Lauantaina 19 p. Marraskuuta K A R J A L A TA R N:o 132 — 1910 Sunnuntaina 20 p. marras kuuta 1910 Seurahuoneella klo 4 i. OHJELMÄ: ALKUSOITTO NOITA-AKKA SATUKÄÄP1Ö TORVISOITTOA ONKIMISTA KIINALAINEN TANSSI LOPPUMARSSI. Klo 7 i. OHJELfilH: 1. UVERTYYRI 2. MELODRAAMA 3. SOOLOLAULUA Neiti Ali Sorvali 4. ARPOJEN MYYNTI 5. ORKESTERISOITTOA 6. SEKAKUOROLAULUA 7. ARABIALAINEN HUUTO KAUPPA 8. YLEINEN TANSSI - Poloneesi ja ensimäinen valssi orkesteria säestyksellä. Turkkilaisen impressarion näytännöt sivuhuoneissa. Pääsymaksut: Listeniltamaan 50 p. lapsilta, 75 p. aikaisilta. Arpajaisiin 1 mk. Sivuhuoneisiin 50 penniä. Yhdistyksen kannattavat j- s senat s»avat vapaalipun Arpa jaisiin jäsenkorttia va-taan ovel ta. Lauantaina t. k. 19 päivä näytekään klo 8 i. Työväentalolla toistamiseen M »uituun uugjuiiuu , 3-näytöksinen näytelmä. KirJ. Hermann Sudermann. Pääsylippuja: 3:—, 2: , 1: — ja 75 p. s»liin, 2:— ja 1:— par velle, saatavana Schliiterin kir jakaupasta ja ennen näytännön alkua ovelta. Jichsbid HasiikkiyMistys. Tiistaina 22 p. marrask. 1910 klo 8 i. Lyseolla. Pääsylippuja ä 1 mk. saliin ja 50 p. lehterille myydään maa nantaista Schliiterin kirjakau passa. Joensuun Musiikkiyhdistyksen Sekakuoron harjoitus huo menna sunnuntaina klo 12 p. ja Orkesterin harjoitus klo 1 i. Seurahuoneella. H u o m.! Täsmälleen! * | * •• •• •• Tanaan klo lO.sta aamulla alkaen ote taan Seurahuoneella vastaan Musiikkiyhdistyksen TITj FTT fK»] fTs! i^JT .rrr >T .■ ! !i !i il !! 1*3! : T|' i 13: '%3 Hi Tl h jH 1 !f |! |'f Ä j H ' id "Lji 1 H H J| l! '! ! ii I ; , ,B-r: ib* !!ss! ,ad ! ;ss- *s Qtal mrit !^Ii jlzq :T5' | i 3rt' .-»'7! -äi-i ■ Ä J : i f ? r •$! 1 . y -.\,.... 1 ')■. —„ A pasr^iiffrt 7sr-m-myt ?. fea,'# }^n km pv, . 1 i !««** - r !.« li' ! Hä' 1 ■ ; Mi i —i ^gl 1 ^rjir->. ^±kL S uomalaisen puolueen uusi talo L>elsingisja. ja kehoitetaan kaikkia voittojen kerääjiä ja asianharrastajia pon nistamaan kaikkensa, saadak- sensa sinne niitä oikein run saasti. Arpajaistoimikunta. Karjalaa Lletoimisio Joensuussa, Torikatu 8, puh. 125 (omist. L. K. Juuti) välittää paikkakunnalla edulli slmmin kaupunkitalojen, maatilo jen, tonttien, metsien y. m. kiin- teimistöjen ja kaikenlaisten liik keiden ja arvopaperien ostoa ja myyntiä, haikkii lainoja, perii saatavin, laatii asiakirjoja ja toi- mittaa kaikenlaisia asioimisliiic- kee^een kuuluvia tehtäviä. Pi kainen toimitus! Halvat palkkiot! (K. S.) m tunnettu Kuusjärv^n Ahon- »fl kylSn J° s viisi hy- 1U vä ja kävisi v.ime raaa- l||| nantai-iltana vaihtamansa paketin peruuttamassa, välttääksen-ä viranomaisten kut sua, Ipatoffin kaupassa Joensuussa. Tänään laumantaina on suo malaisella puolueella yhteinen merkkipäimä, tänään se moi mer- kitä uuden moiton taistelussaan kansallisen olemassa-olomme ja kansallisen siivistyksemme kohotta- misen eli lyhyesti sanottuna oman kansallisuutemme puolesta, sillä tänään mihitään Helsingissä suo- malaisen puolueen uusi upea talo tarkotukseensa. Jo kauman, mutta erittäinkin sen jälkeen kun puolue-eläinä suur- lakosta alkaen saamutti nykyisen merkityksensä ja laajuutensa oli kaikkialla eikä mähemmin pääkau- pungissa tunnettu isompia kokouk- sia marten tarmittamain huoneus- tojen puutetta. Samalla hamail- tiin myöskin ivälltämättömäksi säännöllisemmän ja yhtenäisem- män toiminnan aikaansaamiseksi omien talojen hankkiminen puolu- eiden käytettämäksi ja niin on syn- tynyt eri paikkakunnilla ympäri maata, ei yksin kaupungeissa, maan myöskin sangen runsaassa määrin maaseudullalin uljaita, tarkotus- taan tvastaaroia taloja niin suo malaiselle puolueelle kuin myöskin muille puolueille, pääasiallisesti sosialistidemokraateille. itiinpä kohosi Helsingissäkin pian suurlakon Mkeen suomalaiselle puolueelle huomattaman iso talo „Oma pohja", mutta pian käivi setin yhä kasmaneen ja monipuo lisemmaksi sekä samalla säännölli seksi käyneen toimiiinan takia liian ahtaaksi. Huoneustoja ei woitu marata kaikkia tarpeita marten ja kun mahankin suurempi kokous oli kysymyksessä, niin täytyi turivau- tua muihin kokoussaleihin, useasti kahteen kolmeenkin samaan aikaan. Helposti ymmärtää että tällaises- ia järjestelmästä oli asiain kasit- telylle pelkkää haittaa. Tämän li- iäksi oli myöskin kysymys ensiluok- täisen konserttisalin saamisesta pääkaupunkiin käynyt yhä kipeäm- niäksi. Silloin teki opettaja Wilho Rei- ma ehdotuksen että rakenneltaisiin uusi ajanmukainen ja ensiluokkai- !,en kokous- ja koiiserttihuoneusto. Ehdotus sai kannatusta ja asiata malmistelemaan aseteltiin 15-mie- yinen toimikunta. Kun toimikun- la oli saanut tehtämänsä suorite- luksi, pidettiin huhlik. -6 p:nä 190!» rakennusosakeyhtiön perusta- iva kokous ja malittiin 5-miehinen rakennusloiinikunta, eli johtokunta, jonka jäseniksi tulimat maisrerit I. W. Hamulinna, W. Liuksiala >a I. Konvistoinen sekä rakennus- mestarit I. Määnänen ja Es- kola marsinaisitsi sekä kapteeni O. F. Pohjanheimo ja opettaja W. Reima marajäseniksi. yhtiön pää- oma määrättiin 150,000 mksi jaet tuna 500:acm 300 mkn suuruiseen osakkeeseen. Ennen perustaivaa tokousta oli jo saatu yhtiöjärjes- tykselle mahioislus ja osakepääoma totoon. Mainittu rakennuslauta- luiita on pysynyt samana paitsi että hra Eskolan sijalle, joka pyrki eroon, malittiin työnjohtaja F. 'Aummimuori. Rakennustontteja oli useampia saataivana, multa parhaimmaksi näistä katsottiin keskikaupungilla oleiva tontti Hallituskatu I.', ja ostettiin se mkan kauppa hinnasta. Pyydettiin useammilta henkilöillä piirustusehdotuksia ja näistä pidettiin sitten prof. Onni Tarjanteen laatimia paraiin- pina ja päätettiin rakentaa niiden mukaan talo. Rakennusurakassa teki rakennusmestari Emil A a r- n i o edullisimman tarjouksen 482,ti!S2 mk. mikä hymäksylliin. iliäin oli kaikki malmiina työn alottamiseen, kun kiusallinen este tuli maltin. Meidän sumaitservai- suudestaan kerskailemat ruotsik- komme olimat kiukkuisina katselleet suomalaisten talohommia ja koet- taneet kaikin keinoin saada niitä estetyksi, mutta tiuhaan. 5ttin ei- wät enää muuta keksineet filmit tömässä raimossaan. niiii yllytet tiin pari talossa kiinnitetyllä muok- rasopimuksella asumaa ruotsikkoa maalimaan suunnattomia korma- ussummia siitä että suostumat en- nen määräaikaa muuttamaan ta- losta pois, mäittäen että heille muka koituu siitä suuria tappioita. Ja muuten ei saatukaan asioita järjestetyksi kuin että ostettiin sie- mosella summalla heidän wuokra- sopimuksensa. Rakennustyöt alettiin sitten kesäk. 1 pinä 1909. Hallituskadun »var rella olema 3-kerrokstnen firoitalo j otettiin ensin perinpohjaisen muu- toksen alaiseksi samalla knin myös- , fin uuden siihen liittymän pää- !osan perustustyöt pantiin alulle ; kun ensin oli hajotettu paikalla ! ollut osittain kiivinen osittain pui- !neii pienempi rakennus, ja omat ityöt siitä lähtien keskeytymättä ! jatkuneet, kunnes talo nyt seisoo ! uljaana paikallaan Hallituskadun ja Muorikadun kulmauksessa. Wii- me aikoina on tulisella kiireellä suoritettu maalaus- y. m. sisus- tustöitä, jotta talo olisi saatu mah- dollisimman täydelleen malmiiksi mihkiäisiin. 4 Jlätn on käynylkin, niin että main pienempiä puhdis- tustöitä ja erinäisten huoneusto- jen^ kalustaminen on enää main jäljellä. Hallituskadun puoleinen ivanhempi siipi on jo toista muot- ta ollut käytännössä. Mutta tutustukaamme lähem- min tähän suomalaisen puolueen ! ja myöskin toistaiseksi eduskunnan uuteen tyyssijaan. Pääosaan eli marsinaiseen ko- koushuoneustoon johtaa kaksi pää- porrasta, pienempi Hallituskadun ja suurempi Muorikadun puolelta. Syy, miksikä suurempi sisäänkäy- läwä sijotettiin Muorikadun eikä julkisemman Hallituskadun puo- lelle, oli se, että tahdotuin Halli tuskadun puolella säästää kokonai- sen huoneuston tila alakertaan aijottuja liikehuoneustoja marten iekä myöskin se, että Muorikadun suuntaan tapahtuman maanpin nan nousun takia saatiin mältetyksi oorraskäytäivä yleiseen suureen eteiseen, johon nyt Muorikadun puolelta tultaessa päästään suo- raan, jota mastorn Hallituskadun puolelta sisään tultaessa on nous- lama yhdet portaat. Kuten jo mainittiin on talon alakertaan sijotettu liikehuoneusto- ja. 9Jiitä on kaikkiaan Hallitus kadun puolella 1 eri huoneustoa tilamme huoneineen, jotka omat osittain järjestetty -'-kerroksisiksi ja joista toiset jo oivat käytännössä. Pihan puolelle on samaan kerrok- seen järjestetty tamallisen kookas moimistelusali, johon on marattu liäyttämökin iltaniia y. m. sellai- sia marten. Moimistelusalihuo- neustoon johtaa sähkölampuilla ivarustetusta ja niuutenkin erit täin miellyttäivaksi laitetusta port- likäytäivästä erityinen omi. Huo- neustoon kuuluu, pailsi mainittua ivoimistelusalia, hiukait ylempänä sijaitsemat puku- ja suihkuhuoneet kaikellaisine mukamuuksineeii. — Samassa korkeudessa on pihan puolelta noustaessa tilama keittiö- huoneusto, josta sähköllä käypä nostolaitos erityisesti muuratussa komerossaan kulettaa ma^mistukset juhlasaliin saakka. — Ennenkuin siirrymme muihin paäkerroksim mainittakoon tässä että kellariker- rokseSsa, johon erilaisia marasto- y. m. hiioneita on sijotettu, oivat keskuslämmilyslaitosuunit ja oma sähköivalaistnslaitos '>0 hemosmoi- maisiiie dynamoineen. Lämmitys- laitokseen kuuluu '2 höyrykattilaa, jotka kumpikin on marustettu uu- denaikaisilla ketjuarinoilla, jotka polttamat kimihiilen niin tarkkaan että tuskin ollenkaan huomaa pii- pusta samua iiouseman. Mutta palalkaamme takaisin yläilmoille. Hallituskadun puolei- sesta pääkäylämästä, jonka simuun on ajateltu pienempi tupakkamyy- mälä — toinen isompi on sijoitet tu eteisen toiselle puolen — tul laan, kuten jo sanottiin, yhtä por- raskerroSta myöten isoon eteiseen, jonka pinta-ala oii noin 16 x 22 m. - ja jossa Muorikadun pääkäy- tämän mastaisella puolella on maatenaulakot. Eteistä ympäröi useita huoiieita. Heti masemmal- ta Hallituskadulta tultaessa on kaksi ramiiitolahuoneustoa, toijeen mahtuu noin 125 ja toiseen noin 75 henkilöä istualleen syömään. Suurempi näistä on ajateltu kah- milaksi ja pienempi ruokasaliksi. Ramintolahuoiieiden mieressä edel- leen omat tarjoilu-, astiainpesu- ja nostolaistos-hnoneet sekä pienempi marastohuone. Muorikadulta tul- taessa amautuu heti oikealla pää- portaiden alle omi erityiseen, eri- laisilla mukamuuksilla marustet- tuun naisten huoneustoon. Lisäksi on mielä eteisen ympärillä molem pien pääkäytämien mälillä yksi erityinen ja yksi 2-huoneen kontto- rihuoneusto yksityisiä marten. Eteisestä johtamat kolmet, joista kahdet rinnakkain, yhteensä 8 m. leweät portaat juhlasalikerrokseen juhlasalin edessä olemaan kämely- h:lliin,'ioka alkujaan oli aijottu 2!) m. pitkäksi — lemeys on (i m. — mutta josta eduskuitiiaii tarpeita marten on osa täytynyt mäliaikai- sesti muodostaa yksityisiksi huoneiksi; yksi senaattoreita ja yksi sanoma- lehtimiehiä marten. Kämelyhallista johtaa kolmet ^kaksinkertaiset kaksoisomet tilamaan ! juhlasaliin, jota isot parmekkeet kolmelta simulta ympäröimät. Al- kujaan oli laman mastakkaisen ison parmekkeen alaosa aijottu salin jatkoksi, inutta eduskunnan takia oit siihenkin täytynyt sijottaa huo- neita. Täten on eristetty huoiieet puheenjohtajaa ja kansliaa marten. Samoin tulemat marastohuoneiksi aijotut 2 huonetta eduskunnan sih teerin ja edusmiesten käytettämäksi. Näihin huoneisiin johtaa oma kay- tämä. Laman miereen on marat tn erityinen „primadonna"-huone, jossa esiintyjä tarmitsematta nous- ta muihin tarkatusta marten ma- rattuihin huoneisiin moi mäliajan lemätä. Tämäkin huone joutuu nyt eduskunnan puheenjohtajan käytettämäksi. Lamalta mie pieni simukäytämä ylös lehterikerrokseen, jossa alkuperäisen ohjelman mu- kaan esiintyjille oli marattu 2 huo netta ja mukamuuslaitokset, mutta jotka nyt joumat pikakirjoittajieii käytettämäksi ja niiden mieressä oleiva isompi sali, eteinen ja 2 pie- nempää huonetta, jotka oli aja- lellu järjestöjen huoneustoksi. jou tumat liytpikakirjoitusosaston huoS- taan. Muorikadun puolelta neljännes- sä, mutta Hallituskadun puolelta iviideniiessä kerroksessa on mihdoin suomalaisen puolueen kanslialla 2 huonetta ja Helsingin Kansallis mielisellä nuorisoliitolla isompi sali ja huone ja molemmilla yhteinen tilama eteinen. Hallituskadun marrella olemassa manhemmassa osassa, joka koro- tettiin 4-kerroksiseksi, sijaitsee, paitsi aikaisemmin mainittuja myymä- löitä alakerroksessa, kolmessa ylem- mässä kerroksessa Helsingin Kaup- piaiden kauppakoulu, joka jo tois- ta muotta toimii uudessa huoneus- tossaan ja jolla on siellä käytettä- mänään eteisiä lukuunottamatta 7 tilamaa luokkahuonetta, johtajan, opettajain, kirjasto- ja mahtimes- tarinhuoneet sekä erityiset mäli tuntihnoneet pojille ja tytöille mu- kamuuksineen. Palatkaamme mielä takaisin suu reen makoisaan juhlasaliin johon- ka mahtuu 1,400—1,500 henkilöä — niistä noin 1,000 permannolle ja noin 460 parmekkeille. Lattian- pinta-ala tekee noin 600 m -, jos- ta noin 100 m " menee esiintyjä- lamaa marten. Tämä sangen kor- kea harjakattoinen huone on mal- loiseksi maalattu ja aistikkailla kip- sikumilla ja tullauksilla koristeltu, ja maikka se mielä tätä kirjoittaissa olikin keskeneräisessä kunnossa, teki se kuitenkin katsojaan mahtaman, juhlallisen maikutuksen. Wcuoa tu lee sangen runsaassa määrin ky m- meiiistä toisiinsa liittymistä akku- noista ja pimeän aikana luomat katosta riippumt sähköruunut ja ^ muut lamput saliin häikäisemää ! maloaan. Lamalta katsoen oikealla simulla on ylhäällä joukko ilman- maihtolaitoksen aukkoja, josta eri- tyinen sähköllä käypä ilmanivaih- tolaitos marustaa huoneen rait- tiiliä ilmalla. Samallaiset laitok set on myöskin ramintola- ja moi- misteluhuoneustoissa. Mielä oii hankittu erityinen, maassamme ehkä ensimäinen lämmönsäästäjä, joka automaattisesti järjestää ja yllä- pitää huoneissa tasaisen määrätyn lämpömäärän. ; Huoneet omat yleensä tilamat ja maalatut enimmäkseen miellyttä- millä maaleilla märeillä sekä ko- ristetut yksinkertaisilla, multa sa- maila aistikkailla koristuksilla. Suu remmissa huoneissa on parketti- lattiat, ja suuremmat omet omat tammesta siroilla leikkauksilla koris- tettuina. Mitä erityisesti edus- kuntaa marten marattuun huoneus- toon tulee, niin on se erittäin mu- masti keskitettynä juhlasalin ym- pärille ja tulee paljon paremmin tämän sekä huoneiden lukuisem- muuden ja tilamammuuden kautta tyydyttämään eduskunnan tarpei- ta kuin entinen Palokunnantalo. Tällainen ensi-luokkainen raken- nus roaatii tietenkin ensiluokkaisen sisustuksen. Mikäli mahdollista on tähän käytetty kotimaisia nialmis- teitä. Itiinpä suorittaa kaikki lamp- pu-, kruunu- y. m. metalliset ko- ristetyöt arkkitehti E. Schroderuk- sen omistama taidetakomo „Koru". Maalaustyön on suorittanut Haan- ojan maalausliike. Erittäin sirot, liikkumilla istumilla marustetut parmekkeiden sarjatuolit on mal- mistunut Muuramen puuseppäteh- das, muut puutyöt on malmistet- tu osittain Helsingissä osittain Tam- pereella. Eteisestä juhlakerrokseen johtaman aistikkaasti leikatun tam- misen kaidepuun on eräs yksityi nen malmistanut, sähkömalaistus- ja lämpöjohdot on laittanut A. B. G. Strömberg O. D. ja mesijoh- dot Kallion osakeyhtiö. Sementti- työt on useampi liike suorittanut. Kuten aikaisemmin jo mainittiin on rakennusmestari E. Aarino urakalla suorittanut talon rakenta- misen. Töitä on professori Tar- jänne malmonut. Tämä uusi talo tulee täysin mal- miina maksamaan noin 1,100,000 mk., siihen tontin kauppahinta luet- tuna. Uljaana, puhtasen malkeana sei soo suomalaisen puolueen uusi ta- lo Hallitus- ja Muorikadun kul- massa Kluuminkadun päässä seb laisena kun se ulkopuolisesti ku- mastamme lähemmin näkyy ja sisäpuolisesti paljon paremmin kuin mitä tässä maillinaisessa selostuk sessa on moitu kumata. Sen ku parikattoinen torni hohtaa kauas etelään päin ja pimeän aikaan päästämät monet kymmenet akku nat maloisan Helsingin pääkaduille Esplanaadille ja Aleksaitterille päiii ilmaisteii sillä ohikulkijotlle, että siinä on aimo työpaja kansallisen miljelyksemme mainioilla. Tänään omat suomalaisen puo lueen edustajat ympäri maata ko koontuneet pääkaupunkiiit yhdessä stkäläistenpulueenime jäsenten kaiis- sa juhlallisesti mihkimään tätä ta- loa tarkotukseensa kiitollisuudella niille kaikille, jotka omat taival- la tai toisella, aineellisia uhrauk sia, ruumiillista tai henkistä työ tä tehden edistäneet ja aut- taneet tämän suomalaisuuden uu- den tyyssijan aikaansaamista ja hartaasti toimoen että siinäkin suo- ritettama työ tulisi kansallemme kaikinpuoliseksi siunaukseksi, ei yk- fin silloin kun siinä oma puolueem- ine ahertaa jalojen tarkoitusperien- sä saamuttamiseksi, maan myöskin silloin kun kasamme edustajainsa kautta tulee siinä lainsäädäntötyö- tään harjoittamaan, omia tulemia kohtalottaan ohjaamaan sekä ai neellisia ja muita elinkysymyksiään ratkaisemaan. Suokoo .i korkein, eitä nämä toimomukset toteutuisi mat ja antakoon tämäkin juhla hetki meille uusia moimia ja yhä suurempaa intoa työskentelemään armaan isänmaamme, rakkaan Suomen kansamme hymäksija me- nestykseksi. Yleisiä uutisia. Painoylihallituksen uudet asia miehet. Painoylihallituksen uusia asia- miehen mirkoja ei toistaiseksi ma- kinaisesti täytetä eikä amonaisia myöskään julisteta haettamiksi, maan annetaan ne niiden henki- löiden hoidettamiksi, jotka omat painoylihallitukselle ilmoittaneet olemansa siihen halukkaita. Tel- laisten henkilöiden luku iiousee paljon yli asiamiesmirkojen lu- mun. Uudet mirkailijat ryhtyivät hoitamaa» toimiaan lähimmässä tulemaisuudessa. Kruuuunmailla asumien torpparien oikeudellisen aseman parantaminen. Senaatissa esiteltiin tk. 15 p. kenraalikumernöörin kirje, missä pyydettiin senaatin lausuntoa edus- kunnan anomuksen johdosta, että kruununmailla asumien torpparien oikeudellinen tila parannettaisiin. Senaatti päätti maatia eduskun nan anomuksesta maan kumer- nöörien lausunnot. Oikeustilaston uudelle kan- nalle järjestäminen. Senaatissa esiteltiin tk. 15 p. maamme oikeustilaston uudelle kannalle järjestämistä marten muonna 1897 asetetun komitean mietintö. Senaatti asetti asiaa järjestämään maliokuiinaii, johon tulimat senaattorit Äkerman, Pel- tonen ja Saarikoski. Tullimartiopurret. Senaatti on oikeuttanut tulli- hallituksen hankkimaan 7 uutta tullimartiopurtta sekä myöntänyt sitä marten 150,000 mk. Hylättyjä laina-anomuksia. Senaatti on hylännyt höyry- laimaosakeyhtiö Boren anomuksen 600,000 mkan maltiolainan saa misesta nopeakulkuisen matkusta- ja- ja postikuljetus-talmihöyry- laiman rakentamiseksi Turun— Tukholman linjalle. Samoin on senaatti hylännyt Juonien Höyrylairvaosakeyhttön anomuksen 900,000 markan mal tiolainan saamisesta kahden uu den, ajanmukaisen laiman hankki- miseksi kesäreitille Ruotsi—Suomi Pietari. Pieksämäen—Zatvonlinnan rata. Kuten aikaisemmin on kerrottu, tekimät useat rantasatmelaiset ja kangaslarnpilaiset senaattiin ano- muksen että lopullisen suunnan määräämistä marten tutkittamana olema Pieksämäen—Samonlinnan rautatie määrättäisiin siten poik- keamaan aikaisemmin ajatellusta suunnasta, että rautatie Kallio- lahdesta johdettaisiin Parkunmäen kylän kautta ja Putkijärmen poh- joispuolitse Rantasalmen kirkon- kylän kautta yhdistyäksensä Kol- kontaipaleen pohjoispäässä ennen aijottuun suuntaan. Tämän muu- tosehdotuksen kautta tulisi rata sen sijaan, että se aikaisemman ehdotuksen mukaan simuuttaisi Rantasalmen kirkonkylän noin 7,5 km. päässä, kulkemaan kirkonkylän kautta. Anomuksen johdosta antamas- lausunnnossa huomauttaa tie- ja mesirakennusten ylihallitus että ehdotettu rata sekä teknilliseltä että liikenteen kannalta katsoen on epäedullisempi kuin käyty suo- rempi ja noin 2 km. lyhempi suunta sekä ehdottaa ettei haki- jäin ehdottamaa linjaa määrät- taisi maihtoehtona lopullisesti tut- kittamaksi, maan että hakemus jätettäisiin sikseen. Joensuusta ja ikitienoolta. Kaupungin lmltutts- miesteu kokous. Maltuusmiesteu kokouksessa tk. 17 p. tarkastettiin ja julkiluettiin lokak. 27 p. pidettyjen lisätyn ja marsinaisen maltuuskunnan kokous- ten pöytäkirjat. Pohjois-Karjalan moimistelu- ja urheilupiirin anomus urheilu- kentän rakentamisesta kuntoon päätettiin lykätä rahatoimikama riin kustannusarmion tekemistä marten siitä, mitä anotut työt tulemat maksamaan, ja sen saa tua ottaa masta ensi kemäanä käsiteltämäksi samalla kertaa kuin miinamoittomaroja jaetaan. Rahatoimikamarin ehdotus tulli- kamari- ja satamakoiittorihuoneus- ton rakentamisesta Rantakadun marrelle, uuden pakkahuoneen lä- heisyyleen, aiheutti pitkän keskus telun. Toiset maltnusmiehet kan- nattimat ehdotusta, toiset esitti- mät rakeniiushankkeen lykkäämistä toistaiseksi. !)!äiden mastakkaisten mielipiteiden mälillä äänestettäes- sä lankesi 6 ääntä kumpaisellekin puolelle. Mutta kun puheenjoh- taja äänesti lykkäämistä, niin katsottiin se myös maltuuskunnan päälökseksi. Palotornimartijain P. I. Kas- tikaisen, K. Laukkasen ja I. Kaarti- sen palkat, jotka omat olleet h 66 mk. 82 p. mieheen kuukaudessa, pää- tettiin ensi muoden alusta pitäen korottaa ä 75 markaksi mieheen. Puistomaliokuniian ehdotus pii- rustuskilpailun ohjelmaksi kaupun- gin puistojen järjestämistä mar- ten hymäksyttiin parilla muutok sella. Kilpailu julistetaan ensi muonna huhtikuun puolimälissä ja kilpailuaika kestää seuraaman joulukuun loppuun asti. Raha- toimikamarin on täydennettämä ohjelma määräyksellä uusien mah- dollisesti rakeiinettamien kaimojen lukumäärästä ja niiden paikoista. Palkintotuomareiksi malittiin puis- tomaliokunnan ehdottamat am- mattimiehet Helsiiigin kaupungin puutarhuri 9!ils Olsson ja rauta teiden puutarhatirehlööri Nykopp sekä niiden lisäksi kaupuiikilaisiSta pormestari W:m Mallenius, toh- tori O. "A. Kosonen, kultaseppä A. M. Koimula, rakennusmestari A. W. Pitkänen ja kollega I. F. Blomqmist. Maistraatiii ehdotus tulo- ja menoarmioksi ensi muodelle lykät- tiiii malmistamaan maliokun- taan. Tulopuolella on: säästö mlta 1910 75,()U0: — erinäiset tulot yh- teensä , . . . 103,900: — taksoituksella kannet- tama .... 64.015: 50 Summa 242:915: 50 Menot omat seuraamat: maistraatti . . . 14,560: — maltuuskunta . . 1,000: — rahatoimikamari 11,300: — maimaishoito . . 1»,400: — kansakoulu . . . 39,612: 50 kansak. talon lainan korko 4,125: — käsityöläiskoulu . . 1,700: — termeyshoito . . . 4,100: — poliisilaitos . . . 14,320: — palotoimi .... 5,540: — tullikamarin muokra 700: — majatalo ja kyyditys 500: — sähkömalolaitos . . 25,860: — kauppahalli . . . 920: — pesulaitos.... 1.500: — Ilosaari . . , . 300: — polttopuut eri ta- 3,000: loihin .... — metsänhoito . . . 3,500: — portin y. m. marti- 800: jat . . . . - — kauppatorin ja katu- 2,000: jen puhd. . . . — lumiaurojen ajo 500: — kaimot, pumput ja amannot . . . 1,000: — ulkohuoneiden puh- distus .... 600: — kellojen hoito . . . 300: — Siihtalan tilan hin- ta 25,000: rakennustyöt . . . 22,468: satunn. korjaustyöt 2,950: tullikamarirakennus 19,400: pidetään yleisön nähtävinä Raati- huoneella joka päivä klo 10—12 ap. ja 4-6 ip., alkaen lauvan- tsista, kuluvan marraskuun 19 päivästä, päättyen tämä aika £19 maanantaina saman kuun 28 pnä. Maistraatti. satunnaiset menot . ilmoitukset ja paino työt telefoonit .... postimaksut . . . Lemäsen ja Kauppi sen eläkkeet. . . 10.000: — 8,000: — 660: — 400: — 900: — Summa 242,915: 50 Rahatoimikamarilta oli nyt saa punut m. 1008 maadittu uusi lausunto kortteleissa n:ot 1, 2, 7 ja 15 olemien kartanomaiden jakamisesta. Siihen katsoeit, että kaupungiii kartanoniaat tulemat lähimmässä tulemaisuudessa ra-' kennetuiksi ilman pienentämättä, ja kuii ehdoteltu kartanomaideii jakaminen tuottaisi kaupungille »vastaisuudessa tuntumia kustan- nnksia lisäkatujen ja lokajohtojen ylläpidossa, rahatoimikamari eh- dotti, että kyseessäolema kartano- maiden pienentäminen saisi tällä kertaa raueta. Maltuusmiehet yh- tyimät tähän ehdotukseen ja jakopuuha siten nyt ..tapettiin". Joulukuun marsinainen kokous määrättiin keskimiikoksi jouluk. 21 p:ksi. Opettaja N. E. Lampisen huo- mautus siitä, että rahatoimika- mari meloitttaa yhdistyksiltä Ilo- saarella maksun myöskin sähkö- malasta, lykättiin malmistamaan maitokuntaan. M 2Z' CO Koululaitos, Joensuun suomalaisen tyttökou- lun amoimeksi julistettuun uskon non ja ruotsinkielen kolleganmir- kaan ei ole ilmaantunut yhtään hakijaa. Tampereen suomalaisen klasilli- sen lyseon historian ja suomen- kielen lehtorinmirkaa omat hake- neet lehtorit, silos. lis. O. I. Brummer Joensuusta, silos. toht. O. A. Kallio, silos. toht. E. Laine ja maist. K. H. Horn- borg. Kauppa- ja tehdasyhdistyksen »vuosikokouksessa eilen illalla raatihuoneella oli esil- lä seuraamat asiat: Malittiin maltuustoon kaupp. A. Eskelinen uudelleen ja kaupp. M. G. Piipposen sijaan kaupp. I. Pitko. yhdistyksen menoihin päätettiin takjeerata 2,000 mk. Sekä yhdistyksen että kauppa- koulun tilien tarkastajiksi malittiin kaupp. Juho Hakkarainen ja Ansu Hämäläiiien. Kauppakoulun kannatusamus- tukseksi päätettiin ensi kemaänä maltuustolta anoa 4,000 mk. ja mapaa sähkömalo. Kauppakoulun johtokuntaan ero- muoroisten sijaan malittiin pankin- johtaja T. Turunen ja kaupp. P. Parmiainen uudelleen. Pöytäkirjan tarkastajiksi tulimat kaupp. M. Piipponen ja I. Pitko. Vaaliluettelot uähtätväuä. Joensuun kaupungin molempien äänestysalueiden maalilnettelot omat raatihuoneella nähtämissä t. k. 19—28 p:ään jokapäimä klo 10—12 ap. ja 4—6 ip. ZVangin »vartijat. Joensuun aseman mankiaseman amoinna olemaan manginmartijan toimeen on Liperin ruunnnmouti ehdottanut kauppa-apulaisen An- ders Hjalmar Hokkasen Joensuusta. Joensuun Musiikkiyhdistyksen nelipäiwäiset juhlat. Juhlakonsertti, joka muodosti näiden juhlien toi- sen juhlaillan, alkoi torstaina klo 8 ip. lyseon juhlasalissa. ^ Tilai suus oli meikäläisissä oloissa har- minaisuus. Ohjelman runsaus ja armokkaisuus tarjosi yleisölle to- deltakin nautintorikkaan illan. Ta- mä Biusiikkiyhdistyksen järjestämä konserttitilaisuus oli yleisölle oso- tettu todistus siitä, että se todel- lakin tahtoo uutteralla ja maka- ivalla työskentelyllä jaamuttaa kaikkieit suosion ja yksimielisen kan- natuksen. Tuon uutteran työn kauniit tulokset tekimät jokaiselle tiedoksi sen, että Joensuun Mu- siilkiyhdistys todellakin tahtoo elää: se tahtoo olla paikkakuntamme mu- siikkielämän iniiokas elmyttäjä, sen sykkimin sydän. Ohjelma, kuten sanottu, oli kaut- taaltaan kaunis ja armokas. Se alkoi orkesterin esittämällä „30 muoti)en sodan marssilla". Tuon tutun marssin moimakkaat sämeleet irroittimat heti ihmisten mielet tamalliststa arkipäimäisistä uomistaan ja kietaisimat kuulijat juhlatunnelmaan. Sekakuoro esitti sitten Tschaikomskyn »Soi- 55" QS sr «s CO I s3* &Q CO* ET -«a SÄ3 CO &9 1X3 3 os is' < -t jaa Ui o tn ET c« &3 vs 03 < ö v» H m p? 5 3" 6 os sr