tt:o 81 mo. KIIKU. Maanantaina Heinäkuun 18 päiväni Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. O & N. Kaasamkatu 21 Puheli» 533 iläiG. Kii*teimistökauppoja Maa»mittaustoimia v. m. saatavana 25 pennillä OMAN KANNAN kirja- ja paperikaupassa Oulussa. Arpalippuja □ sekä numeroituja että nu meroimattomia. Numerolippuja voittoihin kiinnitettäviä. □ O Pääsylippuja □ □ useaa eri väriä. H OMAN KANNAN -1 Kirja- ja Paperikaupassa O Oulussa, Kauppureink. 5. opettajan, 3 miesopettajan ja 1 kahden opettajan koulu. — Kenraalikuvernööri Sey ttiit Karjalan «atka. Kenraaliku mernööri Seyn on matkallaan Itä Karjalassa lähettänyt Hänen Majes testilleen Keisarille sähkösanoman, johon Baltishportista saapui seuraama mas taussähkösanoma: ..Lausukaa Suomen Karjalan oikea uskoiselle mäestölle kiitollisuuteni sen rukouksista. Iloitsen sen alamaisesta uskollisuudesta Wenäjän maltakuntaa kohtaan. Nikolai." Kenraalikumernööri Seynin sähkösa- noma kuului seuraamasti: ..Minulla on onni Teidän Keisaril- liselle Korkeudellenne ilmoittaa, että minun parhaillaan kestämän matkani aikana Suomen Karjalassa oikeauskoi- nen Karjalan »väestö on kaikkialla il- maissut horjumattoman alamaisen us- kollisuutensa milpittömät tunteet Wenä- jän Itsevaltiaalle, lausunut julki pa- laman halunsa päästä Menäjän kan- san yhteyteen ja anonut menäläisten koulujen lumun lisäämistä, jotta nou- sewa sukupolmi kasmatettaisiin uskolli- suudessa oikeauskoisuutta, »valtaistuinta ja suurta Menäjää kohtaan. Tuimien kyläkirkkoihin mäestö kohotti hartaat rukouksensa Teidän Keisarillisen Kor- keutenne ja Teidän Majesteettinne per- heen termeydeksi ja onneksi." — Suomalaisten avioliitot ulkomailla. Pietarissa olema Sak- san lähetyskunta on Menäjän ulko- asiain ministeriön kautta pyytänyt saada selitystä siitä, mitkä kirkolliset »viranomaiset Suomessa antamat nai- malupatodistuksia ulkomailla amioliit- toon menemille Suomen kansalaisille, jotka main tilapäisesti oleskelemat ul- komailla, senkö vaikkakunnan kirkolliset »viranomaiset, jossa amioliittoon me- nemä on syntynyt, mai senkö, jossa hänen mäkinainen asuinpaikkansa Suo- messa on, sekä siitä mitä tarkoitetaan Isän rakkaus. Paljon on puheissa ja kertomuksis- sa ylistetty äidin rakkautta, mikä kyllä ylistyksen ansaitseekin, mutta seuraa- massa kerron teille, mitä isänkin sydän woi kärsiä silloin, kun hän on erotet- mna rakkaimmastaan. Kauppias Partala, joka marakkaana ollen oli miettänyt iloisia manhanpo- jan päimiä, oli nyt tomeriensa suureksi kummaksi mennyt naimisiin. Ja mikä :vielä ihmeellisintä tässä jutussa oli se, ettei Partala liikemiehenä ollut malin- nut itselleen rikasta maimoa, kun sel laisiakin hänellä yllin kyllin olisi ollut tarjolla. Eikä hänen maimonsa ollut mikään hienosti simistynytkään, sillä hän oli käynyt ainoastaan kansakoulun ia sen jälkeen oli ollut kolmisen muotta Partalan konttorissa apulaisena. Ja sitä paitsi oli tyttö mielä mallan nuori, parissa kymmenissä, jota mastoin Par- »ala itse oli jo neljänkymmenen mie- hiä. Ainoa etu, mikä tytöllä oli, oli se, että hän oli kaunis. Kaikkia näitä seikkoja toisiinsa mer- laillen armelimat ihmiset, jotka aina omat niin kärkkäitä nuorien parien on- nea armailemaan, ettei heistä onnel- lista paria tule. Ja niin armottomia olimat ihmiset, että tytön kauneudenkin ennustimat heille onnettomuudeksi ole- ivan. Ainakin Partalan entiset ryyppyto- iverit seurahuoneella, joiden seurassa hän ennen oli iltansa mieltänyt, oli- mat ihan »varmoja siitä, että ennen nimityksellä ..kirkkoyhdyskunnan esi- mies". — Ertk»iSwaP«u<anomnS. W. t. kansakoulunopettaja O. Palsa Kuu- samosta on anonut oikeutta saada ha- kea makinaisia ylemmän kansakoulun opettajan »virkoja. — Waltion awuStuSta 800 mkaa muodessa korkeintaan 4 »vuoden aikana »valmistuakseen ammattitaitoi- seksi lukkariksi kotikuntaansa on anonut talokkaanpoika Hansi Lukkari Utsjoelta, jossa tarmitaan lapinkielen taitoista lukkaria. Gulun kaupungista. — Hautaus. Wiime perjantai- iltana kätkettiin haudanlepoon rouma Katariina Helanderin »naalliset jään- nökset. Pastori I. Wäyrynen Kajaa- nista siunasi anoppinsa haudan. Suu ren joukon seppeleitä laskimat hauta- kummulle lukuisat sukulaiset ja tutta mat. — Oulun Teollisuudeuharjoit tajaiu Eläkelaitoksen ylimääräi nen kokous pidettiin miime perjan- tai-iltana klo 7 Raatihuoneella. Ks- kouksessa malirtiin jäsen johtokuntaan kuolleen tehtailija F. O. F. Jokisalon jäsenyysajaksi. Valituksi tuli leipuri I. E. Lähtemänoja. — Laiwaliike. Wiime perjantai na saapui saksalainen höyrylaima »Magdalena Fischer", lastatakseen Toppilansahalta puutamaraa; sainoin saapui samana päimänä ruotsalainen höyrylaima „Sigurd" lastatakseen Kor- kealtasaarelta, Snellmannilta ja Pa- tenniemestä puutamaraa. — Kaksi lyijymyrkytykseen sai- raStunutta laiwamiestä tuotiin »viime keskimiikko-iltana eräästä tänne saapuneesta hollantilaisesta laimasta täkäläiseen kunnallissairaalaan. Mies- ten tila kuuluu oleman huono. — Lapsenruumis löydettiin eilen illalla klo V-29 tienoissa Hietasaaren rannikolta. Ruumis, joka mietiin leik- kuuhuoneeseen, oli jo mätänemistilas- sa. Tarkempaa selmitystä ei ole mielä asiaan ehditty saada. — Purjehduskilpailu, jonka ei len olisi pitänyt alkaa klo 10 a. p. pääsi masta alkamaan 12 käydessä. Reitti oli entinen 11 meripenikulinan pituinen Armida, Kyrönkari, Reti. Koivallainen ja kylmä länsipohjainen puhalteli koko ajan. Palkintotuomarit seurasimat purjehdusta ,.Wellamo"- laimalla. Purjehdukseen otti osaa 5 alusta, joiden purjehdusaika oli seuraama: «Carmen", Hj. Äström aika 1 tunti 50 min. 11 sek.; ..Anitra". G. Snell man 1 tunti 51 min. 3 set.; „Supri- ce", A. Högsten 2 tuntia 3 min. 30 sek.; „Osmo", I. Karhi 2 tunt. 3 min. 32 sek.; ..Gloria", G. Kerttula 1 tunti 59 min. 43 sek. Laskettua aikaa ei ole »vielä ehditty määrätä, joten ei palkinnoista ole mielä tarkempia tietoja. — Kuweruööri Gadoliu palasi eilen illalla mirkamatkaltaan Lapista. — Lääninwirk««iehet. Piip polan piirin nimismies I. Rechardt on yksityisten asiain takia saanut mir- kamapautta kuluman heinät. 20 pstä seuraaman elok. 15 p:wään saakka ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa mää- rätty poliisikonstaapeli Jussi Niemi. — Ulosottomiehet. Kajaanin kihlakunnan kruununmouti on oikeu- tettu ulosottomiehenä Suomussalmen nimismiespiirissä kuluman muoden lop- puun saakka käyttämään myöskin ta- lollista Isak Mannista. — KoskeulaSkumiehet. Suo mussalmen pitäjässä sijaitsemalla E»nä- joella Jalonniskan- ja Aitonkoskien mälillä toimiman laskumiehen Juho Heikkisen palkkaamiseksi on yleisistä Maroista myönnetty 225 markkaa muodessa. pitkää se Partala jälleen heidän seu- rassaan istuu. Partala itse — joka oli joitain näi- tä puheita kuullut — ei niihin suurta kaan merkitystä pannut. Naurahti maan koko jutuille. Heiliähän ei mi- tään puuttunut, kaikki asiat olilvathy- min ja he olimat niin onnelliset. Mutta ihmiselämää käy toisinaan mertaaminen »vuoripuroon, joka iloi- ten kalliolta laaksoon syöksyy, mutta alas syöksyessaän se jossakin terälväs- sä kalliosärmässä haaraantuu, eikä enää laakson pohjassakaan yhteen yh- dy. Niin käivi Partalassakin. Eri- puraisuus tuli annen ja somun sijalle. Se alkoi jostakin mitättömästä poikki- puolisesta sanasta, jonka nuori rouma sattui lausumaan ja siitä se juopa al koi paisua. Ja kerran — se oli sii- ben aikaan, jolloin naiset ennen lapsen syntymistä omat tamallista kärtyisem- piä, sanoi nuori rouma Partalalle koko totuuden. Hän ei ollut koskaan häntä rakastanutkaan. Partalan konttoristia Peltolaa hän oli rakastanut ja mielä- kin rakasti. Heillä oli maan sattunut hieman riitoja olemaan silloin Parta- lan kosimisaikoina ja hän oli loukatun ylpeytensä pakottamana suostunut Par- talan kosintaan. Kyllä se »viilteli kuin »veitsellä Par- talan sydäntä tämä maimonsa puhe. Hän kirosi moneen kertaan itsensä ja typeryytensä. Kuinka hän olikin ollut niin houkka ja kumitellut ja itselleen uskotellut nuoren tytön moiman hän- tä, manhaa »nestä, rakastaa. Tuon mairnonsa tunnustuksen jälkeen tuli Partala itseensä sulkeutuneeksi ja — Wahwistetut säännöt. T. k. 12 pnä on lääninhallitus »vahmis- tanut sääntöehdotuksen Kajaanin ajuri- yhdistykselle. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari Oskari Mahlgren on määrätty toimittamaan halkomisen Vierimaan perintötilalla n:o 11 Ni- malan pitäjän Sarjankylässä; maramaanmittari Juho Haataja sa- moin toimittamaan halkomisen Pura- lan perintötilalla n:o 25 Oulun pitä- jän Oulunsuun kylässä; maramaanmittari Lennart Michmann samoin toimittamaan halkomisen Hä- meenkormen perintötilalla n:o 6 Ala- mieskan pitäjän Someron kylässä; sekä maramaanmittari Werner M. Ter- mo loppuun saattamaan halkomisen Termon ja Rauramon perintötiloilla n:o 5 ja 6 Sotkamon pitäjän Alasot- kamon kylässä. — Kylätiesuuuuau taugoitus. Maramaanmittari Werner M. Termo on määrätty tangoittamaan ja kartalle panemaan sopimimman suunnan aijo tulle kylätielle Tikkalanniemen talon seutumilta Jsonahon ja Rieskamaaran taloihin Sotkamon pitäjän Nuosjär- men kylässä sekä tekemään kustannus- armion sen rakentamisesta. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 15 pnä on lääninhallitus mah mistanut piirustukset tehtaantyömies Antti Hyrkkään omistamalla tontilla n:o 99 Oulun kaupungin toisessa kau- pungin toisessa kaupunginosassa tehtä- mää lisärakennusta ja tulisijaa mar- ten. — Kestikievarit ja kyyditys. T. k. 9 p:nä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut 1911 muo- den alusta alkamaksi miisimuotiskau- deksi Kuusamon nimismiespiirissä sijait- semissa kyytilaitoksissa: Kuusamon pi- täjän kirkonkylässä Wattulan kestikie- maritalossa kestikiemaritalon pidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen talolliselle Juho Wattulalle, Maan- selän kestikiemaritalossa kestikiemarin talon pidon ja marsinaisen kyydityksen kruununtorppari Simo Pesoselle, n. s Kaiteran seuduilla kestikiemaritalon pi- don sekä marsinaisen hemos- ja mene- kyydityksen talolliselle Emil Korhoselle, n. s. Ruukin kestikiemaritalossa kesti- kiemaritalönpidon ja marsinaisen kyy- dityksen kunkin muoden toukok. 1 päi- män ja marraskuun 1 päimän mäli- senä aikana talolliselle Kustu Ruukille, n. s. Koskelan kestikiemarissa kestikie- maritalonpidon ja marsinaisen kyydi- tyksen kunkin muoden marrask. 1 päi män ja toukok. 1 päimän mäkiseksi ajaksi talolliselle Pekka Koskelalle, Heik- kilän kylässä n. s. Käkelän seuduilla kestikie»varitalonpidon ja marsinaisen kyydityksen talolliselle Adolf Pohjolalle ja ylimääräisen kyydityksen talolliselle August Käkelälle, n. s. Paanajärmen talon seuduilla keslikiemaritalonpidon sekä marsinaisen hemos- ja menekyydi- tyksen talolliselle Kustu Kauppilalle, kirkonkylässä n. s. Oimangin talon seuduilla kestikiemarmtalonptdon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen talolliselle Fredrik Meskukselle, Masa- raperän kylässä n. s. Haatajan talon seuduilla kestikiemarintalonpidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydi- tyksen kuin myös menekyydityksen talolliselle Gabriel Haatajalle ja Po- sionkylässä n. s. Naistakan resermi» talossa resermitalonpidon sekä hemos- ja menekyydityksen kauppias I. H. Naistakalle. Kun yli määräisen kyydi- tyksen urakkatarjousta ole toimeensaa- tu Mattulan ja Ruukin kestikiemareis- sa, on lääninhallitus määrännyt yli- mädkäisen kyydityksen toimittamiseen edellisessä talon 13 asukkaat talollisen Juho Kujalan ja leski Reeta Kuolio- järiven, kummankin yhdellä hemosella ja jälkimäisessä kestikiemarissa talon n:o 3 asukkaat Juho ja Juho Fred- rik Tuomilan yhteisesti yhdellä hemo- sella. Mainituista toimista tulee muo- luisena kormauksena suorittaa Wattu- lalle Oulunsalon kunnan 1,100 mk., Pesoselle Kuusamon kunnan 600 mk. 81 p. ja Haukiputaan kunnan 389 mk. 19 p., Korhoselle Kuusamon kun- nan 1,180 mk.. Ruukille saman kun- nan 500 mk., Koskelalle saman kun- nan 400 mk.. Pohjolalle saman kun- nan 275 mk., Käkelälle sa»nan kunnan 100 mk., Kauppilalle saman kunnan 585 mk., Meskukselle saman kunnan 525 mk., Haatajalle saman kunnan 500 mk. ja Naistakalle saman kunnan 650 mk. NM läänin mUMMo. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 29 p. kesäkuuta lähettämästään moista, »vapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 53 67 ast. moit. o 9- Q7 n ° i ft ff 8 2: 56 21 2:47 8 99 99 99 99 juron hiljaiseksi. Häneen näkyi tapaus symästi koskeneen. Hän yritti hakea lohdutusta manhojen tomereidensa pa- rista seurahuoneelta, maan eipä lohtua sieltäkään löytynyt. Sillä tomerit, jotka tiesimät hänen »vaimonsa ja hä- nen konttoristinsa suhteista, mitkä suh- teet olimat taas alkaneet jatkua, eimät malttaneet olla niistä taivan takaa muistuttamatta. Mutta lapsen synnyttyä näytti rau- ha taas palaaman. Heti alun pitäen kiintyi Partala lapseen, joka oli terme ja kaunis poika. Ja tunsipa hän mil- pitöntä kiitollisuutta maimoansakin koh- taan, joka hänelle lapsen oli lahjoitta- nut, niin että hän »voi istua päiwä- kausia maimonsa muoteen ääressä pal- mellen muoroin ja yhtä suurella hel- lyydellä lasta ja äitiä. Näin kului parisen muotta. Kum- painenkin tuhlasi kilman rakkauttaan lapselle. Näytti ikäänkuin he olisimat tahtoneet tarjota lapselleen kaiken sen hellyyden ja huomaamaisuuden, jota amiopuolisot toisilleen osoittamat, maan jota he eilvät »voineet tehdä. Mutta silloin siinä iloa syntyi kun lapsi alkoi puhetta sopertaa. Silloin kumpainenkin lapselle kilman opetta- maan: ..isän poika" ja ..äidin kulta." Mutta mistä lie johtunut, että lapsi näytti suostuman paremmin isäänsä ja kysyttäessäkin oli hän joutuisampi sa- nomaan „isän poika" kuin „äidin kul- ta". Tämä alkoi suututtaa äitiä, mi- kä taas lopulta johti siihen, että mä- Bhteensä 133 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 56 p. keskihinta 2 mk. 54 p., alin hinta 2 mk. 47 p. Rmll kli» PeutziÄ fuolcrnansQQ oli tutkittamana mälikäräjissä Limin- gassa miime lauantaina. Tilanomis- taja Emil Pentzin tuomittiin maromattomasta ampuma-aseen käyt- telemisestä 200 markan sakkoon sekä suorittamaan todistajapalkkiot ja mäli- käräjäkustannukset. Ensi numerossa kerromme tarkemmin asiasta. — Kansakoulut. Pyhäjärmen (O. l.) kunnan Parkkiman kansakoulun opettajaksi on »valittu kansakoulunopet- tajatar Meera Elisabet Määnänen. Ponkilan kansakoulun opettajaksi Mu- hoksen kunnassa on »valittu kansakou- lunopettaja Antti Mehtonen. Kittilän kunnan Kaukosen kansakou lun tyttöjen käsityönopettajaksi on ma- littu Heleena Ämmälä. Kitilän kunnan Kaukosen kansakou- lun opettajaksi on malittu kansakou- lunopettaja Anto Armas Ilmari Ke- ränen. — Thrnäwän osuusmeijerissä maksetaan miime kuussa tuodusta mai dosta 9,3 penniä maitokilolta, eli oi- keastaan kermasta, kermottu maitohan on annettu luonnossa takaisin tuojille. Keskirasmapitoisuus oli 3,65 0 o, jolle yllämainittu hinta. — Rotvauiemeu kuntakokouk sessa t. k. 10 p:nä käsiteltiin m. m. seuraamia asioita: Kruununtorppari Mikko Aukusti Hal- märille myönnettiin 50 markan amus- tus sen johdosta, että häneltä oli pa- lanut »vakuuttamaton naivetta irtai mistoineen. Dhdyskunnan jäsenet päättimät »nyön- tää 600 mk. seuraamien teiden kun- toonpanemiseen: osa Puistokatua Pan- kinkadusta alkaen sekä Mänty- ja Pe- kankatu. Päätettiin anoa kumernööriltä lupa asettaa Kittilän maantielle rautatiesi!- lan pohjoispuolelle rinki, jotteimät lai- tumella olemat eläimet pääsisi yhdys- kunnan alueelle. Miime muotiset maksamatta olemat kunnan merot päätettiin antaa ulos- ottomiesten perittämiksi. — Kemin maalaiskunnan kuu- takokous oli Pölhön tilalla t. k. 11 p:nä. Siinä käsiteltiin seuraamia asioita: Kunnan yhteisestä paloapukassasta myönnettiin Jänkälän tilalle, toukok. 23 p:nä tapahtuneen tulipalon johdosta mabingonkormausta 2,324 markkaa. Rohkeasta pelastustyöstä tulipalossa annettiin 10 markan palkinto kauppias Juho Ammunetille. Torppari Juho Rapakon malitukseen lit konttoristin kanssa uusiintuiivat. Partalan täytyi erottaa konttoristi. Mutta asia ei siitä parantunut. Päin- »vastoin. Konttoristi sai paikan hä- nen suuriinman kilpailijansa luona ja suhteet rouivan kanssa edelleen jatkui- mat mieläpä entistä julkeammin. Usein nähtiin iltasin heidät yhdessä kaupun- gin ulkoramintolassa liköripullon ää- ressä, sillä aikaa kuin Partala kotona poika»»sa kanssa leikki. Partalan liike oli kärsinyt kontto- ristin mailzetuksesta. Hänen ei ollut onnistunut saada yhtä etemää entisen sijalle. Ja koska hän ei itse lapsensa takia joutanut liikettä entisellä huolella johtamaan, niin alkoi liike »nennä alas- päin. Maksujen suorituksiin saatiin usein käydä pankista entisiä säästöjä )akemassa. Partala piti tällaista asiain tilaa ensimmältä satunnaisena, ohimenemänä, liikemaailmassa usein attumana seisauksena. Mutta häiriö osottautuikin pitkälliseksi, sillä mika oli johdossa. Tämä tapahtui samaan aikaan, jol- oin eräällä asialla oli ratkaisema mer- !itys Partalan elämään. Tapaus oli euraama: Erään kuolemantapauksen kautta uli eräs suurempi humila lähellä ole- man järmen saaressa myytämäksi huu- okaupalla. Ja koska Partalalla oli o kaumemlnan aikaa kytenyt halu saa- da kesäasunto jossakin lähiseudussa, niin päätti hän nyt toteuttaa tuon oimonsa. Sen lisäksi oli pojan syn- ymäpäimäkin piakkoin, niin sopi mal- an mainiosti ostaa hu»vila pojan ni- miin ja antaa se hänelle syntymäpäi- maamvuokran ulosmittauksesta, »välit- tiin kunnan puolesta selitystä antamaan kunnallislautak. esimies Heikki Herma. Kihlakunnanoikeuden lautainiehen Mir koihin esitettiin seuraamat henkilöt: her- rastuomari P. A. Jauho uudelleen sekä Erkki Mntamaula ja Matti Hoikka. Lautamies E. Kummu uudel- leen sekä Emanuel Kouri ja Edward Ojala. Herrastuomari Aug. Winblad uudelleen sekä Wille Lintula ja Edward Samolainen. Näistä kihlakunnanoikeus määrää kuhunkin piiriin yhden. Kunnallismerojen kanto päätettiin toimittaa heinä- ja elokuun ajalla. — P.-P. — Kuntakokouksessa Kuolajär lvellä 1910 käsitelttiin seuraamia asioita: l:si Luettiin Oulun läänin herra ku- mernöörin päätös miime toukokuun 30 päimältä n:o 7,775, koskema kunnallis- lautakunnan melkomusta kunnonhoito- laisten Pekka Jsojärmen ja hänen mai- monsa Briita Maria Jsojär»ven mai- maisamustuksesta talokas Eljas Iso- järmeltä y. m. kunnallislautakunnan hakemilta elatuksenantomelmollisilta sekä samoin kumernöörin päätökset miime kesäkuun 6 ja 15 päimillä n:o 7,821 ja 7,861, koskemat Puutamara-Osake- yhtiö Kemin j«i talokas Erkki Alamaa- ran tekemiä malituksia kunnallista tak- sotusta mastaan muodelta 1909, joista päätöksistä ei kuntakokous katsonut ole- man syitä tehdä malituksia, maan jä- tettiin päätöksiin sisältymät asiat ku- mernöörin päätösten maraan: 2:si Kätilön 100 mk. suuruisen muo- tuisen lisäpalkka-amun hakijaksi senaa- tista malittiin kunnallislautak. esimies Mikko Kantola; 3:si Malittiin talokas Heikki Abiel Maarala, Märkäjärmen kylästä, Kuo- lajärmen kunnan edustajaksi siihen lä- hetystöön, joka Kemijärmen ja Sodan- kylän kunnan makuutettujen lähetys tön jäsenten kanssa käypi kiirehtimäs sä eduskunnan hymäksrzmän Romanie- men—Kemijärmen kuntain mölisen rau- tatielinjan taloudellista ja koneellista tutki»»»ista. Varajäseneksi Maaralalle esteen sattuessa malittiin talokas Olli Mirkkula kirkonkylästä. — Maankau>Poja. Talokas Her man Anttila on myönyt omistamansa osa »nanttaalin suuruisen Anttila nimisen perintömaan n:o 14 Kuolajär- men pitäjään Sallansuun kylässä mii- me kesäkuun 12 päimänä kauppias Eemil Kellokuinmulle. Kauppasumlna Smk. 10,000. Talokas Pekka Kellokumpu Kellon- kylästä on t. k. 7 p:nä myönyt perin- tötila-osuutensa Kellokummun ja Mie- relän tiloilta, edellinen n:o 8 ja jälki- mäinen n:o 41 Kuolajärmen pitäjän Sallansuun kylästä, Puutamara-Osake- yhtiö Kemille. Kauppasumma tunte- maton. — Maalaiskirjeiden kantoposti alkoi kuluman heinäkuun 1 päimästä lähtien kulkemaan kantolijalla Kuola- järmen kirkonkylä—Samukosken kylä. Maalaiskirjeenkantopostin kuljettajaksi on postihallitus hymäksynyt talokas Matti Raatikan eli Muorijärmen Ala- joelta. Postinkantolinjoilla on täten tullut yhdistyksi kaikki Kuolajärmen kunnan kaukaisimmatkin syrjäkylät paitsi Tuutijärmen, Somajärmen ja Liikasen sekä Paloperän, Niskalan ja Morotta- jan talot. Toimottamaa olisi, että Kuolajärmen kuntalaiset käyttäisimät runsaassa mää- r»n postinkulkua hymäkseen malista- man sanomalehti- y. »n. simistämän kirjallisuuden hankkimiseksi. Malistus ja tieto omat meidänkin, niinkuin koko Suomen kansan parhaat aseet kansalli- sessa olemuksemme säilyttämistaiste- lussa tätiäkin komana »valtiollisen koet- telemuksen aikana. Sillä jos olemme malistuneita kansalaisia, maikkapa pie- nenäkin kansana silvistyskansain jou- kossa, ei inikään pakkomalta, eimätkä mitkään mahtikeinot ja sortotoiinenpi- teet moi Suomen kansaa hämittää si- mistyskansain joukosta, jonka kansan jäseniksi mekin Kuolajärmen kuntalaiset. »välahjaksi. Tuuma oli kaikinpuolin houkuttelema. Kysymys oli maan, oliko hänellä käsillä tarmittamaa rahasum- maa. Tarkastettuaan kassakirjansa huo- masi hän huutokauppapäuväksi, joka jo oli yli huomenna, moimansa saada pankista juokse»valta tililtä miisituhatta markkaa. Mutta ennenkuin hänellä olisi hmvilan hinta kasassa, täytyisi saada ainakin toinen merta lisäksi. Talletustilillä olisi hänellä kyllä ollut kymmenen tuhatta, mutta siihen ei moinut koskea, sillä sitä pidettiin siellä amiosopimuksen maralta, jonka he nai- misiin »nennessään olimat tehneet ja sitäpaitsi ei sitä saanut ilman irtisano- mis-aikaa. Lainatako tuttamilta tuo summa? Ei. Wanha liikemiesylpeys ei siihen myönnytystä antanut. Sopisiko hä- nen makalvaraiseksi tunnetun liikemie- hen mennä tuollaista mitätöntä sum- maa lainaile»naan? Ei koskaan. Silloin johtui hänelle mäkisinkin »nieleen eräs tapaus aikaiseinmilta ajoilta. Tapaus oli ollut marjopilkku hänen elämässään, maikka sitä eilvät toiset ihmiset osanneet aamistaakaan. Eikä hän itsekään sitä tahtonut n»uis- tella. Mutta aina silloin kun hänelle sattui liikkeessä »vastoinkäylnisiä, sukel- tausi sen tapauksen »nuisto esille kuin marjo ja hän piti sitä tapausta niiden »vastoinkäymisten aiheuttajana. Hänellä oli kerran, joku kymmenisen muotta sitten ollut joku maikea pula. Koko hänen liikkeensä ja elämänsä oli riippunut muutamasta puuttuivasta tuhatmarkkasesta ja kiusaukset oliivat Lapin raukoilla rajoilla eläjät, saamme kunnian kuulua. — Haapajärwen Zlutioran- nalta. Kesän aika on ihanimmillaan ja kasmit bymin lupaamilta näyttäjät, maikka juhannuksen aikuiset kylmät tuulet mähä»» saattoimat maantiehen mieltä surulliseksi. Silloin satoi lun- takin, että maa oli aiman »valkeana. Heinistä näyttää tuleman taivallista ru»»saampi sato, jos main ilmat omat suotuisat, että saadaan hyminä kor- juuseen. Ja jos miljat halloilta leka m»»ilta turmeluksilta säilymät, niin ehkä saadaan miljmvuosikin keskin ker- taista parempi. Työmäen puutetta pelätään. Tälle kesälle on laitettu 7 uutta niittokonetta kyläkuntaan, että päästäisiin mähäkin helpommalla työ- moimalla kulkemaan. Suurena mitsauksena omat koirat, joita suuret joukot juoksentelee aiman mapaana metsissä. Ne tappamat lam- paita, joitten raatoja löytää kymme nittäin paikastaan. Kun menee koiran omistajalle tästä puhumaan, niin saa kuulla, että hänen koiransa on niin siimo, ettei se tee lampaille mitään pahaa ja mielä päälliseksi otetaan puukko turmaksi ja sillä uhataan il- moittajaa. ?toita lämmasten miholl»- sia on joka mökkiin ilmaantunut ja Harma niistä »veroa maksaa. Olisi suotamaa, että lairnvalmojat ottaisimat tämän huolekseen ja rupeaisimat lain kautta heitä neumomaan, koska ei näy muu keino auttaman. Meitikka. — Kittilän kunnan kuntako- kouksessa kuluman heinäk. 11 p:nä käsiteltiin ja päätettiin seuraa»via asioita: Kaukosen kylän kansakoulujoh- tokunta oikeutettiin laittamaan pulpe- tit y. m. opetusmälineet kouli:nsa al- kamista marten. Kunnan paloapuyhtiöön uudistetut säännöt, jotka lääninhallitus kuluneen kesäk. 12 p:nä on mahmista- nut, pääkohdiltaan luettiin ja paloapu- yhdistyksen johtokuntaan malittiin jä- seniksi talokkaat Aukusti Tormmen, Pekka Hannula ja Matti Termaniemi, talollisenpojat Aukusti Kaukonen ja Juho Nikkinen sekä »varajäseniksi seppä Kustaa Karila, talokkaat Erkki Hettula ja Samuel Kariniemi. Johtokunnan kokoonkutsuu A. Torminen. Paloapu- yhtiön piiritoimikunnan jäseniksi ja tarkastusmiehiksi eri kyläkuntiin malit- tiin seuraamat henkilöt: I. A. Miet- tunen, A. A. )teitiniemi. Hermanni Miuhkola, Mikko Aritys, Olli Heikkilä, Olli Alapieti, Mikko Hannula, Pekka Nilimaara, I. S. Kiistala, Aappo Korma, Aukusti Erkkilä, Kalle Alitör- mänen ja Juho Pääkkölä. Tepaston y. m. kylien asuk kaiden ehdotuksesta päätettiin kunnan puolesta tehdä anomus maantien ra- kentamisesta Könkään kylästä Tepas^ ton kylän kautta Raattaman eli Kyrön kylään Enontekiön rajalle ja siitä tiestä kylätie Lompolon ja Puljun taloihin, jota anomusta tekemään ma- littiin talokas Aukusti Torminen. Talokas Tuomas Putaan lasku erinäisistä toimista hymäksyttiin maksettamaksi kunnan kassasta. Kunnallislautak. esimies A. Markukselan lasku siitä paloma- hingon kärsimisestä, joka hänen tyttä- relleen oli todistetun laskun mukaan Kemissä koulussa ollessaan tapahtunut, »vaate y. »n. tamaroille suostuttiin kormaamaan. — Tieutek» Kittilän Tepas- tou ja Raattaman kyliin. Kunta kokouksessa Kittilässä 11 pnä heinä- kuuta maatimät eräät talolliset Tepas ton ja Raattaman sekä Tepaston Lom- polon kylistä, että kunta tekisi asian- omaisessa paikassa anomuksen maan- tien rakentamisesta Kittilän pitäjän Könkäänkylästä Tepaston kylän kautta pitkin Ounasjokilvartta ylös Raatta- »nan kylään asti sekä kylätien rakcnta- misesta Tepaston kylästä Tepaston Lompoloon, jonka anomuksen tekoon kuntakokous äänten enemmislöllä suos- tui. Tämä maatimus kuitenkin sai silloin saaneet hänet heittämään onnet- taren kanssa arpaa. Ja hän oli suo- riutunut silloin »voittajana. Hän oli määrentänyt nimen erääseen mekseliin ja hän oli saanut rahat, eikä petosta oltu h»»nmattu, »vaan hän oli saanut lunastaa kunniallisena miehenä mekse- lin takaisin. Mutta hän oli päättänyt olla toiste turmautumatta sellaiseen keinoon. Mutta »»yt iski häneen ajatus: se olisi helpoin keino. Mutta yhtä no- peasti kun tuo ajatus syntyi, hän sen rikollisena karkoitti, koettaen keksiä toi- sia rehellise»»»piä keinoja. Rahat oli ivat joka tapauksessa kuitenkin saata- mat, sillä humilansaantitilaisuus oli siksi houkutteleva. Mutta kuinka olikaan, niin pian kiersimät taas aiman huomaamatta ajatukset tuohon manhaan, unhotettuun tapaukseen: hyivinhän se silloin onnis- tui. Ja itse asiassa oli tapaus aiman lnitätön. Hän oli silloin »vain turhaa peljännyt ja öitä malmonut. Rohkea se rokan syöpi. Ia tuskin ne niitä nuniä niin tarkasti katselematkaan. Ei! Hän alkoi kämellä edes takai- sin huoneessaan ja koetti ajatella muu- ta, »vaan kohta pyörimät taas ajatuk- set samassa asiassa. Eimäthän ne silloinkaan häntä olleet epäilleet, niin kuinkapa ne nyt sitä tekisilvät. Hä- nen luottonsahan oli siitä ajasta fos- manut monin kerroin. Ja jos siellä nimiä tarkastellaan, niin se on juuri hänen omaa nimikirjoitustaan, jota katsotaan. Jatk.