Torstaina 24 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 33 — 1910 Elrkoll. ilmoituksia. Ruotsalaisen jumalanpalveluk sen pitää rovasti H. Piipponen l:senä Pääsiäispäivänä klo 1. Pitkänäperjan taina pidetään avoinna klo 9—10 ap. ja 6 ,30— 6 ,43 ip. Postilähetyksiä ei kotiin kan neta. A. F. Göös. (K. S. 1 k.) tietää tilanneensa venä Iäisiä porsliineja, niin pyydän hyväntahtoisesti lähettämään kuitin al lekirjoittaneelle niiden ulosottamista varten tullista. Ansu Hämäläinen, Joensuussa. Pilkonniityn laidassa sijaitse van, Pekka Koikkalaisen en tisen mökin omistusoikeus on minulla. Niinivaaralla 21 päivä maa liskuuta 1910. J. Karivirta. Eduskunta. MaaliSk. 21 p. Puhemies lausui istunnon alus sa nimenhuudon jälkeen edustajain seisaallaan kunnellessa sunnuntai- na kuolleen edustajan F. O. Ra- polan muistolle: „Arwoisat edustajat! Surusanoma kohtaa eduskuntaa sen tänään kokoontuessa. Nirveis tämme on yksi mennyt tuonen tu- mille. Edustaja Rapola kuoli eilen. Eduskunnan puolesta laski puhe- miehistö tänään seppeleen hänen arkullensa kunnioituksen ja kai- pauksen osotuksekst maiuajalle, joka omisti parhaat moimansa, ahke ran, tunnollisen työnsä ja suuren kykynsä isänmaalle, jota hän niin lämpimästi rakasti". Esityslistalla oli 61 eri asiaa, jotka joko lähetettiin maliokuntiin tai pantiin pöydälle. Lähetekeskustelussa hylättiin anomusehdotukset: laidunmaksun lakkauttamista kruunun metsä- mailla koskema ed. Wuoriwirran anomusehdotus; sellaista lisäystä kunnallisasetukseen, että kruunun metsistä saatu tulo on luettama kunnallisen merotukien alaiseksi tuloksi, tarkottarva ed. Lohen y. n», anomusehdotus; muutoksia moi- massa olemaan merilakiin tarkot- tawa ed. Tulikouran y. m. ano- musehdotus 112 äänellä 52 was- taan ja alaikäisten tupakanpolton rajottamista koskema ed. Juneksen y. m. anomusehdotus. Waliok»«nat. Suuren maliokunnan sihteerin mirkaa on hakenut maan- mittausylihallituksen sihteeri W. Hirminen. Wirkamiesasiainwalio- kunnan sihteeriksi on malittu toimittaja Drjö Sirola. Laki- ja talousmalio- kunta on käsitellyt arm. esitystä kyyti- toimesta ja asettanut mietintö- luonnosta laatimaan jaoston, jo- hon kuulumat edustajat Groten- felt, Pennanen, Heikkinen, Mäki ja O. Laine. Talousmaliokunta on jatkumasti käsitellyt arm. esi- tystä tuulaakimaksun laskemisen perusteista sekä päättänyt toisessa lukemisessa ehdottaa, että tuulaaki- maksun perusteeksi eri kaupun- geissa mahmistettamat prosentti- määrät alennettaisiin sekä samalla prosentin korkeimmaksi rajaksi mää- rättäisiin yksi prosentti. Niinikään on maliokunta ensimäisessä luke- misessa päättänyt ehdottaa anot- lamaksi, että tuulaakimaksu koko naan poistettaisiin. Lakimaliokunta on toisessa lukemisessa käsitellyt arm. esitystä perintökaaren 9 lu- mun 1, 2, 4, 5 ja 7 §§:« muut tamisesta. Tärkein muutos, jonka maliokunta on tehnyt, on se, että kaupungeissa ei ole pakko perun- kirjoticksessa käyttä neumosmiehiä, joten kaupungit tulisimat tässä suhteessa samanlaiseen asemaan kuin maaseudut. Työmäenasiainmalio- kunta on ryhtynyt periaatteellisesti käsit- tekemään anomusehdotusta työky- myttömyys- ja manhuudenmakuu- tuksesta. KimiStySmaliokunta on käsitellyt oppimelmollisuutta koskemaa lakiehdotusta ja ottanut käsittelyn pohjaksi saman malio- kunnan miime muonna laatiman ehdotuksen. ^ äänellä 7 ivastaan maliokunta päätti pysyttää uskon- non opetuksen luettamien oppiai- neiden joukossa, mutta samalla hymäksyi sainan mäliaikaisen sään- nöksen, mikä oli jo miime muo- den maliokunnan laatimassa ehdo- tuksessa. Samaten päätti malio- kunta 8 äänellä 7 mastaan, että 2-wuotista jatko-opetusta on an- nettama ainoastaan kaupunkien kansakouluissa. Kansakoululaitoksen kustannuksia koskeman osan käsit- telyä marten on maliokunta puv- lestaan päättänyt asettaa 3 jä- sentä jaostoon, johon ivaltio- marainmaliokunta ehkä asettaa yhtä monta jäsentä. Lisäksi on maliokunta ensi luke- misessa Iii äänellä 3 ivastaan päättänyt, samoin kuin on miime- muotisessa ehdotuksessa, että ylem- pi ja alempi kansakoulu on pidet- tämä erillään. Käsittelyssään on maliokunta ehtinyt 7 pykälään. Yleisiä uutisia. Eduskunnan viranomaisilta Pyydetyt tiedot. Kenraalikutveruööri haluaa tarkastaa eduskunnalle annet- tawat tiedot. Senaatin talousosaston mara- puheenjohtajalle osottamallaan käsikirjeellä kuluman maalisk. 11 p:ltä on kenraalikumernööri pyy- tänyt ryhtymään toimenpiteisiin, että seuraamaa tapaa noudatettai siin niiden tietojen antamisessa, joita eduskunnan maliokunnat Wal- tiopäimäjärjestyksen 46 §:rt no jalla pyytämät: 1) Kysymyksessä olemat esityk- set tulee kenraalikumernööri lähet- lämään talousosaston kansliaan, jonka tehtämäuä on hankkia maa- ditut tiedot. 2) Kun asiaankuuluma aineisto on hankittu, tulee kanslian esittää ne kenraalikmvernöörille sellaisena, minä se on aiottu antaa asian- omaiselle maitokunnalle. 3) Kun kenraalikumernööri on tutustunut aineistoon, lähetetään se talousosaston kansliaan, joka senjälkeen pitää huolta sen asian- mukaisesta lähettämisestä, kenraa- likumeruöörin ilmoittama!» osotus- ten mukaisesti. Ehdotus kulkulaitoörahaötou menosäännöksi. Ehdotetaan inilj. lainan ottamista. Tk. 18 p, oli senaatissa esillä kulkulaitostoimituskunnan laatima ehdotus arin. esitykseksi kulkulaitos- rahastosta m. 1911, mutta asian äsittely lykkääntyi. Ehdotuksen mukaan nousemat kulkulaitosra- jaston tulot w. 1911 kaikkiaan ■>1,490,000 markkaan. ftun sii- zen lisätään tältä muodelta las- 'ettu säästö 4,778,740 mk., nou- isimat rahaston marat tulema- na muonna 56,268,740 niark- aan. Menot olisimat seuraamat: 1) maltionrautateiden marsinaiset me- not 40,300,000 mk., 2) eläkkeitä ia erinäisiä määrärahoja 520,000 mk., 3) korkoja ja lainojen lyhen- nyksiä 8,743,160 mk., 4) a) uutis- rakennuksia malmiilla radoilla 4,404,684 mk., b) liikkuman ka- luston lisääminen 415,000 mk., ">) maltiorahastosta rautateiden hallintorakennukseli lopputöiden suorittamiseksi etukäteen annettujen marojen kormaamiseen 267,000 mk., 6) Suomen maltionrautateillä teh- tämät muutokset menäläisen liik- kuivan kaluston mapaata läpikul- kua marten 899,354 mk., 7) li- säys Samonliiman—Elisenmaa- ran lopullista malmistamista mar- ten 130,000 nlk., 8) määräraha rautatierakennuksiin ja raulatietut- kiniuksiin: Joensuun—Äturmeksen rataa marten, joka aijotaan mal- mistaa tulemana muonna, 1 milj. 760,000 mk.. Seinäjoen—Kristii- nan—Kaskisten rataa marten 6,000,000 mk., rautatietutkimuksia marten 50,000 mk. Näin ollen nousemat menot 63 milj. 489,789 markkaan, joten kul- kulaitosrahastoon tulee 7,221,058 markan majaus. Koska tämän majauksen peittäminen ottamalla laina maltionrahastosta ei moi tulla kysymykseenkään ja koska myös jo käynnissä olemien töitten keskeyttäminen tuottaisi suunna- tonta mahinkoa, ehdotetaan suun- nitelmassa ulkomaalaisen lainan ottamista kulkulaitosrahastoa mar- ten. Koska lähimpien muosien työt, jotka tulemalta muodelta jat- kumat, maatuvat melkoista ma- roja, ehdotetaan otettamaksi 30 miljoonan markan ulkomainen laina. Tenaatin lausnnnot edustun nan päätöksiin. Senaatin lausuntoa on maadit- tu eduskunnan mastauksen joh- dosta arm. esitykseen, joka koskee teiden rakentamista maalla. Senaatissa esitettiin tk. 18 p. arm. käsky lausunnon antamises ta eduskunnan mastaukseen arm. esityksistä ammattimaaralta suoje lemisesta ja työstä teollisuusam- mateissa. Senaatti päätti kum^ paiseenkin nähden maatia teollis suushallituksen lausuntoa. Tenaatin kielenkääntäjät. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen nimittää se- naatin manhemmaksi ylikielenkään- täjän apulaiseksi toisen kielenkään- täjän, sil. inaisteri I. Koimistoi- sen sekä ensimäiseksi kielenkääntä- jäksi toisen kielenkääntäjän O. von Schoultzin. Senaatin »valtiotvaraintoimi- tnskuutaan toistaiseksi perns- tcttna »virkaa pankki- ja hypoteekkilaitosten tilas- tollisten tietojen käsittelyä marten omat t. k. 16 pnä päättyneen ntääräajan kuluessa hakeneet apu laissäästöpankkien tarkastaja I. W. Ätinni, Hämeen läänin maralää- ninkamreeri Sigsr. Holpainen, se naatin ylimäär. kopisti, tullimirka mies, alikapteeni E. Summelin, rautatienkirjuri I. G. Tamelan- der, senaatin ylimäär. kopisti, maltiomaraintoimituskunnan yli- määr. esittelijä Edwin Nordberg, silos. maisteri Paamo Korpisaari ja tilastollisen päätoimiston toi- nen aktuario, dosentti Arjö Iahns- son. Henkikirjoittajan» Palkankoro- tusanomns hylätty. Eri läänien henkikirjoittajat oli- mat senaatilta erikseen anoneet, että heidän palkkansa korotettaisiin 3,000 markkaan ja palkkionsa 1,000 maikkaan muodessa ja myönnet- täisiin palkankorotusta 500 mk. 5 ja 10 muoden palmeluksesta ja myös, että henkikirjoituspromisioni korotettaisiin puolestatoista kolmeen penniin hengeltä. Senaatti on anomuksen hylännyt jas hylännyt samalla heidän yhteisesti tekemän- sä senkin anomuksen, että ainakin promisionin korotukseen suostuttai- siin. Waltion tukkihuutokanpat. Senaatti on antanut metsähal- litukselle luman kuluivana muon- na läänittäin myydä jnlkisiila huutokaupoilla 2, 608/426 sahatuk kia ja 60,000 kuutiom. hiomo- ja propsipuita. Waltion tilanostot. Senaatti on maltuuttanut met- sähallituksen ostamaan 100,000 mkan hinnasta Pieksämäen pitä- jässä oleman Ateijerhoss-nimisen maatilan maltiolle metsämiljelystä marten. Tila on 1,644 ha suu- ruinen. Ntctsänhaitoyhdistykfen tval- tioapn. (Senaatti on päättänyt korkeim paan paikkaan alistaa, että Suo- mm metsänhoitoyhdistykselle myön- nettäisiin yleisistä Maroista 11,000 mkan muotuinen määräraha 5 muodeksi tuleman muoden alusta tukien, jos maltion marat sen sal- ljivat. ))targariiniasia. Tk. 18 p. oli senaatissa esillä kysymys lausunnon antamisesta mavnariinirooin ja juuston mal mistamista ja kauppaa koskeman eduskuntaesityksen johdosta. Asia lähetettiiin kuitenkin maliokuntaan, johon knulumat senaattorit Wire- nius, kreimi Berg, Kraatz ja Saa- rikoski. Kysymys postitilojen poik keusaseman lakkauttamisesta. Senaatissa oli tk. 18 p. esillä kysymys lausunnon antamisesta eduskunnan alamaisen anomuksen johdosta syysk. 11 pltä 1908 pos- titilojen poikkeusaseman lakkautta misesta. Asiaa ei käsitelty lop- puun, maan päätettiin maatia kamarikonttorin lausuntoa. Posti- hallitus ja Turun läänin kumer- nööri omat puoltaneet anomusta hymäksyttämäkst. Turun howioikeus on senaattori F. F. Saarikosken jälkeen amoimeksi joutuneeseen ases- sorin mirkaan asettanut ehdolle 1) homioikeuden sihteerin W. Grön- seldtin, 2) marakannemiskaali W. Jsaksonin ja 3) notario G. Arrhe- niuksen. Apujäseneksi on homioikeus päät- täiiyt ehdottaa maratuomari K. Eriksonin. Wainajain hätväisy. Kenraalikumernööri lähetti mii- me helmik. 28 p. senaatille kirjel- män, joka koski halmentamain lausuntojen julkaisemista ja jossa kehotettiin senaattia tarkastaessaan »väliaikaisia säädöksiä sanomaleh- distöstä, ottamaan harkittamak- seen, eikö näihin möisi saada sopi- maan säädöstä, joka kieltää kuol- lutta häiväisemät lausunnot, maik- ka ne eiivät olekaan tnnnusmer- killisen herjauksen luonteisia. Kir- je oli äskettäin senaatin simili- toimituskunnan esittelyssä käsitel- tämänä, mutta jätettiin se uudel- leen esiteltämäksi. Edusmiehet. Lehtori Rapola mainajan sijaan tulee maltiopäimille hänm mara- miehensä toht. Hj. Nordling. Joensuusta ja likitienoolta. Lisättialtuusmichiksi yhdessä marsinaisten maltuusmies- ten kanssa päättämään 75,000 ä 100,000 markan kuoletuslainan ottamisesta Joensuun kaupungille uuden kansakoulutalon rakenta- mistä marten malittiin raastuman- kokouksessa miime tiistaina kaupp. K. Judin, kultaseppä A. M. Koi- mula, kauppias A. Neppenström, kauppias G. Pakari,ien, pan kinmirkam. A. Parmiainen, kello- seppä O. Piipponen, asioitsija H. Porthan, kaupp. H. Surakka nuor. ja kultaseppä H. Tikkanen Pohjois-Karjalan maanivilje- lyssenran johtokunnan ko kouksessa t. k. 22 pnä käsi- teltiin m. m. seuraamia asioita: 1) t. k. 11 pnä pidetyssä kemät- kokouksessa päätetty seuran mäli- aikainen kokous mirkailija-asian uudelleen esille ottamista marten päätettiin pitää perjantaina 8 p. huhtikuuta klo 11 a.-p. Joensuun kaupungintalolla. 2) Hoitomaliokunnan laatima ehdotus apurahain jakamiseksi pai- kallisseuroille, hymäksyttiin. Apu- rahoihin osalliseksi on tullut yh- teensä 67 paikallisseuraa. Apu- rahain määrä on maihdellut kul- lekin seuralle 50:stä 285 mark- kaan. 3) Kuopion läänin kumeruööri oli pyytänyt johtokunnan lausun- toa mietinnöstä, jonka oi: laati- nut hemos- ja nautakarjakaupan järjestämistä marten asetettu ko- mitea. Ehdotuksen tekeminen tätä lausuntoa marten jätettiin maan- miljelijä Kukkosen ja konsulentti Bask'in toimeksi. 4) Opintoretki sekä miehiä että naisia marten päätettiin järjestää ensi kesänä siten että kumpikin retkikunta joutuu käymään Kou- molan karjanäyttelyssä. Retken tarkempi järjestäminen jätettiin Hoitomaliokunnan huostaan. 5) Enttseen tapaan päätettiin tämänkin muoden kuluessa panna toimeen yleisiä maatalous- ja metsänhoitokilpailuja. Maatalous- kilpailu tulee tänä muonna pidet- tämäksi seuran länttsessä piirissä ja ntetsänhoitokilpailu eteläisessä piirissä. Metsänhoitokilpailu tulee pidet- tämäksi siinä tapauksessa, että onnistutaan saamaan uusi metsän- hoitokonsulentti t. k. loppupuolella eroaman T. Hamon sijaan. 6) Uskaljärmen kyläläiset Kiih- telyksen eteläkulmalla olimat ryh- tyneet maalaisseurapuuhaan ja lähettäneet sääntöehdotuksensa joh- tokunnan mahmistettamaksi. Hno- mioonottamalla, että tuon uuden seuran alue käsittäisi ainoastaan Uskaljärmen kylän, jota yhdeltä- puolen rajoittaa Huhtilammin maalaisseuran, toiselta puolen Oskolan, kolmannelta Ollölän ja neljänneltä Kutsunmaaran maa- laisseuraiu alueet, että Kiihtelys- maaran pitäjässä jo ennestään on 7 maalaisseuraa ja, että Ns- kaljärmeläisten sopii kyllä liittyä joko yhteen tai toiseen yllämaini- tuista naapuriseuroista, katsottiin senran toiminta-alueen oleman eri- tyistä maalaisseuraa marten liika ahtaan ja pikkuseurain paljouden alkaman paisua jo siksi suureksi, ettei maanmiljelysseura, jos se edelleen tahtoo kaikista pitää asianmukaista huolta, niihin moi- miin nähden mitä sen käytettä- missä on, moi enää antaa kan- natustaan tälle, enempää kuin muillekaan masta perustettamikle yhtä kyläkuntaa käsittämille maa- laisseuroille. Senmuoksi jätettiin uskaljärmeläisten anomus huo- mioonottamatta. 7) Hoitomaliokunnan ehdotuksen mukaan, joka taas puolestaan oli kokonaan tehty Pohjois-Karjalan Marttayhdistysten haaraosasto- liiton johtokunnan ehdotuksen mu- kaisesti, päätettiin Pohjois-Karja- lan Marttayhdistyksille kasmitar- hanneumojan palkkausta marten inenoarmiossa olemat apurahat jakaa seuraamasti: Enon, Ilo- mantsin. Joensuun, Kiihtelysmaa- ran. Kiteen, Kontiolahden, Kome- ron, Kuusjärmen, Liperin, Polmi- järmen, Pälkjärmen, Rääkkylän ja Tohmajärmen Marttayhdistyk sille kullekin 125 mk., sekä Haara- osaston johtokunnalle kanslia y. m. kuluja marten 75 mk. 8) Suomen Metsänhoitoyhdis- tys Tapion laatimat mallisäännöt maanmiljelysseuran metsänhoito- kilpailuja ja maalaisseurain 1- muotista metsänhoitokilpailuja mar- ten, hymäksyttiin käytäntöön otet- tamiksi. 9) Päätettiin ryhtyä puuhaa- maan kalanhautomalaitosta Pa- milon koskella ja pyytää Suo- men kalastusyhdistyksen konsu- leittin I. M. Malleniuksen lau- suntoa sen johdosta, sekä pyytää, että hän ensi tilassa kämisi seuran kalastusopastajan kanssa paikan päällä tutkimassa paikan sopimai- suutta ja suunnittelemassa lai- tokseen kuulumia rakennustöitä. 10) Sen johdosta, että Siika- salmen tilan luomuttaminen ti- lattomalle mäestölle jaettamaksi, on nyttemmin tullut päätetyksi, oli sihteeri ryhtynyt toimenpitei- siin kerätäkseen täydellisen luet- telon Siikasalmen maamieskoulun kannatusyhdistyksen jäsenistä. Tä- mä toimenpide hymäksyttiin. 11) Päätettiin miljelystöiden opastaja Jussilalle ilmoittaa, että hän koemuotensa kaikin puolin kii- tettämästi suorittaneena mielihy- mällä edelleen otetaan Seuran palmelukseen, jos hän maan suin- kin tahtoo tulla. 12) Hoitomaliokunnan ehdotuk- sen mukaisesti päätettiin ottaa huomioon Suomen matkailijayh distyksen Tapio tarjous n. k. Ta pion päimäin järjestämiseksi seu- ran alueella. Hoitomaliokunnan ehdotuksen mukaan päätettiin Ta- pio-seuralle ilmoittaa, että Tapio- päimät tulisimat pidettämiksi ensi suuskuun loppupuolella, masfedes lähemmin määrättömänä päimänä Lehmon kylän kansakoululla. Kon tiolahden pitäjässä. Samaail ti- laisuuteen aijotaan myös yhdistää kalastuskurssit. 13) Hoitomaliokunnan ehdotuk- sen mukaan päätettiin sonniyh- distysten apuraha-anomukset rat- kaista masta ensi toukokuussa. Tämä seikka johtuu siitä, että karjakonsulentti ei ole mielä en- nättänyt käydä kaikkien sonniyh- distysten asioita tutkimassa. Joensuun Musiikkiyhdistyksen kemätkokons pidettiin Raatihuoneella t. k. 22 p:nä. Saapumilla oli 25 jäsentä. Kokouksessa johti puhelta aqronoo- mi H. O. Reinola. Ensiksi malittiin johtokuntaan jäsenet paikkakunnalta pois muut taneen hra O. Oppmanin sijaan ja eromuorossa olemain A. Sand- strö>n'in I. A. Tukiaisen ja K. Lnndholmin tilalle, halituiksi tulimat: rouma Esteri Meissenberg 22 äänellä, tohtori A. Sandström 20 ään. K. H. Lundholm 17 ään. ja maralle faktori I. A. Takiainen 12 ään. Lähinnä äänilumussa olimat: agr. Reinola 9 ään. ja Österholm 6 ään. Tilintarkastajiksi malittiin kaux- pias P. Kotilainen ja kaupp. H. Surakka ja heidän Maralleen fak- tori R. E. LLuoristo ja konttoristi Juho Forsberg. Kun maalit olimat toimitetut, niin otetciin keskusteltamalsi soitte- kunnai? johtaja-kysymys, jonka muoksi luettiin johtokunnan lau sunto sanotusta asiasta joka oli esittänyt, että johtajain mirat jn- listettaisiin auki, joko yhden tahi kahden heilkilön haettamaksi, maih- toehtoisesti joko kaikkien osastojen jol)taminen ja konserttimestarin toimi, tai konserttimestarin ja tor- misoittokunnan johtajai: toimet yhdistettyinä, samoin taas kuoron ja orkesterin johtajain toimet niin- ikääit yhdistettynä, ^a päätettiin mirat julistaa amoimeksi johtokun- nan esittäinillä ehdoilla. Eniten kuin johtaja kysymyksestä alettiin keskustella, pyysi puheen- muoroa hra I. Jalanne ja pynsi pöytäkirjaan määrinkäsitysten mält- tämiseksi merkittämäksi ne perlls- teet, millä johtokunta johtaja-kysy- mykseit oli katsonut itsensä mel- malliseksi esille ottamaan nimittäin: 1) Koska tilin tarkastajat, tahi ainakin toinen heistä olimat il- moittaneet, miksi johtokunta ei jo alunpitäen ollut julistanut johtajan ja koilserttimestarin mirkoja amo- naisesti haettamiksi. 2) Koska johtokunta yleisillä »sa roilla, yhdistyksen toimiessa piti myös mälttämättömäiiä, että joh- tajamirat täytettäisiin julkisesti s. 0. että julkinen kilpailu niitä ha kiessa pääsisi käytäntöön. Samoin kuiii ylidistyksen muukiit toiminta tulisi olla julkista. 3» Koska usealla taholta oli tuotu sellainenkin mielipide esille, että johtokunta muka tahtoisi johtaja- miroilla hankkia sopimaa simuan- siota suosikeilleen, julistamatta Mir koja amonaisesti haettamaksi. Niin ollen pyysi hra Jalanne myöskin pöytäkirjaan merkittömäksi, että johtajakysymyksen esille otta- misella ei johtokunta suinkaan ole tarkoittanut nykyisen johtajan ja konserttimestarin syrjäyttämistä tai heille epäluottamustaan, tai kyke- nemättömyyslausunnon julkituo- mistä. Waan päinmastoin toimoi, että niin nykyinen johtaja kuin myöskin konserttimestari käsittä- mättä määrin johtokunnan ja yh- distyksen tarkoituksia, hakisiivat ky- symyksenalaisia toimia, joka käy selmille siitäkin, kun johtokunta oli tahtonut järjestää johtajakysyinyk- sen siten, että heillä olisi kaikki ti- kaismis toimien hakemiseen manat tuna. Keskusteltiin myös tonvensoitta- jäin palkkauksesta, josta johtokunta oli lansnntonsa antanut mikä Inet- tiin ja hymäksyttiin, ja haettamiksi päätettiin julistaa johtokunnan eh- doittarnalla taivalla. Torivisoitto- knnnmi taksasta päätettiiit, että se hymäksytään pohjaksi mastaiseksi laadiltamalle järjestyssääntöjen kanssa tehtämälle taksalle, johon on saatama yhdistyksen hymäksy- ntinen. Tulo- ja menoanviosta kesklis- teltaissa, hymäksyttiin se semmoi- senaan. Arpajaisten pitokysymyksestäkes- Juoteltiin ja oltiin sitä mieltä, että arpajaiset omat pidettämät ja joh- tokunnan siihen lupa hanlittama ja inyöskiil johtokniinalle jätettiin huoleksi malita toimiknnnat ja henkilöt lisäapua keräämään kan- punkilaisilta sikäli kuin tanvitaau. Rouma Weisseiiberg'iä pyyde- tään heti johtokuntaan, hilolimatta siitä, että hänen tointintansa ai- kaisi masta syksyllä. Pöytäkirjan tarkastajiksi ivalit- tiin faktori R. E. Bnoristo ja I. Pietarinen. 50 »vuotta täytti eilen kauppiaaitrouma Iida Hirmonen täällä Joensuussa. Kirjanpitoknrssi käsittiöläisille. Joensuun käsityö- ja tehdasyh- distys aikoo tänä kemäänä toi- meenpanna käsityöläisille somitettrn kirjanpitokurssin. Täkäläiset työn antajat ja täällä opinkäyneet työn- tekijät, joita etupäässä osanottajiksi mastaanotetaan, saamat ilmoit- tautua hra A. M. Koimulalle en- nen huhtik. 1 päimää. Postijuna myöhästynyt. Etelästä tulema postijuna, jon- ka on määrä olla Joensuussa klo 5,23 i.-p., myöhästyi eilen pääsiäislomalle matkustamien kou lulaisten tähden 27 minuuttia. Pohjois-Äarjalan Nuorisoseuro jen edustajakokous. Pohjois-Karjalan Nuorisoseurain edustajakokous pidettiin eilen, ai- käen klo 12 päimällä NiittylmMn ansanopistolla. Tilan ahtauden tähden olemme pakoiietut jättä mään lähemniän selostuksen seu raamaan numeroon. Tutkijalautakttuta käsitteli tiistaina kaupunkimme Minneistä iverottista mastaan tel}- dyt iDfiUtuiiet, joita oli jätetty noin 40. PohjoiS-5iarjaZa»k ia ui n-, soit to- ja «rheituztthla päätettiin eilisessä ui t ovi f o j en ra i 11 mnosikokouksessa '.i!iittylahde>l tan- sanepistoila, mielettäiväksi ensi te- satuu» lopulla i>^iitty>ahden kan sanopistolla arpajaisten yhtei?des- Tttnntaa muutta maan. Lukemattomissa eri tilaisnuksis- ia, ja marsinkin n. s. isänmaalli- sissa juhlissa, olemme enemnuin tahi mähemmän innosttliieina op- pineet laulamaan: „C» maam me köyhä, siksi jää. Jos kultaa kai- mannet". Jos moisimme puhim jostakin »kansallisylpeydestä" meil- lä. niin marmaait etusijalle saisiin- me asettaa ruittituksen könhyndes- tämme. Viiin mielellämme näet olemme mannut, kun tulee puhe asioista jotka mähänkään liikkuivat kotinurkkiemme ulkopuolella, me- toamaan köyhyyteemme. Tottahan on, että meillä ei ole knltalähteitä, eikä muita kansallisia rikkauksia. Karun luoniion kanssa täällä on taisteltama ja monien hallaisista kormista leipänsä ran- deitama. Eräässä suhteessa me sentään olemme tamattoman äiveriäitä, niin että esim. monilla luonnon- rikkailla kansoilla olisi täysi syy olettaa täällä luomessa oikein „pninveitsellä kultaa leikattaman". Tarkoitan sitä huikeata rahan pal joutta, joka meiltä säännöllisesti muodesta toueeit soluu ulkomaille taivaroista, joita me pidämme it- semine mahdottomina malmisia- maan, tahi jotta täällä malmis- tettuna eiivät ainakaan tyydytä meidän ..hienostuurnta makuam me". Me olemme aiman halti oissamme, ja meidän ..kansallis- ylpeytemme" huipussaan silloin, kun saamme naapureillemme näm- tää ivaatettiksestamine, taloudes- tannne tahi koristeistamme jotatin josta moiinine sanoa „lä in ä o n oikein ulkolaista tekoa". Ia sittenkin, — meillä ci kuiten kaan useassa tapantsessa ole muu- ta kuin armotonta, eväkäytännol- Iistä ja ^m a nro n la" — romua, ja meiftän miljoouammo oma: menneet. Me iveisaamme könhnnt- tämme ja ..tuotamme ulkoa". Puhteemme mietämme jontilaisuu- dessa ja näenlme nälkää. Me olemme ..isänmaatlisiä" kan- salaisia ja lapsemme leikkimät sak- salaisilla leikkikaluilta. Siis, kansalaiset! Emmeköhän rnpea mnnttaniaan sunntaä." Ei aiitaastaan „sn0simnan", maan käyttämään kotimaista ja etupäässä k 0 t i t e 0 l l i s u u t e- n a malmistettua työtä, ja samalla tarmolla työskentelemään kotileol- lisnntemnie kohottamiseksi kunnia- sijalleen. Siten ensiksikin säästy ivät miljoonamme omaan maa- haunne. Kotimme sekä maatetttk- semme saamat kotoisen lämmön ja leimait. Meillä on jotakin — omaa. oft mikä siuumta, siten malmistamme myöskin kodin mo nille kodittomille, - työtä työttä- mille. Mähennämme joutilaisuut ta ja siitä seuraamaa siiveellistä rappeutumista. Tämän kyhäykseni puitteissa en ole tilaistmdessa lähemmin käsitte- leinään kotiteollisuuskysymystäm- nie. Tarkoituksein on ainoastaaii ollut tähän tärkeääii asiaan saada herätetyksi edes jonkunlaista huo- miota. Jniiokasta jo nhratltuivaa toimintaa tarmitaan marsinkin täällä Pohjois-Karjakassa kotiteol lisuuden kohottaiiliseksi. Päättä- kää siis heti, ja asiai! aluksi, mie- hissä ja marsinkin naisissa tutus- tuet Pohjois-Karjalan kotiteolli- sunsyhdistykseen ja liittyä sen jä- seneksi. Eiisimäinen sopima tilai- sntiS on sihen pääsiäistiistaina klo 11 a. p. Joensuun kallpungiuta- lolla, jossa pidetään mainitttn yh- distyksen kemätkokous. Siellä iii- nostumme asiaan ja ryhdyinme heti tositoimintaankin, perustamalla osakeyhtiön kotiteollisuustnotteiden kaupan mälittämistä marten. Siis terive näkemiin. Wnokuri. Wahwistettuja inaanunttaus- toimitnksia. Läänin knmernööri on mahmis- tarntt seuraamat ttlustenkohkomis- toinlitnkset: 0,5000 osalla Lempi- läu taloa 11:0 5, Kiihtelysmaaran pit. :)!öksän kylässä; 0,13^0 osalta Pikkaralan taloa n:o 3 Jlomant- sin pit. Kinnasniemen kylässä', Leskelän talolta n:o 110 Poimi- järmen pit. Sotknman kylässä: 0,7957 osalla Kuusenjuuren taloa n:o 76 Polmijärmen pit. Sotku- rnait kylässä; <>,4749 osalla Ilja- lan taloa 11 :0 12 Polmijärmen pit. Sotkuinan kylässä: 0,5000 osalla Hämälän taloa n:o 23 Tohma- järmen pit. 57nkamon kylässä. 5iarjalattnrc» se,iraawa nn- »nero i!mce>lyy jnhlapäiivien 'vuoksi ensi tiistaina. Muuatta Poh- jois-Karjaiasta. ZyomäiZ iappaZaise» w«a!issa iviime. simniintaiiia sai lilla maa- linjalla ollut Läi.aelmäen kappa- laineu H. K. Kallis 4(;i; ääntä ia 2:lla ivaalisijalla oäut S o a n- l a h d e v iu. r. kirkkoherra (5. Zu- manne i ,-'41 äu; ;tu. Ciar.otto i■ 1.in oii uviiiicu. C.ont-.ue ic.aucci tuulla, että ."Uimtanttm seurakunnan lunkuisa UviliV.iciTvt *?(. ^aeuboTt on siir retty lc-fmar.ncn piirin Nlalkustaja- papin '.rirkaail Soankahdekle ja entinen matki:s!ajavappi L. Pem- 'osi toisetu papusi Jlaniaiusiin. Ilomantsin tönien pappi >Ji. A. Weshkelikij cu taas siirrelty pa piksi '));a!'.?>ilaan, Salmin kappe- liiit. M irfkohcvvo.it ivirka Ilomant sissa 0:1 tarjottu Salmin toiselle papille I. ",-odovomlle ja tiiman tilalle inäärätääil Salmiin joku unmiiito roenälainen. ^iiiavannan yapitsi on nuiaaU- ty joku ummikko Mielmilvss, We- ndjältn. Vuktariisi Sortamalaan"' entisen tiinntifon inuntnx sijaan on mää rätty Sainnu kolmannen papin (V. oltoitoiun poika Georgi Jltoucsf, joka on kuulemma käy- iuit yndeit luokan henMistä^ se minaaria. Näin syrjästäpäin nunttää, että Ilomantsi tässä on ,voittanut, sillä se on sittenkin saanui parhaat näistä papeista. Llemme myös- fin kuulleet, että piispa olisi mää- rämtyt kansakouluntarkastaja A. Sadoionikoivin iv. k. kirkkoherraksi Kuopioon ja käskenyt hänet mii- pvinnittä luopumaan kansakoulun- tarkastajaivirasra, mutta että tar- kastaja Sadomiiikom on tehnyt tästä piispa Sergein määrästä meuetteluslä malilaisen Pyhään Synoodiin. ■ Cmah. .<!anfako;-»nje:t raleuitnsiainat. Senoalli on myöinanyt m. in. Po!,v!:armo« ktumalle 1^,000 mk. ja Kiteen kunnalle 10>>,<»00 :nk., josta iuitä '.'ouonna 52,000 ja koliueua sciu-aaraana 3 16 ,000 ink. Senaatti on nnjontänyt 718 mk. 7-") p. Pislisärmen pitäjässä ole man Hattuaiaarail kyläiilienpääs- tä venäjän rajalle johtaivan tien suunnan tllttiiiiuskustannustensuo- ritlamiseksi. KZiiteinSju-invnn jn sen ympä- pidettiin Niman kaniakoutnlla t. k. 19 p:uä. Osanottajia oli noin 3(i opettajaa. Keli ja ilma oli erinomainen ja tämä marmaan- kin oli monen miekoiteklnt lähte- mään liitteelle. tiokous akotettiin rouma Wire- kosken piuimailä niioufsella. Opet taja 51. Tanskanen pohjusti kysy myksen tmv. murtoltikujen opetta- misesta ja ehdotta, että rmtrto- lnmut opetettaisiin kansakoulussa aiman supistettuina ja tam. mur- tolumut aina imuue-ttaisiin kym- menmnetolumniksi ja sitten sellai sina laslett-n!:!-!. Melkein kaikki kokouksen osanottajat kannattimat, alustajaa: ehdoituksia. Cpettaja I. ^alimainen piti esitelmän moimisteluu hpödystä. Mutta niaroitti, ettei se saa men nä ammatilliseksi ivoimistelnksi. Sita siis tules harjoittaa mirkis- tutjetfi ja «ia sen kautta ruumis tulee notkeaksi ja joustamaksi. Ja sitten mielä, fun sitä tasapuolises ti harjoitellaan, niiit rtmmis tn- tee kaikin puolin sopusuhtaiseksi ja teriveeksi. Ia tällaisessa ruu- miissa moipi myöskin asua „ter- ive sielu". Opettaja Ikonen piti esitel- män: ..Kalemalan kiimaus äidis- tä." ..Kuinka äiti astuu Kalema- lassa eniui alinomaan, kaikissa elämän maideissa, ja aina yhtii lempeästi Runotar häntä kohtelee, aina hän on tuo olento, joka oh jaa la-.Hensix symusiiihetfestä kes kelle elämää myrskyjä ja näistä hautaan saakka: mieläpä hautain takaisestakin maailmasta hän lap- sellensa ohjeita antaa." Tässä esitelmässään hän kumai- li 'Ainon Äitiä. Seuraamassa esi- telmässaaii kuivailee Lemminkäi- sen äitiä. Opettaja Westerlund pohjusti kysymyksen: ..Kansakou- luu johtokunnista.", Pohjustajan iitieleslä oli kaiisakoukuasetus tässä suhteessa liian laajakäsit- teinen ja epämääräinen. Mitään marsinaista päätöstä ei tehty. Keskustel',1 pidettiin alus- tttksena ja civästykseilä komitealle, joka malittiin lähentmin tätä asi- aa pohtimaan. Jäseniksi tulimat: Opettaja Westerlun0 i kokoon kut- suja), rouma Westerlund, opetta- jatar Ida WallastantMs ja opet- taja W. Ikonen sekä johtokuntien puolesta, maanmiljelijat: 91. W. Honkasalo ja O. Koljonen. Komi- tea tuopi ehdoitttkseusa ensi op. yhdistyksen kokoukseen. Seuraama kokous päätettiin pi- tää Heinäivaaran koululla ensi toukokuun 29 päimänä. Ohjelmaan tuli: Komitean mietintö. Lausuntoa Iida Wallaskan>jas. Esikelinä F. Notkola. pa ST SS" SS isä m «2 co' 05* S *5> O sr? CO • «f* M Ä2 Mä «S sr ET fO U v» < S- ~t SO CO sr o* St 3 V» ST < ta tä fo o |adi «S E. e £3