N:o 275 (140) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina joulukuun 1 pnä ,-TL K. S. R. KOI Paras ja kaikenlaiseen pesuun sopiva saippua - on - Casforia soap. Hinta 60 p. pala, 2: 40 aski. saatavana K.-S. Rohdoskaupasta 0 -O M S ä "3 a s v •a M S** S S -s ° s fl! a ~m •» m Z ä M ^ t>> >* e . S? S 5 Ä - •M « *3 'g ^ 8 ö c3 w c e O ct J3 080000000S660®60 Suolahden Konepaja J. J. Pietiläinen, suolahti. 974 Yli 30 sahalaitosta rakennettu noin 3 vuodessa 1 0800000800039080 m 9 c a V a e c o <2 '-3 p . B • C/2 pr £3 ff. 5* .>1 -«-► >» 2 «2. o 3 to g a S S. a a S " •— " CT <t> V» 2 - -• ff' § S 2. £ ?- o n* _ o: *r f>< o i i 88-0 Kuollut. Saralla ilmoitamme etu rakas mieheni nahkuri Ananias Lahtinen nnkkai kuoleman uneen Laakaan kirkonkyliäsi torstaina marrask. 24 pot 64 ▼. 6 kk. ja 26 p. ikäiseni. Kai pauksella minun kanattani muistamaan j&i 4 lasta, veljet, siskot ja mummo, Hulda Lahtinen. Paav. 8 exiat. Tim. 1 loka 12 vtroy. 424 i 1 -1 BaomaL 1 k. 1 s. t JyvSskylSn Säästöpankin talletuskorko v. 1910 tulee olemaan 5 0 D o Korko lasketaan kuukauden l;stfi ja 16 :sta pistä. Johtokunnan puolesta: H. F. Flander. 622 49 O kandidaatti Philip Suurosen. Onpa aikoinaan lakitictettenkandi- daatti Jonas Castrenkin ot- tanut osaa sen toimittamiseen, sama ten kuin Johannes Linnan- koski on sen palstoilla ensimäiset lyhayksensä julkaissut. Nämä owat jv nimiä, joilla Suomen kultuun- historiassa on pysymä sija. He owat aikoinaan ja lvielä wetreimu>.ässä nuoruudessaan painaneet aatteellisen leiman Keski-Suoiueu palstoille. Ja niinkuin jo huomautimme, on nuor suomalaisen puolueen syntysanat sen palstoilla lausuttu. Tämä Keski-Suomeu kansan uu- pumalon rakkaus lehteään kohtaan ja lehden Manhak, kunniakkaat inuis- tot »oelmoittamat nykyistäkin toimi- tueta paljoon. Sen me bymin ym- märrämme ja walitamme etteiwät woiniat riitä kaikkeen siihen, mitä antaa pitäisi. Mutta yhdessä suhteessa kohoaa lehtemme nytkin yläpuolelle monta muuta nuorsuomalaista lehteä. Sii- nä, että sen ohjelma tahtoo olla ylä- puolella pikkumaisia suuntaeroiliksia nuorsuomalaisessa puolueessa. Leh temme lukijoille on kyllä tunnettua, että nuorsuomalaisessa puolueessa tätä nykyä kaksi suuntaa wallitsee, joilla molemmilla on oivat äänen kannattajansa pääkaupungissa. Kes- ti-Suomi ei asetu yksinomaan aja maan kumpaakaan suuntaa. Se mää- rää oman kantansa kiistakysymyksiin nähden. Ja silloin woi sattua, että joissakuissa herää pahaakin mieltä Virallisiay.m.yleisiä uutisia. snimililin iSlfiFtltvilfrloii. Kirjelmällä ,enaatille on revisioni- oikeus ilmoittanut, että relvisioni- konttori, tarkastaessaan rautatiehal- lituksen tilejä wuodeita 1W5, on huomannut, että rautatiehallitus 5 eri maksutilauksessa on kehottanut kamreerikonttoria maksamaan yli- määräiselle lääkärille M. iitiibe- kiT;'illc palkkiota yhteensä 3330 mk. 03 p. ilman, että senaatin myönty- mystä oli hankittu tri L:n »virkaan ottamiseen eikä myöskään hänen palkkaamiseensa. Tämän johdosta oit . remisionikonttori lvaatinui, että rau- s-P» tusifälineisiin kansa.:opistot?sa ^ , ri , i .... I-I raniakouluissa 65,000 mk., yliopis- toueyullitukseu entinen paatirehtoo -oHicvcn jatkokurssien toimcenpane- ri Trats h e M s kij, m.t. päätireh- ..u-elsi kansakoulunopettajille INM, toöri. nyk. senaattori, kreimi Erik mk., kansanopistojen kannatukseksi Berg silloinen toimistotirehtoöri ^ I a il u s h k o w s k i j, silloinen sih teeri G. Kurki ja henkikirjoittaja O. Z. Cle M e, jotka osaksi owat alle kirjoittaneet, osaksi »varmentaneet maksutilaukset, lvelmoitcttaisiin kruu- mille suorittamaan takaisin mainitut rahat. Koska kreitvi Berg nyttemmin on senaatin jäsen, on remisionioikens se- naatille esittänyt, »voidaanko kontto- rin waatimus lakiin perustumana hymäksyä ja kyseessäoleioilta henki- loilta periä waadittu summa. Ccnaatti on katsonut, eitä kun ky^ Miehille Villapaitoja, Kaulaliinoja, Kudottuja Vili»lakkia, Urheilupaitoja, Villasia, Käsineitä, nahasta y.m. V illaalusvaatteita. Sukkia, Välipohjia, Jalkineita, Kalossia, Lakkia, Hiihtolakkia, M. G. OKSALAN Herrain Pukimoliike. n nfincisten opettajien pa'/ar.f«3. tukseen 980,000 mk., samojen eläk- fc;fint 206,000 mk., kaupunkien '- p'^ .^ien eläkkeisiin 52,000 mk., kon- s».>k.'i'.inopettajien sairas äimiksi l"t mk., maalaiskuntain opetti* jakir-astoille 25,000 mk., maan kan sakoulun jatkokursseille mk., Suomin Tndys-Pankki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 38,000,000, maksaa korkoa 5<kj» Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä Sarol a ilmoitan etu Herra on hyviksi nlhnyt tialti pois katkaa rakkaan mieheni talon Isännin Eerikki Kustaa Kuneliuksen, joka pitklllisen tandin sairastettnaan rauhallisesti nnkkni kuolon nneen Kon ginkankaan Keinikassa marraskaan 27 pnl 1*-10 klo 7 u i .p. 61 vuoden >17 plivln iklisenl s-iraksi ja kai- paakseksi minulle, 9 pojalle, 2 tyttä relle, 2 veljelle, 1 sisarelle y.m. lokoi sille snknlaisille ja tattarille. Hentriikka Kunelius. (o.s. Poikki.) V. k. 498 9 ja 4 ▼. Juoksevalla tilillä olevista pääo mista. Jyväskylän Haarakonttori 1S8 O 4248 1-1 Jyväskylässä jouluk. 1 p:nä. SlföfUSuoini ftirOuuonna Ilmoituksia. Saomal. 1 k. 1 s. 80 mm. □ □□□□E3DDE3E2 Kaksiviikkoa kestävät karjanhoitokurssi! toimeenpanee Keaki-Suomen Maan viljelysseura M jltialU maanviljelijä Heikki Hokkasen talossa ja aika-1 vat kurasit tiistaina tulevan joulu kuun 6 p:nä klo 10 aamupäivällä. Toimeksi saaneena: V. Ilmoniemi, ▼.t. karjanhoidonceaTo^a. □□□□□□□□□□ 4^38 1—1 SnomaL 1 k. 1 s. 80 mm. Taideoäyllely! Kokoelma J. Heiskan maalauksia on näytteillä E. SANTA LAN kahvilassa ensi lau- vantaina, sunnuntaina ja maanantaina klo 10-3 ja 7-8. Oviraha 60 ja 25 p. — Suorin vsa tauluista myydään vapaeht huuto kaupalla samassa paikassa maanantaina, jouluk. 6 p. klo '/s 8 illalla. 4253 i_i — Rahtamunatsi muuttui suoinet- tarelaisten uusi säästöpankki-hanle. Sitä mekin arwelimme, kun Horn- masta kertoilimme. Sitä osoitti uu- tisen otsikkokin: „Kun rupes. niin repes/ Tämän päimäil tlmoititsosastossa on julkaistuna 51 e s k i-S u o m e n tilansilmoitus ensi wuodelle. Niin- kuin siitä näkyy, lähtee lehtemme ensi hniobeii alusta tailvaltamaan 10:un ikäivuotlaan. Se on jo huomattama ikä meidän maamme sanomalehdis tön historiassa. Sillä täällähän syn» tl)>! ja kuolee sanomalehtiä noin ivain jokaivuotisina ilmiöinä. Wain har- i wat lvalitut pääselvät esiin. 25 !vuo- ^ de n itään. Eltä lehtemme nyt alvt- taa -10:nnen wuotensa, on yksin- omaan Keski-Suomen kansan ansio. Se on hellittämättömällä ralkaudel- l .i tätä sylilastaan — omaa sanoma- lehteään — ivaalinut. Se on antanut anteeksi sen monet Miat ja puutteet, kuten aina rakkaalle lapjelle anne- tiuut, kun nähdään, että lapsen sielu on sentään rakastama ja puhdas. Ketki-Suornen kansa moikin itsetuu- nolla sanoa, että meidän lehtem me on »vanhin nuorsuomalainen sa- nonialehti koko maassa, samalla kun se on wanhimpia kaikista maamme lehdistä. Monet tuulet ja tuiskut on Keski- Suomi jo nähnyt. Se on nähnyt poutaa, heleää päimänpaistetta, jos on nähnyt myrskyä ja rankkasadetta- kin. Keski-Suomen toimittajina on ollut m. m. maamme huomatuinipia kirjallisia kykyjä ja ensimäijiä sano- nmlehiimiehiä. Aina se on ollut »ool» pciv w a p a a m i e l i s y >) o e n ja k a n s a n lv a l t a i s u u d e n e!u- lvartia täällä Suomen sydämessä ja sen palstoilla on nuorsuomalaisen puolueen ensimäiset syntysanat kirjoi- tatu Wounme ilman erityistä it» sccakkautta sanoa, että kaikissa puutteissaankin Keski-Suomclla on takanaan kunniakas menneisyys ja ef;ii seu elämä muodostaa kappaleen Suonien kultuurihistoriaa. Sen cn- tisisiä huoniatuimmista toimittajia ta mainitsemme tässä kirjailijat 'Juhani ja Pekka Ahon, toi- mittaja Eero Erkon, kirjailija Teuioo Pakkalan, runoilija K a a r l o K r a m s u n, eduskuntam- mc cnsimäisen sihteerin, lakitiedetten- Iclitca kohtaan. Pcrustclcmme tämän secssäoleivat niirkamiehet vivat ivas- k.intämme lähemmin. Ziiinkauan tuunalaiset aikaisemmista ivirlatoi- kuin yleinen puoluekokous ei tee jul- mistään lain mukaisesti» niin ivoi kisi.i pesäeroa suuntien kesken, on rcivisionioikeus ottaa harkitakscen re- nuorsuomalainen puolue yksi ja jaka-- lvisionitonttorin lvaatimuksen. maton- Ja siihen asti 5teskirSuomi ! ajaa koko nuorsuomalaisen puolueen, „. „ ohjciniait mukaista kantaa, niiitfuin | laitosta ta erinäistä mi.'lcsiämme hylvin sopiikin pno- lueemme ivanhimmalle äanenkannat- läjälle. Sitten kun yleinen puolue- kokou? tekee julkisen pesäeron, niin sitten ivasta Keski-Suouiilin määrää suuntiin nähden kantansa. Se syy. miksi tällaista yhdistäivää kantaa noudatamme, on maamme nykyinen huolekas, ankaran >vakawa nila. Nykyinen w a l t i o l l i n e n p u l m a. joka uhkaa koko kansamme olemassa-oloa, waatii meidän mie» lcstäiiime tällaista yhtenäisyyttä piiO;itcc6[amme. Jos sitä — tuul- tlcilvMa pulmaa —> ei olisi, niin kernaasti erottakoon ja wastenniieli- set ainekset sanokoot (njiucbtit toifil- 1 !een. Ja tämä >v a l t i o l l i n e n puoli myös määrää kantamme nuor- suomalaijen puolueen -?ri suuntiin nähden. Kumpi suunta sillä ja sil- läkin ahdinkojen hetkellä esittää par- t.aimman aatteen, tehokkaimman kei- :>on. lolla itäistä hyökkääjää looidaan torjua, asetumme sen puolelle empi- inättä, niinkuin olemme tehneet tä- hänkin ast> aina siitä asti kuin n. s. ivaltakunnanlainsäädännön ehdotus edustunnallemme annettiin. Kunt- iuan suunnan keinon siis parhaim siwistyStarkoitulsta warten w. 1911. ^ruantin lausunto wa!tivpäiw:e>i »laötaukscu johdosta arm. esitykseen. Ennen lehdessämme ollut uutinen kansakoululaitosta ja erinäisi.i i:<j ii iutarkoituksia »varten osoiieltaivis- tci n 5'ärärahoista oli siinä suhteessa luir! eellinen, että noita muäräralioja ci ole lopullisesti myönnetty, iraa.i oi> ie.iaatti antanut laiisiimuvt uv.i» tiopöiiväin mastauksen johdosta arm. csir.il.cnt. Muteii tniineltua, oliivut nv.iliio» p'i»oäl sitä mieltä, että crinVs.-t >si- lyl'ce:i otetut määrärahat olisi lis.it» 7.!i.'censä 6,288,100 mk. Margarlluikysymys. Mae«wiljelyshallltukse» alistuS asiassa. Kysymys huokean ja terlveelliseu woinwastikeaineen saamisesta en niaassamme wuosi wuodelta käynyt yhä polttawammaksi. Kotimainen woin kulutus on etenkin wiime wuo- sinu mitä tuntuwimmin kasmanut ja on tassö maanwiljelyshallitukscn kä- sitykseu mukaan haettaiva tärkein syy siihen »valitettalvaan tosiasiaan, että maa» »voinlvienti, huolimatta kaikis ta »oaluon puolelta tehdyistä uhrauk sista aina »v:sta 1905 on wuosi wno- delta »vähentynyt. Margariinin >oal- lnistutsen luivalliseksi tekeiilinen tai iilnrgariinitullin alentaminen ai- heuttaisi ehdottomasti sangen pian inuuloksen tässä suhteessa, sillä mac- gariinta ja muita sen tapasia »voin- loasiikkeita alettaisiin epäilemättä maassa suuressa määrin käyttämään niin pian kuin niitä wain olisi saa^ taioissa! — Maan meijeritalous kär sii tätä nykyä muutenkin suuresti siiui. ettei maassa margarinta ole izleistä käyttöä »varten saatalvissa. Sen kantta niin. pysyivät ala^armoi- «I romaani kansallisen herä tyksen ajoilta on K. A. JÄRVEN kirjoittaman uusimman kirjan nimi. Se on il mestynyt Sanomalehti-osakeyhtiö Keski-Suomen kustannuksella. Si vuluku on 253. Siron kansileh den on piirtänyt taiteilija Antti Halonen. Ote ensimäisestä arvos telusta, jonka on julkaissut »U u- s i-S u o m e t a r«. »Kansallisen herätyksemme kau nokirjallinen esittäminen on, huo limatta Juhani Ahon laajasta ro maanista ja muista pienemmistä yrityksistä, vielä kokonaan alal laan. Nuo murrosajat toivat epäi lemättä niin paljon sisäistä ja ul konaista taistelua mukanaan, ne iskivät niin syviä jälkiä yhtä hy vin julkiseen kuin yksityiseen elä määmme, ne lietsoivat niin suurta innostusta tai taas vihaa, että ne, jos mitkään, tarjoavat kiitollisia aiheita kirjailijoille. K. A. JÄRVI, Opettajan, Loisen v. m. tekijä, on nyt käynyt tällaiseen aiheeseen kä- kiksi ja kirjoittanut Harryn, »romaanin kansallisen herätyksen ajoilta«. Tekijä käsittelee aihettaan ko konaan yksityistapauksena, luo matta katsettaan laajemmalle. Ja myönlää täytyy, että hän siten onkin saanut romaaniinsa yhte näisyyttä ja eräänlaisuutta vakuut- tavaisuuttakin. Hra Järveltä ei puu tu voimaa eikä suurpiirteistä to- dellisuushavaintoa, siitä on tämä hänen uusi teoksensakin hyvänä todistuksena. Kuvaus Seurakiubin hurjasta juominkiyösiä esim. on kerrassaan suuremmoinen ar mottomassa alastomuudessaan. ^ | Hra Järvi ei turhaan koristele L. ^ elämää kaikenlaisilla valhehelvil- 5- , lii, hän tarraa siihen lujasti kiinni 3 •g ja näyttää, millaista se pohjim- w c /3 miltään on. Että se ihanteellinen 5" sen maatiaisivoin hinnat korkealla _ I f» nuoriso niiltä kansallisen aamun- 5" 1J luot maan ttuent.lvoin mainetta 4 . arasf . s( , n . . .... . ? turineiewa maatiaisivoin »valmistus kilpailla ajanmukaisten meijereitten kaiivjn aiheuttaen jäsenten eroamisen oiuusmeijereistä ja talouSellista epä- lUGlaiiuutka koko osuusmeijenliik- keessäinme. Margariini kysymyksen ^ ^ sarastuksen ajoilta joi kuin mies, F tappeli kuin mies, mutta teki myös M työtä kuin mies, sen me hei- S posti uskomme tekijän mukana. *2" Ja olemille htinelle kiitollisia sii- &f ett ei hän kuljettanut meitä ^ laviaan aatteellisuuden höy- 2. ti'wä Yhteensä 48J),0(>0 lnMli, jonft; inttai)u ja margariinin faamiiten ohessa inaltiopäiluät myönsilvät mää- 1 vutntiojn muihinkin kansakoulu-- ja s>!'. .oristarkoituksiin kun esitykiessä edel-nlcttyihin, nimittäin raittius, ifön lunnattamiseen, kanaan luento. kui«n,'a »varten, maalaisku.iuei ja ki nvunkien kirjastoja warc^', kesä- r>irk!Styksen Malmistamiscksi :rari^ tornille ja sairaille kansakoululapsiUe. tans^nlastentarhojen kannattamisek- si, niaalaiskansakoulujen maratto- inien oppilaitten rawitse>ii!-^ ja »vc.a- ' maCii tatsoiiiiue, sitä kannattamaan' teiu«'ipt!a ivarten, työiväenopistojen f i o 111 11 c 11 lusymy» oit meille Nyt a ja 0 ja se :,i?iii«!>nittuihin määrärahoihir. to^- ^ määrää ascmamme nuoriuouiala:Jcn Uil iOoot Marat tulistivat iviltiopäi- > puolueen eri suunnissa. >l.'' .'n luskelmien mukaan nousemaan ! Mitä taaS tulisi siihen, onko ^esti- ?ii»eensä 610,000 inkaan. Äaltiopäi^ a*«i, »apaamielinen ja fan- Ji;ai »; aonf f un sitä mastoin esitykses- s a n w a l t a i n e n, niin siihen näh- ^ ^ laaditut määrärahat tek>ivat yh- den anittaamme tilausiluioitukseem- ^ teensä L,250,000 markkaa. ».e. Sanomme tässä »vaii> kerta kaik-! senaatti katsonut, et- fiaan että ^eski-Suomen 'l.anliaa toi 'Nuorärahoja siihen määrään kuin luaraariinin kulutus henkeä fotiti 13 >.,.wa„w>m... lufiiafuilian* LS""-!,. '^i° i° « peta mm» hip-ij- lci)Unmc moi- j ' e bu£funnau mmmV i " uu B>«i" u n MlmisluS iicUa 2J uehikkaita muistoja tyrkyttämällä ranjatoulu- ja eriuäisten sirDiöt^s.» uuljooixaa kg. Norjana »ohojt >uav- iukijotlleinine jotain epäkansallista ^ t.'.rkot.isten menoarivion järjestelyä! »aama malmistus mainittuna »vuon- maahan on täten muodostunut clin- ehdoksi meijeriliikkeelle. ! Ryhtymättä tässä yhteydessä la- iveammin esittämään kysymystä mar- ftariinimalmistuksen. merkityksestä, pöytää maaniviljelyshallitus edellä- sanotun lisäksi ainoastaan saada wii- tnx.t siihen että margariinin puute tietää erinomaisen suurta kansanta- loudellista tappiota, koski sen kautta »väestö on pakotettu käyläuiään lal- lis!a »voita ja tämän kautta etenkin mähaivaraisen kansanluokan raamit o tulee suhteellisen kalliiksi. Taloudelti- sesti paremmassa asemassa ole'.vissa niaisja kuten esim. Tanskassa, Ruot- siss.i. ^liorjassa y.m. on jo »vuosikym- mei.iä katsottu margariinin ja »nuit- ten »voiivastikkeiden käytön kan- santaiondellisesti »välttämättömäksi. Runpa teki jo w. 1W6 Tanskassa 3 alkunja siitä, että lehti ei ole alentu- uut joidenkuiden yksityisten äänitor- iveksi, leimaamme tässä kerta kaik- kiaan häpeämättömäksi walhceksi. Äieidän mielestämme on nuorsuoma- lainen ohjelma otettaiva suurena ja kokonaisena, yksityiset persoonat siinä »vähän painamat. Ja jos nämä per- soonai taivalla tai toisella rikkoivat puolueemme ohjelmaa, niin on meis- sä tarpeeksi rohkeutta siitä huoutaut-. , .... 1 reillä ia on sitä kaikin puolin perus» ja e».',>skunnan hymaksymfi maara- ^ rahoja, 3,0(J7,000 markkaa, pieneni- teellisesti malmistett . «• p. ^ähän katsoen senaatin mielestä mielä asiassa tehdyt alottcet ole jou- etitoöössä on suoritettaMa ne niciotj tuncci lopullisiin tuloksiin huolimat' j^lk.: perustumat kaikkeinkorteiiumos-! ^ siltä, että koko maassa kiihkeästi ti luleistuihin lakeihin ja asetuksiin, viivataan asian lopullista ratkaisua Ut ^ Cna nSiä ' 4 " ,0M ' lamfääDSnnäE UH WI«« maan. Senaatti on sentähden päättänyt »viljelyshallitus melmollisuuoekseen !>.'rtei"'paan paikkaan »vahmisteUa- »viualen maan eduskunnan asiassa vakl. clistaa alempana mauutun ch- d^ul-en asetukseksi suo-Siuntarah.'?. tosta m. 1011 suoritettamista mäaru- taa, sillä „epäjumalain pallvelus" on rayt ieia kansakoululaitosta ja eri- tyyten Mieras nuorsuomalaisten Ma- nuijiu simistystarkoituksi»i ivarten se- paamieliselle ohjelmalle. tä eji:tää, että senaatti maltuutettai-- Laillisuus ja edistys tun- nuslauseinaan lähtee Keski-Suomi 40:nnelle ikämuodelleen reippain mielin ja sitä rohkaisee työssään se ailvan Miime aikoinakin meille an net:» tunnustus, sillä lehden tilaaja- maara Muoden loppupuoliskolla on tuniuMasti noussut. sil» laatimaan ehdotus asetukseksi tarlvtttamien Marojen osot^.alnis.'stä erulnisten menojen suorittamiscist lt>. ;;>il kansakoululaitosta ja simis- työMikoituksia Marten, joiden meno jen iiaksamiseksi M. 1910 naltiopäi- rjoiii myöntämät »varat ciivä: riuä. Cdellämainitussa asetusehdotuk- scssi on huomioonotettu seuraa- »vai määrärahat: Apurahat kaupunkien kansakoulu- laitotselle 710,000 mk., m.nsin.iisten k»l»nsakoulunopettajain palkkaainisetsi maaseudulle 3,700,000 mk., meiston- ja käsityönopettajien palkkaannsek^i IIO.OÖQ mk.t maan kansakoulujen n». 1!KX> tekemään esitykseen aiamai- siininastt esittää että Teidän Keisarillinen Majes- tcettinne ensi tilassa ryhtyisi toimiin evuskunnan margariinijäävänt^ä koskeman alotteen toteuttamifeffi sekä samalla myös margariinin ja mut- den »voinmastikeaineiden tullin alen- tamiscksi. — Teuaatti. Varatuomari A. Rimpi on nimitetty kanslistiksi se naatin silviilitoimituskuntaan. — Elättien kuvien teatterit. Kon- ta, yksi' hen;:i.;r,:..», rauna.-a p»/ antoi meidän F :'.;n todellisuu den kamaraa " hän ole si:.k- män johtav • .o.uiuia ja niiltä aatteilta, jotka silloin muuttivat Suomen kohtalon. Kertomus liikkuu pää-asialli- sesti vain pikkukaupungin suur- kauppiaiden ja tervapatruunain muodostaman ruotsalaisen hie noston piireissä. Naisia esiintyy vain Harryn äiti. tuo kesken elä määnsä suruun ja kaipaukseen väsähtänyt vallasrouva, eikä näin ollen liene yksinomaan tekijän syy, että kuvaus muodostuu ver rattain synkäksi ja että melkein joka sivulla punssipullot vilkutta vat ja juopumuksen häkä täyttää ilman. Suomalaista ainesta taas eduftai melkein yksinomaan mais teri Tervo, jonka kuvasta ei puu tu omintakeisuutta eikä uskottavai- suutta. Kuten jo huomautin, liikkuu siis tekijä verrattain ahtaalla alal la. Hän on tahtonut esittää vain pienen lehden kansallisen herä tyksen historiaa ja kuvata vain yhden niistä monista kääntymyk sistä, jotka loivat heräävälle Suo melle ensimmäiset työntekijänsä kansallisen sivistyksen vainiolla. Ja sen taustaksi on hän onnistu neesti asettanut ummehtuneen pik kukaupungin! poroporvareilleen, pahcineen ja ihanteettomuuksi- neen. Romaanin mielenkiintoisuutta lisää vielä se seikka, että se sa malla on niin sanoakseni nyky» aikainen«. Kirjan muotoa, kieltä, arvos telija moittii. EiiinmiBiiiiiiiiiiiiiifl louluueumosioillc nam kuululoaii kiertokirjeen: Koska usein on kuulunut Malituk- sia jiiiä. että maassamme lukuisat e- lä:vlen kuivien teatterit toimintansa kantta »vaikuttamat turmiollisesi! kasmntoaan koulunuorisoon niin yli. hallitus täten saa kehottaa kouluneu- mostoa. lähimmän malmontanne alla oleman oppilaitoksen opettajakuntaa kuulusteltuanne, ennen kulutvan ka- lcnterimuoden loppua tänne toimit- tamaan lausunnon siitä kokemukset ta, mikä puheenalaisessa suhteessa tä« lian asti on saamutetw. — Tilattoman toäestön laiua- rahastot. Multian kunta on pyytä- lutoimen ylihallitus on 11 p:nä ku- , Ult tilattoman mäcston lainara !'as. lumaa marraskuuta päättänyt lähet- toeta 50,000 tnfn lisälainaa hinnan taa sekä yleisten että yksityisten al-, tilattoman Mäestön lainakassan li» keisoppilajtosten ja tZttökoulpjen säännseksi. /