Ib 118 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina toukokuun 27 p:nä 1913 Tilaushinnat: (•fihllie* palsaa 0lrritn {oka pthrl paftsl mimiitaliii L'o S i. p.): koko nod 7 mk. moC «Mt; 4: — M tankani 75 p. — Tnl]lHc koko twm 4 npL — laerlkaaa; ja aikapaine 22 mk. l-pXltilaea palaaa (Dmestyy tiistaina, tontaloa .« unvantalna klo 8 a. p.): koko vuosi 4 mk.; pnoll vnod 2 mk. ja kuukausi 50 p. — «caljllle 2 repL — Aautlkaaa |a liimaille 12 mk. K. A. Jirrl, päätoimittaja. Toimitus: S. Snka, vastaava. I. Unia, totmitsaaOitaaft. Toimisto Ja konttori vaitapUtl rautattenaaeaaa. PabaBn n» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. nnoltashloiiat: Tekstiä «dalll 8 puun m/m Ja taksfli [Uhin ( OnofaMsta alcnnata. KaoIanafrllaottakM tymUmottadatt 2 mk. - VafMoOaoltadata vflttatUa m/m. Vaot- )a piSeptaMaleta ikaca. KM— t «Ifaktau-1> i Hj. Hollmerus'££ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 i.p. t]n asialla kalkilla, am UrljUll |i tat- ■Ittaa kiluli ItUiltu knlnia ttfttill 153 Pormestari Ei 8» Käj (ffltO Asianajaja JprlikyiissL Nikolainkatu 77. (Ahlland'in perik. talo.) 1870 Hotelli Walilgren Omist. Emil Rundq ist 1751 Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahuorieet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten er tyishuoneita Uusi biljaardi! Piitari , . M pp. —: - InMtvc i , . , L n. 2& 89 90 pf, —: — Pariial .... 1 n. 100-60 90 pp. —: — Rahakurssi. Suos m Pankki 36 p. toukokuuta lHio Myynti- Osto- kurasi. kur»s : L a. W £0 266: KK' , iif-8. tW 22 s»: — 100: — 99: 80 7o Vt». 8i> 128. 80 122: 10 li<8: 80 li* 1 lä8 8c l li: Im l'^8 80 m. xi' 8>B: 21 ir«-. 7 18-: 7 lHb 7 Actveipen , , Boriini . . Bumpori. . . Lyypekki . . Frankfurt a. M Amsterdam . T^kholm» . . Kristiatoa kööi.ei»i.aicu)a L li. 100: 80 90 jp. — 1. a. 123 ; 80 90 pp. —: — L a. 128. 80 90 pp. —•. — L n. 1.8. 80 »0 pp. — l. n. 1*8: 80 90 pp. — L n. Ä9. VO 90 pp. - 1. u. 13* 20 I. n. lu* m 1. a. 16fe ii. Kauniit kihlat, Zen ith y.m. tsikkuuskrllbt .«teta n halvimmaUa liik keen tani. Korjauk«et tehdään byvin Robert Korte. EellOHei.pt, Jyväskylä Puli elin 215. i086 Katsokaa Uusi Kauppakadun varrella. Huoneita ja mo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain tamo'n. Puhelin 120. 1880 Anna Slrenlua. Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- Ja hautajais Konvehdit aina saatavana. 286 Matkailijakoti „R A U H A" vastapäätä rautatienasemaa. Siitttiä huoneita matkustavaisilla 1794 Mita kultaseppä A. Savuaelta »aa? Siel tä saa balvat ja paraat kihla-, vihki- ja mnis- tosormukset; katuiiit nimi- ja syntymkpa<vk- lahjat. hopeasta, uudea- tahopeasta ja nikkelista valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan |' erikoisella huolella jm I halvalla hinnalla. 647 f Tohtori G. Palandcr, sairaalan lää» läri, ark:päiwinä kello 9—11 a.p. ja 5—6 i p., pyhäpäivinä llo 10—11 <up. Tohtori William Wartiowaara, kau» pungmlääkäri. arkipäivinä klo S—11 ]<» 4—6 Lp., pyhäpäivinä kello 9—10 S.J). 32 Toh?ori Kalle Rikala, ulkomailla. Hammaslääkäri Ttig Lund mat» koilla touko k. 26 p:s<ä—Tejäf. 6 p:n. 809 Liike- Ja ammafllosotfelfa. Artturi Wakkola, asianajaja Jytistäisi, parturi OlliJaisen talossa, lähellä BoteU V. fahlgrenia. 48 Tavataan 10—2. — chelin 195. — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jrvaskyiassa. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taa'.un kehyslistuja sunri varasto. Salkkuja tportföljeja) vai mistetaan. H no m.'- I iii akirjaatojen kirjoja »' do taa» bnokealla 100 KULLERVO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asianrehet Jyväskylässä: U.Jaa tinen, J. Karjalainen, E. Mansnerus ja J.Tommila. iso» Suomen ptnistiiMeii noint# pitmiiitii. PmslMmIukimii nittisli. Varatuomari Harald Boucht, Asianajaja Vaasasea. 95 Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lind. Castrenin talossa Rantak. varrella lihalla asemsa. 51 Avoinna 10—2. Puhelin 188. Sulilta Ultlfita Klm = it Mitia --^= tuotteita suos tclloav. AU «tthijänvi. Castren & Snellman i Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissa Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. Ilmoituksia. Kalastuselinkeinon edistämiseksi! Kun Suomen Kalastusyhdistys viime maa liskuun 80 pui pitämftss&ftn kokouksessa on p&att&nvt hajaantua valmistaakseen ti- las kahdelle, suomenkieliselle ja ruotsin kieliselle kalnstaialiitolle, saa Johtokunta sille edellftmamtussa kokouksessa annetun tehtävin toteutt&miBek i kutsua kalastajia a kalaveden omistajia sekä muita kalas- t»s»l nkeinoa harrastavia henkilö.ta ylei seen kokoukseen, iota pidetään Helsingissa Nybe'gin kahvilassa Aleksanterinkadun 12 tamfin toukokuun 27 ja 2H pui klo 12 p:lli, edelliset a päättämään ruotsalaisen, jälki mäisenä niinikään au»n<alalaen kalaa- tajaliiton perustamisesta. Helsirgiciä toukokuun 9 p nä 1910. Suomen Kalastusyhdlstyksei Johtokunta. 1781 2—2 PerustuÄakittodli&funnc.x ;ni11;utö «iniZkuimaSsa tehtyjen anomu^ehdonis- ren jilchdosta, jmka tarkoiltamail Z.uo^ !Men iperusUMaikim ivonnas!^ piiä- miM, jo«triin efouSfunudte fo«firoiif= kona. Wo>lillkunt>a «hdottca, että <duskun- ta lpäöttäifi! Mösarillticlle Majeöt-ce- tille Whettää noin kuuliuixm ol.imai- ls-en o no>muM n: EduÄummn ehdoton inelivollisuus on iiXmoii»t<a Teibän Keisarilliselle Ma jesteetillenne ne hu>ol<t. jotka nisillään raskaasti P-ainaivat Tnomen tanjaa. '©bui^untQ o noo oloma(!lmttu , .?:i, euä Xetoäit Ä e ha rillin e n Majcsteeuinne funiHi.iiip,fi arm^sa ottaa huomiona seu- raawml estttMi niisiä «ai/eiklMa. fj-oUCa Suoanen ythteiskunr«l<iuuiä lo» mou>ttawat, ja niistä waaroist!>, jotka tVMÄr maan MlKvaiiuuiia u!?!aa'vat. 9ÄM^fe-n hallilussuu.man i»^>'.litesia >on Suomen >kanlsan ollui pakko kokea, että sen iperuisruÄcckeja Poijeiaan !sen MdistusMintöjä ehkäistään. Tä- m'än lhallitussuunnan oiirufofjtottj o!i 'fciijoriifunnoii ininis>terin<'uwos:osia (nxifeailitemt, 20 pnä 1 onfofnuta (2 -p:nä Ifcjcifuuta) 1908 armolliftmmasti hixvä>i>)!>ti»> iPÄ^täkirja, joka fijrluiä ^inäärÄLstä Venäjän etuja kcsleivoin Enomen oifiain fäfittCiDjävfCatHicsiä. Ziäiden miäärÄjlsten risiiriitaijuus Sucincit irol!! ! iofaä:uiön /anssa on ojo tcitu crkijiii^jä Suomen edu-kunncn <>!<,linoisicha csllyksisjä. Ia niiden ha:- tallisuus on iAt roi:ui juu rem maksi fen kauna eitä minisl^'ine,:n>os-> ci. >kw:en> lsanotnefa PÄ):äkirjaö>i •idäÄn, 'Ot!e -ro:''&i:tuitut laniunnon an- uromfceu n'.isiä a^ni ha moisia aitcisia, joibcn cr.t wo!lu oiot:aa fos!ei:ot;wut feiijariifunnon e:ujo, ivaan on pumtu» lvut 1'eöojfti'nlfm ostoihin, joiöia ei ele ollut olemassa mitään k?:-teluS5oh:ia Sulonen ja "Venäjän einien keslen. >Ei >oll« wä>lvettäwi?sä eitä ivirheitä ja ÄMMsui.sekä oikeudellisesi 'itä kähiäirnölliiMä suhte^s» syntyy, kun - ^Tuomen anoin fo-iTfet nforfVt rt ra'kai su mistä varten Valtion rakennuksilla Niko- U fll K^. :u . u Hai se N laitoksen antamien ».ms..-!?, joro c» $un, tftBDototftan kir allts.a. asianmukaiseati *ar- 'ItTCIl UtlVpUOlcliö toitpttuja ja pätevyytensä puolesta tcdis-; ^ !M^ e j (j w i takVeellista lifinö tetu.lla ominais.llatakaukeilla varus,etf,ia ! Su|0imeiilloe ^ t(1 ^ cri foat U ;ft^ että useat rnäärärahat, joiden t«« peelli-juus on senaatin alistuksissa to» distevm, otvat avmyt, tulojen riittä» mättämylMt sttä waa:imaua: josta »n ollut iseura-ichena, »ttel ole voitu >ova uudistamatta alamaina esityksiä sangen usetsla «delläma:n'.:uiS:a mää» rärachoisia ja että nämä ntäärärahar. jotkl silloin >on armossa myönnelty, on täychnyt suorittaa tuto- ja menoanvios lÄkoxuvlella. öte lukuisat tosiasiat, joihin edellä on wiitanu ja j«?a 'arpeellisine jeli» Hksmeen owat lelostetiuina niciniiuis- sa liirteu&fä, todisiallvat, että ministeri, neul!vos:on Suomen alsiain käsitteli) cu ollut ylen »vahingollinen Sumnell». Lain?unnioituK on ammoisista a- joista asii ollut juurtunut Tuom<n kanisaan» luoden waka<wuu:ta ja järjee» lystä sen »chleiskunla.'iämäön. sen- tähden »valliaa l«vot?omuus kansan, tun hallitusvalta po>5.'eaa PerustvZ- laeista za siten awaa portin selälleen l/hteiskuntajärjesll/ksen nxia ralli sun nti!, ie lvihollistlle: mieli!vallalle ja lakien ha«^wetfimiselle. Suomessa, samoin kuin muissakin maiissa, väy^V uudistustyön nykyai» Urakoita. Vuoden korjaustö den nrakalla suoritta- 186 Kaarlo Liukkonen, kruununmmismie*, varatuomari Korpilahdella. i Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaesas Hieroja- ja Salrasrolnistellja Manna Lekiinen 81 Kauppalaisbeuran talo. Keakl*8uomen RakennualUka „TARWO" os. Jyväskylä, Tarmola. Puhelin n:o 190. Suorittaa kaikkia rakennuta • laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukeet. 1242 suljettuja tarjouk ia ennon klo 12 päivällä ke-iftkaun 6 päivärft Vaa«an Läänicraken- nuskonaoriss» Heitasaarenkadun 8, jossa kysymyksessa olevien tö den kustannusar viot ovat n&ht&vina ja jossa annetaan tar vittavia tietoja. Vassan Lääninrakennuskonttorisaa 25 p. toukokuuta 1910. A. W. Stenfors. v. t. 1916 1-1 Zimsitkkiji ja gttmtltili mvy Uuy RliumiSarklukuuppa alen- «etuilla hinnoilla. N. Blom Se Kumppani, 92 5\nn>o«tDlä. - pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioit* maan viraataisaa. Matkaa- las mauMdnlle. 52 Nnorsuomaialaen puo!u s en MT PUOLUEKANSUA Belaingistä, Kasarminkadun 23gga, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevoavaljait matka- kapineita y.m. Tilaus- ja korjaustyöt tehdään huolellisesti. iM K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1291 A. E. Lahtisen Puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepän alaan kuuluvia töiUL AM" Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 Jyväskylän Seurahuone Rauhalliaimmat ajanmukaiset matkustaj&huoneet kaupungissa. Enailnokan ravintola. Yksityisiä seurufr- ja kokoushuoneita. i87i Keais tikan* kaksi ulkoparveketta yleisön käytettävinä. Myytävänä. I Alkuperäinen .Amerikkalainen Toveri ketjuvälityksellä on Suomen enimmin levinnyt niit tokone jt yleisesti tunnustettu par haaksi, keveimmäksi ja vahvim maksi. Tilatkaa se ajoissa. Toveri loppuu aina ensiksi Etevä maanviljelijä lausuu To verista: „Joa jokainen maanviljelijämme tietäisi mitä etuja hän voittaa jos ottaa Toverin ketjuvälityksellä että hammasrattfskonetta, voitaisi Suo messa myydä ainoastaan Toveria. Aiatelkaahan vaan kuinka paljon silla säästetään hevosia ja miehiä, kuinka vahva se on ja kuinka hel posti ja halvalla se saadaan koka tuksi, verrnttuna hammäsratasko- ineiden kalliisiin ja valkeihin kor jauksiin, eikä kukaan, joka ymmär tää oman parhaansa, osta muuta niittokonetta kuin Toverin". Tulkoon jokaken maanviljelijäm me näkemään, että hänen omat etunsa vaativat hänen ostamaan To verin eikä mitään muuta. Pyytäkää selityksiä ja maanvil- jelijäimme lausuntoja Toverista. Niitä lähettää pyydettäessä mielel lään Suomalainen Kalustokauppa O.Y. P. SIDOROW Helsinki, Aleksanterink. 7. 1914 i—i walta/kulm<mduuiman ja waltakunnait- nemvoston keisarikunnassa, ivaan ei Suomen eduskmman, tulisi päätäntä- »vallalla tutkia ehdotus laiksi niiden Suomenmaata loskeivien lakien ja «<° sewsten säätämisjärjestyksestä, joilla on iLeiÄvaltaFunnallinei merkitys. Liitteessä «si-tetään kunkin edellä mainitun "toimeichite-nt walaisemiseksi >'Ää erinäisiin muihinkln määräyksiin itäliden ne oikeudelliset asianhaarat, sotka osoitailvar että poikkeuksia Perusi juSlaeista on tapahiunul. Sitten on samassa liitteessä tietoja sellai-fista asioista, soit-i sen johdosta et'ä ministorinemvostz on Puuttunut Suomen lainsäädäniöasioihtn ei ole saatettu schulliiseen Päätölsee», tvaikka ne <o!wat tat?oit>tane:t tarpeellisia uu- disMsm la waitka Teidän Keisarilli- nen MaijeÄeettimte oli jo aikaisemmin Hi1»vä'ksym)t armolliset esitykset muuta- mistä näistä kiistMylsistä. Lakichdo- tussista, jotka sitien o.'.vat joutunee! l'fl1tii<jli>techiG tahi wii!v:ite:iiiksi. edus- kunta 'fotifoo aisiakseen läsui »varsinkin hucmauttaa niitä joita 'oskewat: edus>lunnan oikeutta tarkastaa halli- tuksen ijäiscnten witka:oin:en laillisunt- ta; painovapautta' nhdisiykstä', eiin- keinoja; työnlväNtyÄä; yleisen oppi- ivebvollisuuden doimeenpanoinista'. ti- lanoma-n maalaiswö.!.'s'.öit maanhankiw. nait HÄPoltamista; jakolaiiosta; met- säläin iinuutoksia. Huoinauielion?a on sekin, että eräät eduskunnan jo »vuonna 1903 armol- lisien esit>i)sien perustukiella päättä- niisiä lakiehdottrkststa wie ä oivat Tei- i>än Keisarilliselle Majesteetillenne e- stiiälmäitä, iantoin kuin eduskunnan samoilla »valliiopöEvillä eduskuntaesi- tysten johdosta päätiimät tärkeät kun- nalliscietMetkin. joihin sisältnmä waa- lioiikeuden laajennus, (Jureix eduskunta ivuoden 1909 toisilla waltiopäiwillä Teidän Keisarilliselle Majesteetillenne lausui), on kcheän tarpeen tvaatima. NdlMkin useat eduskunnan tekemistä tjtleiHiM.Kistä toimettpiteiri koske mistä anomu'Mta samalta wuode'ta eiwät iwiÄäkään ole alistetut Teidän Keisarilleen Maies^cettinn» arinolli- sesti lu-tkiltcktvak.st. Puhxna olewa w:i- wynM on osolsi aiheutunut iT:j, että ennen noudatetusta järjesmkjestä, ...... jonka -mukaan k-i-k. waltiopäiwiliä soidaan tcko- «ia menoamiclaskelmat irail>ticsch:e«rinwirastoo!! saapuneet !->, ^l^kcinmin lutnmitellen tchda l , .u , te..a. suykset wiipymältä toimitettiin senaa- ^nfma- kuin Y.hen a/aan, «olio:» nc tille wusunnon antanusta ivarten. nyt.'kaMavar ntonilvuoniia mara-nhmto- temmin on luÄvutttt. <austa. D-all.on nlilaskula.:ok,cöia c- ^Valtiotalouden .jlalh on ministeri, ylleen noudatettallvana *enj> iar,e-te.- ncuwoston »vaikutus ollut Y',:ä tur- ™ a > «n«f«w MilioMratton la. miollinen luin la «säädännönkin.^ ■menot tliteiaan cr: rahaSroix. Niinkuin tämän a>.!n.t'^'t kirjelmän et es:a eika ?aa e>?taa vudicltn a- ?:ssa liitteessä on lähemmin osotettu.il^ll-len Ote»a.,D>den mo.maan pam on iästä »vaikutuksesta ollut jeurauk ta Suomen Meiskuntaelämäsm esiin ttpvisiä iHimöistä, riennoista ja tai- peistä, >joita Wä lainsäädännöllisiä ei- tä haillmnollHa ehdotuksia tutkittaessa vwot »varteen otetlaivat. Eitä m>inisterineu'.voö:>M Tuomen asiain kDtMMä on ollut arwelut:a- wia seurauksia »vahiviziamat lodeksi lu- ikuisat tosiasiat. Tämän alamaisen l!r- 'jdlmäit 1 liitteessä luo-datn ensitn ir- leiÄailsaus toimenpiteisiin nyt puhec- ^naoilcuvajlta ajansaksolia. jotka oivat »vastoin Suomen perustuslakeja'. Huo- matitakvintmat näistä toi:iienpitf>s!ä -0wat: io lmainimt määröykset '20 Pttii ;ou= f oi: uuta <2 p:ttä kesäkuuta) 1908 kei sari kuima n etuja koskeivain Suomcn asiain ikäjsittelilijärjesiyksestä: amrollinen käsllLirje kenraa'ikl.N'er- nööville L p:ltä syysku»:^ 190!» l>al- linnl»lliseen lainiää>däntöön kuuluivis- ta asioista Y.m.: avmollinen juliÄuskicja 7 p:liä lo- kakuuta 1909, sisältyvä, eitä kyi^ymiis Suomen a!su.jamiston >u-)r'tet:aivasta a!sÄv^lwoillnuudesta on lo-pullisesii ratka>istawa' ^leiÄvaitakunnall i sessa lainsääldäntöjärjes:yksess-i, Jefä että Suomen asuikkaat toistaseksi »vapaute- .taan >snorilttamasta mieÄohtaista ase- »vMvollisuutta ja sen njaan Suomen Zvattiodvarasto ilvclwottot.ai.i Venäjän w altaku nnamahaskoo n fuoritt ainaa n »vuotuisia raihMnaiksuja jotikastarpei- sun; sotajoulkkojeir hallintoa sodassa, lin- noitusten hoitoa, paikkakuntien julis- tamista !ft>tati>laHsa oielut fft y.m. ios- kowain Menöjän aietusten juikaisem'.- nen Suomes«sa: IftMuun 30 pnä 1909 armollisesti rch^täärÄys. g a suos:un:ak»;mmyksiä. w<chwistettu Venäjän minisierineu- etupäÄsä niitä, jotka wwt koskeneet woston päätös, jonka mukaan yleinen '^mahoja Venäjän waltakunnanra silmölläipito. ett äSnom-n rautatiet o- ihast>oon^ »vat niin »varustetut, että niillä es- j «ttä muutamat eduskunnan n.''.tonna M* ftiflrviRrnttistä erikoisilta »läarä- kaan ennen kaikkea -arkoittaa n::den oikeudellisten ja taloudellis-.en olojen perinipck^jaisto parantamista, wai>kuitacvat lukuisan työiväen luokan asemaan ja piirin töihin. Että tähän kuull^va n.s. issiaaiinen eli yhieiskun» nallinen lamlsäädäntö cn tnllu: ehkais. iytsi kehilylksessään, on derättänyl suur. ta ja oikeutettua n^chmättömyyttä. Pitkät ajat oliwat lva^tioiulot niin niuka:, että tnlo. ja menoattvio ai» noasiaan »vaikeudella .noitiin p::ää ta- saPainossa. Kuluneen ivuosisadan mii. meisellä nesjänneksellä tapahtui tässä tuntmva muutos: maasla kelnnyi tuot» lawa toiminta hallituksen ja waltiopäi» wäin iHteisivaiikuluiksen edistämänä ci. peäsri, lisäsi worallisuulta ja sai täten myöÄin w<rkinai!set lvaltiotulot nouse- maan. Tämä nousu oli usein laskel- mia suurempi; fosta seitasic osaksi nii> >tä warten kMettiin maltiorahasion kasivMvia ylijäämiä aikaa myöten oli seurauksena, että »valiiorahaötoon fer» ii)i we>rrattain suuri pääoma. Ta:ä pääomaa Pidettiin walti')luo:on tukena ja »voroina, joita tarveen tullen oli käytenäivä maan htiödykn ja parhaaksi, silloin kun satunnaisia menoja lärkei- hin totlkoituistut ei ivoi.a ji ivuotuisis. ia tuloisia suorittaa. Ny.temmin, kun kansaAeduskunta kokoon.uu Muosittein, emi . Laskulomakkeita myytävänä Uib IiUii koittorlcu. sena MM.. että Zvattion tulc- ja menoarvion SvcHvistamista »vuodelle 1903 on niin wiiwytetty. ettei ie ole tapahtunut en- nenkuin tammilkuusia 1910, tjosia on johtunut että buöje::ilaitoksella on ko- ko »vuoden 1W9 ollut »väliaikainen luonne, ivahingoksi lnknisille yhteis- kun ta riennoille: että WaltioPäi»väjärjes!yts.'n 2Z ^:n säännöstä, jo M mak.ian esinis waro- jen haMimisesta niihin tarpeisiin, jo:- hin wakinaiset »valtiot' tulot eiirät iii- tä, »)nnä sitä seuraama laskelma »val- tion »vakinaisista madoista ja tarpeis- ta owat annettasvai eduskunnalle »var- sm a ist en »vaitiopäiiväir. alussa, ei ole noudatettu wuonna 1009, jolloin nä- mä tärkeät asiäkirjat saapuilvat edus» ktmnalle »vasta sitten kuin kak>t kol- mannesta istuntokaudelta oli kulunu,', eikä ni!l)öskään wuon>ta 1910. jolloin ne niinikään oiwat eduskunnalla anne- tut -Ivasta istuntokauden loppupuo- lella; että »valtiosäännöstä poikkeolvaa ka- sttys-tä hallitsijan ja eouökunnan oi- ke uksien wälisestä suhtees.a waliiowa- rÄa koskevissa asioissa on jo-tvclluft- tu armollisesti, tutkittansa muutamia teettömästi »voidaan käyttää keisari- 1903 Wväksi>inistä erikoi^ kunnan liikkumaa kalusto:»', on kulku- ^ riista kansako ul u la i toki e n ja^ cnut- laito-simnisterin asiana ja hän on oi- silviskpta^koitusten hywälsi rn keutettu »vaatimaan määrärahoja otot- paistettu tuso- ja menoarlviosta', että muutamat kulkulait<'srah.»s:oa ja rautatierakennuksia toskeroat asiat on ratikaistu säännöllisestä järjestyt' ta!wW Suomen raittateiden meno- sääntöön; a-vmoll. julistuskirja 14/27 päiwäl- tä maMkuilta 1910, jonka mukan!sesiä poiKeatvalla tctyalla; jetä mistä. lVerosuvsiuntaa kcskemien Pc- rustuslainisäännösten muk.tan pitää suostun:ain olla »vaitiomaia^to.t waki- naisien tulojen lisänä, jonka tähden myös on eduskunnan asia :ur' a onka ja missä määrin sellaiiia lisätveroj.» tarpeen. Periaate, että budjetit, pitää olla »chtenäinen kokonaisuus, on täten tv-nnusretm. Noudattamalla tu.ä vc- riaaiell» sekä toimiltamalla budjetin arvioiminen .suunniiellnalliseslt ^ci- 'iäisiin »voltiorahasron käytel:awi^jä oi«vat säästötoarat useana vuonna »vähitellen käyttää öusje.utjärjcslely^t htpvÄsi ijefä su en osin wth?n:ää rauta- lietä Moi t uksi in käy:et:a»vä:n lainoin lanvetta ja osin lchdä mahdolliseksi, »t- tä tattviiiM ainoastaan tvähitellen toi. meenipamia «verokoro:uk'ia, joita eii tar^kotuLsista johtmva »valiionienojer lijääimys aiheuttaa. — Mutta n.: n is. terinemvoston on onifstunut saattaa käiMniöön rahapolitiikka, joka ^erut- tuu (mttjetiit mieliivaltaisecn jakami seen kahleen toisistaan jmkäsii erctet- tuun ojaan: halliiUisen budjettiin ja eduskunnan budjetliin. Walt'or<ihas- ton säästöjä on käytetty tarkoitukseen. >Xtka. siihen katsomalla',mitä rahastoja siihen kä»>letään. kuuluu niiden asiain alaan, jotka laillisesti moidaan ?at- kaista ainoastaan hallitsijan ja edus- «kunnan yhtäpilälvällä pää:ökjtllc>. Ei vioi olla htyiföylst maalle, jos hal- litflja, ipoiketen ennen noudate:vis:a periaatteisia, asettuu epäätvälle kan- nalle meMin kaMiin ehdotuksiin näy- den uusista 'rahamääräyksis'ä tahi määrärcHojen korotianunsla yl^is'.cn srwist»>slar?otuslen. kaunotaiteen, am- mattikoulujen. tettvei?den. za sairaan- hoidon, maanwilqel'yksen ja sen nn?u- elin?eiirojen. tarpeellisten yleisien ra» kennusien ym. ftllais:."t tatkoitust-n