Lauantaina 27 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 96 — 1910 Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö SUOMI e Yleisöä tietoon saatetaan tatöv, että asiamieheksemme Joen suuhan on paikkakunnalta poismuuttaneen rouva Sandra Seppä län jälkeen otettu matkatarkastaja H. Saarnio, jonka puoleen yleisöä siis kehoitetaan kääntymään kaikissa entiseen rouva Sep pälän asioimistoon kuuluvissa asioissa. Helsingissä Elokuun 24 p:nä 1910. JOHTOKUNTÄ. antavat allekirjoittaneet silän yhteiskoulun juhlasa lissa sunnuntaina t. k. 28 p:nä klo 2 lp. Hermann Hitzacker. Taneli Hurri. (K. S. 1 k. 4 s. 40 mm.) Pohjois-Karjalan Palovakuutus yhtiön vakuutusmaksuja vuodelta 1909 kantaa allekirjoittanut piiristään maanant. ensi syysk. 5 p:nä Joen suussa kaupp. M. Partasen tu- papuolella. Onttola, K /s 1910. Juho Ryynänen. taan siinä tapauksessa, että maki- ' naiset maltion tulot huomataan | riittämättömiksi, osottaa lifäroaroja ; eli suostuntaa. Miime maltiopäi- j mille annetuissa esityksissä halli- VSrt- tus asettui sille kannalle, että eräät maltiomenot, jotka yleensä owat olleet merkityt suostuntarahaston kirjoihin, omat suoritettamat suos- tuntamaroilla, ilman että edus- kunnalla tarnnttaman suostunnan määrää koskemissa laskuissa on oikeutta ottaa sanottuihin nialtio- menoihin nähden lukuun maltion makinaisia maroja. Tässä jäte- tään kuitenkin huomioonottamatta, niinkuin jo mainitsimme, että Suo- men budjettioikeudesta moirnassa- olemien periaatteiden mukaan kaikki laillisesti määrätyt maltiomenot omat suoritettamat maltion maki- naisilla maroilla. Ainoastaan sikäli kuin nämät marat eimät menoihin riitä, tulee eduskunnan maltiopäi- mäjärjestyksen määräysten mukaan osottaa maltion tulo- ja menoar- mion järjestelyyn tarpeellinen maä- rä maroja. Eduskunta on, kun siltä suostuntaa pyydetään, ei ainoas- taan oikeutettu maan melmollinen- kin tutkimaan, onko ja missä mää- rin suostunta mäkinaisten maltio- marain lisäksi maltiomenojen suo- rittamiseen tarpeen. Tämän har- kinnan pohjaksi on maltiopäimä- järjestyksen mukaan hallituksen esitykseen marojen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin mäkinaiset maltion tulot eimät riitä, liitettä- mä laskelma maltion mäkinaisista maroista ja tarpeista ensi tulemaksi marainhoitokaudeksi. Ztiinkuin jo mainitsimme, koet- taa nykyinen hallitus tykkänään syrjäyttää tämän eduskunnalle pe- rustuslaeissa myönnetyn oikeuden määrätä kaikista maltionmaroista ja erottaa osan maltion tarpeista yksinomaan eduskunnan hankki- millä maroilla tyydytettämäksi. Räikeimpänä esiintyi tämä halli- tuksen kanta miime maltiopäimille annetussa armollisessa esityksessä, joka tarkotti sen rahamäärän (mä- hän yli 3 milj. markkaa) takaisin maksamista, mikä muonna 1909 maltion tulo- ja menoarmion jär- jestämisessä oli eduskunnan pää- Joensuusta Savonlinnaan S töf ' en mufaait käytetty yleisistä ' . . m alrionm aroista maltiopäimä»»» maanantaina, keskiviikkona M itämiin tarpeisiin. Hallituk- perjantaina klo 1 päivällä ja ^ esityksissä tätä rahamäärää Savonlinnasta Joensuuhun 'pidettiin muka jonkunlaisena lai- tiistaina» torstaina ja Ian.nt.ma 1 klo 12 päivällä. wa. Eduskunta luonnollyesti hyl- to!i»eonpannaan Xurmekssn Lsl- minkylän Juusolassa I^auri Ke- josella rak. mest. O. Savolaisen johdolla alkaen 5 p. ensi syys kuuta. Näillä kursseilla tulee tehtäväksi täydellinen navetan sisustus sementti-, puu- ja vesi- johtotöineen. Asian tärkeyteen nähden toivotaan lukuisaa osan ottoa. Joensuussa 22 p. elok. 1910. Toiman puolesta: H. O. Relnola. Muutetut kulkuvuorot. Syyskuun 1 pstä alkaen lähtee höyrylaiva LIPERI Johtokunta. Muutettu kulkuvuoro. Höyrylaiva .Tuulikki" ma. käsi asiasta annetun armollisen esityksen. Se hallituksen kanta, jota tässä olemme selostaneet, oli syynä sii- hen, että hallitus katsoi tarmitse- Omansa yhä suuria merojajamaati t eduskuntaa niitä määräämään. i"9läitä uusia meroja oli m. m. suostunnanluontoinen pääoma-ku- ponkimero. Sellaisella merolla hal- •»»« , litus esitti kannettamaksi lähes. Käen Joensuusta I.eppälahteen ^ilj. markkaa. Tällä merolla oi» tAiatoiaftlrci inlra Irln I x « ?iu toistaiseksi joka arkipäivä klo 1 j. pp. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Edllsknutstöitii. Waltiowarainwaliokuuta. III. Eduskunnan budjetti oikeus. tarkotus rasittaa osaksi sitä kerty- nyttä pääomaa, mikä on talletettu yksityispankkeihin ja säästöpankkei- hin ja sijotettu rakennuksiin sekä palomakuutettuun irtaimistoon, osaksi niitä korkoja ja osinkoja, joita nostetaan kupongin perus- teellä. Pankkeihin talletetuista ma- roista ehdotettiin suoritettamaksi ■"> pros. niille juoksemista koroista, ja sama määrä kuponkien armosta. Irtaimeen omaisuuteen ja raken- nuksiin sijotettuihin pääomiin taas aiottiin tämä merotus somelluttaa siten, että tällaista omaisuuttapa- lomakuutettaessa olisi siitä päälle makuutusmaksumäärän joka kerta suostuntarahaston hymäksi suo- ritettama lv" „ makuutusmaksusta. Tätä hallituksen esitystä mas- taan eduskunta teki useita huo- Hallituksen esitys leimasuostun- nasta, jota edellisessä kirjotukses- kamme koskettelimme, osottaa jo,! mautuksia. Ensinnäkin ehdotettu kuinka häikäilemättä nykyinen hal-. merotus ei olisi tullut koskemaan litus katsoo moimansa esittää uusia' ilman pankkien mälitystä lainaksi meroja kansan maksettamaksi. Mie-' annettujen marojen korkotulojako- lä räikeämpänä esiintyy tämä hal- ten melkoinen osa pääomasta olisi lituffen kanta niissä miime mal- jäänyt merotuksen ulkopuolelle. Ia tiopäimille annetuissa meroja kos- kun edellytyksenä osakeyhtiöiden kemissa esityksissä, jotka tarkotta- osinkojen merotukseen oli osinko- " ' ~ —kuponkien käyttäminen, olisimat sellaisten osakeyhtiöiden osingot, joissa jako-osuudet maksetaan osin- rvat kokonaan uusien merozen suo- rittamista. Tällaisia esityksiä oli, niinkuin tunnetaan, useampia ja fimat lafT niihin sisältymät rahamäärät nou- koja käyttämättä, tr fl<»et jäämään ftroat summiin, jotka suuruubel- : r -'ot-.''' > v. v aiI^uqatsioo- -castoanhätnmö'^ )tt n- 5 a , > ^la niini- .ämpänä r- : ■ •..!•*«"•'>> ■ tdiNt a i:;i-':auu pienempi osa .»utu;hvn of; 'ci',': merotuksen alaiseksi, ...s:tar:a misiä xniluitiAu-, k.-^ka ulkopuolelle merotus ta olisi- m ionlasasiaa ja iv,c-n »vaa- mat jääneet m. m. Suomen mal- vittuja' miljoonia, ie että nykyinen' ti on antamat obligatsioonit ja kaikki hallitus maltiomarain käyttöön ulkomaisiin armopapereihin sijote- nähden asettuu sille Suomen pe-'tuista maroista kertymät tulot. ruswslakien mastaiselle kannalle. Myöskään ei eduskunta pitänyt että muka maltiomarat jakautu- ^ sopimana palomakuutettua omai- wat kahteen toisistaan riippumat- i suutta koskeman meron riippumaksi tomaan ryhmään: eduskunnan ma-' tekemistä makuutusmaksun suu- roihin, ja sellaisiin maroihin, joi-^ ruudesta, se kun meisi epäoikeutet- ta hallitus mapaasti saa käyttää.' tuun merotukseen, koska makuutus- Maamme perustuslaeissa lausut-'maksun määrään suuresti maikut- tujen periaatteiden mukaan nmo-'tamat muutkin seikat kuin omai- d ostamat kuitenkin Suomen mal- suuden armo. Ehdotetun mero- tiomarat eheän ja jakamattoman tuksen moimaanpaneminen möisi kokonaisuuden, joka kaikilta osil-' myös aiheuttaa sen nytkin jo liian taan on kävtettämä maan yleisiin' yleisen taman lemittämistä, että tarpeisiin^ Eduskunnan tulee näi- j omaisuus makuutetaan täyttä ar- den periaatteiden mukaan jokai- moansa alemmasta määrästä, -silla walttopäiWillä saada tarkas- Kun Suomessa toimimat menä- ^taa maltiomaram tila, laskea wal- Iäiset makuutuslaitokset eimät ole ^ion tarpeet ja tulot sekä ainoas- toimintaansa nähdsn minkäänlai l^okjois-Karjalan V.- ja U.-piiri viettää VUOSIJUHLANSA — — t. k. 27 ja 28 p:nä. — — OHJELMÄ: Lauvantaina 27 p. klo 3 j. pp. ampumakilpailu (ampumaracl.) ,6 Sunruintaina 28 p. (K. S. 1 k.) 100 m. ja 1,500 m. juoksut hevosradalla.) voimist. kenraaliharjoitus (ur heilukentällä). 8 ap. viestinjuoksut ja pyöräily- kilpailu (hevosradalla). 10-12 „ mahdollisesti Joensuun Uima seuran toimeenpanema P.-K:n uintimestaruuskilpailu. „ 12 p. yhteisvmmistelu, 3-otteluja jatketaan; 50 m. juoksu nai sille (urheilukentällä). 4 ip. kansanjuhla Ilosaarella hyvällä ja vaihtelevalla ohjelmalla, ilo tulitus y. m. JOHTOKUNTÄ. sen tarkastuksen alaisina, saattaisi puheenaoleman merotuksen moi- maanpanemiuen, joka edellyttää merotuksen alaisten laitosten teho- kasta malmontaa, paitsi sitä aset- taa muut malmonnan alaiset ma- kuutuslaitokset menäläisiin merra- ten epäedullisempaan asemaan. Kaikkiin näihin näkökohtiin näh- den ja kun ehdotettua uutta suos- tuntaa paitse sitä ei katsottu mält- tämättömän tarpeen maalimaksi, eduskunta yksimielisesti hylkäsi ar- mollisen esityksen. Väitä huimaamia rahasummia, joita hallitus katsoi tarmitseman- sa sotilasasian järjestämiseksi, tar- kastamme seuraamassa kirjoituk- sessa. Pietarin herrain tumaton sekaautmni- nen Tuomen ranta- tieasioihin. Marsin huolestuttamaan kään- nekohtaan on kysymys uusien rau- tateiden rakentamisesta Suomessa joutunut sen ratkaisun kautta, jon- ka menäläisten maltaherrain neu- mosta hallitsija on antanut Seinä- j o e n—Kristiinankaupungin—Kas kisen rautatien rakennusjärjestel- inästä ja »vastaisista rautatiesuun- nista. Joulukuun 11 p. 1900 mah- misti hallitsija eduskunnan pää- töksen mainitun rautatien rakenta- misesta. Sen mukaan tämän rau- tätien rakentamisjärjestelmä tulisi olemaan sama kuin yleensä Poh- janmaan rautateiden, ja kokonais- kustannukset oli armioitu li 1 , miljoonaksi. Mutta kun tämän rautatien rakentamista ei ehditty- kään alottaa w. 1907 niinkuin al- kuaan oli suunniteltu, esitti halli- tus miimeksi mainitun ivuoden maltiopäimille, että Seinäjoen— Kris t iinankaupungin—Kaskisen rautatie otettaisiin työnalaiseksi sitä myöten kuin Kemin—Roma- niemen silloin työnalaisena olema rautatie malmistuisi. Siihen edus- kunta suostuikin. Mutta kun asia syyskuun K pmä 1909 korkeim- massa paikassa ratkaistiin, niin määrättiin, että Seinäjoen—Kris tiinankaupungin—Kaskisen rauta tie oli rakennettama siten, että Menäjän rautateiden liikkuma ka- lusto möisi siellä mapaasti liikkua ja että meturit ja maunut pitää tehdä samanmalliseksi kuin ne, joi- ta Menäjän radoilla käytetään. Sen ohessa hallitsija lausui, että siitä lähtien, ennen minkäänlaisten muiden rautateiden rakentamista Suomessa, oli pidettäiva huoli niiden sotilasmiraston mälttämät- torniksi katsomien ratojen rakenta- misesta, joiden tuli muodostaa yhtenäinen rautatielinja Pietarista Maasaan. Se lisämeno, jonka mainittu päätös on tuottanut kulkulaitos- rahastolle, on armioitu 1,400,000 markaksi. Tätä päätöstä ei olisi ollut tehtäivä ilman eduskunnan suostumusta. Ja jos hallitsijan lausumaa mielipidettä »yhtenäisen rautatielinjan" rakentamisesta Pie- täristä Maasaan aijotaan käytän- nössä toteuttaa, niin siitä saattaa suureksi mahingoksi maamme ta- loudelliselle edistykselle koitua ar- maamatonta mastusta »vastaisille rautatiehankkeillemme. Eikä siinä kyllin. Kuluman muoden alussa jul- kaistiin Suomen Zlsetuskokoelmas- sa Menäjän ministerineumoston päätös, jonka hallitsija oli nouda- tettamaksi mahmistanut. Tämän mukaan on Menäjän kulkulaitos- ministerin asetettama tarkastaja malmomaan, että Sunmen lemeä- raiteiset rautatiet omat niin ma- rustetut, että niillä esteettörnästi moidaan käyttää Menäjän liikku- maa kalustoa. Tuo tarkastaja, jolle äskettäin on julkaistu johtosääntö, näkyy oleman ajateltu olemaan meidän rautatiehallituksemme ja rautatierake nnuskysymyksissä myöskin tie- ja mesirakennusten ylihallituksen yläpuolella. Hän on oikeutettu käyttämään äänioikeut- ta rautatiehallituksen istunnoissa. Jos hänen maatimuksiensa mu- kaan ei asioita päätetä, on asia alistettama Menäjän kulkulaitos- ministerin harkittamaksi, joka, so- mittuaan Suomen kenraalikumer- nöörin kanssa ratkaisee sen. Jos kulkulaitosnnnisterin toimenpiteen toteuttamiseksi tarmitaan uutta määrärahaa, jota ei ole edellytet- ty moimassa olemassa Suomen rautateiden menosäännössä, on sellainen määräraha olettama seu raaman muoden kulkulaitosrahas- ton menosääntöön. Mainitusta johtosäännöstä käy näkymiin, että puheena olemalle tarkastajalle on tahdottu marata laaja tilaisuus rettelöintisiin Suomen rautatiera- kentajien ja rautatiemiranomaisten kanssa. Ja päättäen siitä riidan- halusta Suomea kohtaan, joka nykyään on Menäjän mallanpitä- jissä huomattamana piirteenä, ei retttelöimistä hänen puoleltaan tulekaan puuttumaan. Menäjän maltakunnanetujen kan nalta on kyllä käsitettämissä ja sal- littamakin, että kulkulaitoksia y. m. Suomessa malmoo Menäjän halli- tuksen asettama astanymrnärtämä henkilö. Mutta tämän tarpeen tyydyttämiseen ei lainkaan tarmita sellaista menettelyä kuin nyt nou- datettu, nim. että tuo tarkastaja asetetaan Suomen laillisesti nou- datettamaa järjestystä kokonaan syrjäyttämällä sekä loukkaamalla eduskunnan oikeutta määrätä kul- kulaitosrahastosta, jonka meno- sääntöön moimassa olemani sään- nösten mukaan kaikki rautatieme- not omat ainoastaan eduskunnan suostumuksella otettamat. On mielä mainitsematta eräs esimerkki siitä, millä häikäilemät- tömyydellä — ettemme sanoisi hä peemättömyydellä — Pietarin her rat nykyään katsomat moimansa kohdella rautatietaloutemme hy mäksi tehtyjä kohtuullisiinpiakin maatimuksia. Jo muosina 1897 ja 1900 Suo- men eduskunta hallitsijalle huo- mautti, että »valtionrautateiden kustannukset postinkuljetuksesta oli- simat kormattamat siirtämällä mal- tiorahastosta kulkulaitosrahastoon muosittain sen merran kuin koh- tuulliseksi armioitaisiin. Hallitsi- jan suostumuksella maksettiinkin sitten muosittain ."»00,000 mk. kor- mausta postinkuljetuksesta kulku laitosrahastoon muosina 1901- 1909. Maltiopäimillä 1907, ja 1908 huomautti eduskunta, että mainittu kormaussumma kuitenkin oli aiman liian pieni. Muonna 1907 olimat nim. rautateiden pos- tinkuljetuksesta johtuneet kustan- nukset 1,128,000 markkaa. Alus sa muotta 1909 senaatti tämän johdosta teki hallitsijalle alistuksen, että muosina 1910—1912' yksi milj. markkaa muosittain saatai siin postinkuljetuksesta siirtää mal- tiorahastosta kulkulaitosrahastoon. Ntutta Menäjän ministerineumos- ton ehdotuksesta hallitsija hylkäsi senaatin esityksen/ Alkukesästä samana muonna senaatti teki uu- den alotteen asiassa, esittäen silloin hallitsijalle, että edes entinen mää- rä .'>00,000 mk. muodessa saatai- siin postinkuljetuksesta siirtää mal- tiorahastosta kulkulaitosrahastoon. Miime helmikuussa hallitsija hyl- käsi tämänkin esityksen. Rauta- tiet, joilla on muusta maltionta- loudesta eduskunnan ja hallitsi- jan yhtäpitämään päätökseen pe- rustuma erillään olema talous, laamat siis nyt ilmaiseksi kuljet- taa maltion postia. Ja tästä johtumat suuret menot määrää- mät Pietarin herrat ilman edus- kunnan suostumusta kulkulaitos- rahastosta maksettamiksi! Sellai- nen menettely on niin aito menä- läistä. Suomen eduskunta ja senaatti omat, niinkuin edellisestäkin näkyy, ehtimiseen kulkulaitosrahastoa kos kemista menäläisistä määrinkäy- ^ töksistä tehneet hallitsijalle muis- ; tuluksia ja pyytäneet korjauksia j Mutta kaikki turhaan. On siis , maara tarjolla, että ne ponnis^ j tukset, joita meillä on menestyt Jellä miime aikana tehty maltion- . rautateittemme talouden saattami , seksi hymään kuntoon, Pietarin > herrain sekaantumisen kautta mene- , mät hukkaan ja nykyään niin lu- ^ paaiva kehitys tälläkin alalla jou- ! tuu seisahduksiin. Mankien kuljetus ja hoito. Kuopion läänin kumernöörin päätöksestä miime kuluneen tou kok. 19 p:ltä, koskema mankien kul jetusta ja hoitoa Kiteen pitäjän . käräjäkunnassa, on entinen man- | ginmartija MiKo Ellonen se- ^ naattiin tehnyt kirjallisen mali- l tuksen. Yleisiä uutisia. ensimäinen kirjuri L. V. Laes, toi set kirjurit M. A. Nousiainen ja M. Moitti, telegrasistit I. A. Lun- dahl, ja I. M. Kavmonen sekä kaksi henkilöä, jotka eimät halua nimeänsä lehdissä mainittaman. M u o n i s l a h d e n aseman ase- mapäallikön miran miransijaisuut- ta omat hakeneet aseinapäällikkö A. Ruohtula, ensimäiset kirjurit I. H Muohisalo. \'). Kalermo ja G. A. Häggblom, loiset kirjurit A. Ratinen, 'A. E. Hagman, U. Lagerstam, A. Raija, A. (S. Strand- berg, A. E. Andersson, von Schantz, O. A. jtohonen, H. M. Simola, (3. Sakki, O. Korjula, L. Tuurata, A. ')l. Grönlund, M. A. 'Nousiainen, M. SBcItti, H. ($. Flinl- man, €. R. Jalli ja I. A. Tor- melainen, telegrafisrit I. A. Lun- dahl ja A. B. A. Rosenlund sekä kaksi henkilöä, jotka eiivät halua nimeänsä lehvissä mainittaman. II i m a h a r j u n aseman asema päällikön miran miransijaisuutta omat hakeneet aseinapäällikkä Zl. Nuohtula, ensimäiset kirjurit I. K. G. A. G. A. H. M. Keisarin Saksan-matka. H. M. Keisarin malka Fried- bergiin Saksassa lykkääntyminen lienee johtunut siitä, ettei erinäistä kiireellisiä Menäjän ja Suomen asioita, maikka sitä toimottiin, en- nätetty »valmistaa esiteltämilsi mii me maanantaina, ^iäistä Slionien asioista, jotka nyt esitellään, oivat inainittamiminat paitsi arin. esi- tykset ylimääräisille ivaltiopäiiville, muoden 1910 tulo- ja menoanvio sekä maltioueumos Eugras Ry- manin ilimittäminen Uudenmaan lääilin kuivernööriksi. ^lndenmamiläänin kumenuivn» wirka. Esittelyssä korkeiinmassa paikas- sa on Uudenmaan läänin kuwer- nöörille Mar Ällflhanille inyvn- netty pyytämänsä mirkaero. Uudenmaan läänin kumernöö- riksi on korkeimmassa paikassa ta- pahtuneessa esittelyssä nimitetty Hänen Akajesteettinsa Suomen kanslian »vanhempi toimitussih- teeri, »valtioneumos E u g r a s 9iy- m a n. 5tcnraalikttwcrl«övri» tieduste- lut. Kenraalikmvernööri on senaatit- ta tiedustellut, missä maamme kaupungeissa oikeus- tahi kun- nallisporinestarien »virat oivat aivoinna. Wc«äjän waltakunua» kartta ja opetuswälineet kansakou luissa. Kouluylihallitus on lähettänyt kenraalikumernöörin kansliaan seu- raaman kirjelmän: Kirjelmässä miime kuun 17 80 päiivältä on kanslia hänen ylhäisyytensä käs- kyä nolidattaen ilmoittanllt, että Salmin kunnan Mantsilan kansa- koulussa hänen ylhäisyytensä siellä käydessä ei ollut Meuajäu malta- kunnan karttaa ja että kaikki maan- tieteelliset kartat ja muutkin eri näiset opetusivälineet olimat ruot- sinkieliset maikka puheeuaolema kou lu on suomenkielinen. Sen ohes- sa kehotettiin kouluylihallitusta ilmoittamaan mihin toimenpitei- siin tämän huomautuksen johdosta H. K. Muohisalo, toiset kirjurit A. Wuohisalo, U. F. Kalermo ja A. Häggblom, toiset kirjurit Ratinen, A. E. Hagman, K. Alm, 11. Lagerstam, A. Kaija, E. Strandberg, A. E. Anders- son, G. 7)-. von Schantz C. A. Kohonm, H. M. Simola,»^).Sakki, O. Korjula, O. Tuurala, A. Grönlund, M. A. Ronsiainen, A. Moitti, H. G. Flinknian, O. R. Jalli, telegrasistit I. A. Lnndahl ja A. B. A. Rosenlund sekä kaksi henkilöä, jotka eiivät halna nimeän- lehdissä mainittaman. Kontiolahden aseman ase inapäällikön »viran »viransijaisnut- ta oivat hakeneet ensimäinei» kir- luri f), ri- Kalerivo, toiset kirjurit A. Ratinen, A. E. Hagman, K E. Alm, N. Lagerstam, A. Kaija, "A. E. Strandberg, A. E. Anders- soi», G. F. voi» Schantz, O. A. Kohoilen, H. M. Simola, G. Sakki O. Korjula, O. Tuurula, K. E. F. Zimiilerman, A. A. Grönlund, A. E. Turchmau, At. A. Nousiainen, M. Moitti, H. G. Jylmlmm», £ R. Jalli, telegrasistit I. A. Lui»- dahl ja A. P. A. Rosenlund sekä kaksi heilkilöä, jotka eiivät halua niineänsä lehdissä »nainittaivai». Jakokosken aseman asema- päällikön miran miransijaisuutta omat hakeneet ensimäinen tamaa on, että paikkakuntalaiset yhä lukuisaminin nyt niihin osal- listnivat. Alttaritaulu, [onka arkkitehti Ilmari Launis on maalannut Joensuun kirkkoa -var ten, on yleisön nählämänä huo- mennä sunimnraina klo 1 — 2 kir jossa. Käsityö- ja tehdasyhdiStykscn »valtuutetuitta oli kokous torstaina, jossa käsitel- tiii» muutamia laina-asioita. ^iallp- paloulun johtokullualle pääleliiin lausua kirjelmällä kiitokset siitä, että koulun luokkahuone oli ybdis- tyksei» kirjanpitoknrsseilla miime keiväänä^ mapaasti käytettäivänä. yhdistyksen sihteeriä kehotettiin lä- hettämään tietoja yhdistyksen toi minnasta «Käsityö- ja teollisuus- lehdelle". Uusien kisällikirjojen kaa- ivoja suunnittelemaan ivalitliin hrat A. M. Koiivula, T. Könönen a O. Piipponen. 5lc»«pnngin »valtuus,niehillä on kokous ensi tiistaina kettu i. p- P?hjois-Karjalau woi»uistcl«- ja nrhcilupiiri iviettää täällä »vuosijiihlaansa tä- nään ja hliomenna »nonei»lnisilla urheilulilpailliilla. Tänään Ilo ■> ip. tapahtuu ampumakilpailu ja myöhemmällä juoksllt ja »voi- misteluharjoitllkset, huomeilaamu- na klo s »viestinjuoksut ja pyö- räilykilpailut, klo 10 uintimesta ruuskilpailu, klo 1^ yhteismoimis- telu ja kolmiottelut sekä naisten' juokju ja klo 4 ip. mietetään kan- sanjlihla. Kauppaoikeudet. Läänii» kumernövrille osoilta- massaan anoninksessa on Wenä- jän ala,nainen A. Basanin pyy- tänyt lupaa saada Joensuui» kan- pungissa aivata tukku- ja »vähit- täiskaupan sekä harjoittaa sitä. Taloukauppoja. Kauppias Juho Turunen on os- tailut torikauppias Kusti Asikai- seita talon n:o 4 tämän kaupun- gin 9 korttelissa uuden asemakaa- ivan mukaan ja tälle myynyt ta- lonsa n:o 4—21 kortt. ivanhan asemakaaivan mukaan. Edellisei» talon hinta oli 6,.->oo mk. ja jäl kimäisen 4(1,000 mk. oli ryhdytty ja »nillä tamoin ope tusivälineet konluihii» hankitaan. Tämän ^ johdosta saa kouluyli- hallitus kunnioittaen »vastata, että kansakoullijei» opetusmälineet omat kansakoulun oinistajan, siis »lseimmissa tapauksissa kuulien tahi piirien asia»»omaisten kansa- koulujen johtokunnai» mälityksellä ha»»kitta»vat ja saa»vat nämä edus- kunirai» myöntämistä maroista amustnsta niiden hankkimiseksi 60 ostosummasta. Mitä ni- »»»enoinaan Salmin kunnan Ma»»t- silan kansakoultiun tulee, o»» yli- hallitus ilmoittanut häi»ei» ylhäi- syytensä ke»»raalikumernöorin teke- »nät huomautukset kailsakoulliutar- kastaja Sadomnikomille asiaitmu- kaista toimenpiteitä marten. Alem- pänä mainittu» kenraalikumernöö rin kirjelmän johdosta on koulu- ylihallitus käskenyt kansakoulun- ^ ^ tarkastaja A. Sadomnikomin toi- Schanti mimaai» niin, että kouluihin hau- Simola' kitaan Venäjän maltakunnan kart- ta mikäli sellaisia on saatmvissa sekä antamaan selityksensä miksi puheeuaolemaau kouluun oi» han kittu ruotsinkielisiä opetusiväli- »»eitä. Ratiuen, A. E. Hagman, N. La- gerstam, A. Kaija, Ä. E. Strand- berg, A. E. A»»dersso»», G. F. von Schantz, O. Korpela, O. Tuurula, K. E. F. Zimmerma»»»», Zl. A. Grönlu»»d, "A. Nousiainen, M. Moltti, H. G. Flinkinan, A. O Lmdholn» ja O. R. Jalli sekä te legrasistit I. A. Lundahl ja A. B. 'A. Rosenlrmd sekä kaksi henki löä, jotta eimät halua tulla mai- nituiksi. K a11i»»»o»» aseman asemapääl likön miran miransijaisuutta oivat hakeneet asemapäälliköt O. M. Massinen, A. Leibomitsh ja 'A. Rouhtula, ensimäiset kirjurit J.K Muohisalo, I. A. Leisten, ?). L. Kalerivo ja G. A. Häggblom, toi- set kirjurit A. Ratinen, A. E. Hagman, K. E. 'Alm, U. Lager- stam, A. Kaija, Zl. E. Strandberg, A. E. Andersson, G. F. von O. A. Kohonen, H. M. G. Sakki, O. Korjula, O. Tuurula, N. M. Hagmau, K. E. ^v. Zimmerman, A. A. Grönlund, M. A. ^Nousiaioen, M. Moltti, H. G. Flinkman, O. R. Lalli ja te- A. Lundahl, I. W. Taas yksi rahaupyytäjä. Tammisaaren poliisilaitoksen ent. konstaapeli Alerander Poposs oi» eräässä senaatille jättämässään kirjelmässä pyytänyt, että hän saisi kormaukseu mistä »vahingoista, joita hän sai kärsiä suurlakon ai- kana ollessaan pakotettu yhdessä komisarms N. Schadmoin kanssa lähtemään pois Taminisaaresta. Silloin täytyi hänei» oman ilmoi- tuksensa mukaan jättää Tammi- saareen suuri osa irtainta omai- sunttaaii, jota hän kiireellisei» läh- dön takia ei »voinut mukaansa ot- taa, koska ei kukaa»» kaupungin asukas uskaltanut antaa tarva- rai?» kulettamista marten hemosta tai auttaa häntä »»iiden kulettami- omaisuuden markalla, maikka ar si? n rtn o. q trj. »li wn». uitatmhiir \ ■ouotta tämä» mmmt* tootes, ^ v A ^M-llamM m -ms Tähän °„°mulj-°»sa NittääPo- »-"k» -°k° -i »>»- «ai- poss jonkinmoisen luettelon, jonka." ' mukaan tamarain armo nousee^ 2,11'V. 25. Senlisäksi pyytää hän Lppilaitokfet. mielä 273 mk. matkakustannuksia j Joensuun kaupungin suoinalai- Tammisaaresta Pietariin. Koko sen klassillisen lyseon saksan- ja sumina^ i»o»isee siis 8,040: 2',. ^ ! ranskankielen kolleegan mirkaa, jo- Lisäksi anoo Poposs kormaukseksi ^ hon kuuluu myös suomenkielen kadotetusta Mirastaan rahamää- opetusmellvollisuus. omat hakeneet raä, joka mastaa 1'. »vtioden palk- maisterit P. Kolari, O. S. Ki- legrasistit jiarivonen sekä A. B. A. Rosen- lund yiinä kaksi henkilöä, jotka ei- »vät halua tulla n»ainituiksi. Lieksan asema»» telegrafistin »virai» »viransijaisuutta omat hake- neet telegrasisti E. Stordgren, har- joittelijat K. Hj. Böhm, E. Ek- sors, M. R. E. Heikura, K. E. Halinekytö, A. Tarpila, M. I Miitala, M. A. Aalto, I. A. Leh- tonen, Zl. Leiponen, S. M. Rau- tiainen sekä eräs henkilö, joka ei halua tulla mainituksi. Liujatelegrasistin miran mirai»- sijaisuutta Joeusulln—Lieksan ra- dalla omat hakeneet telegrasistit K. E. Steilius, I. E. Ll»»dersson, E. A. Kuusisto, T. I. Seppänen, H. Hj. Mustonei», A. E. Grön- berg, A. E. Salonen ja T. Hir- monen sekä harjoittelijat T. H. kaa Joensuusta ja likitienoolta. Zoensnnn-Lieksan rata. Lieksa»» aseman asemapäälli- kön miran wira»»sijaisuutta omat . hakeneet asemapäälliköt T.T.Lau- Latma lähtee ^oenjuusta klo riuius, A. Silpiö, G. H. Breitholtz,! a.-p. Miime kesänä tällainen kah- K. J. Salokallio, K. A. Lindroos,. den yhdistyksen yhleine>» kesäjuhla O. M. Massinei», Ai. A. Bergh, oli erittäi»» onnistunut ja toiivot- milinna ja M. A. Jakobson. Saman kolleegan miranstia»- suutta ei ole kukaan hakenut. Puhcliuiohdot. O. y. M. Gutzeit ja kumpp. o»» anonut myönnytystä puhelin- johdon rakentamiselle Joensuun kaupnngista Kuisn»anmaaran ti- lalle Luhtapohja»» kylässä E»»o>» pitäjää. N. M. K. ?). tekee huornei»na höyrylaima „Liek- salla" laimarnatkau Rääkkylääu, jossa »vietetääu hengellistä juhlaa useilla puheilla ja kuorolaululla. 55^ es ms gs" i&r Cä3 s<o a?* ssssr S" CD Muualta Poh- s jois-Karjaiasta. | Suuri kauama- rakeuuuvtyö. Kuten jo olen»n»e kertoneet, on senaatti päättänyt tehdä korkeiin- paan paikkaan esityksen, että Kuo- pion läänissä olemain Kaami- jär»ven, Rikkalveden ja Juojär- men järivien yhdistämiseksi kana- »valla Saimaan »vesistöön myön nettäisiin 1,390,000 mk. suoritet tamaksi 4 muoden aikana, jos mal tion »varat sei» salliivat. Kysymys Kaamijärmen, Rikka- I &3 Cö* ns medei» ja Juojärmen yhdistäini- sestä kanamalla Saimaai» »vesiin on jo kauau ollut käsittelyn alai- sena. Jo m. 1>^?7 tehtiin ehdo- tus kanamamäylän tekemiseksi ^uojäriven ja Oriiveden mälille Korpijärmeii kautta. Sittemmin m. 18Hi pani Kuopion lääi»in kumernööri asiai» uudelleeu mi- reille, mutta jätettiiu se riippu-' maksi mastaisuuden maraa»». M.' 1902 pyysi 5iuusjärmen kunta, että ryhdyttäisiin kanamoimaan Heinämedei» mesislöön saakka ja että työ, jota »varten ei kuiten- kaan oltu laadittu mitään hymäk- syttyä ehdotusta, heti alotettaisiiu hätäaputyöllä. Maltiopäimilläkii» on asia ollut käsittelyn alaisena, sillä sekä 1891 muoden että 1900 ja 1904—190-'» muosien mallio- päimillä on siitä tehty ano- muksia, jotka envät kuitenkaan ole antaneet aihetta enempiin toimei»- piteisiin. M. 1904 jättimät Kaa- »vii», Tuusniemen ja Kuusjärmen kunnat senaattiin hakemuskirjan, jossa pyydettiin, että toimeen- pantaisiin tutkimus ja tehtäisiin ehdotus ynuä kustan»»usarmio 5iaa»vijärmeu, Rikkameden ja Juo- järmen saattainiseksi purjehditta- maan yhteyteen toisteiisa ja Sai- inaaiimesien, joko Sumasivedei», Marismeden tai Orihmeven ka»»s- sa, joista hakijain mielestä reitti Marisiveteen lähellä Palokin kos kea olisi edullisin, marsinkin kui» mesistöä Kermajärmestä etelään- päin kaimmoitiin. Tie- ja mesi- rakennusten ylihallitus puolsi auo- n»nsta siten, että Juojärmen me- sisto kanaivoitaisiin johonku» koh- taan nytteinmii» malmistunut- ta Suivasmeden—Kermajärmen— Joutsenmeden kanamamäylää ja lnyönsi senaatti määrärahan tut- kimuksen toimittamista ja ehdo tuksen laatimista marten. Kesällä 1900 on Juojärmen »vesistöä sit- temmin tutkittu mainitussa tar koituksessa, jo»»ka jälkeei» tie- ja mesirakennusten ylihallituksessa on laadittu ehdotus kysymyksenalais- ta kanamoimista »vartei». Sei» »nukaan omat kanamoita- miksi aijotut järivet: Kaamijärivi, Rikkaivesi ja Juojärivi, yhteensä 77 km. pitkät ja pinta-alaltaan 421 neliökilometriä. Ehdotetu»» kauaivai» el»simäinen osa alkaisi Sumasiveden—Kermajäriven wä- lisellä kulkumäylällä olemasta Marismedestä ja päättyisi Juo- järiven Taiivallahteen. Tämä s»l»mta oi» katsottu edllllisi>nn»aksi m ^3 C9 CO 3 g» £0 mmm» M S13 B v!» M-»» & 93 < *4 9» Ui O Ui 3 >' v- Ui v- v, < v» Ö vs O 3' a pj, ST