lofslsmZ kslmiicuun lll p:nA Lähes 10» iso«paa ja pienempää XällpMlU Kl0I myytämänä h y millä maksuehdoilla (maihdetaan maatiloihin). K. E. Miljaseu ki.o lö — !SI9 Porissa Iso-Linnankatu 6. Puhelin 3 St. Serbian uiälinen kateus saanee Väis tyä erinäisten pyrkimysten tieltä siinä tapauksessa, että kreikkalais-turkkilai- nen sota todellakin vuhkeaa. Sillä Bulgaria himoitsee Makedoniaa, Sn- bta Nom basaaria. Oa kuitenkin myönnettämä, että suurmallat tekemät moitamansa es tääkseen sodan puhkeamista, maikka yksimielisyys niiden kesken — mali- tettamasti kyllä — nykyään on san» gen hatara. Suurbritannian armo on jossain määrin alennut, Ranska kulkee tapansa mukaan omia teitään, eristetty Menäjä eväilee kaikkea ja kaikkia ja Jrämalta-Unkarin ja Sak san mälit omat jossain määrin kyl menneet. Kreeta» kysymys. Bsrl. Tageblattille lennätetään W evistä: Huhuja Kreetan suojelusivaltojen aikomuksesta lähettää riidanalaiseen saareen sotamäkeä pidetään täällä luo- tettamina. Mnä tulee Saksan ja Jämältä-Unkarin kantaan Kreetan kysymyksessä, niin eimät ne tuleotta- maan osaa saaren miehittämiseen, maikka diplomaattisesti kannattamat pyrkimyksiä rauhan säilyttämiseksi. Turkki maatii muuten Kreikkaa kir jallisesti luopumian Kreetan liittämi sestä emämaahan, ja aikoo siinä ta» pauksessa, ettei Kreikka suostu tähön maatimukseen miehittää T!zessalian. Suojelusmaltojen kehoituksesta, jotka, kuten jo olemme maininneet, omat liimanneet läh-ttää joukkoja Kreetaan, on Portti toistaiseksi luopunut maa» timuksestaan. S'llaikaa omat kuiten kin Kreikan ystämät neumoneet Krei- kan h^lltuSta mälttääkseen kiusallista nöyryyksiä »vapaaehtoisesti anta- maan maad-tun selityksen ennenkuin Turkki ehtii lähettää noottinsa. Mutta Kreikan hallitus kieltäytyy antamasta sellaista selitystä. Luullaan Turkin helpommin luopuman ankarista maa- timuksistaan, jos Euroopan mallat miehittämät Kreetan saaren. Sauomalehtieu lausuntoja asemasta Balkauilla. EchZ de Parisissa kirjoitetaan Kreetan kysymyksestä: Näyttää siitä kuin kreetalaiset eimät tahtoisi nou- dattaa suurmaltojen neumoja. Se on heidän mallassaan. Mutta he saamat myöskin mastata seikkailupo litiikkansa seurauksista. Tällainen po litiikka johtaa ehdottomasti joka sti- hen, että suurhallat miehittämät Kree- tm tahi että Turkki lähettää joukkoja kao>nalliseen s areen. Times kirjoittaa Balkanin oloista m. m. seuraamaa: Jos suurwall.it todellakin päättä mät säilöttää rauhan ja jos he sohi mat yhteisestä menettelytamast.?, ni n he marmasti saamuttc»wat t-^rkoituk- sensa. Sillä eimät Kreikka, B ilgaria tihi Kreeta moi sytyttää sowa Eu roopassa. jollei Eur^opza sitä salli, maan päättää estää s->n. Tim?s liuluu loouksi ol?mansa ma kuutettu siitä, ettei Eaglanti millein, kaan trls tu^em-an Kreikan tahi Kree tan seikkailupolitiikkaa. Aehreuthal ja Milauomitsh ueuwottelewat. Fcemdenblatt ilmoittaa: T. k. 3 piimänä keskusteljmat ulkoministeri Aedrenthal ja Mikanomitsh asemasta Balkanilla, joka on syntynyt Kreikan ja Turkien mälien kiristymisen joh dosta. Keskustelussa pohdittiin ystä- mällisessä muodossa Jtämallan ja Serb an mälisiä kauppapoliittisia ky symyksiä. Pirisistä l?nnä!e!ään: Pichin on ilm.?>'taniit. että ministerineumostossa an hymäksqtty v^si-nieljlesti Msnäjän, Englannin ja Italian hallitusten te- kemät esitykset, jniden tarkoituksena on Kreikan ja Turkin mölisen yhteentör mäyksen mälttäminen. BhteentSrmäyS wältetty. Konstantinopol, helmik. 9 p:na. Mieliala on rauhallinen. Tur kin hallitus on makuutettu siitä, ettei- mät Bulgaria ja Kreikka haudo hyök- käysaikeita. yhteentörmäyksen wäli- tön maara on poistettu. — Ruotsi» kuuiukaa» sai raus. Kuningas on sunnuntain mastaisesta yöstä saakka potenut äh- kytuskia. Maanantai-iltana näkyi selmiä umpisuolentulehduksen oireita. Lääkärit päättimät heti toimittaa leik kauksen, joka suoritettiin keskiyön ai kana. Sairas keSti hymin. — Uusia tulvia odotetta vissa Pariisissa, Sen johdosta, että Seinen syrjäjokien mesi on nous sut, pel itään, että myöskin Seinen west nousee taas 70 senttimetriä. — Kiiuau rautatiemyouuy- tykset Englannin Pekingissä ole- mon lähettilään toimeksi on annettu ilmoittaa Kiinan hallitukselle, että Kiina ei moi tehdä lopullista pää töstä Tsintshoun^Aigunin radan suhteen, ottamatta huomioon Venä jän ja Japanin etuja ja neumottele- matta näiden maltojen kanssa. Xaupav alalt». Suomen tvtentt ja tuon ti w. 1909. Mienti on miime muonnakin suur mmaksi osaksi rajoittunut puu- tamarain, paperiteolliiuustuolteiden ja moin mientiin. Äsken ilmestyneen Kauppat'laStollisen mchkon mukaan omat tärkeimmen sahatuotteiden mien- timäärät miime muonna: lankkuja 1,000 m^ 361, soiroja 1,000 843 lautoja 1,000 m' 1,331 ja kimpiä 1,000 114 Pyöreistä p-nsta on kaimoSpylmäi- den mienti 1.504 tuh. m :stä m. 1908 mähentynyt 1.415 tuh. m".iin miime muonna. Paperipuiden mienti oli 378 tuh. m^ m. 1908 ja 295 tuh. m^ miime muonna. Puuteoksista main rihmarullat osot. tamat edistymää mientiä: 7.181 tud. kg. m. 1908 ma°.taa 7,775 tuh. kg miime muonna. Pausepänteosten mel kein olematonta mientiä on häpeä mainitakin. Koko puutamarary^män mientiar- mo m. 1908 laskettiin 130,036,000 inkaksi, hiukan maille 12 milj mk. pienemmäksi kuin sitä edellisenä muo tena. Miime muoden masraamosta armosta ei mielä ole tietoa säätä missä, mutta pahasti erehtymättä moinee armata sen nouseman ainakin 7—8 milj. mk. suuremmaksi kuin m. 1908. Paperiteollisuuden tuotte den mien- timäärät omat: puumanuketta 1.000 kg 35.861, sellulosaa 1.000 ?g 35.609, pa^mia 1.000 kg 40,622 ja paperia I,000 kg 79,463.' Mitä eri paperilaj-ihin tulee, osot- taa käärepiperi imelä joulukuunkin lopussa jonkun merran mähennystä, mutta sen karmaa top?tti- ja paino paperien rvienmn lisäännnS. J?a- duttamaa nousua osottaa myös eräi den kalliimpien p?psr>laj-'en mienti. maikka se sinänsä onkm merrattain pieni. Woin mienti on ollut laimeampaa kun miime wuo"na. amaastaan II,632,000 kg 29,3M,000 mkan raha- armosta. Tuonti oiottaa myöskin k^sma- mista, maikkei mitään tarkkoja yleis- numeroita ole käy'ettämiSsä. Eri tamaralazien tuontimääriä tar kastellessa kiintyy huomio erinäisten elintarpeiden kasmineeseen tuontiin — paitsi miljaa, myös kahmi ja so- keri — kun taas useat muut kulutus tamarat esim. kudelmat ja rvaa>teet, lasi- ja posliiniteokset. sekä malmii' metalliteoksetkin w. 1909 osottamot pienempiä t> on''mZSr!ä kuin lähinnä ed?ll>senä muonna. Mitä eri tamaroihin tulee, mainit semme ensin miljatamarat, joista tär keimmät osottamat seuraamia tuonti määriä: kauroja milj. sg 15,i. r ik,it^> m'l!. fg 39.,, ruis-aulioja m'Ij. kg l5l.n. mehnäjtuh^ji mi s. kg 85 s ja liseitä ja rehujauhoja milj. kg 53». L'säänlynyt on myös ohrain sekä maisin ja riisin samoin kuin yleensä kaikkien muiden ryynilajien tuonti paitsi ohraryynien. WW IS I-Ionksssn kiiM8itmimz jz psiikriliSMzzz. Niilclz «il35on'i»z V2IÄ8^0882 pukuksllksitg. Vlii ieltlliitliilcslcksits, Viliii' j» pumpuli- puserolcavlcsilta, ssmetteja, sillclulcsalcsits, Icoristensuliojg, kaululcsia, lcravsttejs, icuiclcis m. m. SVS-.! M>IWIIA Kauran-, R.usi-, Olaana- ja ^attArirv^nejä, luoreita I>uumujs, tvu moita Icuivstuita (^>insnig, ..Lele^teecl I^uls" jz .Mattses" Lillejä, Xslivia, ^eetä ja Kaakaota. tukuttain ja väkittäia ecluilism ostopaikka. lievät tavarat. ?srlljämeo. KMmI S Kierz. l^kclen ksinokuvs, sina v^ra^tossa. Siirtomaantamaroista tärkeimmät osottamat seuraamia tuontimääriä: kavana milj. kg 13 ,7, sokeria Milj. kg. 44,2 ja tupakkaa mi!j. kg 4,? Hedelmäin tuonti on jonkun mer ran kasmanut. Teollisuuden raaka»aineista omat tuontitamaroina huomattamimpia keh ruu-aineet, joita miime muotena on tuotu seuraamat määrät: Milloja tuh. 'g 1,468, puumillaa tuh. kg 7,737 ja pellamia tuh. kg 1,269. Kudelmain tuon» on m. 1909 yli- malkaan ollut pienempi kuin lähinnä edellisenä. Miime muoden tuonti nä kyy tarkemmin seuraamista nume roista: puumillokankaita tuh. kg. 933, -villakankaita tuh. kg 535 ia pellama-, hamppukankaita tuh. kg 870. Minerolien tamar,ryhmässä on kaksi tärkeätä luontitamaraa, sementti ja kivihiili. Sementtiä on miime vuonna tuotu: 66,s milj. kg, 53,^ mi!j. kg mastaan edellisenä muotena. Kimihiilien tuonti, joka suuressa mää rässä on riippumainen ma liion rauta teiden hankinnoista, on 496 tuh. ton nin määrästä m. 1908 mähentynyt 447 tub. tonniin miime muonna. Raudan ja teräksen tuonti osottaa melkein joka tamaralajien kohdalla möhäilempiä määriä m. 1909. Tär keimmät lajit omat: takkirauta milj. 'g 14.i. kankirauta milj. kg 16,z, le- wyä milj. kg 10 ,2, rautatiekiskoja milj. 'g 20,- ia ivalla ja takeita 8.«. Koneiden tuonti on m. 1909 myös mähm ynyt. mielöpä sarg?n tuntu- maSti. Erikseen mainitsemattomia ko netta tuotiin miime muonna main 6.s milj. kg, 9,z milj. kg mastaan m. 1908. — Mitä koira woi oppia. Monet henkilöt omat siinä luulossa, että eläimillä vrmellaan oleman pol jon enemmän älyä kuin niillä todella on, mutta useimmiten on kuitenkin asia aiman päin mastoin Esimerkkinä koiran älysiä kertoo muu'-n englan tilainen leh'i seuriom^n jutun. Eräällä miehellä Lontoossa on pai menkoira, joka nälisiään ollessaan tuo isännälleen pienen l pun, jolle on maalc?t!u sana «Ruokaa": kun koiran on jano, tuo se lipun, jossa luetaan „Wettä", ja kun se h Maa kadulle, ruo se lipun, jossa on sana „UloS". Mdessä kuukaudessa oppi koira amän mestarinäytteen älystään. Koiran omistaja asetti..Ruokasetelin" kairan ruokamodin päälle ja koira sai ruokaa tuotuaan sen isännälleen, juomokortin kanssa meneteltiin samoin, ja kun kaira oli tuonut ..lomalipun", pääsi se ulos. Kortit omat suuruu. tensa ji ivärinsä puolesta aiman samanlaisia, amoastc n kirjoitus ni ssä on erillinen. Kun ko ra kir joituksen perusteella moi eroittaa liput toisistaan, niin moinee hymällä syyllä mZittää, että se on lukutaitoinen, jota. herra paratkoon, ei mielä moi kaikista ihmisistäkään sanoa. - Jo- kam. miikkol. l>. s» H» 8epkaUike LNs»I»«!tiok»tu 12 X»l»KIad. Auulutus. Kokemäen kuntakokous pidetään kun- navhuoneella maanantaina t. k 14 p:nä kello l > e. vp. 1. Määrätään kuunanhuoncen wuokra meijerikurskien ajalta. 2. Päätetään wuo'rataanko kauppias Lahtiselle Mähösen lisää tonttimaata. 3. Ek>te>ään uudelleen Kaurvalsau kun- takokouisen ebdolus yhteisten kansokoulu- riirien muodoslamisesta Sääksjärmen ympärisiölle. 4 Päätetään Frans Passin maali masta kansakoululasten kuljetusmaksusta Sääksi"rwellS. S. Esitetään A. Mäenvää aitausehdo- tus waiwastalon n>etsässä. Kokemäellä 7 p:nä helmikuuta 1910. K. Hallamaa. Kuulutus. Merikarivian kunnan iväliai- koincn kuntakokous pidetään kunnanhuo- neella delmikuun lb p^nä kello 2 i.p. ja käsitellään siinä seuraamat astat: 1. Malitaan jäsen muokralautakuntaan taloll. M Mellinin sijaan. 2. Päätetään kunnan tilintarkastajain palkkojen korottamisesta. 3 Malilaan lainamakasiinin johto kunta 4. Päätetään eräistä ehdotukfisla, mitkä koskemat kunnallismeroituksen jär jestämistä 5. Myönnetäänkö säästöpankille oi keus »väliaikaisesti käyttää kunnan kassa- kaapia. 6. Luetaan rvirastoilta I saapuneita väätötsiä ja malitaan tarwittawia afia- miehiä. Merikanvialla tammikuun 30 p. lvlt). I. I. Pahkala. Kuulutus. Kullaan kunnan »väliaikainen kunta kokous pidetään kunnanhuoneella lnu- wanwina t. k. 12 p:nä alkaen kello 2 i p. ja käsitellään serraomat asiat: 1:kft Määrätään lvcroäpvin suuruus ja päätetään menoariviosra. 2:ksi. Järjestetään Sippolan metsä- hoitoa. 3-kfi. Päätetään maalilautakuntain pal kasta. 4:>si. Luetaan asiakirjoja ja malitaan mahdollisesti tarmittamia asiamiehiä. Kullaan Paluksella 7 p. helmik. 1910. I. W. Merisalo. Xmlutuz. Tämänmuotiset lukukinkerit Ultvi- la» keurakuunaSsa pideläZn hei- mtkuun kuwessa: Maanantaina 14 p. Sunn emen kartanossa; Tiistaina 15 p. Laltomeren Antti lassa: KeSkimiilkona 16 p. Uudella Koi- mistolla; Tuorstaina 17 p. Toejoen kansa- koulullo: Maanantaina 21 p. Harjunpään talollisten ja torpparien mäki ja tiis taina 22 p. muu mäki Loukkulan ta- kssa, Keskimiikkona 23 p. Kaasmarkun kylä Mäkelän Hintsalasso; Tuorstaina Ä p. Kaasmarkun teh taan ja Suoliston mäki Kaasmarkun tehtaalla; Perjantaina 25 p. Azlkoolin kylä Peltomaan torpassa. Kullaau feurakuuuaSsa maa liskuun kuluessa: Tiistaina 1 p. Ahmauksen Rns e. tin wlosso; Keskimiikkona 2 p. Kosken kansa koulussa: Tuorstaina 3 p. Leminpellon Riut- taanpään talossa; Perjantaina 4 p. Leineperin kansa koulussa; Maanantaina 7 p. Palulscn Ta kalan talossa ja Tiistaina 8 p. Iärmeniausian Huhtalan talossa. Toimitus a.kaa kunakin päirvknä kello 10 a p. Nlmila, 27. l. 1910. Kirkkoherran miran pu olesta: K. E. Ete.bäck. Vttttösli» jnmises Talo. Ala on noin 500 tyiui., josta pel:o^ on 2ng tynn., missä klatetään 2) lehn ää. 6 hemoSto. Heiniä m. karja» ruokca mytMän mielä pa^on iviiosiitani, joten pienellä koriautselia - mci i sälä lehmäin lumun noin > Rakennus hymä, j^rmen rannalla, 10! km. asemalta. Edukas palloiltaa! kun ei ole eläkettä. Ehdottomasti edukas kouopa. Tietoja antoa Rau man asianajo- ja lnketoimiSton haara konttorin hoitaja OSkari Laurila, Lauttakylä. ZetllkMM AF-Kahtv!a-« l: tv pennistä kilo korkeimpiin hintoihin myy Liudrovfi» Kansalliskauppa. . I MkslMisjs, sopimia puusepille huonekalujen ikä puoliksi ja laatikkojen pohjiksi y. m. -Mu»»» Kirjllsmossz. Kaksi tviikkoincn KalMhoijoklirgsi Lnwiiilla alotel^--n Hnnilci?'ä maa iskuun 7 p:nä lsllo I I a. Täh zn kure-iin ha luamat ilmoit'.an'.nkoot inLanwil''e'l;ä S. Hemilälle. Por^sci helmik. 7 p:i ä l9l0. Toimelsi saaneena: 6«>8,2 Puumala. aamiaiseksi puleeratuita huonekaiuia: kuten piironki, lnoletti. parisangyl y. M. myytäivänä Mjvnkatu rukii- pabno-a myytä si»»»»«-wänä Latlonieren Tuomcl,^?sa. Kuulutus. Siinä Porin maaseurakunnan kuntako kouksessa, ioka pidetään t. k. 14 p nä tlo 10 e. pp A>pdan taloska Porin kaupun gissa. keskustellaan ja päätetään myöskin seuraamista asioista! IM. Esitetään Kumernöörin wäli- päätös Joho Vaaran q. m tekemästä »valituksesta Pihlaman yhdistämisestä i Ayierin kansakoulupiiriin ja päätetään! si>tä »vaaditun selityksen antamisesta. ! 2:ksi MaUtian jäsen muokralautakun-! taan. muokranotlojien puolesta, paikka-! kunnalta poismuuttaneen maalari K.! Laakion tilalle. Kokemäensaaressa o p:nä helmik. 1910. Kunnallishallituksen puolesta: tluStaa Kyöstilä. Kuu-Tupak?a oli balva multa paras po^ttvtupa??a. Saadaan Livdroosiu Kausalliskaupasta. 5k>9, t ttcsii-asnntl, ° ^U,t Oskari Lindrov?. Lyttulä. Kuulutus. Julkiseen kirkonkokoukseen, joka maa nantaina tämän helmikuun 14 pmä kello 11 e pp. pidetään Porin kirkon sakaris tossa. kutsutaan täten Porin kaupunli- ja maaseurakunnan ääniivaltaiset jäsenet: 1:kfi saamaan osaa niistä malitulsista, joita kirjapaino»!omistaja E. Mahlstein ja kauppias W. Broholm omat tehneet kirkonkokouksen päätöksestä miime mar-' raskuun 26 p:!tä sekä j 2:lsi malitsemaan selityksen antajat wa- litulsiin osaaottamattomain seurakunnan jäsenten puolesta. Nakkilassa helmikuun l pmä 1910. K. O. »ra st. Määrätty. Kuulutus. Mianantaina ensi helmik 14 p:nä kello 10 e pp. oidetään Alobnn talossa Porin kouvungissa Porin maaseurakunnan kun- . talous, jolloin käsitellään seuraamat asiat: > l:ksi Määrätään »veroäyrin hintu mii- ! metsi tapahtuneen w?rotuksen ivhdosta:' Siksi. Päätetään tömän muoden kun-' nallismerojen k ntoajastai ! 3:kfi. Päätetään miinamerorahojen käyt tämisestä : ja i i 4:ksi. EsiletSän muokralautakunnan ky- z symys työmalineiden ostamisesta lauta- l kunnalle ja päätetään siitä. . i Kokemäensaaressa 29 p. tammik. 1910. Kunnallishallituksen puolesta- Kustaa Kyöstilä. Tuomi, Pans, Antele, Kaiku iz.ui. Paperosseja. Suoria »varasto koti- ja ulkomaan piip puja. vl>perossiko:e!oita. paperossikoncita, hytssyjS ja tupaioita Livdroofin Kausalliskaupassa. S0Z.1 Wahä»eu määrä Tukkipuita myydään Pietilän metsässä N>-k'ilaska. Lähempiä tietoja saa iilntli Laineelt». Ä!ak!ita. Kuulutus. Laumantaina t. k. >9 päilvänä Ulmilan kunnanhuoveella pidettäivässä Ulmitan, Kullaan, Nakkilan ja Porin maaseur,- kunnan yh eisessä kuntakokouksessa kes kustellaan ja päätetään edellisten lisä si: Lyhennetäänkö HaiStiian lautan yllä pito- ja kutjetusaikaa jälelläolemilla kol mella »vuodella ja jos lyhennerään, ni n myödääntö sen ylläpito ja kuljrtus uu delleen ja kumka pitkäksi ajaksi. Ulmilassa helmik. 1 p:na 1V10. H. E. Pajuueu. Hytvää pytzkkisaipuaa, kirjama v.iä tanko, ruskea p:iä tanko Livdroosi» Kansalliskaupassa. öö«.1 Wsk» «ztsz. Säkkejä ostaa korkeimpiin hintoihin 358 Lei puri K. B. Laine. Halutaan ostaa noin 100^200 syltä sekuhalfoja kuu sia ja mäntyjä» ekä noin lM^M syltä k.'ivulialkoja, isommissa t^i mä- hemmiSsä osissa. Lähemmin Zchjtrmik kauttgrisjll «Idmanin talossa) Porissa. Kuulutus. ! ^ Laumantaina ensi Helmikuun 19 p:nä kello 1 päimällä pidetään Ulmilan, Kul laan, Nakkilan ia Porin maaseurakunnan yhteinen kuntakokous U milan kunnan- huoneella, jossa keskustellaan ja pääte tään seuraamista asioista: 1:ksi. Korotetaanko maantierahojen kan- ' tajain palkat, tahi Malilaanko uudet kan- ' taiat: z > '2 ksi. Tehdäänkö Toejoen sillan puu-1 kansi uudelleen; ja i - 3:ksi. Luetaan »virastojen päätöksiä y. m. asiakirioja ja malitaan tarpeellisia asiamiehiä. s Ulmilassa, Tammik. v p.nä lv 10. H. E. Pajuueu. Sat. San. 1 k. Miles ulltlllltisseurau kokous pidetään sunnuntaina t. k. l:i p.nä kello 4 i.p. Kaasmarkun Notkaksella. 616.2 Ansh. Alestalo. änttökuiinossa olemat pajaupal- kcet ostaa Wi>do Manhatall', Koimisto. — 162 — I^NÄilvsj gökoi liän urlioollis^sti seurLulcset. Ouaczn35on iztui <i)np- känä tuolillÄSn, >Missä olet vilut, kenasem?» lcz^s/i vp<t» taj?.. Hänellä oli ssmulli c»!Iut l<ova kiista t>'! tärensä lcsnssa ja tällin lciiztaaa o!i ollut käzmti >?una:- lc!.onassa», » istt Ouncsosso i c li etx>'n) t täytettä pu?!^c)5>.<!?. »Olen u aut lio^a'-'xoikitru l<an5»s/> vastasi Kit t/zmeesti. s zzzi Koulumestari ei uskonut korviaso. Viuoa/l^^L- tea koulussa oli ssäntöoä kieltää kaikki sz^tökset — mikään muu ei voiaut tulla k^s^lllz^kseenkääo. ?ämäa liialliLea suoruu6°a sila varmaan piili »^itä?» liuuclaliti Duncan Duncansson ja nosti uliksavssti r! s lika ruoskaa. »vlea uinut al-koirani karsss,» toisti Kit. Itänen märkä tukkansa tociisti Iiaoen sanaapa tot.iks'. »'^ule tänne!» kuusi raivostunut koulumestari ja I6i lämä^tti pulpetin kanteen. keitin parannus alkoi siten, että liän valittamatta kärsi useampia l^ör.tcj^ käclellään kuin tuo tässä su?:- teessä nii.; antelias koulumestari tavallisesti jakeli. Le ei kovia paljon sattunut ja kun koulumestari vilicloin väs^I, liämmäst^tti Kit koko koulua pitämällä kättään Xliä ojennettuna ja k^s^mällä: »Liko tule enempää?» »^lene paikallesi!» ärj^i maisteri ja Xit meni liie- roen >litecn käsiään »»iin t^/t/väisen näköisenä, että se lierätti joka pojassa kateutta ja tytöissä ikailua. Kit >:it^utui kuluneelle penkille ja katseli kirjaa, jota oli tutkinut matkallaan kouluun. I^än taisi sen kannesta kanteen, l^änen päällänsä juolskti tuuma. Uän nousi ja marssi maisterin luo. - i6z - Duncan Duncarsszn t>>!li^ti liä^cen neenä. »Uitä taliciot!» liuus» kän. Hänenkin pääkänsä oli juolalitanut ajatus, llän luuli pojan talitovsn olla uppiniskainen. »/Vnteeksi. kcrra maisteri,» sanoi Kit, > inutta p^/- täi-iia päästä >I.ukukurssiin». Osa.^n joka .^ansn ^lac (^ullocllin lukukirjassa. ^el»än on oikea pikkulasten kirja, eikä ole kauska lukea sitä kauemmin. ?äästä- kää minä »I^ukukurssiin» niin lupaan olla ainoatakaan kertaa jäämättä pois koulusta.» »Olet aivaa liian nuor! seuralaki!esi mukana »Xurssissa», sanoi dämmäst/n^t opettaja ja k^nsi tuk- kaansa. IVlerkillincn päivä tänään. »Antakaa lninun koettaa.» px^si Kit roilkesstl. Duncan Duncansson'in silmät suurenivat. »En nättää tänne »I^ukukurssin» oppikirja», kuusi kän. I^än kieman kunnioitti tuota kienoa oppikirjaa ja oli »ekä itsensä että klac Lullock in puolesta loukkaantunut po jan rokkeasta p^/nnostä. »/os et onnistu, oli äskeinen rangaistuksesi vaan lapsenleikkiä sen rinnalla mikä sinua oclottsa. Aluista se, oppinut nuori ystäväni I» Kit ei vastannut mitään, llän ojensi kätensä ja tarttui kirjaan. »HIitä minun on luettava?» k/s^i liän. sierra Duncznsson osoitti z^kclen kappaleen, missä tektiin selvää ilmakerrosten alkuaineista ja missä sen jokclosta vilisi vieraskielisiä nimit/ksiä. »I^ue l» kuusi kän vikaisesti ja puristi käclessään päkkinspuunkeppiä, jolla oli valmis lyömään Kitiä, jos tämä väkänkään tekisi virkeitä. Alutta entinen klassillisten kielten opet tajan poika luki kelponi kaikki vaikeat sanat. Maisteri ei tietänet että Kit in isoisällä oli^vanka /oknson in ttMMll. U. S.. Hcls. S., Aamul. ja Maasa 1 k. 4 s. 30 mm. Omotemienlemz, m. 1903 satoa, itämyyS 97 "/o ja puhtaus 98 "/g sekä kauroja myy dään suurempi määrä Vihtori Puosilla, 612.1 Nakkilassa. Ruisjauhoja K. L. Kotiulss. Iso-uusikatu 14. Puhelin 385. llittilnckji, l»kltj«, lMlnNijx. l-MIti tiilii y. M. y. M. myydään t. k. 7 p:stä alkaen noin ydden miikon ojalla isom missa ja pienemmissä osissa entisellä Lyttylän sahalla. Vannerautaa myytämänä Zttiluii» SkjqiiuSs». S teurassonuia Ruhadeu Vappulassa «N8.2 Nakkilassa. Melskeen kzlulu.1. Mkijcrskliil »imllliiikii saa p .ikcii Mcrikartviau osu«». meijcrissö, kun lähettää h'keinuk sensa paikkamai limulsineen ennen 5 p:wää ensi maaliskuuta allelir oitta- neell». Mirkaan olisi tultama heti kuisun sactua. Meijerin :uo'e^ta saa asunnon, lämmön ja malon. T',ö- päimiä olisi 8 tai 4 ,viikossa. Snkaisissa 7 p:nä helmik. 1910. A. Tommila. Uhdeu wii?o» ?estäwä Mnlltliilliiiikiirssl. jossa etupäässä lannanhoitoa ja ivi- hantarehumiljelyStä sekä erikoisia koh tia metsänhoi?o-opista käydään läpitje, alkaa KiikoZten kansakoululla mao- nanlaina maaliskuun 7 p:nä kello N '.p. Kurssilla annetaan opetusta il tasin klo .'l:?ta lähtien. Kehotetaan halullina kurasi n aikomia ilmoittau tumaan Satakunnan maanmiljely^- seuran toimintoon l luman kuun ai kana. Por>^ a helmik. 9 p. l9l0. Toimeksi saeneeii : >1 Jussi P»uma!a. Aamnl. ja L. S. ^ k. L rv. ?v. Gosi kesänä pidetää» fe«raa- WiSfa Paikoissa LiiAZuollttn Ai-rjsNjalostits- ijhiiist^seZ Kllstksoniiicn jiilkelöis- »Syttklyitii: Hämeenkurön pappilassa, „Wen- non" jälkeläisiä, M'uhijännen Snkkcilossa, „W> san" jälkeläisiä, Tyrivään Wänn'llä. Männin „SuI- hoi." ja „Arjön". So b-n ..Pujan" j-> Kataran „Kössi:i" ?ä!ke!äinä, Kiikos?en ListemaaSla, Listemcan „Iaakcn" j» Kankaanhulidan „Sam- mon" jä!kelä'siä. Lauttalplän torilji.', Hudkolau „^)r- jön" ja Kirvirann.n> „P^'kan" zälke- lmnä, Kni'a Knuu^l>Ks', Knu'tilan „Ä)tat!n", Ojalan „P^omon" ja Pe ron „L^k''N" iäiksläisiö, Kokemäen Pulkalla »Erkin" jä!ke- Iäisiä, Preimiikin Ke-?ti!!ä ^P?kan" jä>le- läisiä, Säkulän Kormenkiläii Knuutilla „Matin" jilkeläisiä, Law an Haapaportualla. „Ioallo' jen" ja Mehkaluhden ^Ruslo-I-.c.- kon" jälkeläisiä. Niitä, jotka tadtsnnt tn-da palkä- t nv ksi yll'ma nittuj n t^i niuider? L. S. K. k. nr»soniiien ^i-kela siä, k>'hote- t2i.n ilmoiti ntumao Sotakuiinoii lnaanmiljplysseuron .oimisloon so malla mainiten rnko kcrj i »kasteltu tuberkelitoudin 'uh'een ja onko sekt io?. Ilmo ttautum nen toimitetaan ennen mialiskuuu lö päimää, jotta tar'astamatt.miat k.^r it ennen kesää moidaan tn'kia Porissa helmik. 9 p:nä l9ll>. Toimeksi laareeiio: Jussi Puumala. .» wii!koi«c» KalMllliitlikiirsIi alkaa Sjögrenin kartzno^sa Porn maas. t. k. 21 p:nä kello ll a.p. Kurssiin rurkilät ilmontauiukoot ror- ma A Sjögrenille. - Por'ssa helmik. 9 p:nä 19!0 Toiiueksi saaneena^ JuSsi Puumala. Meltejä Pohjois- j^ ^telä Amerikaan. Nfrikaan, > Australiaan ja Uutccil Seelantiin Ai!ic>.ican-, ^luchor-. t^aii"dia» !li>'iUr^i> <5 o-, ^om»- VMnMviuu. Iso malo»sa huone osalla keittiöin ^ ^ 1-^ p:Stä Helmiknula Steinl,eit»n- kaiu l»Z. ^l,t 6? huonetta ja lc !ttiö sekä »ki» tiuone l p s ä kesäk. Ni. Rohde. j Allan-. ! Pacific j nion', Pcilisic- .VucrvS Sk>mdi nan>icii^)lmer>t n-, . Wdite St^v- ja llnion O.SiK' liniville min,^ .<iuwernöö »in passeja hankkii. Annnkan ia ^anodan »ahaa osi-ia ja nun> kdulliien kurssin imil ian sckä imin ir^isclcita makseitamatsi A-ncrikm» niaaUcnousu- y. m. paikoilla allein jo:'.!anut, ^ätieiapiä tictvja aniaa Tliomen >Söm'ylaiwa-Lsake»ibliö» »valtnntetiu asiamies Jwar Sjöblom. Konttorit: Porissa Rautatienas. »vastapäätä, Tampereella Rautalienkatn tel. 181 Zillit-Illlvikllliz. Lannan Maamirsseiirau kokolls p detään Suomalaisen seuran talolla ensi sunnuntaina eli t. k. 13 p:nä al kaen kello 1 päimällä sekä maamies seuran kokouksen jälkeen pidetään esi te mä eläinsuojeluksesta. Lopuksi kes kustellaan. Muistakaa saapua man- Hat ja nuoret. Lamia helmik. 9 p:nä 1910. 621,1 Bruuo Huida. Edesvastuun uhalla, kiellän kai'en sannanoton ja metsän rais kauksen ilman liimattani Knuutilan talon manlla utin kutsutulla Hietakankaalla. Nakkilan Ruhade 7 p helmik. 1910. Saudra Kuuutilo. Ilmaantunut vieni malkonen koira, pää ja hännänpää omat mustar. Omis taja saa sen ilmoituksen maksamalla Pa lokunnantalolta. Mt 1 Lithcniu yksityinen Kauppakoulu Helsinki, Mladimirinkatu 17, Turku, Uudenmaankatu 1 eli Nikolain- tori S, niinhymin manhempia kuin nuorempia naisia ja herroja marlen -»lottaa uudella N> !Z wiikon oppilutukaudella Heifin- » ssä 1 päimänä Maaliskuuta ja Tu- russa 10 päimänä Maal skunta. Ove tusainect omat: Kalsinterl. it»l. amerlka' ja niaonmiljelyskirjanvito, laskento, kaup- palaskento, kauppal»rjeenwa»hto. kauppa oppi, kauppamaaniude. kielet ja yle»set kauppa- ja konttoritehtämiin kuulumat aineet. Kirjanpito , konttori- ja kvnekrjoitus- kilrKsrihin mastta notet -an oppilaita joka päima Pyytäkää koulun ohjelma! Paikanmälitystä toimitetaan kaikilla liikealoilla. eiss Earl «. «. Lithk». Halonhallaajia otetaan isompi määrä Mäylän peräinei sään. Kokeinäellä S. 2. t». 613.^ Frans Mäylä s S^itakuiina» ) tvltl.