lofstsing toukokuun >8 p:nZ 8K?AIiU»7A ki:o S4 ISI0 N. s. tieteellinen sosialismi. N. s. tieteellisen sosialismin ytimen muodostaa se periaate, että jokaisella on ..oikeus työnsä kaikkiin tuloksiin". Alkuperäisellähän kannalla jokainen itse tuottaa, mitä tarmitsee, ja naut tii myös yksin kaikki työnsä hedelmät. Mutta niin ei tapahdu nykyaikaisessa yhteiskunnassa. Nyt maanomistajat ja kapitalistit riiStämät työntekijältä suuren osan hänen työnsä saaliista ja saattamat siten elää työttä saa duista tuloista, joita he kutsumat koroiksi. Tämä on oikea syy työn tekijän huonoon asemaan. Onnelli sesti moidaan tämä epäkohta nyt ratkaista main sellaisessa maltiossa, joka takaa itsekullekin hänen työnsä hedelmät. Mutta sen saattaa main sosialistinen maltio tehdä, joka itse on ottanut haltuunsa kaikki työn mä- lineet ja siten tehnyt mahdottomaksi saada tuloja työttä. Jos siis anne taan armoa sille, että jokaisella on oikeus työnsä kaikkiin tuloksiin, tay- tyy tämän periaatteen seuraaminen mälttämätlömästi miedä yhteiskun taan, joka on nykyaikaisen sosialide mokratian ihanne. Nyt on kuitenkin asianlaita sellai nen, että joukko erilaisia työntekijöitä «vaaditaan yksinkertaisimmankin tuot teen malmistamiseen. Tulee siis Välttämättömäksi jakaa lopullisen tuotteen armo kaikkien niitten kesken, jotka omat olleet osallisia sen aikaan saamisessa, ja juuri siinä suhteessa, kuinka paljon kukin on tehnyt työtä. Mutta se ei ole helppo asia. Itse teossa on aiman mahdotonta esim. sanoa, kuinka paljon kirjailija, kuinka paljon latoja, työntekijät, jotka omat ra kentaneet painokoneen, ne, jotka omat Valmistaneet taas työkalut, j. n. e. sanalla sanoen: kuinka paljon tuhan net omat tehneet työtä, ennenkuin yksi kirja on saatu ilmoille. Jos nyt kuitenkin olisi tarkoitus antaa jokaiselle erikseen hänen työnsä kaikki tulokset, niin täytyisi keksiä joku menettelytapa, jolla mitattaisiin jokai sen yksityisen antaman työnlisän suu- ruus. Tällaista menettelytapaa on koe tettu keksiäkin. On muodostettu jon> kunlainen rahajärjestelmä, jossa yksi. kön (markan) muodostaisi tunti ta- mallista työtä ja jossa maikeammat ja enemmän maatimat työt laskettai- siin tunnilta mähZn suuremmaksi kuin I yksikkö. Tällaisen järjestelmän amulla olisi mahdollista laskea, kuinka monta ..tamallista" työtuntia on ku- lunut jonkun tamaran malmistami seen, jo^a tuntimäärä katsotaan ta- maran hinnaksikin. Samalla annet- täisiin työmiehelle osotus, kuinka monta ..tamallista" tuntia hän on työskennellyt. Näillä osotukfilla hän möisi oStaa Valtion makasiinista, samalla tamalla kuin nyt ostetaan rahalla. Ja selmää on, että mitä työmies tällä tamoin saisi, se täydel leen mastaisi hänen omaa työtänsä. Tätä järjestelmää on kehittänyt englantilainen tehtailija ja sosialisti Robert Owen. Ja hän teki m. 1332 kokeen toteuttaakseen tätä järjestel määnsä, perustamalla ..työnmaihto- pankin" Lontooseen; mutta selitettä- mIStä syistä joutui yritys suoritus tilaan, ja Owen maksoi tappiot. Tätä samaa järjestelmää ja sille rakennettua sosialistimaltiota on mii- me muosisadan keskimaiheilla mielä muodostellut saksalainen Rodbertus. Ja hänen työnsä on epäilemättä ollut suureksi hyödyksi tieteelle. Sillä sen kautta on tullut täysin selmäksi, mitä ymmärretään „työn kaikilla tuloksilla", ja masta tällöin on tiede moinut antaa siitä armostelunsa. Aluksi täytyy sanoo, että se mitta puu, jota käytettäisiin erilaisia töitä mitattaessa ja toisiinsa merratessa ei olisi oikeastaan mitään muuta kuin mielimaltainen palkka-asteikko. Se oikeus työnsä kaikkiin tuloksiin, joka tätä tietä saamutettaisiin, olisi kai kissa tapauksissa enemmän muodolli nen kuin todellinen. Me tulemme sitten ratkaisemaan kysymykseen: olisiko sellainen »oikeus" mahdollinen pitää moimassa. Tähän kysymykseen täytyy mastata ehdotto masti kieltäen. Ensiksi ei moi mi tenkään myöntää yksityiselle työnte kijälle oikeutta hänen työnsä kaikkiin tuloksiin. Sillä se, joka miljelee hymää maata, saa samalla maimalla paljon suuremman sadon tuin se joka miljelee huonoa. Se, joka työs kentelee paremmilla koneilla, tuottaa samalla aikaa enemmän kuin se, joka työskentelee epäsuotuisemmissa olo suhteissa. Jos nyt esim. kaikki työ miehet maanmiljelyksen alalla saisi- mat päimäpalkkaa sen mukaan kuin tuotetaan Vähimmän antamalla maa palstalla,niin saisi sosialistinen yhteis- kunta moittoa hedelmällisemmistä maista. Tämä moitto lankeaa nyt yksityisille ja on marsinainen syy n. s. maakorkoon. Luonnollisesti on kaikkein edullisinta säilyttää tämä korko yhteiskunnalle kokonaisuudes saan, antaa sen tulla kaikkien sen sijaan että tekisi sen muutamien Har mojen yksinoikeudeksi. Mutta yksityi- sen työntekijän oikeutta hänen työnsä kaikkiin tuloksiin ei täten Pelasteta. Se on taloudellisesti mahdoton ja jää siksi kaikissa yhteiskuntamuo doissa. Toiseksi ei yhteiskunta kokonaisuu dessaan moi joka muosi kuluttaa työnsä kaikkia tuloksia. Sillä kun mäestö kasmaa, tekniikka edistyy ja elämän maatimukset tulemat yhä suu remmiksi ja suuremmiksi, maatii yh- teiskunnallinen tuotanto joka muosi aina suurempaa pääomaa. On siis Välttämätöntä ottaa joka muoden työn tuloksista osa pääoman lisäämi seksi. Ihteiskunnalta kokonaisuudes saan otetaan niin muodoin osa sen oman työn hedelmistä. Me kohtaamme tässä ne ikuiset, järkähtämättömät taloudelliset lait, joidenka alle me ihmiset nyt olemme asetetut ja joita me emme moi kumota minkäänlaisilla yhteiskuntajärjestyk- sillä, olkoot ne suunnitellut kuinka rohkeasti tahansa. Esitimmehän alussa, että oikeus työn kaikkiin tu loksiin kuuluu ..luonnollisiin ihmisoi keuksiin", ja koetimme esittää tätä oikeutta itsestään luonnollisena asia na. Mutta muuta emme tarminneet kuin että jätimme korulauseet ja kä< mimme käsiksi elämään, niin me huo> masimme, että nämä maatimukset omat riidassa taloudellisten luonnon lakien kanssa ja että siis oikeus työn kaikkiin tuloksiin on pelkkä harha näkö. Mutta silloinpa onkin n. s. tieteel liselle sosialismille itse asiassa annettu tuomio. Ousknntil. ITöOMlllltil keskimilkM t. k. 18 i:«ii llo K i.?. Ed. Nemanlinna mapautettiin sai> rauden takia ottamasta osaa edus kunnan istuntoihin tämän istuntokau den loppuun. Ensimäiseen käsittelyyn otettiin ehdotus asetukseksi suoStuntaluontoi- sen pääoman kuponkimeron suoritta misesta. Keskustelutta lähetettiin asia suu> reen Valiokuntaan. Maltiomarainmaliokunta ehdottaa, että eduskunta ilmoittaisi H. M. ettei eduskunta ole moinut hymäksyä arm. esitystä. Ensimäiseen käsittelyyn otettiin ehdotus asetukseksi leimasuostunnasta. Asia lähetettiin keskustelutta suureen maitokuntaan. Toiseen käsittelyyn otettiin ehdotus marojen osottamiseksi sen lainamää rän takaisin maksamiseksi, mikä m. 1907 on siirretty maltionrahastoSta suostuntarahastoon sen menojen peit tämiseksi. Keskustelutta hymäksyttiin maltio- warainwaliokunnan kanta, jonka mu kaan H. Majesteetilleen ilmoitetaan, että eduskunta ei ole moinut esitystä hymäksyä. Toiseen jatkokäsittelyyn otettiin opvimelmollisuuslaki. 15, 16, 17, 13, 19 ja 20 pykälät hymäksyttiin sinänsä. 21 pykälän ehdotti ed. Inkinen hymäksyttämäksi sos.-dem. mastalauseen mukaisesti. 106 äänellä 83 mastaan hymäksyttiin pykälä maliokunnan ehdottamassa muodzssa 22, 23 ja 24 pykälät hymäksyttiin Valiokunnan ehdotuksen mukaisesti. Sen jälkien siirrryttin käsittele mään mietinnössä olemaa asetus ehdotusta kansakoululaitoksen kustan- nukststa. 6-0 pykälät hymäksyttiin sellaise naan. 7 pykälän suhteen ehdotti ed. Lindelöf, että se hymäksyttäisiin simistysmaliokunnan ehdotuksen mu kaisesti. Ehdotus hymäksyttiin 99 äänellä 89 ääntä maStaan. 8 —15 pykälät hymälsytiin semmoismaan. 16 pykälän ehdotti ed. Sundblam, että se hymäksyttäisiin ensimäisen mastalauseen mukaisesti. Ehdotus hylättiin huutoäänestyksellä 17—29 pykälät hymäksyttiin keskustelutta. Jatkettiin ehdotuksen uskonnon opetuksesta Vapauttamista koskeman kohdan käsittelyä. 1 pykälä hymäksyttiin simiStysma- liokunnan ehdottamassa muodossa. Toisen pykälän suhteen ehdotti ed. Listo, että pykälä muutettaisiin siten, että se koskisi myöskin kreikkalais katoliseen kirkkoon kuulumia. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin tehty ehdotus. Kun yleiskeskustelussa oli tehty ehdotus asetusehdotuksen hylkäämi sestä täytyi siitä äänestää. Asetusehdotus hymäksyttiin 140 äänellä 47 maStaan. Asetusehdotus lykättiin sen jälkeen takaisin Valiokuntaan. ^ .Ainoaan käsittelyyn otettiin työ- Väenasiain maitokunnan mietintö äitiysmakuutuksen aikaansaamista tarkoittamien ehdotusten johdosta. Astan käsittelyä jatkui lehteämme painoon pantaessa. sleisiZMÄä. Snlemmss, ntlMij, Paitsi lehtemme miime n:Ssa mai nittuja on H. M. Keisari ratkaissut seuraamat Suomea koskemat asiat: Hallitukset» toimenpiteet ISV7 ja ISV8 tv:» waltiopäiwä- paätSSten johdosta. H. M. Keisari on sumainnut ar mossa maltuuttaa senaatin jättämään Suomen nyt koossa olemalle edus- kunnalle kertomuksen toimenpiteistä 1907 ja 1908 ja maltiopäimien pää tösten johdosta. We«äläiselle sotawäelle »vah- wistettawat w«»kramSSrät. H. M. Keisari on nähnyt hymäksi armossa sallia, että Suomeen stjote- tulle sotamäete suoritettamat muokra- määrät tällä kertaa, poiketen 22:ntena p:nä heinä?. 1897 annetun arm. asetuksen 5:nen pykälän määräyksestä, mahmistetaan ainoastaan 3:n, että 6:n muoden ajaksi. AsetnS suomalaisista kauppa laivoista. H. M. Keisari on sumainnut ar mossa käskeä, että ehdotus arm. ase tukseksi suomalaisista kauppalaimoista on palautettama senaattiin, jotta se saataisiin yhtäpitämäkst keisarikunnan 31 p:nä lokak. 1909 annetun lain kanssa sekä yhtäpitämäkst ministeri' neumoston kokouksessa tammik. 19 p:nä tänä muonna asiasta synty neessä erityisessä journaalissa esitet tyjen muistutusten kanssa, sekä että mainittu journaali tätä tarkoitusta marten on jätettämä senaatille, jonka tulee mahdollisimman lyhyessä ajassa toimittaa mainitut muutokset. Gairaaloide» tvuofiraha- fääuuöt. H. M. Keisari on sumainnut ar mossa roahmistaa asetuksen eräitten Suomen sairaanhoitolaitosten muosi- rahasäännöistä ehdolla, että Turun ja Mustasaaren sairaalain rahasään töön otetut maStaanottolaitosten lää- kärinmirat omat siksi, kunnes H. K. Majesteettinsa on mahmistanut eri tyisen näitä mirkoja käsittämän armol lisen asetuksen, yksinomaan Viransi jaisten hoidettamat. Maa» l«o««t«S Pietari Suuren muistopatsasta «arte» MiipuriSsa. H. M. Keisari on sumainnut ar mossa käskeä, että sotilasviranomai sille on Viipymättä luvmutettama Termaniemen puistossa „Kron S:t Anne" linnoituksessa MiipuriSsa sijait- semasta Pietarin kalliosta niin suuri maa-alue, jonka sotilasmiranomaiset katsomat tarpeelliseksi paikalle raken- nettamaa katedraalia ja Pietari I:sen muistomerkin pystyttämistä marten, joka muistomerkki pystytetään Miipu- rin linnan Valloituksen 200-wuotis- muistoksi, kuitenkin niin, että muodol linen lain määräämä pakkoluomutus tapahtuu masta perässä päin, jotta peruskimen laskeminen ja muistomer kin paljastaminen esteettä moimat tapahtua kaikkein korkeimmasti mää rättynä päimänä tämän muoden kesä kuun 14. MsllMtt oikeus tarkastat HMklstt jösttteu lvirla- tmttt laillisllstta. Teuaati» efitysehdotuS hylätty. H. M. Keisari on esiteltäessä senaa tin alistusta ja ehdotusta Suomen eduskunnalle annettamaksi arm. esi tykseksi, koskema eduskunnan oikeutta tarkastaa hallituksen jäsenten Virka- toimenpiteitä, sumainnut, huomioon ottaen ministerineumoston asiassa an taman lausunnon, hylätä senaatin esityksen, sekä samalla käskenyt senaat tia laatimaan ehdotuksen uudeksi arm. esitykseksi eduskunnalle sekä ehdotuksen yleiseksi eduSkuntalaiksi, joka sisältää: 1) Eduskunnalla on oikeus, somel- luttamalla maitokunnan perustusla kien 108 art. säännöksiä sekä malta- kunnanneumoston ohjesäännön 57—59 artikloin määräyksiä kuin myös mal- takunnanduuman ohjesäännön 58—60 artiklain säännöksi, tebdä yksityisille Suomen Keisarillisen Senaatin jäse nille Välikysymyksiä sellaisten heidän tai heidän alaistensa henkilöiden tai Virastojen toimenpiteiden johdosta, jotka näyttämät lainmastaisilta; sekä 2) Eduskunnan mälikysymysoikeus rajoitetaan Suomen sisäistin asioihin eikä se saa koskea Keisarikunnan lain säädäntö- tai muitten laitosten tai Viranomaisten toimenpiteitä eikä myöskään muita asioita, jotka eimät kuulu Suomen sisäisten asioitten pii riin. CZlljMll Ot lmisterilltll- Samassa esittelyssä on! Turun ja Mustasaren mielenmikaisten mastaan- ottolaitoSten menosäännöt mahmis- tettv, jonka ohessa on määrätty, että laitosten lääkärienmirat omat aino astaan toistaiseksi täytettälvät. — Lnotsipääll»» Sj»lna«i» eläke. Korkeimmassa paikassa on sairauden takia mirkaeron saaneelle luotsipäällikSlle, kenraaliluutnantti N. Sjömanille myönnetty, paitsi asetuk- senmukaista 8,000 mkn makituista eläkettä, 1,500 markan ylimääräinen eläke. — Eduskunnan toaStauSkir- jelmä yleismaltakunnallista lainsää däntöä koskeman arm. esityksen joh dosta on menäjänkielelle käännettynä miime laumantaina lähetetty kenraali- kumernöörin kansliasta Pietariin. — Lnotfllaitos. Vastanimitetty luotsipäällikkö, emersti K. Samsonom aStui eilen Virkaansa. Hän piti täl löin lyhyen puheen, jossa huomautti, että niinä 27 Vuotena, joina hän oli kuulunut Suomen luotsilaitokseen, oli oppinut panemaan suurta armoa sen henkilökuntaan ja toimoi hän Virassa saamansa osakseen tämän henkilökun nan armokasta ji suosiollista apua. Puheeseen mastosi luotsilaitoksen sih teeri, homineumos A. Perret. — W. t. prokuraattori A. Fr. Charpentier on anonut, että hänet ensi kesäkuun 1 p:Stä lukien Vapautettaisiin hoitamasta prokuraat torin tehtämiä. — Teknillisen korkeakoulu» johtajaksi on senaatti määrännyt Vararehtori U. Albrechtin ja Vara rehtoriksi pros. C. E. Holmbergin. — Määräraha säästSpank- kie» tarkastusta toarten koro- tett». Lisämoimien hankkimiseksi säästöpankkien tarkastusta marten on senaatti korottanut kolmea karkotukseen myönnettyä määrärahaa yhteensä 2,700 mkalla, joka on otettama meno- sääntöön, mutta kuitenkin niin, että kulumaa muotta marten otetaan ai noastaan se määräraha, joka lankeaa ajalle kesäk. 1 p:stä muoden loppuun. — Määräraha lutvattomain aseiden tuo»ui» tutkimista warte». Senaatti on myöntänyt tullihallitukselle 5,000 mkan lisämäärä rahan lumattomain aseiden tuonnin tutkimista marten. — Koulusta toiseeu siirty ivät kausakoululapset. Miimei- set piiritarkastajakokouksen ehdotuksen mukaisesti on kouluhallitus nyt kier tokirjeellä maalaiskansakoulujen johto kunnille huomauttanut, että kun op pilaita siirtyy koulusta toiseen, on pyrkijöiltä Vaadittama nähtämäksi edellisessä koulussa saatu erotodistus. Milloin aihetta on, on mielä lähem piä tietoja hankittama. Samalla on määrätty, että ylemmän kansakoulun johtaja on pyydettäessä melmollinen antamaan eroamalle oppilaalle ero todistuksen. — Kansallis-Osake-Pankti. Kansallis-Osake-Pankin uuden yhtiö järjestyksen, jonka mukaan osakepää oma Voidaan korottaa 30 milj. mark kaan, on senaatti mahmistanut. 0. Ministerineumosto on käsitellyt sille lausunnon antamista marten jätetyn senaatin alamaisen ehdotuksen arm. esitykseksi marojen hankkimisesta m. 1910 niihin tarpeisiin, joihin mal tion marat eimät riitä. Ministerineumostolla ei ollut mi tään muistuttamista. Mielisairasten toaStaan- ottolaitokset. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä on määrätty, että senaatin esityS ja ehdotus asetukseksi Turun, Miipurin, Mustasaaren ja Oulun mielenmikaisten mastaanotto- taitoSten lääkärienViroista on palau- tettama selmän määräyksen laati milta marten siitä, ettei mirkoja ainoastaan moida täyttää Suomessa laillistetuilla lääkäreillä, main myös Venäjällä laillistetuilla lääkäreillä. — Pori» yleiue» sairaala. Porin yleisen sairaalan kätilön pal kan on senaatti korottanut 400 mar kasta 600 markkaan muodessa, lukien 1 p:stä tulemaa heinäkuuta. Senaatti on oikeuttanut ottamaan sairaalaan erityisen ylihoitajattaren tuleman heinäk. 1 p:stä lukien. Palkka on 600 mk. muodeSsa. — Mitali hengenpelaStnk- sesta, H. M. Keisari on suonut työmies Aksel Sandbergille, Reposaarelta, Mladimirin ritarikun nan nauhassa kannettaman hopeami talin kirjoituksella ..Ihmishengen pe lastamisesta". S. oli Viime maalisk. 28 p.nä pe lastanut työmies Swen Sjögremn 5:llä ikämuodella oleman pojan Karl Fredrikin hukkumasta. — Anniskeluoikeudet. Läänin kumernööri on mahmistanut Porin kaupungin maistraatin 25 p. miime huhtikuuta tekemän päätöksen, jolla raminto loitsija Th. Strömlund oli oikeutettu Vuokraamassaan Johan- neslehdon ulkoramintolassa, Porissa, tämän toukokuun 1 ja ensi lokakuun 1 päimän mälisenä aikana anniskele maan Väkijuomia. — NuorsuomalaiSteu yhteis- konlnpnnhat. Opettaja M. Lat- ma, oikeusneumosmies A. Pipping- sköld y. m. omat anoneet senaatilta lupaa suomalaisen yhteiskoulun perus tamiseen Porissa ja pyytäneet mah- mistuSta koulun kannatusyhdistyksen säännöille. — Kanfakouluje» puutarho- je» laajuuS. Sen johdosta että Porin piirin kansakoulujen tarkastaja on kouluylihallitukselta tiedustellut, kuinka paljon maata kansakoululle tu lee marata koulupuutarhaksi on asia ollut käsiteltämänä kouluylihallituk sessa. Tämän johdosta päätti yli hallitus huomauttaa, että maikka kou- lupuutarhan laajuuteen nähden ei mielä ole mitään ehdottomasti sito maa määräystä annettu, on ylihalli tus kuitenkin Itähän saakka yleensä katsonut, että erottamalla opettajan talouspuutarha marsinaisesta koulu- puutarhasta, Viimeksi mainittua mar ten on marattama noin 10 aaria so- meliaSta maata. — Rautatie» wirkamieStnt- kiu»o» suorittimat Tampereella tois- sapäimänS pidetyssä tutkinnossa m. m. F. Lassila ja L. Luotola Porista sekä I. Mäkelä Loimaalta. — Wirkawapa»tta on mais traatti myöntänyt kaupunginmiskaali I. E. Lindqmistille neljäksi kuukau deksi 20 p:Stä kesäkuuta. Sijaisena tulee olemaan etsimän osastan komi- sariuS A. Seppä. — Stipendejä. Porin Nai?- stipendiyhdistyksen lisätty toimikunta jakoi eilen illalla pitämässään kokouk sessa 800 mk. stipendeiksi kolmelle henkilölle kahdestatoista hakijasta; kolmannentoista hakijan anomus jä tettiin myöhään tulleena huomioon ottamatta. Stipendejä saimat neidet: Emma Rosengren 400 mk., Veda Martio 200 mk. ja Ida Kurki 200 mk. Tulipaloja. Eilen aamupäi- mällä oli tulipalon alku talon n.o 164 IV:»sä kaup. osatzsa 3:nnen ker r?ksen eräässä huoneeZsa, jossa per m innon täyte jostakin tuntematto masta syystä alkoi pa'aa. Malkea saatiin kuitenkin heti alkuunsa tuka hutetuksi. Päimällä klo 2:n aikaan joutui tulen maltaan Rauman kylässä Koke mäensaaren tien marrella olema Frans Johanssonin riihirakennus. Tuli sai alun saman rakennuksen yhteyteen rakennetusta lautasuojuk- sesta, joka paloi pohjia myöten. Riihi ja rakennuksen toisessa päässä olema lato säilyimät. Tulen sytyttäminen on pikkupoikain työtä. Jltapäimällä klo 2:n tienoissa poltti tuli Toejoen rannalla erään ladon, jonka omisti Suosyrjä (Sö derlund) kaupungista. Tulen uhriksi jäi joukko ajokaluja ja niittokone. Tämäkin tulipalo sai alkunsa pikku poikien Varomattoman tulenkäsitte lyn takia. — Taloukauppa. Työmies Juho Korsman on ostanut Maria Jleniltä tämän omistaman talon ja tontin n.o 143 kaupungin 6:ssa osassa. Kauppahinta oli 6,000 mkaa ja mas taanotto tapahtuu kesäk. l p:nä. — Afioitfija Kalle KauniS- maa» petokset. Porin raastuman oikeuden toinen osasto käsitteli eilen Huittisten mälikäräjäin tänne lykkää mää kauppahuone P. Sidoromin ja konekauppias Allan Aarnisalon kone asioitsija Kalle Vihtori Kaunismaata mastaan nostamaa oikeusjuttua. Kaup pias Aarnisalo oli mieskohtaisesi! saa pumilla ja Kaunismaa mangittuna paikalla. Ensinmainittu oli samalla toiminimi Sidoromin edustaja. Luettiin asiassa ennen syntyneet pöytäkirjat, joiden mukaan Kaunis maalta maadittiin kormausta ja edes maStuuta hänelle seuraamista petok> sista: 1) Kesällä 1908 oli Kaunismaa saa nut lainaksi polkupyörän, jonka oli myynyt ja tuhlannut rahat. 2) Muosi myöhemmin oli hän saanut 145 mkan armoisen ompelukoneen muokralle, jonka oli mitään puhumatta myynyt ja tuhlannut rahat maksamatta siltä somittua 10 mkan kuukausimuokraa. 3) Erään niittokoneen hinnaksi oli syytetty tilaajan tilauslistaan merkin nyt 295 mk. ja konttoriin lähettä määnsä listaan sekä mekseliin 320: —, 4) Eräälle henkilölle oli Kaunismca myynyt 8 kk. maksuajalla jousiäkeen 45 mkn hinnasta, mutta liikkeeseen lähettämäänsä listaan ja mekseliin merkinnyt 48 mk. 3 kk. maksuajalla. 5) Marraskuussa 1907 oli K. jollekin Heiskaselle myynyt ompelukoneen. Kun sen nimistä oStajaa ei löytynyt, ilmoitti K. ostajan nimeksi toisen hen kilön, mutta tämä ei ollut koskaan ompelukonetta ostanut. Kone on ko konaan kadoksissa, tt) Lokak. 14 pnä saapui liikkeeseen K:n lähettämä kone- tilaus. Kone, armoltaan 155 mk., lähetettiin, mutta tilauksessa mainit tua henkilöä ei ole löytynyt. Kone on senmuoksi kadoksissa. 7) Samaten oli hän myynyt 125 mkn armoisen ompelukoneen Kalle Niemiselle Pun- kalaitumelta. Tällä osoitteella ei ole miestä löydetty, jonka muoksi kone on kcdotsissa. 8) Edelleen K. Mar kulle Wam pulan Salmenojan kylästä myynyt 90 mkn armoisen ompeluko neen. Ostajaa ei ole löydetty. 9) Samoin myynyt 50 mkan armoisen ompelukoneen K. Tuomiselle Punka- lnitumen Liitsolan kylään. Tämän nimistäkään ostajaa ei ole löytynyt. 10) Mielä myynyt 35 mkan armoi sen ompelukoneen Punkalaitumen Seppälän kylään. Tämäkin kone on kadoksissa. 11) Vihtori Männistölle Mampulan Vuorenmaahan on K. myynyt 118 mkn armoisen ompelu koneen. Sen nimistä ostajaa ei ole olemassa. 12) Vihtori Sihmoselle Mampulan Salmenojan kylään myy ty 40 mkan armoinen ompelukone on myös kadoksissa. 13) Erään 195 mkn armoisen ompelukoneen ostajaksi oli K. ilmoittanut Vihtori Rusin, mut ta kun sellaista henkilöä ei löytynyt, ilmoitti hän myyneensä sen Oskari Leimalle Alastaroon, joka taas on ilmoittanut maksaneensa koneen K:lle. 14 > ll!:ta henkilöltä on K. lumatto- masti nostanut aina 5—200 mkaan rahoja, yhteensä 793 mk. 15) Kalle Kärkkönen Mampulasta oli maksanut K:lle Kansallispankkiin sijoitetun 150 mkn suuruisen mekselin, jonka liike joutui lunastamaan. 16) K. oli tuo nut joukon tilauslistoja henkilöiltä, jotka joko ennen omat peruuttaneet tilauksensa tai eimät ole olleet tilai suudessa ottamaan lähetettyä tamaraa mastaan. K. on täten saanut petku tettua liikkeestä tamaroita, jotka on myynyt. Mielä oli Kaunismaa Hel singissä ollessaan ottanut tutkeestä kaksi 130 mkan armoista polkupyörää toisen muka isälleen ja toisen appi ukolleen. Vekseleihin ja tilauslistoi hin oli hän määrentänyt heidän ni mensä sekä sittemmin myynyt pyörät ja tuhlannnut rahat. Liikkeen puolesta maadittiin, että K. melmoitettaisiin ilmoittamaan ni mitettyjen henkilöiden oikeat osoitteet tai toimittamaan koneet takaisin ja tuomittaisiin rangaistukseen sekä kor- maamaan liilkeen saatama laskun mukaan 2,438: 20 p:llä. Kun jutussa syntyneet asiakirjat oli läpi käy'y ja syytetty erikseen tun nustanut joko Väärentäneensä, tekais seensa tai pettämällä hankkineensa useamman ylempänä esitetyn nimen, päätti oikeus syyttäjän pyynnöstä ly kätä jutun lähemmän käsittelyn t. k. 31 päimäksi. Kaunismaa määrättiin edelleen säilytettämäkst kaupungin mankilassa. Niinkuin olemme kertoneet, aikoi Kaunismaa paeta Amerikaan, mutta Povn etsimän poliisin toimesta kes keytyi matka Ruotsissa. Tämän jäl keen hän Huittisten mälikäräjillä m. huhtikuun 30 p.nä tuomittiin kamal- luksesta 6 kk. mankeuteen ja kormaa- moan kantajille 1,548 mk. tuhlaami ansa maroja sekä 250 mkaa oikeus- kulujz. Mutta koska erinäiset rikok set katsottiin tapahtuneen Porissa, jäi niiden käsittely Porin raastumanoi keuden asiaksi, jonka myös tulee ran kaisuun yhdistää Kaunismaalle miime helmik. 12 p:nä Huittisissa tuomittu 6 kuuk. kuritushuonerargaistus ja sa man kuun 18 p. tuomittu 150 mkan poissaolo-sokko, joita rangaistuksia hän ei ole mielä kärsinyt. Kaunismaa on masta 27 muotias, syntyisin Huittisten Mommolin ky lästä, mutta on hän Aarnisalolla pal- meluksensa aikana (heinäkuusta l907) asunut Porissakin. Hänellä on mai- mo ja 3 pientä lasta. — Raast»wa»oike»dessa ei len tuomittiin torpanpoika Anton Leonard Mäenrinta ja renki Arttur Johannes Keturi, molemmat Ruos- niemen kylästä, edellinen juopumuk sesta 20, poliisin mastustamisesta 30 ja pahoinpitelystä 150 mkan eli yh teensä 200 mkan sakkoon tai 30 päi män mankeusrangaistukseen sekä jäl kimäinen juopumuksesta 20 ja pa- hoinpiteiystä 150 mkan eli yhteensä 170 mkan sakkoon eli 27 p. mankeus rangaistukseen. Tuomitut olimat po- liisiputkassa pahoinpidelleet uunin- tekijä I. Grönlundia, jc>lle pahoin pitelijät tuomittiin suorittamaon kipu rahoja, kuluja y. m. yhteensä 84 mk. — P»ukot»s Reposaarella. T. k. 14 päimää masten kello 12 yöllä iski työm. Frans Wi!h, Juhola, Reposaarelta, työm. Juho Werner Eloa, Kokemäeltä, puukolla yhden ison haaman päähän, toisen selkään ja kolmannen käteen. Miehet olimat ensin kaikessa rau hassa seurustelleet kunnes talon N:o 4l (Plemnan) pihassa humalapäis sään riitaantuimat ylläkerrotulla seu rauksella. — Järjestysrikokfista sako tettiin raastumanoikeudeSsa eilen 3 henkilöä: kaksi 60 ja yksi 20 mkan salkoon. — JrtolaisuudeSta on kumer nöörin tutkittamaksi lähetetty Amanda Milhelmina Messlin Noormankun Lassilasta. Urheilu- ja Voimistelu- kilpailuissa, jotka toimeenpantiin Raumalla toisena helluntaipäimänä, saamutettiin seuraamat tulokset: Teli- nemoimistelussa tuli ensimäiseksi Po- rin Tarmo, joka edusta.iensa U, Hamun, M. Koskisen ja A. Manni sen amulla saamutti korkeimman pis temäärän, saaden siten kiertopalkinnon, sirotekoisen kilmen muodeksi haltuunsa. Toiseksi tuli Porin Puumillatehtaon Pyrintö ja kolmanneksi Rauman Se minaarin Voimisteluseura. Mieskohtaiset palkinnot moimiSte- lussa jakaantuimat seuraamasti: I p. U. Hamu, Porin Tarmo, II p. I. Lehto. Pyrintö, Pori, III p. W. Koskinen, Porin Tarmo, IV p. A. Manninen Porin Tarmo ja V p. O. Lindberg, R. Sem. M. ja il. S. Urheilussa tuli ensimäiseksi Rsu- man seminaarin moimistelu- ja urhei luseura pistemäärällä 721. Toiseksi Porin Tarmo pistemäärällä 695. Kolmanneksi S. L. U. Rauman osas to pistemäärällä 692. Mieskohtaisissa urheilukilpailuissa jakaanluimat palkinnot seuraamasti: I p. L. Tarkkila 244 p. R. S. W. ja U. S., II p. O. Palin 239 p.. Porin Tarmo, III p. O. Mirtanen 239 p. R. S. W. U. S., IV p. L. Heimo 238 p. S. L. U. Raum. os. ja V p. O. Oras 237 pist. S. L. U. Raum. os. Parhaat yksityistulokset olimat: 100 metr, juoksu: O. Palin 12,3 sek , L. Heimo 12,^ sek., O. Oras 12.. sek. MM « ÄMlllMl, AkmnHotolunsto Murusi.i. Eerikinkatu S. Puh. 4St, Omistajat. Homioikeudennolano A"" ia Horvioileuden- snnrnijoli. Kuulantyöntö: L. Tarkkila t>,89-j- 11,65^21,54, O. Linturi 10,804- 10.04^20,84, O. Mirtanen 9,69-^- 10M^20,52. Korkeushyppy: O. Polin 1,52-s- 1,58^3,10, L. Tarkkila 1,46->-1,k0^ 3,0«>, O. Linturi 1,52-^154^3,06. Sitäpaitsi oli mielä kilpailu mauh- dittomassa korkeushypyssä, jossa palkinnot jakaanluimat: I p. O. Oras 1,30. II p. O. Mirtanen 1 26 ja III p. M. MegeliuS 1,26 Porin Tarmo. Niinkuin ylläolemasta näkyy, omat porilaiset kunnostautuneet siellä koko hymin, marsinkin Voimistelussa. Jär jestys näissä kilpailuissa oli molli- kelpoinen ja kohtelu hymä. — Tuome» ampumameSta- ruuSkilpailut suoritettiin Mikke lissä t, k. 15 ja 16 p:nä. Osanotta jiksi oli ilmoittautunut 64 ampujaa, mutta kilpailuissa oli saapumilla ai noastaan noin 50. Ensi päimänä oli 100 metr. yksi- tyiskilpailu 5:llä laukauksella, johon saimat ottaa osaa ainoastaan ne am pujat, jotka eimät olleet I tahi II luokan ampujia. Kilpailijoita oli 24. II palkinnon, j?ta seurasi hopeapo kaali, sai hra W. Muorisalo, Aet- sästä, 127 pist. Suoritettiin sitten 24 miehen kes ken kilpailu II luokan ampujan ar mosta. Minimimaatimukset saamutti ainoastaan 6 miestä. I p. moitti hra N. Salminen Porista, saoden II l. ampujan armon ja kunniamer kin sekä komean hopeapokaalin. III p. sai hra Muorisalo, saaden myös II l. ampujan crmon ja hopeopokaa Iin. Hra Salmisen saamuttama tulos oli 367 ja hra Muorisalon 348 pist. Seurasi sitten yksityiskilpailu 10:llä lauk. 150 m. matkalla. Näihin kil pailuihin saimat osaa-ottaa kaikki am pujat. I luokan ampujan armosta kilpail taessa 15 lauk. 150 m. matkalla saa mutti 16:ta ampujasta 7 miestä sa notun luokan ampujan armon. M tenä oli hra Salminen, sar-den paitsi armoa, palkintona hopeapokaalin. Seurainmäliset kilpailut suoritettiin 10 lau?. liikkumaan tauluun 50 m. matkalla. Seurain mälisen ison ho peapokaalin moittimat toistamiseen Kuopion metsästysseuran edustajat. Toisen päimän aamuna suoritettiin yksi!y'skilpail>l 300 m. matkalla, jonka jälkeen alkoi tuo mieliä jännittämä Suomen ampumamestaruuskilpailu 60:n laukauksineen. Kilpailuun otti osaa 20 miestä ja seurattiin sitä mie lenkiinnolla, syystä että ilma ei ollut ensinkään suotuisa. Suomen ampu- mamestariksi m. 1910 pääsi miime muoden mestari, insinööri H. Huttu nen, Helsingistä, saaden tulokseksi 427 pist. 7,i laukausta kohden. Aksityiskilpailussa 5:llä lauk. 150 m. matkalla sai hra F. R. Forsell Porista II p. 96 pisteellä, sacden palkinnoksi hopeapokaalin, l palk. saajan pistemäärä oli 101. Ensi päimän iltana kokoontuiivat ampujat ja päättimät ensi muoden mestaruuskilpailut pitää Jymäsky- lässä. Suomen mestaruusammunta- maltuuskunnan tilit tarkastettiin ja myönnettiin maltuuskunnalle tilima- paus. Mestaruussääntöihin tehtiin sellainen muutos, että II l. ampujan armosta saa mastaiseSti kukin seura kilpailla omalla radallaan, mutta on seurojen, jotka tahtomat panna toi meen näitä kilpailuja, ilmoitettama siitä joulukuun ajalla ja samalla efi- tettämä päimät sekä 3 palkintotuomc- ria. 150 m. taulujen täplä, jaka on ollut 20 senttiä, muutettiin 30:ksi. Mikkelin metsästysseuran esityksestä perustettiin liikkumantaulun mesta ruusammunta taulun kulkiessa 15 kertaa oikealta masemmalle ja päin- mastoin. Kokoukseen saapui herrojen Lunde- nin, Lundelinin, Koskisen ja M.ljasen Porista lähettämä cnnittelusähkösa- noma, jon?a johdosta kohotettiin pori laisille 3:n kertainen elä?öönhuuio. — UiutimeStar»»Skilpailut 200 m. rintauinnissa ja 100 m. hengenpelastuksessa on Porin uima- seura saanut luman järjestää elok. 7 p:nä Porissa. Edellinen kilpailu tapahtuu M. Husbergm kiertopalkin nosta ja jälkimäinen N. Sjömanin kiertopalkinnosta. Nlmen I- eduskunta. Kun eduskunnalle yhdeltä puolen tahdotaan antaa täydet Valtuudet pu humaan kansan nimessä ja puolesta siten mahdollisimman painostamasti osoittaaksemme Vastustajillemme niin miksen sanoisi: meille mihomieii- selle hallitukselle — Menäjällä, että se, mitä eduskunta on anonut, on myöskin koko Suomen kansan mieli- pide, ei ole ihmettelemistä joskin muu tamat oman edun- ja onnenonkijat omat eduskunnan päätösten halmek- sumista osoittaman menettelynsä joh. dosta saaneet oikean mmteryöpyn niskaansa. Siitä moitetulmasta sai- mat osansa — ken ansiosta, ken on. siotta — kieltolakipäätöstä tamalla toi toisella Vastustelleet senaattorit, mii- nakauppiaat y. m. Tälläkertaa on melmollisuuteni koh distaa moitteeni ja wakawa nvdteeni metsästäjiin, lähemmin saneen Finsta Jigtsörening'in «Suomen Metsästys- yhdistyksen) jäseniin. Sillä, kuten arm. lukijani jo tietämät, omat nuo tuliluikku-urheilijat senaatilta anoneet, ettei eduskunnan lakiehdotusta, joka koskee erinäisten, lokakuun 20 p:nä 1898 annetun asetuksen pykälien muuttamista, hymäksyttäisi, sekö eitä Hänen Majesteettinsa sumaitsisi jät- tää eduskunnan anomuksen uutta metsästyslakia koskeman arm. esityk sen antamisesta huomioonottamatta. Ilmeilyä, sanonet. Niinpä niin. Mutta ilmeilyä edus kunnan kustannuksella. Kuinka me, suomalaiset, olemme oikeutetut pahoit telemaan Menäjän ministerineumos ton y. m. meille mihamielisten sekaan tumista asioihimme kun kerran omat miehet näin julkeasti esiintymät edus kunnan Vastustajina! Mieläkin ilkeämmän leiman saa metsäsiysyhdistyksen anomus, kun muistamme keiden käsissä ^naatti nykyään on ja keneltä siis ruotsalai semme hakemat apua taistelussaan eduskuntaa mastaan. Mämainitunlaiset teot eimät aina kaan ole omiaan kohottamaan edus- kunnan armoa sillä taholla, jossa sitä mitä kipeimmin juuri nyt kaimattoi- fiin. Ne omat. väin mastoin, omiaan kiihottamaan sikäläisiä politikcitsijoita mieläkin innokkaampaan juonitteluun eduskuntamme kukistamiseksi, ja siksi tällaiset anomukset omat hyödyttö minä. jfpa määrällisinä halmeksmn hylättämä omaan armoonsa. — Johtaja Kaarle Werkolle, raittiustvön alkuunpanijalle macs- samme, joka eilen täytti 60 muotta, lähetettiin täältä seuraama sähkösa noma: „60muot'aalle raittiusaatteen aiajalle, taitamalle takojalle, alku-uran amaajalle toimomme onnea, siunausta. Satakunnan Raittiuspiiritoimikunta, Porin Raittiusliitto". — Promotfioui. Promotsioni- kantaatin tekstin kirjoittaa maisteri Otto Manninen. Sämellyksen laatii Selim Palmgren. Juhlarunon kir joittaa fil. tri Hj. Runeberg. — Mansikka kukkii jo mäen rinteillä Porin seutumilla. Aikaisin saadaan marjoja tänä muonna. — Suomalaisella Nuijalla on tänään rattoisa toimikauden päättäjäisiltani a. Sen oh- jelmaan kuuluu Nuijan puheenjohta jan pitämä matkakertomus Italian- matkaltaan, joka epäilemättä tulee olemaan armokas ja hauska, sekä soit toa, puhe, laulua, satu ja keskuste lua. Nuijalaiset, miehissä iltamaan! — Porin Karhun toiminta kauden PäättäjäiSkokous pide tään huomenna perjantaina kello ' ^9 i .-p. Kansalliskodissa. Kun kokous on toimintakauden Vii meinen ja tullaan siinä päättämään m. m. kesäkauden toiminnan järjeste lystä, toimotaan runsasta osanottoa. ^ ikokemäeu laulujuhlain juhla-, «ufiikki- ja urhcilutoi- miku»tai» kokous pidetään ensi lau- antama Kokemäellä ohjelman lopul lista järjestelyä marten. j» liiti. — Hutviohjelmie» awuksi> nimistä sariaa on kustannusliike Armi A. Kariston kustannuksella Hämeen linnassa ilmestynyt seuraamat murre jutut ja muorokeskustelut: Samolaisjuttuja, kirjoitta nut Samojan Samppa. Sisältää kuusi mehemää samolaista murrejut tua, jotka omat sopimia humi-iltoina esitettämiksi. Hinta 75 penniä. Aki' sriiaus y. m. murrejut tuja Uudenkaupungin murteella, kir joittanut Kyösti Muorel.'. Sisältää 7 murrejuttua. Hinw 7-"> p. Merkillissi iutui. Turun- puolen murteella, kirjoittanut Kaarlo Terhi. Sisältää >! humitlamaa ja kerroitamatsi oimalliseZti sopimaa hu moreskia. Hinta 75 penniä. ProfessoriMutakuonoja muinaismuistojen kerääjä, kaksi yksinpuhelua, kirioittanut Matti H. Hinta 50 penniä. Seurojen pikku- iltamiin sopimia kemyitä esitettäviä. Samassa sarjassa omat nyt ilmes- tyneet seuraamat nuorisoseura-muoro- keskustelut, jotka kukin omat saaneet palkinnon Suomen Nuorison Liiton toimeenpanemassa muorokeskustelu- kilpailussa miime muonna. Jltapakinaa Honkalassa, »vuoropuhelu, kirj. Anna Kaitila. Hinta 50 penniä. (Saanut I.n pal- kinnon». Esitelmänpäatyttyä, muo- ropuhelu, kirjoittanut Aaro I. Malli- mäki. Hinta 50 penniä. ^Saanut II:n palkinnon). Maanilassa, «vuorokeskustelu, kirjoittanut Mento. Hinta 50 penniä. «Saanut III:n palkinnon). Uutta kirjallisuutta. Kus tannusosakeyhtiö Otaman kustannuk sella on ilmestynyt: Hanhet ja ankat. Kirjoi't. Mikko Ilkka. Kumilla wa!aii tu esitys. 51 sim. Hinta 75 p. Kalkkunat ja helmikanat. Kirj. Mikko Ilkka. Kumc.llinen. 30 fw. Hinta p>