N:o 28 1910 Sanomia öaJan kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Maaliskuun 9 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. BBSSS BBS !«Mi Toimittajat: M. PALLAR1. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. E. A. OULA8VIRTA. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppureta- kadun puolella;. Konttori avoinna klo 8:sta aamuiia 7:ään illalla. Puhelin 56, toim-stoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh- der ilmoituskonttoriin 400. iitrkitufflriiaH 11 m oltu kala vastaanotetaan lehden konttorissa ja on Hiiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavaa päivää numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ni» edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtMn palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Torstaina kello 1 2 7 i.-p. ruotsalainen ahtisaarna rukoushuoneella Torstaina kello ' 2 8 on lähetyspiirin per- heiltama Rukoushuoneella, jolloin puhuu yleisölle pastori Nordlund. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari f 0 OLLILA t0 ' m '** aa as '°'* a v ' rasio ' 3£ V. m. Osoite: OULU. Ilmoituksia. Karikoski toimittsa kaikkia asianajoon Varatuomari kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. Torikatu 14, Alex Hägg*in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. « — Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvo-ileiemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kui» ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. m Ilmoittajat huomatkaa! a°KAIKUn D välittää ilmoituk sia maamme kaik kiin sanomaleh tiin mitä edulli- :: :: simmin. :: :: DBDBBBBB uianfiUMa o Valkosta 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. PM».W '■ MMmrnnrti 1'lJH^1LW IL>.I1IJJ'W HMM n liitin» w' m- hih i ir niiim n i iirmmin Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ■Vakuuttakaa omaisuutenne! s tulipalon sf varalta! „Kullervon" ja »Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. C msm uuMHiiHiiHaa Osakeyhtiö OMAN KANNAN Osakkaat kutsutaan täten varsinaiseen Oulun Nuijan huoneustoon ensi maaliskuun 18 p:nä kello 7 illalla käsittelemään osakeyhtiölain 26 §:ssä mainitut asiat. Oulussa helmikuun 28 p:nä 1910. Hallitus. II Palokunnantalolla tänään keskiviikkona kello 8 i .-p. Pääsy 25 penniä. Solisti. Konsenrttimest. Balfoort ..Viulu". HUOM HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruu&n. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. H VESITURPIINIMME H 0H OVAT SAANEET ENSI PALKINNON? 00 Uudenaikaislnta rakennetta! Ensiluokkaista työtä! Vettä säästäviä! Yksinomaan vuonna 1909 olemme myyneet 35 kappaletta! Yhteensä on Suomessa meidän tekemiä turpiineja yli 25000 hevosvoimaa! Kustannusarvioita ilmaiseksi. TAMPEREEN PELLAVA- JA RAUTATEOLLISUUS O.Y. TAI METALLIKONTTOORI. (4861) Pankin osakekirjain talongit, myöskin ne, joita vielä seuraa lunastamattomat kupongit, vaihdetaan toisiin uusilla kupongeilla varus tettuihin. Johtokunta. e 9 Oulun konttori auki (O— -3. Ostaa ja myy ulkomaan ja Venäjän rahaa. Myöpi shekkiä ja vekseleitä ulkomaille sekä postilähetys- vekseleitä maksettavaksi kaikissa paikoissa Suomessa. Antaa myöskin matkakreditiiviä, joilla matkustaja voi nostaa ra hoja aina 400 eri paikassa ulkomailla. Vuokraa säilytys- (tressori ) laatikoita 20 markasta vuodeksi. Oulu, Maalisk. 9 p:nä. Mlillllllllllfillllliolll Hiiliin tilollDiiiallf miifiliillf. 1. Tämän ajan yleisössä ei paljonkaan Herätä mielenkiintoa ylläolemalla otsi- kolla marustettu kirjoitus; sen kyllä jo edeltäpäinkin armaa. ^Nythän maltaa kaikkien mielet mal- tiollinen snurkysymys, s. o., sotilasasia ja suhteemme mahtamaan naapuriim- me sekä muut niitten yhteydessä ole- mat asiat. Niistähän meillä mäitellään kaikkalla ja kaikki omatkin ihmeelleen kypsyneet näistä asioista lausumaan ratkaiseman sanansa. Muista kysymyk sistä, marsinkin niin mähäpätöisestä kuin se, mihin aion seuraamassa kajota, ei ole halua puhua, eipä edes tilattoman mäestön suurimmilla ystämillä sosia- listeillakaan, jotka kumminkin malttoi- Itsen maikutusmallan saatuansa sanoi- mat antamansa maata maatto mille, nälkäisille leipää, m a n h o i l l e, s. o. 5 5 muotisil- l e 8 5 0 m k an eläkkeet j. n. e. Niin lumattiin, mutta nyt kun wal- tiollinen maakamiisari osoittaa tasapai- non kallistuman siten, että sosialistit ystämiensä maalaisliittolaisten kanssa muodostamat enemmistön lainlaatija- kunnassa ja niin ollen heidän käsis- sään eittämättä on malta päättää, mi- ten esim. tilattoman mäestön asema meillä on järjestettämä, niin nyt tuos- ta suurkysymyksestä — siksi sitä sikä läiseltä taholta noin kolme muotta sit ten huudettiin -- ei puhuta paljon mitään. Johtuneeko se siitä, että Karl Marr ei ole liioin tuntenut Suomea sen pikkukysymyksineen ja siksi on hä- nen teoriansa tällaisiin asioihin niin mä- häsananen, main johtuneeko se siitä, että herrat ja neidit sosialistiedustajat tuntemat olemansa kyllin lujassa mal- tiollisen ratsun satulassa ja siksi ei tarmitse ohjelmista eikä lupauksista mä- littaa. Niin siltä taholta, kuten hymin armattiin, ei apua lähde maan tilat- loman mäestön aseman parantamiseksi. Sehän muutoin olisikin kurjistumis- opin saarnaajille mastoin periaatteita, sillä kun tilaton iväestö tulisi tyydyt- tämiin oloihin, niin se antaisi palttua sosialistei aatteelle. Sitä sosialistit pel- käämätkin ja siksipä toimitaankin sen mukaan. Siitä syystä sosialistit, näh dessään että tilattoman mäestön ase- ma ei demokraattien mielestä tule kyl- lin kurjaksi muutoin, ellei tänne lain- säädännön amulla päästetä juutalaisia raastamaan miimeinen mehu maaemon utareista, tahtomat oman maan irtolais- ten lisäksi saada maahan Venäjän juuta- laisia Suomen kansan elätiksi. Sitten ainakin kurjislumisopin luulisi saamut- taman täydellisyyden ja silloin kai lie- nee meidän sosialisteilla täysi malta kä- sissä ja tyytymäisyys saavutettu. Kuin- kahan yllämainittuun olotilaan muut olisimat tyytymäisiä? Ainakin nykyisistä oloista päättäen maan tilaton ja yleensä kansan pohja- kerrosten enemmistö luottaa sosialis- tien tuulentupiin. Siksi kai ne aate- suunnat eduskuntamaaleissa nytkin sai- mat enemmistön, mutta asialla ollenee toinenkin puoli ja siitä myöskin sana- nen. Routamuosina sortohallitus iski kiin- ni kaikkeen, niinpä tilattomienkin ase- ma oli muka sietämätön ja siksi — ei suinkaan säälistä — ryhdyttiin toi- miin tilattomain hymäksi ja määrät tiin suurempia summia tähän tarkoi- tukseen. Sortaja tahtoikin kai kiinnit tää lyhytnäköisiksi armaamiansa maa- laisia itseensä. Onneksi ei meidän maam- me maaseudun köyhälistöä medetty ra- halupauksilla. Toisin kämi monissa kau- punkeissa. Silloin ja intetä nytkin suu risuisia järjestyneitä kaupunkilaisia on saatu menäläistä melliä särpämään ja armon kolikoita pokkuroimaan. Varhaisemmat toimet maan asutta- miseksi tilattomilla omat ivasta alku- toimia. Sellaisina niitä moipi pitää mieläkin, sillä ei ole lähes 100,900 perhekuntaa käsittämästä tilattomien laumasta montakaan saatu kiinnitetyksi turpeesen. Kalliisiin kokeilukustannuksiin menee tilattoman mäestön lainarahas- ton maroja, niin että marsinaiseen asu- tustarkoitukseen rahastosta lienee käy- tetty noin 5—(i miljoonaa markkaa, s. o käytettämissä olemat marat paitsi Bobrikosfin toimesta Venäjälle siirret- tyjä miljoonia. Lähemmässä tulemaisuudessa tuskin saadaan rahoja tähän tarkoitukseen muuta kuin mitä jo lainatuista ra- hoista keräytyy korkoja ja kuoletuksia ja sillä ei paljon asutus laajene. On tuotu esiin sellaisia lausuntoja, että lainaajia ei ole maalaisirtolaisten kesken, kun ne muka eimät halua muuksi kuin maltion torppareiksi «sosialistien mäite», eimät muka pidä turmattuna asemaansa omistusoikeudellisena pikku- tilallisena, sen sijaan on muka muok- ralaisena olo turmallisempaa, kunhan maltion peräsimessä on joku Sirola tai Valpas. Samoin sanotaan, että tilattoman mäestön lainakassan rahat kun omat pormarien rahoja, on niitä sopimaton tomerien käyttää, marsinkin kun niitä marten on niin tarkat säännöt y. m. Mutta helposti huomaa, et ä syytteis- sä ja moittimisissa, joita on lausuttu, ei ole perää. Kun »vuosi sitten jaet- tiin 8 miljoonaa maan eri kunnille mainittuun tarkoitukseen, niin pyydet- tiin näitä muistaakseni IS miljoonaa. Nyttaason suuriluku pyytäjiä. Sitäpait si tantan kirjoittajalla on kokemusta sii- tä, että innokas sosialistijohtajakin olisi rumennut maltion pikkutilalliseksi, kun- han olisi päässyt ja yleensä ei näitä rahoja mierottaisi, kun maan saatai- siin, ei sosialisteinkaan kesken maaseu- dulla. Tämän olen tahtonut ikäänkuin si- mumennen sanoa todistaakseni, että löy- tyy mielä meidän kansassamme jäseniä muutamia kymmeniä tuhansia, joille kelpaa omistusoikeudellinen maapala, maikkapa sen saisi maltion lainallakin hankituksi. Näin ollen ei siis pitäisi niitten, joilla nyt on malta eduskunnassa, jät- tää tätä asntnslysymystä lepäämään, sillä heillähän on maaseudun mähämä kisten asema sydämellään, kuu ne ker ran esiintyivät niitten etujen yksino maisina malmojina somien sanojensa mukaan maalien edellä). Kun kerran on malta, niin sitä on käytettämä edus- tamainsa hymäksi. Nythän on 102 ääntä esim. suomalaisen puolueen ryh- mää mastaan. Näitten on sanottu ol leen torpparien y. m. tilattomien hy- mäksi suunniteltuja puuhia mastaan, mutta kuten sanottu, nyt ei ole niistä haittaa. Siis tomerukset, sosialidemo- kraadit ja maalaisliitto, muistakaakin nyt, että lupaukset omat täytettämät ja maattomille on maata saatama suu remmassa mitassa kuin mitä tähän asti on siinä suhteessa tehty. Olettehan lu- manneet tyydyttää kaikkien toimomuk- set ja kuten sanottu, maattomia on meidän maassamme satasen tuhatta perhekuntaa, ei siis mikään pikku ryh- ma. Tiedetään kyllä — ja se kai lienee kin ollut ennen hitauden syynä, — että rahoja ei ole tahtonut olla, mut- ta nyt ei saa eikä tullekkaan se kysy- mykseen. Kun kerran edellisellä edus- kunnalla oli rahoja rautateitten raken tamiseen (ainakin eduskunnan päätöt- sillä) satoja miljoonia läheisessä tule- maisuudessa, niin miksi ei silloin mot taisi tähän tarkoitukseen tehdä päätök- siä ja esittää rahatkin, ettei niistä tu- lisi niin metelöitä päätöksiä kuin miksi jotkut irmihampaat omat eduskunnan lukuisia rautatierakennuspäätöksiä kut- suneet. Luulisin, että ainakin maalais- liittolaiset malitsijoilleen ja koko maa- laismäestölle tekisimät suurimman mie- lityön esittämällä maan tilattoman mäestön kysymyksen auttamiseksi tar- koittamia esityksiä tai yhtyisiivät muit- ten samaan suuntaan käypiin ehdotuk siin kuin reistailemalla suurmaltiolli- sissa kysymyksissä tai sosialistien hullu luksissa, joissa on kulutettu kallista eduskunnan työaikaa ja saatu järjelli nen toiminta-mahdollisuus sangen mä- häiseksi sekä maan asema mahtamaan naapuriimme nähden äärimmäisen maa- ralliseksi ja kaikli edistyminen mahdot- tomaksi. Tällaisesta esityksestä, jota tässä olen suositellut, ei olisi sosialis- teillekään tullut maalaistomerien puo- lelta muuta kuin yhteinen hymaksymi- nen ja lisää ääniä. Olisi aika nyt kokoontuneen eduskun- nan tehdä korjaus edelliseen nähden. Asia ei sietäisi miimytystä, sillä päi mä päimältä ilmestyy asioita, jotka tekemät tämän kysymyksen mutkallisem- maksi ja asema tulee muutoinkin yhäti sietämättömämmäksi, niin että tämän asian miimyttäminen tuottaa armaa- mattomia seurauksia. Niistä tarkemmin masta. Eduskunta. Täysistunto maalisk. 3 P. klo O iltapäitv. Maitokunnat. Puhemiehistö ehdotti että tällä ker- taa malittaisiin kuhunkin marsinaiseen maliokuntaan 1 jäsen enemmän kuin ennen, eli siis maltioivarainmaliokun- taan 21, perustuslakimaliokuntaan, la- kimaliokuntaan ja talousmaliokuntaan 17 sekä pankkimaliokuntaan 18 jäsentä. Ed. K e11o s almi isos.) mastusti ehdotusta ed. Kimikosken kannattama na. Huutoäänestyksellä hymätsyttiin puhemiehistön ehdotus. Varsinaisten maliokuntien lisäksi ehdotti puhemiehistö seuraamat eri- koismaliokunnat, nim. laki- ja talous-, simistys-, maatalous- ja työmäenasiain maliokunnan sekä niihin kuhunkin 17 jäsentä. Ensiksi hymäksyttiin ehdotetut ma itokunnat. Niiden jäsenmäärästä syn tyi erimielisyyttä. Ed. Lindelöf ^ruots.1 ehdotti lu kumäärää 15, jotta suureen maliokun taan jäisi taipeeksi jaieiiia. lotla eimät ole sidotut nfsituu>u'aln>(tmumt työhön. (*d. Home» inuovI Mii VuMtMluom.» fainuittinnit 15 jäsentä. V i p pn ää ii o ^ t n l) o U a yiiiiUMlun 118 äänellä 78 ääntä unvMihin naiden ma- lioknntain jäsenmäärä 15. Istunto päättyi klo 7,05 illalla. Seuraama istunto oli maanantaina klo 7 illalla. Valitsijamiehet malitsimat istunnon jälkeen puheenjohtajakseen ed. A. Lis- t o n ja sihteerikseen ed. M. H o n k a- juuren. Yleisiä uutisia. — Senaatin »virkamiehet. Se naatti on myöntänyt esittelijäsihteeri A. Listolle mirkamapautta maltiopäi- mäajaksi ja määrännyt toistaiseksi ma- ratuomari Harald Hällströmin amus- tamaan esittelyjä senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnasta. — Teollisnnshallitus. Teolli- suushallituksen intendentti C. P. Soli- tander on saanut mirkamapautta sai- rauden tähden ja on hänen sijaisekseen määrätty teknillisen korkeakoulun yli- määräinen lehtori muori-insinööri I. Asehan. — Miopisto. Korkeimmassa pai kassa on yliopiston anatomisen laitok- sen määräraha korotettu 1,500 mksta 5,000 markkaan; määräraha yleisten stipendien anta- miseksi on korotettu 16,000 mksta 20,800 markkaan: maantieteellisen laitoksen määräraha on korotettu 750 mksta 2,000 mark- kaan: määräraha uusien kielien opiskelua marten on korotettu 2,000 mksta 8,000 markkaan. Kaikki nämä määrärahat on myön- netty ehdolla, että lisämäärärahat saa- daan ottaa menoarmioon ainoastaan siinä tapauksessa että maltiolaitoksen tulot sen sallimat. Samalla ehdolla on myös myön- netty 25,000 mkan määräraha kemial- lisessa laboratoriossa suoritettamia korjaustöitä marten ja 8,500 mk. ag- ronoomisten retkeilyjen toimeenpanoa marten. — Hylättyjä matka apuraha anomuksia. Senaatti on hylännyt tohtori Matti Helenius-Seppalän ja kansakoulujen piiritarkastajan maisteri rt. Heiskasen anomuksen, että heille yhteisesti myönnettäisiin 800 mk. mat ka apuraha, jotta he moisimat tutkia opettajia marten pidettäivien raittius- opetuskurssien järjestämistä Ruotsissa, ottaa osaa sellaisiin sekä käydä Berli- nissä pidettämässä kongressissa rait- tiusopetuskysymyksen käsittelyä marten. — Suomen säästöpaukkeihiu pantiin säästöön m. 1000 miimels.Uä neljänneksellä koko maassa yhteensä 12.08 milj. ja otettiin säästöstä 11.00 >nilj. markkaa. Viipurin, Mikkelin, Vaasan ja Oulun lääneissä on säästöstä ottaminen ollut suurempi kuin säästöön paneminen, muissa lää neissä päinmastoin. — Maamieskoulujen tvaltio- atvut. Senaatti on päättänyt pöytä- kirjan otteella kehottaa maltiomarain toimituskuntaa ottamaan huomioon m. 1010 menoarmiota laadittaessa m. m. Oulun läänin talousseuran anomuksen jatkumasta 12,075 inkan koroitetusta apurahasta yksitalmisen maamieskoulun ylläpitämistä marten ja Lapin maa- talousseuran johtokunnan anomuksen, että kiertämää maamieskoulua marten seuran piirissä myönnettäisiin 1,400 mk. perustamiskustannuksiin ja 8,000 mk. muotuiseksi ylläpidoksi. — Sianhoidon edistäminen. Koska 1009 muoden menoarmiosta oli pyhitty pois määräraha maanmiljelys- ja talousseurojen amustamiseksi, on se- naatti päättänyt tehdä korkeimpaan paikkaan esityksen että määräraha saa- täisiin ottaa 1010 muod. menoarmioon. Samalla on senaatti päättänyt esittää, että määrärahaa saataisiin käyttää myös siansiitoksen edistämiseen. — Määrärahat talous- ja Puu- tarhakouluille. Sen johdosta, että 1000 muoden menoarmiosta oli py- hitty pois määrärahat talous- ja puu tarhakoulujen amustamiseksi on senaatti päättänyt tehdä korkeimpaan paikkac.n esityksen, että mainitut määrärahat saadaan ottaa menoarmiota muodelle 1010 laadittaessa. Osuuskassat. Senaatti on ii'alm'i*luiuil Puolangan Kotilankylän osuuskassan säännöt. Avarisjoen perkaaminen. Senaatti on päättänyt että tie- ja me- sitalennusten ylihallituksen on olettama lohonkin mastaiseen työehdotukseensa 10,000 mkn määrä Varisjoen perkaa- miseksi Paltamon kunnassa.