N:o 8 I9IO. KAIKU. Perjantaina Tammikuun 21 pälliä. Joutukaa ostamaan tämän kuun 29 päivänä. Arvan hinta 50 p. Arpoja myydään useimmissa kauppaliikkeissä. Päävoittoina pankkien talletustodistuksia ja säästöpankkikirjoja. Arpajaistoimikunta. ristiriidan käytännöllinen selnnttäminen siinä asiain tilassa, jossa sitä nyt suunni- tellaan". Emme moi muuta ymmärtää, kun että tämänkin, Suomiystämällisen me- näläisen lehden lausunnon pitäisi antaa mataman miettimisen aihetta niille, joi- ka omat sitä mieltä, että eduskunnan edelleen pitäisi kieltäytyä antamasta snostumustaan sotilasnuljoonain mak- samiseen, jos sitä tullaan eduskunnalta maatimaan. Yleisiä uutisia. <r% 5 ehjois-Suomen Maanmittaus toimisto. iia s N. iisKÄ 21 TnrtL Kiinteiinistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. umliteUa. ettei kyllin jofeftsti toicUcx, ntitä :oatn rajun takaa käsketään. Tuollainen hallitus oli]t paljon muun muassa ollut estettämissä. jos eduskunnas- sa olisi ollut kannatusta silla käsityksellä, että ristiriitaa sotilasasiassa on wältettäwä samalla tamoin kuin 1905 ja 1907. Omasta vuolestani en ole pitänyt sitä mahdottoma- na wa.an yritettämänä. Eihän ^zle sanottu, että niinikään menetellen olyl moi- tu tai iDottaisiin kominkaan pitkälle raiklvta ristiriidoista päästä, jopa n?oipl tulla set- täinenkin ristiriita, johon maan mkeuden kannalta täytyy uhrauksin katsomatta an tautua, maan iitä mälttämättömyyttä ei, syistä jotka Ueneivät edelllseslä selminneet. käsittääkseni tässä asiassa ollut." # Mutta, sanottanee, onhan asema nyt ai- nakin jo i aikaistu, ollaanhan tapahtunelden tosiasiain edessä, on saatu sellainen senaatti kuin on saatu ja se on määrännyt mujoo- nat suoritettamiksi, sotilasristiriita e: enaa ole mättettämissä, jos sitä tahtoistkm. ^uu- len puolestani kuitenkin että olemme masta alkutaipaleella. (Eduskunnan kieltenelle kan- nalle asettumisesta johtuma ristiruta soti- lasasiassa ei woi olla yhä mieläkm wauut- tamatta siihen, saammeko ja koska Mamme hallituksen, io!a ei kokoonpanoltansa olain tai kokonaan ole suomalaisen hallitukeenir- wikuwaa, se ei n?oi olla maikuttamatta maan tarpeiden mukaiseen maltiomarain järjestelyyn näillä ja jokaisilla seuraamilla- kin maltioväimillä. ei maikuttamatta mireil- lä olemiin maltiollisiin riitakysymyksnn ja uusien »vireille tulemiseen, kenties sella-sten- kin kuin se uhkaama pilmi, joka on näyt- täytynyt kaakkois Suomen taimaanrannalla. Asiain näin ollen on käsittääkseni edelleen- kin lähinnä asianomaisilla maliokunniUa ja ntten eduskunnalla asiaa ratkaistessaan ai- hetta harkita, ja myöskin welwollisuus har- kita mahrvistetaanko, turivataanko L?uomtn oikeutta paremmin asettumalla kokonaan kielteiselle kannalle tässä esityksessä puheena olemiin rahansuorituksiin nähden mmi mi hin suostumalla siinä määrin ja niillä eh doilla, kuin asiahaarat Suomen eduskun- nan kannalta maalimat." Näin nuorsuomalainen johtomies. Ruotsinmielisten taholta ei tosin moida esittää mitään samanlaista lausuntoa; heidän edustajansa maltiopäimillä lie- nemät kaikki äänestäneet miljoonain myöntämistä mustaan. Mutta ^ilti on ..julkinen salaisuus", että ruotsinmie- lisienkin joukossa ja juuri järkemim pien ja wallioll'.siSja asioissa pätemim- vien ruotsinmielisten piirien keskuudes sa on useita, jotka myöntämät näiden miljoonain maatimuksen aiman luon- nolliseksi asiaksi ja omat sitä mieltä, että ne täytyy maksaa, ^kämä maan, ettei tämä mielipide ollenkaan tule jul- kisesti esiin ruotsinmielisellä taholla. Mutta mieläkin puhumampia todis- tuksia on olemassa siitä, että muualla- kin kuin suomalaisessa puolueessa Suo- men edun katsotaan ehdottomasti maa- timan näiden sotilasmiljoonain myö..- tämistä. Silloin kun Menäjän n. s. mapaa- mielisen, Suomelle toistaiseksi hymin ystämallisen puolueen eli ..kadettien" johtaja prosessori Miljukom lviime ke- mättalmeSta, silloisten maltiopäimien hajotuksen aikana, kämi Helsingissä, ei tosin ollut kysymys nimenomaa:! näistä sotilasmiljoonista. Mutta silloin fin herra Miljukom teroitti meidän n. s. perustuslaillisille, kun heidän tahol taan kysyttiin hänen mieltänsä ,.Suo- men kysymyksestä", että meidän suo- malaisten ennen kaikkea tulee mälttää asiamme laskemista Venäjän hallituk- sen kanssa amonaiseen ristikohtaan, koska meille silloin marmasti käy huo- nosti. Ja nyt miime marraskuussa, juuri kun eduskuntamme malmistautui tekemään pelkästään kieltämää pää- töstään sotilasmiljoona asiassa, julkaisi eräs Pietarin tunnetuimpia n. s. ma- paamielisiä lehtiä, ..Birshemia Wjedo mosti"-niminen menäläinen lehti, joka aina on ollut erittäin suopea meidän maatamme kohtaan, kirjoituksen, jossa se mitä makamimmin juuri Suomen oman edun muoksi maroitti eduskuntaa tekemästä tuollaista hylkäämää pää- tästä. Tässä kirjoituksessa ansaitsee tämä menäläisen Suomi-ystämällisen lehden kirjoitus kaikilta pääköhdiltaan saada sijansa. Kirjoitus oli nimeltään ..Suomen kohtalot" ja kuuluimat sen pääkohdat: ..Kaikkein määrin ja huonoin politiikka on aina ja kaikissa oloissa — pelata kortit mastustajain käsiiin. Pelkäämme, että Suomen eduskunta ja yleinen mielipide ai- korvat yksimielisesti lähteä juuri tälle mää- rälle tielle, joka itseenia sulkee niin paljon maaroja: soniinnottomuudeu ja nykyisen ti- lan koskettamattomuuden tielle, joka kuiten- kin kaipaa tarkastusta sitten kun perus- tuslaillinen järjestys on Wenäjälla pantu toimeen". „Non possumus" 1 ) — se ei ole mikään mastaus. Kun sekakomiteassa sen suomalai-- set jäsenet sanomat main „non possumus"!; kun eduskunta mastaukseksi Keisarin ja Suuriruhtinaan käskyyn, jolla määrätään muoluisia maksuja, niinikään mastaa „non possumus" — niin tämä todistaa, että Suomen puolelta ei ollenkaan ymmärretä tämmöisen isänmaallisen itsepäisyyden seu rauksia. Ja seuraukset omat kuitenkin hy min selmät: tämä itsepäisyys, joka ei salli neumotteluja, tukkii suun Suomen menäläi- siltä ystämiltä ja saavi sen mastustajat hykertämään käsiään ilosta, nuo mastusta jat, joiden mieskohtaisista tarkoituksista me kyllin olemme puhuneet. Ja mitä syntyy lopuksi? Riidan ratkaisu, joka ei ole oikea kilinmaltakaan puolen!" ..Kieltäytyminen maksamasta kormausta asemelmollisuusmapaudesta on teko, johon, niinkuin Suomi itse tietää, tulee main yksi mastaus: miljoonat siirretään tamalla tai toisella keisarikunnan maltiorahastoon. Tä- mä teko on sitä enemmän armostelun alai nen. kun sen perustelut omat sangen xii danalaiset". — -- — „Me toistamme: tämmöisellä itsepäisellä menettelyllä suomalaiset itse sulkemat suun niiltä intohimottomilta menäläisiltä. jotka soisimat Suomelle kaikkea hymää ja joilla ei ole mitään mieskohtaisia eikä kiihkomie- lisiä tarkoitusperiä". ..Suomen miholliset» omat siltä itseltään saaneet todistuskapvaleita, joihin on maikea mastata! Onko tämä ymmärtämäisyyttä. onko tämä se tie, joka wie ristiriidan rau hoittamaan ratkaisuun? Ei. Tämä on mirhe, jota Menäjän hallituksen edustajat Haritonomin komiteassa jo amonaisesti ni- mittälvät uhmailuksi". „Tätä kaikkea me juuri sanomme korttien pelaamiseksi maltiollisten mastustajainsa kä siin, joiden pääkortteeri nykyään on hra Haritonomin komiteassa. Menäjän yhteis- kunta, Menäjän riippumaton sanomaleh- distö ci tietysti tahdo käyttää hymäkseen Helsingin mähäpätöisten politikojen kirveen iskuja. Ne main »valittaen panemat mer kille harha-iskut ja omat pakotetut ennus tamaan sen mahingon, minkä tuollaiset harhaiskut pakostakin tuottamat koko Suo- men eduille, koko Suomen kansan asialle". „Me emme, malilettamasti, moi nähdä suurta politiikkaa Suomen ruotsinmielisten ja nuorsuomalaisten sekä sosialidemokraat- tien nykyisessä menettelytavassa. Me olem- me makuutetut, että nämät kolme suoma laista ryhmää, jotka määräämät nykyisen ristiriidan, toimimat, tietysti aiman mas- toin tahtoansa, „bobrikomilaisten" hyödyksi, jotka nykyään eimät enää seiso ministeri- neumoston kulissien takana, maan amonai- sesti suomalaisten edessä — hra Haritono min komiteassa". „Suuri politiikka olisi se, joka osattaisi, että Susmen nykyisessäkin maltio-oikeudel- lisessa asemassa on täysin mahdollista tur- mata Menäjän ja sen uuteen, perustuslait- liseen elämään astuneiden kansalaisten lail- liset edut. Tunnustaa Menäjälle oikeus siada kormaus — sangen kohtuullinen! — Suomen sotilaallisesta puolustamisesta; ta soittaa Menäjän ja Suomen kansalaisten oikeudet Menäjällä ja Suomessa; somittaa mihdoin toininsa keisarikunnan duuman ja Suomen eduskunnan lainsäädänlötonninta - tämä riistäisi Suomen mastustajilta kaikki aseet. Suomella olisi puolellansa koko menäläinen yhteiskunta, koko Menäjän riip- pumaton sanomalehdistö ja runsas toinen puoli Menäjän mirallista maailmaa, jolle ei ollenkaan tunnu miellyttämältä tuo kaik< kea muuta kuin helppo teh'.äwä, jota tietää .Emme woi". — Senaatti. Senaatin talous osaston jäseneksi lience nyttemmin ni- mitetty Pietarin appellatsiooniluomio- istuimen ent. prokuraattorin apulainen Alex. Hosianoss, joka routamuosina toimi Turun lääninhallituksen läänin- sihteerinä. Hra Hosianoss, joka on Pietarissa suorittanut lainopillisen tutkinnon, lie- nee aijottu oikeustoimituskunnan mäli- aikaiseksi päälliköksi. Senaatin talousosaston oikeustoimi- tuskunnan w. t. päälliköksi on senaatti määrännyt senaattori kreimi Bergin. Dlim. kopisteiksi senaatin similitoi- mituskuntaan on m. m. otettu yllopp. Arjö Holmström sekä maltiomaraintoi- mituskuntaan ylioppilas E. G. A. Holm. — Eduskunnan suostuntapaä- tökset. Eouskunnan hymäksymät suos- tunta-asetukset on miime perjantaina lähetetty kenraalikumernöörin kansliasta ministerimaltiosihteerinmirastoon Pie- tarissa. Samana päimänä lienee ministeri- maltiosihteeriltä saapunut kenraaliku- mernöörille kirjelmä, jossa H. M. Kei- sarin käskystä tiedusteltiin, mikä on syynä siihen, etteimät mainitut päätök- set mielä ole Pietariin saapuneet. — Rautateittemme tvaltvonta. Senaatissa esitettiin tiistaina korkeim- massa paikassa mahmistetut mäliaikai- set säännöt, mitkä koskemat Suomen rautateitten malmontaa kulkulaitosmi- nisleriön puolelta. Senaatti päätti julaista säännöt asetuskokoelmassa. — Sitviilirekisteri. Lainmalmis- telukunnan ensimäinen osasto on nyt- temmin laatinut malmiiksi lakiehdotuk sen, joka koskee simiilirekisteriä, sekä perustelun lakiehdotukseen. Ehdotus il- mestyy piakkoin painosta suomen- ja ruotsinkielisenä. — Maatilain tulkinta. Kuten tunnettu miime kesänä teki eronnut senaatin oikeusosaston maaliluetteloon olettamien henkilöiden suhteen sellaisen päätöksen, että maalioikeuden on siksi kerraksi menettänyt se henkilö, joka ei ole hengille kirjoitettu muotta aikai' semmin maltiopäimämaalien tapahtu- mistä. Täyän käsitykseen yhtyi myös- kin prokuraattori muoden 1909 edus- kunnalle antamassaan kertomuksessa. Tämä tulkinta kohtasi kuitenkin mas- tastusta eduskunnassa, joka prokuraat- lorin kertomusta käsitellessään suu- rella enemmistöllä lausui sen käsilyk- sen, että ken on asunut jossain äänes- tysalueessa ja hänet olisi pitänyt siellä panna hengille, hän ei ole menettänyt äänioikeuttaan sen kautta, ettei häntä ole otettu siihen hengillepanoluettelson, jonka johdolla maaliluettelo laaditaan. Tähän käsitykseen on äänestyksen jälkeen yhtynyt senaatin nykyinen oi- keusosasto, käsitellessään ääniluette- loista tehtyjä malituksia. — Tilattoman »väestön laina kassat. Asianomaisten noudatetta- maksi niiden lainakassain hoitamisessa ja käyttämisessä, joita kunnat omat muodostaneet tilattoman mäestön lai- narahastosta lainaksisaamillaan ma roilla, on senaatin kamaritoimituskunta määrännyt: 1) että lainaksi ei saa kassasta an- taa: maan-ostoa marten mähempää mää- rää kuin 290 markkaa eikä enempää kuin Uudenmaan, Turun ja Porin sekä Hämeen lääneissä 3,000 markkaa ja muissa lääneissä 2,000 markkaa; rakennuksia marten alle 200 markan eikä päälle 1,000 markan; miljelystarkoituksia marten alle 200 markan eikä päälle 600 markan. Lainaa maa-alueen ostamista mar- ten älköön myönnettäkö, jos alueen ostohinta on 6,000 markkaa suurempi. 2) Jos samalle henkilölle myönne- tään lainoja eri tarkoituksiin, esimer kiksi maan-ostoon ia maanmiljelykseen, on eri melkakirja kumpaisestakin lai- nasta annettama. 3) Ennenkuin lainanottaja saa nos- taa hänelle maan ostoa marten myön netyn lainan, tulee hänen kassan hoi- tokunnalle antaa oikeaksi todistettu jäljennös ostoa koskemasta kauppakir- jasta ja näyttää myös pääkirja sekä iviimeistään ennen kolmen muoden ku- luttua esittää hoitokunnalle kiinnekirja ostettuun alueeseen. 4) Ennenkuin laina rakennusta tahi miljelystä marten myönnetään tulee hakijan antaa hoitokunnalle, edellisessä tapauksessa sen tai niiden rakennusten pohjapiirros, joiden rakentamista mar ten laina pyydetään; ja kun on kysy- mys miljelyslainasta piirrosehdotus ojitussuunnitelmaan kyseessä olemasta maa-alueesta sekä selmitys hakijan hal- linto-oikeudesla alueeseen. 5) Lainaa koskemat, kassan hallussa olemat asiakirjat omat säilytettämät melkakirjan sisällä. — Uusi haararata. Romanie- men Höyrysaha Osakeyhtiölle on se- naatti myöntänyt luman rakentaa haa- raradan Romaniemen satamaradalla yhtiön alueelle, jota rakennusta mar- ten maltio myöntää kiskot, kiskotar- peet ja mekselin, jotka jäämät mal- tionrautateiden omaisuudeksi, ehdolla että yhtiö pitää radan puhtaana lu- mesta ja mastaa mekselin ja kiskojen mahdollisesta mahingoittumisesta. — Lapin kartottaminen. Se naatti on myöntänyt muotuisen 9,000 mkn määrärahan 3 muoden ajaksi 191l-muoden alusta lukien Lapin kar- toittamistöiden jatkamista marten. — Uusia itsenäisiä tiloja. Se- naatti on päättänyt, että isonjaon yh- teydessä neljä mäkitupalaistilaa So- dankylän pitäjän Kemin kylässä on muodostettama itsenäisiksi tiloiksi. — Tilnstvaihto. Senaatti on suostunut Kuolajärmen pitäjän Ala- peterin talon omistajan Jaakko Kime- län anomukseen saada maihtaa sanot- tuun tilaan kuuluma Lasikorpi-niminen alue Herralan nimismiehen mirkata- loon kuulumaan Kuonajärmen kuimaus- järmeen. — Turtolan Pellon jakokun nan lisätilnkset. Senaatti on suos- tunut Turtolan kappelin Pellon jako- kunnan tilallisten anomukseen, että heille annettamat tilukset jaettaisiin jymityksen mukaan. — Myönnettyjä werowapans- wnosia. Pudasjärmen pitäjän Siu- ruan kylässä olemalle Murjotan kruu- nunautiotilalle on senaatti myöntänyt 10 meromapausmuotta ja saman pitä- jän Kollajan kylässä olemalle Hetalan kruununautiotilalle 20 meromapaus- muotta. — Muuttoapua. Senaatti on tie- ja mesirakennusten ylihallituksen esityksestä myöntänyt insinööri Kaarlo Partiolle 300 mk. muuttoamun siirty misestä Oulun piiristä Kuopion piiriin. — Suomen kaupunki- ja maa- laiskuntain keskuslaiuakassa O. D päätti miime tiistaina ottaa kott- maisen 4 miljoonan mkan suuruisen 5 °/o:n obligationilainan, joka jätetään merkittömäksi luultamasti ensi maalis kuun alussa. Samassa kokouksessa myönnettiin Oulun, Lahden, Lomiisan, Hangon, Mikkelin, Uudenkaupungin ja Tammi- saaren kaupungeille lamoja yhteensä 2,130,000 mk. — Vliopisto. Tiistaina tapahtui yliopiston tamanmukainen lukukauden amaus, jolloin rehtori I. A. Heikel piti puheen ja tohtori L. Ingman saarnasi Nikolainkirkossa. Mirkamapautta omat saaneet pros. Edm. Westermarck kemätlukukauden ajaksi, dos. W. A. Hackman kemätlu- kukauden ajaksi, ylim. prosessori I. N. Reuter helmikuun loppuun, m. t. pros. R. Erich 7 päimään ensi helmi- kuuta, rehtori pros, I. A. Heikel he!- mikuun 1 p:stä maaliskuun 20 päi mään, pros. I. R. Danielson-Kalma- ri maaliskuun 1 p:ään, dos. G. E. Z-lliacus kemätlukukauden ajaksi, pros. E. G. Palmen kahdesta luennosta ja tutkintojen toimittamisesta kolmen kuu- kauden ajaksi, pros. W. Ruin kahdesta luennosta miikossa maaliskuun 1 p:ään, ylim. pros. H. Gebhard kemät- lukukauden ajaksi, ylim. pros. Hj. Crohns kahdesta luennosta miikossa kemätlukukauden ajaksi. — Koulut. Fil. kand. K. M. Jäntere on määrätty kemätlukukauden aikana hoitamaan kollegan, pastori W. M. Ropposen opetustointa Tornion alkeiskoulussa. Raahen pormari- ja kauppakoulun entinen johtaja sil. maist. I. A. Hein- ricius on nimitetty Waasan ruotsalai sen klassillisen lyseon matematiikan ja fysiikan lehtoriksi. Oulun suomalaisen klassillisen lyseon lehtorille W. I. Snellmanille on myön- netty mirkamapantta toukokuun 15 päi- wään saakka. Sijaisena stl. maisteri E. Heikel sekä suomalaisen thttökoulun opettajattarelle A. Hagmanille samaan päimään saakka. Sijaisena rouma G. Hedman. — Postilaitos. Amoinna ollutta postihallituksen liikenneosaston ylieks- peditöörin mirkaa on hakuajan kulues- sa m. m. hakenut ekspedltööri W. Mehkoo. — Waasan howioikens. Amo- naiseksi julistettua miskaalin mirkaa Maasan homioikeudessa on hakenut no- taario Uno Schmaltz. — Telefoniriita. Oulun telefo- niyhtiön anomuksesta on senaatti mel- mottanut Pohjolan ja Kemin telesoni- osakeyhtiön yhdistämään telesonimerk konsa. Elleimät he moi sopia yhdts- tämistamasta ja ehdoista, on asetet- tama sominto-oikeus asian ratkaise maan. — Uusi liikeyritys. Veturin lämmittäjä H. H. Karppinen, meturm kuljettaja I. I. Kauppinen, koneen käyttäjä P. Tikkanen ja meturinkulj. K. O. Raak Oulusta omat anoneet senaatilta mahmistusta ..Kitkan höy- rymene Osakeyhtiön" yhtiöjärjestykselle. Dhtiön kotipaikkana on Posionkylä Kuusamon pitäjässä sekä tarkotuksena laimaliikkeen sekä saha- ja myllyliitkeen harjoittaminen. Osakepääoma on 40,000 mk., jaettuna 400:aan 100 mkn suu- ruiseen osakkeeseen, mutta moidaan ko rottaa 100,000 mkaan. — Puiden myynti waltioumet- sistä. Senaatti on hylännyt toimi- nimi Moum & C:in ja ylioikeuden- asianajajan E. H. Siilon Krislianiasta anomuksen saada ostaa suuremmat määrät tukkipuita Inarin hoitoalueelta. Syynä hylkäämiin päätöksiin oli pää asiassa se, että sanotulta alueelta on jo väätetty myydä hakattamissa ole- mat puut. Gulun kaupungista. ficsfuslautafuntn uiaaliliitiaicit oti(ifirii)ii!ii|iii rarStfl- lMllSft. Nuorsuomalaisten on ollut maikea sulattaa sitä, että manha kansallinen puolue on pysynyt kannalleen uskolli sena siinäkin, että se on pitänyt wan- han nimensä eikä ole lähtenyt itselleen uusia nimiä etsimään. Milloin liemem- min, milloin jyrkemmin on mäitetty, ettei muka suomalaisella puolueella ole oikeutta käyttää manhaa nimeään. Maalilipuissa ei se saisi — suoma- laisena puolueena esiintyä, koska se muka synnyttäisi sekaannus- ta j. n. e. Uudenmaan läänin maalipiirin kes- kuslautakunnalle jätettiin tältä taholta oikein mirallinen anomus, että keskus- lautakunnan pitäisi estää ..suomettare- laisia" saamasta maalilipun otsikkoon nimeä ..suomalainen puolue". Keskus- lautakunta kuitenkin yksimielises- ti hylkäsi moisen maatimuksen. Mutta se, mikä ei onnistunut Uuden- maan läänissä, onnistui täällä, maikk'ei keskuslautakunnalle liene mirallista anomustakaan asiasta jätetty, jollei sellaisena pidettäne täkäläisten ..perus- tuskallisten äänenkannattajan" pää kirjoitusta. Oulun läänin pohjoisen maalipiirin keskuslautakunta on nim. äänestyksen jälkeen päättänyt suoma^ laisen puolueen otsakirjoitukseksi merkitä „Wanhan suomalaisen puo- lue e n m a aliliitt o". Keskuslautakunta on siis katsonut olemansa oikeutettu ja melmollinen mää- räilemään maaliliitolle ja samalla puo- lueelle toisen nimen kuin mitä asian- omaiset »vaaliliittoon pyrkimät malitsija- yhdistykset omat esittän-et. Tämän johdosta lienee lupa kysyä, mistä syystä, missä tar- koituksessa ja millä oikeu- della keskuslautakunnan enemmistö on muuttanut sen otsakirjoituksen, jota kaikki maaliliittoon yhdistetyt malitsija- yhdistykset olimat ehdottaneet. Niillä kansalaisilla, joitten kunniakasta puolue- nimeä täten on rohjettu rumeta mes- taroimaan, on oikeus saada julkisuu- dessa mastaus edellisiin kysymyksiin. Waalit. Suomalaisen puolueen edustajaeh- dokkaat, huomatkaa tämän päimän sekä seuraamasta Kaiusta naisten matka- puhujan neiti Kaarolan esitelmäkokous- ten paikat ja ajat eri paikkakunnille. Jos Teillä on meno samoille paikka- kunnille, niin järjestäkää kokouksenne samaksi ajaksi. Edustajaehdokas Antti Punttala pi- tää esitelmän lauantaina t. k. 22 p:nä Hailuodossa, seuraamana päimänä eli sunnuntaina t. k. 23 p:nä Siikajoella sekä sitten maanantaina t. k. 24 p:nä Lumijoella Alikarjalan talossa. Kai- kissa paikoin klo 7 aikana illalla. T. k. 26 tai 27 p:nä klo 6 illalla Temmeksellä Alaklaamun talossa ja Rantsilassa masta määrättömänä päi mänä. Mahdollisesti tulee hän puhu- maan myös Tyrnämällä ja Kempe- leessä. Suomalaisen puolueen esi- telmäkokouksia. Paikkakuntalaisten pyynnöstä pide- tään s »lomalaisen puolueen esitelmäkokouksia, seuraamis- sa paikoissa: Taluskylässä I. Takalon ta- lossa laumantaina t. k. 22 p:nä kello 5 i. p. (Rauhamaa ja Myllyllä). Alamieskassa Koskelan talos- sa sunnuntaina t. k. 23 p:nä kello 5 i. p. (Rauhamaa, Myllylä). Kalajoella Nuorisoseuran ta- lossa maanantaina t. k. 24 p:nä kello 5 i. p. (Rauhamaa, Myllylä ja Mä- keläinen). Kalajoen Tyngän kylässä A. Tiinasen talossa tiistaina t. k. 25 p:nä kello 5 i. p. (Rauhamaa). Kalajoen Käännän kylässä H. Kaaran talossa keskimiikkona t. k. 26 p:nä klo 5 i, p. (Rauhamaa). Kalajoen Rahjan kylässä Juusolan talossa tiistaina 25 p:nä kello 5 i. p. (Mäkeläinen, Myllylä.) Siermalan kylässä Siermalan talossa keskimiikkona 26 p:nä kello 5 i. p. (Mäkeläinen, Myllylä). Rautiossa O. Petäistön talos sa torstaina 27 p:nä kello 5 i. p. ^Rauhamaa, Mäkeläinen ja Myllylä). Dlimieskassa perjantaina 28 p:nä masta ilmoitettamassa paikassa. Toimihenkilömme eri paikkakunnilla huomatkaa lähettää pidettämäksi tule mista maalipuheista edeltäpäin tar- peelliset tiedot Kaikuun ja Raahen Sanomiin. Kehoitetaan yleisöä lukuisasti tilai- suuksiin saapumaan tärkeitä asioita kuulemaan. POTasn 3 Esitelmiä. Oulun Nuijan Naisjärjestön toi' mesta esitelmöi nti H a n n a K a a- rola lähipäiminä seuraamissa pai- koissa: P u l k i l a s s a t. k. 22 p:nä vaik- kakunnalla ilmoitettamassa paikassa. ■S,»* v- i velvoittaa jokaisen vanhemman turvaamaan holhottinsa tulevaisuuden ottamalla hänelle opintovakuutuksn KALEVASSA. Opintovakuutus, jonka ainoas taan Kaleva myöntää on koululaisten ja kaikkien opiskelevien oma ja huokein vakuutustapa. Uutuus! Henkivakuutuksia antaa ainoastaan KALEVA jo 5:destä vuodesta alkaen. Asiamiehet Oulussa: K. A. Fellman, Bror Hägg, Vald. Lagerbohm, O. Lampa, Hugo Lindqvist, Fanni Luukkonen, E. & J. V. Kaijanen, J. Keskitalo, Emil Skogstedt, Äström & Äström. ' •. •- ^ f 'Y " «. , / ".Jr lilrIIN 1»MWIinl n ■' Haapamedellä t. k. 23 p. klo 6 ip. Nuorisoseuran talossa. Oulaisten Matkanimassa t. k. 24 p. klo 6 ip. Ala-Pirilän talossa. Y limie-skassa kanttori Päimä- rinnan talossa t. k. 25 p. klo 6 ip. Alamieskassa t. k. 26 p. klo 6 ip. kaupp. Naatuksen talossa. Kalajoella Nuorisoseuran ta- lolla t. k. 27 p. klo 5 ip. P y h ä j^o e l l a kunnan talolla t. k. 28 p. klo 6 ip. Raahessa t. k. 29 p. S i e m i s s ä t. k. 31 p. tai helmik. 1 p:nä. Kehoitamme yleisöä lukuisasti esitel mätilaisuuksiin saapumaan. Kaikille tärkeitä kysymyksiä niissä selmitetään. — £itltm Nuija toimii iltaman Kynttilänpäimänä t. k. 30 p:nä Ma- neesissa. Puhujina esiintymät lakit, kanditäatti A. Lagerlös ja nti Hanna Kaarela y. m. Sitäpaitsi tulee muu- takin ohjelmaa. Läbemmin mastedes. — Muutoksia junien kulussa Oulun radalla. Ensi kesä-aikatau- luun, joka tulee käytäntöön toukok. 1 p:stä, ei postijunien suhteen tule ta- pahtumaan sanottamia muutoksia. Si^ tämastoin tulemat n. k. p a i k a l l i s- junat Oulnn—Mimieskan ja Kokko lan—Oulaisten mälillä lakkautettamiksi, mutta tulemat tamarajunat, muka- naan, III luokan matkustajamaunut, sen sijaan kulkemaan näiden junien kulkuajoilla sillä poikkeuksella, että Ou- luun 9 aikaan aamulla saapuma juna lähteekin sinä aamuna ainoastaan Ou- laisista (klo 4. 30.) eikä Alimieskasta kuten nyt ja samoin Kokkolaan menemä juna Alimieskasta (klo 4. 30.) eikä Oulaisista, joten etempää kuin näiltä asemilta aamuksi Ouluun ja Kokkolaan aikomien matkustajien täytyy miettää yönsä Oulaisissa ja Ilimieskassa. Il- tapäimällä Oulusta ja Kokkolasta läh temissä junissa taas sitämastoin pää see kuten nykyäänkin samana iltana edellisessä Alimieskaan ja jälkimmäi- sessä Oulaisiin, joille asemille junat jäämät yöksi. Kun kuitenkin yhdellä junalla olisi mahdoton enääu kasma- nutta tamaraliikettä tyydyttämästi saada kuljetetuksi, tulee tarpeen maa tiessä Oulun—Kokkolan mälillä kum paankin suuntaan kulkemaan lisätama- rajuna lähtien pääteasemilta aamuisin ja saapuen niihin iltasin, mitkä junat eimät tule kuljettamaan matkustajia eikä kappaletamaraa, maan yksinomaan täysin kuormitettuja ja tyhjiä maunuja. Oulusta pohjoiseen ja päinmastoin tulemat junat kulkemaan isommitta muutoksitta. Se tarpeen maatima muutos tulee kuitenkin tapahtumaan, että Oulusta tulee sekajuna aamulla lähtemään masta etelästä tuleman ta- marajunan saamuttua, niin että aina Oulaisista asti on tilaisuus tällöin yhtämittaa Oulussa miipyinättä jatkaa matkaa pohjoiseen päin ja etelästäpäin tulemat tamarat pääsemät siten muo- rokautta aikaisemmin perille. — Leimasuostuuta ja Oulun poliisilaitos. Oulun poliisilaitoksessa ei oteta asiakirjoja ilman karttamerk- kejä mastaan. —Kansantajuiset luennot. Klas sillisen lyseon moimtstelusalissa jatkaa reht. S. Dahlström esitelmöimistä ..kiintotälidistä" ensi sunnuntaina klo 4 i.-p. Luentoon on mapaa pääsy. — Liturginen jumalanpalve lus aijotaan panna toimeen täkäläi- sessä tuomioklrkossa yksityisen pappein- k.kouksen yhteydessä keskimiikkona 9 p. helmikuuta. Esitetään m. m. joku juhlatervehdys ja messuja koraaliko- mitean ehdottamista liturgisista sämel- mistä. Motettiköörillä, johon ke hoitetaan liittymään sekä entisiä että uusia laulajia, alkaa tätä marten har joitukset ensi laumantaina klo 8 ip. Kajaaninmllin kansakoululla. — K i rk- koköörin toimotaan niinikään yh- tymän lisämoimia. Sillä on tätä tarkoitusta marten ensi harjoitus ensi tiistai-iltana kirkossa. — Oulun läänin eläinsuoje- lusyhdiStykseu kokous on ruotsalai- sessa kansakoulussa huomenna lauan- taina klo Va 8 illalla. Kokouksessa tul- laan keskustelemaan käytännöllisestä eläinsuojelusiyöstä ja yhdistyksen liit- tymisestä Suomen eläinsuojt-lusyhdis- tykseen. Kehoitamme eläinsuojelusyh^ distyksen ystämiä ja kannattajia run- saasti saapumaan kokoukieen. — Uusi liike. Rakennusmestarit R. Lyly ja H. Pukinkoriva omat kau- punkiimme perustaneet rakennusloimis- ton toiminimellä Rakennustoimisto Lyly & Pukinkorma. Lähemmin ilmoi tuksesta toisessa paikassa lehteämme. — Raittiusesitelmän pitää työ- mäentalolla ensi sunnuntaina klo l h> 4 i.-p. Suomalaisen Kristillisen Raittius- liiton sihteeri H. Wcilkama. 5i'ehoi- tamme yleisöä lukuisasti tilaisuuteen saapumaan. —^ Hauskan illatsun toimii r. y. Pohjan Leimun huwitoimikunta ensi sunnuntaina Oulujoen Ylikylän „Wäi- nölässä". Ohjelmassa on m. m. 2-nay- töksinen näylöskapp. ..Kultainen sydän" kumaelma y. m. Toimottamasti jou- kolla saamutaan iltamaan, josta ilmoi- tuksessa lähemmin. — Kristillisen työlväenyhdis tyksen muosikokous pidetään tänään klo 7 illalla Aleksanterintorin koululla. — Ruotsalainen Helsingin tnr- nee mierailee taas täällä,, näytellen sunnunt. klo 8 ip. ..Missis Dot'in" nti Hildi Maenermarkin mieraillessa nimir osassa. Maanantaina esitetään Hed- bergin ..Guld och gröna skogar" ja tiistaina ..Sherlock Holmes", jonka nimiosan esittää herra William Larsson. — Kansankousertti^ on palokun nantalolla sunnuntaina £lo 4 ip. — Sairanssnhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 24 Kurkkuröhkää 13 Watsa- ja suolikatarria ... 10 Wesirokkoa . 5 Influenssaa f? Hinkuyskää 1 ,'Yht. 5« ^valitsijat, jotka lvaalipäiwinä olette toisessa äänestysalueessa kuin w. alussa. ' Alkakaapa jo hankkia itsellenne otetta maaliluettelosta, ellette sitä jo ole teh neet. Jokainen on merkitty maaliluet- teloon siinä äänestysalueessa, jossa hänet kirjoitettiin hergille tammikuussa m. 1908. Saadakseen otteen maali- luettelosta, tulee lähettää maltakirja jollekin luotettamalle henkilölle siinä äänestijsalueessa, jossa on luettelossa. Valtakirjan sopii kirjoittaa näin: Täten maltuutan puolestani ottamaan maatilain 46 §:ssä säädetyn otteen kunnan maaliluettelosta. lla p:nä 1910. Todistamat: Sitäpaitsi pitää mälttämättä tar kasti ilmoittaa, missä otetta haluama asui m. 1908 alussa. Otteita maaliluettelosta mälitlää Oulun Nuijan Vaalitoimikunta opet- taja Wilho Kataj.m mälttyksellä. Osot- teensä on Torikatu 43. SniJiiifilöiin! uiioliifen ehliokaslistat. Eteläisessä ;va alipiiris s ä omat listain numerot ja kotipaikat: a. 11. 12. 19. 2 0. 21. 2 2. 3 I. 3 2. 3 3. 3 4. 3 5. 3 6. 3 7. 5 2. 6 2. 6 9. Oulun kaupunki H a apa m e si. P a a m o l a. W i h a n t i. Liminka. l i m i e s k a. 91 i ro a l a. S i e w i. Kalajoki. Pyhäjärmi. Kajaani. Kajaani. Raahe. Sälöinen. Oulainen. R a n t s i l a. P y h ä j o k i. Pohjoisessa m a a l i p i i' r i s s ä: 1 2. 1 3. 1 5. I 6. 1 7. 1 8. 21. R o m a n i e m i. Kuusamo. P u d a s j ä r m i. N l i k i i nl i n k i. K e m i j ä r m i. K a r u n k i. Kemin kaupunki. •guoeattarsat msjcht iiM! Lauantaina 29 p. t. k. tapahtumat ne kauman puuhaiut ja hartaasti odo- tetut Oulun Plirjehdusseuran arpajav