N: o 15 — 1910 KAIKU. Maanantaina Helmikuun 7 päivänä. lehdet, sillä nykyään on häminnyt Kaikuakin monta numeroa teille tiety mättömille, ja kukinhan on melkapää saamaan kaikki. En tiedä, onko wika postinkulettajissa maiko postikontto- rissa, mutta mikaa main on. ^ Unohtunut marmaan on kolmas käsky eräällä torpparilla, joka eräänä sunnuntaina ihan päimäsydännä teu- rasti ja nylki hemosensa. Kummasteli sitä simukulkijain mukana myöskin Wäkä. — Kuusamosta 23. I. 1910. Talwi on kulumassa, tammikuu on lopussa. Ilmat omat olleet sekamia tämän kuun ajan, milloin on tuiskunut, milloin pakastanut, ei ole ollut ollen- kaan seisomaa säätä. T u k k i h o m m i s s a sitä on oltu, mutta ei se näytä juuri lyömän lei- mille, kun on huono keli ja palkkojen kanssa on niin ja näin. Ja nyt tätä kirjoittaessa sain kuulla, että Warjak- ka-yhtiö on hakenut hakkuukiellon ku- mernööristä, että ei saa enää ajaa, joka tietysti ..seisoo kuin senaatin pää- tös". Agitaattoreja liikkui täällä maalien edellä, kuin susia pohjatuulel- la. Sosialistien suunsoittajat, siksi toimoisin agitaattorit ristittämän, erit- tainkin olimat innokkaina. Alakitka- laiset marsinkin omat saaneet pitää heitä alituisesti mierainaan; siellä kun on samotta, niin toimoimat he sieltä runsasta saalista. Onpa muuan isän- tämieskin käynyt sosialistien kelkkaan. — Myös maalaisliittolaisten Rautell meitä käynnillään kunnioitti. Lopuksi toimotan onnellista uutta muotta kaikille Kaiun lukijoille. Kalo. — Kirje Sodankylän Kuos- kusta. Talmi on täällä aika ankara. Lunta on paljon, joten poromiehetkin jo alkamat saada karjansa pysymään koossa. Paras elinkeino täällä onkin poronhoito, mutta sudet niitä omat näinä muosina kaataneet aika-tamasta. Äsken tuli kyläämme tuntematon mies, joka esitti itsensä sirkusmoimis- telijaksi. Kirjallisen ilmoituksen antoi joka taloon, ja mäkeä saapui mähän. Muutaman kerran häränpyllyä heitet- tyään otti lakkinsa ja alkoi kerätä ra- haa. Kuuma ilmako lienee haitannut, kun niin mähän näytti. Aurinko sil- loin paistoikin. Oman todistuksensa mukaan hopeamarkat paloimat lakissa mustiksi. Lieneekö kukaan täällä näin omelaa näyttelijää nähnyt. Joku joukosta. pikku uutisia. — Imatran tvesitvoima. Keksijä A. Malin on senaattiin jättämässään kirjel- mässä ehdottanut, että Imatran mesuvoi- maa laisi rumeta käyttämään käyttöivoima- na erääseen hänen keksimäänsä rotatsioni- koneeseen, jonka kautta maltion nettotulot lisääntyisimät ivuosittain noin — 100 milj. markalla, ilman että putouksen luonnonkau- neus tulisi siitä ollenkaan kärsimään. Muistettanee tämän yhteydessä, että eräs suuria tuumia hautoma taiteilija (Asp- Wetterhoff) on myöskin pariin tonnin tar jonnut maltiolle huikeita lupauksia Saimaan kanamasta, Imatrasta y. m. Jopa hän tarjoili kymmeniä miljoonia Maalan ra- täänkin, mutta senaatti ei main srostunut miehen tarjouksiin. — Runsasta satoa. Kestilässä erään köyhän huonekuntasen maimo äskettäin syn- nytti 3 täysin kehittynyttä lasta. Se on harnnnaista, arivelee uutisen lähettäjä. Muualta Suomesta. — Kuolleita. Wiime tiistaina kuoli Mäntyharjussa ent. mankilan- johtaja Juho Kantele 35 muo- den ikäisenä. Suoritettuaan polytek- nillisessä opistossa konerakentajan kurssin siirtyi Kantele 1882 mankein- hoidon alalle. Oli työnjohtajana Lap- peenrannan työmankilassa sekä mistä 1891 Kuopion lääninmankilan johta- jana, josta toimesta erosi eläkkeellä 1908. Vainaja oli innokas kansan- malistuksen ja suomalaisuuden mies. Lämpimimmin harrasti hän raittius- asiaa, toimien raittiusseuroissa puheen- johtajan y. m. tehtämissä. Oli ensi- mäisiä työntekijöitä lasten raittiusliik- keen, Toimonliittojen alalla. Aikoi- naan erittäin uuttera raittiusesitelmien pitäjä. Painosta on julkaissut m. m. kirjoitelman ..Alkohooli ja rikolli- suus Suomessa". — Osuuskassojen Keskuslai narahaston myöntämä luotto. Keskuslainarahasto myönsi miime mun- na luottoa kaikkiaan 73:lle uudelle kas salle. yhteensä 519,550 mk. sekä lisä- luottoa aikaisemmin perustetuille kas- soille kaikkiaan 224,950 mk. Koko myönnetty luottomäärä oli miime muoden lopussa 4,000,(>5s) mk. 340:lle kassalle. — Pell. — Suurehko lahjoitus kansa koulun hywäksi. Talollinen Matti Päkki Säkkijärmen pitäjän Laitinky- lästä on sanottuun kylään perustetta- maa kansakoulua marten lahjoittanut 5,000 mk. rakennuskustannuksiin. Si- täpaitsi on hän lumannut muistaa testamentissaan mainittua koulua 20,000 markalla, joiden korot määrä- tään kansakoulun hymäksi. — Poliisilaitos. Sihteerin mir- kaa Kotkan poliisilaitoksessa omat m. m. hakeneet nimismies R. E. Packalen ja kanslisti Oulun poliisilaitoksessa A. W. Hedman. — Moisen sairaanhoitajatta rien kokouksen aikoo Suomen sai- raanhoitajataryhdistys toimeenpanna Helsingissä tuleman maalisk. 31 ja huhtik. 2 p:n mälisenä aikana. yhdis tyksen puheenjohtaja Sophie Manner- heim on senaatilta anonut että, jotta kokouksen toimeenpaneminen kämifi mahdolliseksi, siihen osaaottamille sai- raanhoitajattarille myönnettäisiin ma- paa matka maltionrautateillä. — Suomalais saksalainen par- rnkomitea. Meistettyjen puutama- rain kaupassa suomalaisten parrukaup- piaiden ja Schleswig Holsteinin puu- tamarakauppiaiden liiton mälillä syn- tyneistä riitaisuuksista sopimaan on malittu mainitun liiton ja suomalais- ten parrukauppiaiden edustajista ko- koonpantu komitea, joka kokoontui Tuk- Holmassa miime perjantaina. Suoma- laisten parrukauppiaiden edustajina komiteassa omat kauppiaat Paul Nup- nay Viipurista ja Knud Mallin Nu- destakaupungista sekä merikapteeni I. K. Nordlund ja konttoripäällikkö H. Tossamainen Raumalta. — R. L. — Merityö sosialistien talolla Hauholla. Tuittulan työmäen ta- lolla Hauholla tapahtui toissa sunnun- tai-iltana merityö. Klo 11 ajoissa illalla syntyi iltamassa kahakka, jolloin tukkilaiset I. Koskinen Lammilta ja Osk. Lite Hauholta löimät työmies Oskari Paäliinanpoikaa puukolla kau- laan, leukaan, poskeen ja käsimarteen. Iltamasta pakeni yleisö ulos jättäen puukotetun roistojen käsiin. Myöhem- min soitettiin Hämeenlinnaan toht. E. Anthonille, joka lähti Heinäkankaalle, jonne puukotettukin tuotiin. Täällä sitoi toht. Anthoni Pauliinanpojan haamat. Maanantai-aamuna klo 6 aikaan kuoli haamoitettu. Mainaja oli perheetön, ijältään noin 30-muo- tias. m. 1908 korjattiin talteen 04,199 juo- punutta miestä ja naista. Suurin lukumäärä päihtyneitä on ollut huhtikuussa ja syyskuussa. Sun nuntai on suurin juopottelupäimä, sen jälkeen maanantai ja lauantai. Raittiuskuratorion laitoksissa, kuten kansantalossa y. m., on 11 muoden kuluessa käynyt katselijoita yli 42mil- joonaa, sen ruokaloissa on syönyt päi- mällistä yli 13 miljoonaa henkeä. — Wiipnrin julistuksen alle kirjoittajat eimät ole mielä kaikkialla päässeet rauhuan. Kasanin oikeusho- mi on näinä päiminä tarkastanut asianajaja Alkinin juttua. Alkin oli allekirjoittanut Miipurin julistuksen ja yhdessä muiden kanssa kärsinyt siitä rangaistuksenkin. Siihen eimät kui- tenkaan paikkakunnan miranomaiset tyytyneet ja nyt on Alkinilta riistetty 6 kuukaudeksi oikeus toimia asianaja- jana. Tätä pidetään mielä liemänä rangaistuksena, koska on ollut maara olemassa, että hän erotetaan kokonaan asianajajasäädystä. Ulkomaalta. Wm»em Tiistaina repesi jää Koimiston pitä- jästa alkaen Saarenpään kylän koh- dalta ja ulottui halkeama Seimästö- niemeen päin ja laajeni pian noin 1 km. lemyiseksi. Se osa jäätä, joka irtaantui, alkoi ajelehtia ulos merelle päin ja tapahtui eteneminen niin no- peasti, että sitä ei ennätetty huomata ennenkuin jo oli muodostunut lemeä rako. Näin jäi ajelehtimalle lautalle 300 kalastajaa ja 80 hemosta. On- neksi kuitenkin alkoi lautta tuulen kään- tymisen johdosta kulkea jälleen rantaa kohti ja oltuaan 0 tuntia ankarimman maaran uhkaamana, pääsimät mihdoin sekä ihmiset että hemoset maihin. Ka- kastajilta jäi kuitenkin mereen noin tu- hatkunta merkkoa, jotka heidän onnis- tui myöhemmin saada pelastetuksi. Kirjallisuutta ja taidetta. — Oma lehti koulunuorisolle. Nuori W o i m a. Suomen koulu- nuorisoliiton äänenkannattaja, joka muoden alusta ilmestyy Werner So- derström Osakeyhtiön kustannuksella, on meille lähetetty. Lehti on marsin kookas, sisältäen 32 suurta kaksipals- taista simua. Sellaisena se tulee il- mestymään 20 kertaa muodessa ja siis muoden mittaan tarjoamaan mallan suuremmoisen määrän lukemista. Oh- jelmansa mukaan ajaa Nuori Moima marttuman koulunuorison simistyshar- rastuksia. Se koettaa tarjota armo- kasta aineistoa nuorten ajatukselle sa- moinkuin mielikumituksellekin. Samalla on nuorisolla siinä tilaisuus ajatusten- maihtoon. Lehden ilmestynyt ensi numero on näyte siitä mitä se tulee tarjoomaan. Päälehti sisältää, paitsi päätoimittajan ohjelmakirjoitusta, maisteri Fr. I. Lindströmin kirjoituksen „Mitä taide- teokset meille puhumat", maantieteelli- sen kumauksen „Pyhän Mikaelin saa- ri", kuuluisan englantilaisen Robert Bromningin kertomarunon ..Hamelnin pillinsoittaja" (suomentanut Jalmari Finne), tohtori Fr. W. Foersterin kir- joituksen ..Harjoitus kestämyyteen" ja humoristisen „Pilkka illan". — Kau nokirjallinen liite sisältää, paitsi ohjel- makirjoitusta ..Kirjat ja niiden luke- minen", ranskalaisen Honoren de Bal zacin nerokkaan romaanin..Taikatalja." Tämä laaja romaani on kerrottu uudel- leen, tekijän sanoilla, mutta niin ly- hyesti että se menee 8 simuun. — Nuorison liite sisältää Epiktetoksen mie- telmiä, amerikkalaisen Elbert Hubbar- din innostuttaman kirjoituksen „Sana mietämä Carcialle", neiti Ilona Ja- laman antamia käsityömalleja tytöille y. m. Lehden marsinaiseen toimitukseen kuulumat tohtori Oskari Mantere, kan- sanopistonjohtaja Juho Tormelainen ja kirjailija Jalmari Finne. — Tilauk sia mälittämät posti ja kirjakaupat. Siihen nähden mitä lehti tarjoaa, on hinta hyminkin huokea. wenäjältä. — Pietarin raittinsnäyttely Kansantalossa on tammik. 30 p:nä amattu yleisölle. Pietarin kaupungin raittiuskuratorio on asettanut näytteille diagrammoja poliisiasemille kuljetetuista päihtyneistä henkilöistä m. 1901—1908. W. 1901 on niitä ollut 54,940. m. 1004 jo 77,901, mutta m. 1905 jälkeen on alenemista huomattamissa, niin että — Englannin waalit. Liberaa lit omat eräässä Skotlannin piirissä maittaneet. Irlannissa on malittu kaksi O'Brienin kannattajaa. Kaikkiaan on nyt malittu 273 liberaalia, 271 unio nistia, 41 työmäenpuoluelaista ja 82 natsionalistia, joiden joukossa 11 O'Brienista riippumatonta. — Hirmumyrsky Norjan ran nikolla. Kristianiasta, helmik. 2 pnä. Pitkin koko Norjan rannikkoa raimoaa ankara myrsky. Losotien rannikolle ajautunut 10 kalastajan ruumiit; kai- mataan 9 menettä, joissa yhteensä oli 40 miestä miehistönä. — Kamala kaiwosonnetto> mnns. New Dorkista, helmit 1 pnä. Prinmerosta Coloradon mal- tiossa ilmotetaan suuresta kaimoson- nettomuudesta. Räjähdyksessä sai sur- mansa 8 työmiestä ja yli 100 hau- tautui kaimosmieremän alle. 79 ruu- mistä on toistaiseksi kaimettu esiin. Räjähdyksen sattuessa oli kaimoksessa 149 työmiestä ja pelätään, että heis- tä, jotka suurimmaksi osaksi omat un- karilaisia ja slaameja, ei ainoakaan ole pelastunut. — Kreikan sisäinen sekasorto. Turkin hallituspiireissä ollaan sangen lemottomia Atenasta saapuneitten tie- tojen johdosta kansalliskokouksen ko- koonkutsumisesta. Oletetaan näet, että se moi johtaa siihen, että myöskin Kreta tahtoo lähettää edustajia, mikä aiheuttaisi sodan syyn. Turkin puo- lelta Kreikkaa mastaan. Hallitus on päättänyt olla ottamatta alotetta mi- hinkään suoranaisiin toimenpiteisiin, maan odottaa että Kretan suojelus- mallat tietämät estää tällaisen seu- rauksiltaan tuhoisan askeleen. Temsin Ateenassa olema kirjeen- maihtaja on pyytänyt Theotokista se- littämään, miksi hän on muuttanut kantansa kansalliskokouksen kokoonkut- sumisen suhteen. Theotokis on mas- tannut suostuneensa kokoonkutsumiseen sillä ehdolla, että sotilasliiga hajoaa, koska hän on katsonut kansalliskokouk- sen kokoontumisen ainoaksi keinoksi ny- kyisen määrällisen aseman selmittämi- seksi. Kansalliskokouksen kokoonkutsu- minen ei loukkaa konstitutsionia. Puo- luejohtajain isänmaallisuus on takeena siitä, ettei kansalliskokous muutu pe- rustamaksi luonteeltaan. Hallitus aikoo myöntyä siihen, että muodostettamana oleman parlament- taarisen komissionin tehtämäksi anne- taan mahmistaa, mitkä konstitutsionin pykälät on alistettama tarkistuksen alaisiksi. Muutamat ranskalaiset sanomaleh- det omat lemottomia sen maaran ta- kia, joka Kreikan tapahtumissa uhkaa Europan rauhaa. Ne näkemät uhkaa- man merkin siinä, että sota- ja meri- ministerin salkut on uskottu Zorbasille ja Miaulikselle, samoinkuin kreetalaisen patriootin Benizeloksen toimissa ja Turkin marustautumisessa. JoulilMittto Lontoon Sm- nialMssMmnmskoiAa.' Toisena joulupäimänä kiidin junassa jättiläiskaupungin toisesta äärestä toi- seen, läntisestä Kensingtonista itäiseen East Endiin. Puolen tunnin matka maan, ja mikä eroitus? Edessäsi ko- konaan uusi maailma, jättämäsi täy- dellinen mastakohta. Poissa omat kauniit palatsit, upeat museorakennuk- set, rauhaisain puutarhain ympäröimät talot, lemeät kadut komeine ajoneumoi- neen ja hienoine kulkijoineen; ja sijalla yksitoikkoiset kimirakennukset, synkät ilottomat ikkunat, rapakkoiset kadut, kulkijat ryysyissä ja repaleissa. Ainoastaan muutamissa ikkunoissa on malomirta mäkemä ja sielläpä ih- mismirtakin moimakkain — kapakoit ten edustalla. Näet hoipertelemia olentoja, kuulet laulun hoilotusta, jonka taman takaa naurunrähäkkä keskeyttää. Mistäpä yksinäinen ystämiä löytäisi, mistäpä kurja kodin saisi ja mistä ilo- ton ilolientä ammentaisi, ellei kapa- kasta, jonka ikkunoista häikäisemän kirkas malomirta jo kaukaa kulkijalle kutsumasti miittoo ja hänelle iloisena omensa amajaa. Ia kenellepä se kutsu kuulumammin soisi kuin mieraan maan merimiehelle, joka kulkee siinä ihmis- mirran mukana yksinäisenä kuin erä- Helsingin Käytännöllinen Kauppakoulu I so Roopertinkatu 6. Johtaja Rafael Lundh. Puh. 26 79. Täydelliset kauppakursslt alkavat jälleen Maaliskuun 13 p:nä ja kestävä 2 kuukautta. Sisäänkirjoitetut oppilaat voivat maksutta alkaa valmistavan kirjanpitokurssin Helmikuun 15 p:nä. Koulun käytännöllinen opetusmetoodi, hyvät opettajavoimat, op pilaiden, holhojien ja isäntien tyytyväisyys koulussa saatuihin tietoihin, sekä johtajan 26 vuotinen konttorikokemus konttoripäällikkönä, kirjanpitäjänä ja kirjeenvaihtajana, takaa, että jokainen oppilas saa täysin itsenäisen, nykyajan vaatimuksia vastaavan ope tuksen. Ainoastaan rajoitettu määrä oppilaita otetaan joka kurssiin, minkä vuoksi ilmoittaminen on heti tehtävä. Kaikki tähän asti olleet kurssit ovat olleet täysilukuiset. Koulu hankkii pyydettäessä halpoja ja hyviä asuntoja. Paikkoja hankitaan kurssin pää tyttyä maksutta. Pyytäkää koulun ohjelmaa ja oppisuunnitelmaa. Herrat Isännät! Kirjoittakaa kouluun tarvitessanne kelvollisia, käytännöllisesti sivistyneitä apulaisia. (I- 44075) Tilanpuutteen takia myöhästynyt. maata matkustama. Et missään ole niin ihmisten ympäröimänä etkä kui- tenkaan missään niin yksinäsi kuin tässä jättiläiskaupungissa. Mutta tänä iltana ei merimies ka- pakan omista astu. Hän kulkee simu pysähtymättä. Hän tuskin huomaa tungosta ympärillään. Aksi ainoa sana on mielen mallannut, se on loihtinut esille lapsuuden kirkkaat päimät, se on mienyt mieraalla maalla maeltajan kaumas kotimaahan. Joulumuistojen matoisissa lämmittämissä mietteissä hän kulkee simu ihmisjoukkojen, kunnes pysähtyy yksinkertaisen rakennuksen eteen, missä ikkunoista tulet tuikkimat ja missä silmä keksii tutut sanat: Suo- men Merimieslähetys. Hän astuu sisälle. Iloisena toimottaa hänet pas- tori roumineen termetulleeksi ja pyytää istumaan toisten joukkoon. Joulu- kuusen kynttilät loistamat kirkkaina malaisten lauselmaa: Kunnia olkoon Jumalalle korkeudessa, maassa rauha, ihmisille hymä tahto! Samaa aja- tusta esittämät eri maitten liput, jotka juhlallisina, mierekkäin, kaikessa somin- nossa omat seinillä pystytettyinä. Kajahtaa ilmoille sämel. manha tuttu joulumirsi: »Enkeli tailvaan lau- sui näin." On ku'n tuohon sämelee- seen olisi yhdistynyt kaikki se mikä joulumuistoissa on pyhintä ja kalleinta, niin suurella hartaudella siihen kaikki osaaottamat. Sitten puhuu pastori Sirenius joulun merkityksestä. Hän on puhuja, jota merimiehet mielellään kuuntelemat. Hän ei saarnoissaan maan dogmeja selittele, maan ottaa aiheensa merimiesten elämästä. Niinpä hän nytkin puhuessaan joulun merki- tyksestä ja joulumuistojen mallaamasta elähyttämästä moimasta kertoi käyn- nistään joulutermehdyksellä Greenwi chin merimiessairaalassa. Siellä on tätä nykyä kahdeksan suomalaista. Aksi niistä, seitsemäntoista-muotias nuorukainen, makaa mnmeisillään keuh- kotaudissa. „Hän on hymin heikko", sanoo Sisar, kun pastori saapuu. Pastori astuu sairaan muoteen mie- reen ja lausuu muutaman sanan ter- mehdykseksi. Sammumasta katseesta tuskin saattaa päättää onko sairas tulijan tuntenut. ..Nyt on joulu," jatkaa pastori, ..tulin teidän luoksenne pienelle joulutermehdykselle ja tässä on joululahja äidiltänne". Sairaan katse kirkastuu. ..Joulu, onko nyt joulu", puhelee hän tuskin kuulumasti ja silit- telee hymäillen lämmintä sukkaparia, jonka äiti Suomesta on lähettänyt, mutta jota poikansa tuskin enää tar- minnee. Pastori puhuu jonkun sanan siitä suuresta joulusta, joka meitä yl häällä odottaa, ja onnellisena, mirkis- tyneenä kuuntelee häntä sairas. Siitä siirtyi sitten puhuja kumoamaan merimiesten oloja mieraalla maalla. Hän kertoi eräästä nuoresta pojasta, johon oli tutustunut Antwerpenissä ja joka oli ollut innokkaimpia merimies- kodin ystämiä ja usein lausunut ilonsa siitä että tällainen koti oli heille mal- mistettu mieraalla maalla: sitten ei pastori pitkiin aikoihin kuullut hänestä mitään, kunnes joku aika takaperin sai euraaman kirjeen: „Hywä Pastori! Muistatteko enää minua, sellaista poikaa, joka on ollut ennen Pohjois- maisten Merimiesten raittiusseurassa ja jossain muussakin seurassa. Mutta se poika käy nyt toista tietä, ja se tie on hymin lemiä, että mahtuu öisinään hoipertelemaan — tällä tiellä on muitakin ominaisuuksia paljo, jotka Pastori tietää sangen hymin, ja minä N. N. teen tätä kaikkea. Minä 'yllä koetan taistella mastaan ja olen jossain määrin onnistunutkin, maan e on liian mähän ja minulla on hei- ?ot moimat lujempaan taisteluun — yksinäni ilman tukea, mai enkö tahdo, en tiedä itsekään. Tuon tiedän kaiken, että se on mää- rin ja senkin tiedän, mihin se mie ih- misen elämän lopulla, se on tässä elämässä jo. Iloista aikaa ei koskaan, aina ahdistaa omaatuntoa ja ajatuk- sissa on aina päimällä, öillä unissa ne hiipimät martaan tamoin muoteen ääreen kuiskaamaan: siellä on yksi paha työ ja tuolla toinen, mitä mar- ten teet, pysähdy! — ja toinen ääni kaikuu: ei niin, ivaan anna mennä, kyllä sitä aikaa sitten tulee manhem- malla ijällä, eikä se ole määrällistä, mitä sinä teet, toiset tekemät enemmän. Tällaista on elämäni, ja minä luu- len että kaikilla muilla on turmalli- sempi kuin meillä työ — ". Kirjoittaja kertoo sitten tomeriensa ta- paturmista ja toimoo rauhallista jou- lua. Jonkun aikaa myöhemmin hän kir- joitti ottaneensa taas raittiusmerkin, pyysi että hänen nimensä uudelleen kirjoitettaisiin raittiuskijaan ja lupasi uudelleen Herran amulla alkaa taiste- lun. Tarkkaamina seurasimat puhetta kuulijat, joita oli kokoontunut noin sadan hengen paikkeille — niin paljon kuin lähetyksen pieni koti kerrallaan moi tungoksetta mastaan ottaa. Laulu, soitto ja puheet maihtelimat ohjel- massa ja niitten mälillä ystämällinen emäntämme apulaisineen tarjoili kah- mia, teetä, hedelmiä ja moileipiä, joi- den hymä menekki tuotti kunniaa lait- tajilleen. Rattoisa mieli-ala malliisi, kaikki olimat kuin kotonaan. Kotoista tunnelmaa lisäsi mielä pastorin pikku lasten läsnä-olo, jotka parhaansa mukaan merimiehille, hymille ystämil leen, seuraa pitimät, jutellen heille herttaisella Lamallaan joulupukista ja muista merkillisyyksistä. ..Kerro mi nulle satu", sanoi pikku tyttönen kii metessään manhan merimiehen syliin ja sanoen sanottamansa äänenpainolla, josta saattoi päättää, että pyynnö tamallisesti täytettiin. ..Empäs ny satu muistamaan". — ..Kanan muis ti!" huokasi pieni hemmoteltu satujen anoja ja tepasteli toisaalle onneaan koettamaan. Seurasi sitten lahjojen jako. ^ kaiselle oli paketti marattu, ja paljon oli niissä hymää tamaraa, kirjoja, sukkia, millaröijyjä, käsineitä y. m joita ystämät ja omaiset Suomesta olimat lähettäneet. Ja jospa olisitte lukijani näkemässä millä ilolla lahjat kotimaasta mastaan-otetaan, niin eh- käpä lämpimän sukkaparin tai pienen kirjasen lähettäisitte joskus jouluter- mehdykseksi kaukana kotimaastaan kul- kemalle. Et muuta tarmitse kun lah- jasi Helsingin Merimieslähetykselle lä hetät, sieltä se määräpaikkaansa toi- mitetaan. — Kun jokainen oli lah- jansa saanut, oli mielä muutamia yli- määräisiä jakamatta. ..Taitamimmalle kokille", ..paraimmalle sukanparsijalle", ..ryhdikkäimmälle meripojalle" siellä mielä lahjoja oli, ja siinä oli mietti- mistä ja iloista armaamista ennen kuin lahjat omistajansa löysimät. Maikein oli ar-vata kuka oli „emn laulua rakastama" sillä silloin heti suomalaisen sydän sykähti, kymmen- kunta miestä kohosi yhtä aikaa jou- kosta sanoen: „minä ainakin laulua rakastan". Ei muu auttanut kuin panna käytännölliset kokeet ja heti ka- jahti reippaasti: suloisessa Suomes- samme. Lopuksi soitti allekirjoittanut kan- nelta. Soiton lopulla tuli eräs manha merimies luokseni, puristi kättäni ja lausui: ..ettepä usko neiti, miten sitä kannelta kuuntelin. Siitä on nyt neljäkymmentäkaksi muotta kun miime kerran kanteleen soiman kuulin". Juhla lopetettiin Maamme laululla. Seuraamana päimänä oli sama juhla ruotsia puhumille suomalaisille. Sattui olemaan „Bank-holidoy"-päiwä jolloin kaikilla Lontoon mirastoilla ja liikkeillä on lupa. Kun katseli tuota hurjaa meluamaa elämää kadulla, niin oikein tuntui hymälle ajatella että löy- tyy merimiehillekin koti, jossa kuusi kynttilöineen heille joulurauhaa toi- mottaa. M. P. ll?uokrattawana. vuokrattavana Asemakadun varrella. Lähemmin Äström & Äström. Puhelin N:o 70. Vuokrattavana 5 huonetta, vinttlkamarl ja keittiö 1 päivästä kesäkuuta, sekä 4 huonetta, vinttikamarl ja keittiö 1 päivästä kesäkuuta. J. F. Kerttula. l uilimiii j] vuokrattavana 1 p:stä kesäk. Torikatu 42. V. Oksa, Torikatu 43. 2TlYYtätt>änä. Vaahteri- ja Niinipuu- ia myöpi halvimmalla F. O. F. JOKISALO (Jurvelius). HUOM.I Jälleenmyöjille iso alennus. ja kaikenlaisia Hevosvaljaita myöpi halvimmalla F. O. F. JOKISALO. Isokatu N:o 35. Ilmoituksia. Kilpa-ajot pidetään Oulussa t. k. 25 p;nä ohon osaa saa ottaa terveet ja hy vin hoidetut oriit ja tammat. Hevosten sisäänkirjoitus ja tarkas tus Palokunnan talolla saman päi vän aamuna kello 8. t. Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä. KÄIU OOOOOOOOOOOOO o o 4,500 mkasta—110,000 mkaan. Maatiloja otetaan myytäväksi ja « n palstoitettavaksi. Lähemmin w J. H. LUOMA. o varamaanmittari. Oulu, Kirkkokatu 53. — Puhelin 5 13. OOOOOOOOOOOOO Huutokauppoja. Kuulutus Julkisella huutokaupalla, joka pidetään tiistaina kuluvan helmikuun 15 päivänä, alkaen kello 10 aamulla opettaja E. Tolva sen omistamalla Särkelän tilalla Oulun salon kunnassa, myydään kruunun lukuun Särkelän lakkautetulle kasvatuslaitokselle kuuluneet kaikellaiset koulutarpeet, joiden joukossa myös yksi urkuharmoni, huone kalut, puusepän työkalut, sänky- ja pitovaat- teet y. m. pientä irtainta omaisuutta; josta täten yleisölle tiedoksi ilmoitetaan. ^ Oulun lääninkansliassa, helmikuun 3 päi vänä 1910. G. Gadolin. T. Pärssinen. Kuulutus. Perjantaina t. k. 11 p:nä Rahatoimikama rissa kello 12 päivällä pideltävällä huuto kaupalla myydään kaupungin omistama talon asema N:o 163 kolmannessa kaupun gin osassa Uudenkadun varrella, josta sekä siitä, että kysymyksessä oleva tontti on alaltaan 659.75 m 2 halulliselle ostajille ilmoi tetaan. Oulu, helmik. 3 p:nä 1910. Rahatoimikamari. tilauksia v:delle 1910 vastaanottavat m. m.: lailuodossa Kustu Pirkola, (ellonkylässä Kalle Kauppinen. Kiimingin Alakylässä J. E. Hai- pus. Kiimingin Huttukylässä Antti Karjalainen. Kiimingin Ylikylässä Juuso Kar jalainen. Kittilän Alakylässä A. A. Nei- tiniemi. Kuusamossa S. H. Virkkula. Kuusamon Pohjanperällä J. F. Virkkula ja S. H. Virkkula, Lapissa Antti Paulus. Limingassa J. V. Väisänen, A. Matturi, H. Tuomikoski. Muhoksen Laitasaaressa A. Rovala. Oulaisten Piipsjärvellä Mikko Kiviranta nuorempi. Oulaisten Petäjäskoskella Mat ti Laulumaa ja Matti Uusikangas. Piippolassa J. H. Partanen. Pudasjärven Hetekylässä Antti Hiimala ja Aukusti Loukkusa. Pudasjärven Kollajankylässä Aukusti Jussila. Pyhäjoen Yppärissa Heikki Nis silä. Pyhäjoeila Pietilän kaupasta. Pyhännällä Samppa Eskola. Raahessa Lennart Keso. Rantsilassa Elo Leinonen. Rautiossa Efr. Haapakoski. Revonlahdella P. Tervo. Sievissä Pekka Kiuru. Sangijoella: Veli S. Kivi. Suomussalmella P. Moilanen- Kuurtola. Tyrnävän Kirkonkylässä maan- vilj. Aappo Kaakinen. Tyrnävän Ylipäässä Torpp. Antti Väli. Ylivieskassa Joh. Hjalmari Kauppi. H. Melender. Ylitornion Raanujärven Ala päässä Arvid Välitalo. Ylitornion Lohijärven kylässä J. E. Harri. E~™3 Oulun työväen Sairas* Ja Hautauskassan sairaan hoitajatar Neiti RIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N:o 66. Telefooni N:o 524. Vastanottaa sairasilmoituksia arki päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo V»6—V«7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo 8—10 e. pp. Oulussa, Osakeyhtiö Oman Kannan (Kaiun) Kirian. 1910.