lLuvsntsms iislmileuuk! L p:ns Kirje Marista. (»Satakunnan" kirjeeaivaihtajalta). Pietari V2 lv. „Se«aattorirewifioo»it". — MaltioLineu asema. Sanotaan, että yksi päämaikutt!» misla, jolka welwoittamat Stolypinin Vihamiehiä oikealta tawan takaa kek simään erinäisiä keinoja hänen ku'i"- tamisekseen, piilee siinä asianhaarassa, että Stolypinilla ainakin päältä kat soen, omat wahwat aikeet saada wal» tiomarain suunnattomat Varkaudet moninaisten hallintohaarain ololla Vihdoinkin lakkautetuiksi. Kuten tiedämme, jatkui tätä „se- naattoriremisioonia" jo kolme Vuotta senaattori G^rinin johd?lla, ja alkoi se mainetta saaneilla paljastuksilla Reinbothin Väärinkäytöksistä Mosko- wan kaupunginpäällikkönä. Mainitun ajan kuluessa omat remisioonin teh tämät yhä laajennee^, käsittäen yhä uukia hallinta-alan haaroja, josta syystä on ollut pakko nimittää Ga rinille joukko niin sanoaksemme — osastonpäällikköjä, joista kunkin lä himmän johdon alle kuuluu siinä tai siinä hallintohaorassa paljastettujen petosten tarkastus. Järjestys näkyy nyt tulleen maan- kuuluisiin rosmouksiin rautateiden hallinnon alalla. Ensimaisen aiheen käydä tässä tarkoituksessa rautateihin käsiksi antoi se yleisesti tunnetuksi tullut asianhaara, että kulkulaitosmii msteristöstä annettiin eräälle kiwi hiilen hankkijasyndikaatille torrka se lonteko kaikk en Viimeaikana tehtyjen kimihiili-ostojeu hinnoista sekä tä'en hankitun kilvid-ilen laadun kemiallisen tutkmnon tuloksista. Nojautuen saa miinsa tietoihin olimat h.nkkij^t tie tysti tilaisuudessa määrittelemään hin nan omalle kimihiilelleen. Kun sitten alettiin tukkimaan, kuka nämä salaiset tiedot ministeristöStä oli kimihiilenhankkijoille petollisessa tarkoituksessa loimätonut, niin ilme> ni, että osaa tähän siiwvon työhön olimat ottaneet kaikki miniSterisiön tclousososkon jZ enet, ja että tämän ..perhepiirin" mu?doStiwat miltei yk sinomaan Kokomtsorvin sukulaiset jo suosikit. Kuivalaksemme tämän »piirin" toi mintaa, mainittakoon, että kun esim. noin muosi sitten Pietariin saopui muutaman kiwihiil'kaiwoksen edustaja tarjotakseen 150 tuhannen rupian hin nasta myytämäksi 2 milj. puutaa ki- mihiiltä, niin ilmestyi tämän edusta jan luokse ..piirin" kolme jäsentä, jot ka lupasiivat toteuttaa kaupan ehdolla, että heille waiwanpakkkiono makset taisiin 3000 ruplaa. Tinkimällä alennettiin lahjomishinta 1,500 rup laan jz niin tehtiin kauppa. Mutta kuten muissakin tapauksissa, niin tcplihtui nytkin, että tuskin oli- wat r.'wisoorit ehtineet täten, ni.in- sanoaksemme, kolkuttaa kulku'oitcg- ministeristön orrelle, niin c.moutuu se heti selkislsn selälleen ja siimalle tarjoutui samainen sadunomainen ku- Vaelma, jzmmoisia ei mikään mieli- kumitus w.i uneksia, ja joka kokonaan muodistaa mirastollisen erikois oikeuden. Mitenkä pitkälle „rewisioonia" näin ollen tulee jatkettawaksi, se on tie tysti tällä hetkellä mahdoton armata. Mitä Virastoa muorostaon tämän jälkeen reiviloorit tulemat toiminnal laan onnellistuttamaan, lienee niin ikään epätietoista, maikka li?inbti Valitsemis-vora on rajztcn. Paljon on kirjoitettu menminisiecistostä. Mi. tenkä lieneekään. ..Jsänmaailis-t" leh det näet Vakuuttamat, että se erikoi nen tutkijakunta, joka jo kauman on siellä ollut toimessa Väärinkäytösten ilmisaamiseksi, tutce lakkauttamaan toimintansa. Sen sijaan woinemme esimerkkinä ehken uuden ajan tuulah- duksista mainiwlla taholla huomaut taa, että mies, joka eroitetnin torpee- domeneen komentajan toimestaan syystä, eitä hän ymmörtämättömyy tensä tähden i§wtti kaimansa hieta karille, nyt nimitetään kokonaisen tor- peedolaimeston komentajaksi! Kuka nyt, kuten sanottu, on wuo» rossa, se ollee yhdentekeivä; tosiasiana pysyy, että tätä remistoonia ei enää moida määritellä minään erikois- ilmiönä, maan tamallisena Valtio» hallituksen Välikappaleena. Näin ol- len on käsittämätöntä, minkätähden Virallinen ..Rossija" äskettäin selloi- sella inhon Valtaamalla tyytymättä myydellä Vastaanotti leminneen Hu. hun erityism kenraali-remisoori Viran perustamisesta. Tiettyä on näet, että senaattori Garinille nyt jo omat myön netyt sellaiset erikoiset, laajakantoiset oikeudet, jotka woiwat ehkäistä miras tollisen hallinnon ja oikeudenkäytön tamallista kulkua. Jos näet osaksi kin pannaan toimeen ne rervisioonit, joista huhut omat liikkeellä, niin on marsin mahdollista, että eri rervijioo nien tiet tulemat risteemään toisensa ja silloinhan tietysti itsestään nousee kysymys asettaa koko toiminta erityi sen pää-remisoorin ylijohdon alle. Tämän yhteydessä on mielä huo unutettawa yhdestä asianhaarasta. Maikka reivinoonille kaikkialla awau tuu somallainen kuwa, ja kuma tästä nurinkurisvudesta todistaa siis, et!ä kysymyksessä ei ol- mikään erikois tapahtuma, maan kokonaisesta järjes telmästä, niin ei hallitus katso tav peelliseksi puuttua itke tämän järjes telmän korjaamiseen. Sentähden oma? ymmärrettälvissä sellaiset tosiasiat, että esim, kulkulaitosministeristön re» misioonin LLltora ministerin-opulai nen nimitetään maltakunnanneumos ton jäseneksi. Väärinkäytökset pai jastetsan, remifiooni määrätään, siis on mirkomiehen aika tullut — häntä on mahdoton olla nimittämättä kov keampaan Virkaan! Porin kirje. 5. Maalipakinaa. — Euroopan oikeusoppineet ja Suomen kysy mys. — Nuorsuomalaiset lisää mät ansioitaan. Neljännet maalit kolmen Vuoden aikana suoritettiin tällä unikolla. Tärkeät, tärkeimmät kuin yhdetköön edellisistä maaleista, olimat nyt suo riteiut. Niiden tuloksista riippuu maamme ja Menäjän Välisten suh teitten suotuisa ratkaisu. Siitä, saa daanko tällainen ratkaisu aikaan, siitä taos riippuu koko yhteiskunta elämämme säännöllisyys ja marmuus. Käsiteltiinkö kaikkialla äänioikeutet- tujen keskuudessa maalien kaumas kantama merkitys? Tuskinpa maan. Suuret joukot uskomat edelleen saamansa sosialidemokraattien toi mesta maata, metsää, eläkkeitä y. m. y. m. hymää noin main ilmaiseksi ja tämän uskonsa kannustamina äänes- timät näissäkin maaleissa edustajik- seen laiskoina metelehtimiä sosialisti- agitaattoreita. ..Mitä teet, sen edestäsi löydät", sanotaan. Sen totuuden saamat myös nämä sosialistiset äänestäjät aikojen kuluessa karmaasti huomata. Eimät he ainoastaan jää saamatta kaikkea sitä hymää, jota sosialistiogi- taattorit omat heille joka tcmoin lupailleet. He lisäksi, äänestämällä eduskuntaan kelmottomia ja kunnotta» KtZmennetlu suoielustila Pietarissa on äskettäin pidennetty olemaan moi- massa edelleen puolen muoden aikana. Tämä on uusi muistutus siitä, min, kalaisissa oloissa me elämme, kun toi> menp de, joka luonteeltaan oikeast-an on main Väliaikainen, Vähitellen muuttuu normaaliseksi hallinnon Vä likappaleeksi. Todellisuus on miime muosina moneen kertaan todistanut päimän selmäksi, että päämäärä yh< teiskunnalliselle tunnollisuudelle ja Valtiolliselle rauhoitukselle piilee en nen muuta kontrollittomissa maltuu- luksissa, mielimallan laillistuttamises- sa Varsinaisen lain asemasta. Oikeudelliselta kannalta katsottuna eimät lvanhat toimenpiteet mallatun- nallisen rauhoituksen aikaansaamisiisi ole uuden Valtiomuodon Voimaan- astuttua maitta mutkitta «usittomisso. Perustuslaissa kyllä edellytetään, että k> rkeimmalle mollalle on morat- tama oikeus julistaa tarpeen mukaan ss tai se inaakuuia poi"eus:ilaan^ Mutta lakia tästä osi^s:-t ei o'.e tois taiseksi o!?maKs^; se 0 .1 U'ielä walia> kunn^ildauinan tarkas!e'iaw^n.i. A- se us poik'eustilo sta muodslra 1881 lakkasi määräaikaausakin nähden mä- hää enren lokakuun 17 p:n monises- tin julkaisuc: ja jälkeen tämän Voi daan sille antaa uutta lainmoimaa main lainsäädännöllisessä järjestyk sessä. Komennetun poikkeustilan pidennys Pietarissa on siis, kuten näemme, lainmastaineu toimenpide. Mutta tämä on main yksi esimerkki siitä, mlienkä nykyinen hallitus tehtämänsä käsittää. Kaktuksemme alussa olimme tilai- uudcssa ohimennen mainitsemaan hyökkäyksistä Stolyrinin kukistami seksi. Mu'ta kun hänen „syntinsä"> j . den nojalla HS«tZ cn yritetty kea» tamaan, aina owat osoittauwneet liian köykäisiksi, niin ei yritys tähän saakka ole onnistunut. Ja paljon edellytyksiä on olemassa, että ylem. pänä kumoamamme rewistoonitkin lo pulta johdetaan tolalle, joSta asian käytännölliseksi selmitykseksi tulee ole maan möhän hyötyä, ja hupenemat siis Stolyvinin ..synnit" tässäkin suhteessa mahdollisesti hynnnkm pie niksi. Kun herra Stolypin täten persoo nallisen ..synnittömyytensa" kannalta katsoen tuntuu kimppuun pääsemättö mäksi, niin on täytynyt keksiä uusia keinoja, jotta kaatamisaikeilla möisi olla Vähääkään menestystä. Monet aikeet herra Stolypinin kukistamiseksi, milloin miltäkin taholta, kuwaa ..Retsh" Varsin sattumosti. ..Miltä taholta omatkin — sanoo lehti m. m. — hyökkääjät käynee» päälle, niin on kaikkialla ollut Vasta- rintama Maralla, eikä Acilleksen kan- tapäätä ole moitu löytää; sitä ei ole. ..Taantumuksenko" taholta? Tältä maralta on suoraan sanottu, että linnoitus kaikkine uusiaikaisine marus tuksineen on luokse pääsemätön, joten ehdottaa jotain Varmempaa ei ole mabdollista edes rohkeimmollekaan mielikumitukselle. Uudistusten kan naita? Niin näitä on kerääntynyt muoria, joten niitä riittää poikiemme> kin pojille. Laillisuuden kannalta. Herraren ai?a. Jeniseiskm kihlc-kun nassohcn on tammikuun 4 p:nä ju listettu laillinen hallitus-järjestys ole> maan moimossa. Mapaamielisyyden kannalta? Eikö senaattori Garin jo tee työtä kolmatta Vuotta ja eikö hän wielä tule tekemään työtä kolmekym mentäkolme Vuotta? Eikö tiennyt eilinen iltalehti kertoa, että Garin ei tule olemaan ainoa, että remisoorien joukkoon astuu itse ..puolison*) Veli" j? entinen Odessan kaupunginpääl. likkö ?t«dhardt, jolle kaikki sisälle ja uloskäykämät omat tunnetut. Wav k^us tulee paljastettamaisi W^rso> VZssu', läntisessä ja itäisessä S perii ass?, Kijemissä, Odessassi?, jonka ohessa on marsin m-!.d^ll'.sto, että remisiooni tulee koskemaan myö-kin Tolmatfchemin toimintaa." Onko tässä, kysymme, enää mikään kilpailu mabdollinen? Laskelmat käyttää hyrväkseen mitään Stolypinin tekemää ereddystä omat niinikään rauenneet tyhjään, hallitus kun erin omaisen omeliaasti aina on ynunäo tänyt erehdyksensä parsia. Kun räin ollen siis entisillä kei noilla kämi mahdottomaksi — kuten huhu tietää kertoa, wai!ka aie ei nyt kään johtanut toimottaun tulokseen — saada Stolypin kaadetuksi, niin bar kittiin, että koska häntä on epäile märtä pidettämä isänmaan pelasta jana, niin eikö nyt, kun isänmaa on pelastettu, erityinen pelostojantoim, olisi tarpeettomana pidettämä ja siis herra Stolypin tästä toimestaan mapiutettama. Toi5n sanoin tiest tämä aie, että ministerineulvoston puheenjohtajan valtuutukset oksia at lakkautettamat, joten palatta siin Van haan aikaan, jolloin ministerit eiivct olleet kuten nyt tdesmasmuralaisia ministerineulvoston j': sen puheenjoh laj^n edessä. Tä!ä ehdotusta puollettiin siitäkin syystä, että tuollainen yhdistetty hal< litus eli ministeristö on syntyään mallankumoukselliselta ojalta, ja on sillä siis mohmasti mapautus-liikkeen haju. Sitäpaitsi on juuri ministe ristö perustuslaillisen hallitusmuodon ehdoton tunnusmerkki, mutta rajoitta mattomasia monarliassa se on kel> paomaton. W ukka aie, kuten sanotaan, kaataa Stolypin nytkin meni myttyyn, niin emme cle malttaneet o'!a siitä tässä mainitsemat'.!?, toska se on hymö piirre sekin kuluman hetken Valtiolli sen aseman kuivaamiseksi. H. I. H. *) Stolypinin. 85IMUM Ehdotettuja Mmnkfia «-s 14 lyjg Kaikki Suomenlahden rantamalla Viipurin läänissä sijaitsemat kunnat omat keskuudessaan asettaneet komi. tean, jonka te h rämänä on ollut har kita aikaansaatamia parannuksia ran- nikko-meriliikkeelle. Tämän komitean työn tuloksena on senaattiin jätetty komitean kokouksissa laadittu laajahko anomus, jossa pyydetään ryhdyttä mäksi erinäisiin toimenpiteisiin tämän liikkeen elmyttämiseksi ja sitä rasilta mien haittojen ja epäkohtien poista miseksi. Siinä suhteessa anoo ko mitea : 1) että toimitusmaksut rannikko aluksilta poistettaisiin silloin kuin lai- man selivittely tapahtuu ivirkatun- neilla; 2) että lastiluettelon tekemisestä suoritettaisiin tullimirkamiehille palk kiota kohtuullisen taksan mukaan; 3) että täydellinen tulo- ja lähtö, selmittelyaika pitennettäisiin yhtä pit täksi kuin tullitarkastuksen toimitus aikakin on; ja 4) että rannikkoalukset saisimat We näjällä käydessään käyttää koko ke >än k-stäwLä tullipaSsia samoin kuin 19 tonnia pienemmät o luiset, sen si jaan että ne nyt omat pakotetut käyt tämään ainoastaan yhtä matkoa mer ten kelpaamaa passia. Anomuksen johdosta on senaatii maatinnt lausunnon tullihalliiukselio, joka siinä esiintuo pääasiassa seu raamaa: Mitä anomuksen 1 kohtaan tulee että toimitusmaksut poistettaisiin, on huomattoma, elteimät nämät maksut lankea kruunulle maan muodostamat ne asetuksen mukaan osan kaikkien lullitoimistojen, tullimartioiden sekä lullihöyrylaimain mirka- ja palmelus miehille menosäännöu mukaan tulc wista palkkaeduista. Rannikkoviiva: eimät sentähden moi tulla Vapaute tuiksi toimitusmaksujen suorittama melmollisuudesta muilla khdoilla kuin että asianomaisille mirka- ja palne- lusmiehille suoritetaan kohtuullnen kormaus. Toimitusmaksujen suuruus tekee 30—50 tonnin Vetoisilta aluk> silta 50 markkaa ja 50 - 80 tonnin 80 markkaa koko purjehduskaudelta. Anomuksen 2 kohdan johdasta lau sutaan lausunnossa, että ne lastiko iät, jolka rannikkoalusten pääll-kkö jen tulee tullisäännön määräysten mukaan Valmistaa, omat laadultaan niin yksinkertaiset, että jokainen kir joitustaitoinen henkilö moi sellainen laatia. Lomakkeita, joita on saata mina kaikis'a merikaupungeissa, on täytettäivä ainoassaan laiman ja sen päällitöa nimi sekä tonniluku ja aluk sensa olema lasti, jota mar en ei ke nenkään kirjoituSkykyisen tarmitse tal^ limiehen apua käyttää. Jas laiman päällik ö kuitenkin katsoo simä opua tarrvitsemansa, tulee hänen si tä so pia y'sily seSti toisen toimeen pätemän henkilön kanssi?, olkoonpa tärrä sit ten tullimies tahi muu hm?i!ö. Kun tällainen yksityinen mirkaivelivM. suu siin kuulumaton toimi kekonaan riippuu asianomaisten k.näisestä sopimuksesta, näyttää sil'ä. ettei tak- saa tällaisesta työStä suoritettaDatta kormauksesta Voida noudalettaivaksi mahmistaa. Anomuskirjan 3 kohdassa esitetyn pyynnön johdosta esiintuo tullihalli tus, että Virantoimitus tl-lotullikama- reissä ja rannikon tullimartioissa nii den laimain tutkimista ja selmittelyä marten, jotka ainoastaan poikkeemat tullitoimistoon siellä täydellisesti toi. mittamaita tulo» ja lähtösel!vitt<lyS, kestää auringonnoususta sen laskuun saakka, jota mastoin tullitoimistot laimojen täydell-stä selmiitelyä mar ten omat pidettämät amoinna rutli> hallituksen mäöräöm'nä aikoira. Kun rannikkotaimat usein tarmitsemat saad ena täydellisen selmittelyn laimoiiieen juui ! Varhain aamulla ehtiäkseen somana päiivänä kotipaikkoihinsa, eikä mainit- tamampaa estetä o!-? olemassa mää rätä tulo- ja lähtöselmittelyaikoa rau- nikkomartioissa kestä mäksi klo 7 c c- mulla klo 1 psimällä ja klo 3:Sta 6:een illalla, Voidaan tässä suhteessa lausuttu toimomus äskenmainittuun määrään tullihallituksen toimestu to teuttaa. Nejännen kohdan suh een anomus- kirjassa lausutaan, että oleman lain mukaan ou 19 tonnia pienemmille -.veneille mvönneNy oi keus merenkulussa keisarikuntaan iuy?- tää Vussipassia ja niillekin vinssa taan silloin kun ne miemät maasta kotimaisia tuotteita ja teoksia, jolloin ne kuitenkin oivat we!iVsll'.ie^, jok- 'erta kua uudelle matkalle lähdsröäv. esittämään tul! passinsa lnhim?S^ä matkan marreila olewassa telluvurtt- osso. Kun 19 tonriu suurempia aluksia yleensä käytetään kauppc-mc- renkulkuun eikä suinkaan yksinoma--u äskenmainitun laatui tei tamarai-! kuleiuk een, on niiden taempi w wom«nen tullinäkökann-iltakin tärk^'.'. minkätähden ja kun tällaiset 19 w?> nia suuremmat alukset tullilainsää dännössä ja muissaun merenk-.i u : koskemissa lain paikoissa omat ase ^ tut aiman eri asemaan kuin 5lii ior- nilukua pienemmät wene^, ei töinä anomuSkohta maine antaa ->'hett2 Voimassa olemien lakimäärni^?n muuttamiseen. Sitä Vähemmän tu kia näy'tää tällä anomuskohdalla olehan, kun ottaa huomioon, ettei tullipasjiSta makieta mitään lunas tusta eikä sitä nykyään Voimassa olevan leimasuostunta-asetuksen mu kaan edes Varusteta leimamkrkiliä sekä että sen laatimiseen tus!in tc r- Vitaan enempää aikaa kuin mitä ku- luu merkinnän tekemiseen muvsipz^- siin, joka sitä marien on tulliV..:r'.:- ossa esitettämä. L puksi ehdot.ai tull:hall-ius. sii hen nähden, että komitean pöytak-r- jat sisäitäivät useita muita uä-^u> men rannikkoliikkeelle marsin tärk.ilä kysymyksiä ja komitea itsekin saman toimomuksen on esiintuonut et.ä se- letkisiin pätemisiä heuki öistä k,?:> o--> j 'A pan'a VSltiorkomitea oituin i .n l. l u''hu-i ^ koa, missä määrin sanottur^nn kko- j ^ m riiiikettä haittaamia epäkohtia on! n-.:nii^ ! olemassa, sekä, jos sellaisia t alai taan oleman tekemään seikkapa iis?t ehdotukset niiden poistamiseksi. ar'.v:---r>° s - iiii»! Il SM.iNiIMI, AsisnHotoiuliLto Turvsj),. (Kerilliitaiii L. Puh. LiNlSkaj n: Hoi?>.o'.'eudc«liol«iv W ui,' ja How:oileud«n- tanstisli Äant??. «aarnijoti. St'n us-osakeyhtiölle raitiotien raken- ? — Senaajrori ero. ti.miseen Helsingin ?a: pu7ig'sta Huo-! Sknaa ^i on päättänyt korkeimpaan pal-thteer; 30 wh. ml m suuruisen l paikkaan .'etjdZ rsity^zy, että senaatin määrärahan myön:Lmiiestä amustu s?n antamiseksi turmattomien laster ka^-matusloitoksille; 750 mkan suurvi sen wsiko"ais?n apurahan s mrit«ami y'-''si^ä ivarotst'» Sitsmen HAy- väiirän 1S09 ja toukokuun 1-'! z- ?.räu I9!0 p'Ä!is?r.ä mlaNa, thd^a raa sanottunc nikaia kckmasti lviik^sa kulkeivct ed n^.k.isin linjalla Turku—Tukhol- >n . Ai mrianhuntinaan. Eulylse^ 5WM0 mion sumviien l ?n-,ön!.ä'.n'i.^'ä P'.rga? Kalk- b 1-9 - Al.iedoi. g-ile su a 30,000 mkan su>>-r»isen rahan,äär».u ottamii^ta «.'uutiseen me-sästvs- -si:-. kyync>?) ivarten, päötti m ui^tcrinmmo?to kenr^aiikuVcrnöö- S.- uoli min?st ri- '^uwl!?i?7i mi?ii'-;d', e-tS se on sa?.- > i i hd^unu^aii ktius-a eitä siihsy on !>?!> i " i !o«p?am>n?steru' :a icnv^!'.- k- ^en-.öör^! ehdoir-^mat »nuutskse.. K-,sywy« se-.!viU?'!»ra lav!'ile, loi- dnl i??-h»n»n»at 5 -t'at siirtyneet k.! ... i i''."'! U'^'N- '>.e 'cc ../a i!?°n p:na W>5 anneuaui: uk^vsi:^- Vän. edd)'u!s<n kousss. c?e-L'.?eno ^ 30 i i: n- wuoden meno- arnno. talous^ia.'^'- iäjeni!'?, senaattori, kontreau-iraali Tysodor S llmanille myönnettäisiin hänen pyytämänsä Virkaero. W- t. prokxraaLtor»» was- tolause suost«ntaseltkau?se» ivhdssts. !k::tea ennen on kerrottu, p u i n», t. pr)°^ra ittor; A. Char- pentser senaatin talousosaston istun- !w?sa miime tamini?. 10 p. mosta- lauften^a sitä senar.tin pöäiösta mos- taan. e'tä suo^tunta-asslus joul^k. 30 o.-stä 1909 oli ote 'tLwa ksötuskokoel- M-t-iN. Asian ollessa t. k. 1 p:aä käsi-rkä- wZnä minist??ineuwostossa päätti mi- n-StcrineuV^sta, eitä mainittu Vasta lause cn jäie!täwä huomioonotta- matw. ? ^ vl!i^ men> n ? t ! >-! es.t'itiin lii?!c-"t: t. s. lsitt^-svsä:. maltan tulo- ja 'otta 1909 m.,r::n. Se- j: ö:-'. mei?'?arw!on isosia Suomen astat minis- terineuwostossa. Mniisttrine^woSto on ti.s-. ^ ^... n>. m. seuraamat Suomen asiat: Kq'ymys sellaisten rautatiemirka- mits-en mirasta erotromi es'a, sa-ipum^t Virantoimitukseen päikty- neinö; kysymys ylimäärä!!-!: miehen auttamisesta :amm;k. 1 p:."ä l9l0 mallioin^intoimitusku^. a:>. ti- lasioliisten tietojen lsatiniist^ i' scten Suomen paulki- ja hyvoteelsiiaitvk- sista ja 5,000 mkan suura sen si»::. man ottamisesta Vuosittain kulunu- armoon hänen paikkaainiselseeiu sikä pankk'waltu".Sniiesten maalistc; näi den kysymysten minis!erineuwoSto cl ole katsonut koske-van Valtakunnan etuja. M'nisterineumosto yhtyi k?»o.^!i- kumernöörin puoltamiin esityksiin: H.'.näncin kreikkalai?katoii>-n k^nn.-.!i iakarnisests, >nucd.^'t au a its-nämen seurakunta Äoiko-Z'': l .iva.z myöntämisestä Laskeläi. telitaa^e r au tatien rakentamiseen sa!>ctvl'a l tz- taalta Joensuun kylään S"rtan'a?.-!N tuman myöntymisesi t.-i N ra n? t^ N-' i.'.ä u- -?n u . /a asi in^ naisit n-tr-^s- pö:;tä"rj'.:!o'.:Lcllu sen atin rästtel- -! i ..ii'.'.- - -'.''.-'i>r:v.0il jotka ^ sn- 'atigia mcno- e'!ra..neessa ministerimaltio- 'irjklmä^iä la';'n! !t armolli- . r!a -ii U!uition tuloi.'i<- j-': me» )t. N''ik! la^keln»/:-'', j>tka seu- "u ann-'':un'ia csi» i-'.o, >e'ä Keis. Majesteetliie - ' -suotuisiin ta!-,, ja ms- on n?-:sikdes !n- i'i, sil.'!t-:ä i' !U-!c.iin n>«.::oerä^iä. liizttt > v»ruslc!tla vii ivs- t >. tu?.-- j i m'noar,-.'i')sn s -un .'n !91l> .'ic- -7.-^o-r-ni'.-!.-hd.'t:is'o . > > ^ > .! t. dr Ui : mia svsialistiherroja, omat siten hank kineet sinne kaikkia todellisia ja mah dollisia edistymiStoimenpiteitä ja pa rannuksia ehkäisemiä aineksia. Ken ties he tällä kertaa siten menetelleS, sään owst niinikään antaneet turmd olliien iskun koko eduskuntalaitos sellemme ja sisälliselle itsenäisyydet lemme. ..Perustuslaillisuuden" tiukujen kili nän perässä on osa Valitsijoita näis säkin maaleissa juossut. Hs saamat, mitä he siten owat pyytäneet, maallemme rauhattomuutta ja selkkauksia. Ei moi kyllin ankarasti paheksua sitä, että Vaaleihin osanotto on ollut laimeahko, laimeampi kuin esim. wii> me Vuonna. Suuret äänioikeutettu jen joukot omat jättäneet tämän oikeutensa käyttämättä. He dän wä linpitämättöinyytensä seuraukset omat maalle sitä onnettomammat kuin hei dän joukostaan suurin osa, Vaaliin osaa ottaessaan, olisi äänestänyt Suomalaisen puolueen ehdokkaita. Näiden äänien amulla olisi tämä puolue silloin Voinut kohota maan ensimmäiseksi puolueeksi ja siten suu remmalla ponnella päästä Vaikutta maan asiain oikealle tolalle saattami- eksi. Tämän huomioon ottaen täytyy myös ankarasti moittia Suomalaisen puolueen järjestöjä ja toimihenkilöitä utä, että mainitun puolueen maali, toimiminta oli niin perin laimeata uin se oli. Ei Vaalikokouksia, ei irjallisuuden jakamista ei minkään näköistä henkilökohtaista Vaikutusta, edes wc aliin menokehotusten muo dissa, toimeen^aitr. Ateenjä siiki tiydevinen syrjässä ry'yminen töit ten puolueiden riehuessa. Kullä ne taasdn riehuimat. Suo malaista puoluetta ne porjasimat. Tuntui, tällä kkr aa ehkä mielä enem- män kuin ennen, niinkuin niillä ei mitään muuta ajatusta ja toimoa olisi ollut kuin saada Suomalainen puolue nujerretuksi. Minusta perin kehno toimintoon kannustin kansan elämänehtojen säi lymisen ollessa Vaarassa. Muuten olimat waalipäiwät tääl läkin ulkonaisesti sangen huomaamat, tomat. Aamulla kyllä ensiksi luuli, että päimäStä mahtaa muodostua sangen Vaihtelema, kun jo Viidestä alkaen »Satakunnan Sanomia" jo kaisen perheen rappusten omista tai owen raoista sisään tungettiin. Näin laajaa „hywäntekewäisyyttä" ei tuon lehden puolesta liene ennen mielä harjoitettu. ..Juhlallisuutta" kokimat..Sosiali- demokraatin" herrat toimittajat myös hiukan lisätä. He toimittimat simiS- tyksensä mukaisia taidenäytteitä toi- mistohuoneustonsa seinälle nähtämiksi. Herroilla toimittajilla oli sen toimen» pitsen kautta ilo nähdä katupoikalau- wat ikkunainsa alla ..taiteesta" naut timassa, seikka, joka kaikesta päättäen toi herrain mieliin mieluisia muistoja heidän omilta nuoruuswnosiltaan. Allamainittu lienee ollut sosialide mokraattien ainoa huomattamampi toimenpide „juhlamielen" hankkimi seksi. Tällä kertaa he, nähkääs, eimät edes marsittaneet joukkojaan pitkin kaupungin katuja, kuten ennen. Pelkäiiivätköhän ehk?, etteimät ihmi> >set enää julkisuudessa kehiaa näyttää kuilluAansa moiseen mustaan kaar tiin, wai mikä lie ollut syynä, kun e, I marssittu. No, niin. Maalit omat ollee', l Äinten laskeminen on alussa ja tu- ! lokset kohta tiedossa. Tulosten seurauksetkin kyllä aiko inaan tietoomme tulemat. N Moista muotta takaperin aihe utti Wenäjän hallitusmiesten Suomen oikeuksia jz Valtiosääntöä loukkaamat toimenpiteet Euroopan oikeusoppi neiden ja muiden kuuluisain tiede miesten laatimaan asian johdosta Menäjän ja Suomen hallitsijalle osoi» tetun adressin. Adressin allekirjoit taneiden puolesta erityinen lähetystö kämi sitä Pietariin Viemässä. Useimmat meistä muistamme mielä sen lämpimän innostuksen, jonka tämä kuuluisain miesten oikeudentun nosta johtunut kaunis teko kaikkialla maassamme synnytti. Adressin Vie jät palatessaan Suomen kautta Pie tarista sairoat itse matkan Varrella liikutuksella huomata kiitollisuutemme. Me olemme kautta niistä ajoista kuluneiden Vuosien kiitollisuutta tun tien muistelleet Euroopan simistyksen huippujen äänensä korottamista mei dän puolestamme siitä huolimatta, että Pietarissa ei sen annettu asiain kulkuun silloin Vaikuttaa. Nyt on joukko Euroopan kuuluisia oikeusoppineita ja tiedemiehiä jälleen julkisuudessa osoittanut wenälä'? eu hall'.iu-;miesten menetteleivän oikeus- «valtaisesti rikkoessaan w.t!'.io''äcn- toävine. K chdeltakm taholta en oikti-d^i ja i !w-5ty ?sen nimessä täten S.omen puolesta puhuttu. Sen oiv^t te^".et Viime päiivinä eri kerroilla Saksan ja Hollannin oppineet. Wi Mkma.n> rut lisäkä toiwowat, että kautta maa ilman siivistyksen etUVartijc'! i-^isiivät Vastalauseita wenäiä :Sten h -liitu miesten menettelyä Vastaan. Me olemme heille tästä symäsli kiitollista. Meille on lohduttamaa tietää siw styneen maailman myötä tunnon oleman puolellamme. Mutta samalla ei moi olla surulla lausumatta, että hallitusmiehet täniän- I tapaisissa asioissa Harmoin, tuskin koskaan, ottamat Varteen paina:via- kaau neuivoja. Kansat ja m d:n hallitusmiehet omat itsekkäitä. Woi- makkaamman taholla ei haluta tun nustaa heikomman oikeutta, maikka tämä oikeus kaikkein pätemimmältä taholta osvitettaisiin. Puhtaasti oikeudellisista syistä ei myöskään toinen Valtio toisen puo lesta kortta ristiin pane. Ainoas taan o-nat itsekkäät edut ja tarkoituk set moimat saattaa Valtioita toimin taan. Kunkin kansan täytyy sentähden luottaa omiin Voimiinsa, toimoa ainoastaan niin paljon kuin se omilla Voimillaan ja omalla harkitulla esiin tymisellään kykenee saannittamaan. ' .u t^ic- ' U!: tiUl xd-'!! s-.i, ri .eUaV-tkit Vuiiakunnan- s^^ä ot.'t^"a !!udslleen rut!..-a> -!'e7"? k'.?sy '>r,s »nelä senaa tin leit!. 16 v- 19t>9 korkeimpaan paikiaun teke -nässä aitsluksessa ma>. ni!u's?..- määrärahoista, joita ei ole muiden tisamääräroh?.in luetteloon T' '!äa :ä--l!>n jcodasta pää.ti se ^ i ' i : z- - ! t9tl> - i. ^ s'.. ^ ^ *- -UNI ka»ka cala on Lohisia ja menoarmio, j?-ka on j5'.?ttä.'.'ä !i."a:ucpLi:ville, sm 70' ! i . W . l >v td>'!!i Lo:t^ltiiv2t ,.S:!a» ki-n^-oit S !'0!N.N." juh!all>:e?-'ti Mizc» ilinn- l'-d -ksi, ettZ jo?!' ..suomettare- la:--'?-»" r^°'t(we:va'in:s!a olisi esittä nyt iui^iä" mielipiteitä m. snNlauu i^l! ia !^eaä!äis-it> des ä, umirtlellen, :n'.'.ko, ensi?! maii-.jt- ritärn jälkimmäiöiii k-.".ch'!- lemme Vii.tiäinättömcinä j-'i ?o:Vti.:^- wa.'^. T:- sä lehdecsä iuiijultii»! he.i »iic.h' eitä klikin suomalainen olisi ivi.i h rii-ittämi^ «!i'..'".k!'.a julki- l^ii! ai! iii. MaNa Mcin nousi nuorsuoma- lai?!?!! j>Z'!k!.Kls> niie^, Matti ZZauppi- nen on h inen -time!'.>ä, ja omalla nimellään Varmistetussa kirjoituk sessa ilmoitti, että mekaanikko A. Saarni olisi se „suome:tarelainen" joka ..Satakunnan Sanomain" „Pen- koian" esiitänisä..merkillisiä" ajatuksia olisi esii>: tuonn'. H.'rra Saarni oli kumuiintin eri miiitä hcrra Kauppisen kanssa ja ilmoitti julkisesti, ettei herra Kauppi nen ollut h -nen puheitaan totuuden m.ik' iieNi estitänyt. Herra Saarnin sel!tylse?tä kä'vi samalla selmille, että herra Kauo>>jnen. joko ei ollut oikein kuullut tai ei oikein muistanut herra Saarnia sancja tai oli hän ne tahal lisesti :! .!är!>.i kertonut. Sntä asiasta kukin piiää oman t5sit>)^>'s,i. Tänä ju'.-r ua sn joka tapavksessa taa->:>!i osoittanut, että nuorsuo-va-' la!vteii ki kuudessa edelleen e!ää san gen uirleä sa>>tarm>.henki. Wnme Viiosien kuluessa cn se esiintynyt ylioppilaskirjoitukset tule- :t länä teiväännä toimitetta miksi ssuraomina päiminä: lauacntaina maa i^k. 12 p:nä toimitetaan käännös toiseen kotimaiseen kieleen, maanau- tama :naali?k. 14 r:nä äidnikielen koek-rloiNls, keskiwiikko-ia maalisk. 16 v:uä matemaattinen k.e sekä perjar- taina maalisk. 18 s:;iä Vieraaseen l-en ja latinassa. — Liikemieste» kauppaopis to. Senaatti on päättänyt korkeim- paau paitkaan tihdj esityksen, että Tuomen luk.miesten kauppaopiston y'-ley>e>nt perustettaisiin kauppakorkea- kouluoiasto sekä enä osastolle myön nettäisiin tariv tta^ra »altisopu. — Zuome» ka«p«uki ja waa- laiskuvtain keSknSlaiZiarahas- to. Nahasto ottaa 4 anl joouau markan vblig tivvilai- nas. Seuaotti on ntyönräny! Suo men kaupunki, ja maLluiskuntc.in ^e?ku'lainarahastolle luman ottaa 4,0l'0,000 mkan suuruisen obiigationi- lainun ftkä sa nalla wuh:v:stanvt tbli- gstr-iiien sanamuodon. — PaZotvii«awero ja lääk keitten hista. Kun palomiiname- ro n !-troiuksen kautta lääkkeitten Vk!» sson räytettämän VäklViinan h cn l-.cussut 4 ma-ckkaan litralta ja kuu ioiiratehiailijat omat korotta neet tämän wäkiwiinan hinnan 3 m rka^ta 5 pennistä 5 markkaan 80 penniin l tral^a, on lääkintöhallitus tehuyt fti-a tille entykien Voimassa olnan lääketaksan muuttamisesta sckä wmallz esittänyt, eikö ehdotettuja muutoömääräylsiä Voitaisi sc ada hi ti Vu.maan. E!iukei»olaissäädäutö. K'Nen k:-nen cn mai-litiu, anoi se naatti iraltuutusta s^ada Viimeksi kooö'aoll'eite eduskunnalle jättää sa man esityksen elinkeinok-iksi, joka en ollilt käsittelyn alaisena aikaisemmilla ivaltiLp.uivillä. Äiinisterineumoslon tehtyä krinuifiä n:uistuti-.isiz esitykseen sisät :y !:>ää ettn^ilto!aktehdo'.u-:« Vas taan sai senaatti kehotuksen laatia uuden ehdotuksen eninkseksi, huomioon ottainalla nämä muistutukset. Ehdotus uudea ehdotuksen laatimi seksi ensi Vaitiopäiunlle oli äskettäin neuw.tel!an'ana senaatin talousosas ton jäsenten keskeu h?idän oleskelles saan P-etariSsa. Mitään uutta enti sen esityksen kaltatsta elinkeinoja kos- kaivaa esitysehdotusta ei tule tchtä- w!i!si, maan on aikomus maltiopäi- wiiie jätiää useita eri esityrsiä elin- kei"v^!u. ^täu.u ^sityk'ei käsittäneloät s<ura-u- näa t-.sioiia: oikeutta elinkeinon har join a miseo >'; am ma'.ti;va!tu»,tett ujo! työohieiääntöä: alaikäisten eui.keino- tointa ja ammattityö t ynnä tnön- k^^e?r.äköiseisä urkkimisioiminnassa, j'ta on harjoitettu Suomalaisen puo lueen l>.ii -uluin ja tähän puolueeseut ?!M'u".''ii!i yksityisiin räkden. tllämä urk'.i t cioat lomyilleet kokou?kuonei- d-n in'iirin missäkin pimeässä sopu- lucs.', uäyttämöu alusta on ollut täkäiäi?ten nuorsuomalaisurkkijain mvluisa olinpaikka, ja niissä kmm- -'kclltct asioita, joi:a ei heitä Varten ote puhuttu. Kirjeiden marastt iniiieli ja umaominen on niinikään kuulunut nuor>uomaiaiseen puoluetoimintaan turkeänu o5at!L. Herra Kauppinen on nyt osoitta nut että lisäksi yksityisten keskuste lujen ed.tiamaton julkisuuteen Vetä minen on nuorsuomalaisille mielui nen tehtämä. Kuinkas muuten, kun kerran santarmihenki elää. Ihmisille on herra Kauppinen joka tapauksessa tehnyt palmeluksen. Hän on osoittanut, että on okaiva nuor- suon,alaisten kanssa sangen lvähöpu- heisio, sillä muuten ei woi olla mar- ma, etteikö saa odottamatonta kun- iiiaa esiintyä ..Satakunnan Sane in in" palstoilla itsellensä hymin ..merkillisten" ja outojen ajatusten lauiujana. Minusta näyttää oleman Välttä mätöntä pitää, milloin Vähänkin on liuorsuomalaisten kanssa puheissa, saapumilla pari puolanetonta todista jaa, joita tarpeen beikeilä Voisi to- divUittao, mitä todellisuudessa on puhunut. Jussi.