lorslsins toukokuun 26 p:nZ /'/e/?/A R« ei »Ie Mmt MSMji!» «rStSi lii«>. Helsingin observatorioon on saa punut Kaliforniasta, Lick-observato- rista seuraama 20 p. toukokuuta klo 1 aamulla päimätty sähkösanoma: »Campbell sähköttää, että Halleyn komeetta on tänä aamuna nähty itäi sellä taivaalla. PyrStö on ainakin 140 asteen laajuinen. Sen päät omat kaukana syrjässä komeetan ja aurin gon Välisestä yhdistysmiivaSta. Maa °i luultamastt tule kulkemaan tähden pyrstön läpi". Tämä tieto sisältää oikaisun aika»- sempiin laskelmiin ja niihin perustu miin tiedonantoihin, joiden mukaan pyrstötähden olisi pitänyt näkyä t. k. 18—19 päiväin mälisenä yönä. Las kelmoin epävarmuus johtuu siitä, että huhtikuussa ja toukokuussa on tehty wun Harmoja ja epäluotettavia huo mioita sen johdosta, että on ollut komin maikeata tehdä niitä. Mäolem-m sähkösanoman mukaan on pyrstö peittänyt yli kaksi kolmas- os?a taivaan kannesta. Pyrstötäh- den pyrstö tekee äkkinäisen mutkan sivullepäin, mikä selittää sen seikan, ettei maa ole kulkenut pyrstön läpi. — Englantilainen sanoma lehti edustajistamme. Eräässä englantilaisessa sanomalehdessä teh dään selkoa maltakunnanlainsäädäntö» kqsamyksen käsittelystä eduskunnassa. Kirjoituksessa sanotaan m. m,: Erittäin merkille pantana oli tri A. H. Mirkkujen puhe hallitsijan sa nojen armosta. Puheenaolema laki ehdotus riistää miltä kaiken merki tsen. Hra Mirkkunen ei ollut ainoa suomenmielisten puhujista, joka osotti, että tässä kysymyksessä ei ole mitään tilaa kompromissille. Senaattori Kat raina esitti, kuinka turmiota tuottama StoZypinin politiikka on. Tärkeim män puheen keskustelujen aikana piti suomenmielisten johtaja maltioneumoS Danielson-Kalmari. Puhuja esitti, että hänen elämänsä onnellisin hetki oli se. jolloin keisari Aleksanteri III hymäksyi hänen kantansa silloin kun bän kirjoitti Ocdmin kieroa esitystä m Maan Suomen asemasta. Täysi-istunnossa kuuluimat hymä- huudot korkeampina ainoastaan yh den kerran, silloin kun suomenmieli nen pastori Malmimaara selitti, että joS Jumala on meidän kanssamme, kuka silloin voi olla meitä mastaan. — »Pimeyttä". Tri P. Nord- mann on rumennut julkaisemaan muis telmiaan esitelmämatkoiltaan etelä- Pohjanmaalla m. m. SidebySsä ja Merikarmialls. Kaikellaiset maStuktet oniat olleet hra tohtorin tiellä. »Pi meätä" on hänen mielestään suuris saan saleissa, koska m, m. Merikar- mialla esitelmää kuulemaan oli saa punut — kaksi miestä ja yksi koira! Kuinkahan pimeässä tri saisi täällä Satakunnassa matkustella, jos kaikki malmeutuneet kansallismieliset olisimat yhtä innokkaasti aatteensa eteen agi- teeranneet kuin hän. Silloin kai N ..kulturbladetinensakin" eksyisi moitti maansa ..pimeyteen". — Urheilnn alalta. Porin Tarmon jäsen hra A. Manninen on saanut kutsun saapua ensi sunnun taina Helsingin ..Kamraterna" nimi sen uryeiluseuran toimeenpanemiin juoksukilpailuihin 800 mtr matkalla. Kilpailuihin ottaa osaa ainoastaan 6 Suomen parasta juoksijaa. Hra Man ninen omistaa nykyään suomalaisen ennätyksen yllämainitulla matkalla, ja on hän päättänyt lähteä sitä puo lustamaan. 8lijM»u 1» IM. - Uutta kirjallisuutta. K I Gummerus Osakeyhtiön kustannuk sella, Jyväskylässä, on ilmestynyt: Nykyajan Tanska. Kirjoitta nut Emä Moltesen, o. s. Hällström, 367 suurikokoista sivuo; 156 hienoa kuvaa. Hinta: nidottuna 8 mk. 25 p; korukansiin sidottuna 9 mk. 75 p. Tämä huomiota ansaitsema hieno loiStoteos, joka on ilmestynyt vih- kiina, on nyt malmiina kirjakauppoi hin levitetty. Meillä on kirjallisuu dessamme kyllä kertomuksia ja ku mauksia monistakin mieraista maista. Mutta ilmoitettamamme teos astuu kieltämättä lajinsa ensimäiseksi, koska se on kumottamassansa maassa elä män suomalaisen kirjailijan alkuperäi nen suomalainen teos ja sen lisäksi asioita sekä kaikinpuolisesti että sy vällisesti käsittelemä. Sillä eihän ole mhäiseksi armattama se suotuisa seikka, että tekijä on perin pohjin ku tistunut kumottamaansa maahan ja sen oloihin samalla kun hän kuitenkin on yksi meistä, joille hän kirjoittaa. Onpa sen tähden täysi syy toimoa. että tämä miellyttämä loistoteos saa osakseen semmoista huomiota, kuin se tunnustettavan armokkaana lisäyk senä uusimmassa tietokirjallisuudes samme täysin ansaitsee. Saman kustantajan kustannuksella on ilmestynytKotihartauskirja. Kirkkomuosien mukaan järjestäen kir joitti Conrad Smendsen, kuuromyk käin papoi. Alkulauseen kirjoittanut Gustam Jensen, tuomioromasti. Suo meksi somitti Aug. Heliä, sokeain ja kuuromykkäin opettaja. 539 simua-, hinta: korukansiin sidottuna 5 mk. 25 p., nidottuna 4 mk. 50 p. — Herbaario-luettelo ynnä ohjeita kasmienkerääjille, toimittanut I. S. S., on ilmestynyt kirjakaup poihin. Tämä 137 simun laajuinen kirjanen maksaa 1 mkn. Se sisältää ohjeita kaSmien kerääjille sekä täydel lisen Suomen kasmien luettelon, jonka tekijä on järjestänyt nykyään kou luissa kävtettämän Mela—Cajande rin KaSvton mukaan, joten kirja on käytännöllisesti käytettämiSsä rinnan sanotun Kasmion kanssa. Kirja on sangen tarpeellinen kasmienkerääjille. Se on pääasiassa ajateltu koulunuo risolle, sisältäen heitä varten erityisiä kasmien säilyttämistä ja jesjestä- mistä koskemia ohjeita. — Kirjan jakajana on Osuuskunta Länsi-Suo mi r. lt Raumalla. I-susi-Zvomsst». Hmm, julli ei saa KOklla Mivpita- niMniyydrllä. Monilla ponnistuksilla saatiin Poh- joiS-Satakunnan kansanopisto nyt kuluneen lukumuoden alussa alka maan toimintansa Kankaanpäässä. Tumat täydeltä on tuossa oppilaitok sessa tänä muonna ollut maakuntom- me tietoon pyrkimää nuorisoa. Täy- dellisesti on siis Kankaanpään kan sanopisto todentanut jo tänä ainoa na toimintansa muonna sen, mis tä muuten jo ennakolta oltiin marmoja, että nimittäin tuollaisen opinahjon olemassa-olo Pohjois-Sata- kunnassa on ei ainoastaan suosittama, maan että myös se kansan nuoriso, joka elää sen piirissä seuraamalla sisäisiä pyrkimyksiään, kiiman rientää sinne tiedon haluaan tyydyttämään. Paljon ponnistuksia ^ joista suu rin kiitos, samoin kuin niiden alka misen kunniakin lankeemat maakun tamme ylioppilasnuorisolle — kysyt tiin ennenkuin tuo nyt hymillä opet tajavoimilla maruStettu upea oppi laitos saatiin amaamaan omensa sitä martoomille. Erittäin raskautti näitä ponnistuksia merrattain rikkaan maa kuntamme mäestön puolelta komin kitsaasti annettu taloudellinen apu. Nyt kertomat sanomalehdet mähän »väliä, kuinka mälttämättömimmiltä- kin fimistyslaitoksilia on kielletty wal- tioapu. Sama kohtalo toden näköi sesti odottaa Kankaanpään kansan- opistollelin anottua maltioapua. Siksi uhkaa tätä niin lupaamaa oppilai tosta makama taloudellinen ahdinko tila. Maakuntamme ylioppilasnuoriso, joka lämmöllä on seurannut sen vai- heitä, on taasen rientänyt apuun. Se huomauttaa Satakunnan mäestölle, että „näin ollen riippuu siis sittenkin yksinomaan meistä maakuntalaisista, moiko opistomme rauhassa jatkaa alottamaansa työtä, meistä riippuu tahdommeko säilyttää maakuntamme nuorisolle mahdollisuuden sellaisen henkisen pääoman kokoamiseen, jonka amulla se kykenisi komimmatkin ajat murtumatta kestämään ja joka sille miittaisi tien aineelliseenkin hyvin mointnn". Moppilasnuoriso uskoo mielä sitkeästi, että se apu, johon se jo alussa luotti, on sittenkin tulema. Se näkee, että se apu on M ivSUtä- mZtön tie kansanopiston toiminnon yhtämittaiselle jatkumiselle. Se ei moi olettaa enää, että nyt, kun hätä on todellinen, maakuntamme marokas mäestö, tuntematta sitä siveellistä melmollisuutta, mikä sillä luonnostaan on Satakunnan nuorisoa kohtaan, yhä edelleen Välinpitämättömästi kohtelisi sen hommia. Tässä uskossa ja yllämainittujen pakottamien asianhaarojen takia on Satakuntalainen Osakunta aikonut puuhata Poriin ensi syyskuun 3 p:ksi suuria arpajaisia. Arpajaiset omat kyllä nyt, kun ne omat tulleet muoti- hulluudeksi, kerrassaan — ehkä use asti oikeutetustikin — kyllästyttäneet kailki ihmiset. Toiselta puolen olisi kuitenkin sangen maikea keksiä muu takaan keinoa tuntumamman raha summan, joka nyt on tarpeen, yhtä aikaa kokoamiseen, Sitä on ainakin todistanut ne tyhjinä palautetut ke räyslistat, jotka sanotun osakunnan puolesta omat olleet liikkeellä ja jotka nähtämästi mähän aikaa maattuaan asianomaisen hyllyllä omat alkuperäi sinä lähetetyt takaisin. Me puolestamme uskallamme toi moa, että maamies näin kesäkiireellä kin uhraa tälle asialle sen merran, ettei hän kohtele Välinpitämättömästi niitä henkilöitä, jotka keräySliStoineen ja ennakko-arpakirjoineen jonakin lo- mahetkenä saapumat hänen luokseen. Toiselta puolen uskallamme myös toimoa, etteimät ne henkilöt, joille sa notut keräyslistat ja ennakko-arvat omat lähetetyt, pistä niitä heti hyl lyilleen makaamaan ja odottamaan kunnes tulee se hetki, jolloin ne omat palautettamat, maan todella tämän makaman asian eteen uhraamat muu taman mapaan hetkensä. Joka tapa uksessa omat nämät arpajaiset hom ma, jota maakuntamme mäestö ei enää saa kohdella Välinpitämättö myydellä. A. — Tuomarit. Mäntsälän tuo miokunnan tuomarin Uno Kasimir Montinin tultua nimitetyksi Sorta- malan tuomiokunnan tuomariksi, on Turun homioikeus määrännyt hovi- oikeudenauskultantti Hjalmar Uotilan toistaiseksi hoitamaan tuomarinmirkaa Mäntsälän tuomiokunnan. — Kajaanin yhteiskoulun johtajaksi sekä matema tiikan ja fysiikan opettajaksi on otettu Rauman lyseon johtaja I. S. Suo malainen. — Osuuskassat. Parkanon osuuskassan säännöt on senaatti mah- mistanut. kPäästStodiStnkse» Heisin- gin kasmatusopillisesta ruanlaitto- kouluSta omat m. m. saaneet S'gne Björqvist Porista, Katri Kimalo Hon kajoelta, Hilma Loimaranta Huitti sista ja Rakel Mannström Ikaali sista. Oripää» kirkkoherranlvaa liSsa miime sunnuntaina saimat ää niä: 1:llä maalisijalla ollut Eräjär- men kappalainen K. O. Laurila 216 ääntä, 2:lla maalisijalla ollut Pomar kun kappalainen I. W. Rautela 110 ääntä sekä 3:lla sijalla ollut Lontoon merim-espappi S. SireniuS 639 ääntä. — JhjväSkylä» knnromhkkä- ko«l««» on tänä kemännä pyrkinyt 61 oppilasta, m. m. Senja Lydia Österlund Merikarmialta, Juho An ton Marjamäki, Alma Maria Hurt- tila ja Kaarle Kustaa Hurttila Noor markusta, Lempi Amanda Riihimäki Laviasla, Hilja Aleksandra Riihi kallio Siikaisists, Tyyne Maria Hie taniemi ja Tahto Meli Hirmikoski Ikaalisista. A'emmille luokille on hyväksytty Josef Ahlfors Ikaalisista. - Pai»oj»tt«ja. Rauman raastumanoikeus julisti t. k. 23 p:nä päätöksensä painokannejutussa, jonka Rauman kaupunginlääkäri, tohtori K. Lomeson oli nostanut Länsi-Suo- mi-lehden maStaamaa toimittajaa, seminaarinjohtaja K. A. Franssilaa mastaan useitten mainitussa lehdessä julaistujen kirjoitusten johdosta, jois sa kantajan oli mäitetty toimineen laittomasti ja puolueellisesti Rauman merikoulun johtokunnan miime syk synä toimittamassa, sanotun koulun apuopettajan maalissa. Raastuman oikeus katsoi vastaajan syypääksi herjaukseen, jota ei kuitenkaan oltu tehty mastoin parempaa Lietoa sekä tuomitsi senvuoksi vastaajc.n 250 mkn sakkoon ja suorittamaan kanta jalle oikeuSkuluja 210 mk. — Mas- taaja ilmoitti tyytymättömyyttä pää tökseen. Toimittaja Heikki Juntusen Länsi- Suomi-lehden maStaamaa toimitta jaa, seminaarinjohtaja, tohtori K. A. Franssilaa mastaan nostamassa pai nokannejutussa julisti Rauman raas tumanoikeus samana päimänä pää töksensä. Kanne oli aiheutunut äs- kenmainitussa lehdessä olleen kirjo- tuksen johdosta, jossa »väitettiin Rau man Lehden toimituksessa hukatun eräs Länsi-Suomi-lehdelle osotettu kirje. Oikeus katsoi mastaajan teh neen itsensä syypääksi herjaukseen, ei kuitenkaan mastoin marempaa tieto aan, minkä johdosta tohtori Frans sila tuomittiin 100 mkn salkoon sekä korrvaamaan kantajan oikeuskulut 90 mk :lla. Mastaaja ilmoitti olemansa tyytymätön päätökseen. — JkätoäonuettomuuS. Wii- me miikon eräänä päimänä oli työ mies Frans Koivulan, Kiikoisista, 4-vuotias poikanen askaroidessaan kotinsa lähellä oleman riihen luona, saanut liikkeelle riihen lakon alla säilytetyn junkan eli jyrän. Myötä- moa kun oli, oli junka lähtenyt vie» rimään ja poika joutunut sen alle. Noin 15 min. kuluttua löydettiin lapsi kuolleena junkan alta. — Hukkuuut. Mirkateitje työm. Paivali Rantalan manhemmille Ku koistin saapuneen tiedon mukaan on Rantala t. k. 8 p:nä hukkunut tukki töissä ollessaan jokeen Rengon pitä jässä ja on ruumis kakst päimää myöhemmin löydetty, Rantala lähti joku muost sitten merelle ja oleskeli sitten itsestään mitään tietoja anta matta, kunnes poliisimiranomaiset ny?, mainajalta löydettyjen paperien johdolla, antoimat manhemmille tie don maailmalla harhailleen poikansa onnettomasta kohtalosta. — Mainaja oli noin 20-vuotias perheetön mies. — Metsäpalo syttyi t. k. 24 p Ahlströmin metsässä noin 2V, kilom. Noormarkusta Pomarkkuun päin, Waara saatiin tukahdutetuksi mer rattain pian maikka ankara tuuli mallitsikin. — Itsemurha. Toissa-aamuna kello 7 aikaan lopetti Porin maaseu rakunnan Hymelän kylässä torppa- rinmaimo Josefina Heinonen elämänsä hirttämällä itsensä. Waimo, joka 3 miikkoa sitten joutui poistumaan asun nostaan, torpan huoneet kun hovi- oikeuden päätöksen mukaan tulivat siirrettäviksi maanmilj. I. Mantaan maalta Puustellin maalle, oli nähtä mästi tästä niin tuskaantunut, että itse katkaisi elämänsä. Tekonsa hän teki sepänleski Amandi Grönroosin asunnossa, jossa oli asunut tuon 3:n miikon ajan. Ohuen, noin metrin pituisen nuoran oli hän sitonut asuin huoneen muurin luona olleeseen isoon naulaan ja heittäytynyt tuolilta sen maraan. Huoneessa ei silloin ollut muita; leski Grönroos hääri nave tassa ja vainajan 20 m. ikäinen ty tär pihalla. Kun miimeksimainittu äitiänsä sattumalta etsien tuli sisään, näki hän kauhukseen hänet hirttäyty- neenä. Haettuaan kiireimmän kautta sakset ja leikattuaan nuoran poikki, koetti hän kaikin moimin palauttaa äitiänsä henkiin, tämä kun ainoastaan 10 tai 15 minuuttia oli ehtinyt hir ressä olemaan, mutta kokeet olimat turhia. Otaksutaan, että tähän mai- najan tekoon, paitsi yllämainittua asunnonmuuttoa, olisi myös Vaikut- tanut miehensä yhä uusiutuneet lu pailut saapua amerikaSta kotia, mi hin n. 4 muotta sitten on mennyt. Pari miikkoa sitten oli lääkäri sitä- pa>tsi hamainnut mainajassa hermo taudin alkua. — Poliisitutkinta ta pahtuman johdosta pidettiin samana päimänä. Jjältään oli mainaja 56 muotias. Paitsi yllämainittua tytärtä, on HS nen luonaan asunut saman ikäinen poikansa. Toinen poika o i isän kanssa Amerikassa. Kmifi kakkii: Maikka elämmekin mielä tämän muoden toukokuun päimiä, niin kaik kialla kuitenkin huomataan luonnon pukeutuneen ihonaan kesämaippaanso: niityt «ihannoimat, nurmet kukkimat ja puut lehtiä lepuuttamat. Kaikki näyttää lupaamalta. Maan ei siinä kyllä, että näin har vinaisen aikaseen Suomemme nurmet kukkimat ja niityt mihannoivat, sillä kumpujemme kuusetkin tänä vuonna kukkivat. Tämä ei uusiinnu joka ke vät. Kun kuljemme metsissä, niin varmaankin katseemme sattuu pui hinkin ja niiden elämäntoimintaan. Etupäässä huomaamme kuusien, eten kin latma-osaltaan oleman maruStet- tuna kauniin hienoilla tummanpunai silla kynttilöitä muistuttamilla kä- myillä. Ne omat niitä kuusen emi kukkia, joittenka olemassa-olosta moi- dzan päättää ensikemäänä siemenmuo- den kuusimetsiimme tuleman. Kuusen kukkiminen, oinaNn näilläseuduin, on tänä keväänä aiman yleinen ja run sas, jotenka siis saamme mucden pääs tä hyvän siemenmuoden. Tämän enempää ei asia tällä ker taa kaivannekaan selittelyä, ennen kuin syksympänä, jolloin hakkausajat lähenemät. Silloin lähemmin lisä selityksiä niistä toimenpiteistä, jotka koskemat metsän nuorentamistoimia, toisinsanoen tuleman siemenmuoden hyväksemme käyttämistä. O'en nyt maan tämän kuusenkukinnan esittänyt siinä tarkoituksessa, että nämätkin tällaiset seikat tulifimat enemmän yleisön huomionesineeksi, kuin mitä ne tähän saakka nyttämät olleen. E. K. Unkarilaisten ylioypilaslaula- jain tulo Suomeen. A. L:lle lähettämässään sähkösano missa ilmoittaa Budapestin qlioppi- laslaulukunta ..Budapesti Egyetemi Enekkorok" saapumansa Suomeen konserttimatkalle ensi heinäkuun 4 p:n seutumilla. Laulukunta saapuu tänne D. L:n kutsumana. MioppilaSkunta tulee toimeenpane maan mieraiden kunniaksi illanvieton Helsingissä. Ensiksi saapumat vieraat Helsin kiin ja jatkanemat he sitte matkaansa pääasiallisesti seuraaman matkasuun nitelman mukaisesti: Miipuri, Antrea, Imatra, Sortamala, Joensuu, Sa- monlinna, Kuopio, Iisalmi, Kajaani, Oulv, Maasa, Tampere, Hämeen linna, Turku, josta mielä palaamat takcisin Helsinkiin. — Unfia adresseja eduskun nalle. Eduskunnan esiintymisen johdosta maltakunnanlainsäädäntö- asiassa oli eduskunnalle saapunut kiitoskirjelmät Parikkalan Tyrjällä ja Antrean Korpilahdella pidetyiltä kan salaiskokouksilta. Saman asian joh dosta oli saapunut kiitossähkösanoma useilta eri puolueisiin kuulumilta Pirkkalan kuntalaisilta. I. V, Snellmanin juhlaa mieltä mään kokoontunut noin 150 henkeen nousema kansanjoukko Heinämeden Mchtarilla päätti lähettää eduskun nalle kiitosadressin siitä tarmokkaasta ja yksimielisestä esiintymisestä maam me perustuslaillisten oikeuksien puo lustamiseksi, mikä eduskunnassa ilmeni käsiteltäessä armollista esitystä Ve näläisen lainsäädännön ulottamisesta Suomeen. Adressi päättyy lauseella: „ Elähdyttäköön eduskuntaa tietoisuus siitä, että kansa yhtenä miehevä sei soo Lakananne puoluStaessanne maam- me itsehallintoa ja perustuslaillisia oikeuksia". Adressin lähettämiseen yhtyimät kaikki puoleet yksimielisesti. Unfi kansanopisto. Lau- antaina pitämässään kokouksessa Sa- monlinnan kaupungin kansakoululla päätti uuden Jtä-Samoon perustet- Lamaksi oijotun kansanopiston kanna tusyhdistys lopullisesti perustaa kan sanopiston ja sijoittaa sen Samon- linnan Pääskylahden tilalle, jonka puolesta eniten lahjoituksia ja kanna- tussitoumuksia on tehty. — Topeliuksen stipendi» 800 markkaa on saanut Kansallisteaatte- rin näyttelijätär, nti Aili RoSmall. Tuuri pa»kkikawall»S. Miime lauantai-iltana rrargitsi Hel singin etsimäpoliisi Helsingissä Poh joismaiden Osake-Pankin Heinolan konttorin johtajan Allan Hammor- strömin syytettynä pankin mcrain kavaltamisesta. On käynyt selville, että Hammarström pitemmän ajan kuluessa järjestelmällisesti oli vää rentänyt hoitamansa pankin konttorin tilikirjat ja siten kenenkään sitä huo maamatta onnistunut kavaltamaan maroja vähin erin melkoisen sum man, noin 120,000 mk. Nähtävästi peläten kavallusten ja »väärennysten lopulta tulevan ilmi, teki H. Heino- lasso, nauttimalla jotain nukutus ainetta, itsemurhayrityksen, joka ei kuitenkaan onnistunut. Itsemurha yrityksen tekijä tuotiin Helsinkiin Seu- rasaaren tien marrella olemaan Män nikön sairaalaan. Konttoria hoiti sillä aikaa eräs toinen henkilö ja nyt huomattiin kamallukset. Astasta il moitettiin etsimälle poliisille, joka toi mitti mangitsemisen. Hammarströmiä säilytetään edelleen Helsingin poliisin hallussa. HZn on ijältään 38-muo- tias sekä toiminut muodesta 1901 mainitun pankin konttorin johtajana. S. K. Pohjoismaiden osakepankin pääkon- torin johtaja E. JndreniuS on matkus tanut Heinolaan ja saanut selmille, että Hammarström on kaikkiaan ka- maltanut 121,602 mk. 65 p:iä. H. on tunnustanut tekemänsä vää rennykset. G««ri tulipalo. — Eläi miä palauut. Tiistaina klo 1 aikaan xäasi tuli irti Jymäskylän pitäjän Puupvolan kylässä sijaitse massa Puupola-nimisessS talossa, polttaen sen poroksi. Paitsi suu rehkoa asuinrakennusta ja lukuisia ulkohuonerakennuksia, joutui tulen uhriksi 40 lehmää ja 4 5 5 sikao; hevoset saatiin pelastetuksi. Tulen irtipääsy tuntematon. Rakennukset oli makuutettu pitä jän yleisessä paloapuyhtiöSsä 40— 50.000 m:kasta. Mnrha Degerbyssä. — Stztztettzt tnomitt» eliuijäksee» knrit»SH«oneesee». Inkoon ja Degerbyn pitäjien kihlakunnan kärä jillä julistettiin maanantaina päätös Degerbyn urkuria Meckströmiä ja hänen maimoaan mastaan nostetussa jutussa siitä, että he olimat surman neet urkuri Meckströmin aikaisem masta amioliitoSta oleman 10-muoti- aan pojan Aron Meckströmin saadak seen hänelle äitinsä jälkeen tuleman perinnön. Kihlakunnanoikeus katsoi Meck strömin amiopuolisoitten murhanneen alaikäisen Aron Meckströmin, jonka tähden oikeus tuomitsi heidät elinkau tiseen kuritushuonevankeuteen. Oikeudessa kehottimat molemmat amiopuolisot toisiaan tunnustamaan, jota kumpikaan ei sentään tehnyt. Sekä piirilääkäri, tohtori FabritiuS että leikkauksen toimittanut kunnan lääkäri makuuttimat, että joku ulko. puolella ollut henkilö oli ollut syy> päänä pojan kuristamiseen. — N. Pr. — Sanomalehdet. Helsingissä ilmestynyt Mändagen on lakannut ilmestymästä. — Ilmapallo retki Tnkhol- maSta Suomeen. Sunnuntai iltana klo V-10 nousi ilmapallo Andree ilmaan Tukholmassa. Pallossa oli mukana kaksi matkustajaa. Maanan taina klo V,4 aamulla laSki pallo alaS Massbölen kylässä Inkoon pi täjässä Täkterin aseman lähellä. Retki oli kaikin puolin hymin on nistunut. Matkustajat lähtimät maa nantaina aamupäimällä junalla Tur kuun, josta höyrylaima Borella jat- kaimat matkaansa Tukholmaan. — MieS tappanut itsensä, ajaeSsaa» uloS lapamatoa. Omituista lapamadonlääkettä käytti eräs kangasalalainen muurari tässä joku aika sitten, joSta oli seurauksena ei madon maan miehen kuolema. Mies tunsi madon kirpistyksiä Mai sassaan ja koetti etsiä tuskiinsa liemi- tyStä, kysellen neumoa yhdeltä ja toi selta Kun eräs tuttamansa sanoi bentsiinin olevan tehoisaa lääkettä madon tuskille, meni hän ja osti 30 pennin bentsiinin ja joi sen. Ihas tuneena otaksumastaan lapamadon ulostulemisesta potilaamme tarkasteli palavan tulitikun amulla tätä uutta tulokasta. Tuskin hän ehti huomata, ettei mato jättänytkään kotipaikkaan sa, kun tisleerottu bmtsiini syttyi suu reen liekkiin, hankkien polttoa koko talon Matokuurin jälkeen sairas oli hymin heikko, joutuen helatorstaina kokonaan muoteen omaksi. Miime perjantaina hän mibdoin kuoli. Mato jäi entiseen olinpaikkaansa myöskin kuolemaan vuorostaan. Tapaus on varoittava esimerkki niille, jotka kaikellaisia nesteitä sisäl leen ajamat kipuja tuntiessaan. — K. L. — Joensuun kaupungin kansakou lun tarkastajaksi kolmeksi vuodeksi ensituleman elok. 1 p:stä malitsimat kaupungin maltuusmiehet t. k. 20 p. yksimielisesti maisteri Johannes Lai neen. — Maanantain ivaStaisena yönä kello 1 aikaan ammuttiin Nousiaisista Mietoisiin mieivällä maantiellä met sästä haulikolla paria pyöräilijää kohti. Laukaus sattui toiseen pyöräi lijään, talolllsenpoikaon Juho Rita riin, ja meni ainakin yksi hauli mat- saan, tehden suolistoon hengenmaa- rallista haamoja. — Päimäjunalla kello 4 saapui maanantaina Imatralle menäläinen ylioppilas A. Jacobson ja meni suo raan asemalta kosken partaalle, läh tien kulkemaan putouksen rantaa alas päin. Kosken toisella rannalla ole man maltion hotellin kohdalle tultu aan hän heittäytyi koskeen, joutuen silmänräpäyksessä kuohuihin. .Makuuna»" lukijatta ja tilaajia kejoiktlm asuissa jil kmoissll MstMim Mmm selliliste» liikkeeMchittsjit» mlee», jotks ilmittllmt „Iatakil«»llssa" Ko S7 — I3IV Ktissristchtll mtkujjelm tSxil Mii. Pietarista sähkötetään Berl. Tgbl.: Keisarinnan termeydentila on niin paljon parempi, että hän saa ma- paaSti liikkua. Hän käy nyttemmin joka päimä ajelemassa, mieläpä tekee kämelyretliäkin läpi Tsarskoje-Selon puiston. Myöskin Pietariin hän on tullut joitakuita kertoja. Sairauden liementymisen johdosta keisariperhe aikoo ennen matkaansa läpi Suomen saariston kenties mielä lyhyeksi aikaa asettua Pietarhomiin. Damstadtin matka alkaa käydä yhä »varmemmaksi. Siellä keisariperhe oleskelee mahdollisesti kokonaista kaksi kuukautta, koska Limadiaan ei moida lähteä sikäläisessä keisarillisessa linnassa toimitettavien uudistöiden vuoksi. Keisarillisen perheen oleskellessa saaristossa tai käydessä Saksassa tapaavat kenties Menäjän ja Sak san keisarit toisensa. Tähän saakka ei tosin siitä ole pidetty neuvotte luita, mutta asiantuntevissa piireissä pidetään tapaamista mahdollisena. Esglmi» MlltNttti» jasesttt mmriilli. LokaknnlaiSte» ryhmäloaStaa. Pietarista saamamme sähkösano man mukaan on duuman lokakuu- laiSryhmän toimisto laatinut sana muodon Vastaukseksi Englannin par lamentin jäsenten memorialiin Suo men asiassa. Siinä osotetaan puo lueen nimessä, että kansan edustajat, käsitellessään ja ratkaistessaan lain säädäntökysymyksiä Menäjän valtio- elämän alalla, ovat mastuunalaisia ainoastaan Menäjän kansalle. Kan sanedustajien omatunto osoittaa heille heidän melmollisuutensa, ratkaista- essa tätä yksinomaan menäläistä ky symystä, jota memorialin sisältö kos kee. Huolimatta Vilpittömistä yStä- myydentunteista, mitkä molempia kansoja yhdistävät, owat duuman jäsenet sitä mieltä, että kansainmälis- ten suhteiden simeySoppi marmaankin tuomitsee määräksi muiden maltioiden kansalaisten sekaantumisen Menäjän maltion sisäisiin asioihin. — U. S. — SVuodeutulo. W. k. 29 päivään saapuneitten ilmoitusten mukaan on syyskylvö ollut erittäin tyydyttäviä suurimmassa osassa Ve näjää. 14 kuvernementissa se on ollut tyydyttämä ja ainoastaan 4:Ssä epätyydyttämä. Huonoin se on kes- kisen Molgon kumernementissa, Mol- gon takaisissa ja Molgan-Dcnin ku- mernementeissa. Paras taas Dneprin takaisissa sekä kahdessa eteläisen alu een, nim. Jekaterinoslamin ja Taurin sekä useimmissa Kaukasian kumerne- menteissa. Syyskylmä on melkoisesti parantunut etupäässä eteläisten alu eitten ja Dnepr-Donin kumernemen- teissä. — MniStopatsaS suuriruhti- «aS Nikolai Rikolajetoitsh- wai»ajalle. Korkeimmassa pai kassa on annettu lupa yleisen rahan keräyksen toimeenpanemiseen muisto patsaan pystyttämiseksi Pietariin so- tamarski, suuriruhtinas Nikolai Ni- kolajemitsh-mainajalle. MalmiStamia toimia toimia johtamaan on asetettu komitea, jonka puheenjohtajana on jalkamäenkenraali D. A. Skalon. — Maksim Gorjki aikoo lä himmässä tulevaisuudessa jättää Caprin ja asettua asumzan Norjaan ainaiseksi. »^suttelisn rouva (^lu-istison in luona lueicläll ) lä- puolella olevassa kerroksessa», sanoi lian. »Isäm on k/liä teictät ja kän k) llä mielellään kiittäisi teitä /stävälli-i^ ^eställne ininua koktaaa. I!5n ei pidä siitä, että tulen kotiin iltasin ja KMä kän varmaan suuttuu l)!ck'ille, kun ei tiän tullut minua noutamaan.» sylinä en ainakaan ole Dickille vikainen», sanoi Kit. I^ttö ei ollut kuulevinaan. »Dick on ajattelematon ja on usein ulkona iltasia» sanoi kän, »mutta sitä kai tekin usein teette. IVle kut summe teitä ja ystäväänne »ulkoaakävijäksi» ja »sisäl- läolijaksi». Hän oa »sisälläolija». Millkätsk6en?» kz^s^i Xit, joka olisi suonut mat kaa puolta pitemmäksi. I^e olivat saapuneet portaille ja tuli keitän erota. nauroi veitikkamaisesti. »Liksi, että däa ama istuu kotona » »/a miksi minua sanotte» ulkonakävijäksi?» »öiksi että te ette istu kotona.» 15it oli aivan /mmallä, mutta tuntui kuitenkin niin lievältä. I^än kuokasi, kun t/tto sulki sateLnvar jonsa ovella puciistettuaan siitä sateenpisarat pois. »Ltteliän vaan tullut märäksi?» sanoi liän tarkoit taen sateenvarjosta ravistamissa pisaroita. »La olleakaan», vastasi Xit, joka tuntui mielestään oikein kömpelöltä. I^äa olisi mielellään sanonut tytölle mietteeasä tiänesti — mieluummin runomuodossa. »^t pitänee miaun sanoa teille jääk/väiset», sa noi l^it lutaasti. Hän oli k^llä saanut stipendin, mutta känea kasvawksensa oli vielä suuresti puutteellinen. »Aiotteko siis nukkua kellarissa tämäa z?ön», virk koi tMö. »Onkaa meillä vielä /ktä matkaa kolmaa- teea kerrokseeni — 2S9 — öoxverl)/ jatkoi: »Xlutta oikeastaan ei minun sovi asua tällaisessa kaupunZiaoskssa. Vointian minä kä/6ä täällä sinua tervelitimassä, mutta jos proiessori k>'s)°isi osoi tettani, en mitenkään kektaisi sanoa »Vrttitarlia 160.» Kit kävi sitten kirjuria luoaa noutamassa stipea- clin ja maksamassa välttämättömät maksut, liäa otti osaa kolmeen oppikurssiin, mutta »apumielien» oppi laana tämä ei aluksi tuottanut liänelle mitääa tj?ötä. Oltuaan jonkun sjan L6io k uroissa oli Uement Loverd^ koukutellut L^it'iä tilaamaan pukunsa liienom- malta räätäliltä, jonka tekemät puvut istuivat aivan toisin kuin räätäli L/ron'ia Viuaa^IiZZate'sta, joka oli valmistaaut Xlt ia vaatteet pari vuotta ennen känen pääkaupunkiin tuloaan. R.äätsli talitoi ILit'ia ottamaaa vaatteensa laskuun, sillä » kaikilla kerra Loverlz^ a ystävillä on krediitti mi nun luonani» vakuutti liän, Alutta l!it'issä juurtuneet mielipiteet raliaasioisss estivät känen rupeamasta täl- laiseea liullutuksecn. Häa maksoi tarkasti kaikki os toksensa ja sai sitea suuren alennuksen. Li voi kieltää, että Kit täliän aikaan petti suuret toiveet, jotka käneen oli kiinnitetty. k5Mä prosessori liäntä toisinaan kckui. »Apumies» oli opettanut liäaet kirjoittamaaa runoa kuolleille kielille ja koska tuo taito oli /lioppilaiclea keskea tuntematon, saavutti Xit tuota pikaa opettajansa suosion. Voimakkaalla pontevuu- clells lausui prosessori Kit in runot »kurssille» kuoma- uttaen säkeiden klassillisesta soumusta. Ickutta tämä oli lait in Vaterloo, sillä täbtomattaan oli dän kä^t- tän/t »apumielien» lausumistapaa. Hänen seuraava ko keensa oli liätäisesti kokooapaatu ja prosessori oli ai van pett^a/t. Idällä kertaa liäa ei lausunut Kit u» runoa, vaan kutsui liänen kuolleeseensa ja keskusteli känen kans-