N:o 48 — 19IO. KAIKTJ. Keskiviikkoina Huhtikuun 27 päivän.' . Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. fjnln Kansankatu 21 Ulilll Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia v. rn. Varattomien ylioppi laskokelaitten hyväksi toimeenpanee Oulun Suom. Klass. Lyseon To- verikunta ensi lauantaina lyseon juhlasalissa. MlinltMfn nn* Orkesterin soittoa, Terveh- Ulljcillldiid Ulf. dyssanat, Cellon soittoa (hra Becker), Puhe (maisteri Heikel), Voi mistelua, Köörilaulua, Lausuntoa (opett. G. Englund), Pianonsoittoa ja lopuksi Leikkiä nuorten iloksi. Olisi suotavaa, että yleisö ymmärtäen hyvän tarkoituksen rientäisi kilvan osta maan pääsylippuja -- nekin, joilla ei ole syystä tai toisesta tilaisuutta saapua ilta maan. Lippuja, joiden hinnat ovat: 3:—. *2:— ja 1:—. on saatavana Bergdahlin kir jakaupassa sekä koulun toverikuntaan kuu luvilta oppilailta. 2 kamaria ja keittiö vuokrataan 1 p:stä kesäkuuta insinööri J. Haatajalla, Kansankatu 27. kaikkiaan sekä 80 mk. »vuosittain oppi lasta kohti kuukaudessa laskettuna 5 oppilasta kahta kurssia kohti eli yh- teensä korkeintaan 4,890 mk. — Eduskunnan kieltämät soti- lasmiljoonat. Pietarista sähkötetään: Suomen wiimewuotisten määräaikais- ten maltiopäimien antama alamainen ..lausunto", koskema armollista esitys- tä Suomen maltiorahastosta sotilas- lastarpeisiin w:lta 1908 ja seuraamilta muosilta suoritettamista maksuista on korkeimmassa paikassa jätetty huo- mioonottamatta. — Kuten tunnettua, si miime eduskunta myöntänyt pyydet tyjä miljoonia, jotka kuitenkin mietiin. Eduskunnan hylkäämän päätöksen huo- mioonottamatta jättäminen oli näin ollen luonnollista. Sähkösanomia AmiisOM [uotiilaitnffcn Helsinki, huhtik. 26 p.nä. Hrat Wrede, Hallberg, Sund blom, (Sädda ja A. Neowius omat jättäneet anomusehdotuk sen, että hallitsija antaisi luotsi laitoksen suunnitellun uudistuk sen raueta. Oulun kaupungista. — Oulun Nuijan perhe-iltama on ensi perjantaina klo ',->8 illalla. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion.) Taloudellisia katselmuksia tulee m. 1910 olemaan seuraamilla pappis- »virkataloilla: Oulun tuomioromoslikunnassa: Li- minqan kirkkoherran sekä Lumijoen ja Mkiiminqin kappalaisten. Raahen romastikunnassa: Siikajoen kirkkoherran ja Mihannin sekä Remon- lahden kappalaisten. Kalajoen romastikunnassa: Nimalan kirkkoherran ja pitäjän apulaisen sekä Kärsämäen ja Reisjärmen kirkkoher- rain. Kuopion romastikunnassa: Kuopion I:sen ja 2:sen kappalaisen ja kirkkoher- ran ja Rautalammin kirkkoherran. Iisalmen romastikunnassa: Piela- meden ja Keiteleen kirkkoherroin. Kajaanin romastikunnassa: Suo- mussalmen kirkkoherran ja pitäjän apu- laisen, Kajaanin kappalaisen sekä Kuh- moniemen kirkkoherran ja pitäjän apu- laisen. Kemin romastikunnassa: Kuolajär- men, Karunqin ja Termolan kirkkoher- rain »virkataloilla. Asianomaisten lääninromastien jää- millisyyden kautta on puheenjohtajiksi katselmuksiin määrätty: Siikajoen kirkkoherran mirkatalolle Rantsilan kirkkoherra N. I. Sime- lius ja Kuhmoniemen kirkkoherran ja pitä- jän apulaisen mirkataloille Sotkamon kappalaisen A. Mömmön. — Meroitusolojen huouontu- minen odotettawissa Oulussa. Kaupunkimme taloudessa näyttää lä- hiaikoina tuleman useita melkoisia auk- koja, joitten peittäminen tulee lisää- mään meronmaksajien ennestäänkin raskasta taakkaa. Toppilan tilan os- tamisen kautta saa kaupunki noin 10,000 markan muotuisen menon, ku- ien rahatoimikamari on sen laskenut. Jos Toppilan saha ei kuulu Toppilan tilan alueeseen, niinkuin on mäitetty, niin tämä ..meno" tulee suurenemaan. Kaksi eduskunnassa tehtyä päätöstä tulee niinikään tuntumasti kaupungin talouteen maikuttamaan. Toinen niis- tä koskee kaupungille tulemaa kuulaa- kimaksua, joka tulee Oulussa, jos edus kunnan päätös toteutuu, mähenemään 20 tuhannesta 7—8 tuhanteen mark kaan. Pesänkirjoituksen joutumrtten toiselle kannalle tulee lisäksi miemään kaupungilta melkoisen määrän tuloja. — Kirkkowaltuuston kokouk sessa maanantai-iltana malittiin kirk- kohallintokunnan jäseniksi por- mestari Olami L. Helanen, ratames- tari G. Jansson ja pakkamestari L. Termo sekä marajäseniksi meturinkul- jettaja I. Kauppinen ja postiekspedi- tööri I. Austen. Taloudenhoitajaksi malittiin kirkonisäntä K. A. Saukko- nen entisillä palkkaeduilla. — Elinkeinot. Koristemaalari E. I. Sundström ilmoitti maistraa- iille eilen alkamansa harjoittaa täällä maalarinliikettä. Limingan osuus-maitokaupan ilmoi- tettiin lopettamansa toimintansa. — Peltoasnnnot. Maistraatti melmoitti eilen työm. Erkki Siltalan purkamaan Nuottasaaren puolelle pel- lolle rakentamansa asunnon tulisijat ennen ensi syysk. 1 päimää 50 mkn sakon uhalla. — Kalenterijnttu. Maanantai- sessa raastumanoikeuden ustunnossa päättyi Kaleman kirjapainon läänin- reistraattori F. O. Ollilaa mastaan nostama melkomusjuttu, jossa mastaa- ja Ollila tuomittiin maksamaan Smk. 304: 25 sekä oikeuskuluja 70 mk. Tuo summa on puolet Oulun läänin kun- nalliskalenterin painatuskustannuksista, jonka kalenterin Ollila ja sanomal. toimitt. I. Termo olimat yhdessä kus- tantaneet ja osaksi myöskin toimitta- neet ja josta Ollila oli kieltäytynyt mitään maksamasta, koska ei hän ole siitä mitään saanutkaan. — Viulutaiteilija H. Fran- zosin konsertti maanantai-iltana seurahuoneella oli musikaaliseen puoleen katsoen erittäin onnistunut. — Jo edellisestä konsertistaan tunnemme hra F. mestarilliseksi miuluniekaksi joten ei liene tarpeellista ennen sanomaamme uudistaa. Ohjelman päänumero oli Mendel- sohnin konsertti jonka taiteilija sula- masti suoritti. Esitystä haittasi kuitenkin orkesterin liian koma säestys, joten paljon tästä ihanasta konsertista meni hukkaan. Viimeisen osan huima tempo oli mallan »valtaama. — Wieux- tempsin „Bollad et Polonaisen" suori- tettiin myös kauniisti ja ryhdikkäästi. Wiuluniekkain mestarinäytteen, Pago- mnvn »Noitien tanssin" soitti taitei- lija suuremmoisella taituruudella. Kap- paleessa esiintymät kaksoisslageoletit eimät näyttäneet tuottaman taiteilijalle mitään maikeuksia. Meensä olimat ohjelman kaikki nu- merot hymin malmistetut ja miimeis- tellyt. Kuten jo mainitsimme oli orkesterin säestys yleensä komanlaista ja mar- sinkin alussa jokseenkin epäpuhdasta. Lienee osaksi taiteilijan hieman oikul- linen soittotapa maikuttanut myös sen ettei orkesteri oikein pysynyt mukana. Aleisö, jota oli malitettaman mä- hän, oli erittäin innostunut ja maati ..ylimääräisiä" toisensa perään, joita myös taiteilija sangen auliisti antoi. M. m. soitti taiteilija Sarasate'n ..Mus- talaislaulut" erittäin kauniisti ja into- mielisesti. Osan säestystä hoiti neiti S. Snell man sangen kiitettämästi. Emme moi samalla olla huomaut- tamatta erästä epäkohtaa joka usein näyttää täkäläisissä musiikkitilaisuuk- sissa esiintymän. Löytyy näet ihmisiä, jotka nähtämästi käymät konserteissa saadakseen yksinomaan hauskan jutte- luhetken. Siltä ainakin eilen näytti. Eipä luulisi oleman kohtuuton maati- mus, että tuollaiset hauskuudet sääs- tettäisiin sopimampiin paikkoihin. Siten myöskin säästyisi oikeutettu harmi niiltä konserteissa kämijöiltä, jotka sinne tulemat peräti toisenlaisissa tar- koituksissa, nim. kuulemaan ja nautti- maan. —e—. — Konkurssiasioita. Malmonta oli maanantaina maalari Juho Mik- kosen perikunnan konkursissa. Kaik- kiaan malmottiin 33,057: 73 mk. sekä joukko korkoja. Suurin saamamies on Kansallispankki. Pesän toimitsijamie- heksi määrättiin pankinjohtaja W. Hu- hanantti. Ensimmäinen esiinhuuto on 21 p. toukok. Tuomiot julistettiin malokumaaja Aug. Liitin ja nahkuri Heikki Jokipe- rän konkursseissa. — Lapsenraiskaaja tuomittu. Raastumanoikeudessa tuomittiin eilen täällä t. k. 4 p:nä tapahtuneen lap- senraiskauksen tekijä itsellinen Juho Alamehtä Kestilästä 3 muodeksi kuri- tushuoneeseen. — Mies tviety Poliisin käsistä. T. k. 22 p. kun eräs poliisikonstaa- peli aikoi Isolta kadulta miedä put- kaan nuorukaista T. Räsästä hyökkäsi hänen tomerinsa Kalle Raunio poliisin kimppuun ja lyöden häntä kurkkuun ryösti tomerinsa mapaaksi. — Tästä tuomittiin Raunio raastumanoikeu- dessa eilen 4 kuukaudeksi mankeuteen. — Iuopumisesta sakotettiin eilen neljää henkilöä 20—30 markalla. — Taloukauppa. Asioitsija A. E. Hammar on myynyt omistamansa kimitalon ja tontin n:o 3 Isonkadun marrella muurari A. Olkkoselle 130,000 markan kauppahinnasta. — Nokitvalkea roihusi eilen päi- mällä pankinjoht. Kerttulan talossa Kirkkokadun marressa. — Wiimeinen kansankonsertti on palokunnantalolla tänään klo 4 ip. — Trubaduri-näytännöt jäämät tänä kemännä sikseen rma Clopattin sairastumisen tähden. Syksyllä niitä tultanee jatkamaan. — Konsertin antaa seurahuoneella huomenna klo l h 8 i. p. laulaja Wäi ti ö Sola. Hra S. on saamuttanut paljon kiitosta ja tunnustusta tenori- laulajana. Toimottamasti Oulun lau- lua harrastama yleisö rientää joukolla hänen lauluansa kuulemaan. — Pohjan Leimun moimistelu- seurain johtajan toimesta on eronnut herra T. Laamanen, ja hänen tilalleen onmalittu uudelleen herra I. Rusko. — Laimaliike Pikisaareen alkaa tällä rtmfoHa. Pikisaari-lauvan on kesäksi lvuok- rannut koneenkäyttäjä Sundmall. — Henkikirjoitus. Tänään kir- joitetaan tontit 52:sta alkaen 5 kaup. osassä ja 6 kaup. osa kokonaan sekä Ainola, Sähkölaitos, Mesisaha ja Äströmin nahkatehdas. Huomenna kirjoitetaan Nuottasaari, Hemossaari, Sonnisaari, Kiikelinsaari, Linnansaari, Raatinsaari, Kuusisaari, Pikisaari, Korkeasaari, Hietasaari, Mustasalm ja Toppilansalmi. Perjantaina on esillä Jntiö, Rau- hanlinna. Koskenniskan oluttehdas. Uusi Mesitehdas, Tuiranmaa ja muut kaupungin alueella asumat ja lauman- taina sekä maanantaina ja tiistaina löysämäestö, paikkakunnalta poissaole- wat y. m. ESSSSDBB — Tuomarit. Samalla kuin Maasan homioikeus on suostunut Sa- lon tuomiokunnan tuomarin Fredrik Grönroosin pyyntöön sairauden tähden saada mirkamapautta kolmeksi kuukau- deksi kuluman huhtik. 24 p:stä lukien, on homioikeus määrännyt maratuo- mari Torsten Grönroosin sanottuna aikana hoitamaan tuomarimirkaa mai- nitussa tuomiokunnassa. — Mallasjuoma!» walmistus. Oulun läänin mallasjuomatehtaissa on mallasjuomain malmistamiseen kulu- man muoden ensimäisellä neljänneksellä käytetty maltaita seuraamat määrät: Oulun kaupungissa: Toppilan mal- lasjuomatehtaassa 13,325 kg.. Kosken- niskan 3,402 kg,Mustansalmen3,106,iv kg.. Nuottasaaren 11,250 kg. ja B. Johanssonin mallasjuomatehtaassa 4,650 kg.; Raahen mallasjuomateht. 3,204 kg.; Kajaanin mallasjuomateht. 180 kg.: I. Kanniaisen mallasjuomatehtaassa Kemissä 1,440 kg.: C. A. Anderssonin mallasjuomateh- taassa Kemissä 1,920 kg.; ja K. W. Autin mallasjuomatehtaassa Romaniemellä 760 kg. Ahteensä on sanottuna aikana lää nissä käytetty maltaita 43,237,17 kg. Edellämainituista mallasmääristä suorittimat kruunulle suostuntameroa Toppilan mallasjuomatehdas 10,656 mk.. Koskenniskan 2,720 mk., Mus- tansalmen 2,480 mk., Raahen 2,560 mk. jo Kajaanin mallasjuomatehdas 144 mk. sekä tehtaiden silmälläpidosta johtuivien kustannusten kormaamiseksi Nuottasaaren mallasjuomatehdas 225 mk., B. Johanssonin 93 mk., I. Kan niaisen 28 mk. 80 p., E. A. Anders- sonin 38 mk. 40 p. ja K. W. Autin mallasjuomatehdas 15 mk. 20 p. — Vesilaitokset. Talolliset Elias Häkkinen ja Taami Huttunen omat läänin kumernööriltä pyytäneet lupaa saada Kalajoen Napukkakoskeen Sami- kon perintötalon n:o 8 Haapajärmen pitäjässä ja kylässä kohdalle perustaa kolmella jauhokimiparilla, yhdellä kuo- rimakoneella ja yhdellä saharaamilla käymän mesilaitoksen sekä oikeutta käyt- tää koskessa olemaa mesimoimaa sano- tun laitoksen liikemoimaksi. — Osuuskunnat. ..Osuuskunta Oma pata r. l. "-niminen osuuskunta, jonka kotipaikkana on Raahen kaupunki, on pyytänyt mahmistusta säännöilleen. Osuuskunnan tarkoituksena on Raahen seminaarin oppilaiden ruokala osuus- kuntana harjottaa ruuan, kahmin, teen, y. m. alkoholittomien ramintoaineitten tarjoilua ja asuntojen muokraamista osuuskunnan jäsenille. — Wahwistetut säännöt. T. k. 26 pnä on läänin knmernööri mah- mistanut Tyrnämän kunnan paloapu- yhdistykselle uuden sääntöehdotuksen. — ^Vanginkuljettajaksi ja tvar tijaksi Hailuodon pitäjään kolmen muoden ajaksi, tuleman 1911 muoden alusta lukien, on läänin kumernööri määrännyt talollisen Jaakko Tuhkasen. — Rakennustoimi Raahessa. T. k. 21 pnä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset ajuri Kus- taa Heikkilän omistamassa talossa n:o 47 Raahen »viidennessä kaupungin osassa ja Raahen työmäenyhdistyksen omistamassa talossa n.o 23 saman kaupungin kahdeksannessa kaupungin- osassa lehtämiä lisärakennuksia marten. 5E Muu Immi «mUMM Alempana mainitut meijerit omal oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 6 p. huhtikuuta lähettämästään moista, »vapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 95 64 ast. moit. „ 2 2:97 30 .. „ .. ti 2:95 22 „ .. .. .. 7 2:97 24 .. ., .. 8 2:92 9 .. .. 11 2: 86 24 Ihteensä 173 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 97 p., keskihinta 2 mk. 94,2 p., alin hinta 2 mk. 86 p. — Jäitten lähtö ja tnlwat. Haukiputaanjoessa ja Iijoessa pelä- tään syntymän määrällisiä tulmia. Niillä seuduin on ollut täysi talmi ai- na nykyisiin mesisateisiin asti. Äkilli- nen lumen sulaminen on synnyttänyt suuret tulmat. Haukiputaanjsen ran- nalla pelättiin erään talon joutuman maaraan. Onneksi säästyi talo ja tul- ma nm mukanaan ainoastaan muuta- mia syliä rantamaata. Jokimarsien asukkaat toimomat, että läänin kumernööri toimittaisi kumpai sellekin jokimarrelle insinöörin ja jon- kun rakennusmestarin, jotka maaran uhatessa moisimat dynamiitin amulla räjäyttää pahimpia patoja, ja että ryh- dyttäisiin tässä suhteessa asian maati- miin toimiin. Siikajoki tulmii yhä. Rantsi- lassa oli mesi noussut niin korkealle, että pyrki jo pappilan pihalle. Siellä tulma kuitenkin on jo laskemassa. Mutta Ruukinkoski ei jaksa niellä pai sumaa mettä, joka sen muoksi on kos- ken yläpuolella hymin korkealla. Raa- hen puutamarayhtiön saha on seisonut torstaista asti syystä, että tulmamesi on noussut sahan konehuoneeseen. — Hirwenampujat ahtaalla. Äsken kämi m. m. Limingassa kaksi senaatin erityisillä »valtuuksilla marus- tamaa henkilöä ottamassa selkoa lumat- tomasta hirmenmetsästyksestä ja niistä toimenpiteistä, joihin miranomaisten puolelta asian johdosta on ryhdytty. Itse olimat asianomaiset oman kerto- muksensa mukaan ottaneet takamarik- koon noin 300 hirmen taljaa sekä suo- lattua hirmen lihaa suuria määriä. Myös muita metsästysasetuksen rikko- muksia kyseessä olemat henkilöt maa- nimat. Toinen niistä sanoi olemansa Suomen metsästysyhdistyksen neumo- ja. — Kun ottaa huomioonsa, että taljat keskimäärin huutokaupassakin myytäessä maksamat mähintäin 20 markkaa ja että sakkoja hirmen pyytä- jille määrättänee keskimäärin noin 200 markkaa, niin lienee selmää, että näit- ten herrojen kiertomatkasta koituu kym- meniä tuhansia markkoja tuloja, mutta — saattaa monen mökin miehen mie- rontielle. Herrain armioimisen mukaan oli hirmen hinta nykyoloissa noin 800 markkaa. — Kun kysyttiin syytä hei- dän ilmestymiseensä Limingan alueel- la, selittimät he tulleensa sen johdosta että Marttilan tilan omistaia hra E. W. Pentzin oli Suomen Metsästys- yhdistykselle kirjoittanut asiasta. — Kansakoulut. Turtolan kylän kansakoulun opettajaksi Turtolan kun- nassa on malittu op. Martti Kanerma. — Heikuran talon Muhoksen kir- kolla osti toissapäimänä pidetyssä huu- tokaupassa taloll. A. Kinnunen 9,530 markalla. — Hartauskokouksia piti lähe tyssaarnaaja Järminen Ruukissa per- jantaina t. k. 22 p. Raahen sahan lukusalissa ja laumantaina 23 p. Nuo- risoseuran talossa sekä samana iltana Lapinkylän kestikiemarissa ja sunnun- taina 24 p. Paamolan kirkossa. — Hukkunut. T. k. 23 pnä huk kui Remonlahdella Martikkalan talon 3 muoden manha tyttö kartanon mie- ritse juoksemaan Siikajokeen. Tyttö oli manhempien huomaämatta poistu nut huoneesta ja noin 10 minuutin kuluttua löydettiin tiukkuneena joesta. Kaikki mirmoittamisleinor oli turhat. — Pyhäjoki huhtikuun 20 p. 1910. Talmen malta taukoo. Joet ja oja- purot tulmimat aiivan äyräitä myö- ten. Muuttolinnut termehtimät meitä iloisin kielin Luojallensa ylistystä lau- laen. Kemäl-aika armahin ilon aika, myöskin elon kemät ihanin tarjoo meille kauneuttaan: se ompi meille su- loistuttamaa. Tukkien uitot omat nyt päimän tär- keimmät työt. Sinne rientää nuoret manhat, joka kynnelle kykenee ja kyllä kait sieltä ansaitsee siemät rahat, kun on itsellä emästä. Mutta kärsiikö tästä taloudellinen elämä? Luulen, että ne työmoimat, mitä on käytettä- minä,^ tarmitseisi maatalouskin. Siitä ehkä saisi nauttia pitempiaikaisia tu- loja. Wiime sunnuntaina täällä oli ko- koonkutsuttu kirkkoneumosto, joka käsit- teli eräitä asioita. Oli ensinkin kysy- mys, olisiko syytä kiertokoulunopetta- jäin palkkaa korottaa, kun eimät tahdo pysyä kuin muoden ja pari toimes- saan. Tästä katsottiin ensinkin koulun kärsimän haitallisia epäkohtia ja toiseksi paljon on kulunkia ja maimaa joka muosi uutta opettajaa hakea. Sen- muoksi päätettiin ehdottaa kirkonko kousta hymäksymään sellainen palkko- sen parannus, että ensimäiseltä palme- lusmuodelta maksetaan entinen palkka, mutta toiselta »vuodelta nousee palkka 25 markalla, samoin kolmannelta 25 markalla. Tuntuisi suotamalta, että kirkonkokous hymäksyisi tämän kirkko- neumoston tekemän ehdotuksen. Kysymys rumetaanko lahjoittamaan perhe-raamatuita mihkimämuistoksi, oli »nyöskin esillä. Tämän katsoi kirkko- neumosto epämukamaksi. Tuskin mo- nikaan panisi tälle kallissisältöiselle lah- jalle situ arivoa, mikä sille kuuluu ja kun pappilassa on saatamana raama- tuita halmalla, niin ken rakastaa Ju- malan sanaa, kyllä hän moi saada sen ostetuksikin. Heräsi kysymys, olisiko meidän kier- tokoulun lukujärjestystä mähän muo- dostettama. Katsottiin oleman syytä mähän muodostaa ajan maatimusten mukaan, että lapset saisimat »vähän enemmän laskennon ja kirjotuksen ope- tusta. Mahtaisikohan maantieto lap- set saattaa pois uskonnolliselta alalta, jos tunnin miikossa sitä lukisimat? Kirkkoherrainme »vastusteli muutoksia, mutta kuitenkin päättyi keskustelu toi- momuksella, että kesällä harkitaan asiaa tarkemmin. Esko. — Piippolasta RS—4—10. O i uusmeijeripuuhat omat täällä päimän ..polttamana" kysymyk- senä. Niinkuin jo sanoinalehdistä on näkynyt, on täällä aikomus Pulkkilan ja Piippolan eri kyläkuntien kanssa perustaa ajanmukainen osuusmeijeri, jonka sijapaikaksi suurin osa tuntuu kannattaman Pulkkilaa, maikka pieni mähemmistö pitää Leskelän kylän puol- ta. Iso höyrymeijeri olisikin aiman tar- peeseen. Sillä alueella, johon meijeri tu- lisi maikuttamaan, on ainakin 6 yhtiö- meijeriä sekä suuri joukko yksityisten omia separaattoreita. Siis sopii arma- ta miten paljon aikaa ja aineita siinä tuhlataan, puhumattakaan siitä, että noiden pikkuyhtiöiden saamuttamat moi- hinnat omat paljoa pienemmät kuin suurten uusiaikaisten meijerien. Kai- kesta huolimatta täällä Piippolassa on mielä paljon haluttomia ja suorastaan mastustajiakin. Muutamat asiaan »n- nostuneet omat kyllä koettaneet sen tär- keyttä ja hymiä puolia selittää niin, „että hampaat on heltynyt", mutta t. k. 18 p. Anttilan talossa pidetyssä kar- janomistajain kokouksessa ilmoitettiin »vain noin 70 lehmää meijeriin osalli- siksi. Koko suuri kyläkunta on siis ..Tuomaan" kannalla, tunnustamat kyl- lä, että se on hymä, mutta eiivät us- kalla rumeta, ..kun se maksaa". Kellä esteenä on emäntänsä, ken kaitseleepi omia, luulotteleiniaan etuja. Omatpa »nuutamat mäittäneet, että täällä on maanmiljelys niin peräti huonolla kan- nalla, ettei se kannata niin suuria yri- tyksiä. Mutta eiköhän se juuri tuollai- nen iso, monen kyläkunnan yhteinen meijerilaitos ole omiansa herättämään termeellistä kilpailua, innostusta maa- talouden alalla. Esim. Kestilässä, jos- sa jo maanmiljelys on koko paljon edis- tynee»npi kuin Piippolassa, sanomat asukkaat sen oleman suurim»naksi osaksi nykyisen osuusmeijerinsä ansiota. Kun maidosta on saatu hymiä hintoja, on se kiihoittanut yhä enemmän uhraa- maan maroja ja työtä maahan. Kysyn teiltä, karjanomistajat, ettekö luule jo tarpeen »vaatiman ajanmu- kaista osuusmeijeriä perustettamaksi. Jos ette luule niin, niin miksikä te et- te siirry sitte kokonaan pyttyjärjestel- mään. Te ehkä sanotte, että se olisi taa- päin menoa. Mutta tässä on eroitus sama, ehkäpä suurempikin. Tässä lehdessä tästä samasta asiasta olleen uutisen johdosta huomautan, että persoonalliset ja henkilökohtaiset näyk- kiiniset tulee jättää pois täillaisissa suuria uhrauksia kysymissä osuustoi- minta-asioissa. Siinä täytyy unohtaa sekä ..politiikka" että persoonalliset rii- taisuudet. Sillä mihinpä usein parhaat kin yritykset raukee. Ja maikka suota- ivaa olisi, että niin tärkeistä kokouk sista useammassakin lehdessä ilmoitet- täisiin, ei kumininkaan sellaisten pikku- seikkojen, ehkä epähuomiossa tulleiden, pitäisi mitään maikuttaa, ei kuitenkaan »uin että ..toisesta meijeristä" puhut taisiin. Koska kerran olen rumennut osuus- toiminnasta „pauhhama" niin kerron- pa jotakin aiman »neidän oma s- ta osuustoiminnastakin. Täällä on osuuskuntia useampiakin: osuuskassa, osuuskauppa seka puima- osuuskunta. Mutta »ne piippolaisel olemme senkaltaista osuuskuntamäkeä, että jos jo heti alussa einme ala mil joneereiksi päästä, heitämme koko yri tyksen siihen, sanomme, että se on tnr- ha »vaima. koskei siitä hyötyä ole. Niinpä ei osuuskassan kokouksiin tahdo tulla senivertaa jäseniä, että saisi ko- koukset kunnolleen pidetyiksi. Puima kone on kyllä puintiaikana hymä, mut- ta kun maksut tulee, sanomat jotkut, että ..enhän tuohon olisi liittynytkään, mutta sailvat houkutelluksi". Etuisuudet kyllä kelpaa, mutta melmollisuudet kam- mottaa. Osuuskauppa joku muosi sit ten oli lyödä kuperkeikan, nyt näyttää se kumminkin oleman jo korjautumaan päin ja on sen elpyminen luettaiva ny- kyisen kaupanhoitajan ansioksi. Niinpä on tamaran maihto kuluneena »vuote- na ollut isompi kuin yhtenäkään edel lisenä koko kaupan oloajalla. Naksaus. — Mitvieskan maamieskoulun Päättäjäiset pidetään laumantaina t. k. 30 p. klo 10 ap. Nleisö on ti laisuuteen tervetullut. — Kaksi tvarsaa synnytti talok- kaitten Kustu ja Antti Säkkisen tam- ma Kuusamon Alakitkankylässä t. k. alkupuolella. Mutta marsominen oli ennenaikainen, joten marsat syntyimät kuolleina. Kyllä onkin maromaisesti ajettama sellaisella hemosella, kun on niin paksu ja koma lumi, ettei tahdo päästä paljo päkähtämään. Mutta »nikäpä se auttaa, kun heinän ja puun ajot oivat jääneet keivääseen. — Pudasjärweu Sotkajärwel tä kirjoitetaan: Harmoin näkyy kirjoituksia Kaiun palstoilla täältä meidän kylästämme. Senmuoksi ajattelin piirtää »nnutamia sanoja. Eteenpäin sitä täälläkin men- nään. Talmi on taas mierähtänyt ja kemät on käsissä. Ilmat omat nykyjään hymin lau- hoja. Kesän ennustajia on tullut tän- ne ylimaahankin. On nähty jo »väs täräkki ja paljon muitakin kesälintuja lentelemän. Eläinten rehut riittämät tamall»sesti, koska ei ole kuulunut re- hun purnetta ollenkaan täällä meidän kylässämnie. Ensikertalainen. — Sodankylän Sattasesta LI. 4. Iv. T. k. 19 päimänä otettiin eli o»- keammin tarkaslettiin kylässämme Sat- tasen sonniyhdistyksen piirissä kanta- lehmät Lapin maatalousseuran puo lesta M. Luhtalan johdolla. 20 päi mänä pidettiin esitelmä Lapin maata- lousseuran toimesta kalastusneumoia kalastuksesta, maatalousneumoja juu- rikasmimiljelyksestä iturnipsin), jota puhuja teroitti erittäin tärkeänä kar- janhoitoon nähden, kuin täällä on jau- hot kalliita, jotta ei niitä kannata kar jalle syöttää. Laimeaa oli yleensä ko- koukseen osanotto, maikka oli erittäin tärkeitä asioita keskusteltamana. Kyllä se on, Sattasen ukot, sillä lailla, että ahkerammasti tulee tuumiaksemme nois- ta maataloutta koskemista puuhista. Näin maan. — Sodankylän Kuoskusta. Talmi on täällä mielä aika anka- ra, lunta on satanut mielä aikalailla, jota on nyt noin »viisikymmentä sent tiä. Moni katsoo taas heinäkalojaan, mitenkä riittänemät, kun kesän tulo näyttää oleman hidasta, ja eipä luo hauskaa liene poromiehillekään kun han- ki on noin paksu. Sudetkin siihen mielä päälle pak- kaa. Niinpä miime kuun »viimeisenä päimänä kuoskun-mousunkyläläisten mahtitokkaan tuli neljä sutta. Wah dit olimat lähteneet takaa aja»naan ja saamuttaneetkin yhden joka oli tehnyt hyökkäyksen ajajaansa mastaan, hää möttäen häntä masempaan käsiivarteen. Kalle Kuoskun se sitten oli lyönyt se- lälleen, mutta oli tämä työntänyt puu kon niskaan, josta peto heitti henkensä. Onneksi oli saanut puukon tupestaan. ettei peto enempää saanut repiä. Peto oli harminaisen suuri. Keinottelijat eimät anna La pillekaan rauhaa. Äsken tuli kylään»- me tuntematon perhekunta, neljä hen keä ja kahdeksan koiraa. He sanoi- ivat olemansa ranskalaisia, mutta :nus- talaisilta he näyttimät. Ilmoitus len- nätettiin kiireen »vilkkaa kylän yinpäri. että nyt on hymää nähtämää, multa mähä kuitenkin onnistuimat saamaan mäkeä. Käsityökoulu on toiminut täällä parisen miikkoa. Oppilaita on kymmenkunta. — Kilpailua yhteistoiminnassa. Kemijäriven Hliknlän Tapioniemen kyläsiä isännät emänttensä kanssa pari iviikkoa »a- kaperin perustimal sonniyhdistykselv Sitten käwi joku heistä kehaseinassa naapurikylässä Kaakkuriniaaralla. että ..piditte meitä ta pioniemenkyläläisiä miimeisinä uuden ajan pyrintöjä kannattamassa ja liikaa itsekkäinä yhteistoimintaan ryhtymään, maan nyt me olemme kerrassaan pitkän askeleen teistä edelle astuneet. 0h)t meillä on sonniyhdis tys ja teillä ei/' 5?aakkuriwaaran miehet hiukan korivallista raapaisten myönsuvär niin tapahtuneen, ivaan samalla jo lino- mattttiivat, että „etlepä ole mielä sääntöjä ivahivistettamaksi laittaneet ja sonnia inyös kään ei ole. Me ajamme teistä ivielä edelle " — ^orn neljä pänvää jälemmin he perus limatkin 5?aakkuriwaaraan sonniyhdistyksen ja sääntöjen wahwisteltawaksi laiton antoi ivat eräälle toisen kylän innokkaalle yhteis- toiminnan miehelle, joka nyt parhaansa pa nee. — Te Tapioniemen kylän isännät emäntienne kanssa, pitäkää main kiinni, jotta ei yritys kapaloon kuole, eikä kilpailianne siitä teitä sortamaan pääse. — 0 iii in sitä täällä ylikylässä ryskätään ja loinen tois taan edes autetaan. Keivään leuto tuuli puhaltelee ia talmen »vallan murtaa täällä meidän pohjolassakin. Täällä on ollut niin ankara talmi, että on lunta Uima Hifillä mailla toista metriä paksulta, ja se on niin korvaa, että saa mies juosta »nin- ne halultaa. Mutta Heinosilla on »vai- kea kulkea. Tukinajot oivat loppuneet Kuusa mossakin. Jo saanee loppuakin, sillä lo»vin ne ajajat raäkkäsimälkin hemos- raukkojaan. Monellakin näin lenlai- sei» Heivosen, iolla oli auki olkapäät, niin etlä »veli tippui, ^nko lrimal- lista ajaa semmoisella hemosella'/ Jos ei Heinonen ole oikeen mennyt, niin annettiin köydenväällä selkään. Olipa joku lyönnt tuklikangellakin. Surku- tella täytyy niitä hemosrankkoja, jotka joulumat senlaisten julmurien käsiin. Wiinankauppiaat oivat tulleet oikein maanivaimaksi täällä Kuusamossakin Niitä on kulkenut kuin ..susia pohjois tuulella" marsinkin iamottapaikoissa. ')te kuulumat uuhin ..järsestyueihin" jotka kyllä laulamat: „alas miinankeit- täjät ja myyjät!" Toinenkin paha tapa on tullut päi- mäjärjestylseen, nimittäin kortinpeluu. Senlaisia ne oivat ne ..listit", etlä ..»vanhaan tapaan pelataan, jos on ässä, ruutu, pata." j?ikku uutisia. — »Slalcttnt" reistailee. C5iltnen „Sia lewa" sisältää oikein oma» uutisen, jossa koetetaan uskotella, että Kaiku on sisältänyt perättömiä tietoja Olemmehan aikanaan oikaisseet ne kaksi erehdyttämää nutista, joilla ..ftalereia" mielii ylivästelee Aiitä tulee erään täkäläisen kaupunginpalivelijan muistopäimään, niin uutinen siitä perustuu asianomaisen itsensä aikaisemmin antamaan tietoon eikä ole siis Kaiun syy, ettei se aiman päimälleen sattunut. Alatornion kirkkoherralle jätetystä adressista kerrottiin käräjäpaikalla täytenä totena. Mitä ne monet muut »mtiset omat, jotka ,.!italewan" herkkää mieltä oivat liikuttaneet, emme to- sin tiedä. Mutta sen tiedämme, että leh den „pää" oli eilen »vallan pahalla päällä ja koetti jäähdyttää mieltään puhelimen