liisizinz m s^sslcuuk! ö p:nZi 8K7/^«lUki7A N:o 127 ISI0 n ei kiipaa ilmzitusta ja toteennäyttä mistä, koska ja milloin mikään maam me porvarillinen puolue on osoitta nut, että se on ..halukas maamme pienistäkin oikeuksista luopumaan ja täyttämään vallananastajain vaati mukset". Herra „K:n" täytyy tietää, «!t?i tuo pimitetty joukko mitään to distuksia ka'paa, siksi uskaltaa hän moista pö'yZ lasketella. Jz entisten säätyjen ja sittemmin nykyisen eduskunnankin puolelta on lausuttu kyllä, että Suomen ja We- näjän keskenäisiä suhteita, joita yllä. pitämät wanhat, ruotsinaikaiset, Kus taa III:nen Vallankaappauksissa syn tyneet lait, rvoidaan perustuslakiem- me mukaisessa ja säätämässä järjes tyksessä nykyajan olojen mukaan jär jestäö. Muita että porvaripuolueet olisivat valmiit maamme oikeuksista luopumaan ja ryssäin mielimaltaan heittäytymään, on semmoista..totuutta" jon^a käyttämisessä meidän sosialis timme omat tulleet saamuttamatto miksi mestareiksi, mutta jota muut ihmiset kutsumat valheeksi. Kaikki inhimilliset asetukset Vaatimat ajan mukaisia uudistuksia, sen luulisi aina kin sosialidemokratina itseään pitämän henkilön käsittämän. Sillä että jo tain asetusta tahdotaan uudistaa ja ajanmukaiseen muotoon laatia, suinkaan ilmoiteta, että ..ollaan mal miit »vähistä oikeuksista luopumaan" Näin käsittää main asian henkilö joka ei anna totuudelle rahtuistakaan arvoa. Mitä taasen koskee niitä sostalr demokraattisen eduskuntaryhmän laa timia maamme oikeuksien laajenta mistä tarkoittamia esityksiä, joihin eivät muut puolueet ole yhtyneet r.iin niistäkin olkoon mainittu joku sana. Woiko tofiaonkaon täydessä tajussa olema henkilö edes uneksia kaan että esim. esityksellä moisella kuin sekin ol', jonka sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä miime talmena edus kunnassa teki, nimittäin että maamme saisi oman kokonaan main eduskun nastamme riippuman miniSteristön olla nykyaikana mitään toteutumisen mahdollisuuden toimoakaan. Jollemme tietäisi ja jos emme nyt jo kuulisi sitä sosialistien omien entisten edus miesten suusta, ettei tämmöisillä esi tyksillä ole milloinkaan totta tarkoi tettukaan, niin moisimme täydellä syyllä sanoo, parempia liittolaista e rySsäläisellä sortomallalla ole olemas sa kuin meidän sosialistit. Tämmöi set nykyaikana suoraan järjettömä esitykset antamat nimittäin parhaa aseet sortomallan käsiin näyttää koko Menäjän kansalle, miten Suomi waa tii päästä kokonaan eroon Menäjästä Tuommoinen on ryssäläisen virka mallan kaikkein parasta tukemista ja sille oi ivallisia, pien aseitten malmista- mistä. Onneksi luulemme, että Me näjän kansan paremmat ainekset al kamat käsittämään mimmoista edus- miestekeleitä meidän sosialidemokraa tit lainsäätämistoimiin lähettämät ja alkamat heitä sen mukaan armostella tietäen, etteiivät nämä «ymmärrä mitä he tekemät". Kyllä ssntähden herra „K.n" astan- ajzmistouh j on kehnointa ..sikunasih teerin" työtä, jota moi wa?awalta ja todenkannalta ottaa main nin perin kehittymättömällä kannalla olema maalikarja.joukko, kuin se on, joka juoksee sosialistipukarien perässä näil läkin seuduilla. Sen herättämiseksi ja tietoisuuteen tulemiseksi tarvitaan varmaan monta sellaista sosialistien omista riveistä lähtenyttä Valista jaa ku^n herra Joosua Järminen ny kyään on. Toimottamasii tuossa joukossa on muitakin mielä, jotka ei mät ajan pitkään jaksa niellä sitä valheen ja törkeyden lokaa, jota tuossa joukossa nykyään ihmisriemuille syö tetään. —e— MM «Mi». — Kieltolain ktirehtimine» Raittiuden AstSivät omat, liittäen mukaan Korpilahden, Ahlaisten, Vii tasaaren. Juuan, Kokemäen, R^uta- järmen. Karttulan, Mouhijärven. Multian, Limingan ja Pornaisten kuntien kuntakokousten tai kunnan Valtuustojen lausunnot ja anomukset osittain alkohoolijuomain lähetyksen kieltämisestä yksityisille ostajille Val tionrautateillä, osittain juovutusjuo- makieltoasian ratkaisun kiirehtimisestä, uudistaneet ennen tekemänsä anomuk, sen, että hallitus jouduttaisi eduskun nan 15 p. marrask. 1909 hyväksy män uuden kieltolakiehdotuksen käsit telyä sekä samalla Valmistaakseen yleisen kieltolain toimeenpanoa käytän nössä ryhtyisi kaikkiin niihin toimen piteisiin, joilla juonmtuSjuomaliikkeen tuottamia haittoja nykyisissä oloissa Voitaisiin mahdollisuuden mukaan eh käistä. - W-«SläiSte» oike«Ifke» tasoittamille» S«o«essa. Mos- lomassa ilmes yrvälle Rusk. Slomolle sähkötctZän Helsingistä, etkä menä- Iäisten oikeuksien tasoittamista Suo- meSsc; koskema lakiehdotus on porast'- aikaa uudestaan muokattamana. WaS- ta tässä uudessa muodossa jätetään se mzltakunnanduumalle. kM l! s, »mii. Maalipuumme Suomalaisen puo Hiekan saanti ja 8:nnen kaupunginosan tasotta- lueen kokoukset. Ensi lauantaina t. k. 12 pnä on waalipiir>mme Suomalaisten seurain edustajain kokous KansalliskodiSsa. Kokous alkaa iltajunan saamuttua klo 7,10 i. Kokouksessa päätetään lopullisesti Valitsijayhdistyksistä ja edustajaeh- dokkaiSta sekä neurvotellaan waalitoi> minnaSta. Oikeutetut ottamaan osaa kokouk seen owat eri kuntain suomenmielis ten Valitsemat edustajat sekä piiri toimikunnan jäsenet. Missä ei mielä ole edustajia Va littu, on se Viipymättä suoritettawa. Tähän tärkeään kokoukseen tulee joka kunnasta saapua edustajia. Sunnuntaina kello12päiwäl- l ä alkaa S«o«alaise» puolxee» tzleixe» k»ko«S Teatterissa. Termehdyssanat lausuu tohtori Hj. Nordling ja kokouksen pääpuhuja on senaattori I. K. Pa a- sikiwi. Lisäksi puhumat Vielä pari muuta puolueen entistä waltiopäiwä- edustajaa. Kokoukseen owat kaikki Suomalai seen puolueeseen tukeutumat tenvetul- leita. Toimotaankin, että he, sekä maaseutulaiset että kaupunkilaiset suu rilukuisesti kokoukseen osaaottamat. Pääsylippuja kokoukseen on saatamana ensi torstaista alkaen Lind roosin Kansalliskaupasta, A. Arosen ja Isak Svhan myymälöistä sekä Teatterilta sunnuntaina asianomai silta toimihenkilöiltä. Suomalaiset järjestöt, pitäkääpä huoli, eitä jäsenenne lähtevät liikkeelle ja saapumat kokoukseen. Susmalaiseu Nuija» arpajaiset. Arpajaisten juhlaohjel ma on tänään jo kokonaisuudessaan lehdessämme julkaistuna. Niinkuin siitä näkyy, muodostumat arpojaiS- juhlallisuudet sangen mieltäkiinnittä- wikst. Marmaa onkin, että niihin sankat pzrmet sekä kaupunkilaisia eltä maaseutulaisia saapuu. Maalaisten sopii telcsoonitse tilata lippuja. Alkuaan oli juhlailtamaSsa aiko mus näytellä Hj. Nortamon kirjoit tama näytelmä ..Saaristossa" koko naan, mutta katsoen näytelmän pi tuuteen ja siihen seikkaan, että per mannon laittamisen muokst tanssi- kuntoon on hankalaa ja Vaikeata katsella pitkää näytelmää, päätti or- paja'stkn ohjelmatoimikunta, että näytelmästä esitetään nyt ainoastaan ensimäinen näytös. Tämä näytös on hywin hauska ja siihen sisältyy useita lauluja, osaksi näytelmää marten eri koisesti sävellettyjä sekä kansallis tanssi. Kappale kokonaisuudessaan esitetään Vähän ajan kuluttua Nui jan hymäkst. Woittoja otetaan Vastaan Kan salliskodiSsa keskiviikkona ja torstaina kello 10:stä a.p. kello K.teen i.p. Ennakkoarpain myynti tulokset owat lähetettämät neiti A. Ritalalle, os. Jtäpuistokatu 11. Moitot jaetaan maanantai na t. k. 14 pnä KansalliskodiSsa. Runsaasta ja armokkaas- ta woittowaraStosta lähem- min torstain ja lauantain numeroissa Tnomalaisen Nuijan kokous on tänään tiistaina kello 8 i. Kokouksessa käsitellään seuraamat asiat: Keskustellaan enst valtuuSmieS- maalista ja yhteistoiminnasta muiden puolueiden kanssa. Malitaan Nuijan edustajat ensi lauantaina pidettämään Vaalipiirin»- me Suomalaisten seurain edustajain ja piiritoimikunnan jäsenten kokoukseen. Päätetään Porin Valitsijayhdistyk sen edustaja-ehdokkaasta tammikuun 2 ja 3 pnä tapahtumissa edustaja- maaleissa. Edellämainitut tärkeät astat wel« Voittamat Nuijan jäseniä suurilukui sesti kokoukseen saapumaan. — Arpajaisj«hla«atztelmä» harjoitxS huomenna keskiviikkona kello 8 i. Mälttämättömästi jokainen! — Sa»ppa-ap«laisko»l«» Valmistamaan toimikuntaan Valitsi kauppakoulunjohtokunta kokouksessaan Viime laumantaina tohtori H. La guksen ja maisteri A. Hammarströmin. Aikaisemmin on kauppayhdistys tähän toimikuntaan val-nnut kavppiavt G. T. Rambergin ja Janne Rosengrenin ia kanppa-apulaisyhdistys kauppias A. Arosen ja konttoristi O. Kallion. Toimikunnan kokoonkutsuu hra Ram berg. unnen. Miime elokuun 2 pnä rahatoimi kamarille lähettämässään kirjelmässä terveyslautakunta ehdotti m. m., että likawedeu mallossa olemat kaupun gin omistamat tontit 8:nneSsa kau pungin cszssa olisivat Välttämättä täytettävät ja tasotettamat. Tähän toimenpiteeseen olist ryhdyttävä sitä kin suuremmalla syyllä, kun yksityi siä tonttien omistajia samassa kau punginosassa sakkojen uhalla pakote taan tonttinsa täyttämään. Kaupun gin itsensä ol.si terveydenhoidon alalla jo antamiensa määräysten täyt tämisessä ottama yksityisille kunta laisille hyvänä esimerkinä. Tästä ehdotuksesta antamassaan lausunnossa ilmoittaa kaupungininsi nööri m. m., että 8.nen kaupungin osan täyttämiseen on laskettu mene män maata katuihin, puistoihin ja laitureihin noin 125,300 kuutiometriä ja kaupungin myymättömiin tonttei hin noin 40,700 kuutiometriä eli yh teensä 166,000 kuutiometriä. Tästä määrästä on Vuodesta 1899 alkaen paikalle Vedätetty voin 70,000 kuu tiometriä, joten Vielä on täyttämättä 96,000 kuutiometriä. Pää-osioll>sesti on täyttämiseen käytetty sitä hiekkaa, jota on saatu Viereisen satama-alu een mutauksesta. Mutta kun nyt mutauS on toistaiseksi keskeytetty, uudistaa kaupungininsinööri aikai semmin tekemänsä ehdotuksen, että tarkoitukseen sopima hiekanottopaikka Vuokrattaisiin Haistilan läheisyy destä. Rahatoimikamari puolestaan eh dottaa, että kamarille annettaisiin toi meksi ryhtyä toimenpiteisiin riittävän hiekan- ja soronottopaikan muokkaa miseksi kaupungin omaa ja sen asuk kaiden tarvetta marten sopivalta paikalta Kokemäenjoen marrella. Sa malla ilmottaa komar>, että scra täysissä maunulasteissa ja huomioon ottamalla 20 "/» rahtialennuksen tuo tuna Risteen soranottopaikalta Va paasti purettuna rautatienraiteen Viereen Porin kaupungissa nousee 4 mk kuutiometriltä, että täyte- ja muuraushiekka samoilla ehdoilla tuo tuna Harjamallasti nousee 3 mk kuutiometriltä ja että molemmissa tapauksissa lisäksi tulee kustannus hiekan medättämiseStä hemosella 8 :een kaupunginosaan 75 penniä tai 1 mk kuutiometriltä, että täytehiekka tuo tuna muokratuilla proomuilla ja hi- nauSmeneillä Haistilassa 14 kilomet rin matkalta ja ajettuna 8:nen kou- punginosan tonteille nousee 2 mk 15 p tai 2 mk 30 penniin kuutiomet riltä, mutta että, jos kaupunki saman tarkatusta Varten käyttää omia proo- mujaan ja hinausmeneitään sekä jär kiperäisesti järjestää Vedettämisiyöt, hiekan hinnan ei p dä nousta yli 1 mkn 50 p tii 1 markan 65 pennin kuutiometriltä. Jos hiekka tuotaisiin Haistilasta, olisi kaupungin sieltä wuokrattowa riittävä hiekanotto paikka 50 Vuodeksi. Kustannus mu taushiekan kuljettamisesta kulkumäy lältä H rvikarin luona 8:een kau punginosaan nousee 80 p tai 1 mork kaan kuutiometriltä lukuunottamatta itse mutauSkustannuksia. Miime torstaisessa kokouksessaan kaupunginmaltuusmiehet panimat ky symyksen pöydälle. — ikesk»Ska»sak»»lu>i raken nuskomitealle esitti insinööri O. W. Fagerholm, jonka komitea oli pyytä nyt laittamaan lämmitys- ja ilman- Vaihtojärjestelmän tätä koulua mar ten, suunnitelmansa. Tämän, uusim pia teorioita noudattamalla laaditun ehdotuksen mukaan tulisi käyttövoi mana olemaan matalapainoinen höy ry kolmesta kattilasta ja pitäisi sen ilmanvaihdon suhteen toimimaan niin että ilmamäärä luokkahuoneissa on 10 kuutiometriä oppilasta kohden ja «etoa aiheuttamatta uudistuu kaksi kertaa tunnissa. — Hyväksyen tämän ehdotuksen antoi komitea, neuvoteltu aan hra Fagerholmin kanssa nouda- tettamasta suunnitelmasta, hänelle toimeksi laatia myös vesijohtojärjes telmän koulurakennukseen. Sitte kun tämä noin 2 Viikon kuluttua on saatu, tulee komitea kääyntymään maassam me toimiviin lämmitys- ja ilman- maihtoliikkeisiin kehotukset! >, että ne tekisimät tarjouksensa näitten laittei den hankkimiseen insinööri Foger Holmin suunnitelmien ja piirustusten mukaisesti. —Majolt»Sk«sta««»kset Po rissa. Menäläisen sotamäen ja san tarmien majoituksesta Porissa on tämän Vuoden edellisellä puoliskolla suoritettu 4,219 mk 98 p. — Eli»kelnoil«oit«?fia. Kaup pa-apulainen Karl Oskar Railo il moitti eilen maistraatille ryhtyviänsä harjoittomaan kauppaa ja rouma Hilma Lahtinen niinikään kauppalii kettä. — Lopetettu liike. Itsellinen Fredrika Kämäräinen ilmoitti mais traatille eilen lopettamansa täällä harjoittamansa kahmilaliikkeen. — Merifelittzkseu jätti ..Ml- man" kapteeni Juho Tuuli eilen kai mansa karilleajosta maistraatille aset taen kaiken syyn laivalla olleen luot sin niskoille. — EräS polkuptzöräilija, joka oli ajanut ilman lyhtyä kaupungilla ja osunut ajamaan erään henkilön nurin, sai tästä eilen maistraatissa 5 mkn sakon. *) Tilanpuutteessa viipynyt. — K«oll«t. Miime laumantaina klo 3 jälkeen i.p. kuoli täällä kaup pias Henri! Herman Finn» berg läheS 70 Vuoden Vanhana. Mainaja oli Vuokratilallisen poika Noormarkusta. Noin nelisenkym- mentä muotta harjoitti hän Porissa kauppaliikettä ja sen yhteydessä maan- Viljelystä ja karjanhoitoa. Evan kelisen suunnan hartaana kannatta jana kuului hän pitkän ojan Luteri laisen yhdistyksen rukoushuoneen johtokuntaan ottaen uhrautuvaisesti osaa myös muihin hengellisiin rien toihin. Maatimattomana ja hywä- sydämisenä miehenä esiintyi Vainaja kaikkialla. Lämpimästi kannatti Fin? berg kansallismielisten pyrkimyksiä. Tunnollisen puolison ja rakka n isän poismeno koskee raskaasti omais ten, puolison ja 3 tyttären, mieliin. Paitsi heitä, jätti mainaja jälkeensä 2 sisarta, Veljen, 2 wäwyä jalaSten- lapsia. — Kokemäeujolee» Porin vont- toonasillan yöpuolelle muodostui sunnuntai-yönä heikko jääpeite, jota Viime päimien pakkaset omat Vähä sen wahwistaneet, mutta joka kuiten- kin Vielä on ohutta. Silta on edel leen paikallaan ja tulee luultawasti siinä pysymäänkin, elle!wät pitkä aikaiset sateet nosta tuntumasti ny kyisin alhaalla olemaa joen mettä Puutavaroita aijotaan edelleenkin lähettää SeikuSta ja Manhastvsa hasta Reposaarelle. — W«osrao!ke«de» siirto. Rahatoimikamari myönsi eilen kalas taja FranS Erik Söderlundille luvan siirtää Tahkoluodolla olemin asuin tonttinsa Vuokraoikeuden leslirouma Hildegard Sillanpäälle. — Reposaarella on liike ny 'yi sin Vitkasta. Satamassa Vartoo 7 höyry- ja 3 purjelaivaa lastia. — Rottasota. Rahatoimikamari päZtti eilen hankkia valtuuston myön tämällä 400 mkalla Ratin-nimistä rottamyrkkyä. Terveyslautakunta on s uostunu t kokeilua johtamaan. — Ää«ioike»tett«ja PoriSsa on tammikuun 1 ja 2 pnä tapahtu wissa wolliopäiwämiesmaaleissa kaik kiaan 6,887, joista 2 822 miestä 4,065 naista. W 1910 vaaleissa oli ääni oikeutettuja wain 6,719. joten lisäys tekee 163 äänestäjää. Eri äänestys alueille jakaantumat äänestäjät seu raavasti: I:Ssä alueessa 1.248, joista 467 miestä ja 781 naista. (M. 1910 oli äänesiäjiä 1,254). Mähennys 6 ää nestäjää. II:Ssa alueessa 1,137, joista 430 m. ja 707 n. (M. 1910 oli 1.110) Lisäys 27 ään. 1ll:ssa alueessa 1.936, joista 763 m. ja 1,173 n. (M. 1910 1,838). LisäyS 98 ään. IV:Ssä alueessa 1.332, joista 609 m. ja 773 n. (M. 1910 1,370). Ll- söys 13 ään. V:Ssä alueessa 332. joiSta 171 m j, 211 n. (M. 1910 393). Mähen nys 11 ään. VI:ösa alueessa 802. joista 382 m. ja 420 n. (M. 1910 754). Lisäys 43 ään. Zkatuje» kitveämisee» enst Vuonna ehdottaa kaupurgminstnööri myöniely^tä sammasta käytettäväksi 18,000 mkaa. — Zkesäkilpa-ajoratakysy«tzs on rahatoimikamarissa ollut jo pari kin kertaa esillä. Radan alueeksi ovat anojat pyyräneet joko urheilukentän ympäristöä tahi metsän laidassa Lat tomeren tien varrella olevaa aluetta. EikseSsä kokouksessaan päätti raha toimikomari maatta anojilta myös Viimeksi mainittua paikkaa marten rataluonnoksen. — Saipp»atehdaSta ruvetta nee täällä näinä päivinä rakenta msan Porin tiilitehtaaan aluelle Tii litehtaanputston eteläiseen päähän. Tehdas tulee pienenpuoleinen. Pi tuus sisäl ä tulee 11 metriä ja leveys 7 metriä. Aikomus on saada se tuota pikaa vil-miksi, niin että jou lusaunaan jo saamme Porin tehtaassa Valmistettua saippuata. Yääolemaan tietoon olemme saa neet seuraaman Varmennuksen: Eilen iltaisessa rahatoimikamarin kokouksessa pyysi kauppias Bruno Juselius lupaa saada 6:nnen kaupun gin osan eteläpuolella oleman tiiliteh taan alueelle rakentoa kivestä saip puatehtaan. Rahatoimikamari, puol taen anomusta, päätti jättää sen kaupungin Valtuuston ratkaistavaksi. EamariittikurSfit tohtori B. H. Jögerroosin johdolla alkoivat täällä Viime perjantaina. Kuunteli joiksi on ilmoittautunut noin 50 rau tatieläistä. — Kappalaiset» ttaali» Miipu- rin lääntn Uudenkirkon pitäjässä, jossa seurakunta Valitsi paimenekseen Reposaaren komministerin I. O. Rindellin, on tuomiokapituli tehtyjen »alituksien johdosta kumonnut, mutta Vaalikysymystoimituksen julistanut pysyväksi sekä määrännyt Miipurin kappalaisen A. H Saarnion sanotun maalin uudelleen toimittamaan tule man jouluk. 4 pnä. — Reposaaren komitea» ko- koxkseSsa päätettiin Porin kaupun- ginmaltuuStolle uudistaa reposaare- laisten aikaisemmin tekemä anomus, että likaviemärit saarella laitettaisiin ajanmukaisempaan kuntoon. TeuraStushuoneen rakentamista saa relle päätettiin ehdottaa. Uimohuoneen suhteen päätettiin Valtuustolta anoa, että rakennettai siin joko uusi uimahuone kirkon ala puolelle tai sitte nykyistä laajennet taisiin lisärakennuksella. Uuden kaimon rakentamista saaren kirkon seutumille päätettiin Valtuus tolle ehdottaa. Uimahuoneen ja kaivon rakennus puuhien katsoi komitea saattaman so- pimammin tapahtua n. s. hätäapu- töinä, jotta taaS tänäkin taimena kai- ivataan. Komitea päätti myöskin uudistaa saarelaisten aikaisemmin herättämän esityksen elintarpeiden tarkastamisen järjestämisestä saarella. Tämän yh teydessä päätettiin ehdottaa, että kenttä Aiihangankodun Varrella («Hotellis sa") luowutettaisiin toripaikaksi, koSka talviaikana nykyinen toripaikka sata massa ei lumiesteiden takia Vastaa tarkotuStaan. — Raittiussexra Alpha» ar- paiaifissa miime sunnuntaina oli mäkeä kohtalaisesti. Ohjelmaan kuu lui Eino Salmelan esittämä runon- lausunto, R?uta j. met. ammattiosa?» ton torvisoittokunnan soittoesiiykset, kuvaelma Rumbergin Hirvenhiihtä jistä, espanjalainen pukutanssi ja näytelmä..Likinäköiset". Arpalipuista, joita oli 4,500 jäi pieni erä myy mättä. Kokonaistulos tekee noin 1,200 mkaa. — N. M. K. B:n stztzs«ytz- jäiset miime laumantaina onniSlui- wat kohtalaisen hywin. Rahallinen tuloS tekee Vähän maille 200 mkaa. Myyjäisten yhteyteen järjestetyssä iltamassa pitivät puheita poötvrit M. Martio, K. Ojanne ja M. Airila. Soololaulua esitti opettaja Toivo Ojalan säestäessä opettajatar Eine AveniuS ja köörilaulua rukoushuo neen nuorisoyhdistyksen laulukuoro rouma Hinna Jäkälän johdolla. Mä keä oli runsaasti. — 18 wa»?ia löhetettiin täältä eilen läänin Vankilaan. — Pori» „Karhuu" puolesta tullaan lahjoittamaan yhteisvoitto Nuijan arpajaisiin. Miten lvalitetaan, jos on jätetty pois Vaali luettelosta. Jos äänivaltainen Vaaliluetteloa ja siihen liitettyä täydennysluetteloa tarkastaessaan huomaa, että hänet on niistä jätetty pois, antakoon itse tahi Valtakirjalla varustetun asia miehen kautta viimeistään viimeisenä niistä päimistä, joina Vaaliluettelo on ilmoitettu esillä oleman, maali- lautakunnalle kirjallisen oikaisuvaati muksen ja siihen liittyvät tarpeelliset todistukset. M alitus moidaan laatia esim. seuraamaan tapaan: „ läänin kuvernöörille. Koska allekirjoittanut, joka Vuoden 1909 tammikuun 1 pnä asuin kunnan (kaupurgiv) äänestysalueessa, olen havainnut ni meni jätetyksi pois tämän alueen Vaaliluettelosta, Vaikka minä Mal- tiopäimäjärjestyksen 5 H:n mukaan en ole äänioikeutta mailla, pyydän täten tämän erehdyksen oikaisemista ja ni meni ottamista sanottuun luetteloon. (JoS Vaaliluettelossa on mainittu poisjättämisen syy, woi Vielä lisätä:) Syyksi poisjättämiseen on ilmotettu —, mutta kuten mukana seu raamat tcdistukset osottavat, ei tämä pidä paikkaansa. (Paikka ja aika.) (Täydellinen nimi, toimi ja tarlka ilmoitus asunnosta 1 pnä tammi- luuta 1909). (Kaksi todistajaa). Kukin on oleva vaaliluettelossa siinä äänestysalueessa ja sen asu muksen kohdalla, jossa asui vuoden 1909 aluSsc; n-uonna 1910 Vuo tensa täyttäneistä toi täyttävistä on erikoinen lisäluettelo, mutta heisiäkin sen mukaan, missä miime vucden (19i)9) alussa asuivat. Ellei enää ote sillä alueella, tulee kiirettä pitäen sieltä ottaa selko, onko luettelossa ja ellei ole, Valittaa. Kaitki Valitukset maaliasioissa omat maksuttomia. Kaikkien welwollisuuS on pitää va ransa, että tulevat luetteloihin! tlllllM st leMlIII!. — So^eritulma We«äjäSä. Liian hyvä vuodentulo vsi joskus aiheuttaa suur a häir ötä ja ruhzpu- laa maanviljelijöille ja monenlaisia selkkauksia kaupalle ja teollisuudelle marsinkin niin sekavissa oloissa kuin Menäjällä. Niinpä Kiovasta sähkötetään Mrsh. Wj:lle t. k. 3 pnä: Sokerin hinta laskee yhä, kukistaen keinottelijoita ja saattaen vaikeaan asemaan sokeritehtatlijat ja suuret so kerilla keinottelemat pankit. Munan kin pankki on kärsinyt jo kahden mil joonan ruplan tappion ja eräs tun nettu mälityskonttori on hävinnyt sokerilla noin 600.000 ruplaa. Kiovassa ilmestyvä Kljevsk-ja Mysli kirjoittaa sokeripulan johdosta seuraavaa: Harvinaisen runsas ja hyvälaa tuinen sokerijuurikassato tänä vuonna ja sen menestyksellä tapahtunut kor- luu, jotka lupaamat suunnattomat määrät sokeria kulumana valmistus- kautena (Menäjän sokeritehtailijain liiton ennakkolaSkujen mukaan 106- 107 milj. puutaa), on aiheuttanut heti myyntikauden aluSta alkaen säännöl lisen sokerin hintain laskeutumisen paikallisilla markkinoilla. Miime päi- minä omat hietasokerin hinnat alitui sesti laskien alentuneet 3 rupi. 90 kopeekkaan (perjantaina kertoi Birsh. Mj. hinnon laskeutuneen 3 rupl. 85 kopeekkaan) puudalta Lounais-Menä- jän asemilla. Vähittäiskaupassa on hietasokerin hinta laskenut 11 kopeek kaan naula. Yleistä laimeata ja hintain alene miselle sopimaa suuntaa huonontamat Vielä seuraamat seikat: tehtailijat tar joamat runsaasti kaupaksi sokerihietaa, koSka he tarvitsevat käyttövaroja maanmiljelijöille ja työväelle mene viin suorituksiin ja uusien sokerijuu- rikas-hankintasopimuSten tekemiseen, eikä kysyntä ole riittämä. Rafinee- rauStehtailijat omat hillittyjä. Kei- nottetukysyntä, keinottelijoiden halluS- sa jo olemien suurien sokerimaraSto- jen tähden, on sangen laimea, ja wih- doin, kokeneet kauppiaat ostamat main sen Verran, minkä juoksemaan me nekkiin tarvitsevat, odottaen hintojen edelleen laskeutumista. Yhtenä syynä hintojen laskemiseen on myöskin se. ettei monella sokeritehtailijalla ole riittävästi Varastohuoneita heidän tehdaStensa Valmistamalle sokerimää- rälle. — Mielä noita honkiahumi- see. Seikun sahaan oli miime miikolla sahat^arvalsi nostettu niin suuri honka tukli, että 6—S miestä saimat sitä noin tunnin ojan meistellä. eanenklln se sopi raamista läpi menemään, maikka siihea mahtuu hc>lkaistjamitolt>^en 25 tuuman mahivuinen tukkipuu. Olipa siinä pölkyn- pätkää, joten sopii siis ky'.!ä edellesnkia lauleskella, että „wielä naita honkm hu misee tuolla Suomen sydänmailla! ' — Maalitoimintaia toi mettomuus. Miime ivukolla pv.nvat tämän maalipiirin sosnl stit yhteisen edustcjakokovk en Karkussa. jossa erään edustajan kertoman mukaan päätettnu m. m. nyt heti lähettää 3 makinaista agitaattoria w?alipiiriä samoamaan. Mutta kun ota!suttiin, että tämä joukko ei m.i saada toimottamna tulosta aikaan, pääteltiin kahdeksi wiimeise'fi miikotsi lähettää maakuntaan kokonaista 50 pal kattua herättäjiä Näiden palkat ja mat- kvkustannukser päätettiin Ierä'ä fitcn, että kukin tvömäenyhdistqs suorittaa maali- rahastoon etukäteen 50 pnä kntakin jäsen tään kohti ja sittemmin kcr iämvt tämän rahan jäseniltä takaisin r -Hetoihinsa. Waa!irahaston kartuttamiseksi melmoitet- tiin jokainen yhdistys yllämainitun lisäksi to?menipanemaan mähintäin yhden ilta man Näin tarmokkaasti, ripeästi ja uhrautu mani warusta»tuu tämän maalipirin „kstyhäl>stv" enst tulemiin maaleihin. Tä mä toimenpide kelpaa ^simertUsi suoma laiselle puolueelle, jonka jäsenet monin paikoin omat aiman toimettomina. — PuSkisihan se nupupääkin, jos olisi sarmet. Täällä ilmestymä ruotsalainen kannattama suomen'ie!inen sanomalehti, „Satakunnon s-a>iomat", on mi-me aikoina ollut entistään her mostureempi. Joka ikisessä numeros saan yrittää se useammassa sepus tuksessaan omista tekasemistaan aiheista päästä näykkimään ia nilmimään „suo- mettorelaisia". Ja säännöllisesti jo'aiken no den kydäysten lopussa on aina mäite, että se »Satakunta", se se muka „alin- oma-sestt nalkuttaa" ja on sitä tehnyt jo wunsi'ymmeniä! Mill nsia keinoja „Sa'akunn<ni Sano mat" käyttämät lukijoitaan barzann mie- dessään. siitä on tuon lehden joka-noa „suomettar laisista" la tlma kiriotus sil mänä todistuksena. Mitättömyytensä tähden täytyykin niistä use mm U hil jaisella hymyllä stmuutlaa. Näytteeksi siitä, miten ..Sanomat" näkemät summi- tulfia keskellä päimää ji tekaseivat tikusta asian, mainittakoon tässä .Sanomain" niime perjantain numerossa ollut ..Pis kuinen piirre"-nimiren uutinen^ Simä juhlallisesti oso!etaan, että .äskettäin ilmestyneessä sanomalehtiwette!o-sa" oa „Waasan" ja ..Satakunnankin" ilmo suomen- ja ruotsinkielisenä, ja koettaa lehti kehottaa lutijoitaan tekemään jos jonkinlaisia ..johtopäätöistä" tuosta „Sa- nomain" mietettä uki hir reästä teosta' katso'aa, „S'takunta" ilmoittaa myöskin raotsinki-le->! Ja olisikinhan siinä ruot sinkieli tarpeeton. joZ tuo „saicmzlehti luette'o" olisi a-jottu yksinomaan Suo messa len?it>"ttäwäksi. Mutta tässä juuri om^t „Sanomat" kumminkin silanneet todellisen asianlai dan Nyt.äskettäin" ei SuomeZsa ole ilmcs ynyt muut, ..sanomalehtiluetteloa" kuin ilmaitusloimi to Hermeksen luettelo. Ja siiä kai ..Sanomatkin" tar'ottawat^ stllä siinä on „Satakunn>n" ilmoitus suomeksi ja ruotsiksi. Ruotsiksi siitä yksin kertaisesta syystä, etlä tuota luetteloa leivitetään ja jaetaan myöskin miavuri- maissa Ruotsissa, Norjassa ja Tans- kass». Siltä mcra'ta, että „Sanoma>." w.',si,'- edestin kaluamat antaa täll <>sia „V 'skui- sia piirteitä" t etämättöniyydestäZn. s.ino- malehuolojen tuntemattomuudestaan ja poikain.isesta häijunittiivydeZtään ii noi tamme ..Sanomain" h rro lle uutis- ia nankkimisaiheikfi seuraama^: Lu ole>nassa paljon samaulaisi i sanomalehtiluetteloit?, loissa ilmoi!e'aan ..TaMlunnan" clemas- saolosta wie'ä muillalin kiil llä kuin ruotsiko. Niinpä on luettelonsa norjaksi Norjassa, tanskaksi Tanakassa, saksaisi Saksassa, msn.-jälsi Menäjällä. rinsk.M Ranskassa. c»glinni!si E"s>!ann!ssa ja Älm.r kassa j. n. e. Eikä sitä ole mwääi> salaiiuuteaa p detty. Päinmastoia on noi:a luetteloita siellZ, kuten samank -ltai sia meiLälin^ saatamiva ja i.äky^ällä isoim milla rautatieasemilla, suurissa lulleissä hotelleissa j. n. e. Ia kokonaista 5 mno ta on m. m. „Waasa" säännöllisesti joka numeronpa o ^kossa maivi- nut sen ilmoitustoimiston Berliinissä^ P riisi?sa. Nem-Aorkissa, Bostonissa. Buffalossa. Marschaussa. Moskomassa. Pietarissa j n. e. jonka puoleen moi kääntyä. Ja ilmoituksia sieltä on tullut ja tulee Iras takin. „Waasa" ja „Sat-kunta" omat näet tunnettuja kauempanakin kui» Porin torilla. Htrralal della ja Latto ncrsllä, mihin ..Sanomain" näkö- ja lemiä^iisala loppuu. ^5g muotta täytti torstaina prosessori Mikael Soininen, yksi maamme k nsanop>:tulsen ja raittiustuön esimäisiä miehiä, yksi niitä jaloluontoisi,, runsasla!zj.isia miehiä, jotka oivat kan samme ylpeys, samalla kun he itse oivat viin maatimattsm a kuin h5n on. Tämän miehuusikänsä merkkipäimän johdosta sai professori So nin en m'st'.anottaa rilnsaaNl läheltä ja kauk a kansalai-Mu ystiimyyden ia kunnia?o>o'iik^a sekä on nentoi-vctak^a. Lähct-zksi.ttä mainttka- koon Raittiuden Zsläiv en. K'.nsa '^ulu- opettojiyhdistykseii. Sucmen loäkiri n r. ittiusseur »n. Ku «niater .vehdyt -ellä käy neiden joukossa huomattiin professori Danielso»-K ilinar, senaattorit Akcrman ia Sct>. Gripenberg, professorit Mstnn- d.r, Ti-deer, Ku?tarvi ^.otenfelt. Armi Grote felt, K. Krohn. E. N, Setala. U, Lehtonen q. m Iltasella hänen kunniat sensa m^etety^sä juhlassa puhuimat opet taja Laurila Lapualta. Iri Mait'. He- lenius-Sepvälä. tarkastaja T >r a-n,e, nti Alli Siissinen, Mat lda von Troil y. M. Sieltä täältä. Turun kaupun- pin tulo- ja meno rwio m. l!'tl tekee 8,51v,7Ä!- 7g josta taksoituksella on kerättcimä Z,2S5 5iS^ 3Z piiä. Meroäyr n hinta tullee tekemään 47: 40 p-iä eil >(i p:>ä eiiemmän kuin tänä »vuonna. Lähetyssaarnaajat W. Atho ja E Leh-o lähtimät miime laumantaina Helsingistä Ambomaalle Asrikaan. 4K muotta oli t. k. 4 p:nä kulunut päi- mästä, jolloin A eksanteri II teli päätök sensä kauan malmisiettamana olleessa kysymyksessä Suomen rahasta, joten markka ja penni lopulta päästivät ar moonsa. Kurkijoen osuusmeijeri o. y:n meijeri- koulusta on päästötodistuksen saanut m m.: Martt, Saarine a Loimaalta, sai pai kan Nissilän osuusmeijerissä Iisalmella. Raahen kauppa- ja porivarikoulun joh tajalle on myönnetty 3X1 mka tekiiäpa!k- lio hänen kirjoittamastaan oppikirjasta .Seminaarin laskuopvi". 30 muotta näyttelijänä tulee nyt ol- leelsi Kansallisteatterin näyttelijä rouma Katri Rautio. ö/M satulan tilaus Menäjän sotawäen tarpeiksi on annettu erään suomalaisen toiminimen suoruettamakst, koska suoma laisen liikkeen tarjous (92 rpl. kp > oli ^3 rupl. huokeampi kappaleelta kuin lähin menäläinen tarjous. Filos. mais!. F. Naupala Tqrwäältä on senaatilta anoiut että hänelle myön- nettäistin yhteiskn»tao'ojen tutliinista marten ulkomailla m'n ivuotamen apuraha, jota olisi suoritetiama s>k>l iun- nes hän tutkimustensa päätyttyä olist saanut tilaisuuden viiden tutokpa yhtei seksi hymäkfi käytännössä so-re^uttaa. Maliiokonttori on nimittänyt senaatin ivaltiomarain toimituskunnan ensimaisen apulaiskamreerin I. K- Wart,omaaran maltiokonttorin kasöörikst. Zkim t!c 8mitiKi, A siu n.^citoi.-a ir- rusfs. Eerikinkatu S. Puh. 434. OmiZtajat: Homioikeudennotn^io Wa'.nv Kiwi ja öorvioikeuden» kansliSt, Santeri L-aaniijoki^ Senaatti on päättänyt alistaa korkeim paan paikkaan, että enst muodeksi myön nettäisiin 8,000 mkn määräraha matkaM- pendeilst maan oikeus- ja hallinnollisissa Miroissa olemille henkimille. Senaatti o» päättänyt antaa irnrka- mahmistuskirjan Hangon satamakaplee- nin wir?aan luotmanok^en entiselle ali- kapteenille A. L. Laurenille MehiläiShoitokurssit kansakoulunopelta- jille toimeenpannaan Mihdissä enst kesä nä, jos pyydttty maltioapu saadaan Budapestin yliopistoon on äskettäin arvattu mopa^paikka (mapaa asunto, >va- pza ylöspito ja m paat opintokustannu'- set) yhdelle sellaiselle suomalaiselle yli oppilaalle, jo!a tahtoo opiskella unkarin- kieltä. Mirtain kunta on anonut 15(1.^00 mka maltiolainaa maimaistalon rakentamiseksi, Lattenhoito yhdistys on anonut mal- tio^maroista 3 mkn lainaa toi-uin- tavsa edistämisekfi, Metsänkavppoja Loimaalla on tämän syksyn kuluessa tehty koko jontto, Niinvä omat metsää myyneet Alfred Kuitu ZV0.VM mkn ja N,k-.'lai Jso-Ezkola tS,0vl) mkn kauppahinnasta W. Rosenlew ja K:lle sekä Koltkol m perikunta mkn hinnasta A Ahlström osakeyhtiölle. Euran kunnanefimiehelle on jätetty kirjallinen pyyntö uudea kansukoulun pe rustamisesta Kauttuan piiriin. Rauman Suomalaisen yhdistyksen huo- nensto on perinpohjin fi-stiity ia tekee se nyt hauskan ja letukkaan maikutnksea. Miime se.-kiiviikkona heitti eräs IS muotias poika kiven Orimrd-ltä Timpe reelle menemZn junan Illmnen luolan maunun ikkunasta stsää.'. Miime maanantaina ja tiistaina suori tettnn Oulun lään nrahastoon seitse mältä miljoonaa markkaa maksuksi mal- tion tukk-.huutokaupoiSsa ostetuista tukki puista. Martta-yhdistyksen ruuanlaittokurs seille Helsingissä on kauppaneuwo'.selar E Ahlström lahjoittanut 5t0 mk ja sa a- neuivoksetar I. Costiander 3t>0 mk. NrMsim la tsiSe. kAil Dssielsstti» tttlmyttelg RtMsneellll. Pistäysin eilen mainitussa näytte lyssä ja loin lyhyen silmäyksen sii hen. Herra Dmielsson on asettanut näytteille kaikkiaan 64 maolausta harjotelmaa ja piirustusta. Päähuomion Vetävät puoleensa muotokuva- jz henkilömaalaukset. N istä luettelen: taiteilijan oman muotokuvan, istuman naisen muoto- kawan, uunin edessä ja ikkunarahilla istuvat ukot, joista enfinmainittu on näy telyn kaikkein paraita. Antiikki nen lamppu sytyttSjineen kiinnittää myös heti mieltä. Eheämpiä vaiku tukseltaan on taulu »Navetassa". Maisemamaalauksista miellyttivät minua paraiten tyyntä kesä-iltao, kesäyötä ja kylää kuvaamat taulut. Mainitsen myös taulun »Kahvi kie humassa. Kallisarvoisin näyttelyn tauluista on »Tuulinen syyspäivä" ja on sen hinta 400 mk. Muutamia 300 mk. tauluja on. Suuren osan taulujen hinta Vaihtelee 20 mk. j, 100 mk. välillä".! Näyttely on avoinna arkipäivinä 10—2 päivällä. Sisäänpääsyn,Usu on 50 p., nuorisolta ja työväes'öltä 25 p. Kannattaa pistäytyä katsomassa. S. S. Kansanmalistusseuran Tietokalenteri 1911. Tämän kansalais- ja kotielämässä niin tärkeäksi käyneen tieto- ja haku kirjan kolmas Vuosikerta ilmestyy hyvissä ajoin ennen joulua ja tulee sisältämään seuraamat pää- ja ala osastot: I. Valtiollinen käsikirja. Yleis katsaus Valtiomme järjestöön ja hal lintoon. MirkamieS luetteloita. Puo lue- jz mzltioelämästä tärkeitä tietoja. Vertailuja ulkomaan oloihin. II. Lakeja jz asetuksia. Kaikki Vuoden kuluessa ilmestyneet tärkeim mät lait ja asetukset. Tässä osas- tossa on nnM julaistu maamme itse näisyyden hävittämiseksi annettu val» takunnanlaki sekä ylimääräisten Val tiopäiväin vastaus siihen. III. Tilastollinen käsikirja. Li.et- teloita, numerotauluja, kaavakuvi- oita ja selitelmiä Suomen väestöstä (m. m. täydellinen luettelo kunnista ,a niiden pinta-alasta, Väkiluvusta ja kansakouluista), siirtolaisuudesta, maanomistuksesta, maanviljelyksestä ja karjanhoidosta, kalastuksesta, met- ststä, teollisuudesta, kaupasta, kul- kuneumiista, postilaitoksesta, valtion taloudesta, rahaliikkeestä, vakuutus toiminnasta, osuustoiminnasta, ope tusaloista, kansanvalistuksesta, kir kosta, kunnalliStilaStosta, yhteiSkun- nan kovaosaisista, terveysoloista, työväen tilastosta. edistySliikkeistä, naisten ja lasten tilastosta y. m. Kaikki osastot ovat uudistetut ja useita kokonaan uusia perustettu. Kotimaiseen tilastoon liittyy nyt en tistä laajempi ulkomainen osaSto. IV. Käytännöllinen käsikirja sisöl tää useita huomattavia uutuuksia m. m. seikkaperäistä neuvoja ja tietoja elämän uran ja toimen etsijöille, pie nen yhteiskunnallisen sanakirjan, mo nivärisen sienikartan, Suomen liike- kartan, nimipäiväluetteloita, kaiken laisia käytännöllisiä tietoja ja neu- woja. Tietokalenteri toimitetaan useiden Valtion Virastojen ja ammattimies ten suosiollisella avulla. Suurinta huolta pannaan tietojen tarkkuuteen ja luotettavaisuuteen. Kirja sisältää suuren joukon tietoja, joita ei saada mistään muusta teoksesta. Tarkka ja selvä asiarekiSteri sekä kullakin sivulla olevat otsikot tekevät kirjan suunnattoman tietomäärän helposti ja nopeaSti käytettämäksi. Tietokalenteri ilmestyy entiseen ta paan noin 300-siwuisena. Hinta Vä rikuvallisissa waatekanMa 1 mk. 75 p. T'lattawZna kaikissa kirja- kaupoissa ja asiamiehillä, joita ote taan kaikkialle, missä sellaista ei en nalta ole. Ull8j-8WMa. Kskm tjlsiMseu lsxssItölN MilstMmijttt. Kysy-nyS kansakoulun perustami sesta Kallaan kuntaan on jo verrat tain mzrhain herätetty. Se ei kui tenkaan nöytä omien kuntalaisten Valistusharrastuksesta j-chtuneen. An sio siitä tulee läänin silloiselle kuv-r- nöörii e kreivi C. M. Creutz ille. Helmikuun 17 r:nä 1873 pid-lylle kuntakokoukselle oli hän lähettänyt kirjelmän, missä hän ehdoitti kansa koulun perustamista ja lupasi siihen tarkoitukseen lahjoittaa 2,000: — markkaa. Pöytäkirjan mukoan »tätä maStaan oli yksimielisesti k-utki muut, paitsi esimies, Leineperin tehdas ja I. F. Kiilo, syyttäen ei ainvcStaon varcin puutetta, waon Vieläpä kou lua tarpeettomuutta ja vahingolli suutta, ja niin inhoittawilla vuhe lla joita ei tässä paperille pantu". Sa mana päivänä päiwä!ys!ä Kullaan kir eessä kerrotaan „Satakunta"-leh- deSsä tämän niukkasanaisen pöytäkir jan lisäksi m. m. »että seurakunncn kappalainen lupasi koululle tcnttimaon ja 2 tynn.alaa peltoa juuri tonttimaan viereStä vuotuista veroa vastaan, V" kappaa viljaa joka talosta, nou seva siis tynnör.inkin asti. Surku- teltavaSti kyvä meni osta myttyyn. Tahdon tässä kuitenkin ilmaista ylei siä mielenmietteitä kysymyksessä ole- Vasta astaSta, jcita ismiSyStäuän kauhistuksella täytyi kuulla. TS m- mötsiS oli esimerkiksi-. koulussa muuta opeteta kuin toisien lalkcreita paljastamaan, joista esimerlkejä kyllä saa nähdä Porin kcduilla", „ei täm möiset muita ole kuin jäniksen pau loja, joilla meidän kurkkuja kiristet täisi", »jollekulle koulunkäyneelle her- raroikllle tarvitsisi kai palkka kaivaa meidän kukkaroistamme, kun tänne ihmistä Vaivataan", »ei kouluja enää tormito, kyllä ilman niitäkin toimeer- tullaon, stllä ei mailma enää kaunan seiso. koSka tällaiset merkit edelläköy- vät" j. n. e. A!fi oikein wmkutu?!en tekevä syy oli myöS: vietähän lop- emme kiroisi meitä baudaSsammekin, kun tämmöisiä rasituksia laittaisimme heidän niskoillensa. Asiaa puolusta via oli peikolla maan kaksi." »Mutta peräti toiiellainen cli mieli toisessa päätettävässä asiassa, nim. annettaisiinko eräälle kaupungin koup- vi?alle harjoittaa kauppaa kirkon Vieressä. Koulun Vastustajat oli vat siihen myöntyväiset joka suu ja pää, wie !ä?ä eräs heistä nosti kysy myksen, jos ei siihen kauppacn saisi yhdistää pientä »apteikia", että tar peen tullessa saisi »troppia". Kyllä hän yskän ymmärrätte. Koulun puolustajat eivät jättäneet kuitenkaan yhtään ainoaa Väitöstä järkevillä syillä kumoamatta, vaan otsan ja hartioin hiessä moni tiimaisen väitte lyn kautta tenästeli siksi, että kum minkin tuli se yleisesti tunnustetuksi, että koulut owat kynät mutta varoja tarvitaan tätä nykyä muihin toimiin, «ikä siis ruveta koulua perustamaan, perustakoon kukin itse sen, joka niin tahtoo. Itse luontokin näytti sure van tänä päivänä ja muodattipa muutaman kyyneleenkin ja huokaili kuulen hymyillä. Päivä peitti sil mänsä pilvien taa eikä tahtonut kat sella Kullac laisten tuumia. Kuitenkin pzla'ttnni kokouksesta pilkisti päivä r -ioSto, joka mieltäni koetti virkistää tällä ajatuksella: ehkä Valonsäteet sen tään kerron Kuvaankin kuntaa pää sevät Valistamaan, jos ei ennen niin sitten kun tämä suku on astunut tiliä tekemään töistänsä sen eteen, joka sanoo: »se on tuomio, että Valkeus tuli maailmaan, mutta ihmiset rakas tit enemmän pimeyttä kuin välke- utta." Kokous oli ollut, kuten eräs osan ottaja on kertonut, myrsky.sempiä mitä olla saattaa. Mäkeä oli buo- neen täysi, toisia vielä ulkonc. Mie lenpurkaukset, jotka olivc-t kiihkeitä ja säälimättömän räike tä, kohdistet tiin lopulta puheenjohto jaon, silloiseen kappalaiseen, joka liidettiin kysymyk sen innokkaaksi kannattajaksi. Häntä uhattiin sakoilla, jos mielä ryhtyy tällaisilla ostoilla kuntalaista Vaivaa maan. Turhaan yritti paimen lau maansa hillitä; tällä kertaa ei näyt tänyt papillinen arvovalta (auktori teetti) eikä muuten vallinnut ystä vällinen suhde Voivan mieliä hillitä. KsululysymyNS ei sitten vuofikau- siin otettu kuntakokouksessa esille. Sen sijaan tulevat Kullaan kouluasiat imallisten uutisten muodossa tuon- tuostakin »Satakunnassa" esille, sa malla kun lehti ahkerasti pääkirjoi tuksissaan puhuu kansakoulun puolel ta yleensä. Niinpä kirjoittaa »Satc. kunta" 20 numerossaan w:lla l67!Z: »Kullaalaiset ovat saaneet hyviä naapureita kansakoulun vastustami sessa, nim. P imarkluUiset. Me olem me niin paljon puhuneet Kullaala!- siSta ja heimolaisistaan, että penääm me lukijain ikävystyvän meitä, em mekä enää tiedäkään mitä olisi heis?ä lisäksi sanottavaa. Epäilemättä nämä molemmat pitäjäläiset ovat nyt ylim mäisiä ystäviä, johon toivomme on nea siksi, kuin mieluisat »tropporit" johdattavat ystävällisiä naapurilai- sia tukkanuotalle, jonka seurauksista sitte näkevät, että kianipäiksi woi hel pomminkin tulla kuin tyynillä luke misella". »Meillä on pu heenparsi: »sinä olet Sysmästä", joilla sanoilla tähän asti on merkitty oikein metsistynyttä sydänmoalaista." ^ »Mutta ei enää sovi sanoa niin, sillä Sysmässä on sitten 1870 kan sakoulu Vaikuttanut, waan missiin kin puhetapa samankaltaisesta koS- vaius- ja köytöstLmaSta tulee kuulu maan näin: »hän on Kullaalta taikka Pomarkusta kotoisin, joissa ei raha- kaan keloaa". Soistmmekin lähettä jäin ilmoittaman meille niitten Kul- laalaiSten ja Pomarkkulaisten nimet, jotka ovat olleet kansakoulun puo lesta, niin ettei tuo enemmistön kä- veä lankeaisi heillekin osaksi". Pyy- detlyjä luetteloita ei kwtenkacn näy lähetetyn, sen sijaan sai ledden toi mitus piakkoin tämän jälkeen tehdä mieskohtaista tuttavuutta kansakou lun Vastustajain kanssa. Lehti näet Valittaa, että sitä on käyty soimaa-