o 76 "*®sS 1910 Sanomia Sulan kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Heinäkuun 6 päivänä. SB^iaaBflaaaBBgaaag^^ Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla *■ ok-j vuodelta 4: — 4: 10: — ' lioielta vuodelta . . 2: — 2: 20 5: — • «eijcnnekseitä 1: — kuukaudelta . . . . — ; 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulid. Toimittajat: M. P ALLA Rl. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto i» Konttori Kauppuje:nkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:2sn il!»'!* Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vaslaauoletaaH lehden konttorissa ja on niiden hinta 1:11a, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syatymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseea seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehti n palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino nro 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Asianajajia, Asianajoa rahastoissa y. m, toim. J. Lakari. F 0 OLLILA toimittaa as,uiia vir8s '° i,iä3 y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppurelnkatu 6 suorittaa kaikeliaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—Val2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Diili läänin niaassiitiaiis- ia W Rlinteimislöleii Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 ! 3. Rihloissa. H. M. Korhonen Inga Heikkilä Paavola. Haapavesi. Kuollut. - *r> >• W Surulla ilmoitan, että rakas mieheni i Uit! liltariiti pitkän sairauden jf-lkeen uskossa Va pahtajaansa rauhallisesti nukkui kuo- lonuneen Oulussa kesäkuun 28 p:nä 1910, elettyään 66 vuotta ja 8 päivää; surumielin kaipaamme häntä minä, 2 tytärtä, 2 vävyä ja lastenlapset. Maria Lukkarinen. Virsik. 530, v. 5. 1 C~"' '* S ' ' Saamme surulla ilmoittaa, että rakas äitimme !!11 eli Räisänen, | kovan tuskan kärsittyään vaipui rau hallisesti kuolon uneen Kemijärvellä Räisälän kylässä, elettyään täällä surun ja murheen laaksossa 67 vuotta ja 2 kuukautta: jättäen jälkeensä sure maan kolme poikaa ja neljä tyttöä, joista yksi Amjriikassa, sekä lukuisan joukon sukulaisia ja tuttavia. Lapset. Ilmoituksia. Varat. A. Leppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, voimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuski- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia. ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikamialta. Mcitkustitaaji maaseudulle. Posti- ja sähkö-osoie. Seppänen, Oulu. HUOH Hl HUORA.! Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksiiia, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:N! O.-Y. Olavi L. HeSanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski E Varatuomari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle =H Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Parhaimmat (4861) 'ZL:-Z1 urpiinit Myllyjä, Sahoja ja muita Vesivoimalaitoksia varten TampereeDPellava-jaRaala-TeQ!lisDusO.Y:!tä tai Metailikonttorin kautta. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 c '/o 3 . . 4Va . 2 .. 4 ^ n .. 3Vs .. vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 Sää8tökassatilillä O Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. tcukok. 1908 Johtokuuta. ^.ipi jbww «m» *-*- g i-ift r --air mvirrnf^it Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ^Vakuuttakaa omaisuutenne! Söi tulipalon «35J varalta! »Kullervon" ja „PohJoian" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Oulu, Heinäk. 6 p:rä Zlatfaifutt tapahduttua Hmpäri maatamme lemiää tieto siitä, että hallitsija on mahmistanut roaltafunnan duuman ja maltakunnan- neumoston hywäkst)män ehdotuksen yleislvaltakuunalliseksi lainsäädäntöjär- jestykseksi. Tämä sanoma sammuttaa miimeisenkin toimonkipinän, joka kes- kuudessamme on saattanut olla tämän meille tuhoa tietämän lakiehdotuksen suhteen. Ei ole tarmis sanoiksi pukea niitä tunteita, joilla kansamme ottaa was- taan tämän tiedon. Ajatus tahtoo seisahtua. Kynä kieltäytyy merkitse- mästä, mitä mielessä liikkuu. Se katsantokanta, joka nykyisiä kei- sarikunnan hallitusmiehiä elähyttää, on saamuttanut toirvomansa päämää- rän, s. o., on saanut läpi ajetuksi lainsäädöksen, joka toteutettuna alentaa maamme rvenäläisen kumernementin asemaan. Huomioonottamatta omat jääneet suomalaisten taholta annetut perus teelliset lausunnot tämän toimenpiteen soveltumattomuudesta meille niahrvis- tettuun maltiolliseen asemaan. Turhia owat olleet huomautuksemme tämän puuhan tarpeettomuudesta ja sen tur- miollisuudesta. Kuuroja korivia oivat kohdanneet ulkomaitten oppineitten, lainsäätäjien y. m. lukuisat adressit oikeuksiemme puolesta. Kuuroille kor- mille oivat kaikuneet puoltajaimme tosiasioihin nojautumat makuuttamat lausunnot duumassa ja maltakunnan- neumostossa. liskomme kumminkin, että tämä oi keuksiemme puolesta suoritettu suuri- armoinen työ on aikanaan kantama hedelmää. Luotamme siihen, että oi- keutemme, kun emme itse ole niiden hämiöön syypäat, mielä roointaan saa^ tetaan. Mutta selmää on jokaiselle, että meidän kansamme nyt seisoo entistä suu- rempien maireuksien ja koetusten edessä. Tieto tästä melmoittaa, se pakottaa kysymään: kuinka on niitä kohti käy- tämä^ Sanoimme, että seisomnte maikeuk- sien edessä. Sama asema on niilläkin, jotka tämän aseman omat luoneet. Tä- hän asti on kaikki ollut merrattain helppoa. Kuulumattomalla kiireellä, nopeudella ja helppoudella onkin pu- heenaolema lainsäadös läpi ajettu. Mutta kun ryhdytään sen amulla kat komaan niitä lukemattomia säikeitä, joista muosisatain luonnollinen kehitys on omat erikoiset olomme ja elomme kuto- nut, niin saattaapa siitä koitua ja koituu- kin marmaan sellainen jättiläistyö, joka tuottaa armaamattomia, aamistamat- tornia maikeuksia. Kokonaisen kansakun nan elämää, jolla on takanaan pitkä ja hedelmällinen taimal, elämää, jolla on oma marma, määrätty suuntansa, ei sentään niinkään helposti moida uusille urille johtaa. Ja sellaisen mäki- mallan yrittäminen kostaa itsensä. Suomalaiset eimät toki ole epätie toisia siitä, mitenkä tuntemattomia koh taloita kohti on käytämä. Onhan fan sassamme elämänä tieto siitä, mistä nyt on kysymys. Tähän tietoon perus- tuu ja liittyy suhtautumisemme tapah- tuneeseen asiaan ja myöskin mastai- nen toimintamme. Sen tahtoisimme lyhyesti ilmaista seuraamaan tapaan: puheenaolema säädös yleismaltakun- nallisesta lainsäädäntöjärjestyksestä on laiton; emme ole antaneet todellista aihetta tällaiseen toimenpiteeseen; yleisvaltakunnalliset asiat on moitit hoitaa tyydyttämästi suomalaisen lain säädännön amulla; maltakunnan puolustus et ole »vaa tinut tällaiseen toimenpiteeseen ryhty- mistä, sillä maahamme on saatu esteettä rakentaa linnoituksia ja tuoda sota- mäkeä; me tulemme kaikesta huolimatta ole maan lojaalisia ja pitämään huolta siitä, että todellisia syitä ei tule ilmaan- tumaan Menäjän lainsäädäntö-orgaa- neille käyttää meitä ivastaan laitto malla tamalla nyt saatuja maltuuk- siaan: me tulemme ponnistamaan kaikki moititamme ja käyttämään kaikki lailli- set ja oikeutetut keinot hankkiaksemme oikeutemme takaisin. Mrnit Idjilei niMstii chinasta. „U ude s s a Aurassa" kirjoit- taa nimimerkki ..Maalainen" otsak- keella: „M ite n kä tässä nyt rumetaan elelemään? seuraa- wat marteenotettamat sanat: Maaseudulla kiertelemät menäläiset kaupustelijat antautuivat, mielapä pyr- kimätkin keskusteluun nykyisestä mal- tiollisesta asemastamme, tuoden ilmi omaperäisiä käsityksiään Suomen kysy- myksen muka onnellisesta ratkaisusta. Koska on tapahtunut, että herkkäus- koiset ihmiset ryhtymät mäittelyihin heidän kanssaan, on syytä marottaa maaseudun yksimakaista kansaa sekotta- masta itseään tuntemattomain maan- kiertäjäin puheisiin maltiollisista kysy myksistä. Me tunnemme ennestään menäläisten taistelutamat ja tiedämme, että tärkeän osan niistä muodostamat ne kertomukset, joita maata kiertämät nuuskijat rahan edestä lähettämät esi- miehilleen, ja se kiihottama toiminta, jota lähettien tiedetään harjoittaman paikallisen mäestön keskuudessa. Ny kyinen aika on kiihottajille otollisim pia. Jonkinlaista aihetta pitäisi saa- da miljoonia markkoja maksamille ioti- laskasarmeille. Mutta mitään aihetta ei Suomen kansa tule sitä haluamille antamaan. Simistyneernmällä mäestöllä on suu rin edesmastaus ja siis suurin mel- tvollisuus hillitä kuohumat tunteensa maskissa oleivina koettelemuksen ai koina. Entisiltä routamuosilta on meillä mielä tuoreessa muistissa, kuin ka kärkkäästi ajattelemattomat kansan kerrokset alkoimat jäljitellä n. s. siivis- tyneitten roskatöitä. Niin merkillisen helposti stnmat huonot esimerkit seu- raajia ja kiihotus maaperää ivähem- min kehittyneissä kansankerroksissa rou- tamuosina. Tarkemmin kuin ennen on siis pun- nittama sanat puheissa ja kirjoituksissa näinä aikoina, etteimät ne anna mas- tustajillemme tcrmetullutta aihetta moi- makeinojen käyttämiseen eimälkä hur- maa suuria joukkoja ajattelemattomiin tekoihin. Jos moisimme rajoittaa keskinäiset puoluekinastukset — niinkuin asian- mukaista olisi — asialliseen ja sihvoon keskusteluun, olisi paljon moitettu. Taistelun tuoksinassa ei taistelija aina malta katsoa, millä aseella lyö, mutta tuollaisesta taistelusta hyötyy main simullinen, yhteinen mastustaia. Me maalaiset olemme erityisesti huolissamme kaupunkilaismäestön täh den. Meillä on koko simistyneen maa- ilman myötätunto puolellamme, siksi on meidän osotettama olemamme saa mamme myötätunnon ansainneita. Eri yhteiskuntapiireissä käsitetään maltillisuuden mälttämättörnyys. Työ- mäestö, mirkamiehet, liikemiehet, yleen- sä koko maalaisiväestö toimoo järke- myydellä ja kylmälverisyydellä nyiyi- sestä hädästä selmittäman. Uskalta nee maalainen kaupunkimäestössä us- koa oleman saman käsityskannan mal- lalla. Mutta sittenkin tarivitsemme yhä toistemme tukea, ettemme mielen- malttiamme kadota ja siten tarjoa mi- Hollisillentrne aseita kouraan. Missä tullaan olojen pakosta teke- misiin menäläisten rahanomaisten ja sotamäen kansa, siinä jos missä itsen- sähillitsemistä maaditaan. Kokemuk- sestahan tiedämme, mitä saattaa ta- pahtua, maikka käyttäydymme aiman moitteettomasti. Lyhyesti sanoen koko ajatustemme suunta ja toimintamme olkoon nykyään maltillinen. Samalla auttakaamme toisiamme pysymään maltillisina. Sil- loin olemme tehneet melmollisuutemme ja tuntomme on puhdas. aa MnsMsii! pljfitii. Että aikamme on kyllin rikas mo- nenlaisista rikoksista, on epäilemättä selmä kaikille aikaansa seuraamille ih- misille. Harmoin ilmestyy sanomaleh tiä, jossa ei olisi kerrottuna jostakin tai useammista raakamaisista teoista, kuten tappeluista, murhista, itsemur- hista, ryöstöistä, markauksista, lasten raiskauksista, tilinmäärennyksistä y. m. sen suuntaisista teoista, jotka kuu- lumat päiväjärjestykseen. Missä on sitten mika näihin ja muihin kauhistamaisiin rikoksiin. Jos paljastamme ainoastaan kolme pahen- nuksen juurta, niin huomaamme kai- ken aikakaudessamme rehoittaman pa- hennuksen rikkaruohon lähtemän niistä. Ensimäinen ja kaikkein määrällisin pa- he on se, että oppineet eli niinsanottu kehittyneempi kansanaines on oppimat- lomalle rahmaan kansalle tyrkyttänyt tuota kauhistaivaa Jumalan kieltämys- oppia, Jngersollin y. m. millityksiä ja niin tamoin riistämällä riistänyt ih misistä pois omantunnon lain eli tie- toisuuden siitä, että ihminen on tili- melmollinen sekä julkisista että myös- kin salaisista teoistaan. Ja nyt kun tuo heidän sytyttäinänsä turmio on kulomalkean tamoin alkanut raimota alimmassa kansankerroksessa, omat he muka kauhistuminaan, seuraten sillä tamoin Pilatuksen esimerkkiä. Ei tosin moi millään tamoin symempään tur mioon saattaa ihmisiä millään maail- m an ajalla kuin juuri opettamalla Jumalan kieltämysoppia. Siinä jou tuu ihminen alemmas luontokappa leita. Toinen pahennuksen juuri on oikean lasten kasmattamisen laiminlyönti. Sen sijaan että manhemmat kasmat- taisimat lapsiaan kurissa ja Herran pelmossa, antamat he niitten juosta päimäkaudet tietymättömissä, jolloin heillä on tilaisuus oppia harjottamaan kaikkia paheita ja ilkimaltaisuutta. Mieläpä moni kurja manhin puoltaa ja peittää lastensa pahoja tekoja siihen asti, että saapi hänessä nähdä kurjan maankiertäjän tai saapi nähdä tahi kuulla lapsensa istuman manki- lassa, jolloin hän ei saata enää kiiltää manbempiaan tuon määrän rakkauden edestä. Tässä käypi toteen miisaan kuninkaan sanat: „Joka mitsaa sääs tää, se mihaa lastaan". Kolmas pahennuksen juuri on mää- rin käytetty huoneenhallitus. Paljon lötityy senlaisia isäntiä ja emäntiä, jotta sallimat huonemäkensa ivapaasti puhua ja harjoittaa kaitkea riettautta kuullen ja nähden, mieläpä ottamat itsekin siihen osaa. Häpeälliset ja irstaiset puheet, laulut ja lorut, sopi- mattontat ja huonoja maikutuksia sy- tyttamät leikit jatkumat monessa per heessä aamusta iltaan asti. Entä sitten nön ajalla. Kerrassaan täydel- iistä luontokappalten elämää. Tno ylimuistotsista ajoista säilynyt ja yhä moimassa oleiva yöjuoksu tuottaa suu- ren joukon julkisuuteen pimeyden töitä. Onhan taivalliseSti täällä pohjolassa noin 10 ja 1.'» prosenttia amiottomia lapsia seurakunnassa syntyneitten jou- kossa. ^töitten n. k. äpärälasten äi- dit saamat nimen: ..lanqennut nai- nen", mutta missä on sitten lanqennut mies. Onko sitä kukaan kuullut mai- nittaivan^ En ainakaan minä. Päin- mastoin kuulee monesti ikäänkuin lei- killään kehuttaman sellaista poikaa, joka on onnistunut langettamaan useampia naisia. )!iin kauan kun Suomen rikoslakia ei komenneta tuonlaisissa rikoksissa, niin olisi jokaisen perheen haltijan pi- dettämä ankarampaa järjestystä, että tuonlaiset pimeyden työt tulisiroat es tetyiksi. Pitäisihän simistyneellä kan- salla toki olla enempi simeydentuntoa, ettei pidettäisi kunnia-asiana sitä, mikä tuottaa häpeää. I. M. Sähkösanomia n t i. H e t f t ti ti, 4 p. heinät. „Nowoje Mremjan" mu- kaan on Keisari wahwista- nut yleistvaltakuunallisen lainsäädännön ehdotuksen. W. t. jiröfiirnattori erotettu. Helsinki, 4 p. heinäk. Kenraaliknwernöörin esi- tyksestä on senaatin oikeus- osaston esittelijäsihteeri, w. t. prokuraattori (5harpen- tier erotettu. Ar?l Fredrik Charpentier on syntynyt 1S65. Suoritettuaan lain opilliset tutkinnot tuli hän 189!) senaa- tin oikeusosaston protofoUafihtecrifsi ja seuraamana muonna esittelijäsihteeriksi. Oli lainmalmistelukunnan nuorempana jäseiienä muodesta Määrättiin miirne muonna m. t. vrokuraattoriksi. Hiljattani pyysi hän mapautusta tästä mirasta, mutta näyttääkin saaneen eron toisessa muodossa. Yleisiä uutisia. — Suomen afiat ministerineu- wostossa. Ministerineumosto on istunnossaan t. k. 1 p. tarkastanut neumostolle lausunnon antamista mar- ten lähetetyt Suomen senaatin ala- maiset esitykset: 14 henkilön mapauttamisesta Wenä- jän alamaisuudesta Suomessa; 72,082 mk. 80 pennin myöntämi sestä maltion maroista kormaukseksi maltion hankkimasta maakappaleesta Kuortaneen pitäjässä kansan keuhko- tautiparantolan rakentantista marten sinne; Helsinqin laimanpäällikköyhdistyk- selle myönnetyn maltioamun ivuotuis- ten kuoletusrnaksujen suorituksen lyk- käämisestä 5 muodeksi: 3:»0,00() inkan suuruisen 5, ^.o:n maltiolainan myöntämisestä muutamil- le Turtolan ja Kolarin maanomistä- iille: sekä oikeuden antamisesta Biörlbodan teh- dasosakeyhliölle saada takaisin tulli maksut yhtiön maahalituoinasta lehti- teräksestä. — vaaliluettelojen laatimi nen. Senaatti on käskenyt läänien ku- ivernöörej.a maalilain 17 ^:n mukai' sesti ryhtyiiiään toimenpiteisiin täydel- listen muotta in 11 ivarten karmitta- wain '.vaaliluettelojen laati»niseksi. Sen ohessa on henkikirjollajain teh- tämä kaksi lisäluetteloa, toinen, johon otetaan äänestysalueella asuivat m. li) 11 '2± muotia täyttämät henkilöi, ja loinen, jvhon taas otetaan ne, jot- ka m. 1!)1'2 täyttämät 21 muotta. s i)kt't kappale edellistä luetteloa tutee antaa tammikuussa asianomaisille ivaalilauta- kunnille, toinen jää henkikirjoittajalle. Senaatti on sen lisäksi maltuuttanut kumernöörit htiomauttamaan asiauoinai- sille maalilaiitakunnille, että tarkoin noudattamat maatilain 17:nen ^:n tois- ta kohtaa. — Majesteettirikos. Painoyli hallitus on senaatille tehnyt esityksen kanteen nostamisesta pilalehti „5kurit- kaa" mastaan erään sen miiine nume rossa olleen kuivan johdosta, jonka teksti painoylihallituksen mielestä sisäl- tää majesteettirikoksen. — Ruotsalainen lvirkamies Po ronhoitoa tutkimassa Suomessa. Ruotsin Pietarissa olema lähetystö on ilmoittanut Menäjän ulkoasiain minis- teriölle, että Ruotsin palmeluksessa ole- ma metsäntarkastaja E. von Sydom aikoo yhden apulaisensa kera tehdä ke- sällä kulumaa muotta matkan Suo- meen tutkiakseen poronhoitoa täällä. Asiaa esiteltäessä senaatissa päätti senaatti ilmoittaa asiasta Metsähalli- tukselle ja Oulun läänin kumernöörille.