Dttoi^ailla IZykkckuun Lk) pm» 1910 - N:o 122 - 3 PalStoittamtStvimisto. Maanm.i»sinööri tt««ra» Söderholm- 13S2 Turku, Humalistokatu 3. Pah. 10 43 -Lokakuun 20 p:nä. ?5 KuliSKien takaa". Sosialidemokraattisen puolueen edus> iajat eduskunnassa ovat enimmäkseen perusteellisemman sivistyksen saa mattomia. TuSkimpa heillä paljon muita tietoja on kuin mitä omat leh distään saaneet, ja se — jumala pa> rotkoon — ei ole paljon. Sosialisti aatteet, sellaisiksi kuin ve omat Suo messa muodoStuueet, ei juuri tyydytä itsenäisesti ajattelemia. Ja sosialis tiset Valitsijat omat enimmäkseen sel> laisia, jotka uskomat maikka kuinka paksuja asioita, kun maan heille luva taan jotakin .erinomaista", josta kui tenkaan ei mitään tule. Järkemämmät edustajat eivät ole kaan seuranneet sosialistein«päähulln- tuksia", maan koettaneet toimia maltilli sempaan ja parempaan suuntaan. On pa joitakuita erouuutkiu, kun eimät ole voineet kaikkea sulattaa. Tuorein ero on kansakoulunopettaja Joosua Järmisen. Hiin on ollut sofia- liSti-eduStaja kaikissa eduskunnissa, mutta on nyt jättänyt vanhan seu ransa. Erostaan on hän kertonut seu raavaa: .Eroamiseni syyt voin jakaa kah teen ryhmään, mm. niihin, jotka kos kemat siveellisyyskysymyksiS ja mihin, jotka taasen tarkoittavat yhieisknnnal lista uudistustyönä. Mitä ensimainittuihin tulee voin viistä sanoa seuraavaa: Heti ensi- mäisiStä päimistä alkaen, kun v. 1907 tulin Helsinkiin kansanedustajana, koh tasi mmut pettymys toisensa jälkeen sosialidemokraattisen puolueen siveelli seen kantaan nähden. Meidät uudet maalta tulleet edustajat, jotka silloisen huumauksen aikaua olimme nakewi> nämme elämämme ihanteen sosialide- mokraatiaSsa, meidät kokemattomat edustajat vietiin heti alussa .Työ miehen" kirjapaino-osakeyhtiön toimes ta pidettyihm tervetuliaisjuhliin H el- sillgin tunnetuimpaan kapakkaan. Tästä hetkestä alkaen on sitten sosialidemo kraattisen ryhmän keskuudessa ollut alituisia siveettömyys- ja juoppous- juttuja, jotka lamauttavasti omat vai kuttaneet sekä saattaneet meille meikä läisen sosialidemokraatian siveellisyyden oikeaan valoonsa. Tuskinpa on ollut sitä istuntoa, ettei ainakin joku sosi- olidemokraatisista kansanedustajista olisi ollut hutikassa. Kotkassa pidetyssä puoluekokouksessa oleskelivat johtonne- yet kapakassa. Alustuksia raitliuskysy- myksissä ja kieltolakiasiassa tultiin esit tämään — kapakasta. Muut siveyS- käsitteet ovat olleet yhtä löyhät. Ihtä löyhä on ollut sosialidemo kraattisten sanomalehdissä ilmenevä moraali. Esim. „Työmies"-lehdessä on toisinaan parikolmeiymmentäkin il moitusta, joissa joku "Tannerilainen" tai .Elävän leski" haiee elämän to veria. Puhumattakaan siitä, että näissä lehdissä murhat, puukotukset, iappelut y. m. rikokset säännöllisesti vieritetään n. s. kapitalismin, nykyisen yhteiskuntajärjestyksen niskoille, sa malla knn rikoksentekijät surkutellen vapautetaan teoistaan. Että tällainen oppi vaikuttaa rappeuttavasii kansan ja etenkin sen tulevan polven siveelli seen tilaan, on selvää. Sanomaleh tiä meillä lukevat ei ainoastaan van hemmat, vaan myöskin lapset. Sosia- nstilehtien tällainen kylvö epäilemättä kantaa vastaavan hedelmän. Ea myöskäa hyväksy sitä, että puo- hzeen puhujat selittävät »ruumiini on omani, saan menetellä sen kanssa, ku ten haluan. Naineet ja naimattomat saavat sukupuoliasiassa menetellä mi- ien tahansa — se on heidän asiansa"- Tällaista oppia noudattaessa kansa ennen pitkää joutuisi ehdottomaan tur mioon. Ihteiskllnnallisiin uudistuksiin näh den olen tullut siihen vakaumukseen, että sosialidemokraatit pitävät taktii kan pääasiana. Tehdään julman ko lvia ja paljon vaativia vastalauseita ja kuitenkin toivotaan, ettei näistä s vaatimuksista tulisi mitään. Toivo taan väet ja menetellään sen mukai sesti, että porvarit äänestäisivät ve kumoon, jotta sitten saataisiin syyttää porvareita riistämis- ja sortannsha- luSta. Vastalauseisiin lyödään ilman mitään harkintaa hirmuista vaatimuk sia, mutta milloinkaan ei edeS tahdo- takaan näyttää, mistä varat saatai siin. Tällaisia ovat olleet äitiysva kuutus, vanhuuden vakuutus y. m., jotka sosialidemokraattien päättömien Vaatimusten mukaisesti järjestettyinä olisivat aivan mahdottomat. Kansalle tehdään paljon kauniita lupauksia, joita /i mitenkään kuiteukaau voida täyttää. Sen sijaan todellista työtä kansan hy väksi tehdään mitättömään vähän." Tämä silmäys sosialisten .kulis sien taa" on omiansa aukaisemaan ib- miSten silmät näkemään sitä .hum puukia", jota min suuressa määrässä löytyy sosialiStipuolueessa. Ja tämä silmäin ankeamme» on sangen tar peellinen erittäinkin nyt, jolloin vaa lit owat owella ja nousee kysymys keitä eduskuntaan «alitaoa. JoS Joo sua Järunseu kumaus tulisi yleisemmin tunnetuksi, voisimme warmaaukiu toi voa, että suuri joukko jättäisi sen puolueen, jonka johtomiehet eivät juuri osaa muuta kuin — suuria puhua ja kuluttaa eduStajapalkkaausa kapakoissa. Isänmaan onnen ja sen arvon täh den olisi toivottava, ettei kansan luottamus enään olisi viin sokea kuin tähän aSti. Zdll5Z»0petll5 5ll!M55S IvkllVtioim iM-MS. Liitteenä Suomen viralliseen tilas toon on painosta ilmestynyt tilastolli nen yleiskatsaus Suomen kansakoulu- toimeen lukuvuouua 1908—1909. Esitämme julkaisusta seuraavat tiedot: Maamme seminaareissa ja niihin yhdistetyissä harjoituskouluissa oli lu kuvuonna 1903—1909 kaikkiaan 106 mies- ja naisopettajaa. Oppilaiden lukumäärä seminaareissa oli 1,099, 522 mies- ja 577 naisoppilasta, har joituskouluissa kaikkiaan 1,591. Kaupunkien kansakouluissa oli luku vuonna 331 mies- ja 939 naisopet tajaa eli yhteensä 1,270 henkeä. Oppi laitten luku oli 36,504, 17,945 poi kaa ja 18,559 tyttöä. Näistä oppilaista sai 28,469 suo menkielistä ja 8,035 ruotsinkielistä opetusta. Jos kaikki 36,504 oppilasta jaetaan tasan edellämaiaitmlle 1,270 mieS- ja naisopettajalle, tulee kutakin opettajaa kohti 29 oppilasta. Lähinnä edelliseen lukuvuoteen verraten oli kaupnnkien kaujakoulujen opettajisto lisääntynyt 120 hengellä ja oppilas luku 1,876 lapsella. Samauo vikana oli toimessa kaik kiaan 2,788 maalaiskansakoulua. Näistä kausakouluista 2,275:dessä yksi opet taja tai opettajatar johtajana, jonka ohella on kuitenkin hnomattava, että useimmat samassa paikassa olevat kou lut, jotka ovat tilastoon otetut kak- soiskouluiua (erityisinä pojille ja ty töille), opetukseen vchden olivat yh distetyt yhteiskouluiksi, joita kutakin siis johti sekä opettaja että oppettaja- tar. Suuren oppilasluvun talia oli 513:Ssa koulussa sen lisäksi, kansakoulu- asetuksen 128 Au mukaan, apuopetta- jia tai opettajattaria. Opettajisto, »onka lukumäärä edellisenä lukuvuonna oli 3,197 ja nyt oli lisääntynyt 3,379 hengelsi, sai palkka-apua yleisistä va roista. Sen lisäksi on 2,103 henkeä osaksi opettajina ja opettajattarina käsi töissä, osalsi satunaisina apulaisina jois sakuissa muissa aineissa. Kansakoulujen varsinaisista opetta jista oli 2,251 virkavahvistuskirjan saaneita, 758 koetusvuosiksi otettuja ja 370 virantoimittajia. Opettajatoi meen vaadittavaan kehitykseen nähden oli 3,340 opettajalla ja opettajattarella täysi hakukelpoisuus, jota vastoiu 39 oli sellaista vailla. Maaseudun kansakoulujen yhteen laskettu oppilasluku oli 121,353 laSta. Kun puheena olevissa kansakouluissa lähinnä edellisenä lukuvuotena kävi 112,362 oppilasta, oli siis kansakoulu' opetusta nauttivien lasten lukumäärä tänä lukuvuonna lisääntynyt 8.991:llä> — Keskimääräinen oppilasluku kussa kin maaseudun kansakoulussa oli 44; joS koko oppilasluku jaetaan «iille 3,379 hengelle, jotka olivat koulujen varsinaisena opettajistona, niin tuli jokaista mies- ja naisopettajaa kohti keskimäärin 36 oppilasta. 1,682 kansakoulussa pidettiin pikku lasten koulua, kuten kansakonlnasetuksen 124 § määrää. Näiden oppilasluku oli 40,694 lasta. Kaikissa maalaiskunnissa oli luku vuonna 1908—1909 ainakin jokin Mhallituksen valvonnan alainen ylem pi kansakoulu vaikuttamassa. Tässä on vielä mainittava, että kaksi koulua joutui lakon alaiseksi. Tämän johdosta oli toinen näistä, Nurmeksen Muje- järven koulu, ainoastaan syyslukukau den toiminnassa. Toinen, eli Päskmar- kin koulu Kristiinankaupungin maa laiskunnassa, toimi sitä vastoin kyllä koko lukuvuoden, mutta oppilaita oli ainoastaan 3. Kansanopistoja, maamies- ja emän täkouluja y. m. oli lukuvuonna 1908 —1909 yhteensä 36; opettajia oli niissä 258 ja oppilaita 1,605. lissllljs. — »aiku-lebti saanut »Sänfilityksen Not» Wremjalta. Rvm. Wremjan Heisin- gin kirjeenvaihtala sanoo Kailn-lehdin an saitsema» erityistä huomiota, lehdessä kun väitetään loruksi makuutuksia, että Suomen kansa on yhteenliittynvt.vihollismielisyydes» sään venäläisiä politiikkoja mustaan ja jossa kehotetaan suomalaisia tunnustamaan venä- läisten yhdenvertaisuuden maatimia myönny tyksiä. »Kaiku" tuomitsee hajotetun eduskunnan menettelyn ja huomauttaa, että eduskunta ei ilmaise Suomen kansan todellista tahtoa. — Eduskunnasta kieltäytymiset. Mais- ! teri Wäinö Wuolijoki on kieltänyt ro- I PeamaSta sosialistien edustaiaehdokkaakfi. . ^ — A. Neinbott, w«cha tunnettu we»S- läiuen YStämämme, pitää suomalaisia mie» lenmikaisina ja ehdottaa suomalaiset panta vaksi pakkopaitaa». Hän kääntyy hallituksen Vuolee» ja kysyy onko sillä pakkopaidat wal« mtilio. O» sillä miehellä sisua! Perhe-uutisia. — kihloihin omat menneet: Neiti Dag- ny Andersson Helsingistä ja hra G. Flodm FöglöStä. — Lääket. kanditaatti B. Atslhan ia hammaSlääkärinkandidaattt Agda Boije. — Maanmiljelijäu tytär ueiti Hilja Harjula Manajasta ja maanmiljelijä Wilho Salajär- mi OrimattitaSta. — Neitt Lyyli Heikkilä ja maaumiljelijänpoika Lauri Korpinen Janak kalasta. — Vihittyjä. Amloliittoott oa Mi- hitty: Suuuuutaina Tampereella leski rouva Katja Bosoff ja kaupanhoitaja Niko lai Bogdanoff. — Sunnuntaina morsiamen kodissa Kristiinassa neiti Ewa Grönfors ja Haugö-Btadet-lehden toimittaja G. MoUs- Mellberg. — Wiime summittain» Helsingin pitäiän kirkossa neiti Jenny Nummelin Hel singin pitäjästä ja rautatiemirkamieS Lauri Peltonen Tillurilasta. — Eilen Helsingissä lääninkamreeri O. Silen ja neiti Agda Wasz. — Avioliittosopimuksen ovat solmi neet neiti Ida Hiillos ja hra Jalo Kiwi. — Hopeahäitää» viettimät maanantai na Reposaaren höyrysahaa isännöitsijä A. Haeggström ja hänen puolisonsa Adonika, o. s. Sevon. — Syntymäpäiviä. Sv vuotta täyttää tänään maalarimestari I. G. Massholm Helsingisiä. 50 vnotta täytti t. k. 17 pnä ruu niin mirkatalon työniohtaja Mooses Santala Oriveden Siukolassa. — Sv vaotta täytti eilen komuli Atsel Holmström Helsingissä.— 50 muotta täytti eilen Joensuun pormestari I. W. Walleuius. 4 S vuotta täytti toispäivänä Karjan kirkkoherra I. E. af Hällström. poimintoja. — Reheviä kasvullisuutta. Raisiossa on erään maatilan pellosta tavattu tavalli nen Mustialan lanttu, joka ilman naatti- painoi S kiloa. Kellarimestari Svenssonin puutarhassa kaupungissamme on saatu toinen perunasato tänä vuonna. — Vaikeaan pulmaan saattoi munan toissapäivänä poStiin jätetty kirje täkäläisen postikonttorin. Siinä oli osote: »Syster Diangy, Himmelen" (Sisko Diangy, Tai vaassa). Paikka ei kyllä ole tuntematon, mut ta kirjettä sinne et voida toimittaa. — Harvinainen lnonnonoikkn. Pudas järven Alakollajaa kylässä leikattiin äskettäin erään härkäporon silmän päältä siihen kas vanut jättiläismäinen pahka, joka eristettynä painoi kokonaista 17 kiloa. Eläin voi leik kauksen jälkeen hyvin. — yhdeksäntoista asteen Kattanen. oli Rolvauiemes Kemihaarassa km. poh joiseen Rovaniemen kirkolta) t. k. 11 päivän aamuna. — Gnnri tnrnipst on kasvannt maan- viljeliiä Juho Suomisen pellossa Hirven- luodon Kyyrlässä. Turnipsi painoi S kg. RZOgr. —Lämpimän syksyn scnrankfia Mähän- Heikkilän Myllymäessä o» tavattu vaadel- manvarsi, jossa oli vastikään kypsyneitä va delmia. Sinivuokkoja on poimittu Naantalin luoS- tarimäellä ja valkovuokkoja eräästä puutar hasta siellä. Mmlta kotiiimlta. — Iktatellot. Helsingin „Walko- nauhau" pyyntöä kirkon kellojen soitta misesta läpi vuoden joka Päiwä kello 8 illalla kymmenen minuntin ajan, jotta lapset tietäisivät olevan ajan lahteä kotiinsa kaupungilta, pitivät Helsingin kirkkovaltuuskunta sekä kasvatusopilli sesti järkevänä että tehokkaana, varsin kin jos sekä kodeis.a että kouluissa, ku ten anomuksessakin sanotaan, lapsien mieleen teroitetaan soiton merkitystä. Sentähden valtuusmiehet suostuivat anomutseen kokeeksi ja tulee Nikolain kirkon kelloja soitettavaksi joka ilta tä män vuoden loppuun ja koko seuraa van vuoden. — Soitto tulee seurakun nalle maksamaan 3 mk. illassa, siis 1,095 mk. vuodessa. — KeilkSytyi juna» alle. Maa- nantaina klo 1 aikaan päivällä heit täytyi Mipurin asemalla junan olle eräs työmies, nimeltään Kalle Holopai nen, kotoisin Haminasta. Miehen oikea sääri meni poikki, mutta ei hän kuiten kaan kuollut, vaan vietiin lääninsai raalaan hoidettavaksi. Miipurin etsi vän poliisin toimesta oli mies viety asemalle lähetettäväksi Haminaan mieli sairaaksi epäiltynä. — Aosmsja Somerolla. Wiime lauantaina aamulla kun Someron Ki- visojan kylässä asuva itsellismies Kalle Melander tuli ulos huoneestaan, odotti häntä ulkona 2 miestä, jotkä löivät hänet tainnoksiin ja anastivat häneltä velka-kirjoja y. m. arvopapereita ynnä tyhjän rahakukkaron. Ku» M. toipui, alkoi hän huutaa apua jota pian tuli kin, vaan olivat miehet jo paenneet lähellä olevaan metsään. — Maantielle ksoli kulkukauppias Juho Paukkonen viime perjantaina ol lessaan matkalla Petäjävedeltä Jäm sään, noin S kiloin. Jämsän rajalta. Siinä löydettiin hän kuolleena, luulta vasti halvauksen kohtaamana. — Miinan »illttykfii. Terva joella Miipurin Pitäjässä pidettiin vii me lauantaina iltama, joka — iltama- paikan läheisyyteen saapuneen salakapa- lvitsijan toimen tuloksena — päättyi tappelulla, jossa 9 miestä s aipuu- konh aavoja, ken lievempiä, ken vaikeampia. Kahta pahimmin haavoit tunutta hoidetaan nyt Miipurin läänin sairaalassa. Kuinka suuri se raakuus vielä on kansamme keskuudessa! — Mell ampunut sisarkaan. Wi:me maanantaina klo 1 aikaan päi vällä ampui Lappeen pitäjän Haapa järven kylässä talollisen Muukkosen 6 vuotias poika 4-vuotista sisartaan Hel- mt Mariaa. Poika oli saanut van hemman veljensä haulikon käsiinsä, jonka veli oli jättänyt hetkiseksi eteisen nurk kaan. Haulipauos tunkeutui oikeasta olkapäästä sisään, tullen ulos kainalon alta. Kuolema seurasi heti. — AmpNi itsensä. Sunnuntaina t. k. 16 päivää vasten yöllä, ampui Pietarissa „Akwarium" teatterissa re- volmerilla itsensä Suomen rantateiden Udelnajan aseman sähköttäjä Zrjö Wiik. W. oli poistunnt jo lauantaina ase malta, eikä tullut virkatehtäviinsä. Lähempiä tietoja itsemurhan syistä ei vielä tiedetä. N-niä tietoja. Helsingin meriksnlun johtajaksi ja ensiimZiselsi opettajaksi on määrätty luotsilai- toksen alilmitnautti, merikapteeni I. G. Lind holm. Tuomi-yhtiön apulaisjohtajaksi valitsi yhtiön hallitus maanantaina pitämäs sään kokouksessa lat. kand. HeikU Ritavuoren. keisarillinen linna. Meisteu rakeu- Misten ylihallitus on anonnt 9,805 mkn SO p:iu määrärahaa korjaustöitä varten keisa rillisessa linnassa. — Rovaniemen metsätvartijakoulusta sai t. k. IS puä päästötodistuksen m. m. K. W. Suvinen Alastarosta. — Kääriä S markan rahoja liikkuu Kuusamo» Kirtkokedvlla. Olkaapa varuillan ne, sillä rahat ovat niin hyviu tehtyjä,ajotta mitä on vaikea erottaa muusta kuin ää- uestä. — Vesijohtolaitoksen aikaansaamista varten Kotkaan on sikäläinen kaupunginval tuusto ryhtynyt valmistaviin toimenpiteisiin. — Työväenopisto Kotkaa». Työväen opiston on Kotkan kaupunginvaltunsto päät tänyt avata Kotkassa ensi tammikuussa. — Hinkuyskä, tm» varsinkin lapsia au- karaSti rasittama lulkutautt on jo Pitkän ajan, melkeinpä koko kesän, vieraillut Num melan seuduilla MihdiSjä. — Tulirokko raivoaa kytäjällä. vie den lapsia mukanaan manalan majoille. Niin pä MutaSten torpan itselli>en Mnorelan 6 lasta, joista kahdet katjoset, kuoli lokalnnn K päimän ja saman kuuu Itt puä välillä. Kaamean jälen jätti kuolema kotiin. — Vahingot seuraa. Eräältä pientilal liselta, T. «mrväräiseitä, Uudenkirkon Syliä- läSiä, on tämän kesän aikana kuollut lehmä, Masitta, L hemosta, 3 porsasta ja joku mää rä kanoja. Mimeksi kuollut hevonenkin mak soi yli Lvv ruplaa. O» siiä siinäkin kolausta köyhälle. — «apearaitetnen rantatie lienee hank keissa Keravalta Tuusula» kirkolle sekä sieltä edelleen Hyrylän kylään. Kirjallisuutta. Kustannusliike Arvi A. Kariston kustannuksella Hämeenlinnassa oa il mestynyt ja meille ilmotettavaksi lähe tetty seuraavat uudet kirjat: Anja ronma, romaani, kirjot- tanut U. W. Malakorpi. 222 si ivua, hinta 2: 50. — Miimeisimmillä teoksillaan on Malakorpi arvostelijain Turun Siemenkauppa. yksimielisten lausuntojen mukaan nous sut nuorten kirjailijaimme eturiviin. Tässä teoksessaan käsittelee Malakorpi avioliitto-tarinaa omintakeisella, runol lisella tavallaan. ,,813", uusia Arseue Lu pin'in ihmeseikkailuja, kirjot- tanut Maurice Leblanc, rans kankielestä suomentanut W. Hämeen- Anttila. Charles Crombien piirtämin kuviu. Hinta 3 mk. — Ranskalainen Leblanc on Arsene Lupin-sarjallaan saa vuttanut jo mailmanmaineen. Lupin- seikkailuja on jo ennen ilmestynyt 3 kirjaa. Sitäpaitsi on saman kustannusliikkeen kustannuksella sarjassa „kirjallisia pikkuhelmiä" ilmestynyt jälleen seuraavat kolme kirjaa js n:rot 28, 29 ja 30. Aetjä piiitväZ, kertomus, kirj- Emile Zola, ranskankielestä suo mentanut Timo Tuura. Hinta 75 p. — Zola on mestari ihmistnntemuk- sessa. Hän saarnaa suuripiirteistä, läm minhenkistä oppia. Hänen teoksensa osottavat harivinai-ta neroa, ja niiden pernspohjana on aina ihanteellinen, si veellinen aate. Suurmaras, kertomus, kirjottanut Jenny Blicher-Clausen, suo mentanut EmilMaunsteen. Hinta 7S p. — Tekijä oa meillä tunnettu ja paljon pidetty ja varmaan tämä pikku kirjanen, jossa tekijä asettaa silmiemme eteen varkaista suurimman ja syntisim- män nim. „m a i n e v a r k aa n", on löytävä monta kiitollista lukijaa itsel leen. Manina Manini — Sallia»»» herttuatar, kaksi kertomusta, kirjoitta nut Ste ndh al (Henry Beyle), rans kankielestä suomentanut TimoTunra. Hinta vain 75 penniä. Sama kustannusliike järjesti syys kesällä kilpailun seuranäytelmien kirioit- tamisessa, joko kaksi- tai yksinäytöksisiä. Kilpailu oa nyt päättynyt ja palkinto- tuomareina olleet kirjailijat O. Man ninen ja Aarni Kouta ovat tarkasta neet ja arvostelleet palkintojen arvoi siksi seuraavat näytelmät ja seuraavien henkilöiden kirjoittamat: I p. 300 markkaa teokselle «Wäke» viä voimia", 2-aäytöksinen näy telmä, jonka tekijäksi nimilipun avattua on huomattu kirjailija U. W. Mala korpi. U p. 150 markkaa teokselle »Leh toset ja Mehtoset", 1-näytöksi- nen pila, jonka tekijäksi on huomattu Lauri Pohjanpää. II p. 150 markkaa teokselle .Kun naiset pelkäävät", 1-näytöksinen huvinäytelmä, jonka tekijäksi on huo mattu Wille Akkanen. III p. 100 markkaa teokselle .Raa ti m i e h e k s i", 2-nöytöksinen huvi näytelmä, jonka tekijäksi on huomattu Taavi Viljakainen. III p. 100 markkaa teokselle „O ve lat varkaat", 1-näytök,inen huvi näytelmä, jonka tekijäksi oa huomattu Ruupertti Kainulainen. Palkintoja varten olemasta raha määrästä jäi jälelle 1,000 mk„ mikä summa tule^ Mstettemäkji vastaista sopivien seuranäytelmien kirjoittamis- kilpailua varten. HM ja toista. — Härkä heittänyt puukolla poikaa. Tapaus tuntuu uskomattomalta, mutta niin kuitenkin tapahtui Ähtärissä Nie- misveden kylässä Pirtin talossa t. k. 10 p. Isäntä tappoi härän ja oli jo laskenut me ren ulos, heittäen puukon kädestään häcän jalkapuolelle. Kuolinkamppailussaau alkoi härkä potkia säikytellä osuen läizellä olemaan puukkoon, joka lensi vieressä seisoman pojan jalkaau, teh den noin pari tuumaa pitkän haaman luuta myöten, Maikka pojalla oli kengät jalassa. Priima Saksan heti koiomyöski» myöhemmin hankkii haimalla ö«Z2 Rudolf Gardberg, Linnankatu ISb. Hnuialistolatu 13. MMlien Mhtililjsjs Taru» Lehdes losttoriSsa. Läntinen Rautakatu 19. — Hitaasti, mutta varmasti. Pirtti-Tuomihlainen, joka monet muodet o» majaillut Milloin minkin talon tai torpan sannassa Pieksämäen syrjäkylissä, sai eräänä päimänä sellaisen päähänpiston, että hänen piti matkustaa Mikkeliin, missä ei ollut käy nyt 15 muoteen. Hänpä meni siis asemalle pyytäen saada piletin Mikkeliin. Rahaa ei Tuomihtaisella ollut kuin yisi markka, minkä hän oli onnis- tnnllt pitkien aikojen kieltäymyksillä säästä mään. Piletti maksoi tumminkin 2 mk. Sv penniä, joten ukon rahat eimät riittäneet. Hän oli suorastaan kiukuissaau, kun lipun myyjä ei suostunut tinkimään. Tnomihtainen meni tiehensä, ja lnultiin hänen jättäneen koko mat.ansa siks-en. Mutta kun junailija tuli tarkastamaan pilettejä, oli ukko kumminkin mukana. Hän oli tullut jn- naan takapuolelta, ja armeli nyt »voimansa matiusta ilmaiseksi, kun tinkiminen ei ollut käynyt laatuun. Junailija maati lippua. Turhaan tarkasteltuaan Laskujaan virkkoi Tuomihtaiuen sitten: Maksan maanantaina, maksan maanan taina. Mutta tämä ei käynyt laatuun. Ja sit ten ajettiin hän junasta Meijerhomin py säkillä. Mutta Tnomihtaiselta eivät keinot loppu neet. Seuraavalla junalla matkusti hän Lam- miumäkeen ja samalla tapaa siellä Mikkeliin. Tuovihtainen pääsi matkan perille tosi» .hitaasti, mntta varmaasti". Eikö se mitään maksanutkaan. Enin luettu kirja maail» massa. Mikä on enin luettu kirja maail« massa? Se on raamattu. Oa olemassa Paljon huvittavia ja hauskoja kirjoja, mutta jos niitä kutakin pitäisi lukea aamuin ja illoin, viikottain ja kuukau sittain ja vuosittainkin, väsyisi niihin niin, ettei sietäisi niitä silmiensä edessä. Kirjc>t ovat knin kaivoja. Toiset sy- vemyiä, toiset matalampia. Ne tyh. jentyvät pian, mutta Raamattu — se on kuin meri! Siinä on matalikkoja, joista pienikin lapsi pääsee yli, mutta samalla syvyyksiä, joissa jättiläisenkin ou uitava. Aksi n Lontoossa ou tuhansittain saar naajia, siinä Mirassa omat monet olleet 30—40 vuotta. Koko elämänsä ajan ovat tutkineet raamattua ja eivät he ole vieläkään pohjaa tavanneet. Maikka he vuosikymmeniä vielä eläisivät ja yhä tutkisivat tätä kirjaa, eivät he voisi sanoa: .me olemme jo Raama tusta löytäneet kaiken sen mitä siitä voi löytää. Siinä ei ole enään mi tään uutta!* Kuka voisikaan luetella kaikki raamatun tutkijat, jotka voivat sanoa samaa. — Kerran eräs englan tilainen rupesi tutkimaan kuinka monta kirjaa oli kirjoitettu raamatun aat teesta. Tulos oli yli 60,000 kirjan nimeä, joiden sisältö oli johtunut raa matusta. Mutta sittekin on tämä lähde tyhjentymätön, se on aina täynnä uutta elämän vettä, josta sekä hengelliset kir jailijat ja miljoonat sielut ammentatrat virkistävää ja elähyktävää voimaa. AlMll Kmyt Olut ei saa puuttua yhdestäkään kodista. 8400 16 tietävänsä minulla olevaa hyvin kauniin äänen sekä toivoi saavansa sitä kuulla muutaman päi vän perästä. Mimein hän johti puheensa kuk kiin. Minä kiitin nöyrästi häntä siitä erittäin kauniista ja somasta kukkakimpusta, jonka olin saanut häneltä ja sanoin hyvin paljon pitäväni kukista. — Minä olin vakuutettu siitä, sanoi hän mi nulle, ja sentähden rohkenin niitä teille lähettää. — Ne ovat sangen kauniita, sanoin minä, ja minä hoidan niitä niin, että ne pysyvät pitem män ajan kauniina. Hän suuteli kättäni innok kaasti ja hellästi kiitokseksi puheistani ja sanoi: — Ensi sunnuntaina lähetän teille toisia kuk kia. Minä toivon löytäväni vielä kauniimpia, kuin nämä ovat, ett'ette katsoisi niitä ylen eli halveksisi. Hän lisäsi, silmäillen minua tummilla vilkkailla filmillänsä: se oli eräänä sunnuntaina kuu minulla oli onni ensikerran nähdä teidät. Se tulee olemaan muistona siitä verrattomasta onnesta, kun saau kunnian joka sunnuntai Lorilta teille kukkasvihon . . . Senjälkeen hän sanoi minulle liikutetun näköisenä ja niin hiljaa, että ei kukaan muut, kun minä, voinut kuulla: Mi nun korkein ja hartain toivoni on se, että minä koko elämäni ajan aina joka sunnuntai saisin teille tarita yhden kukkakimpun. g Minä tulia uiin hämilleni tästä hienosta ja kauniista rakkauden selityksestä, että loin silmäni maahan ja vaikenin, kun ea varmaan tiennyt mitä. minun piti vastaamaan ja vakuutin itsel- 13 minulle lähettänyt, sanoin oivaa hiljaa heille. Minun vihani oli teeskentelemätön ja todellinen heitä kohtaan, niin että medin tuolini vähän kauemmaksi pöydästä sentähden, ettei heidän su loinen lemunsa saavuttaisi minna. Mutta samassa tuli äkkiä mieleeni erä^i kau niit kasvot, joita ea ennen ollut mu--ranut. Kuva, joka nyt johtui mieleeui, oli erään kau niin nuoren miehen, joka oli punaverinen, tum- masilmäinen, viehättävä ja rakastettava muo doltansa, sekä solakka ja somavartaloinen ynnä ylevä käytökfinen. Minä olin kahtena viimei senä sunnuntaina nähnyt tämän nuoren miehen Madellaiuen kirkossa. Hän seisoi vihkimesiastian lähellä ja kun minä menin hänen ohitsensa, niin hän loi tarkastavaa katseen ja tervehti erittäin nöyrästi äitiäni ja minua. Mutta viime sun nuntaina ei hän ollut kirkossa, kun en häntä näh» nyt penkissään. Minä en ollut kiionittänyt erityistä huomio tani mainittuun nuoreen mieheen, enkä sen enem pää ajatellut häntä; mutta mistä se tuli, että hän juuri tällä hetkellä johtui mieleeni ja minkä- tähden hän juuri nyt esiintyy niin elävänä mie- likuvituksissani? Todellakaan ea voi selittää, minkatähden, vaan minkä vielä sangen hyvin muistan, oli se, että minä vastoin tahtoani hymyilin tästä ihastut tavasta kohtauksestani, puhuin itsekseni huutaeu: Jos se olisi hän! Minä huomasin sydämeni ty- Kutkaisvihon historia 4.