lorstsiim keinäkuun 21 p:M Nokian asemilla. Rautatiehallitus ei ole kuitenkaan katsonut woiwansa tähän sucstua, maan on määrännyt, ettei puheenalaisen junan Iarwuss tehdä järjestelytöitä Epilän ja San talahden pysäkeillä. — Hylättyjä eläkeavomukfia. Senaatti on hylännyt tarkka-ampu- jainleskien Milhclmina Johanssonin Huittisten pitäjästä ja Ewa Lomisa Färmin Kokemäellä eläkeanomukset. — 5kiertoko»ls«opettaja?si Loimaan Ortsuon piiriin on t. k. 17 p:nä L hakijasta Valittu opettajako- kelas Irjö Pietari Hulmi Loimaalta sekä tämän kieltäytymisen roaralle nti Olga Dli-Kleme Loimaalta. —Kokemäe» meijeri isässöit- jäk«rsseihi», jotka alotetaan ensi elokuun 1 päimänä klo 11 aamvlla, on ilman ehtoja osanottajiksi kutsuttu seuraamat: Lauri Hirsjärrvi, Tyrmään Lspen- salolto; Wilho Jalonen, Tyrmään Sammaljoelto; Iida Jäppinen, Se- monrannan Säämenen j?eltc; Eino Mäkinen, Kuopiosta; Juho Outinen, Nakkilasta; Anton Raussi, L:pens:ä; A^x R. Rehasuo, SaarijZrnieltä; Kaarle K. Seppälä, Kullaaltc; Kaar- le Toimonen, Karkusta ja Sanni Törmä, Tyrmään Jllosla sekä ehdol la: A. Ilmari Laurell, Harjama!- lasta j - Ida UrjölZ, Kylmäkoskelta. — Kowa «kko»e« kSwi Huit' tisten Lauttakylässä t. k. 19 p:nä, iskien alas useissa pakoissa. Osuvs° meijerillä löi se meijerskan tainnok siin seka järki kaimon kannen ja nzesi. rännit. Karhulassa se tuli samupii- pusta kyökkiin, jossa meni vesialtaa seen ja heitteli kyökkikaluja sinne jo tänne. Mielä särki se suutari Mihl- manin savupiipun sekä useita tele- fooneja. Latoniilynmaassa kuuluu särkeneen erään torpan ikkunat ja tappaneen lampaan. — Tapatxrma kiiviä louhit taessa» Kun Lsimaan Niinijoen osuusmeijerin rakennustyömaalla wii- me maanantaina louhittiin kiiviä, sattui niin onnettomasti, että muuan porausreikään asetettu dynamiittipa- nos laukesi sitä paraikaa lodzttaessa. K imen sirpaleet loukkasimat useita miehiä, m. m. Kalle Mäkelää ja Lauri Aaltoa, joista toiselta hoe» lvoittui pahanlaiseSti toinen käsi ja jalka, toiselta kasmot. Tottumatta» muus louhimistyölön lienee ollu: syynä tapahtumaan. — H»kk«»»t. Sunnuntaina huk kui Ahlaisissa Haminaholm.n luona työmies Nikolai Malkamaa. Hän oli Vähän päihtyneenä lähtenyt kolmen muun miehen kanssa purjehtimaan, jolloin mene oli kaatunut. Toiset pelastumat, mutta N. Malkamaa, joka oli u den pyrkinyt rantaan, oli painunut rvälillä. Hukkunut oli 19 muotias. — Halla liikkui taas t. k. 19 p. wZsten yöllä m. m. Huittisissa, iva- hingoittaen perunanmarsia aremmilla paikoilla. — Maatila»ka«ppoja. T ? ll p. myi torpp:rinleSki Fredrika Peltola Eurajoen pitäjän Huhdan kylästä omistamansa asun- ja ulko huoneet sekä torpan Vuokraoikeuden kalakauppias Iisakki Heinoselle Kiu kaisten kappelin Laihian kylästä 2,800 mkn kauppahinnasta. Ostaja sai torpan heti haltuunsa. Myyjä jätti itsellänsä asunto-oikeuden ensi tammikuun ensi päimään. Torpra oli M. W. Lehdon myytämänä Eura joelta. T. k. 14 p. myi talollinen Juho Uusi-Ilola ja mainionsa Amanda Eu rajoen pitäjän Sydänmaan kyläsiä omistamansa asuin- ja ulkohuoneet, jotka sijaitsemat Lamilan kartanon alueella sano'un pitäjän Mullikan ky lässä mylläri Oskari Koskiselle mai nitusta Mullilan kylästä 2,000 mkn kauppahinnasta. Kaupan »välitti M, W. Lehto Eurajoelta. Maanmiljelijä Oskari Niemi on myynyt omistamansa Äijälän V^n manttaalin ja Turrin ^n manttaa lin yhdysmiljelyksessä olemat tilat Tyrmään pitäjän Mihattulan kylästä talonomistaja Topias Pulkkilalle Tampereelta. Irtaimisto seurasi kaup paa. Mastaanotto tapahtui heti. T. k. 15 p:nä tehdyllä kauppakir jalla on talollinen Kaarlo Perttula Kullaalta myynyt Heinimaa-nimisiN palstan 2,250 mkan hinnasta hct: mastaanotettamaksi torppari Juho Heinimaalle Kullaan Koskin kylästä. T. k. 12 p:nä tehdyllä kauppakir jalla on torppari Juho Portaanpää Kullaan Lemanpellosta myynyt muok- raoikeutensa Portaanpään torppaan 2,000 markasta torppari Juho Sa loselle Kullaan KoSkin kylästä. — Jämijärtve» Nuorisoseura ja G«omalai«e» seura toimimat yhteisen kesäjuhlan t. k. 27 p:nä maih. telemalla, armokkaalla ohjelmalla, niinkuin etusimulla olemasta ilmoi tuksesta näkyy. Toimotaan runsas! a osanottoa, sillä juhlapuheen pitäjäksi on lupautunut kanSlianeumos O. Hynninen, ja muutenkin ohjelma on koetettu saada mahdollisimman ar- mokkaaksi, joten ei kenenkään, jolla maan on tilaisuus saapua, pitäisi jäädä pois. Olkaa term-tulleita lä heltä ja kaukaa. Nakkila. Ylimääräisessä kuntakokouksessa t k. 18 p.nä maltttiin lautamiesehdokkaiksi ensi tulemaa 5-muotiS kautta marten. F. Kaapeli, 1:seen piiriin talollinen puuseppä R. Leppänen ja työnjohtaja Laurila sekä Il:seen viiriin talol liset Juho Hzljanen, Osk. Kares ja V. Pohja'a. Puuseppä Edw. Mäkisen tekemän w^!itukseil pää.ös päätettiin jättää sikseen. Samoin sai tällä kertna rau eta kysymys waimai^k55s!in rahojen sir,ämis?slä kunnan waiwaic't«lon maksamiseksi. Sell'yksen-antoj'ksi Juho Penttalan tekemZäi walituN> en kestik'eivuri-zsi- assa malitttin talolliset V. ja T. Pohjala. Uno Cyqnaeuksea 100-wuotismuis- topäimänä ensi lokak. 12:r.a, päätet tiin ka^.sakvulunoppilaills jo ka? siksi ilmestytä julilajulkaisu il- r.imftlsi, joh'n tarVitiamot »varat 'te:u-!N kansakoulujen lahjoitusraho- !cn koroista. Kunn. Uivlautakunnan huoleksi jäi torpan^ytiären Alma Hakalan toimit taminen johonlin parantolaan. Kokemäki. Sääk s järweiLe on yhä use ampi hmvimatkailmjoutto suunnannut kutkanpa tänäkin kesänä Ia kyllä sinne kannattaa mennäkin. Kaunis järvimaisema sieiv.ne lzhdekkeine ja monine wiher'äwire pitku saarineen. Kalastajan '.vika.- j>?-i matw'lijssso sattuu olen-oan, w?i sieltä ounmallo saada nionenta sia „Wellamon" anti mia, keitettyinä kimirlorannc lls kyhä- tyssä keittiössä saatt ivat ma-Stuc- sangen hyw!ito. SteLS kvoi rauhassa avr ngoösa ja siiie mirnZ- tää itseään zärnien rvilpoisissa lai neissa. Nsin parikymmentä kilomeiriZ Ko kemäen k rkolt.^ hywää tietä ajettuo sinne pääsee. YsiämäLisiS omat jär» wen ranta-^lmlaat j^ auliisti täyt täjät matkailijan pyy:?ö3, tietysti rva»-:aawa^ pailkiota ivastaan. Suun- na.kaa sinne ma kcnlijat maikanne ja tutustukaa Suomen luontoon, niin rvoitte nähdä todcksi runosäkeet: „ Kaunis olet synnyinmaa, Kaunis olet isäinmaa!" Komea hirmipariskunta majailee Kanknantakana. Wiime per- jantuna msstaisena yönä saiivat nuo metsän mapaat eläjät laitumella ole> mai hemoset kummeksien laukkaamaan laitumeltaan toisille maille. Keuhkotauti tekee tuhojaan runsaasti nuorten keskuudessa paitka- kunnalla. Tolssapäimän aamuna kat kaisi tuoni torpoarmpojan Wilho Parman elämän langin juuri NU0' ruuden kukoistusaikana. Useita nuo ria sitä paitsi parhaallaan taistelee miimeistä taisteluaan tautimuoteello. Maamiesten ojiiilto- rejkkilljltli ulko- mille. (Jatkoa). Ta»Ska. Köpenhaminaan, Tanskaa pääkau punkiin, päästiin illalla klo 8 ja sijoit tauduttiin siellä asumaan erään n?ie- raskodin 3:n1een ja 4:nteen kerrokseen. Samana iltana sattui Timolissa Kö^ penhaminan yleisessä humittelupaikas sa, olemaan suuret Karnemaalijuhk l ja sinne sitä lähtimät meikäläisetkii oppaansa johd.lla. Tinoli on ro kennuksilla ji osa?si a.dulli ympä röity suuri puistckeattä, joka sinne saapuivsamme oli häikäisemän loista masti juhlamalaistu ja tamattoman suuri. A na liikkeessä olema, monta tuhatta käsittämä ihmisjoukko täytti sen. joka sopen. Eri osastoinaan sitä ympäröimissä ja csakst sen kaskessa kin olemissa teltoissa ja rakennuksissa moimat samaan aikaan esiintyä pu- hujat, laulajat, näyttelijät, soittajat, moimistelijat, tanssijat j. n. e. Oli ensin tarkctus luoda yleissilmäys kaik keen siihen, mitä Tivolissa olisi ollut nähtämää ja kuultamaa. Aseluttiin sentähd^n yhteen riwiin, kun em n somittiin paika sta, jchon sitte kokoon nutaan, jos joku sattuisi seurasta ek symään ja niin lähdettiin kierlomot- kalle. P an kumminkin saimme huo mata, että joukkomme koossa pysymi' nen tuossa suuressa sinne tänne tun keilemassa ja risteilemässä ihmisme- reSsä oli mahdottomuus. Kiertomat- kan jatkaminen täytyi sentähdm jät tää sikseen ja päätettiin sen sijaan asettua posyivästi ku'in paikoilleen ja mennä katsomaan »var!etee-nSyt!e'i- jöitä. Ohjelman päänumerora oli kukko»läytelmä asianmukaisine höyhen- pukuineen, lauluineen ja soittoineen. E>1tys cli siksi taiteellisen elämää, että kielentaitamatonkin mallan hyn in jaksoi seurata esitystä ja muodostaa siitä jotenkin hymia kokonaiskuman. Saatuimme siten tanskassa ensimäi- seksi tutustua sen pääkaupungin humi- elämään, jätti se juron, jäykän suo- malaisen maamiehen mieleen kuivan kansasta, joka pohjaltaan on iloinen, pirteä, mapaa ja hymin järjestynyt, mutta samalle, tekisi mieli sanoa, pei koin kemytmieliseen irstailuun taipu- mainen. Seuraamana päimänä oli kullakin tilaisuus tutustua Köpenhaminaan yleensä ja sen museoihin, ateneumei- hin y. m. merkittämimpiin paikkoihin. Niistä ansaitsee erikoisesti mainita Köpenhaminan suuri kansatieteellinen museo ja erinomaisen tvotteliMn ku- manmeistäjä Thormaldsenin museo. Edellisessä oli eri osastoihin järjes tettyinä etupäässä sellaista, joka maa ilman eri kansojen kansallisessa simis- tySelämässä ja tui eessa on edusta- minta ja parhaiten kumaama!?. Näh- tämänä oli manhoja työ- jz sota- aseita, pukuja, epäjumalien kumia, hienompia ja yksinkertaisempia meiS- toksia, maalauksia j.n. e. Thormald senin museossa oli nähtävänä suuri joukko kipsimeistoksia ja taide-maala uksia. Ensinmamituista marsinkin osasto ..Jesns ja apostolit" kiinnitti katsojan huomiota. Samana päimänä oli meillä myös- kin tilaisuus käydä kuninkaallisessa hemostallissa katsomassa komeita, puh- dasmerisiä englantilais-rotuisia kunin- kaan hymin hoidettuja siron näköisiä ratsu- ja maunuhemosia, joiden eri> koisuukslin kuului, että kunkin pari maljakon, to-sen masen ja toisen oi> kea takozalka oli nilkalta «aikainen (sukka-j Ma) hemosten muuten ollessa Mmarisen r-mneja. Suuressa mau nutallissa taas oli nähtämissä kunin kaallisia ajopelejä useammalta »vuosi sadilta. Illalla saatiin sirkuksessa nähdä hymin kouluutettujen hemosten ja taitamani sirkusmoimistelijain te kemän uskomattoman suurta taitoa, notkeutta ja moimaa osoittamia liik- keitä ja temppuja. Köpenhamina yleensä siisteine ra- kennuksineen ja kauniine puistoineen ja keinotekoisine lampineen y m. mcr- k! ll syyrnneen teki miellyttämän mai- kutukssn. Erikoista huomiota jo Ruotsissakin, mutta marsinkin Tans kassa, herätti meissä järjestyksen mal- mojien wähälukuisuus. Poliiseja näki w^u nimeksi, jonkun siellä täällä, ja yhtäkaikki oli järjestys kaduilla kack- ^ialla mallikelpoista. Toisena huo- -naitam^na seikkana rvarflnkin Köpen- ham-.nassa oli tapc kauppiaiden ri- vus aa tawara-näyt'eitä myymälä- huoiteitteusa ulkoseinille katujen mar- sill", seikka joka puhuu kansan suu- r.Lta rehellisyydestä. Tuli todellakin tämän huomattuaan katkeralla mie lellä ajatelleeksi: miten toisin onkaan meillä Suomessa? Seuraamana, 9 p:nä, lähdettiin tutustumaan tanskalaiseen maanmil- jelykften Lyngbyn maamiesopistolle, joka on noin tunnin jura- ja V, tun nin kämelymatkan päässä Köpenha- minästä. Noin V, tuntia myöhem min saapui samaan paikkaan toir en kin noin 20>henkmen suomalainen, Uudenmaan ruotsalaisista pitäjistä olema, maanmiljelijä-retkikunta. Ko- koontureille retkeilijöille piti koulun johtaja luennon tanskalaisen maan- miljelyksen kehityksestä. Sen jälkeen mentiin koulutilalla olemalle koko tans kalaista kasmullisuutta käsittämälle milj-Iyskasmien koekentälle. Ensimäi- senä tu'i mastaan erilaisille rikkaruo hoille kylmetyt koeruudut, joissa ko keiltiin niidenkin kaSmullisuuden «del- ly yksiä, tepsimien häivitystapcjen sel- mille saamiseksi. Sitten oli nähtärvä- nä kaikellaisia koeruutuja erilaisilla «vilja-, heinä- ja juurikasmeilla ja mertailtiin niissä samaa kasmilajia olemien eri muunnosten suhdetta toi siinsa, eri apulantojen maikutusta kasmullisuutcen ja tutkittiin kasmi- tauteja. Ruuduilla oli m. m. mil- jelty myöskin jo tähkinyttä, syksyllä kylmettyä ohraa. Koekentältä mentiin koululla olemaan suureen maanmilje- lyZmuseoon, johon cli koottu kaikellai sia maanmiljelystyökaluja maanmilje- iyksen alku-ajoilta alkain. Sitäpaitsi oli museossa rm.sas kokoelma erilaisia karttoja ja mallipiirustuksia, sekä tans kalaistin suurtilojen ja huSmandien kokonaisia ryhmä- ja myöskin erckois- rakennuksia pienoiskoossa edustaen yhtähymin manhempaa kuin nyky aikaista uudempaakin rakennustyyliä. Senjälkeen lähdettiin paluumatkalle Köpenhaminaan ja sieltä samanpäi- män iltc puolella rautateitse Seelanti» länsirannalla olemaan Kcrsöriin, josta heti lähdettiin laimalla, mihin sa malla lastattu i 17 rautatiemaunua, yli Json-Belt',n toisella rannalla ole maan Nyborgin kaupunkiin ja siitä taas cdellkea junassa Odenseen. Oli jo puol-yön aika, kun päästiin Oden seen. Siellä asetuttiin asumaan kol meen eri mieraskotim. Pääk^rttcerm sisäänkäytämän toisella puolen liehui Suomen sinimalkoinen ja toisella puo len Tanskan lippu koko kaupungissa oloajan; mastaanotto oli muutenkin erinomaisen ystämällinen. Kaupunki ei ole mikään suurkaupunki, maikka se on Fyenin saarella liikkeen keskus paikka. Kaupungissa on manha Tanskan kuninkaiden linna 15 a 16- satalumuilta ja sen edustalla komea puisto, sekä lähellä kotiansa olemalla torilla kuuluisan scdun kertoja Ai der- siinin muistopatsas. Kaupungissa ai- maa rautatien laidalla on sitäpaitsi suuri sikojen ja nautakarjan osuus- teuraStimo. TeuraZtimossa oli m. 1909 teurastettu m. m. 73,000 sikaa ja mälittää se muosittain maanvilje lijöille teuraskarjasta useampia milj. markkoja. Teurastimolla on oma säh- kömal^dqnamonso; sen koneita käyt tää 150 hem. moimainen höyrykone; sillä on oma malmistettujen tuottei- den myy mälä; tamarain lastaus käy marastohuoneista suorastaan rautatie- maunuun j. n. e. Teurastimossa on pienempiä yksityiskohtia myöten jär jestetty työnjako. Kukin teuraseläin käy 20 ä 30 käden kautta, joten esi merkiksi sikoja moidaan teurastaa noin 100 ä 120 tunnissa. Liliaa myymät tanskalaiset kaikkiaan noin 140 milj. markan armoita muosittain. Kun tanskalaisilla yleensä maaseu duilla on mahdollisimman mähän huoneita, niin oli meidän aina ase- tettuma asumaan kaupunkeihin. Niin nytkin. Odense tuli meidän 3 päimäi- seksi asuntopaikaksemme, ja siitä teh tiin retkiä maaseuduille. Ensimäisenä päimänä tulomme jälkeen tehtiin au- tomcbiileillä ajaen matka kaupungin ulkopuolella olemalle maltion puutar ha- ja rehu siemen «viljelysten koe asemalle. Matka-oppaana oli sanotun 841Ml1N74 laitoksen sekä Odensen myyntikarjan mälityS-osuuskunnan johtajat. Pe rille päästessä oli siellä kyntömies hemosineen ja auroineen näyttämässä miten symään tanskalainen siemen miljelijä kyntää peltonsa. Paitsi mil jelyksiä aukealla maalla, oli koease malla suuria lämpölamoja ja kasmi- huoneita, joissa kasmoi monellaisia hedelmä- ja koristekasmeja ja joissa lämpösuhteec asianhaarain mukaan olimat erinomaisen mukamasti järjes tettämissä. Illalla matkalta palattua kokoon nuttiin yhteisille päimällisille, jossa edellämainitut opastajat mielä pitimät esitelmän, kumpikin alaansa kuulu mista osioista ja maatalouden kehit tymisestä edustamillaan aloilla Tans kassa. Esitelmäin sisällön suomensi retkeilijöille ogroooomi Kalmari, joka myöskin puolestamme maStasi puhei siin ja kiitti esitelmän pitäjiä selity!- sistä ja neumoista. Sen johdosta, että samassa tuli puheeksi Suomen komin horjumalta näyttämä maltiolli- nen osema, sai tämä tilaisuus maka- man isänmaallisen leiman. (Jatk.) ki:o S0 — IM — We«äjS» sotatväki. Sun nuntaina saapui Lappeenrantaan so tilasjunalla pataljoona jalkamäkeä 2^ta Grodnon rykmentistä ja ensi- mä.nen lähetys 11:Sta rykmentistä, joka sijoitetaan Lappeenrantaan sen Annen rykmentin pataljoonan sijaan, joka tähän asti on ollut sinne sijo- tettuna ja joka leirillä-olon jälkeen siirretään Miipuriin. Tämän miikon lopulla odotetaan myöskin Helsinkiin saapumaksi patal joona jalkamäkeä. — Torpeedowe«eitä saap». ««t Mitkelii». Wiime päiminä Saimaan mesillä liikkuneista torpee- domeneistä sacpui eilen 3 Mikkeliin, missä ne laskimat ankkuriin sata- massa. — G««ri «aks«je» lakka»t«S Tawo»li««assa. ..San o »linnan telakka- ja konepaja-osakeyhtiö", joka omistaa SamonlinnaSsa telakan, ko nepajan, malimon, puusepäntyöpajan sekä rautakaupan, on lakkauttanut maksunsa. Syyksi maksujen lakkauttamiseen mainitaan myöhästyneet suoritukset konepajan malmistamista tilauksista ja monien töitten tuottamat suuret tappiot. Maksunsa lakkauttaneen toiminimen melat nousemat ainakin 300,000 mark kaan. — K-la. — We«äläiset sotilaat rtziis- tä»eet kyytipojalta hewose» ja rattaat. ..Karjalalle" sähkötetään eilen aamulla Salmista: Eilen klo 7 aikaan illalla ryösti karannutta menäläistä sotamiestä Uudenkylän ja Kirkkojoenkylän mä- Iillä Salmissa Uudenkylän Kurikan majatalon kyytipojalta hemosen ja rattaat ensin pideltyän häntä pahoin sekä mietyään maantieltä metsään. Poika oli saanut pahoja merihaamoja päähänsä. Työnsä tehtyä rosmot pa- kenimat Menäjän puolelle päin. Po- liisimiranomaiset ryhtyimät heti aja maan rosmoja takaa ja pidätettiin heidät miime yönä Menäjän tullira jalla olemalla asemalla. He omat toistaiseksi poliisin huostassa. — RtzSStöm«rha. Kun liike mies A. Mesalainen Kaikon kylästä Taipalsaaren pitäjässä palasi tiistaina Hirmesniemen kylästä, mistä hän oli saanut rahoja, ryöstettiin ja murhat tiin hän puolen kilometrin päässä sa notusta kylästä. Kun W:ta ei kuulunut kotiin, alkoi hänen maimonsa tiedustella häntä ja tiedustelu päättyi siten, eitä W. löy dettiin maantien »varrelta metsästä pää ammuttuna puhki ja kuulan haa i voja k äsissä. Ihmiset olimat kyllä kuulleet hätä huutoja, mutta eimät mälittäneet niistä, kun luultiin metsästäjiä ole man liikkeellä. Pahantekijöistä ei ole tietoa. — Tappeli» oikeuspaikalla. Möyrin mälikäräjillä toissa keski »viikkona oli loinen Tobias EeliS Härmästä syytettynä erään kulku kauppiaan ryöstämisestä Wähän-Ky rön metsässä, josta tapauksesta aikai- semmin on sanomalehdissä kerrottu, Jutun käsittely päättyi täydelliseen tappeluun käräjätumaSsa. Käsittelyn aikana oli pakko erityisen tarkasti »vartioida syytettyä, joka kamalasti uhkaili tod'stajiksi kutsuttuja. Jotta asia moitaisiin rauhassa käsitellä täy- tyi mastaaja miedä simuhuoneeseen, jonka jälkeen käsittelyä jatkettiin ja tuomio largetettiin. Mastaaja tuo mittiin neljäksi muodeksi kuritushuo neeseen ja menettämään kansalais luottamuksensa. Kun asianosaiset turmion julista misen jälkeen tulimat odotushuonee seen, hyökkäsi tuomittu riitakumppa- ninsa kulkukauppiaan kimppuun. Wan- ginkuljsttoja koetti heitä erottaa, mutta silloin tuomitun weli Juho EeliS kiirehti meljensä amuksi. PoliisikonS- taapeli Holmbergin, joka Mös oli huoneessa, ja melun johdosta paikalle tulleitten lautamiesten töytyi sekaan tua asiaan saadakseen Juho Eeliksen sidotuksi. Se olikin erittäin »vaikeata, koska mies oli tamattoman raju. Kaikki kahakassa olleet saimat haa- moja ja sinelmiä tapauksen muistoksi. Mellakun toimeenpanijain tarkoi tuksena oli saada aikaan yleinen seka melska, jonka aikana manki olisi mapautettu ja saatettu pihalle ole mille rattaille, joilla »veljesten isä heitä odotti. Oikeus otti heti tapauksen käsiteltä- mälsi, mutta kun Juho Eeliksen pa pinkirjaa ei ollut säätämissä, lykättiin juttu syksyyn. — Lapfi k»oll»t t»keht«malla pii«äkorwoo». Tällainen omi tuinen ja samalla ikämä tapahtuma tapahtui t. k. 12 p:nä Tuusniemellä Konttimäessä, jolloin maanmiljelijä Olli Heikkisen toisella muodella olema poika Nestor tukehtui ja kuoli ruuan säilytyshuoneessa olemaan piimäkor- moon, joka oli main 24 cm. korkea ja 25 cm. lemeä ja oli siinä noin puolillaan piimäheraa. Poika oli lähtenyt K-muotiaan sisa rensa kanssa pihamaalle leikkimään, jolla aikaa heidän äitinsä askcroi tu massa, isäntä ja muu työmäki oli ruokalemolla. Tyttö olikin menryt pellon pientareelle marjaan ja poika jäi yksin pihamaalle, mutta hän oli sillä mälin pistäytynyt porstuasta menemään ruokahuoneeseen ja «ar maankin rupesi kurkistelemaan huo neen lattialla olemaan piimäaStiaan, jolloin etupuoli jäi sen reunalle, ja jalat lattiaan ja siinä oli lapsirukka hädissään riipaissut henkeensä piimän- heraa jolloin tukehtui ja kuoli. Noin puolentunnin kuluttua lähti äiti pihamaalle katsomaan lapsiaan, mutta kun ei nuorinta lasta näkynyt kään, rumettiin häntä hätääntyneenä etsimään. Lapsenhoitajatar, joka on mykkä, sattuikin amaamaan ruokahuo neen omen, josta lapsi huomattiinkin makaamassa asennossa, pää astiassa ja jalat lattialla. Kun lapsi saatiin astiasta pois ja puhdistettiin, ei hänessä kuitenkaan enää moitu hamaita mitään elonmerk kejä. — Lapsi ptzfätzttä«tzt ju»»n. Kun Hargosta lauantai-iltana Hei- inkiin tulema juna tuli lähelle Scckenbakan surullisenkuuluisaa ase- maa, säikäytti matkustajia junan an kara »viheltäminen ja mauhdin hidas taminen. Kohta se pysähtyi kokonaan. Hätä ei ollut sen suurempi, kuin että parinmuotiaS lapsi oli päässyt radal le ja seisoi siinä tanakkana kaikista »vihellyksistä huolimatta. Oli onni, että ajoissa huomattiin, sillä muuten olisi asiasta »voinut olla makamat seuraukset. - Neljä «iestä k«ufi t»»tia koskeSsa «Ikosella. Pielisjärmen Pankakoskella laskettiin ankarana uk kospäimänä juhannuksen edellä tukkeja. Koskeen syntyi ruhka. Neljä tukki laista souti meneellä sitä purkamaan. Sen he saimatkin tehdyksi, mutta sa massa karkasi mene. Onneksi he pää stivät seisomaan samoille kiiville, jotka olimat ruhkankin aikaan saaneet. Sii nä he saimat seisoa kuusi tuntia uk kosen raimotessa, pelkkä mesikin» tu kenaan. Rannalla olemat tukkilaiset eimät mitään osanneet koskessa oli- jäin pelastukseksi. Mihdoin sai asias ta kuulla Pankakosken insinööri B5ck man. Hän lähetti tehtaalaisia jo uu- puma! sillaan olemien pelastajiksi. Eräs näistä, poikanen, olisi omin moimi- neen jo hukkunutkin, ellei toinen mah- ma mies olisi asettunut hänen koh. dalleen suojaksi kosken moimaa ivas taan. — Samot. — P»«kot»kfia praaSviekoil- la. Miime miikolla eräänä päimänä hySlkSst noin 30-miehmen sakki Jm- pilahden KokkoselSn praSniekoilla, erään ..Enerkiaksi" itseään nimittä män sirkusseurueen päälle, syystä että epäilimät sitä jonkun omaisuuden anastajaksi. Siinä kahakassa pääsi- mät sirkuslaiset puukkojensa amulla moittajalsi, mutta illalla tuli uusi noin 60-miehinen sakki ja uudisti hyökkäyksensä, ja siinä kahakassa sai itse sirkuksen johtaja kavgesta pää hänsä ja remolmerinkuulan oikeaan ja puukoniskun masempaan olkapää- hänsä sekä joukon muita pienempiä mammoja. Erä 5 Voimistelija sai puukoniskun Vasempaan olkapäähänsä ja muu seurue muita merinaarmuja, mutta eräs seurueen mukana olema pieni poikanen oli sen sijaan urhool lisesti puolustanut moimistelijain kun- niata, antaen hyökkääjille useita nase- mia puukoniskuja. Hyökkääjistä kuu- lui jääneen monta tunnottomassa tilassa taistelutantereelle, mutta saiko kukaan kuolemaniskun, on mielä tun tematonta. Mim taitl ei zslu. Jtämerenmaakuntien malloituksen muistojuhlan johdosta kirjoittaa „Birsh. Mjedomosti": Pietari Suuren tekojen 200-wuotis- juhla muistuttaa Menäjällä mieleen suuren keisarin termeen, reaalisen, kansallisen politiikan. Nimenomaan huomiota ansaitsema on hänen raje- maapolitiikkansa. Hän ei tahtonut hallita »valloitettua maata yksinomaan kimäärien ja tykkien amulla. Nykyisten duuma-natsionalistien kannalta katsoen menetteli Sheremet- jem. Riian »valloituksessa aiman kun- nottomasti Riika oli kokonaan hänen mallassaan eikä mikään moinut estää muuttamasta sitä ruotsalaiS-saksalais- ta kaupunkia menäläiseksi kyläksi. Mutta Sheremetjem, täyttäessään Pietarin kaukonäköisiä suunnitelmia, osotti Riian ja Liiminmaan Valloi tuksessa samallaista ..hymännahkai- suutta" kuin Aleksanteri I Suomen Valloituksessa. Elämä Riiassa mal loituksen jälkeen kämi paremmaksi entistään. Riialla ja Liiminmaalla on syytä muistaa kiitollisuudella Pie tari Suurta. Maltakunnallinen »välttämättömyys maati 200 »vuotta sitten Itämeren rannikon »valloitusta. Maltiomiisau- den tehtämänä oli muuttaa uudet alamaiset Menäjän mallan ystäviksi, joka sillo'.n osattiinkin tehdä. Muuan ihmiskunnan Hyiväntekijä. Lääke kuppataudin kuolettamiseksi keksitty. Saksalainen professori, salaneumos Paul E hrlich, on monimuotisten uutti rain tutkimusten kautta kuppa taudin-basillin tappamiseksi päässyt tuloksiin, jotka omat herättäneet suurta hämmästystä ympäri lääketieteellisen maailman. Pidetään jotenkin »var mana, että hänen keksimänsä lääkkeen amulla moidaan basillit mainittua tautia sairastamassa henkilössä tyys- ten kuolettaa. Salaneumos Ehrlich on »Frank furter Zeiturgin" kirjeenmaihtajclle itse lausunut, että hänen uu ta lää kettään nykyisin jo käytetään enem mässä kuin 100 sairaalassa. Se on jo antanut niin hyrviä tuloksia, että hän on oikeutettu toimomaan mitä suurimpia yllätyksiä. Mc.ikutukset näyttäytyivät pikemmin kuin tähän astisissa lääkeivalmistuksissa. Etenkin tuoreimmissa tapauksissa, mutta myös Vanhemmissa tapauksissa on saamu- tettu huomattamia tuloksia. Hänen kemiallinen lääkkeensä on parempi serumkösittelyä, koska iviimemaini- tussa tapauksessa ei ole onnistuttu täydelleen tappaa basilleja. Tämän ohella mainittakoon, että Breslaun professori Albert L. NeiSser, ioka on etemimpiä asiantuntijoita tällä alalla, on tästä uudesta lääkkeestä antanut erinomaisen kiitämän or- mostelun. S««ri ra»tatieo»«ettom«us. Lontoo, heinäk. 17 p:nä. Jrlan- iloisella Rokcrean asemalla tapahtui matkustajajunain yhteentörmäys. Ju nat murskaantuimat. Dli l00 hen- keä haamoittui. LkeltthjZ kirjviklsiz. Satakunnan Auoriso- seurain Liito» Laulu ja Soittojuhlien Ohjelma LapiSsa Hei»äku«» Zl ja Elok««» I p:«ä Sunnuntaina heinä k. 3l p. Klo 1 päim. Nuorisoseurojen mä- liset urheilukilpailut. Klo 2—4 Laulu- ja soittoharjotuk- set Nuorisoseuran talolla. Klo 4—5 Päimällinen. Klo ö Juhlakulkue N. S:n talolta juhlakentälle. Klo 5,30 Soittoharjoitukset laulu- lamalla. Klo 5,30 Seurojenmäliset näytel mäkilpailut alkamat. Klo 7 illalla Iltama, jossa näytel mäkilpailuja jatketaan. Lapin Nuorisoseuran arpajaisten arpoja on kautta päimän yleisön satamana, jos asianomainen arpa- aiSlupa siksi saapuu. Maan an ta ina elok. 1 p. Klo 7 aam. Seurojenmälisiä urhei' ukilpailuja jatketaan. Klo 7—9 Laulu- ja soitioharjo- uksia. Klo 7—10 Satakunnan Nuoriso- eurain Liiton Vuosikokous. Klo 10 -11 a.p. Aamiainen. Klo 11—2,30 JuhlalculajaiSsoitta- laiset (erikoisohjelmcn mukaan). Klo 2,30 - 3,30 Päimällinen. Klo 3,30-4,30 Rauman S. S. oittokunnan konsertti. — Z52 - »l.unta-, sanoi Iiän päktään »lunta riittämään asti — saamme oikein aika lumipeitteen jou luksi ja tiukasta uudeksi vuodeksi. Liiloin tulee KMä matkustavaisiakin. I5n totta ticclä minne ne kaikki maktuvat. Onpa onni, että rouvalla on r^niä, jaulioja ja kinkkuja suuret määrät ja kuusikymmentä kanaa, jotka munivat li/västi tslvcllakia.i» 'raas kevFitti Iisa syvään. »On kai illallisen aika, mutta en tunne sianliliankär/ä», sanoi Hr ^^ie. »ilerra varjelkoon, tuossa tulevat jo.» Lämsssa tuli rattaat pikatie. Hevonen juoksi täyttä laukkaa, joten liiekka ja pikkukivet sinkoilivat sinne tänne. ?itkä tumma mies d/ppäsi rattailta alas, keitti kuvlimattomattomasti okjakset lic^^ie tle ja kääntyi sitten auttamaan rattailta tikeään kuntuun verkottua naista. Hän oli mustassa puvussa ja kääri^t/oxt suu reen villakmvun. »Ottakaa okjakset, älkääkä siinä töllistelkö I» kuusi mies I^o^Aie'Ue. »Lllette pidä kuolta, että kevonen saa k^viä keinis, annan teille ruoskäa.» »Vai ruoskaa — sepä keväitä kuuluu», mutisi HoxZie. »Idutta sea minä muistan. Vai ruoskaa mi nulle. Ilolle lksuAk osaa eroittaa kerrasmieken lur juksesta ja tuo ei Kuulu edellisiin.» lamän sanoi kän niin kiljaa, ettei kukaan sitä kuullut ja katsakclettuaan kiljaissen olentoon, joka sei soi lumessa odotellen, lisäsi kän. »Vaimo parka, ei suinkaan känellä ole k^vä olla mokoman turkkilaisen kanssa. Ruoskaa minulle! lovettako onpa!» /a kun 1kc>M'e lilavssk oli taluttanut mustan tam maa talliin kääntyi kän puiden nyrkkiään tulijalle joka mustapulcuisea naisen seuraamana, meni ravintolakuo- aeeseeo. " Z49 ^ ja isänsä pitkän koikaa vartalon kun ke rinnakkain kulkivat kadulla. kän tiesi, että vapaa ajattelija ja entinen jouppo menivät k/s^mään neuvoa kristilliseltä papilta Alexander Ltror^ ilta, jonks kuolenpito ulottui paljo laajemmalle kuin Lt. I^aurence'n seurakuntii. Kun Lrii.r tuli kotiin oli kän keväitä tuu- lella. »l^/t olen kankkinut sinulle t> otä uudeksi vuc - deksi», sanoi kän l/öden Kit iä olalle. ^jatteleppa5 /kden minun oppilaani serkun tulee mitä pikemmiten' suorittaa valmistavan lääkeopillisen tutkinnon. I?5m on valekdellut isälleen, että kän on jo suorittanut sen ja n^t tulee isä tänne. Uinä olen luvannut, että sinä autat poikaa suorittamaan tutkintonsa». »Uliksi et tee sitä itse, Kob?» k^s^i Xit k) m^illen. »Liksi, että Lirier tuntee asemansa», sanoi entinen seppä. »Le on oikeastaan kreikan ja latinan kielissä kun kän tarvitsee apua ja minulla on sitäpaitsi tarpeeksi t^vtä». Molemmat nuorukaiset puristivat toitensa käsiä sanaakaan sanomatta. »lakdoteko n^t» sanoi kc>d, »katsoa väksn kir joitustani ja viivata päkimpien virkeiden alle?» lunti tämän jälkeen istui kolme miestä ^Xlekxan- der Ltron^ ia suuressa karvaan kalustetussa kuoneessa keskustellen. »On selvä mitä meidän o^t on tekeminen», sanoi /Vlekxandcr Ltrom^. »leidän tulee pitää keitä tar- kasti silmällä, Lisset, aina siitä saakka kun ke saapu vat kaupunkiin, /os Valter klac Valter on kullu on känen kulluudessaan luultavasti jonkinlainen metoodi. IVIitä kän oikeastaan tarkoittaa, siitä lienee Uary kisset- vainajaa veljellä oma mielipiteensä. »^a teillä minua vankalla ^livppilsstoverillani» — kän kääat/i Lkristopker Xenned/ n puoleen, teilläkin kit Lsoosä/. vs