1910 113 Mm li M 1910 k^I.o 113 Aktsinz Nildmii ll M Lurun tevl! Hävttfsn j» Kristiinan katujen »«rmasf» ^astaxäStS SSS-t§xa«Kki« Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Ktthelimet: Ilmoitus- ja Tilanskonttori (S a^.—7 i^>.) . . . . 84 Toimisto (10—12 aH. ja b—7 iH.) 14 41 AoSsakonttori. ..... 745 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toim-johtaja S 91 Hunm Hehteä seuraa ilmaiseksi kunkavfittaia Suomi kuvalehti kansalle. Hurml Hehtt kkueStyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisia ja lan' antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta tunkin tilaaja» kotiin. Ote almanakasta. Tiistai, lokak. 11 p.: Otso. Keskiviikko, lokak. 12 p.: Malfrid. Sää-olot Turussa. Wttme lauantaina: Z>Smp5mSSrS! korkein -s- IS, ali» -s- 4. Ilma» suhteelliue» kosteuS: 72 °/^ Tuule» suunta: Eteläinen. Almuko o» paistauut: — t. 8 m. Toispäivänä suunuutaiua: Lämpömäärä: korkei» -s- 11, ali» -j- S. Ilma» suhteelliue» kosteus 75 Tuule» suuuta: Läutine». Aurinko on paistauut: — t. 10 m. Eilen maanantaina: Lämpömäärä: korkein 10, alia 6. Ilma» suhteellinen kosteus: S6 "/». Tuule» suuuta: Läutiueu. Auriako ou paistauut: L t. — m. curun cevti sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Kduskuuta »n hajotettu. Johtava kirjotus. N»a Eygnaens. Hdnskuuta hajotella: Uudet vaa- kit toimitetaan tulevan tammik. 2 ja 8 pmä ja uusi eduskunta kokoontuu helmi!. 1 pmä. Keisarikunnan afetnskokaerma»- s» jalkaista kaikkein korkein »ils- »ykirje niiden «Kai» jittiimisesU duumake, joita ednskuuta kieltäy tyi kästttelemisti. Zludet rautatierakenn ukset. Kyvähin se olist, jos »arat »aa» tttu «st: Senaatti puoltaa.Kan- san Näyttämön" valtioapua. Mitäs «e «listi laillijnukststa. Aaveet heräävät eloon: Paino- asiamieSlaitosta herätetään henkiin. Aallankumo», ?ortngali-sa: SuniagaSperhe saapunut Gibraltariin. Rauha maaSsa. — »Kaikki isänmaan hyväksi." — Munkit karkotetaan maaSta. Anderi» knokmantuomio: Ha» tahtoo kuolla. Työriidat Kampnrissa: Sovinto saam aikaan. Fyöusnlkn punviTateolisuuden akalla Kagkannissa: Se laajenee. — Työnsulku peruutettu (?) Kuuluisa ttttetietelNjt »«ollut. Miettlmii. Kirj. Jukka. A««ia: Uno Cygnaeus. — Ernst don Leyden. — Kuninkaallinen linna Lissabonissa. ' A. m-, h. M. CckuKkunta kajotvttiz. Uudet waalit toimitetaan 2 ja 3 pnä tammik. 1911 ja uusi eduskunta ko koontuu 1 pnä helmik. 1911. Friedbergissä 24 p:nä syysk. (7 p. lokak.) 1910 päimätyllä anuollisella käskykirjalla, jonka on varmentanut w. t. ministe- riwaltiosihteeri P. von Etter, on H. M. Keisari määrännyt, että nyt koolla olleet ylimääräi set waltiopäiwät omat hajotetta- wat 25 p:nä syysk. (8 p:nä lo kak.) kulumaa muotta sekä uudet maltiopäimät maaitl toimitettamat tuleman tammik. 2ja3p:nä sekä että uudet maltiopäimät kokoon tumat Helsingissä 1 p:nä hel mikuuta uutta lukua m. 1911. HajotuSkäsky. esitettiin Senaatissa lauantaina t. k. 8 pnä, ja sieltä se toimitettiin edus kunnan puhemiehelle senaatin talous osaston kanslian kirjeessä. Hdusknnnan «iimeinen istunto pidettiin lauantaina, t. k. 8 paä. Se alkoi klo 8 illalla ja johti siinä pu hetta puhemies Svinhnfmnd. Poissa oli 89 edustajaa, joista 23 ilmottautuaeena. Nimihuudon jälkeen ilmotti puhe- mies, että ed. A. Hjelt ja A. Ero nen olivat esittäneet hyväksytyt val takirjansa ja olivat niinmuodoin oi keutetut ottamaan osaa eduskunnan töihin, jälkimäinen senaattori B. An- nebergin sijaSta. Tämän jälkeen luettiin H. M. Kei sarin arm. avoin kirje ja käsky väliaikaisten valtiopäiväin lopettamisesta ja arm. asetus uusien edustajavaalien toimittamisesta. Tämän jälkeen ilmotti puhemies täysi-istunnon olevan loppunut. JStunto päättyi No 8,40. Mmääräiset valtiopäivät ovat ol leet ja menneet. Keisarikunnan asetusko koelmassa julaistu kaik- keinkorkein käskykirje niiden asiain jättämisestä duumalle, joita eduskunta kieltäytyi käsittelemästä. Menäjän Asetuskokoelmassa on ju laistu : Oikeusministeri on lokak. 7 (syysk. 24) pnä jättänyt hallitsevalle senaatille julkaisemista varten oikeusministeriöön ministerineuvoston toimistopäällikön apulaisen jättämän kaikkein korkeimman käskyn syysk. 22 (lokak. 5) pltä tänä vuonaa seuraavien lakiehdotusten jättä misestä valtakunnandnumalle, nim.: lakiehdotuksen muitten Menäjän ala maisten oikeuksien tasottamisesta Snomen kansalaisten oikeuksien kanssa ja lakieh dotuksen Suomen valtiorahaston vel» vottamisesta maksamaan korvausta val- takunuanrohastoon Suomea kansalaisten suoritettavan persoonallisen asevelvol lisuuden sijasta. Kaikkein korkeimmalla käskykirjeellä heinäk. 2? (elok. 9) paä 1910 kutsut tiin kokoon syysk. 1/14 päimäksi tätä vuotta Suomea suuriruhtinaanmaan yli määräiset valtiopäivät antamaan 17 /30 paä kesäk. 1910 annetun yleisvaltakun nallista merkitystä olemien lakien ja asetusten julkaisemisjärjestystä Suo messa koskevan lain ensimäisen osan 7 §:n mukaan lausuntonsa ministerineu voston laatimista ja eduskunnan lau Uno Aygnaeus. l812/xl0-M2/xly. Huomenna, lokakuun 12 pnä, viettää Suomea kansakoululaitos sille kallis, arvoista muistojuhlaa, juhlaa sen johdosta, että huomenna on ummelleen 100 vuotta kulunut siitä päitvästä, jolloin „Snomen kansakoulua isä", Uno Cyg- naens syntyi. Hämeenlinnassa hän syntyi lokak. 12 p. 1810 ja Helsingissä hän 2 p. tammik. 1838 ummisti silmänsä ikuiseen uneen. Suoritettuaan yliop pilastutkinnon tuli hän fil. maisteriksi 1836 ja lvihittiiu papiksi seuraavana vuonna. Palveltuaan m. m. noin 5 vuotta menäläis-amerikkalaisen kauppayhtiön evankelisluterilaisena pappina Sitkassa Pohjois-Amerikan luoteisessa kulmassa ja tehtyään sieltä vaivaloisen matkan halki Siperian Pietariin, toimi hän viimek- simainitussa paikassa muutamia vuosia sekä pappina että laulunopettajana. Siinä toimessa ollessaan kypsyi hänessä se aate, jouka hän sitten, kaikista vastuksista ja vastoinkäymisistä huolimatta, toteutti: Suomen kansakoululaitoksen perustami nen. Hän piirsi siten ikuisiksi ajoiksi nimensä Suomen sivistyksen historiaan ja „Suomea kansakoulun isää" muistetaan ja kunnioitetaan aina niinkauvan kuin Suomi pysyy sivistyneiden maiden joukossa. Ja siksi myös huomispäivä on Suomessa juhlapäivä. suntoon jätetyistä lakiehdotuksista muit ten Menäjän alamaisten oikeuksien ta sottamisesta Suomen kansalaisten oike uksien kanssa ja Suomen valtiorahas ton velvottamisesta maksamaan korma- usta valtakunnanrahastoon Suomen kansalaisten suoritettavan personallisen sotapalveluksen sijasta. Alamaisessa kirjelmässä 10/23 pltu tätä syyskuuta mainittu eduskunta kiel täytyi käsittelemästä sille esitettyjä asioi ta, jonka johdosta H. M. Keisari su- vaitfi 22 paä syysk. (5 pnä lokak.) tä nä vuonna kaikkein korkeimmasti käskeä 17/30 pnä kesäk. 1310 annetun yleis valtakunnallista merkitystä olemien la kien ja asetusten julkaisemisjärjestystä Suomessa koskevan lain ensi kohdan 7 Z:n nojalla jättää mainitut lakiehdotuk set valtakuunanduumalle. Hytvähän se olisi jos tvarat waan riittäisimät. Senaatti puoltaa Kansa» Näyttä mön «attioapna. Senaatissa esitettiin lauantaina ken- raaliknvernöörin kirjelmä, jossa pyy dettiin senaatin lausuntoa eduskunnan anomuksen johdosta 28 p:ltä toukok. 1910, koskeva jatkuvan ja ko- rotetnn valtioavnn myöntämistä Kan san Näyttämön osakeyhtiölle Hel singissä. Senaatti päätti periaatteessa puoltaa anomusta ja päätti alistaa korkeimpaan paikkaan, että senaatti saisi ottaa maltioavun vuosien 1911, 1912 ja 1913 menosääntöön riippuen kuiten kin menosääntöön ottaminen kulloinkin siitä, jos valtiorahaston tila sen sallii. Mitäs me niistä lailli suuksista! Maasan läänin uusi knvernööri, eversti Otto Midnäs, joka viime maanantaina astui virkaansa, ei ole tehnyt laissa säädettyä virkavalaa. Kuten tunnettu eivät useimmat ny kyisistä senaattoreistakaan ole tehneet suomalaisti virko-^laa. ^Vallankumous Portugalissa. Kuningasperhe saapunut Gibraltariin. Kuningas Manuel ja muut kunin gasperheen jäsenet pelastuivat vallan- lumouksen myrskyistä Eng'äänille kuu luvaan Gibraltarin linnaan, joka, ku ten tunnettu, sijaitsee eräällä kalliouie- mekkeellä Etelä EspaniaSsa. TäStä ku ningasperheen tulosta Gibraltariin ker tovat seuraavat sähkösanomat: Lontoosta, lokak. 7 p.: Reu teria toimisto ilmottaa klo 1 yöllä Gibraltarista, että kuninkaallinen Hu- wilaiwa „Amelie" on saapunut sinne, mukanaan kuningatar ja prinssi Alfonso. Myöhemmin ilmotetaan, että myöskin kuningas Manuel ja hänen isoäitinsä ovat laivalla. Madridista, lokak. 7 p.: Wi- ralliseSti ilmotetaan, että huvialnS «Amelie" on Portugalin kansallislipun suojassa saapunut Gibraltariin ja laS- kennt maihin koko Portugalia kunin kaallisen perheen, johon kuuluivat ku ningas Maunel, äitikuningatar, leski kuningatar sekä Oporton herttua. Gibraltarista, lokak. 7 p.: Satamassa olevat englantilaiset aluk set ja amerikkalainen risteilijä terveh tivät liput koristettuina tänne saapu nutta Portugalin kuningasperhettä. Eräs kuvernöörin esikunnan upseeri tervehti kuningas Manuelia aluksella. Arvellaan, että kuningasperhe astuu maihin. Gibraltarista, lokak. 9 p.. Portugalin kuninkaalliset ovat astuneet maihin. Senjälkeen lähti huvialus „Amelie" takaisin Lissaboniin. Nauha maassa. Lontoosta, 5okak. 8 p. Reute rin toimiston Lissabonia kirjeenvaih taja ilmottaa, että kaupungissa on kaikki rauhallista. Kaikkialla liehuu ta savaltalaisia lippuja. — Sama tieto saapuu Oportosta. Myös rautatie- sijojen Varsilla on rauhallista. «Kaikki isänmaa» hyviksi!" Mäliaikainea hallitus oa antanut seuraavaa julistuksen: Portugalin konsa, sen armeija ja loitvasto omat julistaneet tasamallan. Bragauzan hallitsijasuku, joka rikolli sella ja kamalalla taivalla on häirinnyt maan yhteiskunnallista rauhaa, on nyt ikuisiksi ajoiksi tarkoitettu Portugalista. Tämä tapaus osottaa kousan kukistama- tonta uljuutta ja urhoollisuutta, joka on aina ollut tunnettu, ja se täyttää jokai sen isänmaallisen sydämen ilolla. Tämä päivä on tehnyt lopun tämän maan or juudesta. Sen asukkaiden harras toiivo lvapaan valtiomuodon saamisesta oa »m täyttynyt ja tämä hetki kormaa kaikki kärsin, imme taistelut ja nöyryytykset. Tulkoon tämä hetki tahrattoman siveel- liiyyden ja ankaran itsetutkistelun ajao aluksi. Antakaamme tämän ja yksin tä maa tulla valtiollisen ohjelmamme kul matimelsi ja antakaamme jalomielisyyden voitettuja kohtaan muodos aa siveelli sen ohjelmaamme perustan. Mallit- koon teissä ainoastaan yksi ainoa aja tus: isänmaa, ja toivokaa vain yhtä: yksimielisyyttä? Tasavalta luottaa sii hen, että kansa ou osaava pitää yllä järjestystä ja oikeuden kunnioitusta, sekä uhraava itsensä yhteiseksi hyväksi, lvapauden hyväksi ja että ie rakkaudella ja uhrautmoaisuudella oa työskentelevä Portugalin tasavallan parhaaksi. Munkit Tarkoitetaan maasta. Berlinistä, lokak. 8p.: Molsfin toimistoa Lissabonissa olema kirjeen vaihtaja sähköttää, että huomenna tu lee julkistavaksi dekreetti, jouka nojalla kaikki munkkikunnat karkotetaan Portu galista ja niitten jäsenet ivelvotetaan vuorokauden kuluessa poistumaan maasta. Niikivaltaisnnksta. Lissabonista, lokak. 8 p.: Sa nomalehdille ilmoitetaan, että eilen il lalla heitettiin erää?tä jesuiittaluosta- rista pommi ohikulkevien merisotilait- ten joukkoon, jolloin 2 sai surmansa ja haaivottui. Apuun saapuueitten sota miesten päälle heitettiin joukko räjäh dysaineita. Sotilaat ammuskelilvat luos taria puoleen yöhön saakka. Paljon sotamiehiä ja jesuiittoja oa haavottunut. Parisi sta, lokak. 8 p.: Ranskan Lissabonissa oleva lähettiläs vahvis taa huhua, että Ranskaa alamainen Frage on samaten kuin 2 portugali laista hengelliseen säätyyn kuulumaa henkilöä murhattu heidän käydessään lazzaristien luona. Mäliaikainen halli tus oa Fragea murhan johdosta lau sunut syvimmän pahoittelunsa. Lissabonista, lokak. 9 p.« Uöllä tunkeutui aseilla varustettu vä kijoukko Trenafia uaisluostariin. Nuu, nat, joita oli 150, koettiioat tehdä vas tarintaa. 12 nunnaa haavottui lie västi ja vietiin heidät sairaalaan. Lo put nunnista on ajoneuvoilla viety tuntemattomaan paikkaan. Luostaria oa sotaväki ottanut haltuunsa. Kuuluisa lääketieteilijä kuollut. Työnsulku puunnllateolli- suuden alalla Eng lannissa. Se laajenee. Lontoosta, lokak. 6 p. Maa nantaina tulee työusulkn ulottumaan kaikkiin puuvillakehrämöihin. Työsulku pernutettn (y Ruotsia lehtien Lontoosta t. k. 6 p. saamaia sähkösanomien mukaan on työn- sulku puuvillateollisuudea alalla nyt pe ruutettu. Työt piti olettamaan jälleen eilen, maanantaina. Työriidat Hampurissa. Sovinto saatn syntymään. Hampurista, lokakuun 7 pnä. Väärinkäsitykset veistämöjen työmies ten ja työnantajien välillä on saatu sovitetuilsi. Odotettua työnsulkua me talliteollisuuden alalla ei synny. Krnst »on Leyden s. Berlinissä on kuollut tunnettu kliuiikko, sisätautien professori Berlinin yliopis» tossa ErnSt von Leyden. Wa^ naja oli aikamme kuuluisimpia lääketie» teilijöitä alallaan. Pitkän elämänsä ai kana — hän oli syntynyt v. 1832 oli hän sekä käytännöllisenä lääkärinä että varsinkin tutkijana ja tieteellisenä kirjailijana saanut luoduksi itselleen ni men, joka oa tullut tunnetuksi kautta Euroopan. Moabittn lakko. Berlinistä 9 p. lokak. Hitti- työmiesten lakko Kupfer ja Kulla Moa» bitissä on päättynyt. Töihin aletaan huo menna aamulla, (siis eilen.) Samalla mainitsevat Ruotsin lehdes että kuuluisissa mellakoissa tämän lakoa johdosta on vangittu suuri jonka hen kilöitä, joista ainakin 70 istu» vielä vangittuna ja tulemat asetettaviksi syyt teeseen oikeuden edessä. Anderin kuolemantuomio. Kiin tahtoa kuolla. Tukholmasta ilmoitettiin lauantaina! Senjalleen kun kuninkaallinen majes teetti oli kehottanut vankeinhoitohalli tusta tiedustamaan ryöstömurhaaja An derin mielipidettä hänen puolestaan jä tetyssä armonanomuksessa, oa kuole maantuomittu omakätisesti kirjeellä ib mottanut kuninkaalle, että hän nyt odot taa kuolemaa vapauttajanaan. Suuria tulipaloja. K ovn o, lokak. 6 p. PljunjeSsa o» tulipalo hämittänyt 105 taloupoikaiZ- taloa. Jekaterinbnrg, lokak. S pnä Sähköjohtojen yhtymisestä syntynyt tuli palo poltti Makarovien sähkötehtaan. LZahinko nousee 500,000 ruplaa». K aln g a, lokak. 7 p. Brynin ky lässä Shisdrinslm piiriä oa palanut 62 taloa, 20 kauppapuotia, vaja tu-> lensammntuskoneineen ja viinapvoti Kruunun omaisnntta oa tvhontnnut 200,000 rpl. edestä. Aaveet heräävät eloon. Aainoafiamieslaitos herätetä iin henkiin. Niinkuin viime numerossa jo ker rottiin ou korkeimmassa paikassa t. l. 2 puä tapahtuneessa alamaisessa esit telyssä H. M. Keisari suvainvnt armossa käskeä, että painoasiainyli- hallitukselle on tarpeellisen painoasia- mieSmäärän palkkaamiseksi vaStedej myönnettävä 107,800 markkaa «n»- fittain siten, että tämä määräraha vuodeksi 1910 myönnetään lokak. 1 pStä uutta lukua lukien. Sen mukaan kuin Helsingin Sano mille on ilmoitettu, olisi tarkoitus asettaa aluksi suurempiin maaseutukan» puukeihin painoylihallituksen asiamie hiä, joiden tehtävänä olisi seurat» niissä ilmestyviä sanomalehliä sekö valvoa kirjakauppoja ja kirjapainoja Missään tapauksessa — niin kerro taan — ei olisi puhettakaan ennakko sensuurin palauttamisesta.