N:o 198 — 1910 KESKI-SUOM1 Perjantaina syyskuun 2Jp:nä Käykää katsomassa näyttelyosastoamme Keuruulla t. k. 2 edustajinaan a 3'päivänä, johon useat sekä koti- että ulkomaalaiset tehtaat osaa. ovat kehoittaneet meitä ottamaan Champion ja \ UMlllM \i HSMIil. ' i * fsiilrlrftla- I Herkules y.m. Sukkela- ) Li.} Moottoreja. Tuuli Petroleumi Vega-"'ja ] SMMlIMtS. Vesta- y.m. J * Viskuukoneita, Katrineholmin jousikarhia ja Lapioäkeita. 3pfiskylän Konekauppa, Veljekset fiahtinen. Lokomobiileja S Puimakoneita. Z vaatii, että kysytte liikkeestäni hintoja ennenkuin päätätte os taa tasku-, seinä- ja herätys kellot, kellonperät, sormukset silmälasit, lämpömittarit ja ilmapuntarit y.m. sillä ehdotto masti halvimmalla saatte ne EINAR KEILAN'in KELLOKAUPASTA HCJOM.! Miesten ja naisten hopea ja kulta Zenith-kelloja juuri saapunut suuri varasto. Nikkeli-kahviserviisiä.^ Hopeaisia ruoka- ja tee-lusikoita. Palkinto-pokaalia ja -metallia suuri valikoima. Kellokauppa Jyväskylässä ■ i ■ i Kansallis-Osake-Pankin talossa. Puhelin n:o 138. Hintaluettelo lähetetään pyydettäessä. polttopuiden hankinta on lisääntynyt! suurimmalla prosentilla. Tämä on! merkille pantchva, koska se o-sottaa että! hakkuu: tvaltion rantateitä lvar-en yhä selimemmin muodostuivat järkiperäisen >incljanhoit>on mnkaisM Puhdistus- ja raimaushaktuitlsi. Poltiopuutmvara on i nimiltäin useimmilen >meiisän huonoin ta ic.waraa, wiallism la muuhun pa rempaan tarkoitutljeen kebpaaiina.onta puuta, jolle muulla tawalla olisi nmt» if-M saada meneökiä, joten se jäi st met- jään hijötiUiömanä lahoamaan, estäen j ja hailaien onuim «neljän kasw'ua. ^iäistä hankmtalhakkuista onkin taksi- ! natsia hyötyä miichixvin rautateille, ! jotta siten saamat lurivaiuksi -ojan wuo- jiuijesia Polttopuiden ja järeämmän 'puu:awaian tavpeesiaan, kuin myös lruununmetsälÄo-udelle, koska tvoima- peräisommän ineisäichoidon toilineenpa- no suuresja osaaja Sruununmetsiä jen ta uita käy maliidMiisM. Puutan^roiden hankintakustannnk- set kaulana sijaiisöivisia kruununinel- sistä :-.ousew0t 'yleensä >we oratta in kal- tiitsi. E<eniÄ)den meljähallinto usein woi llaslea Zvaan lwähäilsen kamorahan puilleen, joneiwat tawarai kulisi rau- tallehallinnolle liian tfaHiiTfi, Miikka sillä olisi, >tuien ckellä mainiiliin, oi- keus laakea kaniorahatsl 75 prosenuia eu Kailla lunnilla talvallisesti makse luista kantorahoisia. Rahallisessa juh- teessä eilväl Mnä HMuur seniähoen me.jähallinnolle ole luottaneet suuria sano:iawasli puutawaroita hankki-., niloja. Ulensä olivat mZDs -rautatiehÄ. ^ Laajoista osista kruununmeisiä, jois:a linnon melsähalliniiolle lmakiainai h in- ivoi laisiin ^hankkia «suuria Puumääriä, nal hankiiuisia ipuutoaroi&M o-IIcet ci aivi>öskäiin lälyän asii puita lä:ä tar- jcnfitii-mciran alhaisemmat niitä hin-. koiusla lvarien oile oteiiu. Uusia reit- ivja. lvi ta rauiatichallinto samoilla [ iejä puu:awaran kutzettamiiselle oir sen» Zarkeä tieto maalaisille: Seurojenne, %}hdistystenne ja yksityiset painatustyönne suoritetaan siististi huolellisesti ja tunnetusti halvimmalla ftesUi-Suomen Kirjapainossa. gCCT 3yyiäI<S5 tarjouksia! A.LH. | Aug. Ludv. Hartwall & C :o • HftlsingiasS ■ on maamme vanhin ja suurin Kivennäis- ja virvoitusjuomatehdas. Tek nillinen johtaja on Fil. tohtori G. Hartvall, teokset tarkastaa Fil. tohtori Hj. Modeen. Tehtaan tuotteita myy Jyväskylässä. 9601 K,-S, Rohdoskauppa. ««M» jSUNELLL BRO S. cc ^ ~ ~ CD iz o c- o o o o r c O/ ^ o ^ ^ ^ M CC O cv CS CC C c. C/« <0 ^ O tv 4k H (w o O C< o O ^ o O, <0 CC — CC cc <r^ >jo cc « «5* » -• CC O ^ cc 4^ "b V. o; ^ JL UJ O' G M C c 4* C- p\ O M- ^ cc c: oo Vt "5c cc Id ^ CC O *^4 it* (v -• (/. w c- <5 u* -t-i iWWiG >* OrySlHALTTY Veljekset SunelFien Vandeville-näytöksiä 1, 2, 8 ja 4 p. Syyskuuta kdo 8,15 i.-p. teltasta Hevoatorilia. L&hem .,ii» ilmoitus- lehdias*. Konnioitaksella Veljekset SUNELL, 8098 1—l mä >wuo:umen tanvepumnäärä on kui- liä, joien lämmi:ysai.neen Hinta kiwi lenkin ftnjälkeen koko joukon kaÄva- nur. Touonna 1307 fäijMriin rauia- leiden tarpeeksi muun muassa 650,7 64 fpl. raiapÄkkyjä, 1,089,989 air Milo hi iiinä :vlee rummvasti kalliimmaksi (w u {C ^ f ^ I*- (V v' ^ Iv oo ^^1 O - V 1 CT. w G~. c. VI CC V' tC CC cC 4^* C»' w l (J- _ 0< O- (w ^ ^ u s 6< S '"a R2 Suosi 1903 1904 1903 190G 1907 1908 1909 HankkiiniAkustannukset Smk. 138,838 352,137 299,197 253,802 402,361 072,220 . 445,577 TäHä taulukMa ei ole niitä isÄ)a- paikkctniinilla on /suoriltanut tiksiiyisil- le hankkijoille. PÄliapuibcn hin:a «si- merkitsi -on ^imiMellut 3—4 markkaan, ollen uscin alle 3 inkn. Wuonna 1903 ivatiion rauiaieillä käyicityjen pollio- puiden iiu^iannus nous: keskimäärin per m- 4:17 ma Maa n, zotawastoin lttieiiähalliNio sainana ivuonna lu«vui- ti rau:a:cille Ihalkanlja keÄunäärin 3:50 -niarkan hinnasta per m'. Täiä lhiniaa lijää kuiienkin wielä ne kusian- nutsei, joila ra uiai ie Hall innolle muu- lmniii hitoin on lha^Uojen kuljeiukses- ia ramaieilse -kaukana sPiiMilta masiaano!io^iikoiilla iuuremmille käyl- lvpaikoillc. Iiauiaiichalliliinolle on >siis, kuten natyy, Puilta wa ra in ihankinia kruunun- ineisivlä n'.'i)ös ra!halli>iesia juhieessa oioliaulunn: edullilftininaksi, kuin ini- tään «nuu Puuiaiivaroiidc-n hankiniaia- pa, oiiamaiia huomioon sitä ivarmuul- ia, m inka tämä lhan>liniai<rpa on rau- taiioh^llinnMe ivuoiuisien puuiawara- määrien hanktiimisen ljrchieen. Kuluuxina »vuolaiia iluowute:aan rauialeille luunnilloen 60,000 rala- ^ pöÄkyä ja 240,000 un 3 jpolilopuua. W. 1911 aulce loöcimälköiijesii hakbausch- uihde» oreuaiva >sÄville ja määritel- :äwä ipoljonko !suulnnillecn eri paikoilla r^i iatietxlllinio woi otiaa puutaivaroi- ia ivasiaan ja lminkälaiisia hintoja se voi mctsähalliimolle makjaa. jonka pe- rusicell<, imeliVilhallinto woi las-kea mis- sä määrin hankinia ikannat:aa. Laato» kan yli voitaisiin esim. wiedä melkoisia Puumääriä rautateiiten tarpeeksi Pie- lariin, uiinikään Keski-Tuo>men met- särikkaist--, boitoalueisia Pu:!.-:>:een ». li PieliAjärmen ja Ilomant sin sekä Kajaanin seuduilla oiewis:a sa^ijoisia kruununmetsisiä on !>ii)ös a- la.cliu cloitaa laajasuunt: 5:a pnr.?a-- nenöiden otica, kum mnöö Iijoen laajan De^sistön karsilla sijln:>e'.v>öia suurisia kruunumnetjsistä, io;o.i foU kicia itonoifritt hakata meikin ar:wa- il-a::omia ipuAimääriä. Ta,npere?lta Ou.uu» ,n Kemiin menewän rau^:i.^ liinan ^-arteen o«n niinikö:» ajoleiri; hanki.ilaa monesta fruunuiuuctj.Hiiä ! fcnc-rä: lao j enne 1 tatxvaPft. ^edee-jä, Omalla 'kuin Puniau^r^iden han.'in-aa lla-ckjenneiaan ja snä ruwe- taan uusia reitlojä wyöten loiinina- maan, fol) -myös Wälti5mä:iö'naksi hanlki.i uuna tpuuiaivaroidcn n<slo- doiuisien 'inuiaan luÄvulettamaksi ra- m-orovioolne ito, s oi ia seniäbden rau:a- iapölt'chjä 44,000 tpl. -ja poliiopuila !>'l!lij0'!<n ja wc>sistöjen llrarsilla, mis- 290,000 iir, siis janiku-n »verran ene-n^' sä tarpeekisc'ksi nähidään. wal.':^lle on m^in kuin kuilmvana »vuonna on lno-^oko os:euawa tahi pakkoluoivlltukjen lvuteitu. jtun huolniioon ottaa miten kauita lunastettava, pienen ojan rautaveitten wuo!uiieSia jiun »liutawaroiden 'han?ki>nis- ja y!'sinomaan rauiakeille, waan ivallioa p uutuRHi iaiarwcin ääräsiä ihonkinnat walm>siamiskustamlul?set epäilemättä n-uillekin ia ii oksille, kuten esim. !ou« Puuiz^roiden walm!stamiseen nähden on wasnon o-misiamilla i)o:tla suuri nierkilys, niiden a'.vulla !un ivo i oas n kailciilaises-.a wähäarwoi- seö:a puusta jalostaa paremmat osat .'allisarwoiscksi ioivvra5si ja rautateille sillä tan>alla hankkia koko niiden tar- lvemäärä ^chatiua puutaTvaraa. Ea- hoien kautia saadaan siis osaksi parem» Pia kanierahoja «puille, ojaksi saatetaan niiiös >puhdisiuöha5kuut malzdollisi5si jellaisissa kruununmetsissä, joista kul- jetusiusiiecl owat siksi hankalat, ttVei iälläis:a wäheinpiarwoisla puuta kan» na::aisi muuten o: ta a. Nykitä': ole- masia olivat -kol!me sahaa :uo::a'.vat faticafin jc enemmän sahclaiveraa, .'uin -aniaiiet ja tva?ilon muu^ laiiok. !->! wo^n>a: «tvastaanoitaa, minkä täh- t>en N'clion sahaliikettä tuskin enää !woi:ane janotiokvasli laajemaa, iwtr« ■ sinkin kun juuriakin «$ai!ft)ksiä moi ol la siitä kannattaako tvallion wa.'m:S- taa wien' :alvaraa. Walm istamalla rassaa-mHiluontoisia punlajcja, kuten lehiipuita, haka?esja niin euä puut woi^>at ennen liittoa kuiiiHimijcn kautia kewetä, joien ne ki> pitemmän aikaa uimasn sekä korjaamalla ja perkaa- maila ui:u»vMiä toivotaan myös lucimtrvQri tCi/Dä ipuhdismshclkuul pe- rusteellisimmiksi ja enemmän tarksi» tusiaan ivaslaawikssi sekä ulottaa ne kaukaiiakin ja ivaikeiiten fuiiezu&reil» lie n lakana sijaisavun kruununmet- siin. ..'.Veisähallinnon!puutawarahankinlo- ja on wielä ajateltu laajennetla?va^t silen <il'ci puutmvaroiia hankit:aisi truunuiuiieisisui »voiimat Mdyuää ja .suuresi! soidaan wähen:ää järjestä- lu ^lle, sairashuoneille ja parantoloille, laskien jen mukaan milä pokitopuul ja ^ taloaramääriä, jollia Sväliion kolmelta niiien suuri hyöiy näistä hanikinnols:a n>.älli hankinnat j>a iyöi läiliännölli. ^vankiloille, tvirastoille j.n.e. misiä se tiivihiilet >oavar tulleet «autaliehallm-Uhalla rautateille on'-l-ualvutottu. !on setä nvaliion rautaieille että myös.selkä ja ialkoilukseii»nukaiis<-lla kairalla, scpin-asii käy päinsä. (SpälUmätii n o lie maksamaan, esim. w. 1908 Äruunuiiineistsi>ä iiva^iionrauiaieille >kruuiiuniueiMe, niin rkäy tDsä salzville puiia, ^oiapailsi Liiivihiiliä käyieliiin lopuni keskmiäärin 4:17 mk. per m 3 64,060 hl. Muonna 1908 oli käyttö 960.657 rai«pol,tki)ä, 1,111,756 ttr» 'PÄitepuila j>a 429,996 hl. kiivihiiliä. Vuonna 1909 käyletliin 821,742 rala- ^ölkchä, 671,119 poltiopui:a ja 1,218,269 hl kiwihiiliä. Äilvihiilien kähiiö lÄmmiÄ)saineena tvailiionrauiateillä on siis »viime wuo- jien kulue-sa nopeasti llistääniynyt, muna mikäli raulaliehalliluksesia il- mo:eiaan cn kmihiitien käynöä kulu- mana ivuonna isuuresri wähene:ty ja 'pyritään sitä #)ä edelleen »vähentä mään ja palaiaon jälleen Puiden täyt- tämiieen lömmirysaineena^ Tämä rn- fin luonnollisia kun käyiännössä on osotlautunut, eitä lämlmmMineena yhtä kuuliomerriä poliiopuila on tut° lu: wastWmaan noin 2,4 hl kitvihii- fa kiivihiiltt 2:30 mk. M hl. Mai- niliuna ivuonna olisi siis »M>en pollto- puukuuliometrin llämimitysavvo kiwi- hiilinä iullut inatisamaan 5:52 m:kaa. SitcLpnitfi on huomattu että kivihiilet lyhy^sä ajassa pilaailvat Meturien pailnut. jotka okiat teljcht lamwin)stä marien Poli lopuille. Joiikun ivuodon kuluiiua on siis Wallion rautateiden »vuotuinen ipMtoipunt<»rwe taas hy- wän joukon toista -miiijonaa kuutio» merriä. Tarkastakaamme nyt >misjä määrin kruunuinneisisiä rautateitten puuta- waraiarwetta on Mjdiytetty. Kruununmei,sistä »vaillvomautateille hankitiujen puutallvaroiden määrät nä- chwät allaoleZvasta taulukosta: wuosillain hanikitut PumNääräl muo- dosimvat siis toisiaiisetsl ivaan mähäisen osan rautateilten wuoruisesti tattvittamsta lpuumää-rästä. Wuo- desta 1903 otlifacu on LeskilMää«in muot:a kohti hankiiiu poltlopuiia noin 103,000 ni 3 (ja rataipölltyjä noin 53,000 kpl., »nuodosl-aeir edellinen puuniäärä noin V 12 oisan Zvmne wuo>- sien koko politolpuuMlääriisiä ja jälki- mainen puumä,arä noin 1 / 10 osan ra tapölkkyjen kolo iarivMääräsiä. jiuten taulukosia >näkW on punia- uroiden hinta ollut jckenikin tasaisesti nousemassa. Krin huomioon oietaan että >w. 1908 IhankiitUi suuri hirsipuu- määrä ei ole kokonaan Iuowutettu rau- taleille, waan läyietiy noin 2 / 3 osaksi sahataivarain!>valmista»niseen mieniiä warten niin käy Mille että warsinkin iniien iärkeäiä on, etiä ^hakkuita kruu- iiumiieisisiä tätä tarkotusia war:en laajenneiaan. Hankinnan ilaq en taminein Ivaat ii kuitenkin Wo lailla zvaPmisiaivaa ja perusiaivaa lyöiä. Tämän oiwal!aeii oivailui rauiatiehMitus,ja me:säh<illi- tus ajeitaneet yhlcilsen komitean, joika paraikaa täsiitelee kruununmelsisiä .ivaliionrauiateille tapchtullvaa Puuu- waroiden >hankki!misa!siaa koko laajuu» dessaan. Kun kruuminmersät suurimmaksi ojaksi sijaitsmar kaukana rautateistä sekä enimmäkseen lpMois- ja i:ä- sekä keski-osissa -inaata, ei niisiä tähän asti rautateilten isnurimmille kÄsitöpaikoil- le eieläisien rautatielinjojen Marsille, jossa rauiatiehallinnon on waikcin saada Puutavaraa Maa> cke woitu on .«.yöi-lin ajateta järjestää keko lä- käy siiapailsi tvasÄaismldessa wälriä- män 'lankintoliikkcen jdhio erikoisella mä::emä!si näitä hankintoja wa'.".en lakalla, joi:a saataisiin liMeen hoito lolmuet:a:vissa ipuhdistushakkuisja kokcneiiien ja ki)kene<ivien melsäpäällik- Ji-almii-ica imJ)ös kaimos. ja paperi» löjen ja imetsäK>önljolhtaiien käsiin, jon- puiia. jotka woi<daan kaupota yksiiyi. ka kautta w»>ösFaa!!vuietiaisiin yh:enäi- sille. ja Di^tomnirto koko liikkeen hoi. Aikeita ja «suunnitelmia on kuten dooia. n >l.!i laajentaa täiä niinhyw:n Iva^ Tärkeä tormenipide puutavaroiden tio:- rautatietaloudelle kuin myös met- ivalin isluskusiannuksi^n n>ähenlämisek. si on epäilemättä koneiden käntiäminen valmistuksessa. Metsähallinto onkin jo hankkinut kolme halkojen nosto-, katkaisu-, halkaisu-, ja lastauskonetta, joika tänä tesänä okivat työskennelleet eri osissa «maata. Halkojen n^lmis- tuskusiannuksia woidaan niiden atvulla alentaa noin 40—50 pennillä per »m 3 . Useampien koneiden hankkiminen käy kutienkin ttrietä aiwan välttämättö- »iäksi. säicloudelle saneen edullista ja lär- keää puutaivaralhankintaa. Cpäilemät- tä onkin sillä lsuuria kehittymismahdol. iiiuukna. Tähänasiinen hankinta on useimmissa paikoissa ollur enemmän CoTeiluit tapaisia jonkatähden sillä ny- Öisessä laajuudessaan ei wielä ole suuvnnpaa käyiännöllisiä merkiiyslä. Muita kun se nyklyiseslä määräslään on suurennettu 4—5 keltaiseksi, silloin alkaa -se olla tärkeä ja tvaikuttaiva liike walticn taloMHa ja tmtenkin woiji