Iivrikmtaiva ?uli^ikuun 2 1910-N:c. 33-3 ^>alStoittamistoimisto. Maamniastuoörl «onrad Söderholm 13ö2 T.ertu HumaiiStolotu 5. Puu. l« 4ö Huhtikuun 3 p :nä. KelMliMlikon pohjll- kiliil »udelle yhteis- klllliarakrllilllkskllk. Meillä täällä Suomessa rakennetaan parM^an uutra yhiciskuntarakennuLta. Ne. jotka tämän tärkeän lyön oivat ottaneet urakalle, owat meidän suuri suiset sosialtstimme. Namat urakkamiehet, sosialistit, huu tamat kaiulle msailmalle sanomaleh- tiensä kirjoitusten ja okiiaattoriensa puheiden kautta, että he muka ajamat köyh-listön asiaa, walwowat sen etua ja oikeutta porroariston »sor-o- ja nyl- kemisjur.estelmää wastaan", ja että kaiken heiden työnsä ja toimintansa päämäärä on uuden paremman yh-eis kur.larutcnnuksen luominen sen nykyisen .lmrinlurlien" sijolle. Mutta nyt on asianlaita sellainen, että sosialisUjvhiajat ilse, ainakin jär kemommät heisiä, kyllä aimon hymin tieiäioat, etia heidän lupaamansa uusi paratiisillinen yhteiskunta ei koskaan synny heidän opettamansa opin perus, teellä. Se ei lynny ensinnäkin sentäh- den, että se on suorastaan mahdoton toteuttaa, ja toiseksi sentähden, että sillä on kelpZumaion pohjaklMt. Mika on sille !e meikäläisten sosia lismien pohjakin», jolle he uuden yh- teiskuniarutenuukien tahtomat rakc.itat:? Se on wiha! M id^n sosialisnpomomme, joika itse hyivm tietämät oppinsa mahdottomuu den, lietsomat tyyiymäitömyyden tulla kansan alimpam kerroslen keskuuteen, wvtdakieen elää herroina kansan har tioilla. Wihaa, nimiuäin luokkamihaa, saarnaavat he alemmille kerroksille, jotia namät eimät möisi nähdä opin heikkoutta tyyneellä mielellä, armo tella sitä tvakamasti, ilman kateuden ja mi- han tunnetta! Mutta tätä tämmöistä rakentamista josta ci milään todellista tule, ei moi ijankaikkisesti kestää. Se aika on en nemmill tai myöhemmin tulema, jol loin ne, jotka uutta paratiisillista yh Leiskumaa sosialistijohtajilta turhaan odottamat, kyllästyivät odottamiseen ja alkamat huomata, että koko puuha on kin heid.n pettämistään. Sen uuden rakennuksen pohjakimi, miha, huoma-^ taan horjumaksi ia kelpzamattoma!si — ja silloin koko se suurisuisella kiljun- nalla ja riemulla alettu rakennuksen alku sortuu ja sen ruieniajat, sosialisti pomot, jäamat raunioiden alle! Mei?.e» mzmftzii jz sieliMe Momsiliz. Keisarillinen manifesti on koiklialla ulkomailla herä tänyt mitä suurinta huomiota ja tehnyt hymin masentaman w2lkumk!en. Sen katsotaan merk>t>ewän Suomen täydellistä menälai-tyitamts tä. Eduskunnalle myönnettyä oikevtra antaa siitä lausunto kuukaud n kulues sa pidetään pelkkänä ilmeilynä. Uieat saksalaiset lehdet lausumat, että malii festi ailvan yksinkertaisesti riistää edus kunnatta kaiken sen lamsaädäniöoikeu- den, zonka kautta kaikki Suomea asiat joumwat hunnirgolle. Wenojallä laa>en on manfestiä Masiaanotet.u erilaisin tuntein Maal lemme tvihamieliset puolueet iloitsemat „kai'esta menälaisesia sydämestä" että wi:mcirikin on tehty toppu Suomen itsei^ätsyyde-to. Mapaaniielijet ryhmät sitäivasloiri surkurtelemat maatamme, joka näiden lvimenpiieiden kautta tu lee samalluiseen asemaan kuin Puola y m. rajamaat. M.pa-imielisten joh ta:a, prchsjori M-ljukoff on lausu- nut, eitä manifesti ehdottomasti louk- kca perusmslalejumme. Aleisestt on siis huomattamissa, että kaikkialla simslyneessa maailmassaan vetaan terra S olhpimn wl-meiselle hyökkäykselle Suomen kimppuun mitä ankarin tuomio. La ulkomaina tullaan seuraamaan mitä suurimmalla myötä tunnolla sitä tcisielua, jota — aina kin Suomen puolelta — tullaan kay määu ilman mieNaa jo tulta pienen kansan oi'eu!sien puolustamiseksi juuren Nenään n. s. .rauhoitus- ja yh-y mispolttii!ka«" »vaLtaau. yleiskatsaus kassa armosta maalisk. 1910. Tulot: Talletettu vastakirjoilla 1.751 rräsm. KS7.463:52 Sisaanmoksettuja lamoja . . SL Vdtl: — Karttuneita torkoja .... S,ött7:96 Nostettu juoisematta tililtä . 117,— Nosteltu talletuStiltltä . . . 225,000: — Karttuneita maksuja talletns- lamm osta 3V-. — Maliettuja muokria huoneuS- toista 1.123: — Kod mMslölaatik oista . . . b: 50 Talletuserien luku 1,776 ia ,uiuma .... S.mk. V95,043:98 KassasaäStö helmikuulta . . 89 s mk. tj7 Meuot: UloSotettu «vastakirjoilla 2,056 erasia 511,072:95 Annettuja lainoja .... 1r>l,<,«0:— Wlety >uoksewalle tilille. . . 16?,000: — W>ety talletusntille .... 150,00»: — Menoja panlmlalosta ... 75: — Malierru palttoia, palkkioita ja muua hoitvluslaunutsia . . 6.151. 01 lllvsottoerien tutu ja >uu>ma .... s.mt. 1,0 5 301: 96 Kasiajaastö lzuhii kuuhun . 35,410.9» 62i>5 A.uil. l tj? lisstujs. — Petollisuutta rippikoulua käyivässä uuorisoSsa tapaa ' llalin ujcio. Ä^iiopä ta, pahtui, että !ua Helsingisja cräassa hlsityi- ses>ä rippikoulusju lapje: matjoimal louiuu» muijunja, iuliu tlrietuureell paaluna, oU ylsi annetuista tirjeluorista aivattaesja — ilmau rayaa. HymäUä omaUatuunolla lvarmaaniaau tuo pelolliueu oppilas ei Herran pyödälle mennyt. — Kiirettä pidetään. Sc Suomea itse näisyyttä tuyoaaia tatiehdoius, josta Suomen rduSiunta on käskclty antamaan lausuntonsa »kuulauden kuluessa", on myö- jo annettu käsi- tellawiusi loallatunnanduumalle, — Lakannut sanomalehti. ..Salon Sanomat" ou lakannut ilmestymäotä, elet- »ysäu yhden nmoden ja koime kuukautta. Salolaijet eimat mielä tarmitie omaa eri' tyistä lehteä! — Naplnotto Askaistssa. Askai- sissa olemalla Louhijaarea kartanolla on siihen asti, kunnes se oston kautta muu tama rvuosi sitten joutui aatelittoman henkilön haltuun, aiim ollut oikeus mää räiä pappi seurakuntaan. Kun sitte leu- rakuntalaijet omat anoneei sekä tu^mio- tapitulilta että senaatilta Louhisaaren papi> otto oikeuden latkauttomiSta ja Askaisten kappeliseurakunnan erotta mista Lemua emäseurakunnan yhtey destä itsenäiseksi kirkkoherrakunnatji, on senaatti uytiemmin ratkaissut asian seu rakunnan anomutjen mukaan, huolimat ta siitä, että Louhiiaaren kariaoon omis^ taja Hannus on ankarasti mastustanut tätä jcurakunnan itsenäisyyzpyrlntöä. — Itsemvrya. 79 muotias itsellis leski Äiilhetmina Grönblom Rmtuperä, MerimaSiua kappeus a, ou m. k. 24 pairvanä hirttämällä lopettanut P2i- i.änsä Mirlau seurakunnan kapp^mis- lvirkatalon puuivajasja. Wainaia oli mnmeisinä aitoina ollut yksinäisyyttä harrasiama ja uskonnollisien haarvei- tuiUen alaisena, odotellen kuolemaa. — Marariäito Aaatt'fi?a. Omai- suutenia vn mclkojilleea momutlanut mciakauppiaZ Kalle Kalanen Paattisitla. Wurar tekemät 1,926 mk. 76 p. ja me lat 4,183 mk. IL p. — Fukipako. Wiime keZkiivnkkona paloi Euran kappelin Tuorilan kylässä Uudentalon iso riihirakennus porokji. Tulen irtipääsyn alyeuttiivai sen, kuu muutamat tapiet riihessä „leitiiioat lu- upalon sylyn mistä". — Sahan ja myllyn kauppa. Peitte lin pitvia» Häyiamäa niyllyn ia >ahan vuiis- tuia K. Äimimaura on ui^yiiyt ne eut, uiat- ttaarlo Tu>)mlicUe Us elai: HaukialaSla. Paimion Lsunskauppa ou tuottanut miime ivuodeua moiitoa l3,ouu mk. — LriinkaU "pa. Kartauonomislaja Her man UsletuSia on osiaiiui slilos^rlla „Osuw" 1 uuaii lauvp ilmiuuaSla, inaau- wil,et>ja Aug. Tuoou>etla PcrmvSiä. — Ääapettteenjä on jo Raumaujoli luo nut. Perhe-uuusia. — Kihloihin omat menneet: ??eiti Ar- widi Ris.aiieu ja ljku Ecro E-rola. — Ilill Anne Wey.aia ^)rimaltu..sm iu ralinnusnies- wr> Kyösti Mas>iueii Z .uita. — Ntl Astrid Eu.uno >eia ivaruiuomuri Oilo Saimie-, «a- w0!!lnii!l>Sla. — Tuuipererlla laula>aiar, nti Eäl Saluuaeu ja mariiiuomarl Z. «osili»n — Oi>er:aj.tor Lyyli Luhiula ja o^cllaza Eeniil Huusuieilu. — N ui Maria Han., luo murusia za hra P-lter ^^lroue» Parmnvsia. — Fllvlosia» tundldaaUl Laurl ÄcllUttcn ja yttoppituS Hilja Auto. H^imeeu läunm uiaau- !Mllauslo»llvr,ll siyleeriu I. F ivemvmu ja ivaluiouja Mulilda ^o.i lyu.yuyl sipila) ly- tur, — '^e.ll Aiina tto.lv Nuuyuivclla ja ra.enousm slari Ä^ulle Autiia Jlmaivelta. — ^au aMar, »citi Ti-llrrioo KlUl.^u Kuopiosta za sit. tohtori K. s. Laurila Helsuigista — ^imlS.ulrS I. M. Grönholm ja luunallis- neilw>?.>en tyiär Zngcb^rg Ro>eliuS Perna- ! z Stu. — Ka«lau>!L>uSiaja oveuaia Fränti > ÄitNlasta ja uclli Hcaiju Candvttn H^^n>>zis- ! tä. — Koutlvrisi: A. ^riauSer Pormovst^ > ja neit' (5i?a HaUmau Turusia. — Iiisiii. , Aiitero Stevöulk »tl!l'i:t?sklta M miti Ewa Eklund Helsingistä. — Hra Lennart Fellman Lahdesta ja un Elin Oijoa Eakopiugistä. — Laäiet. kand. Wäinö Jalo jiiminiculi ja nti Ellen Kuosmanen. — Senaatin ytim kopisti W>lyo Hirivoaen Miipurista ja opettaialar Samia Hirioonen Helsingistä. — Nti Daguq Slernmall Tutholmasta ;a msiaöört G. ttynt» zell Kotiolasta. — Wthtltyjä. Amioliittoon on vihitty' Pormoossa wnme sunuuutama Uusmaalaisen ' toiuiittaia, W7 Llunaukalllo ja neili Ida Jl- ! m^ueu — Ztruilssä sunnuntaina tätilä Hanna J^anssoa >a maauwiljelijä M. Salmela. — jteskuvlu.ona Hel>u>glSia maraluomari W. Taioaststi^rua ja ueiti Gurtl von Psaler paa- lin>vuta>a L. voa Psaienu tytär. — Mlike- lisja :o. k. 27 p inftnööri t:ri W. Necnoius ja ueili Dagny Tiuiijreu. — Syutymapaiwtä: 70 muotia täytti torstaina lehtori B !i^yberg Pormoossa. 5 0 wuotta täytti tesliiviikkvlia Suomen Teollisuudeu harjoittalain keSilnäijeu palowa> tuutusyhtiön toimima zohtaia F. Ä5. GustasS- sou. poimintoja. — Teatteria selin ! „K Lemola" kertoo että eraas.ä lyömaeny^di.-tylirn iltain-s!» Lu lun lähi>eudulla „näqtelli>n" as etiain,Mur- toivarluutia . Cras näytlelijöislä oli jiksi yuo- nosti lulenut oianja eltn muistaout nliUoia häneu tulee saapua näyriänvUe. Hän tuli sinne liian ailuiiiu Nayllauivllä oleiva hen- lilö nieui >a pukkasi tyltcen leyotia » poisiu- maan. mutla läinä ei iayleiiyllaa», waaa ja- uoi: no ea p:le une lähellään. jtuiSlaaiatia keyoitll poiS menemäau, maan tuu ei ^elaäu auilauut, nliu tuis.aaja >auoi näyltäeu liljaa, „karo itje kirjasta, luu et mua uSio". — LappalaiSseurne Hampurissa. Ham purisi» >aapuneen >ay.ö>anou>a» mulaau on siellä Hageudcckia eläintarhassa esiin yioaä Suomen kapisia tolviiiu oteivaa lap»,alais- >euruetia täyuyt päajiäiSluuuuiitalua lato massa noin 17,d00 l,eniiloa. — Hampurista seurue lähtee Äöuigsbcrgim ja iielta ^ou- tooieeu. Ikiliikkuja on nyt tvalmts! Dleisön tiedossa ehlä ou, että kuolematonta kouetta „ikilitk.uiaa" omat kuittien aika>n „kek- siiät" halunneet rakentaa. Siitä ei kuiteulaau ole tullut muääa. Iillä ylsi „saua" o» heiltä puuttuuut, luleu ennen Äjainämöijeltä ivenettä laatiesiaan, u>m. miten saisi louecu synnyttä mään it>e ivoiman, jonka se!arwit>ee, läydäk- seen ijantailliiesti. Eräs ketsijänero Suomusjärvellä, leipuri Fredrik Pohjola ou myös ketsmyt itillilkujau. Jo jokunen »vuosi sitte julkaisi hän yleiM tietoon, että hän ou keksinyt ja rakentanu" koneen, joka „käy ja kukkuu eikä pyydä nuk- luu". Tallaisea suurmiehen tieto ei tieteutäan ollut herättämättä epäilystä ihmisissä ja päätä kallistellen surkuteltiin, että miehen päämärtti ou auttamattomasti mennyt selasin. Keksijä ei tällai>esta wälittä..yt hituistakaan, toiaueli Maan koueeusa kaussa. Nyt hän ou lähettänyt meille hämmästyt tämän tiedonannon: „ikiliikkujaounyt malmisi" Että se todella käy, siitä tämä herra Pohjola menee takuuseeu. Hän näet on sitä matmistauut jo lähes nnisi muutta ja nyt akselit, remmit ja rattaat pyöriä huris tamat esteettömästi ja ijaulaikllsesti — ma kuuttaa hän meille läqettämäsiääii kirjeessä. Walitettama-ti ei hra Pohjola lähettänyt meille loneens^ piirustuksia, jott^ olisimme ivoi- neet lone.n raleureen perusteellisesti selttlää. Häu tylla lienee tärä ajatellut, mutta, lisää hän, „en miitsi nyl tehdä siitä parempaa sel koa; east kesänä koue jaa puhua itje puvus taan" .... I'i!iikkuja ou nyt siis tvalmiS! Kauheata — hän on kristitty! „Sosialisti"-lehti on kauhuissaan. Eräs „tvmeri" Matti Saarinen, jo.a yhteen ailaan oli »Länsisuomen Työmiehen" toimittaja ja kirjoitleli siihen lehteen mmimerllllä ^Halo- uista", kuuluu liittyneen ..Nuorten miesten lristilliseen yhdistylseen!" Onhan se tauhcata, jos on totta! ..Hakoniska kristitty? Olet teko kummia kuulleet!" huudahtaa..Svsialisii" ja päättää mielnipurkauijensa näillä imallisilla sanoilla: „No lyklyä ly ö. jos ivanhoillisuus sen on saanut hullaantumaan!" ... Niin manhoillijulltta >a hulluuttahan kris- titlynä olemmcu ou tähäu uiaailuian ailaan meidän „waliSluneitlen" josialislieiiime mie lestä! Rakkauden oppi on kauhu niille, joiden opin ensimmäinen läsly on: ^Äylioä wihan sie meniä ihmisten mieliin, lieiso lalkaamatt- iuolkaivilzaa!" . . . MilllllltZ! KotjUllilltll. — tzaaskin Im Uran uhri? Tiis taina löydettiin »vuualla Z.n^traa ala- puolella miehen takki ja latki. Tamarat tunnettiin talollista Juho Pelli sen omisuudeksj. Pellinen omiStaa juuren maatilaa Jmairan kosken a.a- puvlilla ja on hin wilmc aikana roiet- tänyi mallan erakkoelam.ä. Uun t wa- raiden löyl^j tt meniival Pcllijen komi», »öy iw.n he sieltä pöydilia tipun, uus ja Pellinen lehotiaa '.veljeään ottamaan haltuunsa taion hoidan. Pellinen oii o'.!aisemliijn kaynyr ivetjenla luona ja jättänyt hänelle iaUN lc^on paperii. Kaikesia päciiiaen vn Pellinen tehnyt itsemurhan. RuaunSta ti ole löydcim huolimaita sbkrrista naarautsi ,ta. s — Kiippakuvna» sakomia. (Por- tvoon). Wihdin kirt^odran Mirkaa omat hakeneet: Laukaan m. t. lääninrorv. A. Lunden. Kirkkonummen kirkkohra, ro- Masit B. W. Siöroos, Mäntjäläa kir.» kohra, romaSti B. A Broms, Pormcon kappal. L. O. ÄMsträm, Hels. yl. sai rashuoneen saarnaaja, sit. maist. A. E. Candolin, Ikaalisten kappal. I. Wuo> rio. Jalasjärmea kappal. H. G. Fors man, Kuortaneen kirlkohra Hj. Sioan berg, Nuijamaan kirikohra K. Ä Olan der, Mleroislen kirikohra Em. Antila, Tampereen 4:S kappal. K. Hallio, Tam melan w. t. kappal. Hannes Sjöblom, Espoon kappal. Sundin nim. kirtkohra C. S. Hearu»son, Orimattilan kappal. »k. A. ÄZirranen, Kurkijoen kappal. C. C. Otsoin sekä ykji, joka ei halua ni meänsä sanomalehdissä Maistaman. — Suuri tvarariSKo. Mararikon on tetznyl kauppaliike O -y, P. Halonen Malkealan piräjan Hilloiensatmelta. Äe- lat nousemat yti mk. Marat tuntemattomat. Suurin saamamieS luu- luu oleman Pohjoismaiden osakepankki. — Sydänmaa?» »iiaatehdas. Korpilahd-a pirajassa halviteitlm mii- me loukolla aikuinoinen mnnatehdaS. Poliisien sinne saupuessa o i par »ail- laau 200 litran panos tulos a. Trhdas oli juok>eivan puron reunalla, jonne kaadeltua rankit ja muut iehdaskapiS tuljet oteltiin tukarvarikkoon. — Oit>>pa ollut pääsäisenä lientä, jollei ncsin vn- nelonia tapaturmaa olisi sattunut. — MatSapasstn «äärennySsesta tuomllliin Lohjan y. m. kuntain taraja kunnan tlhlaiuananolteudcSia w. k. 9 päiivana irlvlaiientesti Ida Karolina Vikman eli Jolinen, Koskea kap^eustu, pldclläwäk>i yyoeu tuukauden manle^dcssa. l — Lakko Iismeden rullateh taalla. — Zfuukst ejillä Tall teh taalla, kutea on kerrottu, puhkesi joku aika silte lakko. Kuueakin sai tehdas heti työhön halulkaita ja työt pan tiin käyntiin. Sen johdvSta joutui noin 50 teytaan enustä lyölaistö työtiö- maksi. Nyt cwat näinöt työtioui^t si ti oles kelleet tehraaa lah:uy ^>i^a ciusalen ja häiriten työssä oleivia. Lopul-.a päaru» wät työttömät panna toimen tverilöy- lyn rikkureille. Kun nämat sitte keski- miiklo-illalla palasimat työstä tehtaalta^ oli heitä maStaSsa aseSiettu lakkolais ten lauma, jolloin pilkkasanojen oheella syntyi tappelu. Siinä sai eräs työssä olema mies lakkol.nse.ta suuren puukon haa-van selkäänsä. H^atva ulottui aina rint kehään asti, särkien mielä keuhko- pussin. Lääkärin lausunnon mukaan on haatoa hengenivaarallinen. Punlottaja on mangittu ja tulee hän sekä suuri joukko muita mellastajia pantamaksi syytteeseen oikeudessa. — Ihmispeto. Miime tiistaina ta pahtui kamala teko Hangossa n. s. Tii litehtaan mäessä. Siellä erääseen torp paan tuli torpai.o^isiajan tsä, leski mies M:ck.in. Tultuaan lisäke, kysyi hän „on!o poika totona?" Kuultuaan, euä perheenisä on työssä, hiipi hän söngy . luo, jos^a makasi 3 Milton wan- ha l-p. ja solaa pisti puukolla lapsen watj^ a rinnan alle suuren haaivan, jviti suolet »vikaaaniuimat. Epätietoista vn, josko lapsi tallaiien tapahtuman ta kia enää jää e.ämaän. Huoneessa oli lapsen äiti ja torpan- omistajan weli, silS tämäu petomaisen >so isän poika, mutta kumpikaan heisiä eimät ymmärtäneet ivaroa tällaista ka mala ilkityötä. — Puukottaja on man- gitku. Kirjallisuutta. Maria Jotuui: Manha koti. Ko minaytöljll.en näytelmi. Agricolan iustantama. — 14tt iiioua. Hinia Z mk. Tunnettu kirjauijatiaremme. jonka tähunaSiijel tuouect oioar laaneet viak seen harivin^il-n suo>:on ja tunnustuk- ien teramästl piirrelyilla nelunelcilnän- kvmaukjiUaan ja diu.vg neioi uudcUuan. on .ällä leokieUuan silciynyt enji ker ran näytelmän aiaUc. koti", luurr >u ukllria -^o sadoineen j^i te!,d S- iailolsineen, iyöiniehineen, pulmeliioi- neen ja tuikurrlnceri, ivanhoine ltiemat^ loisine isäntineen ja eri !uun>iin le>,i ly.ieine jciliclaizinecn. on kumarru Ivar MLlla ja lv^kuurtaiv^Ui: taidolla. Luki ja >euraa jannilenynä sitä jarkytlamaä n^ytelm^a, joka tupahtuu tosia riako jään rauhallisessa ja onnelli-eZia ympä- ns :os >a, ja han tuntce iohlaion siuo-n humaulsen paan>a paallä, nähdessään iliinta salaiut tulemat luicwai itmi ja kuinka yyiöu sortuu syyUijeu rinnalla, kun elaman jyw.il ivounat lyöivat le.k- liaan kuo.eivai-tcn kohtaloilla. Uieniä tietoja. — Ac»raallk»>ver>.iiöri muutti pääsiäis sunnuntait» ivoSlen l/öUa lähanasiiicsla »>un- nostaa.l F^bi^ttinliidllli ivuirclla ole .ast^ en:, itomeiid^uliii ta>oSia. t^nraalik iiv^rnöö- rm liuoin, jvsja on loiiiilletlu suureviuiviiet i^auSluöt. — Liininsian piirin nimismichek'i on < nimitetty munsnueS Knut Mirzenius. Turun Sicmenkkuppa. Kelvälkaudciisi saapunut: Suuri ?uku- jz MttookÄnilZitz Huokeisiin hintoihin. Ernst Lindroos ja Kumpp. 6331 — Joi luiilkaivettä. Sunnuntai-iltana joi eräs naincn Maiiuii Lummc Hrruiauiussa Helsiiiz>sjä lu!illa^eilä ullv.)uo»>!e.'!a. Ensi aniuu anioi tohtori Äallgiea. Heiiv-sa tilusia mieliin nainen kir^rgiireu iairaaluau. Mika johti naiien tähäu epLtoimoijeeu tekoou ou tieramälöutä. — Zanakkalen kunnansairaalaan on otettu hviluiattare si 26 haujasra neiti Iida Hyytiäinen Huopalahöcsta. — Erittäin kauniita revontulia näh- tiin Oulns>a ivlime maanantaina illulla. ^ Eläkeanomus- Helsingin po'iisimes- tarin eni manyenipi apulainen, kllvteeni Ä. Julander on anonut a^iutjenmukaist^ elaleita. Merikapteeni Magnus Algot Wahlberg on helmik. 3 p. kuollut Trait?>vauliSja Ele^-AjritaSsa 65 ivuo^ de» ikäisenä. Pitkäperjantai-aamuna maipui rau hallilesti kuolon uneen Uriaias>a Key ron Hutkolla talon »vanha emania Hen» riika Sofia ^LithelminaHa- n e l i u S, omaa snkua von Pfaler. Lai-iaja oli syntynyt L-mpaälässa So- taivallan kartanossa ja oli nyt kuolles saan L5 Muiden rvanha. Tiistaina kuoli kotonaan Helsingissä kv!v>in taudin iair^ste maan län tyicon letz:orin G. Ä-eitiuin leski Hanna Ä e il in v. !- Äcaud.ni .>urg, ti^ ivuooen ikaiscna. Layinua surc.oal ivainajaia lapiet, niidcn jouko-sa ru noilija Ä)r,ö Weijvla, seka lapsenlapset ja muut omaiset. W. k. 22 pnä Maipui kuolon uneen Ililornion roioaslin A. Holmsiröinin pu^tisv Miina Holmström, jynl. Kulmik, tahes 58 lvuodcn ikäisenä, '^vai- najaia jäiivat surrcii kaipaamaan ijalas puoliso ja lapjet pcr^eineen. W. k. 24 pnä kuoli Sysmässä maa tilallaan Manhan Olkkolan kartanossa parhaassa miehuuoen ijassa keu^koiau- dln murtamana Mikkelin ja Hajeen taanin rikiain talonpoika, maan.oilieUjä Kalle Koskinen. Mamaja omisll pait>i ennen mainittua Ulaa yyde^sa iveljeiijä kanssa tuuluisan meti-ritlaan jia.til-teu kartanon Ajilkalan pil^j ssa. Mainaja oli tuouleeuaan hiijainen ja yk>.nai>yyl.ä rakaslaiva^ Lahinua >Ll hanta puremaan leski ja kolme pientä iylarra jela meli. W. k. 24 p:nä kuoli Wiipurin Tiili ruukilla lul0ii0,olsraia, suul^riuiesiari Miktv Tor m el arnen 55 ita iv^vdcllaan. Lähinnä suremat hautä 2 lasta ja sisar seka 2 weljeä. Toisperiaaiaina kuoli Eiran sairaa- lasia Hcljingisia keiiraalililujuri Airx ander Sijerniuall ti? ivu^d.it ilaisenä. — ^ai.iasaa surema: lähinnä psar ja sisaren lapset. M Toispäimänä kuoli täällä Turussa talonolilista>a Otto Wilhelm Wi- la nder L» ivuoden «vanhana. Wai- n. jaa suremat lähinnä tytär j.. sisar. 7 MMtkilllkemist!!. Suuri kalansaalis. Turhuan olimat ope:u-lapjei Tiberian u>eren r^nnaUa wcrito^ali>a ta?keneet ko!o yön. „^ie oicmme loko yön lyoiä teh neet emmela Milaän laaneet", mautta wat rvasijncct c-peiu.lapset. wtuila Herraa kosi ei ole lyhetty. Nivsuoii-sul Lvapayt^ja oli seura»»ut heidän turhaa lyöjänsä ja han auuvl heitä, juuren ja runsaan kalansaaliin he soimat. Hhdesia Wapahiajania kanssa, ;vta he euvat mielä kuite.ikaan u-iulla- neet pitää riSlimnautiUuna ja ylös nousseena Herranansa, söimat he sitten aamun tulleSja ykjinkerraisen aierian. Jtman H.rran apua ei tyvsiämme ja oim.siamme mor mitään tulta. S.k- >ipa kehllitla^kin apostoli: Kaikti mitä te teett ajatuiiissa, sanoissa tahi löis>a, >e tehkäar Herran Jce>ul>en Kri-tutjen nimeen. Aniaen m-idan nc,.,dä tu^ta ope:us!asien turhaa työia tahtoo Herra mci^e janoa: „näin vn teid.>ntin työnne, >eka maallinen etta hei gcll-.nen olema, kiinkauman kuin minä en saa olla an tamassa ja siunaamana". Mutta siellä, ö^!^l » Ps psrozzeja! missä Herra saa olla pöytää kattaamassa» ei koskaan tule mitään puutetta ole maan. Hän tarjoo, niinkuin opetuslap» sillekin, maallista raMintoa, mutta pi tää ennen kaikkia huolta kuolematto mista sieluistamme. Armopöydan, her kuista täytetyn, HZn kattaa meille ja umä saamme syödä: naltaisei ja janvi- ?cl il>m;ltt saamat maistaa, kuinka su loinen H?rra on. Ky^a.^un silloin, suuren kalansaaliiu saadessa tunnultamme: „Herra, ea minä ole mahdollinen kaikkeen siihen armoon ja uskolli uuteen, jonka olet palmelijal- lesi osoittanut". Herran rikas fiunauZ nöyryyttää sydämen Jumalan edessä ja kaiken hyivän lahjan antajalle omistaa ihminen sydämensä ja suunsa tunnus tuksen ja kiitoksen. „Llika mäqän" — niin tvalitetaaa usein maailmassa. »Paljon olemme työtä tehneet ja mähän saaneet" — nim kuulee kaikkialla sanottaman. Ja näissä Malituksisia on usein paljonkin perää. Mutia Herran antimet! Tarivitaanko niisiä sanoa: .liian rvahän; ei riitäl" Ei — Jumalaa olkoon kiitos. Her ralta me olemme kahdenkertaiseSti saa neet, ei tomemme ansiosta, maa» Ju malan suuren armon, rakkauden ja lau peuden tehden. Suuri on todellakin »kalansaaliimme* Go gaialta. Se riittää, maikka kuinka soisimme. El se kesken lopu. Syntein- anlecksiantamuS, el^mä ja autuuS — siinz saalis. Omilla töillämme emme ole untaan saaneet, maikka kuinka pal jon työtä tek.simme maan Jeesuksen työn hedelmiä s. amme nauttia ja niistä ra» rouuiksi tulla. Syö. juo ja riemuitse. Armoa nauti j» armosta riemuitse I L. I. R. NenäMts. — Suomea koskeva »valta!»»- «anlaialätdäntö esiteltiin Wenäjäu duumassa kesllmukkon,. Otkeuksiamme puoiusltmat siellä useat puhujat. Asia jcletiiiN tvativlulman pohdittamakst. W ^lio !untaan walitli,n 21 henkilöä, !0töia ujelmmat eiuiät ole maallemme suosioll.sia. — Mitä lie tehnyt? Simferopolin pnrisoicioikcus vn tuominnut erään so- luuiiehen ji^e.sarin louikuomiseSta (!) 6 wuodci>l kurllusyuoneeseen. — 7VV miljoonaa ruplaa vaatii Wencijan ul-dea laimasloa tuomille», Tam >n ililiun-n rnyvlltaminen esitetäaa piattoin du^maUe. Samalla saopu» iilyvs meriminlSlerin loauma lairvastva suunnitelma. — Kefgenm?es kavaltaja. Pie- kari?ie!v?:iit luos.arin arlimandriltaa on huomattu tehneen lama^uk^ia noia 70,duo ruplan armosta. Mandriitti on alcnneUu armossa, mutta minkaäa- laista muuta tullliuoa et ole määrätty toimcenpanltt.vaksi. V!liom5slw. — H» sekin syy työlakon teke miseen. ^r^.aua >uurella rakennuspai» l^lua itaiiiiarin kaupuigis!» Nuoisissa le.imät muur rit, tumul.aan 17, w. t. 2^) pna lakon senta>.dcn, etta eraS päih tynyt ^tvioeri" er.'iel.ua työstä!