N:o 166 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina heinäkuun 24 pnä fiia rautatiehallitukselle esittämään jä män asian. — P:maa. — Venäläinen sotaväki Vaajassa. Wiime patwinä on, kuten tunnettua, Asaajaan saapunut lvonäläisiä sotilas junia. Ltialälisellä majoiiUÄautokun- nalla oli tvaikea saada ajuntoa niin juurelle miesjoukolle. '-oulual saa- uin. ijeuiiiau jpäliaifaiseäu siioitctulsi »vanhaan kajarmirakennukseon, upjeerit Hotelleihin. Äsuntvpulan lpoi-tatnisekil taulun- gin tatjnji ostaa jotuaideii iäijtcttä* ttuaCfi i>iji ifaupuirfualo, uvuuttäin ÄUututoun VO: »ja sijaujeiva löi on o» jntstaja Fatkin cini»i<nnfl talo. Sunä ö|'unw: roumrciiaijci häädeluin Heli pois. Tämän liiaksi ollaan keskusteluissa talon o*;amtj<»i<i myöskin rakennus» •mestari <sriisfrotnn, talonomistaja iiu» «in ja rautatie trvirlamies Notvftrö- imn fäiisijo. Näistä kaupoista pääte tään ensi tilassa, ellei jo ote Pääietly- ti n. — Tamp. S. — „Wesiparantelija" Lappeella. — w coiroita" runsaasti. — „Parantaja" lähti, hyvin ansaittuaan. Wiimc vii kon lapulla saapui Luukkaan kylään Lappeelle eräs naisihminon, joka il- moi ui ottavansa ivastaan yleisöä, lu vaten antaa vesiParanusiteuiooja. Ja „satraita" ruil -ivi tulvimalla tämän »parantajan" luo, n.in euä h ui, w* öO -p. hengellä mcfjua nm- jvoäiöcix , irsctoan arvion mukaan, an» saitsi Heti ensimäisenä ivasuianouopäi- vänä IriU mk. ilun Piirin ni- mismichelle si:t-e lairtixuuai=iltana iU moiieiiiiin täsuä »parantajasta" ja laututtiin jontinlaisia epäilyksiä hänen suhicocha, >lo-elti hän ensin saada läalä- «tien ka ns,'a keskuisiella asias.a, mutta kun ei lääiäreitä tairaniuii, läheni hän poliisitonsiaaipÄin katsomaan »paran- rajan" roimia. Tällöin oli jo rämä kuuettkin ehtinyt lähteä muille markki- noille. £li tfuit-enfin lunxrnnn: kolmen »viikon perästä saapua uudelleen karia- maan, miten »neutvot" cl ilve t tehon neet. Darmaa tietoa ei ole. oliko nainen tcsbcUa-fin lparantasa, wai liiftuifo muuten waan achaitsemassa. — K. Ä. ien juostessa alas oli. mies kitvellä js° tUNM. ^ . Tavallisesti ituo> mainittu tammi aukaistiin suomalla nuora ijuHuipuun päähän jo törmällä jalan ivcixumn pois, muma mies »kymppi" — ittrnei tään Janne Jatkola — tahtoi näyttää miehuuttaan, toisten varoiulsisla huo- Omatta. — Lntito. — Merkillinea tapaturma -sattui «uistamolla jotu päivä sitten. Työmies Timosc-jeff-Äoporan kotiin iuti pari mies- tä, joista toisella oli pari tviinapulloa taskussa» Toinen miehistä ot:i su ien pullon hänen taskustaan, jolloin loinen pulloista meni rikki. Samaan aikaan sat- tui K. pyryttämään tupakkansa tuleen «eurautsena oli, «tlä wiina leimahti pa-^ lamaan, «jolloin Aulia paloi käsuvarsi ja muutamat muut ruumiinosat. iTaparurmainen on tuotu Sortavalan ja seuraavana päivänä meniwät he Korkeasaareen, jossa tviipyuoät koko päi vän iltaan asti. Korkeasaaresra tultuaan menivät he taas UuderrmaankaduHe erääseen toisten povttikäylävään, josia taas iläljti samalla taivalla Aaltosen pa» Zotulsesta ajelovien herroja mittaan saaden näiltä rahaa, jonla oli suurim- maksi osaksi pakotettu antainaan Aalto» selle. Tätä menoa kesti noin 2 wiikkoa säännöllisesti joka y ö. T.k. 14 p. Il» 3—6 aikaan aa m. huo masi I. Miertoti-ellä passissa o.eva Po» liisi Aaltosen istumassa 3 linjan n:s 4 pihalla »lavalla saunan katolle j^htatvil- la portilla. Kun tvelma Älonen tuli kahden herran kanssa ulos talosta S hyppäsi Aaltonen picha-aivan t,ii talon n:o ö pahalle ja «sieltä toisen portin kaut ta Porthaninkadulle. PassikonStaapeli ja eräs paiZalle tullut tarkaStuSpoliisi läh- sairashuoncoseen hoidettMvaksi. — Laat.! sitten Aaltosen ja Seinu Alosen •(perään ja Hakaniemen tor.lla olewat Venäläisten topografien torni poliisit piidättiwät nämä. Aaltonen pas- ~ Keisari Wilhelm Suomea saaris» toon? Eilmen «Rjetsh" tietää jakja- laisten lehtien mutaan^ että veijari MilihÄmur elokmtsja pitäisi jaaMg Suomen saaristoon. V»Ucom» Hyvin lajiteltu varasto "i kaadettu. Venäläisten topograasien r«kiemoma tähystystorni Rimalin.ma- jaialon ja Jurioan Puäjän mälillä on tviiine sunnuntain seuduilla kaalunut. Paikkalumalaijet kertÄvat, että torui olisi yön aikana sahattu ilkilv^lraisesti poikki ja sitten myöhemmin irfcstäan kaatunut. Lähiseudun asukkaat lstmvat «nyt »sydän kurkussa" ija odortalvat, mitä ^uloman pitää. Moinen ilkivalta on todella ipahe^suttatvaa ja ansaustflivat sen tekijät joutua teosiansa evestaa- maan, huomauttaa „Waasa". isitettiin >lääninwankllaan. Selma Alonen on syntynyt Lcnrpää- iläsisä 1893 ja on hän nyt Aalkonauhan jurtvakodissa Pitäjänmäellä. Aaltonen on syntynyt w. 1869 Porinsa. — U.S. — Nuortewan olinpaikka. »Kan san Lehti" kirjoitta a: JkÄvä kyllä, smme tiedä lvarmuu- della m-ilffä lehtenÄne wastaa>va toi- mitiaja on ja on ollut senjälkeen kuin ..... , ci>usku>nta päätti istu>ntonia; hän ei v- Sosialldemokratlnen puolueopts- fjtirä antanut mintää.rlaista tie» ^ativmrl: nn an raa s^ uw»n oi ke u d eösa s«."o>:e::iln wii>:ne maanantaina tal. p. Hei.?ki P.irobta 20 mk. lulvattomas- ta taäifäriin ammatin harjoi:tJ.n:K^a. P. cli Tawon>l'.nmvisia ottanut ivas taan sairaita ja määräillnt heille u.k. ilvoscparannusia sekä kaÄvir.ioktijärjcö- trtrnaa. — Hels. 2. — Citi talon tuntipalkalla. Kem peleenä .olevan Hemmtlän maan csti äskettäin eräs mainitulla paiktalun- nalla asuiva hcnkilö 16.000 >t>ar.'an 'lauppahinncsta, mmta kuitenkin niin, että hän saa ^'u»ri::ca maan hinnan tuntijalla 12 Zvuodm ajalla. Taa- pipa stihcn uieamman tunnin puskea eimonkum omaiseen woi Hemmilää sanoa. — K.a. — Hirttäytynyt heikkomielinen. T.k. IS-PM lÄMtiin tisellismles Taawet- tl Puukko Hau^iwuoren pitäjän Kau- lalan chiäs.-ä hirltäytynce.iä jamassa kylässä Sstnvan icieppari N. Puukon a^rtlmon l>äihel.tä. Vainaja oli jo pt- temmä-n aja.n hoi/k^ni eli 'eitä, pnka IvuÄsl häntä pideniin kana n no n alai- sena, waan t.k. 6 P?nä pääsi sairas ke- ncnkälin huomaamatta p.st-iyU)inään me^>-ait, joiiisa jatÄi ivyönia witjas:a ln'äämämä>llään >l<nkillä, sitoen sen puun otsaan, päättäen stihen päi- ws:'^ä. Kadonnutta kyllä etsittiin N>i- rano>'.nais:cn!iin anzulla, mutta ci on- nistuttu löytämään, kunnes ai'.van sat- tumalta sanotun torpan tytär ;va:na- ja n löizsi. flä;n sur.eaöu p..wän^ä lo- pcttanutta jäi lähinnä suremaan wai- m o. — 2.a2otm>.' — Lmituinen kuolemantapaus. — Ruumis ryöstetty. Viime sui.ituntai. na klo tienoiÄsa rltapäimällä löydet- ti;n Siitlkelin Pitäjän Laitilan kylässä lal. J»ivar Mati^aiisen talon maalta tfuollerna renki Jtchana Pelkonen. Ruumis oli pcökuttellä, joka ivei mai» rtirusta talosta Äarstilan kylään tal. Juhana TiiÄosen taloon, jossa waina» ja olt paltvektksessa. Vainaja oli liel. lä suullaan 'kädet alla, eikä hänessä po» liisltutkinnossakaan huomattu mitään uslkonaisia wäliwallan merktejä. Äui» tentin oli mamajalla lähtiessään «mtrka» kana olleet rahat, joita ainotin oli 40 mk, kadonneet. Hän oli lähtiessään käärinyt kuttarmnsa sanomalehiipape» riin, jc^a lölM »vainajan nutun tas- kusta ja ruumttn alla tiellä Äi keksitin kuttaroa, joista toinen tunnettiin »vai. najan omalsi, muna toista ei poliisi- tutkinnossa mitään warmaa »voitu ja» noo. JBaiaKtja oli juopotellut koko lauatu tai-illan ja sunnuntai-aamun erään >Ci;o Paapposen kan^a ja hänen kait», saan yhocÄjä Litskcsen talosta jun- nmttaina paitvällä lähtenyt taipaleelle, jolta j«)t iöyiyi kuolleena. Laäl'arin ru.if.niu» seuvi ^yiytm)tse-«sä taivallinen äull^nen tuo- !lema, llvai muicha, jota edellämainittu rahchem zale!pc?mnen katoaminen edel- Ilyttätsi. — M. S. — Harivinainen kosken lasku. %. f. 8 pna sauui Äorojoella »tuusamcs- fa, siellä roimiman tukliyhtiön työ to tulee puoluenemvoston t. k:n 17 p. tekemän ipääiöksen makaan alkan.aan toimilitansa ensi lokakuun puolimälis- >ä. Opisto tulee ioitpimaÄN wähin- täin kahden kuukauden ajan ja tulee si- tä johtamaan Urjö Sirola. Paitsi joh> lajaa tulettuvt opistossa luennoitse- maan m.m. O. W. Kuusinen, Edward GBing, Sulo Vuolijoki ja Timo Korpimaa. — K. L. — Kyytipojan ryöstö Salmissa. Oman iilmoitukjettsa mukaan oivat kyy- tipojan ryöstäneet sotamiehet karan- neet Pietarista. Karkurotki on ta- pchtunut Viipurin sa Sorianxilan kautta Salmiin. Mmkan päämäärä >heillä oli PettosaVvdskij, josta he oli- •ttxtt kotoisin. Molemmat sotilaat owat 22 wuoti- aita ja nimellään Jivan Filip Germo- lajeiv ja ÄiiihaÄ Fcodor Tarajem. — He kertoiivat Palelleensa 3 wuo:ta so- talväessä. Kiini saatiin ryöivärit Virtelän :ul- liaseman lähistöllä, Venäjän rajan nuolla Pwol>en. — lVangusemisen toi-. ;i;it:i:Mr Virtelän tullia ie ma n wenä- iäi^et tullisotamiehet. ^auiassa saa- .pui padalle myöskin iitomaurv: pöli sit, jotka, oltaxtit ajaneet lacutlaisia ta kaa. Kun wangi!seminen tapahtui Venä- jän puolella, e5vät juomaln vt iviran- »ma.set nshtyiteot mihinkiän toimen- piteisiin, waan lahemtäneen ^a^kulai- set Pietariin, jossa sikäläinen sotilas- piirituomicistuin tulee käsittelemään asian. Markan warrella oliivat sotilaat .hankkineet itselleen smilipumut. Ku.n sotilaita Virtelän tullin luona ryhdyttiin kiinniottamaan, yrittitvät he ainpua rowolwereilla, soita heillä oli hummallakin kaksi ka>ppaletta. Hei dän lastuistaan laivattiin rewolwcrei- hin kÄDiä patruunoja 40 kpl. Että miehet cCittxit kaikinpuolin larkuinat- kaa warten wa>rustautunect, wdistaa m. m. se sciö.a. että heidän laskuistaan löchettiin n^ita tekopartoja. Ensin oliwat sotilaat mäittäneet oie tvan^a kotoisin!si'ä-Wenä^jältä, mutta kun he tutkittaessa käyitiivät jotakuin toa. Mutta sen-mukaan kuin olemme kuulleet ni vltä, jotka owat Nuor tetran totvatmeet eduskunnan istuntojen jä llestä, on hän ollut sangen huolestutta- ivan sairas, heikkohermoisuuden takia. LuulMvasti sentä/hden, eliä k>än saisi olla ailtvan lewoUa ja rauhassa lkaikil- ta huolTta tuottamilta asioilta, on hän memM jonnekin, missä hän saa rauhassa selvätä sa siten toota uusia woimia, eikä sc n tähden o>le, edes m e il- le, ttmvittanut -osotettaan, usk^n et o- leivon niin wälttöl!nätiömiä osioita, et- tei hän näin kesäajolla Moi Paria kuu- kautta olla kvotäytyneenä pois jukkises- ta elämästä. Meidän puolestamme tuo leipo sairaalle michelle kyllä suo taisiin, sillä toitoomme hänet taasen terweenä tulcavan boimiinsa, mutta nuo loukamt, kunniaansa pomvat ei- N>ät Lie samaa mielitä. — LouiS Szahlender, Buda Pesiin kork. kauppa cp is to n lprofcssori, on oles- kellat 3—4 piMvää HelnngiSiä ja sillä aikaa Iciynyt tarkasiamaKsa yliopisron, tclnillisen korkeakoulun, «uvmen Liike- tNiiesten kauppaopiston ja Högre Twen- ska Handclsläromcvfin lavoratoorioi:a. Ja oli hän errttäin ihastunut Suomen Liikemiesten kaupPaapistoon, jonka sano; olleen aikaansa mastaa^uiunan ja 'käy- lännölliisimmän, mitä hän cli nähnyt koko mannermaalla. Pros. T. nrattust^ sieltä Tulholmaan. — Hauki hukutti kaksi haukkaa muu- an miiiko sitten eräällä särwella Ziant- silassa. Ockimie^het huomasiro.U kun iso Molhaiukka oli iskenyt kalaa jär- ilveen, mutta kala, arwattaroas:i hauki, sattuikiin olema«l niiin suuri, ettei oi- :anu!>kaan nousÄtseen ilmoille. Kun toinen samattlainen haukka huomasi :o- werinsa neultvottcumuuden. riensi o» puun, mutta ei yhdessäkään woittmtee: Kirjallisuutta ja taidetta* .. Uusi suomalainen kirjallisuuden historia. Kirjailija Eino-Leinoon astetiäin saanut »vaimiikst noin sata» 'Itnmijeu suomalaisen kirjaili utuoai historian. Oppitirjasjaan fnoai^ttaa tetijä hieman uutta ajan jakoa. En sit si on »valmistama aika w. 1542—1835 eli Aapisesta ^aleivalaan, isitten tulee romanii-nen aika w. 1L-jö—1870 eli Käleivalasta Seitse mään weljekseen, rea listine n ai- ta w. 1870—1897 eli' Seilsemästä meljetsestä Panuun ja lopltlsi uus- romantinen aika wuodesla 1L37 eli Panusta nlM)päiwiin. Kirja ilmeislyy painosta syksyllä Z)r- jö Weilin osaketMiön kustaiutuks.'lla. — Kyläkirjaston K«watehlt A-sarja n:o 7 on ilmestynyt ja sisältää: ÄMvia: Sebastian Gr'penberg. — Au- wia Euucsaaresta: Suurlylän ranta; MeMqjen kioormincn; LiMastajatven- hertä ulapalla; ÄalastajaZvenheira Suur- 4ylän rannassa; Kalastajat saapuvat rannalle yötä tviettämään; Kalojen mit- taus; Ajowevkkokalastus Suursaaren ul» kapuolella. — Albert Ebcifelt kaman elä män kuivaajana: Lauantai-ilta; Runo- laul. Paraske; Hämäläisestä kylästä. — Suomen puolustajia Menäjällä: Milju- kani; Roditshcw; Maklakolv; Gegetshko- ri. — 2 kuivaa rautatieonnevtonuiudesta Karjan radalla. — Kristillinen neekeri» tvaltio Afrikan sydämessä: Ugandan al- kuasukas; Ugandan nuori kuningas jalka» pallopelissä; Kir^joitustunti lähtetyskou» lussa; Kmapaino Ugandassa. Kivjoitukisia: Suomen maaiuviljelyksen merkkimiehiä b. Sebastian Gripenberg, kirj. Gösta Grotenfelt. — Suursari, Suomenlachden hclmv 2. — Albert TdÄ- felt kansanelämän kmvaajana. — Suo men puolustajia Menäjällä 1. —Rauta- tieonnettomuus Karjan radalla. — Sisar Dione. — Kristillinen neekerikiailii» As- rikan sydämessä. Numeroa seuraa Lasten Kulvalehti n:o 7. Hienoj» Tili*-, alp&kk&-, mtuliini-kankaita. Piqae & hamppukankaita. Morsiuatarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pobjoiamaiden pankin talo. Puhelin 65. Sateensuojia, Kalossia, Kummisia sadekappoja, y. m. Jyväskylän KANGAS-AUTA Väinö Oksala. 2543 1-2 Se ilmestyy äkkiä Sainarasja ja le» miää siellä nopeasti pitttit Äolgait ivarsia jekä ftuommin Marsin laajalle alueelle toko maata päästen laaiim- milleen Zvuosina 1908 ja 1909. On kuwaawaa, ettet, tällä ajalla k o- lera ole raimonnm kotimaassaan Per- siassa ja Transkaspian alueilla. Edellisten wuosien kokemusten pe- rusteella on muuten sWä luull-z, eitä rutto 'tänä wuonna -tulisi lemtämään sekä länteen että etelään. !>!iin on käy- tiyÄin. Nuuo on siinä määrin ienmu nyt, ertä on ollut pakko ryhtyä ylimaa- rahiin toimenPtteisiin sitä Mastaan. ^toleran nopeaan letvenemiseen on ui- Smidtin mielestä syyttä us^uvpien venäjän kaupunkien omttutset lertvet)- delliset »lot. Ei ole mikään tawallinen ilmiö, euä tauti talitvehtii sellaisissa suurissa les- kullsisja^ kuin Pietarissa. Meillä on täysi jj>i) makuuttaa, että koleran leve nemiseen w. 19V9 on ollut syynä P:n katcpunki. Koleran lsloenemiie-m maan eielä-osiin on paitsi Pietaria, waikut- tanut myöskin Jekaierinojla-lvin kau- punki, jossa Nftto myöskin taltvehtii. Jos siis ennen on oltu lekrmtsissä »holeva asiavican" Lanssa, nim m>t ol- iaan tekemisissä »cholera russican" kanssa, ja tämän ruton uuden ttmodon toissijana on !plde.iäwä,kumka ikälvää Reipas poika noin 15 k 16 vuoden ikäinen, saa heti paikan Veilin & Cöös'in Kirjakaupassa Jyväskylässä. 2560 1-1 Ulkomailta. TroUskln luostarin tar kastus. Ki!jömin Troivfiin luostarin larkas. tuskomitea turfti parhaillaan luosta rin pääMköä isä Melhisedekiä sekä luostarin entisiä rahastonhoitajia Fi- la n t ia. Jos of ia ja Kesä r ia. Melhilsedek wimustaa nyi tehneensä eni-mimäl rikokset, joista häntä syyte» tään, mtuta huomauttaa samalla, että luostarin PMpiäislen vieraitten jou- tfoäja hänen luostarin päällikkönä ol» lessaan oli korkeana asemassa olevia hengellisiä henkilöitä, jotka «va: osal- lista luostarin Marojen ^tuhlaamiseen^ mutta joita ei vie aseietm Miteeseen. Z!äiden mieraiuen joukossa on m.m. VsnÄsältä. Aottra Mcnäjälli. Kaikesta ptiättäen näyttää kolera kÄMoit Pysyiväijeksi ilmiöksi Wenöjäl- lä. Sm ilmenemisestä ilmoittaan >sa- malla kertaa Mo^lgait ja To natoa n war- siliä, Dchoprin rannoilla ia Kaukasias- ta. Te raimoaa myöskin Neivan ran- noilla. Näinä Päilvinä lähtee Volgan ja Tonaman seuduille lääkintähallimk- sen tarkastajan apulainen, tohtori N. I. Smidt, joka Miime wuonna tutki Piltsrin termedellisiä suhieita, N )h- Mkscen siellä tautia wasiustawtin toi» mmvikeisiin. Tohtori Smtdt matkus» saalis:oa>n,^"häuk'wäan"m htrkmista' w ensin Saratomiin ja sieltä sitten livauhtia jonkun arkaa sa lviimem pai- kamaraan ja Kasaniin. Ko-sran le- .noi.hmtfait u.po>ksiin ja wei oniaan ioal- taikuntaansa wierailemaan eitvätkä o:t- kimiehet nähncu niilä sieuä ;-.,!aawik- si. ollur Ktjcwin hengellisen akatemian V u 11 uu,vuu ^ 10ti ijö K ontm, pohjo laa Patana ja etclas-, ^elh.sedekin avomieliset lausunnot ^ Jekaier.noila.via. Tama on to,t-, nmma >^ ia x^keasia anvossa vie toista hengellisisvä sekä hänen pelkonsa asiain jultiMuieen saattamisesi» on lutkintskoaniieaan tehnyt suuren wai» kututscn. Konnitea on näinä päiivinä kuullus- asia. ' Herää kysymys, inilsi kolera taliveh- xii juuri näissä paikoissa. Tri Smidt luulee, että pääsyynä siihen on cllul se, että lenveydelliset juh.eet näissä ipaikoissa muutoin a »n • • • 1 •Hfiutivu uu *ii\J oo», on«, Kj«;n. <1K ! 0uI tn trjroiiäij.ä Mr5„. w- , Tmdoa, 1»ra on «tui W»« .»f Umtmmjmt, ta m „sii M.chij-dclm UH» oioopara toleian Itroene-m-.KlIe. _ 3.a,. : j(| ^ ^ rin ivaroilla oötetun humilan. hin tähteen ipääsytzhyn tulee lisäisi tt te lä nton.a.muuta syylä. Mitä rulee erityisesti Pieiariin,^ jonka terivet^eÄtsiin suhteisiin tri. lZanidt on persoonallisesti tutustunut, > Komuean töitten kulusta annetaan joiä Maitoa selostus metropoliitta F la- »vianille Pietariin. ....... . . i Kerrotaan, että metropoliitta ?to» »«* ¥« «*■ M™' 1 , ™" lirien m iimodJiIe jÄninm M»*» »M kuim tmdm «.«..«->» fuluvifl. i im , t(l6tutjeiI1 ,. Lamunn-ÄM» mene *«"«•» «««-» ^ ««tMUKeMt »»lito. intu« wenemt,een. «amotn on a,tan laita ^..^^^ muissakin keskuspaikoissa, esim. niillä Paikoilla, jonne dössä. tri Emidt on iäh- — Surullinen onnettomuus Pieta- rissa. — Suomalainen uhrina. Viime jättämistä iijnoodin erityisen komircan tunlittctofffsi. Kysymys rcrkaistaaa näinä paiNiinä. itiensmijen idistä Menäjällä yleensä ja tj^toi^ö sangen marhain aamulla, Ptleiaris>a «rt^yiftsn on tn Smtdt lin selmää sucmertfieltä, ruivettiin e- j päiilemään heiium ilmoiiustaan, jolloin j — Uusi naiSmuoti. Ulkomaalaisissa miohet iunnusiinxll oletvansa kotoisin lehdissä kerrotaan, että naiset En^lan- Pelwsawcldjkin laheity'.viiltä. — K:a. Pikku-uutisia. Malkoinen orjakauppa Helsingissa. ^ Uhrina nuori maalaistyttö. ^'tshin kertojalle lausunut seuraa jaa: — WuÄ>elta 1907 alkaen. — lausui tri, — on kolera lcivinnnt Menäjällä aiwan päimvastoin kuin siihen saakka oli luuliu.^ Ennen pidettiin kiistämät- tömänä tosiasiana, että kolera ilmestyy onnen kaikkea Persiassa, Transkaspian ~ . . y.in< 7eski-Aasian alueilla, soita scnin- kyllä olla hylv.n hywa ,rma ,uhkeaa, et- ^ Mmn .yyssijoin.". Mil- 1 tö seuduilta -pääsi rutto useinkin lewiä- mään Menäjälle, jossa silla melkein ai- na oli kiitollinen pohja kehittymään. 33. 1907 koleran kehittyminen muut tui kuitenkin räikeästi. nissa o»va>t 'keksineet ruivera pitämään ipieniä siroja kcllojaan renkaassa, sola kiinnitetään nilkan ympäri. Muoti »voi tei «kello siinä paikassa oli erityisesti tiel lä. Hauska olisi kuitenkin nähdä, mi tenkä qsianomaiset katsomat kelloaan. kun työmies Paaitvo Olkkonen kulki, ta- lon n:o 17 Pihalla NeiModslin kadun varrella, ho-rjahii hän vahingossa pi- halla o loivaan kuoippaan, jossa oli sam- murtamatonla kalkkia. Maikeasti palaneena wÄ>etiiin hä- net sieltä Pois ja saatettiin sairashuo neeseen. Mies^jäälnee tuskin eloon.— K:a. — Sähköroutotie Bayeriin. Mun chen, heinäk. 21 pnä. Walti>>päiwät o.vat ebdoltaneet 6 milj. mk. sähkön scattami^ksi kuljetusvoimaksi Bayerin rautateillä. Kaikkiaan tarvitaan 12 mibj. mk. »» Waluwaara me huakkiast woita". (Nauma.t Lehdestä.) Niingon gaikk Wvtn tiäiäma oi Nniinäs Zviiklol H^siniiis suur ptank» kormiiästen sokkous, jo ha ol men mei: raumlatssiMi aika joukk. Pa^li me s siäll ipaitigi- näl)d ja kuuli semmost, jost lvairnvaara sa>mot>tami.scs on bali h>>ät- ty. Ens näyteni siäl kvikengalda-si pa» Palweli.jatar S«lma Karslina Alenen oli wähän jälteen wiim« juhannuksen tullut miaiila ^nvöhlinrään jlsariaan» joka on naimqissa Helsing'.«sa. Hän tuli sinne rippikoulua käymään ja asettui asu» maan siskonsa luolse. Siellä asur inyös- tin ultott)ömies Äusraa Z-reorik Aalto- «cn. -Llruaan sisionsa luona koline rci neljä päuvää lp»)ysi Aaltonen Selma Alosta mutaansa erääseen EllUvienku- mienreaireriin. Teuraanvana iltana pyysi Aaltonen Tclma Alosta ulos kaivele» mään ja olikin rämän sisko antanut sii hen Imvan kieltäen kuilentin miipyurästä kauan. E<Iiua Alonen ohsr lähtenyt ,niichcn mukana, mutta kun tämä pyysi - - . lusean terran, lähti hän miimein. Noin ^Laamrin ru.>k.mus huvittanee onko »• U . ,• < • . , - . « .. . >ktv L i.p. tulievat he jaltainn ^a>.an:emen torille, jossa mies otti issiian käskien ajn- maan Uudenmaankadulle, 'iiellii >'ysäh- ryuoär hc erään talon porr.iläyiälvän kohdalla ja mennoät porttikäytäwään. Äahän ajan kuluttua tun issikoita, joilla cli ajapcleissään herroja. Aalronen j?a- , . . - . ^ korri herrojen kanssa wähän puhuttuaan mailla tapaus, joka hanvitialsautetlsa^ tytön uhkauksilla mm emään ajopeleihin ja lavatromummfc» puolesta ansaitsee herrojen mutaan, joitten kanssa hän sit« mai namista. Aminjärven clapääs- f ien «joi Töölön sokeritthra.in toisella sä olevan ÄminköiÄään yläpuolella o» ^puolen ol«waan mersään. Pariteltuaan leivin tammen fulkupuita pois otta- ^ täällä hoidän kanssaan aj>?noat he takai- maan mennyt mies suistui sulkupuun ^ sin Uudenuuiankadulle. jossa Aaltvnen mukana alas tuon hirveän «putouksen . taotti .ja otti tytöltä rämän herroilta (noin 20 m. melkein pystysuoraa pu»^ saamat rahat L mk. Wähän ajan peräs» tousta) ja — mikä ihmeellisi.llä — Aaltonen tyiön taas :ächt>e» suoriului tuon „reisun" elävänä. — >mään ajonemvoissa erään herran l'.ivksc, saatteet rosin Äiwat repaleisilla ja ^lta sai parittelusta s mk. Zcnjälkeen ruumis Mmnä mustelmia, muttg tois, Käveli tyttö La!lt?s-n kanssa lcppuvön - 152 - Valtioneuvos myös istuutuu. — Juuri sitä minä toivon, kun vanhastaan tun nen, miten kiukkuinen valtioneuvos on. Valtioneuvos pureksii viiksiään, mutta voittaa itsensä. — Maisteri suvaitsee ilmoittaa, miksi hän oikeas taan niin intohimoisesti ruotsinkieltä vihaa? kysyy valtioneuvos taas iva huulilla. — Antaako valtioneuvos minulle vastapalveluk sen ja ensin vaikka vanhempana miehenä vastaa minulle, miksi hän ruotsinkieltä niin rakastaa? — Se on minun äidinkieleni. — Hyvä! Ruotsinkieli on syrjäyttänyt minun äidinkieleni ja juuri sentähden minä sitä vihaan. — Mutta maisteri on saanut sillä kielellä sivis tyksensä. Ettekö tunne siis kiitollisuutta sitä kieltä kohtaan? — En ikinä! Koko kouluaikani on minua rää kätty sillä kielellä... veristä pilkkaa... pilkkaa... pilk... kaa sen tähden olen saanut silmät korvat täyteen... öitä olen sen vuoksi valvoa saanut. Rehtori Heideman... hän itse suomalaisen rah vaan lapsi... olin pahin pilkkaajani. — Ja sen vuoksi syntyi maisterissa mania ruot sinkieltä kohtaan eli sanokaamme paremmin ra bies. — Ei nyt yksin sen tähden. Mutta lopullisesti siksi, että tämä kieli... tämä valtioneuvoksen äidinkieli — maisteri hymyilee pirullisesti — hen kisesti kuolettaa Suomen kansan. — 149 — sanne kuvernöörinvirastossa laaditte. Kaunista la kia ja oikeutta! Me palaamme siihen vielä toiste. — Teitä aina sorretaan ... silloinkin kun hyvät ihmiset kouluuttavat herraksi ja maisteriksi. — Työ siinäkin on minun itseni tekemä. — Juuri säälistä minä maisteria ennen syötin ja vaatetin. — Jos valtioneuvos ilman pienintäkään persoo nallista syytä olisi minua auttanut, niin olisi kii tollisuuteni puhdas ja jakamaton. Mutta nyt..? Ja edellisessäkään tapauksessa en luulisi olevani velvoitettu syömään sopan muassa myös sopan antajain mielipiteitä itseeni. — Minä auttaessani teitä luulin kasvattavani maisterista uutta Heidemania, joka on ihmisten kaunistus. Maisteri löi hämmästyksestä kätensä pöytään. — Minustako Heidemania? Sellaista, joka on hylännyt oman verensä... oman isänsä... oman kansansa! Ei koskaan. Heidemanit ovat meidän kansamme ikuinen häpeä... ja suuri... suuri onnettomuus. — Niin kun katsotaan tuon tuossa silmillä, pu huu valtioneuvos ja kääntyen osottaa Snellmanin rintakuvaa. — Hänelle saamme olla kiitolliset siitä, että hän on kuin entinen Mooses kohottanut meille suo malaisille käärmeen korvessa, mihin katsomalla paranemme muukalaisuuden rutosta.