Torstaina 22 p. Joulukuuta KARJ AL AT AR N:o 146 — 1910 Esimiehen Mirasta Pielisjärmellä. vaarnaa käytöstapaa ulkonaisesti- kin. Emme puhukaan tyhmästä ylpeydestä, jota on töykeä asijan- toimittajain »vastaanotto, perso- nallinen mihan, kateuden, koston- halun, y. m. s. ilmaus. Molem- minpuolista ymmärtämystä ja an- teeksiantoa tarmitaan, kun mieli yhteistä pesää kunnollisesti raken- taa ja ylläpitää. Lähestymään esimiehen maaliin on kuntalaisten lukuisasti mentä- wä. Asijata on yhteisesti pohdit- tawa. Personalliset pikkuseikat un- hoitettakoon ja pidettäköön kiini pääasiasta. Kyntömies. Sanomalehdissä näkyy usein lorkeissa hallituspiireissä tapahtu neista epäsäännöllisyyksistä. Jos- lakin lvirastosta eroo osa tahi kaikki miranhoitajat, eikä sijaan saada helposti uusia. Mirkaan- asettajalla on täysi työ saada mirka sopusuhteisesti täytetyksi, eikä jos- kus onnistu siinä ensinkään. Syn- tyy ivirkamiespula. Silloin täy- [ tyt) etsiä syyt sellaiseen asiain- j ulaan ja poistaa ne, muutoin ei pulasta päästä ^ ' esimiehen ei pitäisi ylpeytyä kun- sellainen johtuu ujeimmlsja ta- nia-asemastaan, alkaen pitää it- pmch^ia trnrfatoimen nsttrittai- sxänsä entisiä kanssameljiään pa- levta armostelusta. Kunniantun- rempana, eikä pitää itseään „kai- toinen ivirlaimes ei neda rehelli- tietäjänä", semmoisissakin asi- ien lounmtaiya mustaamista. j 0 i§fa joissa koko kunnalla on kyl- ■Lian eioaa. Uu|i tulokas Mirkaan pohtimista ja päänwaiwaa. " ..^;?ua ivastaan, kun pelkää Gi myöskään saa hän pitää it- edeltazania kohtaloa, Tällöm ei seään ..erehtymättömänä", jonka auta muu, kuin armoStelijain täy- toimista ei mukamas kukaan olisi pettua koliiuullnemmlkst maa- ^ mahdollinen tekemään pientäkään timukjisiaan. Ainakin täytyy ar-^huomautusta. Edelleen esimiehen rvostelu silplstaa oikeuden rajozen? ^lisi wältettäwä „pintasiwistystä" N?alle. -illoin tietysti jopu palaa herroilta lainattua. Tämä kun on jälleen ja olot oikealle tolalleen, i kansanmaltaisin mirka, olisi sen samoin kuiii korkeissa hallitus-! omistajan osoitettarva kansalle kel- ivirois^a, moipi kunnallisen itse- hallinnon alalla tapahtua. War- sinkin kunnan korkein ja tär kein kunnallislautakunnan esimie- hen loimi tahtoo olla saman maa- raii alainen. Suurissa kunnissa ollaan esimiehen iviran kanssa useinkin mitä pahimmissa selk- tauksissa. Toimeen ei helposti saa- da someliasta iviranhoitajaa, kun valkka oii pieni, työ kerrassaan kiusallinen ja kohtuuttuoman suuri, sekä kiittämätlomyys rajaton. Sä iliöin arivostelu mitä ristiriitaisin, ja sietämätöin. Kuka siihen risti tuleen inielellään antautuu! Sitä- paitsi esimieheksi someliaita on jo- lenkin wähä, maikka silti saapi ivalistuneita kuntalaisia olla lu kuisastikin. Sillä esimiehen toi- messa marsiiikin suurissa kunnissa, tarmitsee olla erityinen ..kutsumus"; s. o. toimenhoitajalla tulee olla erinomaisia luonnonlahjoja, puhu- mattakaan laajasta ja monipuoli- sesta simistyksestä. Ennenkaikkia tarmitaan siinä kärsimällisyyttä, rehellisyyttä, oikeuden ja totuuden ratlautta, lujaa tarmokasta toi- minta-kykyä, itse uhrautumaisuut- ta yhteisen asian hymäksi, puo- lueetlomuutta j. n. e. Näinollen ei kumma, jos esimiehen maalin edellä ariveluttaa, kuka olisi wa- littaiva. Waalin suhteen anihar- ivoin yleistä tyytymäisyyttä saa- ivutetaan. yllämainitun laatuinen esimies- iviran selkkaus on tätä nykyä Pie- lisjärmella. Entinen esimies on jyrkästi taimesta kieltäytynyt. Uusi esimies maanmiljeliä O. Mranen on malittanut ivalitsemisensa joh- dosta kuivernöörille, joka on herra lUiirafen toimestaan mapauttanut. Näinollen on kieltämätöin esimies- pula edessä. Toimeen on maikea saada yleisen mielipiteen kannat- tamaa miestä. Sillä jos opin puo- lesta someliaita olisikin, omat ne joko äärimäisiä puoluemiehiä, tahi luonnoiilahjoillaan käymättömiä. Siis yksimiesyytttä uudessa maa- lissa tuskin oii odotettamissa ja jos eripuraisuus pääsee maltaan siitä on ivahinkoa ja ikämyyksiä sekä kunnalle itselleen, että toimen hoitajalle. Tässä ei ole tarkoitus tehdä esi- mies ehdokaslistaa, eikä ketään perssonallisesti nimittää someliaaksi ehdokkaaksi, sillä olisihan se jon- kunmoista puolue-akitatsionia. Tar- koitus on main kosketella asiata kokonaisuudessaan, yhteisen hymän ja yksimielisyyden saamuttamiseksi. Kuten jo yllämainittiin olisi esi- mies-ehdokasta ajateltaessa otet- tama huomioon, paitsi edellä sa- nottuja ominaisuuksia, myös ehdok- kaan taloudellinen asema, sillä esi- miehen huostaan uskotaan suu- remmoinen omaisuus näinsuures- sa kuiinassa. Siinä suhteessa lie- nee makamarainen talonpoika mar- min yhteiskunnan matojen hoi taja. Sitäpaitsi on talonpoika kes- kisäätyä joka on yhtä lähellä her- roja kuin työmiehiäkin, niin että hänessä moipi parhaiden ajatella eripuolueiden yhtymän. Onhan maatamiljelemä mäestö tällaisessa maalaiskunnassa suurin, siis on maanmiljelys rahmaan pääelin- keino, joten tämän suurimman ja tärkemmän ammattikunnan edus- taja saisi istua kunnan ylimmällä ioiuimella. Tästä edelleen on esimiehen palkkakysymys kenties tärkein. Jos tällä alalla tahdotaan olosuhteet järjestää oikein tarkoituksen mukai? seksi, tulisi esimiehelle maksaa sel- Erittiin käytännöllisiä Maksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana JoeosDDO Kirjapaino- O.-Yltl. uperia ja sen tnle- Maisuus. Menäjäu nykyisen hallituksen suunnitelmia. Kuten tunnettua matkusteli pää ministeri Stolypin syyskesällä useampia Miikkoja Siperiassa ja yleensä Menäjän Aasianpuoleisilla alueilla. Tämän matkan johdosta on hän hiljattain kertonut englan- tilaisen lehden Financial Timesin edustajalle mr Brandrethille niitä maikutteita, joita hän tuolta mat- kalta sai, sekä niitä tulemaisuuden suunnitelmia, jotka omat matkan johdosta heränneet. Sen johdosta että hallitusta mastustamat lehdet omat to- distukseksi hallituksen mukaan kel- mottomasta politiikasta Siperian asuttamiseen nähden metäneet sen tosiasian, että miime muonna muutti Siperiaan ainoastaan 300 tuh. siirtolaista sen sijaan että edellisenä muotena oli siirtolaisten luku noussut 650,000:een selitti Stolypin, että tähän ei suinkaan ole syynä asutuspolit. kelmollisuus tai kelmottomuus. Miime muonna oli Menäjällä edullinen muosi. Tarmittiin entistä enemmän maan- miljelystyömäkeä ja kansa luon- liollisesti halusi mieluummin py- syä kotona kuin lähteä muutta- maan. Hra Stolypin kertoo, että hän tahtoi henkilökohtaisesti tutustua tuohon suureen maahan. Hän ei suinkaan etsinyt ainoastaan mu- kamia kulkuneumoja, päinmastoin kierteli kaukana rautateiltäkin, kul- kien milloin mitenkin eteenpäin aroilla ja muilla seuduilla. Siperiaan asettuneet menäläiset omat mielipiteiltään kansanmal- taisia. Meensä omat he tyytymäi- siä oloonsa eimätkä halua muut- taa takaisin. Heidän keskuudessaan on turmallista liikkua, sillä he omat rauhallista ja oikeudentun- toista mäkeä. „Minä olin lähtenyt etupäässä tarkastelemaan maaseutua", ker- toi hra Stolypin, „sillä onhan 9Se= näjä maanmiljelysmaa ja pysyy sellaisena. Siinä onkin meidän suuri rikkautemme." Pääministeriltään pyysimät Si- perian siirtolaiset etupäässä maan- teitä, rautateitä, kouluja ja kirk- koja. Aiman yleistä oli, että he tahioimat kirkkoa rakennettamaksi. W.elä useammin he pyysimät kou- luja ja kaikkein kipeimmin kaipasi- mat maantietä ja rautateitä, sillä kulkuneumojen puute on suuri. Joet omat kyllä erinomaisia, mut- ta onnettomuudeksi mirtaamat ne kaikki pohjoiseen päin. lainen palkka, että kannattaisi sille 1 Matkaltaan on pääministeri alalle aikanaan aiman koko-; saanut mieleensä useita suunnite!- naan antautua. Silloin moipi esi-^mia, jotka omat toteutettamat. mies paljo malppaammin kunnan »Hän on makuutettu siitä, että Si- etuja malmoa ja hoitaa kunnanj perialla on edessään mitä loista- asioita mallikelpoisesti. Sitämastoinimin tulemaisuus. Siitä ei muo- huonosti yalkattuna moipi häns dostu ainoastaan Europan mil- esimiehen tehtämiä pitää main, ja-aitta, se on myöskin kehitty- stmuloimeiiaau, josta koituu moni-; mässä äärettömän rikkaaksi mine- naista roahinkoa ja hankaluutta, j raalimaaksi. Siperia on todella- Myös olisi tarpeellista ikämyyk-^kin Menäjän suuri timantti, maik- sten maittamiseksi, että esimiehen' ka tätä jalokirveä ei ole roielä kirk- loimia alettaisiin armostella mal-; taaksi hiottu. Jotta Siperia pää- tillisemmin ja asiallisemmin kuin tä-^ sisi rvapaasti kehittymään, sitä hän asti. Eihän esimieheltäkään \ ivarten tarmitaan rautateitä ja ole oikeus maalia ylenluonnolli-; muita kulkuneumoja. Hallitus on- sia ominaisuuksia, sillä ihminen kin hankkeissa ryhtyä uusien rau- hänkin on, heikkouksille yhtä altis tateitlen rakentamiseen. Ennen kuin ken hymänsä. Mieluummin pitkää aijotaan duumalle jättää olisi esimiehen toimia yhteistoimin esitys uuden suuren rautatielinjan yhteismoimin kannettama ja jos rakentamisesta etelä-Siperiaan. sattuu moitteen sijaa, siitä siimosti Tämä rautatie alkaisi Uralskista huomautettama. Sitä mastoin taas ja jatkuisi Semipalatinskiin saakka. Se antaisi tilaisuutta tuon, luon- non puolesta mitä rikkaimman maan kehittämiseen. Tämän rau- tätien jälkeen on aikomus raken- taa rautatie Semipalatinskista Al- tain kautta Siperian nykyiselle rautatielle, joten nämä molemmat linjat liittyisimät toisiinsa. Maapohja on Siperiassa yleen- sä rikasta ja melkein kaikkialla miljamaa. Manha kunnallinen maanmiljelysjärjesrelmä main ei näytä oleman somelias siellä, ku- ten se ei ole muuallakaan, arme- lee hra Stolypin. Tuollaisen kun- nanmaan miljelijä, kun ei ole mi- tään marmuutta siitä että hän saa uudistustöistä itse hyötyä naut- tia, ei pyri maapalaa hymin mil- jelemään eikä hymässä kunnassa pitämään. Tämän järjestelmän sijaan on saatama yksityismaan omistusoikeus. Miljelijäin on saa- tama ostaa kumulta maapalstat omikseen. Talonpoikien pankin on autettama Siperiassakin maan- miljelijöitä maiden ostossa omik- seen. Hra Stolypin lausui haastat- telussa, että hänen huomatakseen rahojen sijoittaminen Siperian luonnonrikkauksien perkkaamiseen tuottaa jo yhdessä tai kahdessa polmessa satakertaisen moiton. Si- periassa on yritteliäisyydelle on nistumisen tilaisuuksia paremmin kuin missään muualla koko maa pallolla. Pääministerin mielestä omat Siperiassa nyt samat edis- tymistilaisuudet kuin olimat Ah- dysmalloissa 50 muotta takaperin. Omasta puolestaan hän sanoo koettamansa kaikin mokomin hel- pottaa ulkomaalaisen pääoman, sijoittamista Menäjälle. I Englannin klmingasperheen paperikori. myydään alle ostohinnan --------------- kaikenlaisia ==— sopivia tavaroita. Käykää katsomassa. Iaikatadlo Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Karjalan radan Kuningas Arjö ja hänen puo- lisonsa saamat joka päimä satoja kirjeitä, joita he eimät näekään ja melkein tuhannen kirjettä saa joka miikko Malesin prinssi. Kaikki nä- mä kirjoitetut ja painetut paperit maeltamat paperikoriin ilman, että henkilö, jolle ne omat osotetut tie- täisi sisällyksestä mitään. Alimal- kaan moi niiden olettaa oleman pyyntökirjeitä j. m. s., mutta täy- tyy hämmästyä kuitenkin suuresti, kun eräs englantilainen aikakaus- kirja on päässyt penkomaan kunin- kaallista paperikoria. Malesin prinssin kirjeiden joukos- a huomataan kaikellaisia lähetyk- siä joka maan osasta kauppojen omistajilta, rautatie- ja laimayh- tiöiltä sekä metsästys- että kalas- tuspaikoilta. Kaikki tarjoamat prinssille tamaroitaan tai palme- lustaan ilmaiseksi, koska he siitä moisimat tehdä reklaamia. Jos prinssin päähän pälkähtäisi lähteä Himalajalle, niin tarmitsee hänen main tarkastaa paperikoriaan saa- dakseen selmän oppaista, teistä y. m., hän saisi seurueen, joka opas- taisi hänet malaskalan y. m. pyyn- tiin. Mdessä paperikorin monis- ta kirjeistä tarjoo Englannin kruu- nunperilliselle jokin etelämeren saa- rien alkuasukas niin paljon seitse- män jalan pituista mies- ja nais- puoleisia palmelijoita kuin main hän ikinä haluaa. Kaikki nämä kirjeet luonnollisesti hämitetään ja jäämät myöskin mastaamatta. Samalla kuin kuningasparille tar- jotaan kaikellaista, niin lähetetään heille myöskin kaikellaisia pyyntö- jä, milloin rahoja milloin neumo- ja tarmitaan. Useat ihmiset luu- lemat, ettei kuninkaalla ole muuta tekemistä kuin hankkia kaikellaisia mirkoja, lahjoittaa rahasummia ja auttaa ihmisiä pulasta, kun he omat joutuneet huonoihin mäleihin oikeuden kanssa. Sellaiset kirjoit- tajat omat usein niin lapsellisia, että kertomat sukutarinansa kol- manteen ja neljänteen polmeen taaksepäin. Anomuskirjeitä marten on ole- massa erikoinen paperikori, jota hoitaa erityinen sihteeri. Muuta- miin sellaisiin anomuskirjelmiin »vastataan, luonnollisesti malm. painetuilla kirjeillä. Että sellaisia pyyntöjä myöskin täytetään, on luonnollista. Sihteerin tulee ottaa selmää, onko pyyntö todellisen asi- antilan aiheuttama ja siis tarpeel- linen. Paitsi yksityisten lähettä- miä amunpyyntöjä kääntymät wie lä useat hywäntekewäisyysyhdis- tykset y. m. s. kuninkaallisten puo- leen. Niitä on kaikkiaan niin pal- jon, että jos kuningas Hrjö jokai- selle pyytäjälle antaisi yhden sou- verin saisi hän luomuttaa muosit- tain 2 milj. kruunua hymänteke mäisyyteen. Miime aikoina on kuningas Dr- jön paperikori täyttynyt Crippenin armonanomuspyynnöistä. Kaiken säätyiset ja ikäiset ihmiset omat se- kostaneet asiaa omalta kannaltaan kuninkaalle. Nämä kirjeet heitet- tiin tietysti — heti kun sihteeri näki, mistä oli kysymys — pape rikoriin. — Hymin merkillisiä omat kirjeet, joiden lähettäjät ilmoitta- mat keksineensä salaliittoja kunin- kaan henkeä ivastaan. Usein huo- mataan ne mähämielisten kirjotta- miksi, toisinaan pannaan niiden johdosta tutkimuksiakin toimeen. Venäjän kurssi on tänSän 8 kk. . Wt 80 266: 66 2 /» . — — 283: 60 Ulkomaan kurssit Uk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 26: 36 25: 22 3 kk. . . . — — 24: 97 Psrils! a/v . . 100: 40 99: 80 3 kk. . . . — — 99: 10 Antverpen a/v . 100: 10 99: 40 3 kk. . . . — — 98: 50 Lydekki a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. — — 122: — Hampuri a/v . 124: 123: 40 3 kk. . . . — — 122: — Berlin a/v . . 124: — 123: 40 S kk. . . . — — 122: Frankf. a.M. a/v 123: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. . . . —: — 206: 50 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a/v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chigago a/v 5: 23 6: 16 Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Lehtol: Maanvilj. Simo Hirvonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- nleml. » K. Parkkinen, Lep pälahti Poliisi A. V. Pitkänen. Junassa: Kauppias J. Huttunen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Möhkös8ä: Hra Pekka Pesonen. Mönnissä: Maanvilj. Helkki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Nurmeksessa: Telegr. reviisori R. Talola. Niitty lahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Knusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. U tr a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Plelisjärvell ä: Herra E. 6. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja Hömötti. Tikkalassa: Hra Antti Hanninen. Ywän tupakan tUNtijat Polttamat Suomalaisen Tupakkatehdas (H. 1156) Suomi, "Dcum, Kantele, Aaiku * Mies savukkeita P. Volotinen. Huutokauppoja. (K. S. 1 k. 4 s. 25 mm.) Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään tammik. 5 p:nä ruisolkia suurempi määrä, ruumenia ja heiniä. Luote tuille velaksikin ensi syk syyn. Kokonvaarassa Jouluk. 21 p. 1910. Simo Piiroinen. P. Kaiuiltani huonekalu- ja Joensuun keinu- tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. f* ; >*- • Myytavan! Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek- ' san aseman luona K. Saarelainen ... VJVf Yi-{- ^ Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35. h3 K 00 ■JoenBun—Viipuri w ff' 3 9 k. juna w £. a a » Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.25 — 3.43 Tikkala „ 11.49 — 4.15 Onkamo . „ 12.04 — 4.35 Tohmajärvi „ 12.2G — 5.12 Kaari la . „ 12.46 — 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 — 6.C2 » läht. 1.10 6.00 Pälkjärvi „ 1.27 — öjä Matkaselkä „ 2.01 — 6.3Ö Kaalamo . „ 2.19 — 7.08 Helylä . . „ 3.03 — 8.23 Sortavala tul. 3.14 — 8.38 m läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.58 9.46 10.50 Niva ■ „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50 Ihala . . „ 4.55! 10.44 12.53 Elis'?n7aariti'l. 5.22 11.10 1.31 » läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 5.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajä™ • » 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 „ . läht. 8.20 2.06 7.S Hannila . „ 8.B5 2.27 7.54 Kavan tsaari „ 8.52 2.39 8.T» Karisalmi _ 9.05 2.51 9.1u Tali . . , 9.17 3.02 953 Tammisuo „ 9.29 3.14 9 .4? Viipuri . tul. 9.38 3.22 9.57 iPika- juna Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 6.25 n 5.bi 2.25 — N H H 7.3u 4.50 — Viip. Hels. läht. 1140 10.29 2.40 n * n 1.2U — 10.11 hs o g s= CO o Viipuri—Joensuu s 9 k. juna S. 0 a 9 Ml Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo _ 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.68 Kavan tsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.46 8.54 „ läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . „ 9.47 4.08 11.22 Buutola . „ 10.15 4.35 12.22 Alho . . „ 10.36 4.55 12.65 Elisenvaara tul. 10.55 6.14 1.18 „ läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . „ 11.38 6.02 2.56 Jaakkima , 11.58 6.51 3.30 Niva . . j, 12.23 6.46 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.(53 6.00 Sortavala tul. 1.10 7.Ö5 5.47 „ läht. 1.20 7.47 Helylä . „ 1.32 — 8.i3 Kaalamo R 2.20 — 9.41 Matkaselkä „ 2.43 ioM Pälkjärvi „ 3.11 — 11.22 Värtsilä . tul. 3.25 11 .55 „ läht. 3.35 6.51 Kaurila . „ 3.49 5.Z2 Tohmajärvi „ 4.09 6.01 Onkamo. , 4.32 6.34 Tikkala . „ Hammaslahti 4.50 — 6.69 6 .10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 8.01 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna Nro 831. Ilmoituksia, pidetään avoinna: Joulun ja Uudenvuoden aattoina klo 8—11 e. pp. Va 5- V2 6 J- PP- sekä sitäpaitsi tuleva osasto klo 7,13—7,so ]'• PP- Joulun ja Uudenvuoden päivänä klo 9—10 e. pp. ja sitäpaitsi tu leva osasto klo 7, 13 —7 )S0 j. pp. tulleitten lähetysten ulosantoa varten. Joulupäivänä ei lähetyksiä kotiin kanneta. Joensuun postikonttorissa jou lukuun 22 p:nä 1910. A. F. Göös. Myytävänä. Myytävänä: Miesten, naisten ja poikain nahko- tettuia huopakenkiä, Oulun hiihto kenkiä. — Huo m.! Suutarin työ tarpeita, kuten : saapasvarsia, teriä, mustia varsi- ja päällisnahka-neu- loksia, vuonnahkaa, lestiä, Raivolan pikiä y. m. K. W. Kolehmaisella, Joensuussa. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. (S. V. L. ja K. S. 1 k. 4 s. 15 mm.) ^Timeni, joka on ollut Iivan JN Wolkoff, on tästedes I. F. Hukkanen. Taipale, 2l /ia 10. I. F. Hukkanen. Smk. 6: Kannastavedettävän hyväkäyn- tisen miehen ankkurikellon myy ja lähettää 6 markalla Kelloseppä J. E. Tuvenius, Tampereella. Huom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonosista y. m. y. m. lä hetetään ilmaiseksi asiamieheksi ryhtyville. (H. 3238) Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va noja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyy det- V uokrattavana Vaokralle tarjotaan huoneita nyt heti tai 1 p:stä Tam mikuuta Niinivaaralla E. J. Mönkkösellä. Asema Luis» s. pp. "0 3 S= 3 m " 2 5r 9 Lähtee e. pp. Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.26 Haapalahti * 7.45 2 7.47 Uimahariu . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 6 8.64 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. Asema Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvft . . Yuonislahti . Tiensuu . Lieksa . . . H £ 5T s 3 * f TS V □ 0> ■ S. »r 9 T3 •O 615 6.27 2 6,33 6.43 10 6.53 715 5 720 7.4? 6 7.33 8.05 2 8.37 8.13 10 8.S 8.ST 2 8.53 9.T3 2 9,?? 9.35 10 9.53 10.18 1 10J3 10.38 — Rautatien tavara- aekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivillä. . 4 J- PP — » 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, jok» helposti pilaan* tuu. Joenrau Kirjap. 0"-Y- 1910