N:o20 1910 Sanomia Oulun kaupungista Ja läänistä. Perjantaina Helmikuun 18 päivänä. SSBSBSBS Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4; — 10: — !>uolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8YIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ia konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kaduK puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ääa illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh des ilmoituskonttoriin 400. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta i:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuak&een seuraavan päivän numeroosi, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomaiehfin palkkiotta. Kirkollisia tietoja. 2 sunnuntaina Paastosta saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomat, kello 10 pas- tori Nordlund ja ruotsal. kello V<> 1, rshtori Rosendahl. K»llehti wlee Diakonaatille. Jltasaarna suomal. kello 5, pastori Hau- tattiani. Kollehti tulee Diakonaatille. ♦ ♦♦♦♦- Wa»hain Kodissa pitää ruotsalaisen saar na» klo ll,3o romasti Snellman. 91. M. K. A:n huoneustossa kello 1- har- taushetki nuorille miehille. N. N. K. I:n toimesta hengellinen illan- wietto sunnuntaina 20 p:nä kello 6 j. vp. nuorille tytöille yhdistyksen huoneustossa teht. Lindgrenin talossa. Ohjelmassa on: pastori Hautaniemen puhe, kertomus, runo ja laulua. Sydämellisesti termetuloa! Hengellinen ILTAMA Valkonauhan hyväksi pidetään sunnuntaina 20 p. kello Va 7 illalla rukoushuoneessa. Puhuvat sotarovasti Aulis ja pastori Kalaja. Asianajajia. A sian ajoa rahastoissa y. m. toin,. J. Lakari. f. S. SLLIU; toimittaa asioita virastoissa m. Osoite: OULU. a sir • ^ Rober,iB LENNART MÄKELÄ mmm Helsinki, Vuorikatu 16. ma Ilmoituksia. Teokset palkittu Suurella Kultami talilla Kansainvälisessä Rakennus- ja Taldeteollisuusnäyttelyssä Pieta rissa 1908. •♦♦♦♦ ♦ Teokset palkittu Suurella Pronssi mitalilla Kansainvälisessä Uusim pien Keksintöjen Näyttelyssä Pie tarissa 1909. : th Suuren kolmikerroksisen uusimmilla koneilla varustetun tehdasrakennuksemme valmistuttua on tuotantomme kasvanut kaksinkertaiseksi, joten voimme no peasti suorittaa suuremmatkin tilaukset. Erikoisalamme ovat n. k. Muuramen kevyet, taivutetut huonekalut. Sopivia ja siroja kalustoja yksityis-, kahvila- ja kokoushuoneisiin. Teoksia saatavana kaikissa Suomen parhaiten lajitelluissa huonekalukaupoissa. Kuvallisia hintaluetteloja pyydettäessä. Suomen Tuoli-, Kalusto- ja Sorvaustehdas. Jyväskylä, Muurame. (H. 527) I ♦ ♦♦♦♦- ■♦♦♦♦ ♦ 9 jotka aikovat ensi kesänä ottaa kier täviä puutarhaneuvojia palvelukseen sa, kehoitetaan ennen ensi maalis kuun 15 päivää lähettämään ano muksensa apurahoista kokoontuu tänään kello 7 i.-p. Keskustelua Kalevala-juhlasta y. m. Taivalkoskelle Maamieskoulu! Oulun kihlakunnan Kiertävän Maamieskoulun 8-viikkoinen op pikurssi alkaa Taivalkosken kir konkylässä opettaja Buller'in luona ensitulevan Maaliskuun 7 p:nä kello 9 a. p. Kouluun otetaan mies- ja nais-oppilaita, joille kaikille opete taan maataloudessa tarpeellisia tieto puolisia aineita sekä annetaan har joituksia karjanhoidossa ja miehille myös puu- ja sepäntöissä. Käyttä kää tilaisuutta saadaksenne näitä tärkeitä opetuksia. F. A. Rauteil. Johtaja. (Il maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 2 1 4 Va 4 3 Va 3 vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 Säästökassatilillä 6 «Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne m tulipalon varalta! ,,Kullervon" ja »Poikolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. M 20 markasta korkeam piin hintoihin, kauniis ta graniitista valmistaa Koneellinen klviveis-J tämö RAAHESSA. Puhelin 93. I Hinnat nyt talven ajalla erit- 1.! täin halvat. Hintaluettelolta lähetetään pyydettäessä. Pylvästä y. ra. valmistaa Klvenveistämö Alatornlolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. jjnmu—LMMm Antti Karikoski w toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- tei mistökauppoj a. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'ln talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Rontoriaika 10—2. Puhelin 203. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, ; nimittää kaikkia lakiasioita raliain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ;-t ostoa, toimittaa metsieu leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hj^vin lainopilliselta kuia ammattikaanalta. Matkustetaan rnaaseuunile. Posti- ja sähkö-osouv Seppänen, Oulu. HUOM fl ■ HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Oulu, Helmik. 18 p:nä, LMoitusmMyiiV taas fin BttGistttsM. se tyydyttäisi molempien asianosaisien kohtuuden mukaisia maatimuksia. Pellonpoika. G rs Osakkeenomistajat Osakeyhtiö Kule- tuksessa kutsutaan varsinaiseen yht : ökokouk- seen, joka pidetään yhtiön kontto rissa Oulussa Helmikuun 25 päi vänä kello 7 i.-p. Kokouksessa kä sitellään sääntöjen 9 § mainitut asiat, kuin myöskin muita liikkeen yhteyteen kuuluvia asioita. Oulussa, 16 päivä Helmik. 1909. Hallitus. KUI MMI Palokunnantalolla Sunnuntaina t. k. 20 p. kello 4 ip. Pääsy 25 penniä. Solisti: Konserttimest. Balfoort „Viulu". Oulun Työväentalolla Keskiviikkona helmik. 23 p:nä 1910 kello V28 i.-p. VIINI. 3 näytöksinen kuvaus Unkarin kan an elä mästä lauluineen. Kirj. GEZA GARDONYI. Suomennos. Pääsylippuja myydään Työv.-yhdist. lip pumyymälässä näytäntöpäivinä kello 12 2:teen ja 5:ltä näytännön loppuun. Vaalilain 73 §:n mukaisesti ilmoitetaan täten, että 1 ja 2 päivänä helmikuuta 1910 toimitetussa edustajan vaalissa on edustajiksi Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä valittu seu raavat henkilöt allamainituilla vertausluvuilla, nimittäin: 1. Maanviljelijä Kyösti Kallio, Nivalasta, v. 1. 14,112. 2. Toimittaja Yrjö Esaias Mäkelin, Oulun kaupungista, v. 1. 10,640,k:;. 3. Lakitiedetten kandidaatti Arthur Lagerlöf, Raahen kaupun gista, v. 1. 9,277. 4. Maanviljelijä Otto Karhi, Oulun maalaiskunnasta, v. 1.7,056. 5. Seppä Matti Viktor Hoikka, Oulun maalaiskunnasta, v. 1. 5,326 ,90. 6. Agronoomi Filip Saalasti, Kempeleestä, v. 1. 4,705, it . 7. Kansakoulunopettaja Santeri Haapanen, Hyrynsalmelta, v. 1. 4,639 ,50. 8. Pormestari Arthur Castren, Oulun kaupungista, v. 1. 4,262. 9. Toimittaja Juho Alfred Komu, Haapavedeltä, v. 1. 3,555 ,84. 10. Ratamestari Antero Leino, Kannuksesta, v. 1. 3,527,?5. 11. Maanviljelijä Iisakki YVahe, Haapavedeltä, v. 1. 3,093,?.:t. 12. Maanviljelijä J. A. Heikkinen, Hyrynsalmelta, v. 1. 2,820. 13. Taloudenhoitaja Heikki Törmä, Oulun maalaiskunnasta, v. 1. 2,661 ,r»8. Edustajansijan joutuessa avoimeksi tulevat edellämainit tujen valittujen sijaan lähinnä: N:ojen 1, 4, 6, 10 ja 12 koh dalla mainittujen edustajain sijaan pienviljelijä Salomo Pulk kinen, Ristijärveltä, N:ojen 2, 5, 9 ja 13 kohdalla mainittujen edustajain sijaan maanviljelijä Heikki Ahmala, Tyrnävältä, N:ojen 3 ja 11 kohdalla mainittujen edustajain sijaan maanviljelijä Kalle Myllylä, Kalajoelta, N:o 7 kohdalla mainitun edustajan sijaan maanviljelijä Adolf Tikkanen, Kajaanin maalaiskunnasta, ja N:o 8 kohdalla mainitun edustajan sijaan maanviljelysseuran- sihteeri J. H. Linna, Kajaanin kaupungista. Oulussa Helmikuun 16 päivänä 1910. Keskuslautakunnan puolesta: SANTER! DAHLSTRÖM. OLAVI L. HELANEL. Parikymmentä touotta on lahjoitus- maakysymys ollut harkinnan alaisena kaupungin »viranomaisten keskuudessa. Asia on ehtinyt käydä monet kerrat »valtuustossa ja erityisissä asiaa pohti- missä komiteoissa, saamatta kummin- kaan tyydyttämää ehdotusta, mielä wä- hemmin päätöstä puoleen tai toiseen. Kysymystä pohtimissa komiteoissa is- tuneet kirjaimellisesti harkitsemat laki- miehet omat olleet sitä mieltä, että peltojen omistajien on luomutettama pellot kaupungille. Omatkohan ne jak- saneet nähdä edemmäs itse asian yti- meen ja omatko tarpeeksi ottaneet lu- kuun kysymyksen ihmisellistä puolta, siinä määrässä kuin näin symälti mä- häwäkis;en suuren osan toimeentuloa ja oikeutta koskema kysymys maa- tisi? Mutta onpa peltokysymyksen käsitte- lyssä ollut muitakin komiteoja osalli- sena, maikka näiden lausunnoiden ja päätöksen tuloksia ei ole tuotu julki- suuteen. Nämä komiteat omat synty- neet itsestään: peltojen omistajista, „tori-ukoista" ja monista muista kan- salaisista, joiden mielenrauhaa mireillä olema kysymys on järkyttänyt. Mo- nenmoista mielipidettä kuulee näissä komiteoissa, joiden kaikki lausunnot ei- mät kyllä siedä julkista armostelua, mutta keskustelujen pääjohteena ja lop- pujen lopvuna on niissä aina, että peltojen luomutus ilman kormausta niiden nykyisiltä omistajilta olisi huu- tama määryys. Eikä kummakaan. Onhan peltojen omistustamassa muosisatoja kestänyt käytäntö ja miranomaisten sille näihin asti luoma kannatus ollut omansa mahmistamaan tuota käsitystä ja saa- maan sille lain pyhyyttä ja moimaa omaaman kannan. Omathan kaupungin mirastot antaneet peltojen omistusoi keuden makuudeksi lainhuutoja ja mielä- pä menneinä aikoina kiinnekirjojakin. Onhan kaupungin historian kirjoitta jakin, joka tietystikään ei asiasta muu- toin mitään tietäisi kuin arkistojen asia- kirjoja penkomalla ja niistä entisaikaan annettuja asetuksia ja määräyksiä jäl- jentämällä, tullut siihen käsitykseen, että jo 1690-lumulla omat porivarit kau- pungin lahjoitusmaita täydellisellä omistuoikeudella hallinneet. Ihmekö sitten, jos peltojen omista- jat ja muutkin kansalaiset, jotka kysy- mystä ihmisellisyyden kannalta katso- mat, omat aiman eri kannalla, kun asianharkintaan asetetut komitean jäse- net. Omathan peltojen omistajat mak- saneet pelloistaan suuret summat, mo- net kiinnittäneet niiden maksamiseen kartanonsa ja uhranneet niihin kaiken elämänhikensä ja mäkensä. Ja kaiken tämän omat he tehneet siinä mahmas sa uskossa ja makaumuksessa, että laki suojaa nyt, kuten ennenkin heidän lail- lisesti saamaansa omistusoikeutta. Kum- mako sitten, jos peltojen omistajien kiihottuneissa mielissä syntyykin mä- hemmän suopeita käsitteitä laista ja lain käsittelystä. Peltojen omistusoikeuden palautta- minen kaupungin haltuun niiden ny- kyisiltä omistajilta ilman kohtuullista kormausta olisikin kieltämättä ainakin käytännön kautta juurtuneen oikeuden kumous. Sillä syyttömiähän kaikessa tapauksessa peltojen nykyiset omistajat omat muosisatoja kestäneeseen miran- omaisten tekemään lain hairahdukseen, joksi kiinnekirjain antamista eräällä ta- holla iväitetään. Waan luultamasti on kiinnikkeiden antaminenkin johtunut menneiden aikojen pakosta ja maati- muksesta. Hymin luultamaa on myös- kin, että kaupunki alkujaan on myönyt maat pormareille miljeltämäksi ja hal- littamiksi, koskapa mielä nytkin on ole- massa tallella kaupungin ja pormarien mälisiä kauppakirjoja. Näin ollen olisikin suotamaa, että maltuusto, jonka harkittamana asia nyt ehkä lopullisesti lienee, ottaisi huo- mioonsa kaikki kysymykseen maikuttamat seikat ja saattaisi jutun lopulliseen oi- keuden mukaiseen päätökseen niin, että Alieläkin maalien tulosten Johdosta. Maalien tulos on tunnettu. Kansan- edustajat on määrätty. Suomalaisen puolueen kannalla olemien edustajain määrä on alentunut. Miksi suomalaisen puolueen edustus on alentunut? Oikeata mastausta ei tarmitse hakemalla etsiä. Se on ilmei- sen selmä. Siksi on suomalaisen puo- lueen edustus alentunut, että siitä kan- san osasta, johon suomalainen puolue nojaa, perustuu, niin huomattaman suuri osa jäi kotiinsa silloin kuin kan- san kohtalosta oli äänestyslipuin rat- kaistama. Katsokaa main puolueiden saamia äänimääriä Oulun läänissä tai missä muussa läänissä tahansa, niin näette sen. Muutamia poikkeuksia lukuunot- Lamatta eimät suomalaista puoluetta ennen äänestäneet ole, kuten äänestys- alueiden numerot selmästi osoittamat, menneet muihin puolueisiin, maan omat jääneet pois maaleista. Ruotsalaiset lehdet riemuiten tekemät tilastoa, miten niissä kaupungeissa, joissa on ruotsinmielisiä, äänestäneiden prosenttiluku on huomattamasti suu- rempi kuin puhtaasti suomalaisissa kau- pungeissa. Ruotsalaiset lehdet riemui- ten kertomat, miten Ahmenanmaalla äänesti 95 °/u ja miten eräissä ruot- salaisissa pitäjissä saatiin maaliin aina 97 °/o. Samat lehdet kertomat ylpeil- len, miten ruotsalainen tilanomistaja sairaalasta kuljetutti itsensä rekeen, ajoi kotiinsa, äänesti itse, toimitti kaikki kaikki alustalaisensa maaliin ja palasi uudestaan sairaalaan. Näin tekemät ruotsalaiset. Eikä hei- tä kuitenkaan ole innostuttamassa muu kuin kielikiihko. Mutta mitä tekemät hymät suomalaiset? Juu, he istumat koreasti kotona tai kylässä, silloin kun on kysymyksessä isänmaan kohtalo. Ai- noastaan sosialistit menemät maaliin, sillä heitä innostaa luokkamiha yhtä paijon kuin ruotsalaisia kielimiha. Mut ta se marsinainen suomalainen kanta- joukko, se „makaa aines" se ei mai- maudu maaliin. Ja niin menettää se paikan ruotsalaisille, toisen sosialistelle, kolmannen puolsosialisti-maalaisliitto- laisille j. n. e., ilman että ivoitta- jien äänimäärän entisestään tarmitsee nousta. Katsokaa nyt äänestäneiden luku- määrää täälläkin Oulun läänissä. Kat- sokaa, niin häpeätte, jos isänmaanne kohtalo teitä liikuttaa. Katsokaa, niin katkeroidutte, jos kansaanne rakastatte. Oulun kaupungissa äänestää 41 pro- senttiä! On kai pitkä matka maalipai- kalle, kun on main l, äänestysaluet ta! Ja sitten maaseutu! Jos jossain on puolet ollut maaleissa niin sen saa merkitä loistamaksi paikkakunnaksi. Pu- dasjärmeläiset ja kuusamolaiset möisi- mat kumpikin yksinäänkin miedä enem- män kuin yhden miehen maltiopäimille ja ensimäisille maltiopäimille he todella niin meimätkin. Mutta nyt! Nyt ei enempi puoli enää jaksa maimautua maaliin. Mitä se liikuttaa pudasjär- meläisiä ja kuusamolaisia, kuka heitä sattumalta edustaa tai edustaako heitä kukaan. Herralan Hilda on kai yhtä hymä edustaja kuin Juuso Runtti tai Aukusti Jussila. Ja mitä se liikuttaa pudasjärmeläisiä ja kuusamolaisia, mil lainen eduskunta Suomen kansalla on tai onko sillä sitä ollenkaan. Elämät- hän he yhtä pitkään ikään, maikka eduskunta lakkautettaisiinkin. Minkäpä muoksi siis kannattaisi mennä maa liin? Samat sanat melkein kaikille muille- kin. Sotkamolaiset moisimat hekin yksi- nään miedä enemmän kuin yhden mie- hen eduskuntaan. Mutta kahden kol masosan sotkamolaisista aika on niin kallista ja maima niin äärettömiä pon- nistuksia kysymä, ettei sotkamolaisen kannata niitä tuhlata semmoisen pienen asian tähden kun maalien, joissa eykä ratkaistaan koko kansaneduskunnankin kohtalo. Elämäthän sotkamolaisetkin eduskunnattakin. Samoin koko Kajaanin kihlakunta. Hyrynsalmelaisia oli omasta pitäjäs- tään kaksikin miestä ehdokkaana. Mut- ta silti aleni äänestäjäin luku entises- täkin pienestä määrästä kammottamas- ti. Ja muiden apua saamat hyrynsal- melaiset ja koko Kajaanin kihlakunta- laiset yleensä kiittää siitä, että saimat miehen sellaisen kuin Santeri Haapasen eduskuntaan. Olen maininnut erikseen muutamien pitäjien nimet. Mutta kaikki ne saisi hämeten mainita. Surulliseksi menee mieli, kun katselee, miten eräissä seu- duissa tuskin kolmas osa 24-muotisis- ta kansalaisista on pannut isänmaan kohtalolle mitään armoa. Ja erittäin menee mieli murheelliseksi, kun näkee ja tietää, miten marsinkin Oulun lää- nin pohjoisessa maalipiirissä laesta- diolais-kristityt omat jääneet maaleil- le ja sen kautta myös kansansa kohta- lolle mälinpitämättömäksi. Tahtomatko he todellakin pitää sosialistit Hilda Herralan ja Frans Lehtosen yhtä so- pimina heitä edustamaan kuin Juuso Runtin ja Heikki Hoolin? Sitä heistä ei kukaan tahdo. Mutta mennä anta maan äänensä näille miimeksi maini- tuille, sitä he eimät tee; ja siksi heitä ..edustamat" ensiksimainitut. Näitä, jotka auttamat kaiken suoma- laisuuden ja kansanmallan mastusta- jia, näitä, jotka auttamat kaiken yh- teiskuntajärjestyksen mihollisia moit- toon, näitäkö pitäisi kutsua „makamas- ti ajattelemaksi" ainekseksi? Näitäkö, jotka huokailemat: „eihän se kuiten- kaan mitään auta: kemytmielisiä on niin paljon", maikka he maaliin mene- mällä moisimat kokonaan muuttaa maa- lin tuloksen, näitäkö pitäisi kutsua ..makamasti ajattelemiksi". Ei, hirmit- tämän kemytmielisssti he ajattelemat. Rikollisesti he omat ajatelleet. Sillä rikos mmta ja kansaa kohtaan se oli ja on, että jäi pois maaleista silloin kun kansan kohtalo on kysymyksessä. Semmoinen kansa, joka ei itse tee mi- tään pitääkseen kohtalonsa ohjia omis- sa käsissään, semmoinen kansa, joka ei uhraa pientä joutilasta hetkeä sanoak- seen sanansa kansakunnan elinkamppai- lussa, semmonen kansa ei ole oikeutet- tu edes malittamaan kohtalonsa onnet tomuutta, mielä mähemmän siitä ke tään syyttämään. Kansan kohtalo on kansan käsissä. Suomen kansalla on semmoinen kohtalo edessään kuin se ansaitsee. Eräs »valitsija. Yleisiä uutisia. Korkeimmassa paikassa rat kaistuja asioita. Senaattori Sillman on saanut eron Hosianoss ja Rainesalo omat nimitetyt senaattoreiksi. Kamreeri Rikverg on erotettu mi- rastaan. Senaatin esitys liikekannalla olemien joukkojen hallintoa koskeman asetuksen kumoamisesta on hylätty. Kenraalikuioernööri on määrätty amaamaan maltiopäimät. Asetus maltionrautateitten palme- luksessa juopuneena esiintymän henki- kilön erottamisesta heti on mahmis- tettu. Senaattoriksi nimitetty Hosianoss, synt. 1801, oli routamuosina Turun ja Porin läänin lääninhallituksessa lääninsihteerinä. Senaattori E. R. Rainesalo on synt. 1864 ja oli miimeksi esittelijäsihteerinä senaatin similitoimituskunnassa. Kamreeri P. A. Rikverg kieltäytyi kuten muistettanee nimellään marmen- tantasta senaatin päätöstä n. s. soti- lasmiljoonien maksamisesta. Erotta- minen johtunee tästä syöstä. — Pleismaltakttnnallinen lain- säädäntö. S. 11. T:n pyyntöön saa- da selostuksia uuden Suomen asiain konferenssin istunnoista, jotka alkoimat maanantaina on Pietarin toimisto ilmoittanut, että konferenssin istunnot tulemat olemaan salaiset, jonka tähden lähempiä selostuksia niistä ei ivoida antaa. Toimisto on kuitenkin luman-