1910 tt:o 151 Luonkii» 1910 N:o 151 Luorzkins Lurun Levli Häntifsn Hanka- ja Kristiinan- Katujen kulmassa Haskaxäätä SaästöxanKKla Hoimitus: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhettmet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 a^.—7 i^,.) . . . . Toimisto (10—12 aH. ja 5—7 i^i,^ KaSsakonttori Kirjapaino ja faktori . . . Toim.jvhtaja S4 14 41 7 45 29 9 91 Ote almanakasta. Torstai, jouluk. 2S p.: Rauha. Perjantai, jouluk. 30 p.: Taametti. Sää-olot Turussa. ToiSpiiitväaii tiistaina. Lämpömäärä: korkein — 3, ali» — 7. Ilman suhteellinen kosteus: 83 ^ Tuulen juunta: Lounainen. Aurinko on paistanut: — t. — m. Eilen leSkitviittona. Lämpömäärä: torkein — 3 alin — S. Ilman luhteellinen loStens 85 Tuulen Mnta: Kaatlolnra. Aurink on paistanut: — r. — m. Lurun Lekli sisältää tänään m. m. seuraamat kirjoi tukjet: Maolii»! Johtama kirjoitus. Mii»ari» liiäni saanut uuden k«weraööri». Alet»» saast» i tawer»sti» w. 1S11 »ayvistett». Aletde«ta»»ti»iells» jSkimai- »iakeja yliopisto» ». t. fijaisltanslerin wa»yd»s. Kara» saanut tuomiossa. Muosi kuritushuonetta >z Mirasta pois. Saomt Kaglanni» sanomalth dissä. Sarallisen aaaettomnns. 9 vuo- tias poika sai surmania lapaturmatau- kauksesta. Zauheaa elainriilktSystL. Peto ihmishaamussa. Kaistela sotaa «astaa». ^hteeatörmaykstii «aalla jame- reka. Paljon iymlSuyreja. Kauheita tuli?al«ja Amerikassa. Puijon patoioNlaua tuollui. Makoilemtsesta Nanaan! Aasia. Turun tuomiokirkon eduiita jUNluaumuna. — Suur» ltihzolttoja A. S^rnegle. — Watouemi,esta Unaaa» tvomuut kapteni Treech za luutnantti Braadon. A. m. y. m., ^Tuleman tammikuun S ja 3 puä ratkaistaan, minkälaiseksi on tuleni z se eduskunta, jolle kansamme uskoo sa nanvallan nykyhetken sanomattoman vakavissa kysymyksissä. Moiko kukaan, joka ei ole kokonaan Välinpitämätön maansa kohtalosta, silloin olla ään tänsä käyttämättä? Ei! Kaikki mal meille ! Kaikki liikkeelle tulemassa maa lissa, tammikuun 1 tai 2 päivänä! Miipurin lääni saanut uuden kuwe?nöörin. Mermia sotilaspiirin päällikkö rat- sumäen ömerLti F. oonPfaleron korkeimmassa paikassa nimitetty Wii- pnrin läänin kuvernööriksi. Asetus suoStuutawerosta w. wahwiStettu. Korkeimmassa paikassa omat ar molliset asetnlset paloviinaveroSta, mallasjuomamerosta ja leimasuostun- naSta w. 1911 tulleet wahwistetuiksi. Aseidentuontikie llon kimaininkeja. jäl- Kallihallituksen assessorit «iliai- taisesti erotetnt »»rastaan. Tullihallituksen asseSsorit Groten felt ia Lindroos omat korkeimmassa paikassa tapahtuneessa Suomen asiain esittelyssä tulleet erotetuiksi Mirastaan kuuden kuukauden ajaksi. Karm saanut tuo mionsa. ZSaofi kuritashuoaetta ja ?ois «tralt». Wiime numerossa kerroimme Hel singin nimitetyn tulllnhoilajan von Karmin törkeästä petoksesta, joSia hän oli asetetlu syytteeieen. OikruS ot'.i asiiin heti kasteltavaksi >a oli asia vi>me pecj-zntaiua käsnel ämanä Hel singin raasiumanoikeudessa. OikeuS tuomitsi wus:aaian rikoslain 36 lu vuo 7 pyk:än 1 kohdaa no.alla mer rattuna 18 luivun 2 vyk:n 2 kohtaan, 2 tuman 10 pyk-.a 2 kohtaan ja 7 luvun 1 pyk:äan 1 Vuodeksi k n- rituShnoneeseen ja olemaa? senjälkeen 4 muotia kansalaisluotta- ! musta mailla sekä erotettamaksi! miraStaan kuin myöskin malsa- j maan todistajain pslkkiot. MaStaaja, Z joka ilmoitti tyytymättömyyttä päätök seen, passitettiin läämr.«vankilaan. Karmilla on sits oll.lt kailkea muuta maan ei yauska joulu. Eihon neroon lilain joulut nnokaän keynltavia ole. Mttä mahianee hra K:n mahtuma yi».äwä tuumata, kun h^nen tuilipaäl- littoja tehtiin yhtäkkiä Virkahnti/ksi? Aliopiston w. t. sljais- kanslerin tvaihdoS. DliopiSton w. t. sijaiskanslerin vi- rasia on todellinen maltioneumoS T h. Rein pyynnöstä saanut eron ja on hänen sijaansa yliopiston w. t. sijais kansleriksi nimitetty senaattori Edtv Hjelt. Suomi Englannin lehdissä. Hels. Sm kirjeenvaihtaja kirjoittaa t. k. 17 pnä: .Belfast Eoening Telegraph--nimi nen »vanhoillinen lehti kirjoittaa otsi kolla »Suomen trogsdia- tarmokkaasti Menäjän hallituksen politiikkaa waS taan Suomessa. Se, että useat tunne- tnt poliiikot äSke!täin julkaisivat avoi- men kirjeen sir Edward Greylle, jossa kirieessä dänlä pyydettiin lausumaan sanansa Suomen hyväksi, ei lehden mielestä suinkaan ole osoituksena eng lantilaisen valppaudesta, maan pnin lvaSivin liiallisesta himudeSia punttua asiaan, joka ei wälit>ömasti koske hei tä. Ncpcammin ja kiivaammin tulisi siis toimia, kun on kyseessä sellainen riko! kuin Suomen oikeuksien ja kan sallisen olemaisavlon tuho-aikeet Mitä Suomen oikeuksiin tulee, mer kusee lehli kantansa samalla selmäll^ taivalla kuin muutkin englantilaiset lehdet. Ia Suomen kansallinen sinns iys ja muut lulnuuri ekiiat owa?, ma kuuttaa lehii, saaneet cskettäm Suo messa käyneiden ja lehdelle tietoja an taneiden ma!k>uli!enn mielektä mitä parhaimmct arwost'!ut, m-ka seik'a on omiansa ivoiltamc-an muvkolaisten ihai lun madamme kohdan. Tata mcStaan oli nyi syttynyt muutamissa pieiar» laisissa byrokraateissa rajaton wiha. Siksi he tahtomat syö;ta Suomen on nettomuuteen, mutta faamatkm »tielleen loppumattomia rettelöltä ja vaikeuksia aikaan. Kauheita tulipaloja Amerikassa. Z>aljoa patosotttaita taollnt. FiladelphiaSta. jouluk 22 p Tulipaloa aikana eräässä nahkuriwerS> taaSsa zoutui useita p. losotomiehiä sor tuaeen seinän alle Niihin ^sti o» raunioilta medttly esiin 23 ruumista Chicagosta, zoukok. 22 p. Tu lipalon aikana lihapörssillä sai 20 pa> losot^micsta surmansa iäcd:ssciän sorio- neen katoa alle. Mayingvl »ousemat 5(10,000 dollariin. Taistelu sotaa wastaan. Kansainvälinen sosialiSliioimiito Brysselissä on n^inä Pamina läheltä- nyc eri maiden losialidcm^kraausille puoluehallinnoille Koöpeuhaminan vn- memuouses;a ;oslsU«tt!ongres!iZ>a ei g- lanttloilrn ?osial»«in, parlamennn sa- sen Keir Hardien tekemää ehdotuksen keinvlsia M-.en poittamtieisi. ChVmuS, lneteliuaan muutamia eri keinoza, so« nen e^ka«jemij«tsi p» pol«lami,eksi, soo- siltaa enltäin tehm>«na tvailm azaoa työläisten yleislakkoa kaikilla sotatar- peua hankkivilla teollisuuden aloilla. Ehdotuksen allekirjoittivat nseat kon gressin tunnetuimmat sosialistijohtajat. Sitte päätti kongressi lähettää ehdo tuksen pSäkortteriln Brysseliin. Tämä on vyt tarkasteltuaan ja hyväksytty- SSn ehdotuksen, kuten sanottu, lähet tänyt sen eri maiden puoluehallinnoille trhoiluksella sitä tullimaan ja lähettä mään siitä lausuntonsa. Vakoilemisesta linnaan! Suuri lahjoittaja. Sopteni French. «5»atnanlti Arandan. Niinkuin viime numerossa kerrottiin, tuomity L- pz gin ivtao»keus t. k. 22 p:oä kaksi tnglaniiiaisia upseeria, kcp leni Trencyin (ei Frenchin) ia lvuinantli Brandonin, 4 vuodeksi tinuoituslvantuleen jii'ä etiä he ol»wat slleet salaa koelleneet saiida selkoa eracn Sak an tlllnotiu^ett (Boikumln tinaan) marustuksisla. Wlcraan ualtckunnaa alamaisten — ja ennen kakkia vptee rien — oleskelu jonkun tinnoiluk.en vallien sisäpuolelle on kaiki-sa maissa kielletty. Aulioin vieraan maan alamai nen tawawaa ilm.-» lupaa jemmmsessa paikassa, silloin hsn!aa liutnä vvaeaaa, t»S hän pcäjee pälkähästä liemällä ran- haisluljella. Lie»ä!it sanotaan Saksa» lehdesia sitä rangaislusta, jonka »uo katfi tuglaniilkiSia upseeria jaimat makoilt' MljeSlaa» Borkumiisa. He saaivat siitä ly?tistä isiua lianaSia maan neljä w»»:la! . . . Luullaan, että keisari Wilhelm t»l« ar»ahta»oaa heidet Englannin ks»i»« t««i» truunauSpaimanä e»?t kesäni»! Aadreas Karnegte. Julkaisemme tässä .teräskuninkaan" Andreas Carnegien kuman, hä nen, joka äskettäin lahjoitli 50 milj. markkaa rauhan aatt-en cdi-tämiseksi. Dhteentörmäyksiä maalla ja merellä. ?aljo» ihmisuhreja. Pari, ista, jouluk. 25 p, Arba- naien lähellä on pikajuna lörmaanyr yhteen matliistajajunan kanssa. 5 hen» kl.öa on saanut surmansa, 30 haamoit- tunut. N!onteraun aeman luona törmäsi taivarajuna yhieen matkustajajunan kans a I!ii henkilö on 'aanut surmansa >a 20 haaivoitlui. Marmorien lähellä törmäsi yksinäinen w?turl yyleen matkuStoiajunan kansia. Lontoosia, jouluk. 25 p. »tirke^ byn luona ajoi pika una kaydk > edellä- lulke van meturin paalle, j?lka juistui- wai raiteilla. Plkajunasia oli 500 ma kusiajaa. Kaikki maunut synyuvät pahanaan. Raunioista on w:delty esiin muuramia ruumilla. MlraUisien tietojen mukaan on 9 henkeä laanut surinansa. itvalenziasla, joutuk. 25 p:nä. Tulnecuauoman höyrylaivan toraates sä yhiecn ranskalatien yvijrylaiivan Caa- sinin kanssa hukkui 27 henlllöä. Aino astaan yksi taimamies pelastui. Kauheaa eläinrääkkäystä. Neto ihmishaamussa. Keski-Suomi kertoo: Keskiviikkona oli muuan Korpilahden isäntä JMäS kylän marikinoilta ostanut hewo>en 50 markalla. Hurjaa rvauhtia hän sitten ajoi kotiinsa piesten Heinostaan herkeä mättä. Kotiin päästyään hän vei he vosen talliin, jossa köyden avulla li hotti sen takapuolen ylös ja alkoi tässä asennossa piestä heivosta uahkahihnalla, jonka päässä oli solki. Tällaiseen rääkkäykseen väsyttyääa isäntä wei hemosen pihaan ja köytti sen siellä olemaan koilvuun, missä alkoi piestä sitä pärepuulla. Aksi säle kat kesi, jonka jälkeen isäntä jatkoi työtään toimella. Sitten rä^ktääjä jälleen vei hevosen talliin, missä jatkoi pieksämistä edellä- mainilulla tamalla. Asiasta on pidetty tutkinto ja rää kätty hevonen eläinlääkärin määräyk sestä tapettu. Isäntä joutu» syyttee seen Korpilahden käräjillä. Raunistulan olot. Maarian pitäjän kunnallislautakun nalle on Turun kaupungin puutarhuri HaraldSöderberg, asuma Maa rian pitäjään kuuluvassa Raunistulan kylässä, antanut näin kuuluvan kirjel män: Allekirjoittanut, asuva Maarian pi täjän Raunistula-nimisessä kyläsiä, kään tyy täten kunnallislautakunnan puoleen pyynnöllä, että alempana mainitut koh dat otettaisiin v. 1893 kesäkuu» IS päimänä annetun Arm. Aietuksessa taa- jamäkisten yhteiskunt en maalla järjeS- tämiiestä kolmannen Z:n ensimäisen koh dan mukaan kuntalotout>ea läiueliä- väksi, ja sen jälkeen, kun tarpeellinen selmitys asias>a on hankittu, menetet täisiin kuten ylempänä mainitun Z:» kolmaS kohta saätaa. EniiMäiiekji tahtoisin laattaa kunta kokouksen huomioon, missä >ur easm ti lassa kuli^moylat oivat, erittäin R^u- «iSiulan läpi kulkema maantie, joia pitkin luiteulin suur a liikenne kay. Ke- vaiiin ja ?yk!yisin on jeka >itä että lin joja myöten melkein mahdiiionw päästä kulkemaan ilman heivosia ja iulee >ilnä iuhiees>a muiölaa, etta jokanen Raums- tmasia ajuwan ihmnen täytyy tullea sira tietä kaupunkiin ia takailin ainalin terraa joka pa»wä. Kutea tunnettu omat Rattnistulun ^juikaai !u^re'^i ojaijl >yö» kan aa, jotka ariiait!ewar teipunia kau- puoglSia. L^hlicSjaun >inne lvarhain aamulla kastumat lzeidan jalkania >a täytyy heidän märjiö!ä ja kura.ji?sa saeppaisiaan olla tyvsjä koko paimä. Taman Usäksi tu.ee nnela huono t>en malaistus, joka ei suinkaan tee liikennetta mahdollisemmaksi. Tatza i a-li on kyllä maan.iella oUul neljä lyhlyä, mutta ne vivai kaupungin, eiioctk^ ne tayta tarkoitustaan. Sila mastoin tcy» tyy nildez, jotka tahtoivat kulkea un- lvja pittia, tulla toimeen liina i^a!c-!a, mikä mahdolliiesli tulee ikkuilvisia. T^mä pimeys malkuitaa puo^esiaan ehkä juuri siihen, etta lymisiä häiriö an ja puukotetaan juuri taalla. Tahtoisin seniahden ehdottaa kunta- kokoukzelle, että katukaylaiva tehtaisiin ainaiin maantien ja linjojen l0i>elle puo.elle. Tviieksi tahtoisin huomauttaa, mille kannalle tera?ti/s>uhlect omat jomuneet, riippuen suurekii v!a'si niistä epäkoh dista, jotka joh^umat siitä, eliä Kuunis- tulan k^lä on, ivUei loista linjaa oieta huomioon, kokonaan lika uiemari järjes telmää mailla. Suoranainen seuraus tästä on, että lika heiieiäan lähimmäi siin ojiin, joilla suurimmat,, ojak,i ei ole laskua. Suuri» mistä kyllä taskee Aurajokeen, mutta on sen kalteus niin pieni, ettei lika pääse juoksemaan po:s, maan jää sinne mätänemäan ja haije- maan koko kejäksi, myrkyttäen ympäröi vää ilmaa laajalti. Likamlemar.iil rakentaminen tänne ei suinkaan tulisi nna kalliiksi, sillä Rau nistulan kylässä maa on kokonaan sa vea ja siitä syystä kyllä puusta tehdyt viemärit kestai>lwat. Turku, 2? pnä joulukuuta 1910. Harald Söderberg. >»»