loitsin? kuktiieuun 21 p:nZ 8^KU^IIA N:o 44 — ISIV 13) Rahatoimikamarin kirjelmä yn nä sitä seuraama tanpmMnaaronoo min palkankorotusanomus. Walmistuswalioki»ita ehdottaa asi- au lnkkäämislä takaisin rahatoimi kamarille. koska sen lausunnosta ei käy selmille paljonko ehdotetusta koro letusta 3.KW markan määrästä on palkkaa ja paljonko palkankorotusta. 14) Termeyslautakunnan kirjelmä ynnä Rahatoimikamarin lausunto, loskerva sähkömalaistusjohtojen »vetä mistä ja ensimäisten hehkulamppujen hankkimista teurastuslaitokseen. Molemmat ehdottamat, että ti a n li raan 128 markan kustannuksella lai- lokseen sähköjohdot ja lamput. 15) Maimaishoitohallitutsen kirjel mä ehdotuksineen sääntöivaliokmman asettamisesta uusien ohjesääntöjen laa timista marten kaupunqin ivnnvais- lioidolle. , ,, Ehdotetaan jäseniksi läantoivalio- kuntaan hrat ^ueant^r. v. Hellens. .^e^bera. laaksonen. ^?ampo. louma Hellström ja neiti Anna Akerderg. lludet ohjesäännöt olimvat laaditta- wat huomioonottamalla yhdistettyä mirkamies- ja hoitaja-järjestelmää, jossa työhön mukaan otettaisiin enem män kunnan jäseniä, kuin mitä nyky ään siihen kuuluu «Mderieldjärjes- lelmä». ^ — Vori» s«ome«?ieltseu y?- ?a«»at«syh- distykse» w»»fikoko«rseSsa e-sen liialla johli puhitta johtokunnon !v>-.- rapuheenjahtaja, rehtori L. H. San» delin. Johtajatar Inkeri Kallisia luki johtokunnan Vuosikertomuksen. Esitettiin päättyneen toimimucdsn tili- keriomus ja myönnettiin tiämelmclli- sille mastuumapaus. Johtokunnasta oli«at eromuorossa kunnallisneumok- set Edw. A-vellan ja OZkor Lilius, jotka molemmat malittiin uudelleen. Marajäser.iksi malittiin maenmiljelijS P. Sallinen ja lääninromasti K. E. Stenbäck, myöskin uudelleen. Tilin- tarkastajiksi malittiin maisteri E. Granit-Jlmoniemi ja opettaja G. V Lehtonen, Viimemainittu lehtori F. O. Rapola-mainajan tilalle. Mara- tilintarkastajiksi tu'iwat maanmilje i- jät I. F. Palin-Sunniemi ja I R. Langen. — Pori» Raitti«Sliito» ko kouksessa tiistai-illalla Kansalliskc- dissa Valittiin paikkakunnalta muut- taman puheenjohtajan, rautkirjuri A. MZvtalan tilalle Uiton puheen johtajaksi kuuppiaS A. Aronen ja maravuheenjohtaj.ksi kultaseppä I^ck- ko Saha. Jahiokuntaan mäkinaiseksi ivalutiin marojösen, rma S. Alho ja hänen tilalleen marajäszmksi nti Fauni Sardelin. Toimonliitto-toi- nnkuntaan malittiin rwa Fanni Mcn- talan tilalle opettajatar Hilja Lönr- qvlst ja ompeluseuran toimiluntaan rwa F. Mmtalan tilalle nti S. San» delin. Rapolan hautapatsasrah^sloa pää» lettiin kartuttaa maSt'edes määrättö mällä rahaerällä. Ssm?in pääleMm luomuttaa määrätty summa yhteisen moiton hankkimiseksi Raittiuden M- tämäin arpajaisiin. Wielä malittiin 3-henkilömen toimi» kanta laatimaan ja kaupunginval tuustolle jättämään anomus parem- man järjestyksen aikaansaami'^!si Kirjurinluodolla. Lopuksi piti hra A. M^ntala jää- hywäispuheen. PoiSmuuttamille pu hui uusi puheenjohtaja, hra A. Aro nen. - Stuusaasti kaloja on Porin rautatieasemalta wiime päiminä pika» tamarana lähetetty Menäjälle. Tois» sapäimänä esim. oli postijunaan ka loja marten liitettämä erityinen tamaramaunu, kun kaloja oli kaikki aan noin 3 MO kiloa. Sitäpaitsi tuli Mäntyluodolta toinen ..kalamau- nu", jo-sa oli noin 2,500 kiloa tuo- reU.ak ilao. Hksin Porin asemalta on maanantaina, tiistaina ja eilen lähe- tetty noin 6 500 kiloa sekak^lojo. ..DlösoStajina" toimii täällä muuta- mia Venäläisiä mälikauppiaita. Ei ole ihme, että emännät ostok sillaan katselemat „altakulmain",noita — Rukoile! — sanoi maimo pöy dästä noustua. — Kiitä meljeäni. Päimällisen jälkeen meni rouma Hlykina nukkumaan. Heti kun hän oli poistunut, alkoi Dskukin repiä korvallistaan ja astella huoneessa. — Mutta todellakin olet sinä, me- liseni, onneton ihminen! — sanoi hän Dzsiseille ja huokasi. — Minä olen tuskin tuntiakaan istunut hänen kans saan ja jo sittenkin mäsyny^; entä sinun, jonka täytyy elää päicvät ja yöt... moi, moi! Kärsimään sinä olet luotu! Sinä Betlehemin lapsi parka, Herodeksen murhaama! Dosisei räpytteli silmiään ja sanoi: — Niin, he omat komat, se on totta, mutta minun pitäisi yöt päi- mät kiittämän Jumalaa, sillä — ai noastaan hymyyttä ja rakkautta olen minä heiltä osakseni saanut. — Mennyt mies! — miittasi Do kukin kädellään. — Maikka oli aika, jolloin hänkin piti puheita kokouksissa, keksi uuden miljanpuhdistuskoneen Se noita on loukannut miehen aiman piloille! E-e! — Dosifei! — kuului naisen basso. — Missä sinä olet? Tule tänne «iuhkuttamaan kärpästä minusta! Dosifei Antreitfh hätkähti ja juoksi Varpaisillaan makuuhuoneeseen. — Tfu! - sylkäsi Dokukin hänen jälkeensä. menäläisiä, jotka pitämät kalojen hinnan «verrattain korkeana. — Ta«araliike«»e Pori» ase malla. Porin rautatieasemalta on miime maaliskuun kuluessa lähetetty tamaroita seuraamasti: Kiloa. Jauhoja ja ryymjä. . . 76,215 Heiniä ja olkia .... 97,857 M ai? o a 33 936 Maita 16,555 Liha^ 32.687 Mäkirehua 34 595 Lannoitusaineita.... 153,400 Muita maanmiljelystar- peitä 15,882 Puutavaroita 444,851 MetalMeollisuustuotteita . 124,141 Tiilejä 143.940 Lankoja ja kutoviateoksia . 102,597 KäsiteollisuuZtuotteita . . 47,421 ^ijyä 44,911 Muita teollisuuSmalmis- teitä 99,975 Kaloja 63,653 Soturia 38,854 Kahria 21,886 Olutta ja mallasjuomia . 2491 Muita naulinlooinena. . 23,228 . . 25344 . . 6.827 Sekalaista. . Muuttotamaraa Pikatamaraa . 25SV6 Hhteensä 1681,817 k. 19 p.nä on torikauppias Maria D'gva? myynyt Ulmilan pappilan maalla Toejoen sillan lu^na ^m-stamarsa asunnon teurastaja F. F. Forsellille ensi kuun 13 p:^ä mavts/mstetts» maksi. — Huutokaupalla myytiin mii me maanantaina työmies M. Ro- stsdtin perikunnan omistama talo ja tontti ino 76 kuudennessa kaup. osassa. Talan hrusimct seppä I. SuvdqÄst ja kaupp. K. O. Mallin yhteisesti 710 mk? n hinnasta. — Raast«wa«oi?et»deösa ei len tuomittiin iyöm. Arthur Juhan nes Fjällman kaupungissa kotirau han rikkomisesta '75 mku j^ henger- Baar^llisen aseen käyttämisestä 50 mkn eli yhteeasä 125 mkn sakkoon. Tuomittu oli juopuneena räyhännyt osuusmeijerissä, pelätellen siellä pil jzsteiun puukon kanssa kahta naiöta. — Kuollet. Miime tii?tai-aa- muna kuoli täöllä leskirouma Mario Wilh elmin B a s il ier, o. s. Smedholm. Mnnaja oli syntynyt Porissa helmik. 29 p:nä 1840; w m hemyansa viimat puuseppä Matts Smedholm ja vaimonsa Anna Eli sabeth. Naimisissa oli »vainaja lau vunginkasööri Karl Johan Basi ierin kanssa main muutaman muiden. Mainaja omisti pitkän elämänsä, paitsi kodilleen, kaupungin köyhien amustamiseen. Ali 30 muoden oli hän ylsin Dorcas-yhdistylsen, jonka perustajia mainaja oli, lastenruoka lan ylläpitäjä ja johtaja. Waimai5> hoitohollituksen jäsenenä oli r-oa B. 15 muotta, eli m.m. 1891-1905. Paikkakunnan Diakonaattiyhdistys ja Luterilainen yhdistys kadsttimat mai- najassa monimuotisen jäsenen. Lä hinnä suree mainajata sisarentytär, opettajatar Anni Kiikonen. Testamentissaan määrää mainaja omaisuutensa, joka tehnee 50—60 tuhatta markkaa, jaettamaksi siten, että neiti Kiikonen saa päälta- jaon irtaimistosta mitä hän haluaa ja -/s kaikesta muusta omaisuudesta, Porin Diakonaattiyhdiötys saa 4,000 mkaa ja loppu lankeaa Suomen Emankelisluterilaiselle yhdistykselle. Yrjön MNiiS miet-tään ensi lauantaina klo 8 i p. KansalliSkodissa. Ohjelmassa on puhe, pianonsoittoa, soolo- ja kuoro laulua, runonlausuntoa, piirteitä Arjö Koskisesta y. m. Kehottamme „Nuijan", «Karhun" ja Naisjärjestön jäseniä selä Suo malaiseen puolueeseen lukeutumia henkilöitä saapumaan runsaslukuisasti tilaisuuteen. — Pori» Karh«u kokous on huomenna perjantaina kello 8,1ta i.p. Kansalliskodissa. Kokouksessa käsitel lään juoksemia asioita ja toimitetaan puheenjohtajan maali, minkä rvucksi jäseniä kehoitetaan runsaslukuisesti saapumaan kokoukseen. Ohjelmassa on mielä alkusoitto, esitelmä, runo, miulutrio, „Wisapää" ja laulua. Lo puksi karkeloa. — S»ellma»-j«hlak»Sri« har joitus on tänään torstaina kello 8 i. Pyydetään jokaista laulajaa saa pumaan. /Ve/s/ö — Usko«wapa»s. Suomen ja Miiyurin arkkipiispa Sergius on julistanut seuraaman tiedonannon: ..Luopumiset kreitkalais-katolisesta kirkosta on estettämä, pappien on kaikilla käytettämillä keinoilla koetet- tama asukkaitten käsitykseen saattaa mikä maara ja tuho seuraa luterilai suuteen siirtymisestä. Pappien on kirkkojen omille nau- lattama luopuneitten nimet." - Laat. — S» siirtolaista palaa tänä aamuna ..Uranialla" Turun kautta kotimaahan. —Ha«ko»ie«e» se»d«« l«ot- seilla ei mielä ole ollut mitään neu- motteluja Venäläisten uhkausten joh dosta Suomen luotsilaitosta mas- taan. Kaikki näkymät kuitenkin ym- märlämän mistä on kysymys. Ei ainoakaan aio myöntyä, maan kaikki omat täysin yksimielisiä. - S, N.T - Halletz» phrstotähde» »o«s»-ja laSk»ajat. Tukholman obsermutorio on laskenut ne ajat, joina mähitellen paljaallekin silmälle näkymäksi tulema pyrstötähti nousee itäisellä taimaalla taimaanrannan yläpu ?lelle. Maikka nämä ajat onkin laskettu Tukholman horisontin mu kaan, omat ne hymänä ohjeena sille kin, joka meillä tahtoo tarkastaa tähteä. Huhtik. 18 p:nä 3,0 aam. 4,55 ill. .. 19 .. 2.56 .. 4,51 .. .. 20 .. 2,51 .. 4,47 .. .. 21 .. 2,47 .. 4,42 .. .. 22 .. 2,43 .. 4,38 .. - Pyrstötähti on siis nähtämissä main lyhyen ajan ennen auringon nousua, ko^ka ei ole luultamaa, että lähu ollenkaan tulee niin kirkkaaksi, että se näkyisi auringon ylhäällä ollessa. NrjM zM» Z z ?Ms. — J!«»esty»>yttä aikakails- eirjallis»utta. Termeydenhoitolehti n:o4. — Hiippak»««a» uutifia. T. k. 18 päiivänä päättyneen haku ajan kuluessa omat Ewijärwen kirkko^ berranmirkaa hakeneet m. m. Loimaan 2:nen kappalainen, marapastori C. M. v?n Essen ja Mouhijärmen kap vakainen A. Kangas. Samana päimänä päättyneen haku aj.n k aluissa ei Alastaron pitäjän apulaisenmirkaa, joka o'i neljännen 'erran amoimeksi julistettuna, ole ku koan hakenut. — Taloudelliset katselmukset Pori» ylärowaStik«»«aSsa. Tuomiokapituli on määrännyt Alas. 'aron kirkkoherran, romasti I. K Mäkisen toimittamaan Loimaan 2:sen kappalaisen Virkatalossa sellaisen ta loudeliisen katselmuksen, kuin 19 p:nä heinäk. 1892 Suomen ewankelis -lute rilaisten seurakuntain papiston mirla koloista annetun asetuksen 51 pykä lässä säädetään. Samalla on tuo- miadpituli päättänyt esitää että maanviljelijä E. StenbZck Alasta rolta määrättäisiin macnmiljelyksessä ja metsänhoidossa taitamaksi ja koke- neelsi jäseneksi puheenaolemaa taloul vellistä katselmusta marten asetetta maan katselmuslautakuntaan. Muissa -.n^initun romastikunnan papiston wir?ataloissa ei tänä muonna talou dellisia katselmuksia pidetä. — Wir?atalot. Läänin kumerl nööri ja asianomainen mirkatalojen 'orkastaja omat puoltaneet muokraa janleski Ewa Katorina Kotin ano musta, että hänen mieSmainajalleen Taametti Matinpojalle myönnetty -vuokraoikeus Kotin eli Mähäkemppi- län virkataloon Hämeenkyrön pitäjän Mahnalon kylässä jälelläolemaksi muokrakaudeksi eli maaliskuun 14 päi mään 1924 hakijalle siirrettäisiin. — Afejutt» Raumalla. Rau man raastumanoikeudessa oli maa nantaina käsiteltämänä tullilaitoksen polkupyörätehtailija F. Mainiota ivastaan nostama juttu kiellettyjen ampumatalvarain maahantuonnista. Tullilaitoksen asiamiehenä esiintyi oikeudessa tullinhoitaja, lakit. kand. T. F. Wahlroos, mastaaja Mainio oli itse saapumilla homioik. ausk. R. Rytin amustamana. Tullinhoitaja Wahlroos esitti kirjallisen kanteen, jossa hän maati mastaajalle edesmasi tuuta lumattomain ampumatamarain maahanwonnista, tamarain tullia 156 mk. 47 p. ynnä muita kuluja 10 mk. 60 p. Syyte perustui 1906 muoden keisarilliseen asetukseen, jonka selityk seksi miitattiin 1903 muoden laitto maan asetukseen sekä 1907, 1908 ja 1909 annettuihin tuontikieltoihin. Mastaajan asiamies ilmoitti, että hänen päämiehellään myymälässään lyllä oli ollut kyseessä olleet takama- ri k koon otetut patruunat, mutta oli hän niitä pitänyt siellä ainoastaan omaa kotitarivelta marten, hän kun oli innokas pyssymies ja sitäpaitsi pyssyseppä. Patruunat eimät olleet myytämänä eikä niitä myös oltu myyty maikkakin sopimamman paikan puutteessa niitä oli säilytetty myy mälässä. Lisäksi huomautti mastaa ja, että kaikki patruunat olimat oste tut kotimaisista asekaupoista, joitten antamia todistuksia ja sraktuuroita maStaaja jätti oikeudelle. Maati kanteen kumoamista ja takamarikkoon otetut tamarat takaisin sekä jätti oikeuden harkittamaksi missä määrin kantajan olisi kormattama hänen oikeuskulunsa. — Tullinhoitaja Wahl roos ei tahtonut mäittää, että 1903 muoden asetus sellaisenaan olisi mi kään melmoittama, maan oli siihen miitattu 1906 muoden asetuksen tul kinnassa. Pysyi edelleen kanteessaan. Raastumanoikeus lykkäsi jutun enem män käsittelyn toukok. 23 päimään, jolloin mastaajan 40 markan sakon uhalla on oltama saapumilla. ^ Maa»mitta«Smääräykstä. Asianomaisten anomuksesta on lää nin kumernööri määrännyt komisioni» maamittari Uno To li q-uistin toimitta maan tiluslohkomisen Branderiksi kut sutulla neljänneksellä Lampaluodon tilaa Ahlaisten pitäjässä ja mara- maamittari I. N. Laurin halkomaan Heikkilä-nimisen 0,3334 osan n.o 1 Gammelgärdin perintötaloa Riisbyyn kylässä Merikarmian pitäjää sekä 0.2500 osan n.o 3 Timmerhedin pe rintötaloa samassa kylässä. — Tuomarit. Euran tuomio kunnan tuomari Jmar Kyander on mapautettu toimittamasta Euran, Köyliön, Säkylän, Kiukaisten ja Honkilahden pitäjien käräjäkunnan t. k. 22 p:nä alkamat marsinaiset talmi- käräjät ja on homioikeus määrännyt maratuomari Äke Kyanderin toimi maan sanotuilla käräjillä oikeuden pu heenjohtajana. — K»u»a»lääkärit. Senaatti on Jsonjoen kunnolle myöntänyt 200 mkan muotuisen maltioamun tämän wucd:n alusta lukien tammik. 1 päi mään 1913 Merikarmian ja Siikais- ten kunnanlääkärin käyttämistä mar ten kunnassa. — ZHrlvään Of«»Ska«pa» r. 1. hoitajakfi on otettu Sortamalan Osuuskaupan hoitaja August Heino nen. Ultvila. Väliaikaisessa kuntako kouksessa t. k. 19 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Esitettiin piirin nimismiehen kir jelmä ja sitä seuraama huutokauppa- pöytäkirja, joista ilmeni, että Harjun pään majatalon ja kyydityksen yllä- pitotarjouksia muosiksi 1911—15 omat tehneet: talolliset Bmjami War>ha- talo 1190 markan maksusta muodelta ja Juho Jso-Kreula 1150 mk. mak- susta. Kun nämä tarjoukset kunta kokouksen mielestä omat suhteettoman korkeita, sillä samasta ylläpitomel- mollisuudesta on nyt kulumalla aika kaudella maksettu 600 mk., niin aikoi kuntakokous asettaa tänne hollihemo- set. Mutta kun sittemmin Juho Jso- Kreula paikalla olleena alensi maati- muksensa 900 mkaan, niin hymäksyt- tiin tämä tarjous ja päätettiin puol taa Juho Jso-Kreulaa paikallisen ose- mansakin tähden sopimana majatalon ja kyydityksen ylläpitäjäksi Harjun päähän muosiksi 1911 — 15. Samoin esitettiin Noormarkun pii rin nimismiehen kirjelmä ja sitä seu raama huutokauppapöytäkirja, koske ma majatalon ja kyydityksen ylläpi toa Finbyn kylässä, johon Ulmilan kunnalla tulee olemaan melmollisuut- ta ja ehdotettiin tämä ylläpitomel- mollisuus onnettomaksi Juho Wran- gsnille 3500 markan maksusta muo- delto: kuitenkin, jos Noormarkun kun takokous, joka tuntee sikäläiset olosuh teet paremmin, on toista mieltä, niin yhtyy Ulmilan kuntakokous siihen täy dellisesti. Ulmilan talollisilta on nyt kulu malla aikakaudella koottu keStikiema- rien ylläpitoon 40 mk. manttaalilta, mutta nyt kohonneitten maatimusten tähden tulee koonti kohoamaan noin 80 mkaan manttaalilta. Maanteitten ylläpitoon on nykymuosina koottu 190 mk. manttaalilta. Kokemäki. Snellman-juhlan toimii „Pyrintö"-nuorisoseura toukok. 12 p. Kuurolan kansakoululla. Juhla piti ensin toimittaman Järilän kansakou lulla, mutta johtokunta kokouksessaan t. k. 11 p:nä kielsi sen. Useasti ennenkin on pyydetty, että mainitulla koululla saataisiin pitää nuorisoseuran kokouksia, mutta koulun johtokunta on sen aina kieltänyt. Opettaja, joka on tunnettu innok kaaksi edistyksen ja malistuksen kan nattajaksi, kyllä toimoisi, että nuo risoseuran kokouksia saisi! mainitulla koululla pitää, mutta suurin osa joh tokunnasta sitä mastuStaa. Mitähän tuo osottaa? Tietämättömyyttäkö, maiko suoranaista simistyksen ja ma listuksen Vastustamista? Johtokunta ei moi silläkään puolustaa raukka maista tekoaan, että muka „temo- kraatit" omat uhanneet tulla mäkisin pitämään koululle puoluekokouksiaan, sillä eihän nuorisoseura olekaan mi kään puolueseura. Sitäpaitsi luulisi toki sellaisen miehen kuin Snellmanin muistolle saataman Järilän koululla kin juhlia, maikka se tapahtuisikin — nuorisoseuran toimesta. Kokemäen Karhun kokous on ensi sunnuntaina 24 p. ja alkaa täsmälleen klo 7 i.p. Tärkeiden asi oiden takia on jäsenien kokoukseen saamuttama. Kokouksen jälkeen on ohjelmallinen illanmietto. Kokemäen yhteiskoulun stipendirahaston perustamisen hymäksi pidetään iltama Mappuna, josta lä hemmin tullaan ilmoittamaan ensi- miikon lehdissä. Muuten toimotta- maa on, että arm. yleisö pitää muis- tissaan mainitun Mappu-iltaman. Kokemäen säästöpankki w. 1909. Muoden alussa olimat säästöönpanijain saamiset 876,594:94 ja omat rahastot 57,530: 24: muoden lopussa 879.797: 29 säästöönvanijain sekä 64,595: 92 omien rahastojen summat. Muoden puhdas moitto on siis 7065: 68 penniä. Muoden ajolla on pantu säästöön 228,015: 54, sääs- löönpanijain korot nousimat 42,381: 60; otettu ulos säästöstä 267,194:79. Pankin marat muoden lopulla: Rahaa kassassa . . . 17,028: 35 Lainoissa 872,314: 48 Tallet. yksit pank. . . 40,000: — Korkoja 7,414: 26 Keskuspankin osakkeita . 3,000: — Kiinteistö ja kalusto. . 4,636: 12 944,393: 21 Säästöönpanijain luku oli muoden lopulla 951 ja lainaajain 624. Sääs- tökorko oli 5 ja lainauskorko: kiin nelainoista öV^ ja kiinnittämättömistä 6 "/«. Pankin liike on kasmanut siis maan kymmenellä kokonaisella tuhannella, josta kolme tulee säästöönpanijain ja seitsemän omien marojen osalle. Edel lisiin muosiin merrat en on lisäys siis merrattain mähäinen. Js-joki. Hopeahäitään miettimät t. k. 6 p:nä Isojoella maanmiljelijä Jaakko Miitalähde ja hänen maimonsa Ma ria Katharina kodissaan Miitalähteen tilalla. Paikkakunnalla harivinaiseen juhlatilaisuuteen oli saapunut kutsut tuna lukuisa joukko hopeaparin tut- tamia ja naapureita. Puheen pari kunnalle piti romasti A. Alanen, kos ketellen siinä niitä muutoksia, jotka heidän elämässään noiden 25 muo den aikana on tapahtunut. Aiman pieniä nämä muutokset eimät olet kaan. Paitsi että parikunnalla on ollut 13 lasta, niistä nykyään elossa 11 ja tässä tilaisuudessa kaikki saa pumilla, on Miitalöhteen tila pari kunnan ymmärtämän hoidon amulla kohonnut yhdeksi seurakunnan Varak kaammaksi. Mustikin puolesta piti tilaisuudessa huolta opettaja M. Hautalan johta ma mieskuoro ja miulusoittokunta, johon isäntä, eräs Etelä-Pohjanmaan taitamimpia soittajia poikansa ja tyt tärensä kera osaa ottimot. Eipä juh lassa esiintynyt enempää tanssia kuin »väkijuomiakaan, joita mielä siihen aikaan häissä mahmasti käytettiin, kun pariskunta 25 muotta takaperin hääjuhlaansa mietti. Ssomalaise» Tiedeakate mia» yksityisessä kokouksessa lauan taina 16 p:nä ilmoiteltiin henkilön, joka ei tahdo nimeänsä mainittamaksi, akatemialle lahjoittaneen 3,000 mark kaa. Matemaattis-luonnontieteellisenosaS- ton ehdotuksesta malittiin akatemian mäkinaiseksi jäseneksi tri A. I. Sil tala. Akatemian ensimäiseksi kunniajäse neksi malittiin arkiateri Otto E. A. Hjelt, joka maanantaina täytti 87 muotta. Akatemian puolesta armoi- saa manhusta termehtimässä kämimät esimies pros. Hj. Mellin sekä pros. Taam. Laitinen, joista jälkimäinen piti puheen. — U»karilaifia laulukuoroja tvierailulle Guomeeu. Suomen Laululle saapuneista unkarilaisten termehdyksiStä käypi selmille, että Pecst Dalarela ja Temesmarin Un karilainen Lauluseura aikomat ensi muonna saapua Vierailulle Suomeen. — Kuollut. Eilen aamuna kuoli Heinolassa kansakoulujentarkastaja I. F. Junttila. Mainaja oli syntynyt Taimassalossa 1868 ja nimitettiin Kotkan piirin kansak.tarkastajaksi m. 1908. — HelfiugiSsä pidätettyjä pa»kkie«petk»ttajia tunnustele massa käyneet kassanhoitajattaret omat heti tunteneet miehet samoiksi henki löiksi, jotka olimat käyneet rahoja maihettamassa. Mangitut omat miinikauppiaS Jo sef Ametikomitsh Saraporv, synt. 1879, kotoisin Telomin kaupungista Dslisin kmvernementista Kaukaasiassa ja kine» matografitarpeiden asioitsija Pjotr Alexejemitsh Dobrom, 24 muotias, kotoisin Pietarista. Vangituilla oli mukanaan 9,000 mk. Molemmat kieltämät syyllisyy tensä pankkipuijauksiin. — Maisteri H. Stenberg on mii me tiistaina todistajien läsnäollessa tehnyt ilmoituksen miikkolehti Päimän julkaisemisesta. — Eräs henkilö, joka ei ole ni meään ilmoittanut, on..Suomen Lau lulle" antanut 300 mk. muosittain käytettämäksi uusien nuottien painoon toimittamista marten. — Helsingissä alottaa ensi syksynä toimintansa suomalainen teatterikoulu, jonka lähimpänä tarkoituksena on kasmattaa henkilökuntaa mahdollisesti perustettamalle taiteelliselle teatterille. Teatterikoulun ohjelma tulee olemaan samansuuntainen kuin mastaamissa laitoksissa ulkomailla. Koulun johta jaksi tulee tri Jalmari Hahl, jolla tällä alalla on perinpohjainen asian tuntemus. Tri Hahl lähtee mielä ensi kesäksi tutkimusmatkalle Saksaan, Ranskaan ja Italiaan. — Forssan yhteiskoulun johtajaksi on koulun johtokunta malinnut sil. kand. N. Lindgrenin Kajaanista. — Miime maanantaita masten yöllä, klo 12 ajoissa, hukkuimat Lai hian jokeen tansseista palatessaan ta lollisenpoika Wäinö Mukari ja pal- melijattaret Sanna Taija ja Hilda Forssi, kaikki kotoisin Laihian Ruton kylästä. — Kolmas maanmuokraajain edus tajakokous alkai maanantaina Tam pereella. Kokouksessa on noin 300 osanottajaa. — Kenraalikumernöörin kehoituk sesta on Rauman maltuusto päättä nyt perustaa kaupunkiin poliisikomi- saarionmiran, jonka hoitajaksi tulee olettamaksi paikkakunnalla luottamus ta nauttima henkilö. — Huomattavassa asemaSsa olewia virkamiehiä erotett». Suurten Virkatoimissa ilmenneitten säännöttömyyksien muoksi on senaat- torintarkastuksen nojalla erotettu Mi rasta muutamia huomattamassa ase massa olemia mirkamiehiä. ja Kei6än erinomaisen äitinsä ovelat Icemot mielien saami seksi kullekin ja miten avio liitot olivat mitä onnellisimpia, kuvataan erinomaisen kerttai- seUa ja lulpeällä tavalla unkari- laisen kirjailijan ssgrsnc llvro ikgin kauskassa romaanissa kyurllovicsin t>töt, joka suoma laisessa käännöksessä jum i on illnestzmz?t. Xirjan lunta i. 50. Kustantaja on Otava. Kirja sasclaan kaikista kirjakaupoista » )oka lukee tämän kirjaosaa tutustua seitsemään vilkasluon- toiseen, viehättävään neitoseen ja kunkin kerrassaan erilaiseen menettelen onnellisen aviolii toa saavuttamiseksi. I.ukija viilit^ erinomaisesti kirjan lui paisessa seurassa. Masia» lemttolllillldtt. Lisää sotamäkeä. Konstantinopoli, huhtik. l«i p:nä. Sotajoukkojen lähettäminen Al baniaan jatkuu. Tänään on lähe tetty 2 pataljoonaa ja 2 tykiStöpat- teria. Fersomitshiin on saapunut kahdek- san pataljoonan keralla rauhotus- osaSton päällikkö Shisket-Turhut pasha. Osa saapuneista joukoista on lähetetty Prisreniin, osa Vpekiin. Turhut pashan luulon mukaan alka- mat sotatoimet näinä päiminä. Häntä puhutelleelle Pietarin sähkösanomaksi- miston asiamiehelle on hän sanonut joukko-osaston toiminnan tarkotuksena oleman aseinen riistämisen Albanian mäestöltä, hallituksen armonannon palauttamisen ja perustuslaillisten uudistusteil toimeenpanon. Siihen nähden, että albanit omat hymin ases. tautuneita, ei ylipäällikön mielestä lähetettyjä joukkoja ole tarpeeksi. Hän uskoo kuitenkin asian onnelliseen rat. kaisuun. Albanialaiset kiirehtimät lo- pettämään Varustautumistaan. Kaik kien heimojen yksimielisyys on saatu aikaan. Kaikkiaan katsotaan asestau- tuneita oleman 40 tuhatta. A!l'anit aikomat sulkea Kotsharin läpikulku tien, hämittää rautatien, renkaana ympäröidä sotajoukon ja sitte hyökätä kaupungin kimppuun. Toistaiseksi ei ole tietoa kahakoista paitsi pienempien joukkueiden Apekin ympäristöllä osot- tamasta toiminnasta. Kaikki toimi, mat malmistautuen tulemaa kanip- pailua marten. — Kii»a» rautatiekysymys. Kiinan hallituksen suostuttua Hulm- Hunanin maakunnan asukkaiden pyyn töön koota osakepääoma rautatien ra kentamista marten Hankoun ja Sy- tshanin mälille, jotta ulkomaalaisten kapitalistien sekaantuminen rautatie- rakennuksiin »vältettäisiin, on neljä ulkomaltiota panneet mastalauseeu Kiinan hallituksen päätöstä mastaan. Kiinan hallitus ei mielä ole antanut Vastaustaan. Ulkomaltojen mälillä on erimielisyyksiä kunkin maltion toi- mintapiirien suhteen rautatienraken- uusyrityksissä. — ?!obeli»palki«toje» julkai- se«iue». Nobelinrahaston maltuu- tetut kokoontuilvat Tukholmassa mii me tiistaina, jolloin humäksyttiin Tie deakatemian tekemä ehdoti-S sellaiseksi muutokseksi rahaston perussääntöihin, että määräys palkintojen julkaisemi sesta masta rahaston juhlopäuvänä, 10 p:nä jouluk., kumottaisiin. — 256 — ukko 'lammas b/lo^ att'ille t^ancllelii^ker I<u^v'ln var rella, I.c1indurrissa. II/vä^t> pojatI» lvit ei koskaan ollut ollut missään tutkinnossa, ja paperien ja k/nien katuna teki känet alussa levot- tomaksi. lautta pian lräi^ raukoittui ja muisti opetta- jansa neuvon olla t^ni ja ottaa Iielpommat k/s^m/k- set ensiksi. Kaikeksi onneksi oli latina ensimäinen aine ja Kit tunsi itsensä varmaksi, lukiessaan käännettävää kappaletta. Le oli ote Nacaula^ n kolniannesta lu vasta Xit'in lempikappaleita, jonka liän useasti opet- tajansa jo1l6olla oli kääntänet. Kit ei aavistanut, miten oivallinen dänen käännöksensä oli. Hän ei myöskään tietä»)?t, että mies, joka keitä tutki, oli ollut ^lzer6een'in latinakoulun opettajan, Nelvinin, oppilas, ^sos kän olisi tietänet sen, olisi liän ekkä telmit vielä duolellisimmin t> ötä ja silloin ken- ties pilannut koko käännöksen. Käännös latinasta englanninkielelle oli aivan lap- senleikkiä Kit istä. ?ian oli liän suorittanut käännök sensä ja sai ensiksi ne valmiiksi ja n^t istui liän syk kivin s^clämmin ja katseli muita, jotka ^liä vielä kir joittivat paperille toisensa perästä. Hän rupesi mietti- mään, että liän kenties oli jotakin unohtanut, sark kaan luki lrän kaikki vastaukset, koettaen muistaa mitä opettajansa oli liänelle sanonut. !>l^t tuli levon ja syömisen sika. Lrään lienki lön kelioituksesta, joka valvoi kirjoituksia, nousivat nuorukaiset, kalpeina ja levottomina, loiset vielä pö^clän luo mennessään korjasivat jonkun sanan. ^olin IVIac Valter p^s^ttelilie kaukana Kit istä, joka ujona istui nurkassa iloiten siitä, että tähänastiset kokeet olivat olleet niin lielpot, että kän ne lavasti läpäisi. >>^r7Nsä. Kun tallt>>>> tavalla,» " 2Z,? - asian Käyvän jollain in.i^rät^II l XOlM^KVI^llVll^^VIll )I'.^ I.l l< ll. tutkintopäivä. Vilicloin oli tuo tärkeä tutkintopäivä tullut, IVlonta oppilasta oli ilmoittautunut. Kirjuri oli lakimies ja k^vin säntillinen ja kirjoittanut nimet aakkosjärjes t/ksessä ja jokaisen nimen alapuolelle oli kirjoitettu kunkin kotipaikka, ikä ja koulukaupunki. I5räs ilmoitus oli saattanut känet aivan liämil- leen. Le oli miltei keskellä luetteloa ja kuului: (^ilris- topker Kennecl/. Ikä: 15 vuotta l^ocli Lpellanclei ie. (ilöakells. Vksit^isopetus. Kaikki muut liakijat olivat saaneet opewsta viksi tunnetuissa kouluissa, ^lutt-i tämä tuntui niin omituiselta. »Le on luultavasti pilaa,» sanoi ^beneser l 'lemin^ , kirjuri, ja viisaana lakimielunä kirjoitti liän Lliristoplier Kenne6) 'lle ja p^si läliempiä tietoja sekä todistuksen pitäjän papilta. Vastaus olisi ollut kunniaksi monelle. Lukea oli liitetty kaksi todistusta, toinen L.t /olin l^ovva'^ papin, toinen liänen enonsa, »karjun kirkon» papin kirjoittama. »^oku pappi kai on lukenut poikaraukan kanssa. K/llä liänet kukka perii kilpaillessaän poikien kanssa, jotka ovat saaneet koulusivistystä. Olen saänut k/vin kiittävää kirjeea eräästä kakijasta mikä känen ni- tllt I.U ><