rTorstaina' !3 p. Tammikuuta KARJALATAR N.o 4 — 191Q kunnan komministeri W. F. Kor menheimo ja kuusi alaikäistä las ta sekä ijäkäs äiti. S Tk. 7 p. kuoli Helsingissä pää kaupungin huomatuimmista suo malaisista liikemiehistä leipuri ja talonomistaja alle Must o- nen lälies 40 muotiaana. Vai naja oli syntynyt Liperissä 1804 ja tullut leipurinoppiin Joensuu- yun. sekä työskennellyt eri liikkeis- sä Miipurissa ja sitten Helsingis- sä, jossa perusti oman leipuriliik- keen. Köyhästä kodista lähtenee- nä hän ahkeruudella ja tarmok- kaalla työllä sitten laajensi liiket- tään: nautti suurta luottamusta hyväsydämisyys ja amuliaisuns sai hänet myös suuriin ja waroja kysyiviin uhrauksiin. — U. S. Joensuu» kauppa- ja tehdas- tchdiStys malilsi eilen puheenjohtajakseen kauppias Eino Pakarisen, wara- puheenjohtajaksi kaupp. I. Pitkon, sihteeriksi toiniesta eroaman kas- sovri Jdor Uimosen sijaan Weli Pariviaisen ja rahastonhoitajaksi kaupp. P. Kotilaisen. Suomalainen Turucc, ^skar Rosamistin johtama teat- teriseurue, saapuu joensuuhun m?- tamaan pari näytäntöä. Ensiksi esitetään ..RakkauS ja morali" toi- seksi Shakespearen „Nomeo ja Ju- jia" ja kolmanneksi Topeliuksen „öO ivuotta myöhemmin". Arpajaiset lähestyivät, raittiuslväen näet. Joensuun eteiviisi tunnetut näytte lijäkyivyt harjoittelemat parikin hy- min anvokasta kappaletta. Sama ten Joensuun taiteellisista esityksis- tään laajaa suosiota saanut jouhi- orkesteri ivirittelee jo miulujaan. Erilaiset lauluköörit karkaisemat kurkknjaan. Ia kun arpajaistilai- suuteen ^valmistetaan paljon nv.iu- takin hyivää m. ra: soma puku- tanssi, niin muistakaapas maa- seutulaisetkin somittaa mat kanne kaupunkiin 2X päimäksi, sillä silloin saatte nähdä ja kuulla sem- moista, johon ette pitkiin aikoihin taas ole tilaisuudessa. Mutta ar- pajaisten menestys niyös riippuu suuresti siitä, miten paljon ja kuinka arivokkaita moittoja anne- taan ja kuinka armat meneivät kaupaksi. Hyörikää siis moittojen kerääjät ja ennakkoarpojen myyjät! Teillä ei ole enää monta päiivää aikaa. Muutamista raittiusseu- roista on jo tullut ilahuttaivia amustuslupauksia. Kilpailkaa kes- kenänne seurat! Sitä, joka enim- min amustaa, muistellaau »vielä jälkeenkinpäin kiitollisuudella. Tuunaansaaren puutarha- ja talouskoulu aloittaa kolmannen kesäkursin 1 p. huhtik. puutarhanhoidossa. Sei: ohessa annetaan opetusta ruuan- laitossa, leipomisessa, kasmiksien ja hedelmien säilyynpanossa y. m. taloudenhoitoon kuulumissa toi- missä. Koulussa on seurattu kas- miruokajärjestelmää, koska kasivi- ruokien käyttäminen yhä enemmän ivoitta» alaa. Sitä myöten kun niiden termeellisyys ja halpuus tulee laajemmalti tunnetuksi, sitä enemmän ivaaditaan naisiltamme niiden malmistustaitoa. Opetus on tietopuolista ja käy- tännöllistä kaikissa aineissa, siis myöskin mehiläisten ja kanojen hoidossa, joihin oppilaat saamal harjotella koko kesän ajan. Koulu on sopima paikka henkilöille, jotka haluamat moim astuakseen työsken- nellä ulkona jonkun.tunnin päimäs- sä tai muuten mi 'styäkseen seu- rata työtä puutan>' f ai keittiös sä. Tuunaansaari on ! unkahar- jun lähellä, ainoastaan L V vi sal mi eroittaa ne loisistaan, ^oien koulussa olijoilla on hywä "tuli suus ihailla seudun kuuluisaa ka«- neutta ja nauttia Punkaharjun terrveellisestä ilmasta. Lähemmin ilmoituksessa tässä lehdessä. Kaupunkien lisätty poliisi- »voima. j Senaatti on myöntänyt lisätm: poliisimoiman ylläpitämiseksi kul i wan muoden aikana korkeinta ^ > m. m. seuraamat määrän!?-, Miipuriu kaupungin poliisilain . m marten 196,330 mk. 10 p. ■ ap- peenrannan 7,200 mk., ikau 52,000 mk., Sortamalan G/ ; > j mk.. Käkisalmen 2,400 mk., r :: ninan 3,975 mk.. Joensuu^ 5,600 sekä ensimäiseksi ruir■- "ipiabltäfofsi Helsingin poliistl"7?>.^ ie 549,757 We,»t. set. Läänin ..oernööri on m. k. 31 pnä antamallaan päätöksellä an- tanut luman Pälkjärmen pitäjän Kuhilasmaaran kylässä asumille talollisille Erik ja Antti Ronkaisel- le, Walter Kontralle ja Feodor Holpaiselle omistamansa tilan n:o 3 sijaitsemalle myllytontille sano- tanotussa kylässä rakentaa ja käyttää mesimoimalla käymän myllylaitoksen päätöksessä lähem- min määrätyillä ehdoilla. Wiiuan salakuljetus Ilomant sissa. Apulaisuimismies Ilomantsin piirissä K. E. Kuosmanen ilmoit- taa läänin kumernöörille m. m. että miime jouluk. ajalla on Lius- maaran kylässä onnistuttu tehdä mimatakamarikko, jolloin otettiin eräältä rajantakalaiselta 1G pulloa smileimaista Wenäjän pirtua ja lähetettiin ne Joensuun tullikama- riin. Järjestys muutoin on pii- rissa ollut jokseenkin hyivä. RakenouspiirttStllkset uudisrakennuksiin urkuri I. S. Ristiharjun omistamalla tontilla n:o 2 Zturmeksen kauppalan 20 korttelissa, on läänin kumer nööri noudatettamaksi mahloista- nut. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Seminaarit. Kajaanin seminaarin uskonnon ja historian lehtori filos. kand.W. A. Rainio on saanut maltakirjan samanlaiseen mirkaan Sortamalan seminaariin. Kansakoulnnopettajain yliopis- tolliset jatkokurssit aivataan kemätlukukaudeksi lauan taina t. k. 22 p. jo on ne aijottu kestämiksi noin kolme kuukautta. Kun kurssit omat miime syksynä alkuunpantujen jatkoa, niin uusia apurahoja ei jaeta, maan omat ne opettajat, jotka syksyllä opintora- hoja nauttimat, oikeutetut edelleen pitämään stipendinsä. Pääasialli- scsti jatkumat luennot miimesyk- syisissä aineissa, kuitenkin niin, että uudetkin kuulijat moimat liit- tyä niitä seuraamaan. Uudet osanottajat moimat ilmoit- tautua joko kirjallisesti tai ama- jaisttlaisuudessa suullisesti kurs- sien johtajalle prof. M. Soiniselle (Kapteenink. 1?, jolta miimesyksyi- n en ohjelma on säätämissä. Waltioapua kansakouluille. Zlpuopettajattareu palkkaamiseksi Suistamon kunnan Alatun piirin ja Lemin kunnan Ruomin piirin ylempiin ysteiskansakouluihin on myönnetty maltioapua kummalle- kin 900 markkaa muosittaiu. Ala- tun koululle puutteellisen koulu- huoneuston muoksi ainoastaan elo- kuun 1 päimään 1912, lakkautta- malla samalla maltioapu naiskäsi- töiden opettajattaren palkkaamiseksi sanottuun kouluun ja Ruomiu kou lulle erityisen toisen luokkahuoneen puutteelliseen nähden ainoastaan elokuun 1 päimään 1914, samalla kun kouluu apuraha käsityönovet- tajattaren palkkaamiseksi on lakkau- tettu. K u n s järtven kunnallislanta- kuuta tk. 3 pnä pitämässään kokouksessa malitsi maalilautakuntiin seuraa- mat henkilöt: Äialjasalmen äänestysalueelle: alotl. O. Imvosen puheenjohta- jaksi, M. Koistisen, mkt. Saimi Kauppisen, lmp. M. Jumppaisen >a herast. P. A. Karttusen marsi- naisiksi jäseniksi, suutari P. Ker- misen ja kaupp. I. Korhosen ma- rajäsenekst, Korhosen myös mara- puheenj. Miuruinemen äänestysalueelle: orppari Taametti Tiilikaisen pu- )eenj., talolliset I. Kermisen, Jal- mar Antikaisen, A. Antikaisen ja tamies Antti Nemalainen 6, Pos tinhoitaja Edla Hannikainen 13, Talonomistaja Atikko Saarelai- nen 4, Kirjakauppias Olli Heiku- ra 21, Kauppias Aarne Rauttai- nen 8, Teurastaja K. E. Niemi 17, Ent. nimismies Alfred Ste- nius 9, Metsäkondukt. Otto Hei- kinheimo 19, Metsänhoitaja R. Malmborg 20, Kruunnnmouti L. Stenius 25, Kauppias Pekka Gri- gorjemin talo !>, Ajuri Juho Me- riläinen 3, Parturi Samuli Lehi- koinen 5, Telegrasipäällikko Otto Paldan 11, Rouma Anna Malm- gren Vahtimestari Israel Voutilainen 4, Räätäli Kalle Nurmela 4, Nuohooja Paamo Tu- runen 4, poliisikonstaapeli P. ?iönkkö 4, Läkkiseppä I. Wäisä- nen 8, A. Itäahon perilliset 2, Läkkiseppä Eetu Suhonen 3, Rää- tali Esko Piiroinen 4, Talon- omistaja Pekka Lappi 4, Työ- mäenyhdistyksen talo 3, Työmies Paamo Rissanen 2, Emäntä Sikke Timonen Suutari Taa- mi Watauen '>, Puuseppä Paa- mo Hiltunen 4, Talonomistaja Matti Biäättä 3, Metsänhoitaja E. K. Enckell 25, Talonomistaja Antti Haapalainen 3, Mlo Ti- mosen, nuoremman, talo 4, Met- sänhoitaja Hj. Kaarna' 18, Sep- pä Paamo Kettunen ' 4, Ajuri Pekka Terrvo 3, iZljuri Eetu Ter- mo 3, Eläinlääkäri I. E. Hän- ninen 40, Kelloseppä K. E. Wir- tanen 8, Kruununmouti C. W. Forss-mainajan talo >!, Asioitsija N. Forsström 10, Kauppias M. Ollilaisen talo 3, Maltiopäimä- mies Efraim Kronqmist 3, Muu- rari Taametti Kärki 4/J Urkuri Juho Ristiharju 9, Nourua Han na Mustonen 2, Ajuri Niilo Le- meinen 2, Insinööri H. Nyberghin talo 3, Iärjestysnnes Vihtori Vuoristo 7, Tuomas Kuittisen perillisten talo 3, Nahkuri E. Sep- panen 4, Kauppias W. A. Jpa- tosfin talo ja kauppa 40, Kaupan- hoitaja Aleks Ipatoss t, Talon omistaja Kusti Kolehmainen 4, Muurari Kalle Kärki 4, 'Neiti Aino Piiroinen 3, M ' ° f( i Koistinen 17, Kanp Ipatoffin talo 4, Risto Romppanen 5, Sulo A. Kunnas 7, Ope. Palander 12, Ruben Nci)u, leski 2, 'Neiti Lydia Roos 5, kaup- pias M. Ollilaisen talo 3, Leipu- ri Emil Karjalainen 8,Neiti Han- na Karjalainen 2, Opettaja P. Samolaisen talo 2, Satulaseppä H. Turunen 5, Talonomistaja Nuuti Pesonen 2, Tohtorinna Jenny Skogster G, Suutari Kalle Björn 4, Emännöitsija Miina Mustonen 2, Neuloja Aina Nyky- ri 2, Ompelijatar Silja Toima- nen 2, Talonomistaja Mikko Ny- Mutta pari asiaa tässä on yleis- tä lastua, jolta ei moi mainitse matta simuuttaa. Maalaisseurat yleensä omat puolueettomat ja edistämät meidän kaikkien kansa- laisten pääelinkeinoa maanmilje- lystä. Sen tälläkin seuran alu- eella myöntämät suutasusten „ys- tämänä" kaikki niin sosialistit kuin sosialiideinokraatitkin että «maa laisseuran työ ja toimi on sellaista, jota me emme mastusta". Mut- ta tästä kaikesta huolimatta nuo ensisanan „ sosialisti-poikaset" ne on niin mailatonta mäkeä, ettei- mät usko ja tottele oman puolu- eensakaan maltillisempien miesten kieltoja, eikä päätöksiä. Tälläkin kertaa antoimat toiset kylämme suuret ja sosialistidemokraatit ma- paan illan näin kerran muodessa meikäläisille manhoille iloa miet- tää, mutta mertaisemme meljet työn raskaail raatajat ne jaksoi- mat nytkin maan kansamme kil- moitella. Ei tosin meille mik- sikään taloudelliseksi maurioksi, maan ei myöskään köyhän maa- tamiljelemän mäestön yhteistoi- nluman ja elämän maurastumi- seu edistämiseksi ole kilpailunne paikallaan. Kaikki ahdinkotilasta auttaminen on monen muoden ko- kemuksesta katsoen paljasta pötyä ja turhaa suun maimaa, enein- nläir kun rekiajoissamme kulkusten kilinä ja kellojen helinä. Muu- toin läsnäolijoille ja amustajille milpitöil kiitos mainiosta humista ja hymästä käytöksestä. Ä)!aatilankauppa. Talollinen Juhana Nupponen on myynyt maatilan Tohmajär- men pitäjän Järiventauskylästä n:o G talolliselle Matti Tuppurai- selle Pielisjärmeltä. Vastaanotto tapahtui heti. Kaupan mälitti Zl. A. Haaranen Joensuusta. Kaup- pahinta tuntematon. Wankien kuljetus ja hoito. Läänin kumernööri on t. k. 19 pnä antamallaan päätöksellä Rääk kylän pitäjän käräjäkuunan kihla- kunnan oikeuden mankien kuljetta- jo"i ja hoitajaksi kolmen muoden alus- entisen Pip- uutari P. Kermisen jäseneksi, sekä:kyri 3, Leski Maikki Kuittinen 2, I. Antikaisen ja O. Räsäsen ma- Talonomistaja Anna Stiina Kor- rajäseniksi. I. Kermisen myös wa-jtelaiuen 3, Telegrasiremiisori Ri- rapuhj. i ku Talola 8, Matti Kärkkäisen ta- Sysmän äänestysalueelle: taloll. • lo 2, Matti Kärkkäisen, nuorem pi. Kuokkasen puheenjoh., taloll. ^rnan, kauppa 3, Kansallis-Osake- Vänskän, Eema Huttusen, räätälipankki 80, Kahmilanpitäjä Tiina H. Kokon ja kaupp. H. Pääkkösen' Honkanen 2, Kahmilanpitäjä Man- äseniksi, sekä mtk. I. Turusen ja ■ ne Kettunen 2, Maalari Otto aloll. Aino Mustosen marajäse- ^ Kortelainen 3, Leipuri I. W. Sai- uekst. H. Pääkkösen myös wara-!nio 3. puheenj. s Ahteensä 1G01 äyriä. Äyrejä Varislahden äänestysalueelle: tuli enempi kuin miime taksoituk- aloll. A. Soinisen puheen., kaupp.' sessa. Tulo- ja menoarmio täksi I. Turusen, loiset I. Hentiläffen," muodeksi on melkein ennallaan. M. Väisäsen ja taloll. M. Tiili- Ellei paljoa malituksia tulisi, pie- aisen jäseniksi, sekä talolliset P.' neneisi maksu äyriä kohti. Vii- Mustosen ja Tiilikaisen marajäs.'me muonna se oli jonkun lverran I. Tumsen marapuheenj. OAA Taksoitusluettelo 9!urmeksen kauppalasta w. 1910. j yli 5 mk. 200 mkan äyriä kohti, i Sitä ennen oli kolmatta osaa pie- nempi. Kartailonomistaja Niilo Korte- 1 Wielä Nurmeksen lattvarau- nasta ja rautatiestä. i Valtio uhrasi Zturmeksen lai- <*srir5=ä m** m Opettaja L. Söderström 15, Rou- ° ^wu kenties pols kaytmmos- ma Anni Söderström 13, Paamo ^ ^ Atauronen 95, Kauppapalm Pek- wasta. ^a allkay ama oh)x rvou ka Fomin 3, Tuomas Kuittisen tu hymalla tahdolla Mlttao lm- perillisten talo 3, Räätäli Paamo marannan kohdalle, zos ollst ase- Korhonen 4, Yömartija Anton marakenmch et poltettu mahan venäläinen 4, Leski Maria Hui- kauemmalst Mikon, almeen pam :uri 4, Leipuri Anton Stenius 22, *?f tn toi ! ee » ^um ue nyt- Neiti Anna Stenius 3, Kauppias ^emat felllrnn oll uvat kls- Otto Gustafsson 20, Kartanon- kopan jo cnkal,em.nm yhdekji pa- omistaja Teresia Liljendahl 4, nkst supistuneet Nyt rautatte Homioikeudeil asessori Jivar Pa- wkkeaa myosknl ftmrllnkkel,en tal- qmalen G0. Rouma Lomiisa Leh- w'tteu zota ama on ajettu Kyuft- to 3, Piirilääkäri Onni Gran- ulemelle ja puukaan pam. een Holm 31, Kunnanlääkäri Edw. puolen a,uttmlle tulee krerros ta- Backberg 49, Kauppias K. W. waroitaan a,emalta hakles a, l.nn- Pöllänen 12, Telefooni-O.-Y. 12, ^ kierros haittaa kauppa- Nurmes-laima-O.-Y. 25, Värjäri .tamaram rannasta m da- Otto Kaikkonen 6, Nahkuri Elias lyk>esta. Kyllä se monta hlkea Olkkonen 3, Pankin prokuristi hewosparmsta miela pu.ertaa za Sanni Olkkonen 3, Opettaja Väi- e,lm lauhojakin hmtaa ama muu- nö Hakala 7, Kauppias H. Su- arnllla kymmemlla.pmnerffete honen 22, Kauppa-apul. I. Lei- f™; Tolmotaan miela sentään, nonen 3, Maisteri Pekka Saare- etta^e- )a meslrakennusten yi- lainen 21, Kauppias Igor Juu- h°lllwS asian koriaa nnnkuln sen tinen 12, Pehtori Juho Lähteen- pnatsi. n^äfi 21 Neiti Rosa Hukka 4, ^ hahmon puhujaseuran ko- Talonomistaia Anttt Pyykönen 4, r } * ' Mctsänmartija Heikki Harala 7, pxb e ttim Pekka Hyttisen talossa Seppä Kalle Karrvlnen 3, Aleks. ^ { 7 pM Neiti Hilma Samo- ^akomlem 21, Kaupplas ^Gr. ^men lausui runon »Kalpea kuk- Grigorjerv 1<, Nettl Alma ^un- Runon »Kuutamolla" luki tunen 3, Malsten Vlhrorl Trast Arttur Hirmonen ja Ville Kettu- 1'.^ Opettajatar Amo Graicholm „en sadun »Pelastama pää". Esi- Id, Opett. (^nny Rosberg 14, pjli neiti Miina Hirmonen TaloilomlstaM Ailttl Turunen 10, lauluseuran perustamisesta. Esi- Kaupplas DBi Ptrton , kauppa piti Roobert Samolainen ^ k.t -7 & o 1 !!® poikimakuummeesta ja taudin ^ m S : »vaarallisuudesta. Sylme Hytti- (. nen lausui runon »Mieron lapso- wanh. 16, Ompelyatar Anni Hon- feIte « Lopuksi laulettiin useita kanen 2, Kauppiaan leski Tuna jouluja. Saarelainen 6, Kauppiaan tytär Tiina Saarelainen 2, Kauppias Rekiajot Loppiaisena, Paamo Kortelainen 19, Wara- toimeen pani Onkarnon niaalais- maanmittari Juho Saarelainen seura Lahnalammin Simosen ta- 1k», Kauppias Niilo Timonen 80, loon. Kirjoittajamme ei niistä jul- Kauppias Matti Timonen nuor. kisesti hiiskuisi mitään,^ sillä ta- 37, Kauppa -apul. Eino Herranen mallaan tämänlaiset asiat omat 3, Apteekkari M. Calonius 35, yleensä yhtäläisiä kaikkialla, joten Apt. oppilas Siiri Virtanen 4, ohjelmien y. m. s. kertominen on Farmaseutti Saima Sahlstein 9, musteen tuhlausta ja lehtemme Lukkari Antero Harju 13, Kaup- palstojen aiman suotta töhrää- pias HeiM Nemalainen 23, Lau- mistä. ylihallitukselta, että Telakanama ja Telasalmet maltion kustannuk- sella kanamoitaisiin ja laimaku- lulle sopimaan kuntoon saatettai- siii,, sekä että unsi laimareitti, jo- ka tul st kulkemaan Lepistön se- lältä mainittujen salmien ja ka- naman kautta Siikameteen ja siitä Kokonsaareil selän ja Säämingin saaristokylien kautta Pihlajame- teen n. s. Variskonkiiii, maltion kustaiinuksella miitotettaisiin. Pörssitalo Helsinkiin. Kysymys pörssitalon rakentami- sesta Helsinkiin, jota jo kaumem- man aikaa on pohdittu liikemies- piireissä, oli perjantaina esillä lii- kemiesten kokouksessa Helsingissä, johon otti osaa 50 henkilöä. Ko- kouksessa päätettiin muodostaa osakeyhtiö pörssitalon rakentami- seksi aikasemmin Fabianinkadun mrarelta tätä tarkatusta marteii ostetulle tontille ja hymäksyt- tiin ehdotus rakeiiiiusyhtiön sään- pnä aiita,. dollisesti hyiva^,. tarjoukset teideil au<.^ talmisaikaan kolinen muoo^,. kana, Iittien tämän muoden alus ta, jotka Kaamin kunnallislauta- kunnan kokouksessa miime syys- kuun 2 päimänä on tehty ia jot- ka kuntakokous saman kuun 11 päimänä on hymäksynyt. Hätäaputyöt. Koska nykyinen taloudellinen asema ei ole sellainen, että olisi pakko ryhtyä mielä tätä nykyä hätäaputöiden toimeenpanemiseen maltion »varoilla, ei läänin kumer- nööri ole lvomut puolestaan ryh- tyä enempiin toimenpiteisiin Ki- teen kunnan anomuksen johdosta, että Pätsinrinteeil kiertäminen ja Kirkkosuon kuirvaaminen toimeen- pantaisiin hätäapumaroilla, maan jos kuiita haluaa malmistaa työn- ansioiden mahdollisuuksia mastais- ten todella painamien hätäaikojen maralta, moi kunta niistä tehdä uudelleen anomuksen. Ilomantsin kihlakunnan henki- kirjottaja Th. Brofeldt on saanut mirkama- pautta kahden kuukauden ajaksi, luettuna t. k. 15 pstä, jolla ajal- la läänin kumernööri on hänen Mirkaansa määrännyt hoitamaan Tohmajärmeii piirin ruununnimis- mies Wäinö Mielosen oman mir- kansa ohessa. Muualta Suo mesta. Piispojen kokous. Maanantaina alkoi Helsingissä säätytalolla piispain kokous. Ko- kouksessa omat läsnä hiippakun tien piispat sekä 1 asessori kus- takin hiippakunnasta. Kirkonko- kousrahastoon päätettiin tänä muonna kantaa maroja Turun hiippakunnasta 5,900 mk. 60 p., Pormoon 5,857 mk. 63 p., Sa- monlinnan 5,392 mk. 98 p. ja Kuopion hiippakunnasta 3,349 24 penniä. Toisena seurasi kizsymys romasti- kuntien arkistojen hoidosta ja sen jälkeen kysymys jumaluusopin ylioppilaiden oppilaskodista. 5!alewala italiaksi. Helsinkiin saapuneiden tietojen mukaan on professori P. E. Pa- volinin tekemä kauan odotettu italiankielinen Kalemalankäännös nyt malmistunut. Kirja, josta ei mielä ole Helsinkiin kappaleita saapunut, on italialaisten lehtien mukaaii ulkoasultaan komea sekä käännös runollinen ja kaunis.^ Huomattawa kanawoimishan- ke. — Uusi laimareitti Sai maalle. Jo pitemmän aikaa on Tela- kaiiaman ja Telasalmien kanamoi- minen ollut Sulkamalaisilla ja Sääminkiläisillä ajatuksenaiheena, maikka asiasta ei rvielä tähän asti ole sen »valmiimpaa tullut. ^>!yt on kuitenkin mihdoinkin alus- tamiin puuhiin asiassa ryhdytty. T. k. 2 pnä oli näet Sulkamau Telataipaleella kyläkuntakokous, jossa asiata pohdittiin ja päätet- tiin anoa tie- ja mesirakennusten .. ! Tämän yhteydessä päätettiin niuodostaa uusi klubi, johon myön- netään pääsy main uudeil asunto- osakeyhtiön jäsenille. Klubi ei ole poliittinen. Uudeil pörssitaloii piirustukset laatii arkkitehti Lars Sonck. Kansakoulu» rakennus pala- nut. — Zlnvellaan mnrha- Poltoksi. Sunmiiitaita t. k. 9 päimää ivastaan yöllä kello 4:n tienoissa syttyi Virolahdella Zlä-Urpalan kaiisakoulun ulkohuonerakennus pa- lamaan ja paloi perustuksiaan myöten poroksi. Asianomaisten kertoman mukaan ei rakennukses- sa ole käyty moneen päimään, joten on luultaivaa, että tässä on murhapoltto kysymyksessä. Ra kennus oli makuutettu maalaisten pnloapuyhtiössä ja opettajan ir- taimisto kunnaii paloapiiyhtiössä. Herra se o» herrallekin. Täinä sananlasku näyttää t'i= teutuman tässä maailniassa yksin sosialisteinkin leirissä. On nos- tettu uäet uusi lippu, uuden, pa- remman työmäen aatteen lippu Helsingissä. Lipun nostaja on eräs tomeri K. H. Laine, joka on lähettänyt ilmoille uuden työmäen äänenkannattaja», »Maa-Työmie- näytenumeron. Lehden kir oissa ei entisien sosialistien ''litellä, maan hiukan kynsi- 'ykyiset järjestöt, joit- ten T köyhälistölle ma- paudeii ^wat muodostu- neet sosialisml. 'llä toimimaksi pakkojärjestelmäkst. "Edistysten tehtämänä on maan rahaa, joitten käyttämisestä mm. : ä hal- linnot. Johtomiehet omat päässeet sanomalehtitoimiin, eduskuntaan, sihteereiksi, järjestöjen hallintoihiil j. n. e. On niuodostuuut ponva- rillisen mirkakoneiston rinnalle toi- nen »virkakoneisto, joka ylläpide tään köyhälistön maroilla. Sadat tuhannet, joita on muosien kulues- sa uhrattu, omat tuloksia tuotta- matta häminneet kuin tuhka tuu- leen. Työmäen eturimin miehet eimät ole ihmisrakkauden kannattajia maan omat kymmenmuotisen luok- kasodan aikana milliytyneet. Heis tä on ollut luokkamilitarismin ker- makerros. Kun työmäenpualue muutettiin sosialidemokraatisekfi puolueeksi, on inarxilaisuus, sellaisena järjettö- mänä harhaoppina miksi se (Kaut- skyn) kehittämäiiä on muodostunut, astunut työiväenaatteen sijalle. Työmäestön tilan asteellisen pa- rannustoiminnan sijalle on miral- liseksi opinkappaleeksi tullut kurja romahdusoppi, jonka mukaan sosialidemokratialle on sen parem- pi, minkä useammassa lakossa työ- Iäiset joutumat tappiolle. Sosialidemokratisen puolueen johdosta sanotaan lehdessä: »koko tuo Valppaan, Turkian ja Haapalaisen johtama laitos on kauheaa petosta, kokonaisen kaii- san työmäestön tunnotonta pei- jausta, merrannollisesti rikokselli- seinpaa kuin kapitalistinen hui- jaus. Jos kapitalistit omat ahneu- den palmelijoita, niin he eimät sitä kielläkään: nimittämät maan ahneuden palmelemista mapaaksi kilpailuksi. Mutta nämä proletaa- rihuijarit mahtailemat mapauden, meljeyden, tasa-armoisuueen juhla- maipassa, maikka tietämät ole- mansa poletaarien keritsijöitä." Snomen wenäläisen väestön edustus valtakunnan- duumassa. Haiigossa pidettiin kuten tun- nettua' äskettäin erinäisissä pitä- jissä asumain kreikkalais-katolisten kokous, jossa oli käsiteltämänä m. m. kysymys siitä, halutaanko ma- lita ja lähettää yksi jäsen Suomen menäläisen mäestön edustajana maltakuiiuanduumaan. Puheeuaolemalla edustajakysy- myksellä lienee sen mukaan fuiit T. S. tietämät seuraamat juu- ret: Jossain Suomen kreikkalais-ka- tolisten pappien kokouksessa lienee ollut puhetta siitä, mihin toimen- piteisiin olisi ryhdyttämä erinäis- 'en kreikkalais-katolisten palkkaus- olojen korjaamiseksi. Tässä tar- kotuksessa lienee ajateltu käännyt- tämäksi Suomen senaatin puoleen sellaisella pyynöllä, että se asialle saisi myötämaikittustaan. Mutta samalla näkyy Suomen kreikkalais katolisessa konsistoriossa heränneen sellainen ajatus, että olisi turmau- outtama myöskin Venäjän py- hääll synoodiin. Mutta kun tä- män käyttömarat riippumat mal- takunnanduuman suostumuksesta, olisi samalla saatama toimeen sellainen järjestely, että duumaan tulisi ainakin yksi sellainen jäsen, joka siellä malmoisi Suomen kreik- kalais-katolisen papiston etuja. Kun ei papistolla kuitenkaan ole mitään erikoista eduskuntaoikeutta, olisi ^ mainittu jäsen niideil Suo messa oleskelemain Veiiäjän ala- maisten malittama, joilla ei ole Suomen kansalaisoikeutta. Näin ollen puheenaolema edustaja möisi duumassa esiintuoda myöskin näi den Veiiäjän alamaisten toimeet ja tarpeet. Tällainen järjestely olisi kuulema kohtuullinen siihen kin katsoen, että niillä Suomen kansalaisilla, jotka oleskelemat kei- sarikunnassa, on oikeus mali- ta edustajia Suomen maltiopäi- mille. Suonien kreikkalais-katolisen kon- sistorion toimesta parhaillaaii ! tiedustellaan, tahdottaisiinko ma- lita ja lähettää ainakin yksi jäsen maltakunnanduumaan edustamaan Suoineii kreikkalais-katolilaista pa- pistoa ja menäläistä mäestöä, ^ joilla ei ole kansalaisoikeutta Suo- messa. I Niinkuin tästä näkyy, ei mielä > liene kysymys marsinaisesta maa- ^ lista. ^Telefooniyhteys Helsingin ja ! Berlinin tvälillä. < Kuten tunnettu antoi senaatti äskeii myönnytyksen Jtä-Suomen telesooniosakeyhtiölle johtaa telefoo- nilankansa rautatien martta pitkin Viipurin ja Helsingin mälillä sekä kiinnittää langan rautatien sähkö- johtopylmäisiin. Dhtiöllä on jo entuudestaan johto Viipurin ja Pietarin mälillä, kunhan yhtiö käyttää saatua oikeutta. Dhtiöllä on aikomus — sen mukaan kum yhtiön toimitusjohtaja hra Matti Roiha ilmoittaa — asettaa linjal- s le niin tukemat johdot, että puhe- ' lu moi käydä päinsä myös Heisin? gin ja Berlinin mälillä, silloin kuin hankkeissa oleiva telesoouiyhteys Pietarin ja Berlinin mälillä saa- daan aikaan. — U. S. j Räjähdys ja tulipalo suuri- » ruhtinas Nikolai Nikolaje- tmtshin palatsissa. 2 ihmistä saanut surmansa. Sunnuntaina klo 12 päimällä syttyi tulipalo suuriruhtinas Niko- lai Nikolajemitshin palatsissa Jta- lianflajakadun marrella. Palo sai alkunsa kellarikerroksessa säilytetyn bensiinimaraston räjähtämisestä. Tuli lemeni suurella nopeudella marastohuoneen yläpuolella ole- mun tarjoilu- ja astiainsäilytyö huoneisiin^ sekä palmelijakunnan asustamaan simurakeiinukseen. Täällä syntyi kauhea paniikki. Kaik- ki kadottimat mielenrnalttinsa ja syöksyimät kuka minnin kautta ka- tolle kuka ulos ikkunasta mesirän- nin marassa. Paikalle kutsuttiin kaikki palokunnat marajoukkoineen ja tunnin kuluttua saatiinkin tuli siksi paljon hillityksi, että päästiin tunkeutumaan ajokalujen ja moot- torien säilytyshuoneeseen, josta palo oli saanut alkunsa. Täällä tapasimat palosotilaat kaksi hiilty- nyttä ruumista. Ne olimat kaksi marastohuoneessa työskennellyttä miespalmelijaa, jotka armattamas- ti maromattomuudellaan olimat aiheuttaileet räjähdyksen. Palossa tuhoutui noin 30 puutaa pöytä- hopeaa ja paljon armoesineitä. : Vahinko armioidaan 750,000 rup- t läksi. Sammutustyössä mahin- ' goittui useita palosotilaita. Kolera lakkaa. ; Viime lauantaista klo 12 sa- • maan aikaan sunnuntaina ei Pie- tarissa sattunut yhtään kolera- kuolemantapausta eikä ketään sii hen sairastunut. ! Sairashuoneissa on ainoastaan 1 kolerasairas ja G epäiltämää. Z)leiswenäläinen jnopponden- !' »vastustamiskokous. I Pietarista, tammik. 10 pnä. ! Tänään alkoi ensimäinen yleis- meiläläinen juoppouden mastusta- jäin kokous. Juhlaistunnossa, jo- ka pidettiin aatelisklubin salissa, oli yleisöä runsaastt. Kokouksessa esitettiin monilukuisien lähetystö- jen termehdykset. Kansakoulujen tarkastaja Heiskanen lausui kokouk- selle Suomen raittiusseurojen ter- mehdyksen, huomauttaen että Suo mi elää sen ajan aattoa, jolloin käytännössä tulee toteutetuksi alko holijuomien kieltolaki. Heiskanen liitti siitä, että Suomen raittius- seurat olimat saaneet kutsun otta- maan ofaa kokouksen työhön. Suo men kokemus sitten kun kieltolaki saa armollisen mahmistuksen, an- taa keisarikunnalle tilaisuuden tu- tustua käytäiinössa yhteen lain- säädäntöjärjeschksessä toimeenpa»- tuuil juoppouden mastustamista- paan. Kun kokoukseen saapuneet sähkösanomat oli luettu, niiden joukossa m. m. kreiwi Leo Tols- toin sähkösanoma, pidettiin puhei- ta alkoholin mahingollisuudesta ja kokouksen tarkotuksesta. Kokouk- sen puheenjohtajaksi malittiin enti- nen rahaministerin apulainen Komalenski ja marapuheenjohta- jiksi toht. Matti Helenius ja mal- takunnaiineumoston jäsen Cra- mer. Maamiespäiviä pidetään P.-Karjalan Maanviljelys seuran toimesta tammikuulla aluksi seuraavissa paikoissa: 13 p:nä Kontiolahden Pusossa, Ju ho Romppasea talossa klo 10 a. p. 15 p:na Polvijärven Martovaaran kansakoululla, klo 3 i. p. 16 ja 17 p:nä Polvijärven Haapo- vaaralla J. Karttusen perill. talossa, 16 p. klo 4 i. p. 18 p:nä Kuusjärven Varislahdella O. Tiilikaisen talossa Askolassa, klo 4. i. p. 20 p:nä Liperin Kaataraossa. Paa vo Kolehmaisen talossa klo 4 1. p. 21 p:nä Liperin Papelonsaarella. Olli Räsäsen talossa klo 4 i. p. 22 p:nä Liperin Leskelänvaaralla, Sanni Päivisen talossa, klo 4 i. p. Luennoitsijoina esiintyvät konsu- lentit Ruhanen ja Havo, mahdolli sesti myös konsulentit Bask ja Poh jala sekä rakennusmest. Savolainen. Maamiehet, kerääntykääpä joukolla omista asioistanne kuulemaan ja keskustelemaan! Joensuussa 7 p. tammik. 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. Huutokauppa pidetään poismuuton takia lau- vantaina tk. 29 p:nä Rääkkylän Hyytisaaressa, jossa myydään amerikkalainen silppnkone, työ- kärryt, kalanpyydyksiä y. m. irtainta omaisuutta. P. Luostarinen. M. Nissinen. (K. S 1 k.) (Ksrj. S. 1 k. 4 b . 35 mm. Joensuun kreik. kat seura* kunnan kirkkoherran ja lukkarin viljasaatavia sekä muita rästejä kannetaan Joensuussa 21 ja 22 p. Tammik. v. 1910. N. Solovjew. (S. V. L. 1 k.) ^Timeni joka tähän asti on ol- XN lut Susanna Pnssinen, on tästä lähtien Kuusela. Joensuussa 12 p. tammik. 1910. Sanna Kuusela. Kunnollinen renkimies saa paikan V. J. Tapanisella. Juopot ja hnonokäytöksiset ei vät tarvitse vaivata itseänsä. Puolueet ja ouljeli- jäin etu. Kolmasti omat maamiehet, mar- siiiamen maatamiljelemä kansa- luokka, samoin kuin muutkin kan- salaiset saaneet ratkaista kenelle, mille puolueelle etujensa walwo- misen lainlaatijakunnassa uskomat. Eikä se ratkaisu niille, jotta omat käsittäneet, miten paljon malitsijain menettelystä riippuu kunkin oma ja koko kansan menestys, ole ol- lut suinkaan helppo. Lupauksilla ja kiihoituksella on heitä koetettu metää sinne ja tänne. Maamie- hille on malitsemmen ollut mones- sa suhteessa mielä paljon maikeam- paa kuin muihin kansaluokkiin kuulumille kansalaisille. Maan- miljelijät eimät ole siinä onnelli- sessa asemassa, ettei heillä olisi mitään menetettämää, eimätkä min ollen moi yhtyä mistään mälittä- mättä yhteiskuntaa hämittämään, olemia oloja nurin panemaan. Mutta toiseltapuolen on taaS hei- dänkin asemassaan paljon korjat- tamaa, uudesti luotamaa ja siinä tarmitsemat he kipeästi yhteiskun- nan tukemaa kättä. Nämä ja mo- net muut seikat tekemät malinnan maikeaksi. "Missä määrin maamiehet edus- kunnassa moimat etujansa ajaa, se riippuu melkein kokonaan heistä itsestään. Se riippuu hymin pai- jon siitä osaamatko miljelijät itsel- leen edullisimmalla tamalla mai- kuttaa eduskunnan kokoonpanoon. Mahdotonta on minkään kansa- luokan saada yksinänsä ehdotonta enemmistöä eduskuntaan ja siitä johtuu, ettei mikään ammattiluokka yksinänsä moi saada maatimuksiansa eduskunnassa läpi ajetuksi. Eikä sellainen kansaluokkien eristäyty- minen ole suotamaakaan. Siitä epäilemättä koituisi kokonaisuudelle mahinkoa. Kuitenkin on meillä sellaista eristämistä kiihkeästi ajettu ja cbeU leenkin ajetaan. Marsinkin sosia- listit tahtomat kansaluoMen mä- lille kaimaa ylipääsemättömän kui- lun, saada ne mihamieliseen tais- teluun toistansa mastaan. Ompa miljelijöitä erikseenkin koetettu ja edelleenkin koetetaan saada eri puolueeksi julistautumaan. Tähän asti eimät miljelijät ole suuressa määrässä antaneet noiden hajoi» tusoppien itseänsä lumota. Wal- tammi suuri enemmistö on heistä mielä tähän saakka antanut kan- natuksensa niille puolueille, joiden tarkoitus on luoda luokkarajoja umpeen ja malmoa koksnaisuuden hyminmointia. Nämä talonpojat eimät ole tahtoneet ryhtyä mam omia luokkaetujaan tamottamaan, maan omat käsittäneet, että sopu- sointua on koetettama saada luo- duksi, kaittia kansaluoMa rinnan kohotettama ja että siten he par- häiden moimat saada omatkin etunsa walwotukst. Luultaivasti miljelijäin enemmistö edelleenkin pysyy samalla kannalla ja touoot- tamasti nekin, jotka omat anta- neet sosialistien ja maalaisliiton miedä itsensä harhaan, omat jo huomanneet taistelleensa omaa sekä yhteistä hymää mastaan ja muut tamat kantansa. Jatk.