liistsinz kvinsliuuki 2ö p:nZ jen6 mihko sisältäen 10 paljon laulettua sämellystä. Simuja 29. Hinta 25 p. Kun Kansanmalistus- seuran erittäin halpahintaista laulu nuottijulkaisusarjaa Vuosittain lisä tään usealla unholla, uusitaan ja täydennetään — tähän asti on sar jassa ilmestynyt 17 mies-, 12 nais-, 24 seka» ja K yksiäänistä mihkoa (ä 25 p.) — tarjoaa tämä nuottima rasto epäilemättä runsaimman wali koiman nuotteja laulajille. Uusi täy dellinen luettelo laulu- ja soittonuo teista saadaan pyydettäessä ilmaiseksi Kansanmalistusseuralta. — Uutta kirjallisuutta. Ama lia Grönberg, Kotitalous- ja ruokatamaraoppi. 96 siw. 11 kuwaa ja Värillinen sienitaulu. Hinta 1 mk. Kustannusosakeyhtiö Otaman kustantama. Tämä kirja antaa maamme tuhan sille kodeille hywiä ja tarpeellisia neu- woja kaikissa kowisia askareita, puh taanapitoa y. m. kodin hoitoa koske missä asioissa sekä tekee selkoa erilail sista ruoka-aineista ja niiden oikeasta käyttämisestä kodin taloudessa. Siinä neumotaan myöskin, miten sairasta on kotona hoidettama ja minkälaiset ruuat omat sairaille eri taudeissa so pimia. Rouma Grönbergin aikaisempi, laajempi teos ..Ruokatamaraoppi" on saamuttcnut suurta suosiota. — A. K. Cajauder, Metsi emme uudis tushakkaukset toisiinsa merrattuina. 54 sim suurta 8:oa. 19 kumaa. Hinla 1: 75. Kustannusosakeyhtiö Otaman kustantama. Järjettömästi on maamme metsiä tuhlattu, mutta mielä niitä sittenkin on jäljellä niin paljon, että ne omat mankkana kansallistaloutemme tukena. Enemmän kuin milloinkaan aikaisem min onkin juuri miime aikoina alka nut moittaa se käsitys, että kansamme sekä aineellinen että sen mukana myöskin henkinen Vaurastuminen on ensi kädessä metsästä ja metsätalou desta r-.ipouiva. Näin ollen herää itsestänsä kysymys: mitä on tehtZivZ, jotta metsätaloutta moitaisiin kohot taa yhä tuottamammaksi tulolähteeksi maallemme? Mastausta ei ole wai- kea keksiä: on lakattama metsiä hä- iviitämästä, on myöskin lakattama metsiä säästämästä; metsiä on hoita en käytettämä. Mämaniltu kirja tekee selkoa siitä, millä taivom metsiä on hakattama, jotta hakatun sijalle nousisi uusi kel- mollinen kasmu. — N. N. af Urfiu, Kansan- simistysharrastuksia ulkomailla. Kan- sankirjastcista ja kansanopistoisto. 104 sim. 7 kumaa. Hinta 1: 00. Kustanuusosakeyhtiö Otaman kustan tama. Tämä tohtori af Ursinin uusi kirja sisältää erittäin runsaasti mieltäkiin- nittäiviä tietoja ulkomaiden kansan kirjastoista ja lukusaleista sekä kan san- ja työmäenopistoista. Se pe rustuu osittain tutkimusmatkoilla teh- tyihin huomioihin, osittain alaa kos keman laajan ulkomaisen kirjallisuu den tutkimiseen. Seikkaperäisimmin on siinä tehty selkoa Pohjois-Ameri- kan Mdysmaltojen ja Englannin kir jasto-oloista, Tanskan kansanopisto- liikkeestä sekä Englannin työmäen opistoista ja ..yliopistonlaajennukses- ta". Mutta huomiota on omistettu muidenkin maiden mastaamille simis- tyspyrinnöille. Esitystapa on Mil kasta ja sattumaa, ja kirjan lukee senmuoksi mielihyrvällä. Teoksen armoa lisäämät lukuisat miittaukset ulkomaiseen kirjallisuuteen, jotka omat suureksi hyödyksi sille, joka tahtoo lähemmin perehtyä ulkomaiden kansansimistysharrasruksiin. ILvsi-Zkomsst» — Waltioavu»a»omus. Kar mia» kunta on anonut 300 mkan suuruista maltioapua 5 m. ajaksi ko neellisen tutkinnon suorittaneen käti lön palkkaamiseen. — 5iiert»?o»l»»opettajat. T k. 22 p:nä malitsi Suoniemen seura kunnan kirkkoneumosto kokouksessaan kiertokoulun opettajaksi 21 hakijasta, kiertokoulun opettajankokolaan Anna Pokelan Alajärmeltä, sekä kieltäyty misen maralle kiertokoulun opettajat taren Hanna Sillanpään Lappajär- meltä. — Lutvia» Osuuskaupa» r. l. Peränkylän simukaupan hoitajaksi wa- littiin t. k. 24 p:nä neiti Tyyne Klös Ikaalisista ja kieltäytymisen maralle neiti Katri Helenius Lumialta sekä Niemenkylän simukauppaan neiti Anna Laaksonen Porista ja kieltäytymisen maralle neiti Alma Ristilä Ruosnie- men Osuuskaupasta. — Eräjärwe» ««de» osuus meijeri» meijerskakfi on malittu Helmi Ääri Pöytyältä ja moralle Alina Heikola Alastarosta. — Hämee» — Satakuuua» maautoiljelySseura» johtokuu- «a» wii«e kokouksessa esitettiin johtokunnalle seuran Vuosikertomus edelliseltä muodelta ja hymäksyttiin se pienellä muutoksella. Seuran tilit miime muodelta pää tettiin jättää asianomaisten tilintar- kastajien tarkastettamiksi. Entinen ja uusi rahastonhoitaja saamat sopia tämän muoden raha- rvarain siirtämisestä. Seuran sihteerin ja maatalouskon sulentin toimeen malittiin 6:sta haki jasta yksimielisesti agronoom», mais teri A. W. Nieminen Mustia lasta, toimomuksella, että hän ryhtyisi uuteen Mirkaansa ensi elok. 1 p:stä Pääasiallisesti kanslia-apulaisen eh dotuksesta päätettiin seuran toimis toon hankkia muutamia konttoritar peitä. Hymäksyttiin kanslia-apulaisen, joka samalla toimii rahastonhoitajana, esittämä takaus ja jätettiin se johto kunnan puheenjohtajan säilytettä, mäksi. Seuran kirjanpidossa päätettiin noudattaa maanmiljelysseuran käyt tämää kirjanpitojärjestelmää, kuiten kin sillä lisäyksellä, että sen ohessa pidetään kuukausittain päättymää kas sakirjaa. Seuran metsänhoidon-neumojan anomukseen saada yhden kuukauden kesäloma, suoStui johtokunta ehdolla, että loma-ajan saa hoitomaliokunta määrätä, koska nykyään hänellä on paljon kiireellistä tilauksia suoritetta mana. »- Aamul. — PiiruStuS- ja leikkikurSsit Kokemäellä. Piirustuksen opetuk sessa kouluissamme on tapahtumassa muutos uudempaan n. s. luonnon mukaisempaan suuntaan. Samoin on enemmän huomattu koululeikeillä ole man maikuttama kasmatuksellinm mer kitys lapsimailmaSsa ja nuorison kes kuudessa. Se kasmattaa reippautta, ruumiin osain liikkeiden hallitsemista, itsensä ja miettien hillitsemistä. Sk kasmattaa hilpeätä mieltä ja eStää ennenaikaista Vanhenemista s. o. ..pikkumanhakst" tulemista. Rauman ja Porin piirien opettajain kokouk sessa lousuttiin pari muotta sitten se toimomvs, että näiden aineiden ja asiain harjoituskurssit toimeenpantai siin piirikuntain opettajia marten ja jätettiin semmoisten hankkiminen muu tamain kokouksen malitsemain jäsen tensä toimeksi. Kurssien paikaksi eh dotettiin Kokemäkeä keskusasemansa ja kulkuneumojensa tähden. Siitä hommasta ei kuitenkaan mitään tullut, kun maltioapua ei saatu — ei ulot tunut tänne asti. Tänä kesänä päätti Kokemäen opettajayhdistys omin neu moin yrittää asiaa toteuttaa. Oli näet huomattu, että yhdistyksellä it- sellä on siihen tarmittamat ja kykenemät opettajamoimat. Kokeeksi ja omaa tarmelta silmällä pitäen yri tettiin, mutta annettiin tilaa muille kin haluamille. Niin kerääntyi pari kymmentä osa: ottajaa. Kurssit alkoimat t. k. 18 p. jo päättyivät 23 p. Piirustusta opet- timat op. K. Kall o ja koululeikkejä op Hella' ja osittaisesti neiti Helo Porista. A>ka oli lyhyt, ainoastaan 5 päi- mää. Mutta uutteruus oli sitä suu- rempi — 10 tuntia päimässä. Wuo roin harjoitettiin piirustusta Tulkki- lan koulusalissa, muoroin leikkejä ul> kona tai sateen tähden Suoma!, seur. amarassa juhlasalissa. Siinä «Maja rakennettiin", ..Helsingin matka", „Waarin ja mariksen seikkailut", »Pikku Kerttu" j n. e. sekä moninai- et pallo- ja juoksuleikit opittiin. Vä symyksestä ei saanut puhua. Ainoas- aan manhemmille suotiin joskus hetki hengähtää. ..HauSkasii aika riensi niin. ja kaupunki kaikki katseltiin" Piirustuksessa ennätettiin kutakuin- in käydä läpi uudempi oppisuunta pääkohdissaan 20 tunnissa. Koko joukon uutta meimätkin osan ottajat maatimattomiksi ajatelluilta ursseilta mukanaan. Se ilmeni osan- ottajain kiitollisesta mielialasta läh teneistä puheista erotessaan. Se cja- tus myös lausuttiin, että nämät ensi kesänä uudistettaisiin joko Kokemäellä tai muualla. Ii sitä suuremmalla edellytyksellä, kun piirikunnan opetta jiston keskuudessa itsellä jo tuntuu oleman näihin kursseihin tarmittamat johtaja- ja ovettajamoimat tarmitse- matta semmoisia koumempaa hankkia, s. o. „mennä merta edemmäksi ka- laan", kuten joku puhujista sattu masti lausui. Kokemäen opettajayh distystä kehotettiin edelleen asiaa »vi reillä pitämään. Ja toimottamasti se saadun luottamuksensa koettaa to teuttaakin, kunnes aikaan ja tilaisuu teen taas päästään. Mukana ollut. — Ankara halla oli Parka nossa t. k:n 19 p:män Vastaisena yönä. Aremmilla paikoilla ja mar sinkin huonokaSmuiset perunanmarret wei se maata myöten. Missä mää rin se on muihin Miljoihin koskenut sitä ei mielä mormuudella moi päät tää. Mahdollisesti ei se ole mennyt mihinkään jälkeä jättämättä. — Kun tämä oli jo toinen kerta tänä kesänä, kun halla aroilla paikoilla mei peru nanmarret piloille, niin ei perunoista ainakaan, ole mitään satoa odotetta- missa. — PuulotuS AhlaifiSsa. Sun- nuntai-iltana löi eräs Reposaarelta olema nuorimies AhlaifiSsa Herman Tuomista puukolla keuhkopussiin aSti ulottuman haaman. Muuta riitaa ei kuulemma ole ollut, kuin että Tuo minen, nähtyään pojan ja hänen seurassaan olleen naisen oli sanonut pojalle: «kuinka sinä kämelet toisen miehen maimon kanssa?" Tämän kuultuaan oli poika ottanut puuk konsa ja simaltanut yllämainitun haa man. Tuominen tuotiin eilen kau punkiin, ja piirilääkäri Hj. Nordling sitoi hänen haamansa. Hengenmaa- raa ei haama tuottane. — PuutotuS KaukaaupääS- sä. Sunnuntaita Vastaan yönä puu kotettiin Kankaanpään KorhoiSmajan kylässä torppari FranS Lähdemirta hengenmaarallisesti. Puukottaja on samassa kylässä oleman Hemiän ta lon Otto-niminen renki. Haamoittu- nut, joka eilen tuotiin täkäläiseen lää ninsairaalaan, on kertonut, että mo lemmat he olimat Vähän juowuksissa, mutta mttään sanottamaa riitaa ei ollut. Isku on sattunut matsalauk kuun. Leikkaus toimitettanee tänään — Haamoittunut on 40-muotias per heellinen mies ja 4: n lapsen isä. — Sitä se miina tekee! Noormarkku. T. k. 23 p:nä pidetyssä kun. ta k o k ou k s e s s a luettiin Lassilan lmnajymästön tilit Viime muodelta ia osoittimat ne säästöä oleman s i e- m enmarastossa 57 hl. 63 l. rukiita, 60 hl. 75 l. ohria ja 101 hl. 64V, l. kauroja sekä eläkemaras- to s s a 304 hl. 41 l. rukiita ja 220 mk. 73 p. rahaa. Kunnallislautakunnan ehdotuksesta päätettiin kunnallis!, jäsenille ennen määrättyjen palkkojen lisäksi sm rittoa 2 mk. 50 p. kultakin kokouspäimältä tämän musden alusta lukien ja kyy- tirahaa Kairilasta 3 mk,, Lassilasta 2 mk. 30 p., Rudanmaasta 2 mk., Söörmarkusta ja Harjakankaatta kummastakin 1 mk. kerralla. Muonna 1908 jculukuun 21 p:nä pidetyssä kuntakokouksessa oli päätet- tämänä kansakoulupiirien yhdistämi nen, mutta raukesi kysymys siitä syystä, että isännöttsijä M. Mäkelä A. Ahlström osakeyhi öa Vakuutta mana ilmoitti, että mainittu osake yhtiö lähimmässä tulemaisuudessa aikoo rakentaa Finpyyn piiriin kan sakoulun. Kysymys koulupiirien yh distämisestä oli läänin kuivernöörin kehoituksesta pantu Vireille juuri siinä tarkoituksessa, että Finpyyn pii riin saataisiin koulu. Isännöitsijä Mäkelän ilmoituksen johdosta päätti sunnallislcutakunta, miime kesäkuun 29 p.nä pitämässään kokouksessa, esit tää kuntakokouksen harkittamaksi, mi hin toimiin olisi ryhdyttömä maini tun koulua aikaansaamiseksi. Harkit tuaan asiaa, päätti kuntakokous kvh teliaimmm huomauttaa A. Ahlström Osakeyhtiötä lupauksestaan ja lausua malittujen edustajansa kautta toimo muksen, että mainitui, osakeyhtiön hallitus katsoisi hymäksi, niin pian kuin mahdollista, ryhtyä toimiin kan sakoulun aikaansaamiseksi Finpyyn piiriin. Tästä asiasta A. Ahlström osake- yhliön kanssa veumottelemaan malit tiin kunnallislautakunnan esimies I Friberg, suutari R. Kavgas ja ent, ohanhoit. T. V. Rikkonen. Kunnan molemmille lutc miehille palkaksi määrättiin 100 mk. Vuodes sa. Lautamiesehdokkaiksi malittiin Söörmarkusta 1) sijalle t.iloll. B. N. A!a-Lind, 2) taloll. Isak Aromaa ja 3) taloll. Frans J^.berg sekä Lassi lasta 1) sijalle taloll. Edward Ant- ila, 2) taloll. K. O. Paamola ja 3) orppari Juho Matomäki. Malittu- en lautamiesten toimiaika kestää muoden 1913 loppuun. Sitte luettiin kihlakunnanoikeuden päätös, jolla mahmistetaan maan- muokralautakuntain jäsenten palkoiksi untakokouksen ehdotuksen mukaisesi? mk. 50 p. toimituspäivältä henki- öä kohti sekä kyytiruhaa 14 penniä ilometriltä kuin myöskin asiakirjain unastusmaksuksi 1 mk. 50 p. ensi- mäiseltä arkilta ja markka jokaiselta euraamalta arkilta. — T«dme« teollis««delshar- oittajai» IS:S ylei«e« ko- o»S alkoi Oulussa eilen. Osanotta jia on 95. Kokouksen puheenjohta jaksi malittiin kunnallisneuvos W. von Wright Helsingistä, »varapuheen johtajiksi kultaseppä Isak Saha Po rista ja isännöitsijä G. F. Castren Oulusta. Läsnä kokouksessa on m. m. Ruotsin teollisuudenharjmttajain «Skushallinnon edustajana kowuli Ljungren. Kokoulsessa ei ole n. s. uurteollisuuden edustajia. Keskustelukysymyksiä murten ase tetuin 5-miehinen maliokunt.?, jonka pvhdittamiksi emästySkevkusielun lo- zuttua lähetettiin ohjelman kuusi en- Imäistä kysymystä. Kello 5 piti orkkitehti I. Kekkonen esitelmän teol- isuusmuseoista. Kello 7 laskettiin MensoZki ja sen jälkeen oli Naatissa illatsu puheineen. — G«omalaiS-ameriZal»i»e« aiwoStzhtiS on anonut, että se Suomessa saisi omistaa ja Hallila !iinteimistöjä, joita yhtiö kaimosteol- isuuden harjoittamiseksi hankkii. — Kolera» torj»«i»e«. Tä nään klo 12 lähtee luotsilaitolsenhöy- ryl. Aura Haapasaareen, Suursaa- reen, Lamansaareen ja Seiskariin Vie den niihin lääkäriä, sairaanhoita- attaria ja kolerasairaalatarpeita. — GofialiStit ja s«ost»«»at. Äsken pidetyssä sos.-dem. puolueneu- moskokouksessa tuli m. m. esille suos- untamerokysymys. Kun puoluetoi mikunnan toimintakertomusta luetta essa tultiin suostuntakysymystä kus emaan kohtaan, tekiivät muutamat neumoston jäsenistä muistutuksen. Puolueen eduskuntaryhmä pyysi aj oinaan puoluetoimikunnalta lausun- oa suostuntamerokysymyksen suhteen. Puoluetoimikunta antoi lausunnon, ehdottaen, että ryhmä kieltäisi kaikk uostunnat. Tämän puoluetoimikun nan lausunnon hymäksyi nyi puolue neuvoston kokous 14 äänellä 7 mäs ään. Päätöksen johdosta ilmoitti A. Mäkelin Vastalauseen, huomaut- «en, että puolueneumoZtolla ei ole ollut mitään pakottamaa syytä ryhtyä ällä kertaa määräämään puolueen menettelytapaa suostunta-asiassa, kos> a puoluekokous ei ole asiaa käsitellyt ja! yleensä ei sitä ole riittävästi ma- aistu. — We«äläistä sotawäkeä Suomessa. Maasaan saapui Vii me torstaina Venäjältä rykmentin- päällikkö lippuineen. Perjantai-iltana aapui Tampereen asemalle si>ä-We- näjältä sotilasjuna, joka jatkoi mat kaansa Maasaan ja jossa lienee ollut I to? Makuutustarkastajan antaman noin 150 miestä. I miittauksen johdosta, ettei paloapu- Helsinkiin saapui laumantaina3:ssa ^urten -ri n-n I Mwiden armoille, rumettiin palkka ert osassa menalaistä sotamakea. En-1 kunnan makuutusmiesten kesken puu stmamen juna tuli klo 1,45, tuoden I haamaan paloapuyhdistysten yhteen joukon muoritykistölväkeä. Illalla I liittämistä keski-Satakunnassa. Kun saapui klo 8,40 ensi osa Helsinkiin! MÄkuutustarkastajokin lupasi tulla sijoitettumasta sapööripataljoonasta ja!»^ sellainen pidetään, l' l kutsuttiin Kokemäenioen marsilla ia myöhemmin yöllä loput samasta pa-1 lähitienoilla olemat paloapuyhdiStyk- talzoonasta. I set yhteiseen kokoukseen Kokemäen Hämeenlinnaan saapui menäläistä! kunnan talolle heinäk. 11 p:ksi. Kut- sotamäkeä miime laumantaina Mos-I^a noudatti 8 yhdistystä lähettäen korvan kumernementista. Uusia jouk koja odotetaan. Suuri lawallus. KriStiiua» ka»p«»gi» luotta musmies syylliueu. Kauppias Carlströmin prokuristi E. Axelin Kristiinassa, joka on ollut mainitun kaupungin maltuusmies ja rahatoimikamarin puheenjohtaja, on kavpungm luottoa hymäkseen käyt-! 12 edustajaa Kokouksessa tunnustettiin yksimieli, sesti tällaisen homman tarpeellisuus ja tehtiin 2 ehdotusta asian järjestä miseksi. 1:ksi moitaisiin tuo puute poistaa perustamalla piiriin liittymien yhdistysten oma jälleenmakuutusyhtiö, joka ottaisi kultakin yhdistykseltä ne liikamaknutukset, joita yhdistys e moi sääntöjensä mukaan makuuttaa ja 2:kst että tuollainen liikamäär^ makuu!ettaisiin piiriin kuulumissa yh distyksissä suhteellisesti kunkin Va kuutuskannan mukaan. Jos perustettaisiin erityinen jälleen makuutusyhtiö, olisi kukin paikallinen täen neljällä »vekselillä nostanut Maa san Pankista kaikkiaan noin 140,000! yhdistys tekemisissä ainoastaan yhden m?., jotka rahat hän on käyttänyt j yhtiön kans5o, joten toiminta tulisi yksityisiin tarpeisiinsa. A., joka man gittiin miime laumantaina, on tun> nuStanut rahat nostaneensa. Asia oli eilen esillä Kristiinan raas^uman oikeudessa, mutta lykättiin ensi maa> nantaihin. Tuomari Lind on mää> rätty ottamaan haltuunsa A:n pape- ril. A on syntynyt 1864 ja c-miStaa hän Kristiinassa talon ja iähiseu< dulla humilan. Ukkose» tuhoja. — Sala ma tappauut lehmä». Torstai aamuna riehui Mietoisissa ankara ukonilma. Klo 9:n ajoissa iski sala ma maanmiljelijä Rantalan karjaan iskien yhden lehmän kuoliaaksi sekä toisen tainnoksiin. Mikäli kerrotaan, on salama muuallakin samassa pitä jässä surmannut karjaa. Muitakin tuhoja teki ankara ukonilma pirstoen telesonipylmäitä ja rikkoen aparaatti ja y. m. Samassa satoi suuria ra keita, — näiden läpimitta oli 1 cm. jotka mohirgoittimat marsinkin pe» runanrvarsia. Salama» sytyttämänä pa-, , . , .. I»i iaka,an tilitettaVä siitä makuutus- . s » . ? ' hiisien maksut 12:lle yhdistykselle ja jos sel- lainen maatuu palaa, kannettama kormaus 12:lta yhdistykseltä. Jos koko lailla helpommaksi hoitaa kuin l jälkimäisellä tamalla. Kukin lähettäisi liika makuutuksensa yhteen paikkaan ja I samoin tästä johtumat makuutusmak- jsut. Samoin perisi se mahingon kormaukset yhdestä vaikaSta. Luon, > nollista on, että tällainen järjestely maatisi omat kulunsa, jotka kummin kin kormattaisiin tuon jälleenmakuu l tusyhtiön Vakuutusmaksuista. Joka ^ tapauksessa olisimat no mä kulut niin ! pienet, etteimät ne tulisi suuria muu toksia tekemään paikallisten yhdistys ten makuutusmaksuiSso, kuten silloin kämisi, jos jouduttaisiin antamaan jälleenmakuuiukset sellaisille yhtiöille, joilla on kallispalkkaiset mirkailijat ja niistä johwmat suuret Vakuutus maksut. Jos asia järjestettäisiin ilman jäl- leenmakuutusyhtiöitä, joka myöskin kyllä on mahdollinen toteuttaa, tulisi työ jonkun merran suuremmaksi ja hankalammaksi. Otetaan makuutuk seen esim. 50,000 mkn rakennus (ir taimistoineen) sellaiseen yhtiöön, joka omalla mastuullaan moi makuuttaa maan 30,000 mkaan asti. Silloin on tuo 20,000 mkaa jaettarva kulle kin piiriin kuulumalle yhdistykselle mc- kuutuskannan mu?aan Jss piiriin kuuluu esim. 13 yhdistystä, on se jaettama 12:lle yhdistykselle. Samoin köysitehdas Kokkolassa. Myrkytys kuktsta. Miime tiistaina taivattiin Valkeasaarella erään humila-asukkaan, ivaltioneumos Shikanemin 17-muotias tytär aamul la huoneessaan tunnottomana. Pai kalle haettu lääkäri sai hänet suurilla ponnistulsilla henkiin. Sairaan tila on huono. Sairaus on aiheutunut kukkamyrky'.yksestä, joka on johtunut edellisenä iltana makuuhuoneeseen tuo duista kukista. — Jsorokkotapaukfia Kymis sä. Kymin pitäjän Helilän kylässä on 3 henkilöä sairastunut isoon rok- koon. Jykevä» suuri koiwu kas- maa melsänmartija Matti Tiilikaisen Palama-ahon torpan pihamaalla Pyl könmäen Kirkonkylässä. Koimun pak suus on metriä tymestä juurten päältä ympärimitattuna. Hlempänä haaraantuu puu kuksihaaraiftlsi. Jiilleeuivakmitus palo- »liuiihdischlsissämmk. K^in laki paloapuyhdistyksistä 17 p:ttä huhtik. 1908 määrää, että kun kin palocpuyhdistyksen on 2 muoden kuluessa saatettaiva sääntönsä tämän lain mukaisiksi ja uusia sääntöjä ei hymälsytä, jos niissä ei ole pykälää myöskin jälleenmakuu! uksesta, niin nykyiset yhtiöt, jotka jälleenivakuu- tuksia ottamat, kiiruhtimat heti tar- joomaan apuansa pienille paloapu- yhdistyksille. Mutta minkälaista apU0? Ehdot olimat sellaiset, että muntamot paloapvyhdistykset omat käyneet niin toicvottoimksi, että omat päättäneet lopettaa toimintansa, »kos ka uusi palomakuuluZlaki ei suosi rieniä yhtiöitä" — kuten^sanat erääs säkin kuuluimat. Pitääkö luon täh den sitten noin toimottomaksi rume- paikallisten yhdistysten toimihenkilöt ott-iisimat tämän tehdäkseen ilman palkkaa, (jota ajan pitkään täytyy epäillö) tulisi se halmemmaksi. mutta jos siitä kukin maatisi pienenkin val- kan tulisi noista pienistä palkkioista yhteensä erityisen jälleenwokuutusvb- tiön kulut — ja kalliimmaksi se tulisi luonnollisesti pienille yhdistyksille, jotka jälleenmakuutusta useimmin tarmitsemat. Jälleenmokuutuspiirin svmm deksi ehdotettiin 13 yddistystä käsittämä ala — nim. Ulmilan kibla- kunta, jossa nyt on Ulmilan, Nak kilan, Merikarw!an. Kiukaisten ja Lapin yhdistykset! Tyrmään kih lakunta, jossa on Tyrmään, Kar kun, Mouhijärmen ja Lumian yhdis tykset; Loimaan kihlakunta, jossa on Loimaan, Punkalaitumen ja Kokemäen yhdistykset sekä W eh- maan kihlakunnasta Laitilan yhdistys. Malittuna toimikuntana ehdotam me, että ainakin mainitut yhdistykset (mutta muutkin, jotka haluamat) pi- täisimät mahdollisimman pian kokouk sensa, jossa keskuStelisimat edellä mainituista tamoista ja malitsi- simat edustajat täydellä Valtuudella päättämään asiasta Kokemäen kun- nanhuoneella ensi elokuun 27 p:nö kello 10 a.p. pidettämässä kokouksessa, jossa myös moidaan laatia sääntö ehdotus, jos päätös tu?ee siihen suur taan. Joka tapauksessa pitäisi edus tajilla olla maltuutus tekemään kum man tahansa, sillä tällä hommalla on hyminkin kiire, koska uusi laki astui moimaan jo 17 p:i>ä miime huhti kuuta, eikä jälleenmakuutusta moida toteuttaa ilman tätä hommaa yhdis- tysten makvuiusmalsnja korottamalta jatenkin tuntumasti. Se yhtiö, joka ei ryhdy tällaiseen yhteistoimintaan, joutuu riippumaksi suurista yhtiöistä jMeenmakuutuksen tähden. Kokemäellä 23 p:vä heiräk. 1910. I. Ikonen. Vihtori Peuttilä. Werner Mäinölä. LdeteihjZ Ililjoiklsd. «m. AiitMc. Koska minua on syytetty siitä, että minä olin kirjoittanut ..Satakunnan" n.rossa 76 oleman, otsakkeella „Wuok> ralautakuntaa kielletty katselmusta pi> tämästä" ja nimimerkillä „Siwulli> nen" marustetun uutisen, niin pyy dän Toimituksen arm. lchdessänne to- distamaan, olenko tahi enkö puheena- oleman uutisen lähettäjä. Parkano 21. 7. 10. Mihtori Aho. Hra Aho ei ole kysymyksessä ole man uutisen kirjoittaja. Toimitus. Eufimälue» we»äläiue» siirtola Nowaja SemljaSsa amataan näinä päiminä. Neljä me näläistä perhettä asettuu näet nyt uolle Jäämeren saarelle asumaan. Hirmumyrsky. Milanosta, heinäk. 25 p.nä. Eilispäimänä raimosi täällä ankara lirmumyrsly. jossa m. m. surmansa ai 50 ja hcamoittui muutamia sa oja ihmisiä. Puhelin ja säh'ölennä> inyhtkys on katkennut. - Japani» Euroopassa mat alla olewille eduSmiehille piti Englannin hallitus miime perjantaina aamiaiset joilla Englannin hallituk- en suopea mieliala Japania kohtaan ulkittiin. Ma«dsh«ria. Menäjän ja Japanin sopimuksen mukaan on Mandhsuria jaettu Me näjän ja Japanin kesken. Mandhsuria on maailman rikkaim pia seutuja. M fin Itä-Kiinan rau- atien hallussa olemalta alueelta on m. 1908 lähetetty markkinoille 18 milj. puntaa miljaa, paljon karjaa, kaloja ja raaka-aineita. Siinä on muor'- aimo-tuotielta, kimihiiliä, metsää. Siitä huolimatta Menäjäilpuolinen Mandshuria on taloudellisesti rappi olla, Japaninpuolinen päinmastoin. stä-Kiinan rautatiellä, josta Menäjä on saanut maksaa 404,823,106 ruplaa, eiole tuskin mitään kuljetettamaa ja uottaa se muosittain 17 milj. rup- aa tappiota. Kalliin kuljelusmaksun ähden on »vaikeata lähettää sinne »venäläisiä kamaroita eikä helpompaa äheltää sikäläisiä sieltä muualle. Japanilaisella osolla rataa on kul- etusmoksu V,—'/^ siitä, mitä se on menäläisellä osalla. Sillä tamalla Venäläinen osa luottaa miljoonia tappiota, japanilainen moittaa. Ve näläisen rautatien rinnalle on kehitty nyt rahdinkuljetus alkuperäiseen ta paan metojuhd.lla. Meaäläis-knnalainen pankki, joka sekin on samallainen Mirkanallan luoma kuin rautatie, ei ole mikään luottolaitos, sillä se lainaa rahoja main muutamia erityisiä ormopape- reja mastaan. Sillä tamalla tuo seutu, jonne Menäjän kansa tuh?aa roponsa, ei woi kehittyä, japanilai sessa osassa on kolme kunnollista pankkia, joista japanilaiset helposti sacmat rahoja. Menäjän kcnsuli MandshuriaSsa ei ota suojellokseen menäläisen etuja jutuissa, joissa ulkomaalainen on mastaajana. Menäläisen täytyy ha kea ulkomaisten konsulien apua, eilä kaikilla mailla olekaan siellä konsuleita. K tsoen kaikkeen tähän tulee ehdot tomasti siihen päätökseen, et!ei Me- näjälle nähtämästi koidu mi ään etu ja äskeisestä Japanin kanssa teh dystä sopimuksesta. - Rjetsh. I.uoksttsvin Icolno täwiseli.-<i o» j5irl<ov!l iliuiuiinlinilu. lelltxri IV.VIi VII>Ll<^>.VX!i> liirjvtt- tams, iou-z lemxz sz tzmo, t-lkults, I>u>- llustnk-icm. Xiinpil vu l'. r»8voimi--teI«I-»il»kÄ>-u jolils.m. tuu- Kkt. lis. K. »utavut siitä SAnoon sit^I «Vilskm^nin j» ..Ltsi aui-Inyonvsioa" — »iin lcslloittna toliton L^OOl.IX koi mojkmnis! koiton ><il- llermoztml lervex8 oi Iu>riillvztu»c-iw, vu.^ii niitäkin, ^lsv^ii tävsin tvrv>>ut. lövl/iä siit-I neuvvia. iotk» !iuni-I!>' kvöävksi llilltu 1: 7Z. Ksiklcisn täysil<a8vui8- tvn miostsn s-» nsistgn tulev tivtää. milä kuuluisi lainen. IvvLillison ks--vat»^iZri>'--t^I- miin Iiu^iu^ttidviu IV elsiiisimiii. »Ojkvin luottuiiit so iloa i<^ siuiiÄn-it^ . ljinta 5 IuI<S8t!»SN sivät useimw^t j>i>!5>, Ittiiii.i. ( kuin --- sitä «>i vnä» ol«>. on ssnvuuksi suomLiikisliiioii n sittolovä MzIMsri. ,kovimpien, kiuijlääkäiivll nou- voi^ kiu^teii Iioitoon ia i-ssoptojä Kiusvoitsiäei» jg. -vesi> ii v!llmi?ti^- loiseen. liint-t —. Vll-imainitut vvat ^.>.>1^- vio,i kii-zskmipoi^ta. -isisinieliilium- ms jir suoraiin meiltä. liuomautaiiunö, että äslo n iIin> ->- tvn>-t Krsslvetteloiiimö vu kirj!>k!U>ppi!tiIl.> j.l Axiunii^iu! lämme ilmsi-el<<i VH Mli» S IlM i. »sivsizs. — Z(,0 iiäa kulnarttii äkliiä j.a pi^t! lipuen ^ääsluksLl,!-^ alit-. Kun tiän VLti Lc.r> ta!<Äi?.iii piteli Iiän lcuiktunutta valkeaa lianervanliuklcaa. tä män «uuttui IVIsc Valter silnuttömästi. I Iän potisi jalvil- laaa, kiristi Iiampaitaaa ja Lilpoi kukan pieniksi pala jiksi. I^ilias keräsi ja raivostunut mies seisoi Iiänen ccles- sään. »Valter!» sanoi kän vielä puoliunessä. »Valter!» IVluuta liäa ei voinut. IVlieliet seisoivat jo valmiina, i^kristoplier Ken- necl/ piteli revolveriaan. Nutta sanakaan sanomatta vetä/tj?i IVlac Valter taaksepain ja poistui kuoneesta. I^ilias makasi valveilla ja tuijotti oveen, mistä mies oli kadonnut. Hänen kuulensa ja kurkkunsa olivat kuivat, tiän oli aivan lamaantunut kauliusta niin, ettei Ilän ecles voinut rukouksessa kääut/ä Hänen puoleensa, joka kallitsee ilimiskoktalot. »I terra kuinka kauan, kuinka kauan?» Uutta kauan se ei kestäisi. Jo valkeni päivä. I^ilias Uac Valterin joulupäivä alkoi. Oli jouluaamu. ?akkanen oli tullut kovemmaksi aamuyöstä. Ilma oli kuiva ja kimmeltävä liuurre peitti tammet ja laakeripuut Laxterin ravintolaa ympärillä. I^unta ei ollut aivan paljon. /Vitojen luona oli siellä täällä kinoksia, mutta kaikki kalliot, jotka Larvctlaave- nissa loivenivat mereen päin, olivat puktsat lumesta. Kello oli jo kaksitoista ennenkuin kuului mi- tään kuoneista, missä Valter Nae Valter ja I^ilias asuivat. Aamiainen oli jo kello ^lacleksän viet/ ^ Z57 ^ vaui ia sinusta Kirkosvaltlis^a. tä.UIli, >it.^ k) !!>> Vii». aio ikänä päästää sinra . t kuin kuolet tulet K/Uä näkeinään vanlian isäsi v.^Ivai?. ^ talossa ja poikasi samanlaisena kuin isänsäkin. se I» I^itias, jolle ei ruoka maistunut tuijotti tuskallisin katsein tuleen. »Oi lierra, kuinka kauan?» k)^i liä.-i s)xlä»n»e»5..l polyasta. Ia kauan se e! tulisi kestämään, sillä taivalii^.-n I>;ä ei sitä sallinut. Alutta Valter Valter >l:ä ) lt) -'. »/a n^t olet sellaisessa paikassa, ettet mitenkään voi auttaa kurjaa poikaasi tai varjella Iiäntä vaarmsla, 'lapasia L^-^erlz/'n (^airn I^clvval(.I'l!-sa ja l,än kertoi, että poikasi KMä jo on nä/ttän)t, lninkät^ino^ liän oikeastaan on. Ilän tuklaa raliojaan mitä kurjinipiin kuvituksiin. ?i'an ne loppuvat ja samalla liänen mai- neensakin. Liksi pictän duolta, ettet saa läiiettää tiä- nelle rakoja. Vuoclen päästä tiän KMä jo makaa inaantienojassa, kuten olen nälin^t käuen isänsäkin tc- kevän. Olea k^llä näkevä känet vankilassz, ja sinä saat olla mukana tutkimuksissa, sinä l^ilis?, kaunis I.i lias, joka kerran olit niin /lpeä Valter IVlac Valteria vastaan. Lnkö ole osannut kostaa?» Ia liänen äänensä kuului selvästi ulos, missä kol me lienkilöä seisoi lumessa kuunnellen, vieläpä neljäs kin, joka pj?s>tteli etäämmällä. »luo on tiet/sti kuilu, kuuleelian sen selvästi-, sanoi kän. »Li viisas itäminen tuolla tavalla jaknaa. KMä Ho^ZIe llau^k tulee pitämään liäntä siliiiäliä. I^npä aijo nukkua rahtuakaan, kun tieelän, että känellä on tuo naisrsukka vallassaan.» Herra Lisset oli nimittäin kuultuaan I to^Aie n ku- Kit Kvvliecl/. ui)