Nro 2 — I3IÖ. KAIKU. Keskiviikkoa Tammikuun 5 paSvöna. osanottoa sekä että olisi aikaa asioita perinpohjin harkita. Kun yllämainituilla seuduilla ei mie- lä ole paikallista maatalousseuraakaan, sopii sanotuissa tilaisuuksissa siitäkin pohtia, ja suotavaa on, että simolai- setkin aikaansa seuraten päättämät paik kakunnallaan sellaisen peruslaa. Samalla kohteliaimmin pyydetään, että asianomaiset esitelmävaikkojenomis- tajat tai hoitajat hyiväntahtoisesti suos- tumat päi-vät ^vastaanottamaan sekä niistä ympäristöönkin tietoa leivittä- mään. ojasi — Zllatsmmeksellä alotettiin uusi vuosi maalaisseuran toimeenpanemalla huwi-iltamalla nuorisoseuran talolla. Alkupuheen piti seuran puheenjohtaja Karjalainen terottaen mieliin, mikä suuri merkitys sivistyksen kohoamisella on, marsinkin pienen, sorretun kansan kansana pysymiselle. Agronoomi Saa- lasti puheessaan painosti maanmllje- lijäin ammattilehtien suurempaa milje lemistä kuin nykyään taantuman talon- dellisen tilamme kohottamiseksi. Agro- noomi Pehkonen kertoili hauskasti Sa won taloudellisista oloista ja riennois- ta sekä edistysmahdollisuuksista. Ali- opp. Punttala lausui runon Kalema lasta ja ohjelman lopuksi esitettiin pieni näytöskappale. Siis ohjelma koko joukon vakavampi ja asiallisempi kuin nuorisoseurain iltamissa tapaa olla. Tala. — Kuntakokouksessa Muhok fefla w. k. 27 p. käsiteltiin ja pää tettiin seuraamat asiat: Tarkastettiin ja löpitse käytiin kunnan tulo- ja me noarmio tulemalle muodelle, jonka mu- kaan tulee kannettavaksi kunnan kas saan lisätaksoituksen perusteella 12,755 mk. ja manttaalin perusteella 7,650 jotka kantosummat kannettamiksi ivah mistettiin. Päätettiin perustettamaksi uusi kan sakoulu kunnan ostamalle Huomilan maalle, ja toimottiin, että koulu möisi alkaa toimintansa ensi lukukauden alus ta sekakansakouluna ja että kouluun otettaisiin naisopettaja, jolle palkkaa päätettiin maksaa kunnalta 200 mk puolet oppilaitten sisäänkirjoitusra haista ja 1 h hehtaarin ala maata miijeltäväkseen ynnä mapaa asunto lämpö ja malo. Malittiin johtokunta mainitulle kou lulle ja malituiksi tulimat maanmilje lijät Aappo Keränen, Jaakko Huomi nen, Heikki Kolttu, Juho Laukka, insi nööri Aksel Ahrenius ja torppari Heit ki Kaiponen. Kunnan yhteisellä takuulla päätettiin otettamaksi 8,009 mkn laina edellämar nitun maan maksamista varten; lai naa ottamaan malittiin maanmilj. Aap po Keränen. Ennen valitun lautakunnan tekemä ehdotus kansakoulujen piirijaon muut tamisesta hyväksyttiin lautakunnan te kemään muotoon. Kunnan yhteisellä takuulla päätet tiin otettamaksi 5,000 markan kassa kreditiimilaina; lainanottoon malittiin maanmilj. Aappo Keränen. Päätettiin, että vuokrataan tästä alkain käräjähuoneet kunnan puolesta eikä makseta tuomarille käräjähuoneen hyyrykappoja. Kylmalän kylän kansakoulun päära- kennuksen ulkoa laudoittaminen annet- tiin koulun johtokunnan tehtämäksi. Apajan postipysäkkiä päätettiin pyy- tää muutettamaksi postiasemaksi. Maimaistalon perustamista marten malittiin lautakimta, johon malituiksi tulimat maanviljelijät Aappo Kinnu- nen, Sakari Kauranen, Jaakko Lukka, Aappo Keränen, D. B. Heikkinen, Ee- rik Holappa ja Janne Lusikkakoski. Näille annettiin piirustusten ja kus- tannusarmion laadituttaminen mainit- tua taloa marten sekä armiossa tule- man lainan tiedustaminen rakennuksiin. — Kuunallistaksoitus Muhok sen kunnassa aikaa Jaakko Malkolan talossa ensi maanantaina t. k. I0p:nä. — Tapaturmaisesti kuoli eilen Paavolassa Koimumaan perällä Ho- min metsässä työssä ollessaan itsellinen Inho Nikilä eli Arola. Mainaja oli tukinajossa Raahen puutamarayhtiön töissä ja joutui siellä hakkuumiehen tietämättä tukkia kaataessa puun alle. Siinä murskaantui hänen otsaluunsa ja kuolema seurasi heti. Noin 50-muo- tiaalla mainajalla on mielisairas äiti lähinnä omaisena. — Oulaisten kuunallislauta kunta kokouksessaan t. k. 3 p:nä '.valitsi uudet maalilautakunnat ensi edustaja-maalia marten Oulaisten kun- nan äänestysalueisiin. Malituiksi tuli- mat: Matkaniman äänestysal. puheen- joht. I. Tuomikoski, marap. opet. Reinilä, jäsenet O. Herrala, A. Käke- lä, H. Rantaerkkilä, M. Lebtala ja maraj. L. Alitalo ja Abr. 9!i>vala. Oulaisten äänestysal. puheenj. Abr. Takalojuntti, marap. I. P. Pikkarai nen, jäsenet P. Heikkilä, M. Sallmen, H^. 5?oskela, K. Olkkonen, maralta K. Lähekanqas ja H. Heikkilä. Petäjäs- kosken äänestysal. puheenj. I. Laulu- msa, marap. M. Laulumaa, jäsenet I. Uusikangas, I. Myllykangas, Drjö Poutinen, F. Hannus ja maralta T. Myllykangas ja M. Alamaikko. Piipsi- järmen äänestysal. puheenj. E. Kan- gas, marap. M. Isokangas, jäsenet M. Rautioaho (nuorempi), K. Pelto- nen, W. Honkala, I. Nemanperä, maralta M. Kujamattila ja H. Pieni- Häkkilä. — Limingan osuuskaupan r. I. hallituksen mirkailijoiksi malittiin t. k. 2 päimänä puheenjohtajaksi ja toimi- nimen allekirjoittajaksi miime muotisen puheenjohtajan kieltäydyttyä maanmil- lelijä Wäinö Juustila, sihteeriksi kau- zanhoitaja I. Hirmelä, marapuheen- ohtajasra päätettänee seuraamassa okouksessa, kun tällä kertaa ei päästy yksimielisyyteen. Mainitun osuuskaupan ' allintoon on kuulunut miime muoden ajalla Fr. Pitkänen puheenjohtajana, W. Juustila m.-puheenjoht., sihteerinä K. Samolainen ja jäseninä S. Härmä a A. Kanniainen, joista kaksi iviime mainitun edellistä kieltäysimät edelleen olemasta hallinnossa ja K. Samolai- r en tilalle malittiin M. Heiskari. — Dliwieska. Perunat pilaantu mat kellarissa. Muutamissa taloissa on pilaantuneita perunoita puoleksi. Taitaa kemätpuoleen perunat maksaa; jos saa rahallakaan näiltä paikoin. Heiniä on myyty hurjasti tätä ai- kaa täällä. Useita kymmeniä maunuja seisoo lastattuna asemalla, toisia las- tattiin silloin kun homma oli kuumim millaan ennen pyhiä. Olkia on myös lastattu ja kuulumat oleman nuo „korsi- rehut" komissa hinnoissa. Jokohan myynemät ylimieskalaiset omatkin tar peensa? Ne omatkin aina tottuneet olemaan oston puolella, joten on pe- lättamä, että ne eimät ensi kemännä- kään pääse ostamatta. Komin olimat räikeikä sosialistien puoluelehdet. Satuin saamaan erään sellaisen käteeni. Ajattelin, että ei sitä luulisi järjellisten ihmisten miitsimän sellaista roskalehteä ostaa, mielä mä- hemmin sellaisia toimittaa. Jumalan pilkkaa sisälsi suureksi osaksi sekin lehti, jonka minä sain käteeni. Tällaiset leh det kylvävät jo pieniin lapsiinkin pa- haa, jota ei moi isona enään pois kit- keä. Lapsiin tarttuu jo sellainen pahe, että heistä tulee Jumalan kieltäjiä. En moi olla surkuttelematta minkä suuren rangaistuksen metämät mielä uuo sosialistit koko Suomen kansalle, kun eimät tunnusta Jumalaakaan ole- man. Luulisi ihmisten sen merran ym märtämän, etteimät moisia „kauhistuk- sia", kuin nuo sosialistit omat, äänes- täisi. Luulisi osaaman jo ensi maaleis- sa pitää maransa. Onnellista muoden jatkoa kaikille Kaiun lukijoille ja suomalaisuuden kan- nattajille! Silmätikku. — Iltama oli t. k. 1 p:nä Haa- pameden nuorisoseuran ta- lolla. Ohjelmaan kuului esitelmä Helsingin kauppaopiston oppilaalta Johan Juntuselta, runoja kaksi. Pasi Jääskeläinen esitti kanteleen soittoa ja hauskoja kansanlauluja läsnäoleman yleisön suureksi huiviksi. Jos iltama- yleisö komasti käsiään taputti Pasin laulettua „tule portista, elä nurkiss' miekkaasti päälleni kurkista", osoitti se myöskin suurta myötätuntoisuutta edel- lä mainitun nuorisoseuran moimistelu- ja urheiluosaston naisjäseniä kohtaan heidän marssiessaan „Ahjolan" suu- reen saliin. Liikkeet suoritettiin mai- niosti siihen nähden, minkä mainitun osaston naisjäsenet omat moimistelua harjoittaneet. Tämä oli ensi kerta kun täällä nähtiin naismoimistelua. Onnea ja menestystä reippaille ty- töille! Kaikille nuorisoseuran neitosille lausun sen toimomuksen, että te oikein joukolla rientäisitte jäseneksi moimis- telu- ja urheiluosasto Keski-pohjaan. Äiti. — KestilLstä. Köyhäinhoitohal litus sijoitteli köyhät m. k. 30 p. Lap- set jäimät enimmäkseen entisiin paik- koihin edellisen muoden kormaussum- masta. Vanhoista useimmat maihtui- mat. Ei ole armossa maanmuokkaajan loppuaika, kun ottaa hoidettamakseen semmoinenkin, jolla on joka ateria toi- sen takana. Woipi tuon mähäisen summan käyttää oman partansa pa- rannuksiin, s. o. kahmiin ja nisuun. — Kuollut. Joulukuun 24 p:nä kuoli Pudasjärmellä talokas Antti Mäntyjärmi 77:llä ikämuodellaan, jättäen jälkeensä puolison ja 6 lasta. T. k. 2 p:nä maipui kuolonuneen Paamolassa Juho Kesti 72 muo tisana. Lähinnä jäimät häntä kaipauk- sella muistamaan puoliso ja 9 lasta. — Teeren käsin kiinni saimat Kuusamon Pohjanperällä Antti ja Eetu Säkkinen ollessaan tukinbakkuussa. He huomasimat teeren juokseman edel- lään hymin lähellä. Se kun näytti kesyltä alkoimat he sitä ajattamaan ja saimat kiinni, jolloin huomasimat sen siiven oleman poikli-ammuttu. W. — Hinkuyskää omat lapset kulu neen syystalmen aikana sairastelleet Kalajoella ja on niitä siihen kuollutkin. Meensä on kuolemaisuus ollut run- sasta. — Omankäden-oikeutta harjoit tamat muutamat poromiehet, joukossa poroisäntäkin, Taimalkoskella. Metsä- kylän paliskunnan kokouksessa tehtiin aikoinaan päätös, että kaikki masaa manhemmat naarasporot merkitään jo- kaiselle poronomistajalle ja hinnaksi päätettiin 18 mk. päältä. Mutta naa- purikylän poromiehet katsomat oikeu- dekseen tappaa näitäkin poroja ja niin tekemät niistä lihaa „ilman rahatta ja hinnatta". Kun lähinaapureillekin tuol laista tehdään, niin moi otaksua, että lähimmäisen rakkaus on kadonnut. Taimalkoskelainen. ^ Rowaniemeltä. Maalaisliit- tolaisten edustaja K. A. Lohi piti esi- telmän Uudenmuodenpäimänä Kirkon kylän kestikiemarissa. Puhuja teki sei- koa miimeksi hajotetun eduskunnan töistä sekä maalaisliittolaisten kan- nasta. Kuulijat tulimat siihen käsityk- seen, ettei maalaisliittolaisilla miimeksi hajotetussa eduskunnassa ollut milään eri kantaa, maan puhujan mielestä heidän täytyi olla aina mastakkaisella puolella, milloin toisella, milloin toi- sella puolen. Kuulijoita oli esitelmäs- sä mähänlaisesti ja enimmäkseen mui- hm puolueisiin kuulumia. Puhuja lo- puksi pyysi, että jos joku tahtoo mäit- telyä niin hän on malmis keskustele maan, mutta mitäpä siihen kellään oli mastaan sanomista, kun puhuja itse tunnusti kannattomuutensa. Kemin moimisteluseura „Kunto" pani iltaman toimeen Rovaniemen pa- lokunnantalolla Uudenmuodenpäimänä. Iltamassa oli ohjelmana pääasiallisesti moimistelua. Sen johtajana oli enti- nen vääpeli Pulkkinen. Mikäli huo- mäsin, niin en moi muuta kuin kiit- tää »voimisteluseuran johtajaa ja voi- misteluseuran jäseniä heidän reippau- destaan ja sujumista liikkeistään, jotka muistuttimat entistä sotilaallista jär- jestystä. Katsojia oli kertynyt palo- kunnan suuri sali ääriään myöten täy teen. _ Ne olimat komasti innostuneet moimisteluun, erittäinkin nojapuu- ja taukovoimisteluun, jotka olimatkin erit täin kauniita liikkeitä. Eihän siis kumma, jos yleisö olikin tyytymainen, sillä eihän paikkakunnalla koskaan ole tällaisia liikkeitä esitetty ja toimoisin, että tällaisia iltamia pantaisiin toimeen mastakin, jotta paikkakunnan nuoret saisimat innostusta moimisteluun. Kyllä täälläkin johtajia löytyisi, kun main moimistelijotta olisi. Urheilu tarvitse? yksimielisyyttä sa innostusta. Syrjästä katsoja. — Kemijärwen höyrywene osa- keyhtiön warsinatneu yhtiöko- kous pidettiin Kemijärmen kunnanhuo- neella 31 p. joulut 1909. Siinä ma littiin johtokunta ja tulimat malituiksi A. Oinas, A. F. Kellokumpu, Juho Björkman, M. O. Lahtela ja M. U. Kulpakko, joka myös on liikkeen toimi- tusjostaja ja kassanhoitaja sekä pu heenjohtaja. Johtokunnan jäsenten pal kaksi määrättiin 5 mk. toimituspäimil- tä ja kyyti. Toimitusjohtajan palkan määräys ja teräsköyden osto Saatta- jaan lykättiin maaliskuun kokoukseen. — Kemijärmen ja Kuolajär- weu lakimääräiset käräjät aika mat edellämainitun pitäjän Alakylässä Jymälän talossa tammikuun 17 päi- mänä. — Poroeroituksia pidetään So dankylän Pyhäjärmen poropalis kunnassa Myötämöseljän ai- dassa 25 p. tammik. ja Kemijärmen Länsipuolen poropaliskunnassa Sarrioseljässä samoin 25 päi- mänä. — Pyhäjärtven seurakunnan kirkkoherran waali toimitettiin sun nunt. tammik. 2 p. Osanotto maaliin oli harminaisen runsas. Melkein kaikki äänet sai 4:llä vaalisijalla olema pi- täjänapul., Emijärmen nimitetty kirkko- herra K. Z. Simelius. Äänten laske- minen ja pöytäkirjan allekirjoitus ly kättiin seuraamaan päimään. lapinmaan tfilonitQipa Lapinmaan Maatalousseura hymäk- syi johtokunnan ehdotuksesta miime marraskuun 22 päimänä pitämässään syyskokouksessaan kaksi alustamaa toi- menpidettä, joilla tulee olemaan, jos ne pääsemät todella toteutumaan, suuri merkitys Lapin kihlakunnan taloudel- listen olojen parantamisessa. Toinen niistä on: Kiertämän maamies- koulun saaminen Lapin kihlakuntaan ja toinen: S u o m i l j e l y s l a i n a- rahaston perustaminen, josta moi- täisiin antaa edullisia lainoja seuran jäsenille seuran omalla alueella uudis- miljelysten raimaamista ja muokkaa mista marten. Kiertämän maamieskoulun perustamista Lapin kihlakuntaan on eräissä piireissä jo pitemmän ajan ku- luessa pohdittu ja käsitelty. Ensikerran oli kysymys yleisemmän keskustelun alaisena Perä-Pohjolan Maamiesseuran (nykyisen Maanmilje- lysseuran) toimeenpanemassa yleisessä maaniviljelysnäyttelyssä Kittilässä m. 1902. Asia, jonka alusti silloinen Perä-Pohjolan Maamiesseuran karjan- hoitokonsulentti, agronoomi E. Simola, synnytti milkkaan keskustelun. Kysy mystä käsiteltiin eripuolilta, yleensä tunnustettiin sen tärkeys, mutta toiset (m. m. piirilääkäri Ruuth, maanmilje- lijä F. Pudas y. m.) esittimät yksi vuotista, käytännöllistä maanviljelys koula verustettamaksi Lapin kihlatun- taan. Tällainen koulu puhujain käsi- tyksen mukaan olisi tarpeellinen, jota- mastoin he epäilimät tietopuolisten, kiertämien maamieskoulujen tuottamaa hyötyä. (Aksimuotista käytännöllistä maanviljelyskoulua ja mallitaloa oli agronoomi Eemeli Kariniemi eräässä kirjoituksessaan, joka aikanaan Kaiun palstoilla julaistiin, ehdottanut perus tettamaksi Lapin kihlakuntaan.) Toiset puhujat sanotussa tilaisuu- dessa (m. m. maanmiljelijät Neitinie- mi ja Anttila, maanmiljelyskoululainen A. E. Aumo, agronoomi Lehtinen y. m.) olimat alustajan kannalla, että tal- misaikaan toimimat tietopuoliset maa- mieskurssit omat sopimattomat niihin oloihin, jotka Lapin kihlakunnassa mal- litsemat. Huomautettiin, mitenkä m m. Koimikon ja Jokisaaren maanmil jelyskouluissa, maikkakin ne omat Ou- lun läänin eteläosissa, mallitsee ainai- nen oppilaspuute katsottuna omasta läänistä kotoisin olemiin oppilaisiin, ja muutoinkaan ne eimät ole taloudelli- sesti kannattamia laitoksia.*) Näin ollen olisi epäedullista ryhtyä perustamaan käytännöllistä maanmil- jelyskoulua, koska on pelättämissä, ettei kouluun tutisi oppilaita. Kokous hymäksyi alustajan ponnet: Että Lapin kihlakuntaan olisi pzrnstettama kiertämä maa- mieskoulu, joka toimisi 3 kkttta paikassaan; Että koulun opettajina toi misivat johtaja, käsitöiden opettaja ja karjakko; sekä Että koulun johtaja kesä- ajan toimisi maataloudellisen koeaseman johtajana. Lapinmaan taloudellisia oloja tutki- maan asetettu komitea mietinnössään, joka on päimätty 6 päimänä huhti kuuta 1904, ehdottaa tätä asiaa koske- mien perustelujensa ponsissa: Kiertävät maanviljelys koulut. Maanmiljelyksen, karjanhoidon, mei- jeritalouden sekä käsityön opetuksen ko- hoitamista marten olisi Lapin kihla kuntaan perustettama toistaiseksi kaksi kaksi kiertämää maanmiljelyskoulua, joista toisen tulisi toimia länsip iirissä, eli Kittilän, Muonion ja Enontekiön, ja toisen itäpiirissä, eli Sodankylän Inarin ja Utsjoen kunnissa. Koulujen johtajana ja sa- malla opettajana tulisi toimia agro- noomi-simistyksen saaneen henkilön, jon- ka asuntopaikkana tulisi länsipiirissä olla Kittilän ja itäpiirissä Sodankylän kirkonkylän. O p p i a i k a. Koulujen tulisi jokai- sessa piirinsä kunnassa toimia kerran muodessa 3 kk. ajan. Opetusohjelma käsittäisi: kir- jotuksen, laskennon, maanmiljelyksen, karjanhoidon, meijeritalouden, raken- nusopin ja meistotöiden alkeita. Opettajina kouluissa tulisi olla, paitsi johtajaa, meistotöiden opettaja ja karjakko. Koekenttien järjestäminen ja valvonta, joita komitea on puoltanut, kohdistettuina etupäässä heinä- ja juu- rikasmimiljelyksen menestymisen sekä kannattavaisuuden selville saamista varten, Enontekiön, Muonion, Uts- joen ja Inarin kuntiin yhden kuhun- kin, Kittilän kuntaan kaksi ja Sodan- kylän kolme, kuuluisimat koulujen joh tajien tehtäviin kesän aikana. Avus- tajina heillä tulisi toimia koulujen meis totöiden ohjaajat, joilta siinä tapauk sessa mirkaansa pääsyä varten olisi vaadittava, että he olisivat perehty- neitä maanviljelykseen. Karjakkojen tehtäviin koulutoimien päätyttyä kuuluisi kiertämä neumonta- työ sillä alueella, joka kuuluu koulujen piiriin. Koeasemat tulisi koulujen johta- jien laittaa asuntopaikoilleen. Näistä johtumien kustannusten vuo- tuifct menoarmiot yhtä koulua varten, koeasemineen ja koekenttineen on komi- tea laskenut tekemän 10,000 mkaa. Ja perustamiskustannuksia kerta kaik kiaan 1,500 markkaa. Lapinmaan Neumottelukomi- t e a, joka asetettiin edellisen eli n. s. Lapin komitean mietinnöstä lausun- toaan antamaan, puollusti edellämai- tuita ehdotuksia, kuitenkin varovaisuu den kannalta katsoen ehdottaen aluksi ainoastaan yhden kiertämän maanmil- jelyskoulun perustamista, joka miipyen noin 3 kuukautta paikassaan kiertäisi kihlakunnan eri osissa Lapinkomitean mietinnössä ehdotetulla tavalla jaka- massa sekä tietopuolista että käytän- nöllistä opetusta maanmiljelyksen alal- ta. Koulun johtajana tulisi olla agro- noomisivistyksen saaneen henkilön. Kumpikin, sekä Lapinkomitea että Neumottelukomitea, ovat lausuneet hyl käävän mielipiteensä mallitalon aikaan saamisesta maltionmaroilla Lapin kih- lakuntaan, koska sellaiset katsotaan tar- koitustaan »vastaamattomiksi laitoksiksi. Erimielisyyttä lienee olemassa maan- viljelijäinkin piireissä siitä, tulisivatko nämäkään kiertämät maamieskoulut tuottamaan toivottuja tuloksia; epäil- lään esim. sitä, saavuttamatko koulut kansan keskuudessa laajempaa kanna- tusta, niin että oppilasmäärä, joka näihin pyrkii, on riittävä ja edelleen jatkuma. Sen mukaan mitä muulla saadun kokemuksen perusteella moipi asiaa ar- vostella vertaamalla koulujen oppiai- kaa ja opetusohjelmaa olemiin oloihin, täytyy tulla siihen tulokseen, että tois- täiseksi on edellämainitun suuntainen kiertämä maanmiljelyskoulu sopimin muoto, ja Lapin kihlakuntaankin moi- daan sovelluttaa maataloudellisten tie tojen ja taidon lemittämistarkotusta toteuttaniaan. Nämä näkökohdat määrääminä ja luottamalla Hallituksen kannatukseen onkin Lapin Maatalousseuran johto- kunta ryhtynyt tätä asiaa loteuttamaan, kuten jo kirjoituksen alussa mainitaan. Johtokunta on laatinut koulua mar- ten menoarmio-ehdotuksen, jonka seu ran syyskokous hyväksyi. Menoar- mion summa päättyy 9,400 markkaan, josta 1,400 mk. on perustamiskustan- nuksia ja 8,000 markkaa koulun muo- tuisia menoja marten. Anomus koulun perustamisesta jäte- tään kohdakkoin Hallitukselle. Dksityi- sesti saatujen tietojen mukaan on mar- maa, että Maanmiljelyshallitus tulee anomusta puoltamaan, joten on toimo sen toteutumisesta. *) Jokisaaren ja Koimikon maanmiljelys- koulut omatkin sen jälkeen lakkautetut toi- Minnastaan. Suomiljelyslainarahasto. Tällaiselle rahastolle, jonka hyödystä ei liene erimielisyyttä olemassa, on myöskin saatu alku. Seuran syysko- kous päätti johtokunnan ehdotuksesta siirtää aluksi 1,000 markkaa seuran omia varoja suomiljelyslainarahastoon. Tämän lisäksi pannaan siihen ne ma- rat, jotka Perä-Pohjolan Maanvilje- lysseura samanlaisesta rahastosta La- pin kihlakuntaan lainattuna ollen, on päättänyt Lapin Maatalousseuralle siirtää. x Rahaston karkotuksena on edistää seuran piirissä maanmiljelystä, anta- maila lainoja ensi sijassa suomaan vii- jelemiseen ja myöskin peltomaan sekä niityn raivauksiin ja miljelemisiin. Rahaston maroja kartutetaan suora- naisilla lahjoilla, pyydetyillä asumuk silla ja lainoilla sekä kertyneillä korko- varoilla. Sen ohella moipi seuran syyskokous, johtokuntansa ehdotuksesta, siirtää omia mapaasti käytettämiä ma- rojaan suoviljelyslainarahastoon. Rahastosta annetaan lainoja sellai sille seuran piirissä asuville seuran jä- senille, jotka omistavat perintö- tai omat vuokrakirjalla varustettuja torp- pia tai ovat vuokraajina edellämaini tun laatuisissa taloissa eli pitempiai- taisia muokraajia minkätuntoisella maal la hymänsa. Korkein lainaussumma yhdelle henkilölle samalla kertaa on 300 mk. Lainauskoron kutakin lainasummaa marten määrää seuran johtokunta, jon- ka hoidon ja valvonnan alaisena ra- hasto tulee olemaan. Lomat omat viiden muoden ajalla, lukien lainan- saannista, takaisin maksettamat. Lainauksissa niiden saantiin ja käy- täntöön nähden on noudatettava sään- töjen määräyksiä. A. N. Muualta Suomesta. Alille pohjalle? „Länsi-Suomi" kirjoittaa: Toisten myötätunto on meille toi- missamme ylen tärkeä. Mutta koko- naan sen varaan enime kuitenkaan saa toimintaamme perustaa. Toisten apu voi olla pettävä, sillä kukin on itseään likinnä. Oma apu on paras apu. Jos näin on yksityisen henkilön laita, niin monin merroin enemmäu pitää tämä paikkansa kokonaiseen kan- sahuitaan nähden. Kansakunnatkin kamppailemat keskenään olemassanlon- sa puolesta. Jos kansakunta ei luota itseensä, maan järjestää menettelynsä öisten mahdollisen amuu toimossa, tekee tuo kansakunta virheen ja turme lee asiansa. Malitettamasti tämä totuus on si vuutettu meillä sangen suuressa mää- rässä, monella taholla aiman kokonaan. Sosialidemokratia julistautumalla yh- teyteen samansuuntaisten »vallanku mouksellisten kanssa Venäjällä ja „pe- rustuslailliset" armioimalla menette lynsä sen mukaan, miten sen vapaa- mieliset Wenäjällä ja ulkomailla vas taanottamat, ovat vieraantuneet ja kuurot sille neuvolle, että kansakunnan tulee luottaa ainoastaan itseensä. Myö- tätunto ei pahenna meidän asiaamme, mutta tämän myötätunnon saamutta- miseksi käytetyt keinot sen tekemät. Tämä myötätunnon hankinta ei siis saa johtaa ajattelemattomuuksiin eikä saa olla toimintataman määrääjänä. Rohkealla ja suurisanaisella menette- lytamalla on aina kiehtoma vaikutuk- sensa ja saavuttaa se helposti pinta- vuotisia ihailijoita. Sitä vastoin sei- lainen menettely, joka ottaa olemat olot huomioon, ei tuon pintapuolisen tarkastelijan myötätuntoa niinkään lii- kuta. Mutta jos hän ottaa vaivak- seen syventyä asiain ytimiin, on hän malmis muuttamaan mielipidettään. Tämäkin on jo saatu nähdä. Toisten pormarillisten puolueiden ctemimmät miehet omat toimissaan sen osottaneet. Suomalainen puolue ei perusta mal- tiollista toimintaansa sille pohjalle, miltä tuo toiminta mahdollisesti ulkona näyttää, maan sille, minkä se katsoo kansallemme edullisimmaksi. Sillä lo- pullisesti ei tälle maalle ja sen kan- salle apua lähde siitä ihailusta, mikä meitä toisten kansain parissa saattaa kohdata. Kansakunnan tulee luottaa ainoas- taan itseensä. oasaaua — Saksalaisten ilmapurjehti jäin kohtalo. Kuten muistettanee kyseltiin täältä sähkösanomalla erään saksalaisen ilmapallon kohtaloa. Pallosta ei kuulunut mitään, joten sen otaksut- tiin saaneen surkean lopun Pohjan- lahden aalloissa. W. k. 31 p. huomattiin muuan amun tarpeessa olema ilmapallo Suur- saaren luona Suomenlahdella. Asiasta ilmoitettiin Räämeliin ja sieltä lähti muuan laima sille amuksi, pelastaen pallon, jossa oli kaksi saksalaista mat- kailijaa. Ei mielä tiedetä, onko tämä se kadonneeksi ilmoitettu pallo. — Taimimarkkinat Kuopion kau pungissa pidetään senaatin määräyk- sestä t. k. 27 ja 28 päiminä. — Höyrysaha palanut. Noin kello 6 uudenmuodenpäimän aamuna syttyi tulipalo maanmiljelijä Emil Toimosen omistamassa Hajalan sahassa Halikon pitäjässä. Lyhyessä ajassa paloi koko saba poroksi koneineen. Tu- lipalon saaliiksi joutunut omaisuus oli makuutettn Halikon kunnan paloapu- yhtiössä ainoastaan 12,000 markasta. l \ on paras ja suosituin lasten ja nuorisonlehti. Hinta ainoastaan 2:50 kokovuodelta, 1:25 puoli vuodelta. Pääskysen sisällykses tä mainitsemme ensiksikin huo mattavien henkilöiden nuoruudentarinat, tosielämän kuvauksia, jotka ovat hauskasti kerrotut ja painuvat nuorten mieliin. Pääskynen vie lukijansa avaraan maailmaan kertoo heille vieraista maista ja kansoista, seikkailuista eri maan osissa, eläinten elämästä ja luon non ihmeistä. Pääskynen tu- tus taa nuoret myös tähtien tarhoihin saattaen heidät avaruuden halki Mars-tähden vaiherikkaalla ret kellä. Satujen maassa pistäytyy Pääskynen usein, ja sieltä on sillä paljon kerrotta vaa. Pääskynen sisältää vielä runsaasti erilaatuisia kirjoituk sia, leikkejä, runoja, käytännöl lisiä töitä, arvoituksia, lasten osaston, pikkusiskojen osaston, kilpailuja, jossa jaetaan lukuisia palkintoja, sekä osaston kysy myksiä ja vastauksia, jossa nuo ret saavat keskustella kaikesta, mikä heidän mielessään liikkuu. Pääskystä toimittavat Helmi Setälä, Anni Swan ja Arvid Lydecken. Kustantaja Kustan nusosakeyhtiö Otava Helsin gissä. Pääskystä voi tilata kai kista kirjakaupoista, Otavan asiamiehiltä maaseuduilla, pos titoimistoista tai suoraan kus- {antajalta. Tilattaessa 5 kap paletta saa joka 6:nnen ilmai seksi. Huvia ja hyötyä tarjoo lukijoillensa koko vuodeksi 1910 Omistajan suoranainen mahinko nou- see 20,000 markkaan. Edellisenä ilta na oli työ sahassa lopetettu klo K ja oli omet silloin sulettu. Aamulla, kun tulipalo syttyi, olimat omet kuitenkin amoinna, jonkatahden paloa epäillään murhapoltoksi. Kirjallisuutta ja taidetta. Nnsia kirjoja. Kustannusliike Armi A. K a r i s- t o Hämeenlinnassa on kirjakauppoihin myyiämäksi ja meille ilmoitettamaksi lähettänyt seuraamat uutuudet: Manhan y l i o p p 11 a a n >n u i s- telmiä, kertomuksia menäl. ylioppi- laselämästä, kirj. I. Potapenko, suo- ment. Emil Mannsten, 2li4 simua, hinta 2:50. Toinen rakkaus, kirjoit. Paul Bourqet, raskasta suomentanut Timo Tuura. Sivuja 108, hinta 75 p. Kuuluu sarjaan ..Kirjallisia pikkuhel- miä." Venäjältä. — Heidän Majesteettinsa Tsar- skoje Selossa. Tsarskoje Selosta, tammik. 2 p:nä. Klo 2,13 i.^p. saapui- mat tänne Heidän Majesteettinsa kor- keine lapsineen. Asemalla olimat mas- taanottamassa suuriruhtinas Nikolai Nikolajemitsh, korkeimmat homi- ja so- tilasmiranomaiset, Pietarin läänin ku- mernööri. Heidän majesteettiensa seu- rassa olimat homiministeri ja palatsi- komentaja. Asemalta ajoivat Heidän Majesteettinsa palatsiin. — Myyty kaupunki. Berditshe- min kaupunki oli m. 1898 melkojensa vuoksi myyty huutokaupalla ja suurin osa kaupunkia oli 1,161,000 ruplasta joutunut Rukamishnikom-meljeksien hal- tuun. Tänä vuonna sanotut veljekset omat jättäneet Kiovan piir-oikeudelle kanteen ja similimaatimuksen kaupunkia mastaan, koska kaupunlihallitus estää heitä käyttämästä hyödykseen heille kuulumaa omaisuutta. Oikeus on tun- nnstanut valituksen ainoastaan osaksi oikeutetuksi. Niin hyvin veljekset kuin kaupunki valittivat sitten senaattiin, joka on kumonnut oikeuden päälöksen ja määrännyt asian uudestaan alem- massa oikeudessa käsiteltämäksi. — Määrillä asiakirjoilla nos tettu 106,SOO ruplaa. Madimos- tokista, tammik. 2 p:nä. Piirioikeus on käsitellyt jutun erästä grusinialais- joukkoa vastaan, joka väärennetyillä asiakirjoilla Wenäläis-kiinalaisesta pan- kista oli saanut 106,800 rpl. Joukon 7 johtajaa tuomittiin 1V2 muodeksi rankaisuosastoihin, yksi 2 muodeksi teh- dastöihin ja kolme mankeuteen 3—8 kuukaudeksi. Kuusi syytetyistä mapau- tettiin.