m rs 66 ZS« s „;L X JHL IL Perjantaina Kesäkuun IO päivänä# Pohjois-Suomen Maanniittaus- toimisto. Olle S"Ä 21 Ter?o!a. Kimlcimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. ja koivunen punanen piironki toaletln kanssa myytävänä Puuseppä J. H. TEPOLLA. Heinätorinkatu 1. meidän simistysmaliokuntamme on toista mieltä. Se tahtoo tehdä em. luterilaiseen kirkkoon kuulumien lasten osanoton uskonnonopetukseen riippu- maksi esim. siitä, saadaanko heidän manhempiaan — jotka aiman useissa tapauksissa omat tykkänään mailla edellytyksiä asian perusteelliseen armos- telemiseen — houkutelluiksi luule maan, että jokunen lupatunti mii- kossa tekee lapselle hymää, tai että kristinusko on jotain sellaista seka- melskaa, kuin esim. simistysmalio- kuntamme mietinnön 3:nnen masta- lauseen tekijät täysissä tosissaan koet- tamat uskotella itselleen mieläpä muil- lekin. Eikä simistysmaliokunta edes pane mitään menetetyn uskonnonope- tuksen tilalle niille lapsille, jotka ma- pautetaan siitä, ei simeysoppia, ei his- toriallista uskontojen tuntemusta, ei eri uskonnollisten yhdyskuntien annet- tamaa' uskonto- ja simeysopetusta, ei niin mitään. Mutta simistysmalio- kuntamme mälittää mähän uskonopeis- ta ja simeellisistä elämänkatsomuk- sista! Uskonnonmapauskomitea on ehdottanut säädettälväksi, että kansa- kouluoppilaille, joita ei kasmateta sii- hen uskontunnustukseen, jonka mu kaan uskonnonopetusta koulussa an- netaan, on onnettama opetusta siinä uskonopissa, jossa lapsi on kasmatet- tama, tai, ellei sitä kasmateta mi- hinkään uskonoppiin, muuten erityisen opetuksen kautta annetaan simeellinen elämänkatsomus. On myonnettämä, että simistysmaliokuntamme on keksinyt jotain itsenäistä — miksi kunniaksi ma- liokunnalle, sen jätän sanomatta. Puheena olema asetusehdotus on mielestäni niin muodollisesti kuin asiallisesti katsottama monstrum'iksi Suosittelen sitä mitä lämpimimmin suuren maliokuunan hylättämäksi". Mielihymällä on merkille pantama, että suuri maliokunta asettui uskonnon opetuskysymyksessä jonkun merran ym märtämäisemmälle kannalle kuin simis- tysmaliokunta. Sekin kyllä tahtoo ma- panttaa lapset heidän edusmiehensä pyynnöstä uskonnonopetuksen kuulemi- sesta: mutta kuitenkin määrää, että lapselle on siinä tapauksessa muulla tamoin hankittama tarpeellista uskon- nonopetusta tai opetusta simeysopissa ja uskonnon histori«ssa. „Simeysoppi ja uskonnonhistoria'' on 7—13 muotiaille lapsille kormaama uskonnonopetuksen? Epäilyttää, onko meidän opettajillamme taitoa näitä ai- neita opettaa lasten tajunnan mukai sesti. Epäilyttää, jaksamatko lapset mastaanottaa ..simeysohjeita". Siinä tullaan marmaankin uudestaan opin- kappaleihin eli dogmeihin, joista ny kyaikana uskonnonopetusta pyritään mapauttamaan. Olemme kuitenkin malmiit myöntä- mään, että simeysopin ja uskonnon- historian opetuksen antaminenkin on parempi kuin ei mitään. Suuren maliokunnan lakiehdotuk seen tekemää lisäystä „jos lapselle muulla tamoin hankitaan tarpeellista uskonnon opetusta" on pidettämä erit- täin tärkeänä. Se tarjoo m. m.man- hemmille, jotka eimät moi luottaa lap- sensa opettajan uskonnonopetuksen laa- tuun, tilaisuuden hankkia lapsilleen us- konnon opetusta ulkoapäin. Eri us- kalaisten kannalta sitä paitsi on tämä lisäys aiman paikallaan. Eduskunnan lopullinen päätös, jossa suuren maliokunnan kanta hymäksyttiin, ei tyydytä niitä sosialisteja enempää kuin heidän kanssaan tässä asiassa yksimielisiä yläluokkameljiään, jotka omat moimiaan ponnistaneet saadak- seen maamme opetusolot uskonnotto- malle pohjalle. Mutta ei se moi tyy- dyttää liioin maamme kristikansaa, joka cm makuutettu siitä, että kun 7—13 inuotujolta lapselta hänen edusmie hensä kieltää uskonnonopetuksen, siinä riistetään lapselta hänelle kuuluma kallis lahja, hänen uskonnollisen tai- pumuksensa kehittäminen. Uskonnoton, kasmatuksen kautta uskonnottomaksi tehden tehty Suomen kansa, siinä tu- temaisuuden kuma, joka ei suinkaan ole omiansa nykyisinä matamina ai- koina mieltä rohkaisemaan. Suonten kysymys lualtahmnans bnnmasst». Lauantain istunnossa käytettiin m. m. seuraamat puhemuorot: M i l j u k o m tunnin kestäneessä puheessaan lausuu, että edellisessä kes kustelussa ei ollenkaan ilmennyt halua ottaa huomioon juridisia todistuksia. Puhuja koskettelee perinpohjaisesti von Anrepin ja pääministerin puheita, osottaen, että miimemainittu esitti uuden, yleiskansalliseen moimaan pe- rustuman oikeusteesin ja hyläten asia- kirjat koetti maikuttaa kiihottamilla todistuksilla sekä käytti poliittisessa armostelussa rahalaskuja. Tunnus- taen Suomen mäestön täysin lojaali- seksi Miljukom kehottaa duumaa ole maan turmautumatta mäkimaltaan ja sen sijaan malitsemaan laillisen tien kysymyksen ratkaisemiseksi eduskunnan myötämaikutuksella, sillä Wenäjälle on edullisempaa, että sillä on Suomessa todellinen ystämä kuin salainen mihol- linen. Todellisen imperialistisen, si- mistykselliselle pohjalle perustetun po- litukan esimerkkinä on Englanti, joka nyt uuden hallituksen ensimäisinä päi- minä korjaa hedelmiä miisaasta poli- tiikastaan ja myötätuntoisista mäkis tään kaikkien siirtomaitten kanssa. Wielä kumaa Miljukom Menäjän hal- lituksen Suomeen suhtautumisen histo- riaa ja koettaa todistaa, että nämä suhteet omat olleet koko kehityksensä ajan järjestelmällistä suomalaisten sor- tamista. Lakiehdotus ei ole elämä eikä toteutettamissakaan. Sen hymäk- syminen olisi samaa kuin Puolan jaka- minen tai Transmaalin ja Bosnian mallaaminen. Lopuksi, kääntyen oi- keistoon päin, Miljukom lausuu: En- nemmin tai myöhemmin me, ettekä te, pelastamme Menäjän sisällisestä so- dasta, joka main pikemmin puhkeaa, jos lakiehdotus hymäksytään. B u l a t metoaa länsi-europpalais- ten oppineiden auktoriteettiin, jotka omat panneet mastalauseen Suomen mapauden loukkaamista mastaan, ja yhtyy Gegetshkorin ja Miljukomin lausuntoihin kysymyksen juridisesta puolesta. Luotuaan yleissilmäyksen lainsäädäntöasiakirjoihin tulee siihen loppupäätökseen, että Suomi on epää- mältömästi saanut arm. julistuskir- joilla mahmistetun maltiosäännön. Mutta jos eimät lniikään hallituksen julistuskirjat ole sitomia, niin ei Suo- men eikä Menäjän kansain tarmitse mälittää sellaisesta hallituksesta, maan tulee niiden taistella sitä mastaan ja koettaa kukistaa se. Jos Suomi todel- lakin olisi suunnitellut rikoksia Menäjaä mastaan, niin duumassa luonnollises- tikaan ei olisi ainoatakaan puoluetta, joka »vastustaisi hallituksen ehdotusta, mutta tässä on kysymys mallan muus- ta. Menäjä ei ole sama kuin Wenä- jän maltio, eikä sama kuin ne, jotka sortamat Menäjän kansaa. Todelli suudessa on näitä Suomen sortajia mastaan joskus tehty rikoksia. Työ- ryhmä katsoo, että lakiehdotus on Suomelle turmiollinen sekä Menäjälle määrällinen ja häpeällinen. K r u p e n s k i mastaa oppositsionin edustajille ja katsoo, että arm. julis- tuskirjat 15 p:ltä helmit. 1899 ja 27 piltä maalisk. 1910 ehdottomasti osot- tamat perusteet käsiteltämänä oleman lakiehdotuksen jättämiselle duuman kä- siteltämiksi. Lukien useita kohtia me- näläisten ja ulkomaalaisten tiedemies ten teoksista puhuja tulee siihen loppu tulokseen, että Suomella ei ole ollut maltiosääntöä yhtä mähän kuin myös- kään Menäjällä on ollut sopimusta Suomen kanssa. Oppositsiooniin kuu- lumien puhujain »väittämästä Suomen lojaalisuudesta mainitsee Krupenski erään Suomen, puhujan ilmotuksen mukaan, mapaamielisen kenraalikumer nöörin lausunnon, joka todistaa suo malaisten aina olleen mihamielisissä suhteissa ylempään hallitusmaltaan. Osottaakseen lakiehdotuksen tärkeyttä puhuja esittää numeroita Menäjän maltakunnan menoista ja laskee, että yleissummasta Suomen osalle lankeaa 23 miljoonaa, maikka se maimoin maksaa kaikkiaan 4 miljoonaa ruplaa. Puhuja kehottaa duumaa puoltamaan Menäjän historiallisia hallinto-oikeuk- sia. Iesremom mäittää min 1809 ja 1816 historiallisten asiakirjain perus- teellä, että Suomelle, kun se Menäjään yhdistettiin, suotiin maltiosääntö, jonka muoksi nykyistä lakiehdotusta ei moida hymäksyä ilman että loukataan Suo- men laillisia oikeuksia. Kansanedus- kunta on melmollinen tunnustamaan nämä Suomen oikeudet, ja jos ne omat mastoin maltakunnallisia etuja, niin itsensä Suomen, eduskuntansa mälityksellä, on muutettama nämä oi- keudet. Lakiehdotuksen hymäksyminen nykyisessä muodossaan tulee tuotta- maan mahinkoa Menäjälle, sillä mä- liitämättä eduskunnan oikeuksista duu ma itse heikentää omia oikeuksiaan. Kansanedustuksen armon nimessä Ies- remom kehottaa duumaa hylkäämään tämän hänen sanojensa mukaan epä- isänmaallisen ja epämaltakunnallisen akiehdotuksen. M a k l a k o m tunnin kestäneessä puheessaan sanoo m. m. hamainneensa, että kyseessä olemassa lakiehdotuksessa ei ole kysymys yleismaltakunnallisesta aittsäädännästä, maan täydellisestä Suomen »valtiollisen itsehallinnon muut- amisesta maakunta itsehallinnoksi. Hy- mäksymällä pykälän tai toisen kyseessä olemusta lakiehdotuksesta, lausuu pu- zuja, teette lopun Suomesta, lopetatte sen itsehallinnon. Te menette kauem- maksi kuin mitä 1890 lumulla asetet- tiin päämääräksi, te tahdotte tehdä tyhjäksi Pormoon maltioteon. Tämän lain tultua mahmistetuksi ei suoma! ai silla ole enää mitään menelettämänä Siinä aseman traagillisuus. Ensiksi on hamaittamissa halu Suom-n het kontamiseen, sitten kostotoimenpiteet ja sen jälkeen musertaminen. Tätä ehkä ei tarmitse odottaa, mutta silti ei saa kuitenkaan silmiään sulkea. Kääntyen niiden puoleen, jotka pitämät kyseessä olemaa lakia Suomelle siunauksellisena puhuja painostaa, että lakiehdotuksen tarkoitus ei mastaa sen keinoja. Tun nustaen että ilman yleismaltakunnal lista lainsäädäniöä Menäjän edut ei mät ole riittämässä määrässä turma tut, katsoo puhuja että Aleksanteri »valloittajana moi säätää minkälaisen järjestyksen tahansa, mutta senjälkeen seurasi joukko hallitsijoita, jotka eimä enää olleet »voittajia, maan laillisia Suomen hallitsijoita, jotka »limat teke »nisissä suomalaisten kanssa ei mal tiollisina mihollisina maan uskollisina alamaisina. Ia tämän muoksi näitten hallitsijain juhlalliset lupaukset olima sitomia myöskin hallitukselle. Herät täen kysymyksen yleismaltakunnallises ta lainsäädännöstä hallitus pani alulle seikkailupolitiikan. Sen olisi tullu kulkea päämääräänsä horjumatta, mutta olla samalla rehellinen kaikissa toimen piteissään. Mutta ikämä kyllä alkoi hallitus sen sijaan kieltää Suomen maltiosäännön. Tämä perustuslailli sen Suomen tuhoaminen itsemaltaisen Menäjän kautta on saanut osakseen hymin ymmärrettämää »vastakaikua oi keiston penkeiltä, mutta keskusta, joka jolloinkin on kutsunut itseänsä perus tuslailliseksi, maikkakin von Anrepin puheen jälkeen ero keskustan ja oikeis- ton mälillä on tuskin käsitettämissä, ei moi olla käsittämättä, että Suomen perustuslain hämittäminen on isku Menäjän maltiosäännölle. Maklakom lopettaa puheensa sanoen että kyseessä olema lakiehdotus olisi pitänyt jättää Suomen eduskunnan ratkaistamaksi, Jos eduskunta olisi mastannut teille kieltämästi, niin sil- loin teillä olisi ollut simeellinen oikeus toimeenpanna »valtiokeikaus, jonka his toriallinen »välttämättömyys olisi oi keuttanut, mutta ei oikeutta esittää sitä lainsäädännön säännöllisenä toimenpi- teenä. Tässä on teidän perusmal heenne, joka loukkaa Suomea, sillä s< loukkaa sen oikeudentuntoa ja tekee mahdottomaksi sominnon aikaansaami- sen Suomen kanssa, loukkaama Me- näjälle, sillä se haliventaa Menäjän maltiota ja Menäjän »voimaa. Tois- ia on »vaatia yleismaltakunnallista lainsäädäntöä, toista on »vaatia kon- stitutsionin häivittämistä, toista maa- tia järkemyyttä, toista kamallusta: täyttäkää teko, joka todellisuudessa moi heikentää luottamusta Menäjään. S h u k o »v s k i lausuu puolalaisten ryhmän nimessä, että lakiehdotus on Suomen kansan perittyjen oikeuksien suoranainen loukkaus. Maikkakin laki- ehdotus koskee ainoastaan Suomea, koskettelee se sainalla paljon laajempia aloja. On prinsiippikysymys moiko mierasrotuiselle olla Menäjällä mah dollista säilyttää kansallisuutensa. No- jautuen historiallisiin tosiasioihin tulee puhuja kielteiseen tulokseen. Merra- ten Suomen asemaa Puolaan Shukom- ski marottaa duumaa taistelupolitiikasta kansallisuuksia mastaan taistelusta, jo- ka Puolan kapinan aikana tuli Menä- jälle jotenkin kalliiksi. K a p u s t t n mastaten lakiehdotuk sen »vastustajille, jotka syyttämät »va- liokuntaa siitä, että se muka käy tais- Leluun mapauden, työn ja simistyksen maata mastaan, osottaa, että lakieh dotuksen perustarkoitus on yleismalta- kunnallisten melmollisuuksien säätämi nen Suomelle, joka, jos lakiehdotus hymäksytään, saa kaikki Menäjän kan- salaisten yleismaliakunnalliset oikeudet säilyttäen sisäisen itsenäisyytensä, kie lensä, koulunsa ja hallinnollisen halli- tusmuotonsa. Lakiehdotuksen hymäksy- mistä maatii »venäläisessä yhteiskun- nassa herännyt luonnollinen natsiona- lismi, johon ei sisylly yksimielisyyttä muita kansallisuuksia kohtaan, »vaan ainoastaan pyrkimys '.valtakunnallisten etujen tunvaainiseen. Lopuksi »vastaa puh. syytöksiin, että muka lokakuulai- set muuttaisimat ohjelmaansa ja mäit- tää että ohjellna, joka sisältää paikal- lisen autonomian säilyttämisen, pysyy muuttumattomana, mutta että tämä ohjelma asettaa ensi sijalle Menäjän yleismaltakunualliset edut. M o t o m i l o m termehtii hallitut- sen ehdotusta, josta moidaan odottaa ainoastaan s»»urta kansallisten moimien kukoistusta ja pitää sitä kansallistun- non »voimakkaana kohottajana, jonka kautta itsekunnioitus ja oikeudenmukai- set suhteet keisarikunnan muitten osien »välillä kohoamat. Maanantain päilväistunnossa jat- kettiin duumassa Suomea koskeman lakiehdotuksen käsittelyä. S o k o l o m 2 progressistisen puo lueen nimessä osottaa lakiehdotuksen käsiteltämäksi jättäinisen lamatonta kii rehtimistä ja huomauttaa, ettei sen puolustukseksi esitetty perussyy, Menä- jän maltakunnallisen itsetunnon ja kan- sallisuuden kehitys, kestä armostelua, sekä marottaa duumaa lakiehdotuksen hymäksymisestä johtumista maarallisis- ta seurauksista. Tehdään ehdotus keskustelujen ly hentämisestä siten, että luettelosta pois- tetaan 15 puhujaa. Miljukom »oas- tustaa tätä sillä, ettei kaikkia ajatus- »vimahduksia oltu kuultu, mutta äänes tyksessä hymäksytään tehty ehdotus. Ruhtinas T e n i s h e »v puolustaen lakiehdotusta ja kumoten sen mastus- tajain »vakuuttamalla, että Menäjä pitää Suomea sisarenaan, »nutta siitä huoli matta Menäjällä ei ole syytä »inhot- taa »vanhemmuuttaan. Jos tällainen unhottaminen on »voinut tapahtua, huomaamatta tai yksityisten »viran- omaisten erehdyksistä, »'.iin sellaista Menäjän ylioikeuksista luopumista ei allekirjoita Menäjän »naan hallitsema isäntä. Sitä ei myöskään tee nuori Menäjän kansan eduskunta, joka on kokonaan makuutettu siitä, että ala- maisten ykseys on maltakunnan hy- minmoinnin pantti ja joka luottaa yh- den jakamattoman Menäjän horjumat- tomaan tarmoon ja »voimaan. Rodits h e m tunnin kestäneessä puheessaan armostelee pääministerin ja lakiehdotuksen puoltajain puheita ja »vakuuttaa, eträ heidän natsionalismin- sa tässä tapauksessa ilmenee toisen oi- keuksien halmeksumisessa ja juhlallisesti annettujen lupauksien täyttämättömyy- dessä. Paljoa edullisempi Menäjälle on omata Suomessa luja lojaalinen mäestö, joka elää sitä suojelemain la- kien turmissa, kuin maa, joka nurisee Bobrikomilaisen hallinnon alla ja jois- sa Menäjän hallitus jo edeltäkäsin nä- kee »vihollisen. Puhuja panee masta lauseensa niitä numerotietoja mastaan joita lakiehdotuksen puoltajat oma esittäneet, ja lausuu, että usko hallit sijan sanojen järkkymättömyyteen on paljo tärkeämpi kuin rahataskut. Mitä tulee Menäjän qikeudenwntoon, johon ka lakiehdotuksen puoltajat nojautuivat, niin on sen jo aikoja sitten poliisire gimi tukahuttanut. Marottaen duu maa hymäksymästä lakiehdotusta, lau suu puhuja: Suomi »voidaan tehdä oikeudettomaksi ja muuttaa erämaaksi mutta Suomen kansallista henkeä e» mo»da tappaa. Oikeistolaiset tahto »uat yhdistää Menäjään ruumiin mutta masemmistolaiset loimoivai, että Suomi olisi elämä, riippmnaton kan- sakunta, joka uskoo oikeuteensa ja Menäjän kansan oikeamielisyyteen. Pu huja lopettaa kääntymällä oikeuslon puoleen: liedän, että kysymys on jo ennakolta ratkaistu, hyödytöntä on makuuttaa teitä asian oikeasta laadus ta, »nutta lällai»»en järjestys e» »voi jatkua. Te, jotla polette Menäjän kansan oikeudentuntoa, »vedätte sitä kaltemaa pintaa alas häpeään, onnet- lomuuteen. T s h e i d s e lausuu, että mainitulla lakiehdotuksella keskusta ja hallitus puhujan sanojen »nukaan hämutälvä Menäjän konsmutsionin ja haluama tehdä samoin Suotuenkin konstitut- siornlle, mutta Maklakom pyrkn oleel- lisesti siihen, että Suomen konstitut sioni tuhottaisiin perustuslaillisia tie tä. Turhaan »valtiosihteeri Stolypin puhui, että suomalaiset rikastuivat »venäläisten kustannuksella. Meidän talonpoikaismäestöinme käsittää, että hallituksen intendenttien ja lahjain- ottajain ylläpito maksaa sille paljo eneinmän kuin Suomi: käsittää, että Suomen kansa tähän saakka on ollu; oman kohtalonsa seppä ja »vaatii, että meidän oikeutemme asetettaisiin Suo- men kansalaisoikeuksien tasalle eikä päinmastoin. Puhuja moittii Anre pia, joka hylkäsi toisrotuisten rakkau den, maatii heiltä kunnioitusta ja un- Hotti, että ennenkuin »voidaan »vaatia kunnioitusta toisilta, on mälttämätön- tä kunnioittaa itseänsä eikä teesken nellä toisrotuisille, jotka eimät käsitä sukulaisuuttaan puhdasmeristen »venä- läisten kanssa. (Iatk.) — Apurahoja vappien lapsille Suomea kirkollisioiraston lei li- ja cv- pokassan johtokunnan fjaibettaioana olemasta neiti Mimmi Kroijerukseu lahjoitusrahastosta jaetaan «msi terran kemäällä 1911 apuraha neljälle sellai selle marattolnalle kouluijässä olemalle eri perheiden lapselle, joitten isät omat tai omat olleet pavpina entisessä Kuo- pion taikka nytyisessä Samonlinnan hiippakunnassa. Hakemukset niistä oivat lääninromastien mälityksellä »vuo- sittain enne»» maaliskuun 1 päimää jätettäivät tuomiokapituliin. Vulun kaupungista. Sähkösanomia Vangitsemisia. Helsingistä, kesäk. 9 pnä. Pietarin kaupungin päällikön pyynnöstä on Helsingissä wan gittu H ja Viipurissa 9 tuetta jaualamaista, joukossa Wera ja Ljuba Ostronmotv sekä Työn toimittaja Santeri Jakobsson. Vangitseminen on yhteydessä Pietarissa tapahtuneen erään Mioeletvitshin tvangitsemisen kanssa, jota Vangittujen täkäläi- set ystäwät pitäwät protvokaat t»rina. Yleisiä uutisia. Suomen puolustajat pois tuueet duumasta. Dimnian enem- mistön rajoitettua puheajan 20 niinuu- iksi ilmoittaa Miljukom oppositsioonin pitämän tarpeettoinana läsnäolla py- älittäisessä käsittelyssä. Ovpositsiooni poistui oikeiston taputtaessa käsiään. Lnotsipäällikön tarkastus- matka. Luotsipäällikkö, öiversti K. Samsonoff teki »viime miikon lopulla arkastusretken kaikille Helsingin—Han- gon »välisille luotsiasemille. Hangosta zalasi öwersti Samsonoff sunnuntai aamujiinalla, joka lähtee Hangosta klo kutsuttuna Pietariin tekeinään merimimsteriölle selkoa Suomessa »viime muonna toimitetuista meren- mittaustöistä. Esittely lienee tapahtu nut H. Majesteettinsa luona. Tietosanakirja. Senaatti on myöntänyt Tietosanakirjan julkaisemi- — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Ahdelle amonaiselle »vaalisijalle Kiimingin kirkkoherraniviran jälleen täyttämiseksi, joka maalisija oli tullut aivonaiseksi sen johdosta, että Alikii- mingin kappalainen R. I. Heikinhei »no, jonka tuomiokapituli ensin oli asettanut maaliehdolle l:lle maalisijalle, oli miime toukok. 22 p:nä jättänyt pitämättä hänelle määrätyn maali- saarnan, asetti tuomiokapituli kuluivan kuun 9 p:nä Miipurin suomalaisen kaupunkiseurakunnan kirkkoherran apu- laisen Max A. M. Katalviston. Alitornion kirkkoherran apuluiseksi on tuomiokapituli tämän kesäkuun 7 p:nä määrännyt mirkamapaan pappis- »niehen O. T. I. Kyyhkysen, »naini- tusta päimästä toistaiseksi. — Kirkolliset diakonaatti Vuo sijuhlat on Tuomiokapituli kulumana muonna määrännyt pidettämäksi alem- pana mainituilla paikkakunnilla ja seu- raamien pappien puheenjohtajina ollen: Kalajoen romastikunnassa: Haapa- medellä, puheenjohtajana Meri;äriven kirkkoherra I. Kipinä. Kemin romastikunnassa: Termolas- sa, puheenjohtajana Karungin kirkko- herra Ä. Haikola. Kuopion romastikunnassa: Leppä- »virroilla, puheenjohtajana Kuspmn maaseurakunnan kappalainen M. L. Saaninkoski. Iisalmen romastikunnassa: Munru- medellä, puheenjohtajana Ztilsiän kirk- koherra H. Miettinen. Raahen romastikunnassa: Hailuo- dossa, puheenjohtajana Raahen ja Sälöisten m. t. kirkkoherra K. A. Strömmer. Kajaanin romastikunnassa: Suo- »nussalmella, puheenjohtajana Sotka- mon kappalainen A. Mömmö. Oulun romastikunnassa: Tyrnämäl- lä, puheenjohtajana Limingan kapva- lainen P. Hyttinen. — Suonenjoen kirkkoherran tviran täyttäminen. Sittenkun Keis. Senaatti Perttelin kirkkoherran Mih- tori Korpelan malituksen johdosta oli poistanut kolmannelta sijalta maalieh- dotuksesta Suonenjoen kirkkoherranmi- ran jälleen täyttämiseksi Paimion kap- palailen Kustaa Adolf Malmerannan ja hänen sijaansa asettanut »valittajan, on Tuomiokapituli määrännyt että »vaaliinasetettujen on käytämä iuorit- tamassa »vaalikokeensa: l:llä sijalla oleman Karttulan pitäjän apulaisen Johan Leopold Elomaaran heinäkuun 10 pnä, 2:lla sijalla oleman Säräis- niemen kirkkoherran Anton Iacklmin heinäkuun 17 pnä ja 3:lla sijalla ole- »van Perttelin kirkkoherran Mihtori Korpelan heinäkuun 24 pnä, että ka- symyspäimä on olema heinäkuun 31 pnä ja maali toimitettama elokuun 14 pnä. Maalintoiinittajaksi on määrätty Leppämirran kappalainen D. K. Krö- ger. — Rahatoimikamarin kokouk- sessa miime keskimiikkona päätettiin seuraamista asioista: „Onni II":sen, „Apu" ja ..Pikisaari"- n»misten höyryalusten omistajat oli- ivat pyytäneet lupaa rakentaa »naal- lenoususilta Hietasaarelle, kaupungin aikaiseminin rakennuttaman sillan mie- reen. Rahatoimikamari suostui pyyn- töön ehdolla, että se on poistettama, jos kaupunki sitä maatii. Silta on rakennettama rakennuskonttorin »nää- räämällä taivalla. Metsänhoidosta »vahmistetun ohje- säännön mukaisesti, päätti kamari lei mauttaa Sangijoella 7,000 runkoa. Uuden ruumimaioaushuoneen täyttä- »nisestä, paatti kamari periä nmalais- kunnalta 20 mkaa kerralta. Iikka Vtissilä oli myönyt asuinra- kelmuksensa Alalaanilan siirtolan luona August Miettilälle Kamari hymätsyi k mpan. Kustaa Luokkiselle päätettiin muok- rata siirtola alue n:o 30 Alalaanilassa. Juho Termon pyyntö saada muok- rata siirtola-alue n:o 17, hymäksyttiin. Tehtailija Tuomaisen pyynnön, saada muokrata maa-alue Kajaanintullin tien- marressa 25 muoden ajaksi kimenhak^ 'auspaikaksi, päätti rahatoimikaniari esittää maistraatin hymäksyttämäksi. Maksu inaa-alasta tulisi olemaan (il) penniä neliömetriltä. Räätäli Peltoniemen anomus saada rakennuttaa lisärakennus torppansa maalle, hymäksyttiin rakennuskonttorin määräämillä ehdoilla. — NaittiuSseura Pohjan Lei- mun kokouksessa »viime keskimiik- o iltana päätettiin m. m. seuraamista asioista: Johtokunnalle uskottiin jaettamaksi euran puolesta edustajille myönnetyt matka apurahat Helsingin raittiuspäl- »ville. Arpajaistoimikunnalle »nyönnettiin yhdesjä käsityötoimikunnan kanssa 800 mkaa. , . sen amustukseksi tämän muoden alku- todistuksia lopettaa puheensa > puoliskolta 6,250 mkaa. tullimahtimestarien ehdotukseen, että pakkahuone kesän aikana pidettäisiin amoinna ainoastaan klo 9—3 vaimällä. Päätös esitetään tullikamarille, joka sanotun asian lopullisesti päättää. Toimikunta, johon tulimat kauppa- neumos F. A. Riekki, kauppiaat I. Illikainen ja I. Nousiainen, malittiin pohtimaan, miten moitaisiin saada muutoksia aikaan niissä kontrahdeissa, joita saksalaiset jauhonkauppiaat teke- mät täkäläisten kauppiaitten kanssa. — Hautaus. Eilen illalla hau- dattiin täkäläiselle hautausmaalle mii- me lauantaina ampumahaamoihin kuol- leen rouma Elin Pentzinin ruuinis. Hautaustoimituksen toimitti tuemioro- masti Eljas Lönnrot. Lukuisa joukko seppeleitä laskettiin haudalle m. m. Alatemmekseu ompeluseuran puolesta. Useisiin tuhansiin nouse»va ihmisjoukko oli kokoontunut katsomaan näin sur- kealla tamalla kuolleen nuoren maina- jan hautaamista. — Äskeisen tulipaloyrityksen johdosta pidetty tutkinto on tiionut ilmi seikkoja, joitten nojalla suutari A. Piuman äiti Kreeta Liisa Piuma on pidätetty. — Toissa kesänä sattui samantapainen tulipalonyritys suutari Piuman asuessa Kirkkokadun »varrella Hamerisen talossa. — Silloin syttyi tuli iltapäimällä sillä aikaa, kun talon- mäki oli päimällisellä ja samoinkuin nytkin, oli työhuoneen omi lukittuna, niin, että se oli »väkisin aukaistama. — Möi ja söi itsekuolleitten lehmien lihoja. Eräs mies, ioka on ollut työssä muutamalla isännällä Haukiputaalla, on ilmoittanut »viran- omaisille, että työtalostaan oli äsket täin kuollut kaksi lehmää, joiden li- hoista talonmöki on osan syönyt ja osa on muöly kaupungissa yksityisille. — Tietäisipä paremmin ostajien kat- soa, kenen kuljeksijan lihakauppiaan kanssa kulloinkin kauppoihin ryhtyivät. — Talonkauppa. Pakkohuuto kaupalla myytiin täkäläisessä maistraa- tissa »viime keskimiikkona tehtaili',.-» Heikki Semonin talo ja tontti 44 kol- mannessa kaupunginosassa. Alimman tarjouksen piti olla suuremman kuin 59,102 mkaa 78 pniä. Suurimman tarjouksen 59,450 mk. teki mainitussa tilaisuudessa kauppahuone I. W. Snell man ^G:son. — Kunnallisiverojen rästikan to toimitetaan rahatoimikamarissa ensi maanantaina I—V kaupunginosista. — Katujen, porttien ja karta noiden tarkastus, jonka rakennus lautakunta toimittaa, alkaa huomenna ja jatkuu seuraamina päiminä. Tar kastus toimitetaan uuden asemakaa- »van mukaan. — Laitvaliike. Eilen aamulla saapui tanskalainen höyrylaima „Ajox" lastatakseen Pateniemestä sahattua puutamaraa. Eilen saapui ruotsalainen höyrylai ma „Arien", joka Pietarsaaresta on ottanut osan lastiaan ja täältä ottaa puutaivaraa Pateniemen sahalta. — Poikasten ilkeyttä. Poliisi konstaapeli Heikki Kemppainen on il- moittan.ut täkäläiseen poliisikamariin, että hänen Sonnisaaren laiturissa ole- masta »venheestään oli t. k. 7 pnä särjetty takateljo. lyömällä lauta me- neen pohjasta puhki. Meneen armo on 50 mkaa. Meneen särkeminen on muutamien tunnettujen ilkikuristen poikien työtä. — Varkaus. Parturinivaimo Kristina Auerilta on marastettu mii- me lauantaina hänen muuttaessaan asuntoaan Isak Ramanderin taloon, amonaisesta huoneen alustasta kaksi säkkiä, jotka sisälsimät kaikenlaista ta- »varaa. — Useita pienempiä ittarkauk- fia on ilmoitettu täkäläisen poliisilai- toksen etsimälle osastolle kaupungis- samme näinä päiminä tapahtuneen. — Päitvystäjälääkärinä en n sun nuntaina toimii tohtori Hj. Bergholm. — Sairaussuhteet miime miikon ajalla: Keuhkokatarria . . . Tuhkarokkoa .... Matsa- ja suolikatarria KurkkuröhkiZä .... Watsakuu»netta . . . Hinkuyskää .... Mesirokkoa Keuhkopussintulehdusta. Lapsenhalivas.... Keuhkokuumetta . . . ^uluSsa ' . 13 . . 11 . . 4 . . 3 . . I 2 ' 1 . . 1 . . 1 — Kauppayhdistyksen kokouk essa eilen illalla päätettiin suostua täkäläisen pakkahuoneen johtajan ja ?)ht. 59 — Cifaiju. Oulun Uimaseuran johtokunnan »varsinaiseksi jäseneksi tuli m. m. insinööri I. Karhi eikä I. Koski, kuten miime numerossa erehdyksessä mainittiin. Milli kl!M!W!i lvMlliSMkSttll IMsllllii- sessll koköllkstssli eilen illalla ei ollut saapuivilla täyttä lukua maltuusmiehiä, joten tilintar- kastajain kertomus »viime -vuodelta päätettiin ottaa esille ensi tuorustaina uudistetussa kokouksessa. Kokouksen alussa lausui maltuuston puheenjoh taja tohtori Borg pormestari P. Turpeisen termetulleeksi, touvoen, että entinen sopu olisi maistraatin ja mal tuuston mälillä, sanoen luottaivansa hänen toimintansa oikeudellisuu!»en ja että maltuusto on tukema häntä toi-