1910 l>I:o 43 tllorskins MW li B 1910 ^:o 43 ?uor5kiliz curun Levtl Hänttfe» Hauta- ja Katujeu kulmassa vastapäätä säästöpankkia Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läatisella Rautakadulla. KuMmet: Ilmoitus» ja Tilauskouttori (8 aH.—7 i^>.) . . . . 84 Toimisto (10—12 cup. ja 5—7 iH.)14 41 KaSsakonttori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 23 Toim.johtaja S 91 Hikmshlimat: Turussa PoStik. KoV> vmd. ... 3:— 4: — Puoli , ... 1:60 2: — Nelj. . . . . —:90 1:20 JrtonaiSnumerot S p. Klmoilustett hinnat: ZekStiu edellä 9 p. millimetri. Tekstin jälestä 7 p. . Wähin ilmoitushinta 60 p. MaStaukseSta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Hunm chshtsä seuraa ilmaiseksi kuukausittain A«omi kuvalehti kansalle. Hurun Hshtt LaÄityy kolmesti viikossa, adult- täm tiistaisin, torstaisia ja lau antaisia aamulla. Lehti tauuetaau Turussa maksutta kuulia tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. TorStai, huhtik. 14 p.: TiburtiuS. Perjantai, huhtik. Ib p.: Livda. T. k. 14:S päimä o» Vanhan ajanlask» Siukaan t. k. 1:n PäimS. Sää-olot TuruSsa. Toispäitvauä tiistaina. LämpömiirS: korkein 6, alia v. Ilman suhteellinen koSteuS: 70 Tuulen suunta: Lounaine». Aariako on paistanut: — t. IS m. Ellen leSliviikloua. LimpömSärä: korkem -s- 8, alin 4- I. Ilman suhteellinen koSteuS : 54 "/«>. Tuulen suunta: Lounainen. on paistanut: S t. 5 m. Lurun Levli psSltää täuääu m. m. seuräatvat kirjoi, tukset: Sillat ja matntiet. Johtava kir- joiws. HdusRnnta. Kallitns pelktt «as- tarintaa Saamessa. Lingmani» rahssts» I»rto »arat. A»ttasepp« Mi»»» Aantata» «urhajntt». L«pse»m»ryM Kelflngk» Aat«»- p»tSt«ss«. HUU. Miisa ja Puolue- gvimma syynä tappeluna ja puukotuksiin. Waltio»raha»to» rySstS Aan- Kymmenkunta heukeä saa- uut surmansa. Snuri tyStaisteln tnksssa Sat- sa»sa. Alkanee huomenna. Merisen »apina Alvaniassa. Ka. piaalliset voitoua. Kawsi»tsj« Kelstngisti: Kirj. A. A.: ll. .Vuokrat ja yliop- pilaat. Maatalinde» alalta. Laihopelto- jen suojeleminen. A»»ia: Uusi merkinanto' ja tv»- VallisuuSlaitoS rautatiellä. — DeSsaun raatihuonerakennuS. A. Y- «- I Uuft merkinanto- ja tnrwallifuuSkeino rautatiellä. Saksassa on keksitty uudenlainen merkinantojärjestelmä rautateille, jonka kautta junain yhteentörmäykset kokonaan »vältetään. Tässä on pienoiskuva ra dasta, johon tuo uusi merkiaaatolaitos on laitettu. Rautatielinja jaeta.» osiin, jotka pituudeltaan vaihtelemat 500:sta 1,500:aau metriin eli puolesta kilomet ristä puoleentoista Kunkin tämmöisen tieosan alussa on merkin ntomasto, johon on laitettu liikkuva »käfiivarsi". Kun veturi kulkee maston ohi, koskettaa fiitä ulos päin lähtevä sauv- mastossa olevaan sähkölaitokseen, joka noStaa vastamainitun "käsirvarren" osottamaan, että nyt on tieosalle tullut juna. Samalla noStaa sähkö johto tieosaa toisessa päässä olemassa mastossa „käfimarren" samallaiseen asentoon, joten vastaan tulemassa junassa nähdään onko mainitulla tieosalla junnaa wai ei — joS on, niin .käsivarsi" on nostettu vaakasuoraan, ellei ole, riippuu se alas päin. Näin siis aina voi millä paikalla rataa tahansa tietää onko puolen kilo metrin — jopa puolentoislakin — matkan päässä wa?taantulemaa junaa ja tie detään hiljentää junan vauhtia sekä kokonaan pysäyttää se ja välttää yhteentörmäys. EilMilta. Taysi-iStunto huhtik. 12 p:nä. JStuuto alkoi klo S i. p. — Pu hetta johti puhemies Svinhufvud. Seuraavat asiat käsiteltiin: Uusi eduSmie». ProvaSti Grönvall oli esittä nyt valtakirjansa ja ryhtyi edustaja- tointaan suorittamaan. Suuri valiokunta. Ilmoitettiin, että suureen valiokun taan oli ed. Bomauin sijalle tullut ed. Eronen. Tuulaaktmaksu. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotnS asetuksetsi tuulaakimaksuu laskemisen pe rusteista ja hyväkjyttliu suuren valio- kuunsa mietintö asiassa. Maliokunta ehdotti asetuksen hyväksyttäväksi sellai senaan. Muutoksia maanvuokra lakiin. Ensimaiseen käsittelyyn esitettiin maa talousvaliokunnan mietintö n:o 1, joka sisältää ehdotuksen mnutokfikfi torpun, lampuotitilaa ja mäkitupa alueen vuok rasta maaliSk. 12 p:nä 1909 annetnn asetuksen 32 ja 34 pykäliin. Ed. Mäkelä (sos.) puolusteli edus- kllutaesitystä ja seu kannalla olevaa valiokunnan sosialidemokraattisten jäsen ten vastalansetta. EhdotnS meni suureen valiokuntaan. EduSkuuuan työsuunni telma. Esitettiin ja hyväksyttiin puhemies neuvosto» ehdotus työsuunnitelmaksi täysi-istunnoissa ja valiokuntia var ten. Puhetta ryhtyi tämän jälkeen johta maan eufimäinen varapuhemies Wäinö T anner. Puhemiehen palkkio. Esitettiin valtiovarainvaliokunnan kirjelmä, koskeva puhemiehelle vultio- päiväjärjeStyksen 43 pykälän mukaan tulevaa korvausta ja hyväksyttiin kir jelmä keskustelutta. KorvauS on sen mukaau samoin kuin ennenkin 2,500 mk. kuukaudessa. Pöydälle pantiin esityslistalla jälellä olemat mietinnöt ensi perjantain istuntoon paitsi yhtä, joka jäi myöhemmäksi. Istunto päättyi klo 8,10 illalla. j aluSsa pankkimaltuuSmiehille annettava selonteko ja tili näiden apurahojen käyt tämisestä. Pankkivaltuusmiesten on tehtävä eh dotus voittovarojen seuraavaksi jaoksi kolmen vuoden päästä eli valtiopäiville 1913. Läagmani» testamenttirahastoja tulee edelleenkin Snomeu Pankin johtokunnan hoitaa pankkivaltuusmiesten katsannon alaisena ja ednsknnnan valitsemain pan kin tilintarkastajain uiiden hoitoa tar kastaa. Längmanin rahaston korkovarat. Ainoassa käsittelyssä hyväksyi edus kunta perjantaina — niinkuin viime numerossa kerrottiin —pantkimaliokua- nan mietinnön Längmannin testament tirahastojen korkovarojen käyttämisestä. Warvja on käytettävänä 73,000 mk. Niistä tulee eduskunnan päätöksen mu kaa» annettavaksi kirjallisuuden jakele miseen Smk. 18,000 eli 24,7 H. kauno taiteen hyväksi Smk. 7,000 eli 9,6 H, kirjallisuutta varten Smk. 12,000 eli 16,4 °/g ja tieteellisiä tarkoituksia var ten Smk. 36,000 eli 49.3 h- kaikkien nyt apurahoja saavain yh distysten ja laitosten on «vuoden 1913 Hallitus pelkää aktiitviSta »vastarintaa Suomessa. Kerrotaan varmuudella, että hallitus, estääkseen suomalaisia yhtymästä aktii viseen vastarintaa» nyt esitetyn, yleis- valtakuunallista lainsäädäntöä koSkeva» lakiehdotuksen ja muidenki» vastaisten toimenpiteiden johdosta aikoo lisätä so tavoimia Suomessa ja miehittää tär keimmät sotajohteelliset paikkakunnat. Tähän tarvitaan kuitenkin paljon ra haa, jota saadakseen hallitus lienee koet tanut hankkia lainan Ranskasta. Huhu jen mnkaan on siellä kieltäydytty lai naamasta varoja pakkötoimenpiteisiin Suomea vastaan, niinkuin jo viime numerossa kerrottiin Miljnkovi» sano- ueen Hbl:in kirjeenvaihtajalle. WaltiorahMoii ryöstö Kaukaasiassa. Aymmentnnta henltei saanut surmansa. TiflisiStä, huhtik. 10 p.: Kilja, riSta sähkötetään, että siellä eilen teh tiin hyökkäys valtiorahaston kimppuun, jolloin 5 snojelnssotilasta ja muutamat rahaston virkamiehet ja joku sivulli nen henkilö sai surmansa. Ryöstetyn summau suuruutta ei tiedetä. Ryöstä jiä oli 32 miestä ja kaatui heistä 2. Veriom ksM Mz- ui»;». Kapinalliset woito?a. Turkille kuulumassa Albanian maa kunnassa on turkkilaisen sotamäen ja albanialaisten »välillä sattunut »erisiä kahakoita, joissa paljoa jo o» miehiä kaatunut. Albaniassa ovat use».t hei mot varustautuneet aseilla ja on kapi nallisia vahvoissa varusteissa nykyisin noin 20,000 mieStä. Turkkilainen so taväki on alottanut useita taisteluja heitä vastaan, mutta he ovat verissä päin lyödyt takaisin. Turkin hall-tuS lähettää paikalle yhä uusia joukkoja, joita siellä on jo noin 20 pataljoonaa. Suurimpana syynä kapinan syttymi seen näyttää olevan turkkilaisten vi ranomaisten röyhkeä ja itsevaltainen esiintyminen albanialaisten keskuudessa. ZValituksia on siitä tehty hallitukselle, mutta tuloksetta. Kun uusia veroja oli maksettava, ei kansa tähän suostunut, vaau alkoi kapino da. Hallitus lähetti asevoimaa veronkokoojai» turvaksi ja nämä sotajoukot ovat nyt albanialaiset ajaneet epäjärjestyksessä pakoon. Turkin hallituksen menettelyn johdosta pidettiin Albaniassa Prishtinin seuduilla kansalliskokonS, johon otti osaa kymme- »iä tuhansia kansalaisia. Kokouksen tah toi turkkilaisten päällikkö Chefki Pasha hajottaa, koska se muka kapinoi halli tusta vaStaau, ja lähetti paikalle sota väkeä ja tykistöä. Karsa oli aseStettu ja se otti sotilaat vaStaau niin kuu masti, että uämät hurjassa epäjärjes tyksessä pakenivat, jättäen jälelle kuol leita ja haavoittuneita sekä hevoset että tykistönsä. Kokouksen jälkeen lähetti erä» heimopäällikkö sulttaanille alamai sen tiedonannon, ettei kokouksen tarkoi tus ollut kapinaa kiihoittaa, vaa» se oli vastalause uusia veroja vastaa». Verenvuodatukseen oli yksinään syypää Chesti Pasha, joka tahtoi häiritä kan san kokoontumista. Tämä tapahtui viime sunnuntailla. Senjalleen on taaS ollut suuria taiste luita, joissa albanialaisten sanotaan joutuneen tappiolle. Myös kertoo säh kösanoma, että albanialaiset ovat piiri- tetyt asemiinsa. Suuri työtaistelu tulossa Saksassa. Alkanee Huomenna. Kuten aikaisemmin jo on kerrottu, o» Saksassa kaikilla rakeanustyöaloilla uhkaamassa suuri työnseisahdus. Työn antajat kokoontuivat yhteisee» kokoukseen v. k. 23 Pnä Dresdenissä, jossa laadit tiin sopimusehdotus, koskeva kutakin ra- keunustyöalaa, ja tämä sopimus päätet tiin lähettää työväen järjestöille ja siitä ei vähääkään tinkitä. Kutea ar vata sopii, hylkäsivät työntekijäin jär jestöt kaikkialla tämän lähetetyn sopi- musehdotulsen. Tämän johdosta on hal litus sisäasiainministeri» kautta koetta nut saada sovintoa aikaan riitelevien puolueiden kesken, mutta kua työnanta jat selittivät, etteivät he peräydy ni meksikään tekemästään ehdotelmasta ja kun työntekijät myös jyrkästi kieltäyty ivät hymäksymästä ehdotelmaa semmoi senaan, täytyi hallituksen »välitystoimen raueta ja aataa asioiden kehittyä siihen, että »e taistelulla ratkaistaan. Tämän johdosta ovat työnantajat päättäneet julistaa työnsulkuun raken nusteollisuuden Saksassa t. k. 15 p:stä eli huomisesta alkaen. Sulkuun joutuu ainakin 350,000 työläistä. Kuitenkin koetetaan Berliinissä saada aikaa» eri tyisen tarpeen takia paikallinen sopimus, mutta muualla on pakko yhteisen pää töksen mukaan julistaa sulku, ioka tulee käsittämään niin järjestymättömät kuin järjestyneetkin työmiehet. Muutamilla seuduilla, kutea esim. Bochumissa, eivät pienemmät liikkeet tahtoisi yhiyä sul kuun, mutta suuremmat työnantajat boi kottaulsen uhalla pakotttavat heidät sii hen. Kua saksalaisilla ovat hyvi» järjes tetyt ja varakkaat ammattiliittonsa kai killa aloilla, joten työmiehillä on toivo saada runsasta avustusta, ensi» koti maastaan ja tämäu lisäksi tovereiltaan muista maista, ja kun näiden vasta painoksi asettaa rikkaat ja mahtavat työnantajat, joilla myös on laajat ja rikkaat avustuskassansa, voi tästä tais telusta, joS ei vielä viime hetkessä voida sovintoa rakentaa, tulla oikein jättiläiStaistelu, joka tulee suuresti vai kuttamaan — ja epäilemättä vahingol lisesti — koko valtakunnan elämään. Lapfl saappaassa. Kun muuau suutari SzegediniSsä muu tamia päiviä sitten eräänä aamuna avasi liikkeensä, kuuli hän ovia ava tessaan päänsä yläpuolelta valitusta, jonka syystä hän beti lähti selkoa otta maan. Häu ei löytänyt kuitenkaan mi tään, mutta Piaa kuuli häu pitkän huu don, joka kuului lapsen ääneltä. Matta mitään ei hän viekäkää» nähnyt. Suu tari meni ulos kadulle ja huusi, että hän o» kuullut kummituksia ja Pia» oli suuri kansanjoukko kokoontnnnt hänen ympärilleen apuaan tarjoamassa. Mihdoin huomasi joku, että ääni tuli suuresta, maalatusta rautasaappaasta, joka oli osotekilpenä suutari» liikkeen ovea yläpuolella. Hankittiin tikapuut ja aivau oikein: saappaassa makasi muu tamaa kuukauden vanha lapsi rääsyjen ympäröimänä. Arvoitus oli, kuinka lapsi sinne oli joutunut. Poliisi sai selville, että perhe, jonka ikkunan luona kilpi oli, oli aivau viaton. Lapsi o» siis viety sinne yö» hiljaisuudessa tika puitten avulla. Suutari, jolla ei itsellään ole yhtään lapsia, o» ottanut löytölopsen ottolap- seksee». Sukupuoleltaan on lapsi poika, kaunis, punaposkille» ja pullea miehen alku. Lapscnmllrha Helsingin Kaivopuistossa. Pääkaupungissa liikkuu mitä erilai simpia huhnja siitä, että poliisi» jo olisi onnistunut päästä tuon julman raiS- kausmurha» tekijä» perille, mainitaanpa suurella varmuudella muutamia henki löitä jo nimeltäkin, erikoisesti muuatta ylioppilasta, jonka Poliisi muka olisi pi dättänyt. Hels. San. on tiedustellut huhuista etsivältä poliisilta, joka on makuuttanut nämä huhut ailvan perät tömiksi. Poliisia ei, ikämä kyllä, »vielä ole onnistunut niin pitkälle päästä. Useita henkilöitä, sekä työmiehiä että herrasmiehiä, on kyllä kuulusteltu, ja «seita myöskin pidätetty, toisia jo lähe tetty Mantilaankin oikeudenkäyntiä odot tamaan, mutta ei lapsenmurhan, vaan muiden erilaisten fimeelllsyysrikolsien johdosta, joita heistä tämän jutun yh teydessä ou saatu ilmi. Kultaseppä Mikko Kantolan murhajuttu oli toiseu kerraa tutkittavana raastu vanoikeuden 1 osastossa viime tiistaina. Murhasta syytelty Suvanto oli tuotu lääainvankllasta ja myös Grönlund, joka nykyisia on karsimassa hänelle Hel smgissa tuomittua 4 lk. vankeutta polii si vastustamisesta. Ensin kuulusteltua Grönlundia, joka todisti vlkeaisi ennen tehdy» tutkinto- pöytäkirja». Tähä» hän lisäsi se», jota ei vielä ollut ilmoittanut, »im., että murhaaja Suvanto sinä iltana, jolloi» murha tapahtui, aikaisemmin oli puuk- koaan näytellen uhannut lyödä siää Kan tolaa ja ottaa r^hat häneltä. Tähän todistukseen vastasi Survanto, että ker toja »valehtelee ja tekee sen siksi, että kertoja oli silloin hänelle vihoissa siitä, ettei hän ollut kertojalle antanut vii naa. Kua Grönlund kertoi että hä» meni suoraan kotiinsa eikä murha ta pauksen aikana seissyt Kasken- ja Luos- tarikatujen kulmassa, mäitti Snmanto, että G. fittekin oli siinä ja että G. poistui vasta fitte, kua hän, Suvanto, lyötyään Kantolaa, tuli myös kadun kulmaan kehoittaen G:ia nyt poistumaan. Todistajain kunlustelusja kertoi toh tori Spoof, joka oli toimittanut Kantola» ruumiinavaukjea, että vainaja rintaansa saamansa haavan johdosta on voinut 3 min. kuluessa tulla liikuntoon kykene mättömäksi ja että se haama oli ykji- nää» ehdottomasti kuoleman tuottama. Sitäpaitsi oli K:n vasempaan kälivar- teen lyöty haava myös hengenvaaral- line», koska isku oli karkaisiut sekä val timo» että toiset verisuonet. Toisilla todistajilla, joita oli haas tettu 10 henkilöä, ei ollut mitään lisät tävää entisiin poliisikuulustelussa aa- »ettuihi» lausuntoihinsa; tunnustivat ne vaan oikeiksi. OikeuS lykkäsi jutuu euemmä» käsit telyn t. k:n 26 p:ää» ja todistaja!» o» satoa uhalla silloin oltava saapuvilla. Suvanto lähetettiin takaisin lääninvan kilaan. Maatalouden alalta. Laihopeltojen suojele minen. Miime syksynä jäivät laihopellot yleeusä suliksi ja talven kuluessa ka saantui paksu lumikerros mitä peittä mään. Wanhat maanviljelijät, kertoo .Maamies- ,Wiipuri"-lehdeSsä, muis tavat sellaisiakin vuosia, joilla laihot ovat hyv:n säilyneet sulassakin maas sa. Mutia säilyminen riippuu koko naan kevääitä. JoS keväällä lumi sulaa ätliä, ei laihoilla ole mitääo vaaraa, vaau alkavat ne, hangen alta päästyään, kasvamaan, tuottaen hy vän sadon. Mutta joS lumi keväällä pysyy kauan maassa, on vaara tar jona. Kuu ilmat lämpenevät ja paksu hanki peittää vainiot, alkavat laihot, maaSta hohtavaa lämmön vaikutuk sesta, hautua, lämpö kuu ei pääse haihtumaan ilmaan eikä ilman lämpö laigoja elvyttämään. On siis koetettava keksiä keinoja vaaraa torjumiseksi. Lumen sulamista on koetettava edistää vnn paljon kuia mahdollista. Kylvämällä hangen piu- ualle tuhkaa tai hiekkaa, saa daan lumi sulamaan paljon pikemmin, kuin joS annetaan sen itsestään sulaa. Tätä keinoa on nyt käytettävä. Kal liiksi ei tämä tule, joten jokainen tvoipi sen tehdä. Nlimtäön on jokaisen maanviljeli jän hangen sulattoa tarkastettava lai hopeltojansa. Wltme syksynä kasvoi vat laihot hyvin tuuheiksi. Lumea alta päästyä muodostuu tiheiden lai- hovainioiden päälle useia kuori, joka estää laihon kasvamista. JoS tällai nen kuori laihon päälle muodostuu, ou se joko haravoimalla tahi muulla tavalla särettävä. Niinikään on huomattu, että, joS laiho syystä tai toisesta ou hangey alta päästyään heikkoa eikä tahdo al kaa kasmamaan, voi sen kaSmua suu ressa määrin edistää, kylvämällä lai hopellolle jotakin helposti sulasaa apu-- laina-ainetta, esim. chilen salpietaria. Tämä lanuoituSaine »vaikuttaa hizirin nopeaan, »virkistää kärsineen laihon ja antaa sille tarpeellista ramintoa kas- mamista marten. Jos maaniviljelijät ylempänämainit- tuihin varokeinoihin laihoja uhkaa vaan vaaraan nähden ryhtyvät, saa daan se ainakin supistetuksi pienem mäksi. Mieleen pantavaa. — Suostunut silitysrauta on hierottavia huolellisesti lamppuöljyllä, annetaan sen näin seistä vähä» aikaa ja fitte» pestään hyvi» saippualla ja vedellä. Miimeksi pestään se vedellä, kuivataan ja hangataan kiiltäväksi.