luorstaivaLavuuikuun 20 p:nä 1910 - H:o 8-3 Tammikuun 20p:nä. Wiime lauvantain numerossa esi timme lukijoillemme millainen se »koti mainen" hallitus on, joka on pantu Suomen asioita ohjaamaan ja hoita maan. Tämän jälkeen on senaattiin nähden tapahtunut muutoksia, ei kui tenkaan parempaan päin. Kaksi nutta venäläistä herraa on hankittu lisäksi senaattiin, min että niitä siellä nyt on kokonaista kahdeksan. Taantumus kul kee siis hywää »vauhtia eteenpäin, niin että meillä marmaan ennen eduskun nan kokoontumista on senaatti täysi- lukuisena. wenäläisiä kaikki tyyni. Myönnettävä siis on, että hallitus- kysymyksemme on joutunut siihen ti laan, joka antaa aihetta mitä vaka- vimpiin huoliin maamme asioiden hoi tamisesta tulevaisuudessa. Sekasorto hallinnollisella alalla on senaatin päät tämien päätöksien ja toiminnan kautta kaSwawa. Suomettarelainen puolue on kyllä paljon lehdissään kirjoitellut, kuinka nykyinen asiaintila on johtunut siitä, että on sallittu venäläisiä miehiä as tua senaattiin, eikä ole rumettu muo dostamaan hallitusta omiS a miehistä. Ja kuitenkin on syytä epäillä, että asiat olisiivat sen paremmalla kannalla, joS senaatissa istuisi miehiä, jotka oli sivat enemmän .kotimaisia" kuin ny kyiset senaattorit. Muistammehan aivan hyvin, mitä viimeisinä sortovuosina suomettarelai- sista kokoonpantu senaatti saattoi »vai kuttaa. Bobrikoff-mainaja oli se, joka asiat päätti ja senaatti teki vaan työtä käskettyä! Ei se senaatti myöskään kyennyt ylläpitämään järjestystä maan hallinnossa, vaan siinä syntyi surkea sekasorto. Silloinen senaatti antoi, sa moinkuin tämä nykyinenkin, kaikellaisia laittomia määräyksiä ja alistui laitto muuden palvelukseen. Selvä on, että nytkin vaadittaisiin hallitukselta, vaikka siinä olisikin suo malaisia miehiä, lakiemme rikkomista ja polkemista. Heiltä vaadittaisiin, että he itse myötävaikuttaisivat koko oikeus järjestelmämme, valtiollisen itsenäisyy temme ja kansallisten laitoksiemme tu hoamiseen, väkivallan voimaan saat tamiseen maassamme. Tällaisiin vaa timuksiin varmaan ei yksikään suoma lainen suostuisi ja niin ollen olisi tniki mahdotonta heidän senaattiin aS- tua. Ja kun nyt meillä kerran on ole massa oikeustaistelu väkivaltaa vas taan, taistelu valtiollisen asemamme ja lakiemme puolesta, niin emmehän voi ajatellakaan, että tätä taistelua voi iskuitta käydä. Ja meidän on osoitettava, ettei täällä ole heretty puo lustamasta oikeuksiamme, joskin senaatti on saatu väkivallan asianajajaksi. Se seikka, että kotimaiset miehet eivät ole tahtoneet muodostaa senaattia, tar koittaa osaltaan tehdä mahdottomaksi sen tarkoitusperän, jota Menäjän virka valtaiselta taholta koetetaan maassamme toteuttaa. Taistelu tuottaa vaikeuksia, mutta taistelutta ei mitään saavuteta yhtä vähän kuin ei alistumisella ja pe- räytymisellä mitään voiteta. Hallitkoon nyt venäläiset senaattorit aikansa! Loppuu sekin kerran. Oikeu della on oleva lopullinen voitto. Turun kaup. ja laamsta. — Tuomarit. Hollolan tuo miokunnaan tuomarille K. R He laselle oa Turun hoivioikeus myön tänyt vapautusta tuleman helmik. 1 Pnä alkavien lakimääräisten talmikärä- jien pitämisestä Asikkalan pitäjän kärä- jäkunnassa ja määrännyt hovioikeuden- auskultantli Akseli Pellisen mainitut kä räjät pitämään. Samaten on Turun hovioikeus vapauttanut Halikon tuomio kunnan tuomarin, hovioikeudenneu vos Johannes Pesosen pitämästä t. k. 29 pnä välikäräjät Halikon y. m. kun tain käräjäkunnassa ja määrännyt ho- mioikeudenauskultantti Taikoo Mikael Kivimäen mainitut välikäräjät pitä mään. Rnoiveden tuomiokunnan tuomari A. Aejmeleus on vapautettu pitämästä tulevan helmik. 2 p:nä al kavia varsinaisia talvikäräjiä Kurun ja Teiskon pitäjien käräjäkuanas>a ja on hovioikeudenauskultantti I. G. Hed man määrätty mainitut käräjät pitä vään. — Koululaitos. Virkavapautta oa myönnetty Turun suomalaisen klaSs. lyseon kollegalle, lehtori I. E. Kerkko- lalle helmikuun alusta kevätlukukauden loppuun, sijaisena sil. kand. Elvira Kummer. — Myönnetty apuraha. Mara- maanmittari Adolf Schönbergille Tu rusta on myönnetty kivnlloisuuden vuoksi 500 mkn apuraha. — Furu» osakepa»kki oa senaa tilta anonut lupaa haarakonttorin pe rustamiseen Salon kauppalaan. — Mauki yritti vapauteen Aa» lokasta tiistaina iltapäivällä. Kuri tushuoneeseen tuomittu K. Sundman ZVaasasta, joka oli puutarhatöissä, lähti siitä hiljalleen pakoon vartijaa huomaa matta. Wanki piilotti itsensä Kaakeli- tehtaan pihalle, mutta huomattiin siellä ja palautettiin takaisia Kakolaa komeaan linnaan. — Hdla Sakse» pommijnltu oli tiistaina lopullisesti käsiteltävänä raas tovanoikeuden enfimäisessä osastossa. OikeuS katsoi käyneen selville että Edla Salonen on säilyttänyt räjähdysaineita uhaten niillä räjähdyttää virkamiehiä ilmaan, mutta ettei hän ennen rikoksen ilmisaamista ollut ryhtynyt mihinkään uhkaamiinsa toimiin. Mutta ko-ka oa myös käynyt selville, että Salonen on rikosta suunnitellessaan ollut mielenhäi riössä ja kun virallinen syyttäjäkään ei vaatinut hänelle edesvastuuta vapau tettiin hänet rangaistuksesta. Koska lääkärin antaman todistuksen mukaan hän vieläkin oa mielisairas, ehdottaa oikeus, että syytetty yhteiskun nalle vaarallisena henkilönä pidettäisiin sairaalassa. — Lou»ais.Suem«a puutarha yhdistys kokoontuu ensi sunnuntaina klo 1 p:llä kokoukseen -Vähäväkisten ta lolle, jossa toimitetaan vaalit ja tar kastetaan laadittu sääntöehdotus. — Aniara metatita. Tiistaina iltapäivällä oli erää», talossa n:ro 1 Wähän Hämeenkadun varrella asumaa lesken Mitposen tuo kokoontunut juo pottelemaan joukko miehiä, joiden jou kossa m. m. hevosten ohjaaja Niemen Riku. Juopottelu muuttui kto ? aikaan illalla unkaraksi tappeluksi, jossa m. m. erästä Karl Bernhard Karlssonia lyö tiin pullolla ja puukalikalla hyvin pa hasti. Mähitellen siirtyivät miehet pi halle ja osaksi kadullekin metelöimään, jolloin poliisin huomio, kääntyi heihin ju hän korjasi heidät kaikki, paitsi yhtä, joka pääsi pakoon, potkaan. Haavoitu- nut laskettiin kuitenkin vapaolsi, että hän menisi lääkärin luo. Luultavasti hän kuitenkin rupesi kaipaamaan tove reitaan, sillä jo ennen pitkää tuotiin hän takasin polusikamariia samasta paikasta. — ,»I»rd a» juhlaansa" viettivät täkäläiset kreitkalais-katoliset eilen ta vanmukaisilla menoilla: kannunanpauk- keella ja jokiveden siunaamisella. — Kaupunginvaltuusmiehet ko- koostuivat tänään klo 6 i.p. ^ Alt-aj». Tiistai» a»m«päiwällä ajoi eräS pika ajuri Aura- ja We»äjä»lirllo>katu» jeu kalmassa pienen koulutytön hli. Tyttönen loka joulut aima» reea alle, loukkaantui niin pahoin, ettei jalkeille kyennyt. Poliisi ja ajuri veivät yliajetun lääkärille. — WehmalaiSta kurssia. Eräs vehm'- laioe !>am vt tusla wa^a la «sitoma rohtia, ku seisoS pläsit lilvaossia tiskoje välis, vai k vaunu tul iha hänt pai. Manuun täyryS sei- salta waa, tu ei uskaltauu miahe pääl aja. MiaS ol vähä huitteS za sit pölisi wei tzäue putka. »Hedelmä" unohtui eilen kahdelta naiselta pieu-sja uhytlsiä raitiotievauuauo. Anu vaunu laaplli Kanavauieuielle lähtivät naiset Ruissaloon ja kuliettaja perässä lapjen kanssa. Ihmetelle» ottivat naiset vaStaan lapsea ja kupimastelivat, että he.todellatia" unohtivat lapsensa. Tie Jso.-.Helkkilän rannasta Ruissaloon. Senaatti suostunut rahatoimi kamari» efitytseen. Senaatti oa suostunut Turun kaupun gin rahatoimikamaria anomuk een että lna nykyinen Kaaamauiemeltä Ruissa loon johtama silta otetaan pois ja se» sijaan laitetaan tie, se saataisiin johtaa erinäisten Ison Heikkilän kuninkaankar tanon tilusouea kautta ilmaa korvausta ja että näitä alueita saataisiin tähän tarkoitukseen käyttää »iin kauvan kuin tietä tarvitaan. Samalla on senaatti suostunut rahatoimikamaria anomukseen saada tien pohjoispuolella olevilta Ison- Heikkilän alueilta tietä varten ottaa hiekkaa ja soraa maksua vastaan. Ku- lvernöörin toimeksi on anneltu mainitun korlvauksen määrääminen. llgstujs. Sen saattoi edeltäpäin arvata, että torppari Ekholmia tuunctlua aaollmSta ja Tampereen työttömät» kirjelmää kenraali» kuvernöörille tulkittaisiin rajaa takana oike' alla taivalla. .Sivjet' sanso niitä „valopis- teiksi suomalaisessa uSvassa". Ne oiettavat lehden mieleStä, että Suome» kansassa on he rännyt mniSto Bobrikoffin ajoista, jolloiu työmiehet ja torpparit, menetettyään luotta- milkiellsa paikallisiin herroihinsa (!), etsivät ja saivatkin apua venäläiseltä taholta, j.a.e. — Sanomatonta iloa tulee tietystikin herättämään Wenäjä» „Snomi"-syöjiSsä Hil da Maria Karvoseoojan ja Mlhelmiua Gröa- bkrgin lähetystö kenraalikuvernöörin l»o> jos ta puhutaan ensi sivulla lehteämme kirjoituk sessa .Bobrikoffi» ajat n»diStuvat'l — Te tiedetään täällä hyvin. »Svjet" sanoo eräasjä Suomea koStevassa ktrjoitnk- seSsaa», että Suome» nykyinea kenraaliko- vervöSri oli aikoinaan .Bobrikoffi» oikea käsi". » - .Älkää lähtekS huijarien kiihotta mina Amerittaan'! Näi» varottaa eräs Richard Pesola Amerikasta »TqömieS"-leh- delle lähettämässään kirjoituksessa. — Muotuisen elSkkee» on senaatti myöntänyt entisille tarkka ampujille Motti Träskille Porista 40 mk., I. I. Stö- rille Taivassalosta S0 mk., I. Hag- strömille Halikosta 60 mk. ja A. I. Aspille Perniöstä 50 mk. — Ampuja kiinni T. k. 6 p:nä vangitsi Merikarvian piirin kruunun- nimismies Merikarviaa Lammelaa ky lästä kotoisin oleva» mäkitupalaisen- pojan Viktor Santalaa epäluuloaalai- seaa nimismies Aimo W. ParmaSta vastaan viime jonlukunn 26 p:nä teh tyyn murhayritykseen. Santala oa nyt temmin tunnustanut. — Hedelmällisyyttä. Talollinen Vihtori Salon tamma.» Lupin Pitäjän Kod^k>amiu tylä«>ä on synnyttänyt S elävää, saman vä ristä, roska» ja valkean kirjavaa vuonoa. — Leudon talven tuloksia. Raisiossa tavattiin pari paivaä sitten metsäsiä täysin pnhjenveita paju» „kissoja." — Lnrkknmätää on edelleenkin lapsissa Laitilassa — l»pa aiknisissakiii. Tilastollisia tietoja eri aloilta. VII. Avioliittojen raRentautknen. Keskimäärin jokaista tuhatta naima tonta. 18 muutta vanhempaa miestä ja 15 w. vanhempaa naista kohti ra kennettiin avioliittoja alla mainittuina ajanjaksoina vuosittain. W. 1886-1896. W. 18S6— 1SV6. Suomessa 24.9 — 24,10 Ruotsissa 19,9 — 18,6 Norjassa 22,2 — 21,8 Tanskassa 25,1 — 25.4 Englannissa 26.5 — 26.6 Skotlannissa 21,1 — 21,6 Irlannissa 12,1 — 12.6 Itävallassa 26,5 — 28,0 Unkarissa 49.3 — — Sveitsissä 21,2 — 22,7 Preussissa 29.6 — 30,8 Baijerissa 23.6 — 25,9 Saksissa 34,9 — 35,0 Hollannissa 24,8 — 26.0 Belgiassa 22,7 — 27,7 Ranskassa 24,1 — 25,7 Italiassa 27.3 — 27,1 Vm. MSestS» jako sukupuolt» mukaa». Allamainituissa maissa löytyi maan nimen vieressä mainittuna vuonna naisia 1,000 miestä kohden eri ikä ryhmissä seuraava määrä Naisia 1,000 miestä kohti alle IS 15-40 40-60 60. v:sia v:fia v:sia v:pia. Suomessa (190^) S72. 973. 1,039. 1.219. Ruotsissa !18U9> 971 1,016, 1,146. 1,252. Tanskassa (1890) S73 1,0v0. 1,073. 1,179. Mllllkltll kotimllllltll. — Seuaatti Senaatin talous osaston oikeustoimituskuunan v. t. pääl liköksi on senaatti määrännyt senaat tori, kreivi Bergin. — KiippaRuuua» sa«a«i« (Kuo pion). Rovaniemen kirkkoherranvirkaa ovat t. k. 17 p. päättyneen hakuajan kuluessa hakeneet Utsjoen kirkkoherra P. N. Heikinheimo, Romaniemen kappalai nen A. Laitinen, Kuusamon kirkkoherra A. Waltawaara. Tyrnävän kirkkoherr. P. G. jtorpi ja Teuvan kirkkoherra E. G. Lindqivist. — SirmirSäSSrie» kokous. Siitä Ruotsin, Norjan, Tanska» ja Suomea silmälääkärien kokouksesta, joka on ai- jottu pitää Helsingissä ensi kesänä, kes kuSteltiin maanantaina Helsingin silmä lääkärien kokouksessa. Erinäiiistä syistä päätettiin kokous lykätä vuodeksi eteen Piia. — Aseitte» tuouuiu «hr!. Hbl. kertoo, että itsemurhan tehnyr tullitvar- tija Hngo Haag Helsingissä varmaan on ampunut itsensä siitä syystä, että hä nen tietämättään salaa oli saatu tuo duksi am uma-aseita siihen makasiiniin, jonka vartioiminen oli hänelle uskottu. — Kuou» talvi e» Kelstugks- sijii», lunta on tuskin nimeksikää» ja vapaana lainehtii meri. Ajoneuivoina käytetään vaan rattaita. Ilmat ovat kosteita ja lämpimiä. Jokainen odot taa kunnollista talvea, eikä suotta. — Suuri mttrii viinaa taia« W »riKK »0N. T. k. 12 p:aä ottivat tullivartijat A. B. Kohonen ja I. Ho» Pia Mirtelän tullivartioSta Ornsjärvea tien kohdalta takavarikkoon Masili Ste- Pan Präysältä 30 pulloa väkiviinaa ja 1k)v pulloa tavallista viinaa. Taka varikkoon otossa lienee, sikäli kuin R.- K:lle kerrotaan, ollut jonkuuverraa ot telua. — Hpettajatar Ida Feritseu juttu. — Tuomittu 6:kfi kuuta», dekst kvritushuoneesee». Längel- mäellä viime lauantaina pidetyissä väli- käräjissä asianomainen kihlakunnanoikeus tuomitsi kiertokoulun opettajattaren Ida Teräksen kuudeksi kuukaudeksi kuritushuo neeseen, kertoo T. S. Niinkuin lukijamme muistanevat, teki tämä nyt tuomittu äskettäin julman lap- senmurhan. Hän oli synnyttänyt salaa huoneessaan lapsen, joka lääkärin lau sunnon mukaan oli täysiaikainen ja syn tyessään eli. Äiti piiloitteli lasta sa nomalehtipaperiin käärittynä seuraavan Päivää iltaan saakka puhumatta asiasta kenellekään mitään. Sitten seuraavana iltana hän työnsi sen palavaan uuniin. Talon väki oli kuitenkin aavistanut Pahaa ja tunkeutui huoneeseen saaden lapsen puoleksi kärventyneenä pesästä ulos. — Meli ja fisko hukkui samaan avantoon t. k. 11 p. klo1p:llä. Ruot sinpyhtään Palosaarelta. Kun Hjalmar Edvard Haivön lähti viemään siskoaan Sigrid Emiliaa kelkalla perässään luis telemalla yli jään Pyhtään puolelle, sat tuikin niin onnettomasti, että jää petti luistelijan alla ja tyttö luisui keltkoi- neen samaan avantoon, johon täytyiivät hukkua, vaikka apua oli ollut likellä. Kalastajia oli ollut jäällä tapauksen sat tuessa, mutta sitä ei kukaan heti huo mannut kovan vastatuulen vallitessa. Joku kyllä alta tuulen kuuli heikkoa huutoa, mutta kun jää oli siltä paikalta niin huonoa, että ei voinut ilman ve nettä mennä naaraamaan, niin meni ai kaa toista tuntia ennenkuin saavuttiin paikalle. Heti kun alettiin naaraaminen, saatiin emiä tyttö ylös, mutta henkiin ei hän tullut. Poikaa ei ole saatu vielä ylös, kun ei ole heikon jään tähden naa rata. Näin ikärän kuoleman uhriksi joutuneet olivat D. Haveriin 19 w. vanha poika ja tyttö 14 vuotias. Heitä jäi suremaan isä, äiti ja sisko. Äimiä tietoja. — Jäänmurtaja „SamP«" läksi tiistai na Helsingistä Hankoon ottaakseen siellä, .Suomea ainoassa talvisatamassa-, talvi- työkaoteosa. — Vleinen hevosnäyttely tulee pidet- tävälsi ensi, eiotuua IS—21 p:nä Lahdesja. Näyttelyn tomisaariona toimii agroaoomi H. Gripenberg. Toijala» tarjakkaksnl» vihittiin viime maaoaatatna tarwituneeti>a erityisellä juhlal lisuudella. — TaSkuvarkauS. Maanantaina »aras tettiin Helsiogiu rautatieasemalla erään yli oppilas» taskusta rahakukkaro, jos>a oli ra hoja yli 100 mk. — Tapaturma Granfeltin sahalla SSör- »SisiSsä tuella Helsinkiä läi muutama päivä sitten erä? 16-vuottas poitanen rautatievau nujen puskurien väliin lonktaaotueu pahasti. — Kouvolan osuuskaupan hoitajaksi on valmn laupanyoita>a Iivari Rasi ja va ralle laupanhouaja .tvegelmS. Auopton kansakoulun johtajaksi eusi lukuvuvdeu alusia lntiea on loytotusta 7 halijasta vatinnut maisteri Mtö Tuomikos ken Helsingistä. — ZVenäjäntielen opintojen harjotta- MiSta varten tkiiari!unuas>a ou eimeiiiä- Ilyteeri R. Rainesololle myönnetty 4.600 mkn apuraha. — Insinööri I R. Ahlfors on mää rätty avaamuan, kartoittamaan >a pyylittä- niään Seinäjoen ia Kauhajoen välisen rata osan. — Suuri propsipuidcn kauppa. T. km 13 p. tehdyllä taapoatiriaila myt maanvil jelijä A. Mälkönen Juvalta omistamaltaan Partalan tilalta propsipuita 100,000 markan edestä ttankaan osakeyhtiölle. Turun Siemenkauppa. Ne nykyiset senaattorit. Kauha» yliopistollisen tawa» mukaa» lä- hetetää» kaikki yliopistolliset väitöskirjat se. naatta jäsenille. Niinpä joutui iSkettäiu ken raali Hedlundin tSsii» tohtori S. Norden strengin väitöskirja .Haminan kaupungin historia". — Moi, voi, voi» huudahti senaattori. Kuinka minulla olisi «ikaa luke» se! (Mahti- mestarille): Milloin se senaatissa esitetään? Pahat ihmiset kertovat, että ko» vahti mestari oli senaattorille ilmoittanut, ette; sellaisia ollenkaan esitetä, niin oli senaattori tyytyväisenä lansnnnt: — Jaha, se kuulnu »iihi» asioihin, jotka yksin päätän. Erään kerran esitettiin raha-asiainmiuiSte- rille vaikeanlaatuista raha-asiakysymyStä- Asia tuntui senaattorista liian syvämieliseltä. jonka tähden häu keskeytti esittelijän, kysy myksellä : — Mihin paikkaan minun tulee nimeni kirjoittaa? Niin, mihin paikkaa» tällainen senaattori ei kirjoittaisi nimeään? Kirjallisuutta. Htava» Aomaa»ilehti n:ro 1 on Uinestynyt ja alkaa tässä vihossa uusi huomattava teos Klaus Hiii ri c h Baas, kirj. Gustav Frens- s e n, suom. Joel Lehtonen. »Otavan Romaanilehti" alottaa toi sen ivuosilertansa erittäin arvokkaalla tavalla, siinä kun nyt tulee julkaista' vaksi Frenssenin uusin, suurta huomio ta hera tänyt romaani, joka äskettäin ilmestyi alkukielellä. »Klaus Hinrich Baas" tutustuttaa lukijansa liikemaail man elämään ja pyrintöihin. Se on kertomus miehestä, joka tarmo!kaasn ponvistelee eteenpäin ja vihdoin saa- ivuttaa päämääränsä: sivistystä, wa- rallijuutta ja kunnioitetun aseman. Tämä huomattava ja arvokas ro maani on saatavissa siten, että tila taan, joko kirjakaupoista tai suoraan kustannus o.y. „Otavalta" Helsingistä .Otavaa Romaanilehti", joka maksaa koko vuodelta 8 mk., puolelta 4 mk. Lehdessä julkaistaan tänä vnonna toi nenkin suuri ja kuuluisa kaunokirjalli nen teos, nim. englantilaise» naiskirjai lijan Humphry War d'in yhteis kunnallinen romaani »M arcella". Hpas terveytee». Kirjvitt. E. C. Collins, kolmas suomalainen painos on ilmestynyt Aukusti Kivikarin kastaa- nulsella Hämeenlinnassa. Maalien lähestyessä muistakaa! Malitfijat, jotka »aalipiiivink olette toisessa aäuestysalueessa kui» «moden 1iW8 alussa! Hankkikaa heti ote vaaliluettelosta! Valtakirjan otteen saamista varten voi kirjoittaa näin: Tällä valtuuta» tai määräämänsä otta maan asiaaomaisen äänestysalueen vaali luettelosta sellaista otteen, kuin vaali lain 46:s S edellyttää. lla kuun — p:nä 1910. Todistavat: Maltakirja o» lähetettävä jollekin luotetulle henkilölle siinä äänestys alueessa, jossa on vaaliluettelossa. Sitäpaitsi pitää tarkasti ilmoittaa, mis sä otetta haluama asui vuoden 1908 alussa. Priima Venäläistä petroleumls paljottain ja vähittäin halvalla Rudolf Gardberg illa. Linnankatu 15 b. g4Si on zvnIllQ- zg. uucZvuvrto- t ollut parvrapsa kulu koskaan vrmvQ. Xeitto- tsito on ksdittMz^t, 8iii3, wsi- paras ksittokirzamras, ui- rasltä Kotiruolca vll levinnet IsszaUs lv vittkisu oppiansa uusiin piireibiu. Xoti- ruoka, zouka z^dtsisssti ovat toiluittauekt Helsingin I^ssva- tusopillissu ksittokouluu opst- tazattarst L6it keivilä, Loks Lalouius zg, Valtoa ILrauk, si- sÄltSH 884 ruokareseptiä teli- 6eu selkoa ruoka- za veliuÄ- leiväu, lisruiruokisll, kala- za littaruokieu, kasviruokisu, zkil- kiruokieu, sAil^kkeiäsQ z^. m. valliaistuksesta. Liäottuua ko- viiu kausiiu maksaa tkimä 389 sivua laaja kirza ainoastaan 4 mk 35 p. ILrjau ou kus- i antanut s^ustauuusosake^Ii- tiv Otava LelsiuAizsA ja saa- Z Zssn ss kaikista kirjakau- " poista sekä Otavan lukuisilta maaseutuasiamiskiltÄ. Xotiruoka on kirja, joka ? muutslriaksa pö-ivässä täisin korvaa lziritavsa ja ssr» IiLäksi vuosikymmeniksi tuottaa t^Z. ja jokapäiväistä d^väg, mieltä, siidisn kotiin, jonne ee sn liankittii. siis ^ tisti nusi Ositta ^irja. jonka nimi ou Koliruolls. ?ikkut^tStkio ovat n^t tilai- suuäessa valmistamaan ksrk- kuja ja aterioita ystävilleen ja itselleen. Neiti D6it kei- nilä oa laatinut pienen keitto- kirjan nuorelle väelle, joka tuottaa iloa ja dz^öä^llistS, opetusta kaikille toimeliaille tytöille, Xirja maksaa siäot- tuna ainoastaou 1 mk. ja on ilmkst^nz^t m^vs ruotsiksi. Len nimi ou l.o»elcltuvsn Kslttolelr)a tervetullut ladja perkven- emkivuälls ja talouäendoita- jallv ou teos, joka, olematta mikään keittokirja, antaa ueu- voja ruoks-sineiäeu, varsin- kin kasviaineiöeu, kuten sie nien, marjojen ja ke<Zelmien, ^ valmistamisesta, säil^ttämi- sestä, kokoonpanosta j. n. e. Lentapaineu kirja on Lelsin- x-in Lasvatusopillisen keitto- koulun opettajatar, rouva . Amalia (Zrönder^in paljon ^ tunnustusta saavuttanut teos Nuolestsvsraoppi. tämä kirja tä^äentää Xoti- ruoka teoksessa aunetut tiv- <iot ja maksaa uiä. 2: 75, vaa- tekansiin siäottuna 3: 60. iuzlMllmckD »uit H-lsiiixissä. »82 20 tulla sisälle Klaironin kaikkein pyhimpään ja nä kymättömänä todistajana kuunnella prinssin juh lallista rakkaudentunnllstusta. Nyt, kun prinssi nousi tuolistaan kiukkuisena ja vihastuneena, kiirehti Voltaire esiin, kumarsi syvään ja kunnioittavaisesti prinssille, ja sanoi: ^Teidän Korkeutenne, minä pyydän anteeksi!" sanoi hän nöyrästi; „mutta nvyrelmä tässä oli niin ihmeellinen, että jo» Teidän Korkeutenne itse olisi se» nähnyt jossain minun kirjoittamis sani näytelmissä, niin olisitte Te sydämenne poh jasta nauranut rakkaudesta hehkuvalle rakasta jalle, jolle sanaa „häät" näytetään ristiinnauli tun kuvana, jolle valepukuinen perkele pakoite- taan näyttämään itsensä oikeassa hahmossansa." „Se on tosi", lausui prinssi hymyillen, ».mah toi se olla kyllä sievä näytös. Mutta Klairon pe asi myös niin viettelemäisesti, että minä an noin pettää itseni ja pidin hänen ivansa to tuutena." .Mitenkä niin, prinssi? Luuletteko minun ivai levan?" kysyi Klairon ylpeästi. „Te uskallatte tarjota minulle palatsia, puolen miljoonan ruoka rahat, kuninkaallisia pukuja, kallisarvoisia ajope liä, kauniita palvelijoita, ia kuitenkin häväisette te minua siten, että sanotte minun ivailevaa, tnn minä kysyn teiltä, milloinka meidän häämme oli sivat Pidettävät?" „No niin, ihanimpani", vastasi prinssi, Kyl lähän se kysymys voipikin olla vain ivaa. sillä minun puoleen,; minua, joka nöyränä orjana kuihdun jaloissanne; minua, jolle te olette aurin kona, onneaa ja elämänä." .Mitä minulle tekisitte sitten, prinssi?" kysyi Klairon, kohotti huolettomasti jalkaansa ja hi- vutteli kalliista kivistä loistavat» tohveliaan varpaitansa vastaan. »Pilanpäiten, prinssi, il moittakaa minulle, mitä te minulle tekisitte?" »Mitä minä tekisin teille?" äännähti prinssi innoissansa. — „Minä en tarjoaisi teille sata-- tuhatta, vaan puolen miljoonaa markkaa ruoka rahoiksi ja pitäisin kuukausittain kaksikymmentä tuhatta varaltanne pikku tarpeisiinne. Minä lait taisin »iin, ett 'ei kellään, eipä edes kuningatta rella olisi nii» kauniita hohto-kiwiä, niin ihania pitsejä, niin uljaita englantilaisia hevosia, »ii» koreita palvelijoita, niin pulskeita ajopeliä, niin loistoisasti varustettua palatsia, kuin Hippolyte Klairoa'llla, Soubise'» prinssin rakastelulla, suo situlla jumalattarella! Niin, uskokaa minua, Klai ron ! Te olette minun jumalattareni, jota minä kunnioitan. Ihmiset puhuvat minun äärettömistä rikkauksistani, tuhansista miljoonista, joita olen perinyt esi-Isiltäni, uljailta Rahan-sankareilta. No, niin! Minä olen rikas; sallikaa minun olla rikas teidän tähtenne, niin minä hämmästytän koko Parisia sillä ihmeellisellä loistolla, jota mi nän rakkauteni kokoaa ympärillenne. Kailki itä maiset sadut tahdon minä tehdä tähtenne tosi- tapaukM, ja se, mitä Abdallah uneksui Semi- Neiti Klairo». b».