Lauantaina 1 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 111 — 1910 Surulla ilmoitamme että rakas äitimme talonemäntä Anni Pesonen, o. s. Eskelinen, nukkui ijäisesn rauhan uneen kotonaan Enon Löytöjärvellä t k. 28 p:nä klo 7,15 aamulla 69:Ilä ikävuodellaan, iättäen ikävällä kaipaamaan kaksi vei- i'eä, yhden tyttären, neljä poi- :aa, kolme miniää, yhden vä vyn ja kahdeksantoista lasten sa lapsia y. m. sukulaisia ja tuttavia. Lapset. Kun Jesus olet luonani, niin kaikki ompi minulla; Kuin vir voitat mun sieluni, mua kuo lokaan ei kauhista; Sä kallein olet osani Ja ainoo autuus sie luni. (K. S. 1 k.) (K. S. 1 k. 1 b. 1C4 mm.) Ossian Fohström antaa lyseon juhlasalissa lauantaina lokak. 1 p. klo 8 i. OHJELMA: 1. Mendelssohn: Sonaatti, D-duur, oopp. 47. l:nen osa. 2. Servais : Fantasiia. 3. Sov. Fohström : Suo malainen kansanlaulu. 4. Becker: Liebeswerbung. Menuetto. 5. Sahu in an n : Adagio. 6. Bach: Gavotte. 7. Merikanto: Romanssi oopp:sta »Pohjan Neito», sovittanut O. Foh Ström. Järnefelt: Kehtolaulu. Goens: Scherzo. Säestää : Ingrid Savander. Pääsyliput: numeroidut 2 mk., numeroimattomat 1: 50, lehterille 1 mk., saadaan Rohdoskaupasta klo 11 ®. pp. ja ovella klo 6 j. pp. Katajan ja Raitton Uhteinen Potaattiretfii t. k. 2 p:n3 Ilaapajoen Kukko seen. Lähtö Ilosaarelta klo V 2 11 a. p. l.jaDJ. harjoitukset alkavat Ilosaarella huomenna sunnuntaina klo 8 aamulla. Hnom.! Saavuttava miehissä. Nurmekselaiset! Telegrafisti Otto Paldan-wai- naan konkurssipesän jtamaroita ku- ten: kalanpyydyksiä, huonekaluja (2 huonekalustoa), kirjoja ja kai- kenlaista taloustamaraa, myydään huutokaupalla Maanantaina Lo- kakuun IV p:nä klo 10 e. pp. hä- nen entisessä asunnossaan Nur- meksen kauppalassa Pekka Grigor- jesfin talossa. M. Timonen. Uskottumies. (St. S. 2 k.) Huutokauppa. Lauantaina Lokakuun 13 p:nä klo 10 päiw. myyn mapaaehtoi- sella huutokaupalla paikan päällä eloja, potaattia, olkia ja heiniä y. m., josta halullisille ostajille näin ilmoitan. Mönnissä *%10. Juho Karhu, tilalla N:o 13 (K. S. 2 k.) Höjjrg Uattisenlabdessa käynti lakkau tetaan toistaiseksi. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Muutettu kulkuvuoro. Höyrylaiva ©Tuulififiij Kapteeni A. Nikunen, lähtee lokakuun 1 pvästä alkaen Lepp&lahdesta Joensuuhun maa nantaina klo 5 epp. Hypönie- men ja Ruokolahden kautta, keskiviikkona klo i epp. Nie misen kautta ja perjantaina klo 5 epp. Ruokolahden kaut ta, poiketen välillä olevissa laitureissa; Joensuusta Leppälahteen tiistai na, torstaina ja lauvantaina klo Vg 10 epp. samaa tietä koin edellisen päivän tulomatkalla, Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Eduskunnan kirjelmä hallitsijalle. Kirjelmän sanamuoto. Maanantaisessa eduskunnan is- tunnossa hymäksyttiin toimitus- maliokunnan laatima ehdotus hal litsijalle lähetettämäksi kirjelmäksi. Kirjelmän sanamuoto on seuraa- roo: Lnuriwaltaisin, Armollisin Keisari ja Suuriruhtinas! Siinä armollisessa amoimessa kirjeessä, jolla Teidän Keisarillinen Majesteettinne on kutsunut edus- kunnan ylimääräisille maltiopäi- mille kuluman syyskuun 14 päi- mäksi, mainitaan eduskunnan teh- täminä, että eduskunnan on: 1) laadittama ..tarkemmat mää- räykset waltakunnanneuwoston ja maltakunnanduuman jäsenten wa- litsemisen järjestyksestä Suomen Suuriruhtinaanmaan mäestöstä ja toimitettama sanottujen jäsenten maalit"! 2) annettama lausunto kahdesta lakiehdotuksesta, joista toinen kos- kee „ muiden Menäjän alamaisten saattamista oikeuksiltaan yhdenme- roisiksi Suomen kansalaisten kera", ja toinen ..Suomen waltiowaras- ton keisarikunnan maltiorahastoon tehtämiä maksuja Suomen kansa- laisten persoonallisesti suoritetta- wan asewelwollisuuden sijasta". Perusteena näille tehtämille ar- mollisessa maltiopäimäkutsumuk- sessa miitataan maltakunnanneu- moston ja maltakunnanduuman hymäksymään sekä 16 20 päimänä kesäkuuta 1910 armollisesti wah- mistettuun lakiin niiden Suomea koskemain ja asetusten säätämisen järjestyksestä, joilla on yleisival- takunnallinen merkitys. Kun armollista esitystä edellä sanotusta maalijärjestyksestä ei ole eduskunnalle annettu ja kun äs- kenmainitussa keisarikunnan laissa on sanottu, että Suomen eduskun- nan tulee wahwistaa mainittu »vaalijärjestys, lienee edellytetty, että eduskunta waltiopäiwäkutsu- muksen johdosta, ilman eri alo- tetta malmistaisi tuon maalijär- jestyksen ja sen mukaisesti sitten toimittaisi maalit. Mitä tulee muihin maltiopäi- mäkutsumuksessa mainittuihin asi- öihin, on keisarillisen senaatin ta- lousosaston marapuheenjohtaja e- duskunnan puhemiehelle 16 pnä- tätä kuuta toimitetun kirjeen ohella edustajille jaettamiksi lähettänyt painetut suomen- ja ruotsinkieliset käännökset keisarikunnan ministeri- neumoston tekemistä lakiehdotuk- sista, joista eduskunnan olisi an- nettama lausunto. Eduskunnalle siten annettujen tehtämien täyttämiseen nähden on ollut mälttämätöntä ottaa huo- mioon, että 17 30 päimänä kesä- uuta 1910 annetulla keisarikun- nan lailla ei moi olla lainmoimaa Suomessa. Sen säännökset tarkot- tamat tärkeissä kohdin kumota Suomen lainsäädäntöjärjestystä ja Suomen kansan ikimanhaa itseme- roitusoikeutta. Ne tulisimat siten olennaisilta osilta muuttamaan Suomen perustuslakeja. Mutta sanotut säännökset eimät ole syn- tyneet siinä järjestyksessä kuin nä- mä perustuslait maatimat. 1772 muoden hallitusmuodon ja 1906 muoden maltiopäimäjärjestyksen mukaan keisari ja suuriruhtinas Suomen eduskunnan suostumuk- sella säätää lakia Suomelle, minkä ohessa hallitsijalla on oikeus hal- linnollista tietä, s. o. ilman mal- tiopäimäin myötämaikutusta an- taa asetuksia eräillä aloilla moi- ! massa olemien lakien rajoissa. La- .kia perustuslain muuttamisesta j moidaan sen muoksi säätää ainoas- taan eduskunnan suostumuksella siinä järjestyksessä kuin maltiopäi- mäjärjestys tarkemmin määrää Säännökset 17 30 päimältä »viime kesäkuuta sitä mastoin omat syn- tyneet yksinomaan menäläisenä lain- säädäntötoimenpiteenä keisarikun- nan lainsäädäntölaitosten kautta. Nämä säännökset samoinkuin nii hin perustumat määräykset eimät siis ole melmoittamia Suomen kan- salaisille, ei Suomen miranomai- sille eikä Suomen eduskunnalle. Niitä ei moida noudattaa Suo- messa. Tästä johtuu, että Suomen edus- kunta ei moi, maan perustuslakeja rikkomatta, ryhtyä maltiopäimä- kutsumuksessa annettujen tehtämien täyttämiseen. Sitä paitsi edustajille jaettamiksi lähetetyt lakiehdotukset eimät täytä niitä maatimuksia, mitkä perustus- lait asettamat lainmukaiselle alot- teelle. Maltiopäimäjärjestyksen mu- kaan annetaan lakiehdotukset edus- kunnalle keisarin ja suuriruhtinaan armollisina esityksinä, joiden hal- litusmuodon 21 pykälän johdosta, pitää olla suomalaisen malttosih- teerin marmentamat. Keisarikun- nan ministerineumosto ei moi an- taa lakiehdotuksia Suomen edus- kunnalle. Kaikista näistä syistä eduskun- ilan puhemies ei ole katsonut mah- dollisekst esitellä maltiopäimäkutsu- muksessa mainittuja asioita edus- kunnan käsiteltämiksi. Eduskunta on yksimielisesti hy- mäksynyt puhemiehen maltiopäi- mäjärjestykseen perustuman me- nettelyn ja saa Teidän Keisarilli- selle Majesteetillenne alamaisuu- dessa ilmottaa, että eduskunta edellä esi- tetyistä syistä ei ole moinut ryhtyä käsittelemään armol- lisessa maltiopäimäkutsumuk- sessa mainittuja asioita. Missä muodossa lähestyttämä hal- litsijaa? ii. Adressikeskustelussa lausui suo- malaisen puolueen johtaja D a- n i e l s o n-K a l m a r i: Lausuntoni on muodostuma mas- aukseksi edellisen puhujan kysy- mykseen siitä, mitä tarkoitetaan adressiehdotuksella. Minä masta- tessani tähän kysymykseen lausun julki ne mielipiteet, joiden tiedän mallitseman siinä maltiollisessa ryhmässä, johon kuulun. Herra Schybergson käsittää ad- ressiehdotuksen rukouskirjelmäksi, jossa Suomen eduskunta ja Suo- m en kansa pyytäisimät ikäänkuin armolahjan hädän hetkellä. Hän tahtoi esittää asian siten, että kun nyt olemme^ joutuneet maikeuksiin, kun mitä suurin maara uhkaa maatamme, silloin me heikkoina ja, sanoisinko häpeällisesti, peräy- dymme, suostuen myönnytyksiin, joihin me normaalisina aikoina tuskin suostuisimme. Tämä ei ole ainakaan niiden kanta, joiden mie- lipiteet minä tunnen. Me olemme normaalisina aikoina, mikäli yleen- sä moidaan puhua normaalisista ajoista miimeisen »vuosikymmenen kuluessa, edustaneet sitä mielipi- dettä, että on olemassa sellaisia amonaisia kysymyksiä Suomen ja keisarikunnan mälistssä suhteissa, jotka moimat kaimata tarkastusta, koska niitä ei ole alkuansa järjes- tetty silmällä pitäen niitä oloja, jotka muosisadan kuluessa omat syntyneet. Ja me olemme edusta- neet sitä mielipidettä, että saadak- semme kansallemme pysymän kehi- tyksen ja edistyksen ajan, raken- taaksemme uudelleen pitkitsi ajoiksi pysymät tukeet, joiden pohjalla si- mistystyö maassamme möisi ta- pahtua, tulee Suomen kansan olla malmis laskemaan tyynen tarkas- tuksen alaiseksi sen kysymyksen, onko Menäjän maatimuksissa mitään oikeutettua, onko niissä sellaista, johon meidän kansamme saattaa suostua silti uhraamatta kansalli- sen olemassaolonsa ja kansallisen kehityksensä mälttämättömiä edel- lytyksiä. Ja me olemme tulleet sii- hen käsitykseen, että monessa rii- danalaisessa kysymyksessä Suomen kansa moi suostua muodosteluihin. Olot meidän maassamme omat monessa suhteessa manhentuneita. Ne eimät ole suinkaan kaikissa niissäkään kysymyksissä, joita riita koskee, sellaiset, ektä ne mastaisi- mat nykyajan oikeuskäsitteitä. Niin- 'pä jos tyynesti armostelemme sitä kysymystä, jolla ehkä tätä nykyä on laajin kantamuus, kysymystä menäläisten oikeuksista maassam- me, meidän täytynee myöntää, että me saatamme suostua sen ky- symyksen alalla muutoksiin, jotka paremmin kuin meidän nykyiset lainmääräykset someltumat siihen kehitykseen, joka on tapahtunut maailmassa, kun kansojen kesken on päässyt yhä elämämmäksi se tieto, että tarpeettomat rajoitukset omat poistettamat ja että, samalla kun kyllä jokaiselle kansalle, pie- nimmällekin, on turmattama sen kansallinen elämä, sen oma mal- tiollinen olemus, kaikki sen kehityk- selle ja edistymiselle mälttämättö- mät takeet, samalla omat kuiten- kin ne rajat poistettamat, jotka estämät mieraita pääsemästä naut- timaan niitä oikeuksia, joita kansa moi mieraille myöntää siitä itse kärsimättä. Tämä on ollut, tämä on mei- dän käsityksemme. Minkätähden me sitten katsomme, että tämä olisi julkilausuttama? Senkötähden että me odotamme, että tämä julkilausuminen tuot- taist tällä hetkellä mitään marsi- naista hyötyä sen maaran torju- miseksi, joka on tulossa maalle 'Menäjän hallituksen ja Menäjän maltiolaitosten puolelta. Sitä to- siaankaan — siinä kohden minä olen yhtä mieltä herra Schybergsonin kanssa — ei kukaan moi odottaa. Se lienee kieltämättömän selmää, että mitä Suomen eduskunta päät- täneekin lausua adressissa tai muul- la tamoin, ei tällä hetkellä moi muuttaa Menäjän mallanpitäjien päätöstä. Niinpian kuin me kiel- täydymme malitsemasta edustajia Menäjän duumaan ja maltakun- nanneumostoon, niin pian kun me kieltäydymme antamasta sellaisia lausuntoja meille lähetetyistä. Me- näjän ministerislön lakiehdotuk- sista, joita meiltä maaditaan, on myöskin selmää, että me tällä het- kellä emme millään sanoilla moi taimuttaa Menäjän mallanpitäjiä toimenpiteisiin meidän maamme oikeuksien tunnustamiseksi. Mutta mitä sitten tarkottaa tä- mä kantamme julkilausuminen? Se tarkottaa sitä, että Suomen edus- kunnan ja Suomen kansan kantaa tällä ratkaisemalla hetkellä älköön päästäkö määrin selittämään. Laa- jätti Menäjän kansan keskuudessa, ulkomailla, missä maan tilaisuutta siihen tarjoutuu, meidän mastus- tajamme, meidän pahimmat mi- hollisemme koettamat juurruttaa sitä käsitystä, että Suomen kansa. Suomen eduskunta itsepäisesti pi tää kiinni kaikista manhentuneista säännöksistäkin, eikä suostu pie- nimpäänkään muodostelmin siinä, missä nykyaikaisen kehityksen, ny kyaikaisen oikeustunnonkin nimessä moidaan maatia mieraille ja eri- tyisesti saman maltakunnan ala- maisille muuttuneita, laajennettuja oikeuksia Suomessa. Tätä käsitystä koetetaan, kuten sanottu, näinä ai- koina kaikin moimin juurruttaa Menäjän kansaan. Tätä koetetaan juurruttaa niihinkin kansankerrok- siin keisarikunnassa, joiden oikeu- dentunto miimeisiin asti on nous- sut mastarintaan, kun on ollut ky- symys Suomen lakien. Suomelle juhlallisesti mahmistettujen perus- tuslakien polkemisesta. Koetetaan totuttaa heitä siihen ajatukseen, että missään laillisessa järjestyk- sessä ei moi Menäjän kansa saa- muttaa Suomessa niitä oikeuksia, kansalaisilleen, jäsenilleen sitä ase- maa, jota Menäjän kansan itse- tunto kuitenkin yhä maltamammin, yhä äänekkäämmin maatii. Ja tämän käsityksen juurtuminen on kansallemme tuhoama. Silloin me olemme sen kysymyksen edessä, eikö ole määrää epäoikeutettua, puo- lustamatonta itsetuntoa ja ylpeyttä, jos tällä hetkellä, maikkakin ym- märretään tuo maara, ajattelem me siten, että koska Menäjän hal- litus nyt sortaa meitä, niin me emme lausu kantaamme täydelli- sesti, me emme anna tietää lain- kaan muuta kuin että nyt on maate remitty rikki mäliltämme, nyt on riidan, taistelun aika, il- man että mähintäkään miittausta annettaisiin enään siitä, että lail- lisessa järjestyksessä moidaan asiat selivittää. Me käsitämme sillä ta- moin, että Suomen kansan histo- riallinen, maltiollinen asema, sen asema kansojen keskuudessa onsel- lainen, että ei suinkaan paraiten malmotaj kansamme tulemaisuutta sillä että lausutaan rohkeita, itse- tuntoista, ylpeitä sanoja, maan että pidetään silmällä olemat olot, pi- detään lujasti kiinni oikeuksista siinä, missä meidän on mahdo- tonta niistä luopua. Mutta huo- limatta kaikista hämäyksistä, huo limatta kaikesta sorrosta, huoli- matta siitä, kuinka meitä koetetaan alentaa, me lausumme, emme sor- Lajillemme, mutta heidän päänsä yli Menäjän kansalle ja simisty- neelle maailmalle, että Suomen eduskunta ja Suomen kansa on kaikkina aikoina kaikissa oloissa tyynesti ottama harkitaksensa, millä tamoin se woi laillisessa järjestyk- sessä myötämaikuttaa niiden kysy- mysten onnelliseen, molempia kan- soja tyydyttämään ratkaisuun, jotka omat riidanalaisina. Tässä tarkoi- tuksessa ainakin suomalainen puo- lue on yksimielisesti asettunut kan- nattamaan adressiehdotusta. Siinä tarkoituksessa minäkin kannatan sitä ja toimon, että eduskunta ei suinkaan kieltämällä sen lähettä- mistä maliokuntaan tuntumalla tamalla lisäisi sitä maaraa, että täydellinen määrinkäsitys eduskun- nan ja Suomen kansan tarkoituk- sista pääsee juurtumaan ei sorta- jissamme main, mutta niissä, joi- den myötätuntoa, joiden kanna- tusta, joiden mastaista apua me kuitenkin kaikki odotamme. (Edus- kunnasta: Hymä, hymä!) kakuun alussa A. von Kothen. Kuuleman mukaan tulee maan- miljelystoimituskunnan nykyinen \ m. t. päällikkö senaattori P. Kraatz kirkollisasiaintoimituskunnan pääl- likköksi minkä toimituskunnan pääl- likkö senaattori A. Mirenius tulee hoitamaan ainoastaan kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällik- kyyttä. Joensuusta ja likitienoolta. Yleisiä uutisia. Wnoden 1911 sotilastvero. Senaatin lausuntoa on maadit- tu eduskunnan mastauksesta arm. esitykseen sotilasmerosta m. 1911. Suunnittelu rannikkorata Hel singistä Pietariin. Kuten jo olemme kertoneet, maati senaatti tie- ja mesirannuk- sen ylihallituksen lausuntoa insi- nööri Albert af Forsselleksen erään ulkomalaisen yhtiön puolesta teke- mästä anomuksesta saada raken- taa rannikkorata Helsingistä Pie- tariin. ylihallitus on, miitaten huhtik. 15 p. 1889 annetun ase- tuksen 2 §:ään jossa säädetään, et- tä lupa yksityisen rautatien raken- tamiseen moidaan myöntää aino- astaan Suomen kansalaisen ano- muksesta suomalaiselle yhtiölle, päättänyt lausunnossaan, ehdottaa, että anomus hylättäisiin, joka ei ole Suomen kansalainen, ja anomus koskee ulkomaalaista yh- tiötä. Insinööri af Forselles on Ruot- fin alamainen. Lopullisia nimityksiä. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen kouluylihalli- tuksen kansakouluosaston sihteeri lakit. kand. Samuli Kosken nimit- tämisestä Mikkelin läänin läänin- sihteeriksi sekä kouluylihallituksen kamreerin apulaisen F. E. Soinin nimittämisestä kouluylihallituksen kansakoulu- ja aistimiallisten kou- luosaston kamreeriksi. Eduskunnan kirjelmä hallitsi- jalle on lähetetty kenraali- kntvernöörin kansliasta se- naattiin käännettäwäksi. Eduskunnan kirjelmä H. M:lleen, jossa ilmoitetaan, että eduskunta ei ole moinut ryhtyä käsittelemään maltiopäimäkutsumuksessa mainit- tuja asioita, lähetettiin torstaina kenraalikumernöörin kansliasta se- naattiin käännettämäksi senaatin kielenkääntäjän konttorissa menä- jän kielelle. Käännös lienee mal- mistunut jo eilen niin että se heti moidaan palauttaa kenraalikumer- nöörin kansliaan. Senaatin talousosaston toimi- tuskuntien päälliköt. Senaatin maanmiljelystoimitus- kunnan päälliköksi määrätään lo 5siama. ltusi suomalainen henkiwakuu- tusyhtiö alottaa toimin- tansa. , Meidän aikamme tärkeimpiin simistys-elämän ilmiöihin kuulu- mat myöskin makuutuslaitokset. Omatpa jotkut nykyaikaisen simis- tyselämän tutkijat mäittäneet moi- . taman armostella jonkun kansan ^ taloudellisen »viljelyksen korkeuden .yksinomaan main siitä, kuinka ke- > hittyneet makuutusolot tuon kansan .keskuudessa mallitsemat. | Epäilemättä on tässä selitykses- sä paljon perää. Etenkin mikäli se koskee henki- makuutusta. Henkimakuutuslaitos tarjoo lu- kemattomia keinoja, joilla yksityi- ilen ihminen saattaa turmata omat manhuuden päimänsä tai jonkun muun ajan elämästään, perheen- «sä, maimonsa. lastensa, omaisten- jfa tulemaisuuden; saattaapa hän henkimakuutuksen kautta mielä tur- mata liikkeensä jatkumistakin, es- tää perintötilansa melkaantumisen ynnä paljon muuta, jota emme tässä yhteydessä moi ryhtyä edes luettelemaan. Ja henkirvakuutuslaitoksen tuot- tamat yhteiskunnalliset siunaukset omat, jos mahdollista, mieläkin suuremmat — ainakin helpommin hamaittamissa. Henkiivakuutuslai- tos kehittää itse-amustuskykyjä, lu- jittaa perhesiteitä, mahmistaa sitä yhteistuntoa, joka »valtiota ja yh- teiskuntaa koossa pitää. Henkimä- kuutuksen kautta moidaan'monelle kymylle, joita yhteiskunta tarmit- see, saada se aineellinen apu, jota ilman tällaisen kymyn kehittämi- nen olisi mahdotonta. Henkimä- kuntuksen kautta säästyy yhteis- kunnalta mielä paljon niitä meno- ja, joita sen on pakko turmatta- mien auttamiseksi suorittaa. Ja henkimakuutuslaitokset kokoamat ne pienet pääomat, joita hajallaan ollen ei mottaisi käyttää tuotamiin tarkoituksiin, maltamiksi kapitaa- leiksi, jotka moimat antaa koko kan- sakunnan taloudelle moimakkaita sysäyksiä. Marsinkin pienissä ja mähämaraisissa maissa, joiden ta- loudellinen kehitys on masta alku- asteella, tämä on erittäin merkille pantama seikka. Siis juuri meillä Suomessa jossa pääomien puute hidastaa ja ehkäisee taloudellista yritteliäisyyttä sekä edistystä. Myöskin maltiollisessa merkityk- sessä pienille ja mähämäkisille kan- soille, on henkimakuutuskin kahta tärkeämpi kuin suurille ja mahta- mille maailman kansoille. Sillä juuri tuollaisessa ahtaassa ase- massa olemat kansat kaipaamat niitä ominaisuuksia, yhteistuntoa, taloudellista yritteliäisyyttä, ta loudellista turmaa j. n. e. joita henkimakuutuslaitoksetkin osaltaan edistämät. Me suomalaiset olemme paljon jälessä henkimakuutusasiassa, niin kuin monella muullakin taloudel- lifen elämän alalla, naapurimais tanne. Meillä on paljon mähem- män kotimaisia henkimakuutusyh- tiöitä kuin esim. Ruotsissa ja Tans- kassa, makuutettuja on niinikään mähemmän, ja suhteellisesti paljon pienempi on myös makuutusten yhteenlaskettu summa. Tämä seikka selittää sen, miksikä makuutusam- mattilehdet eimät olekaan moineet olla termehtimättä myötätuntoisesti uuden makuutuslaitoksen perusta- mistä meillä. Parina miimeisinä muosikym- menenä olemme kuitenkin makuu- tusalalla huomattamasti edisty- neet eli paremmin sanoen: jonkin- laiseen alkuun päässeet. Ja on mieleen painettama, että edistys tässäkin asiassa on ollut seurauk- sena kansallisesta heräämisestä, kansallisuusaatteen toteuttamisesta makuutusoloihimme. Masta näet sen jälkeen kuin kansalliselle poh- jalle perustetut ..Suomi". „Poh- jota" ja ..Kullermo" meillä alkoi- mat toimintansa, omat makuutus- olomme alkaneet kehittyä. Mistä laitoksista, on niinkuin tunnettu/ Suomi-yhtö joutunut pois kansallismielisten käsistä. Sen monia suomalaiselta kansalta koot- tuja milzoonia mallitsemat nuor- suomalaiset omat yhtyneet suoma- laisen kansan edistyspyrintöjen mastustajiin, ruotsinmielisiin, es- tääkseen suomenmielisten maiku- tusta „Suomi"-yhtiön asioihin. Tämä asiain tila on yhtiön kaik- kien maalien ynnä monien mui- den seikkojen johdosta niin tunne- tuksi tullut, että se ei kaipaa lä- hempää selittelyjä. Mutta tämän tosiaan täytyi ajalla muodostua sietämättömäksi kansallisesti heränneille suomalai- sille. Ja se on niinkuin tunnettu, lopuksi johtanut uuden suomalai- sen henkimakuutusyhtiön, Salaman, perustamiseen. Asiasta pidettiin, niinkuin muistettanee, ensimmäi- nen kokous miime huhtik. 16 p., jolloin puheenolema yhtiö pää tettiin perustaa. Marsinainen perustama kokous oli sitten kesäk. 30 p. Ja näinä päiminä alottaa yhtiö nyt jo toimintansa. Salama on osakeyhtiö, perus- tettu miljoonan markan pääomalle, jonka muodostaa 400.000 markan rahassa maksettu pohjarahasto ja , 600,000 markan takuurahasto, jon ka maknutena omat osakkaiden kir- jalliset sitoumukset. Erinäisillä eh- doilla moidaan yhtiö muuttaa kes- kinaiseksi, mutta on osakkaiden moitto jo alunpitäen rajoitettu en- fin 6:een sitten korkeintaan 8:aan prosenttiin. Uudella laitoksella on 'siis ne edut mitä osakeyhtiömuolo ' aina tarjoaa, mutta osakkeiden moi- ton rajoittamisen kautta on tor- juttu se suurin haitta, joka tällä muodolla saattaa olla mitä ma- kuutusehtoihin tulee, omat uuden- aikaiset, mapaamieliset näkökohdat olleet niissä määräämiä ja yhtiön ' makamaraisuutta koko ajan silmil- mällä pitäen omat makuutusmak- sut kuitenkin asetetut, oikeudenmu- laisia periaatteita noudattaen ja makuutustieteen uusimmat tulok- set marteen ottaen mahdollisim- ^ man alhaisiksi. Salama on sa- ' nalla sanoen uudenaikainen henki- makuutuslaitos, jossa on makuu- tuksen ottajan etua ja mukamuut- ta mahdollisimman laajalti mal- mottu, ja monta makuutetuille epämukamaa manhentunutta ra- I joitusta, on poistettu kokonaan. > Uusi yhtiö on perustettu sille i kansallis-suomalaiselle pohjalle, jol- 'la Suomi-yhtiö on luisunut alas. Salama yhtiön yhteiskunnallinen tehtämä meillä on siis suomalai- suuden juurruttaminen liike elä- mään. Juuri se selittää, minkä ' muoksi ruotsinmieliset ja näitä kan nattamat nuorsuomalaiset omat ^ryhtyneet parjaamaan laitosta jo 1 aikoja ennen kuin yhtiön perusta- 'ma kokouskaan oli pidetty. Jotkut ' ruotsinmielisistä lehdistä joutui- ' mat sellaiseen raimoon ja epätoi- moon, että koettimat leimata lai- toksen jo ennen sen syntymistä epärehelliseksi ja rikolliseksi! Täl- laiset silmittömät parjaukset osot- ' tamat, mitä etuja suomalaisen henkimakuutuslaitoksen puute on tuottanut niille ryhmille maas- samme, jotka tuollaisiin syy- töksiin omat alentuneet. Se suomalaisuuden mastustajain ta- iholta maluma panettelujen mir- 'ta, johon uusi yhtiö on koetettu upottaa todistaa paremmin kuin mikään muu, miten mälttämätön tämä hanke on ollut. Sen täy- tyy makuuttaa siitä sellaisenkin henkilön, jolla mielä miimeisiin saakka on ollut joitakin epäilyksiä puheenaoleman hankkeen mälttä- mättömyydestä. Suomi-yhtiön nykyiset johtajat ja heitä kiihkeästi kannattamat ruotsinmieliset lehdet omat selittä- neet, että makuutuslaitosta tulee elähyttää ainoastaan niin sanotut ..puhtaat liikeperiaatteet". Makuu- tuslaitoksella ei saa olla mitään erikoisia päämääriä. Tässä kohden omat kuitenkin ulkomaidenkin makuutusammat- timiehet kokonaan mastakkaista mieltä. Eräs näistä sanoo: Missä moitonhimo hallit) ee ja pelkkä „make money" (rahan teke- minen), on päämääränä, ..siellä ei makuutuslaitos moi saamuttaa termettä kehitystä eikä aikaan saa- da oikeata simistysmaikutusta, maikka makuutusteknillinen malis- tus ja makuutuksen synnyttämä itseamustusmaisto kansakunnan keskuudessa olisimat korkeallekin kehittyneitä." Sama kirjoittaja sa- noo toisessa kohti teostaan, että ko- ko makuutusolot ajautumat ennen pitkää pohjattomaan suohon, jos makuutuslaitoksissa pääsemät mal- taan ' ainoastaan nuo ..puhtaat liikeperiaatteet" ilman aatteellisia harrastuksia. Salama yhtiö astuu taloudel- lifen toiminnan kilpatanterelle sellai sena hetkenä, jolloin kansallishenki on maassamme painunut alem- maksi kuin kenties koskaan sitten suomalaisuuden herätyksen. Se as- tuu näyttämölle silloin kuin usko ja rakkaus suomalaisuuden asiaan on niin monella taholla heikenty- nyt ja kokonaan haihtunutkin. Ja ennen kaikkea se aloittaa toimin- tansa ajalla, jolloin kansamme maltiollinenkin taimaanranta näyt- tää pimeää pimeämältä, aikana, jolloin meillä ei tosiaankaan näy- tä toistaiseksi jäämän muuta toi- mintamahdollisuutta kuin se mitä kansakunta taloudellisen ja muun simistyselämän alalla moi saa- muttaa ilman malttomahdin tu- !kea — tai sen asettamista mas- 'tuksista huolimatta. Ainakin tällaista joka puolelta mustaa taustaa mastaan saattaa toki ken tahansa huomata, mikä merkitys Salamallakin osaltaan on. Se on ilmiö, joka nyt maa- tii kaikkien suomalaisten myötä- tuntoa, ja joka ansaitsee kaiken sen, i ja on sen ajallaan myös kansal- i lemme monikertaisesti palkitsema. Me termehdimme ilolla uutta ' suomalaista henkimakuutusyhtiötä ' ja loimotamme sydämen pohjasta 'sille menestystä. Joensuun Musiikkiyhdistyksen Orkesterin .uusi sellisti musikeri Wilhelm Soetebier saapui keskimiikkona Hamburgista kaupunkiimme. Rahtialus ..Jussin" turmeltu- nutta tawaraa myytiin täällä eilen huutokaupal- la. Ruisjauhoja oli '>49, lestt- jauhoja 152, mehnäjänjauhoja 18 ja riistä 45 säkkiä. Kaupungin waltnns- miesten kokonk- sessa syysk. 29 p. ensiksi lisämaltuns- miesten kanssa käsiteltämäksi oli ilmoitettu lainan ottaminen uutta kansakoulutaloa marten. Mutta kun maltuuskunnan sihteeri oli epähuomiossa lähettänyt esitys- listan samaa asiaa marten 190« malituille entisille eikä tänä muon- na malituille uusille lisämaltuus- miehille, niin lisätyn maltuuskun- nan kokous jäi pitämättä. Lai- natarjouksen on tehnyt Keskinäi- nen henkimakuulusyhtiö Suomi, mutta rahatoimikamarin esimies on suullisesti ilmoittanut, että ky- seessäoleman lainan ottaminen ei enää tällä kertaa olekaan tar- peellinen. Senjälkeen marsinaisten mal- tuusmiesten kokouksessa tarkastet- tiin, hymäksyttiin ja julkiluettiin edellisen kokouksen pöytäkirja. Haukipuron maa- ja mesialueen' pakkoluomutuskysymyksestä päätet tiin antaa Tie- ja mestrakennus- ten ylihallitukselle lausunto, jossa ilmoitetaan, että siitä mesialuees- ta, joka on Joensuun kanaman pohjoisosassa sen itäpuolella, on kaupunki, pitäen sitä omalle lii- kenteelleen mähemmän tärkeänä, suostumainen kanaman kimipen- kereen jatkamista ja laajentamis- ta marten alusten metotie- ja odotus laituriksi luomuttamaan il- maiseksi maltiolle sellaisen osan kuin Tie- ja mesirakennusten ylihallituksen mähemmistö on kar- talla siihen tarkotukseen esittänyt, pidättäen kaupunki kuitenkin itsel- leen kaikki satama- ja liikenne-oi- keutensa ja etunsa silläkin osalla, joka maltiolle luomutetaan, mut- ta sitämastoin sen maa- ja mesi- alueen, jota Tie- ja mestrakennus- ten ylihallituksen mähemmistö eh- dottaa kanaman pohjoisosan länsi- puolelta pakkoluomutettamaksi, kat-' somat ma^tuusmiehet kaupungin omille liiketarpeille niin mälttä- mättömäksi, ettei sitä moida luo- muttaa mistään hinnasta, kuiten- kin kaupunki myöntää maltiolle oikeuden tarpeen maatiessa kiin- nittää aluksia myöskin kanaman, länsirannalla. Kenraalikumernöörin maadittua järjestämään Joensuun kaupun- gin poliisihallintoa sille kannalle, kuin 18 p. helmik. 1904 annetus- sa asetuksessa on säädetty, oli Kuopion lääninhallitus jättänyt asian mattuusmiestm käsiteltä mäksi tarkoituksella, että maltuus- miehet myöntäisimät tarpeellisen muotuisen määrärahan poliisiko- misariuksen palkkaamiseksi, minkä pitäisi lääninhallituksen mielestä, olla mähintäin 2,000 mk. muo- dessa, jota pienemmällä palkalla tuskin moidaan tähän mirkaan asettaa täysin pätemää ja kunnol- lista henkilöä. Maltuusmiehet ensin yksimielisesti päättimät hy- mäksyä ehdotuksen poliisikomisa- riuksen palkkaamisesta ja sitten, kun oli palkanmäärästä tehty kaksi ehdotusta, nimittäin 2,200 ja 2,500 mk., niin 11 äänellä 3 mas- taan päätettiin myöntää komisa- riukfelle 2,200 mk. muosipalkka. Rahatoimikamarin ehdotuksen mukaan päätettiin painattaa uu- sia kaupungin asemakaamoja, joi- hin tähän asti rakennetut kartano- maat märitetään ja joissa, jollei- mät teknilliset maikeudet estä, so- pimalla tamalla merkitään, mitkä kartanomaat omat manhan ase- makaaman mukaan rakennettuja. Haudankaimajan maimon Anna > Hyttisen anomusta meljensä Kus-. taa Adolf Pauluksen kustantami- sesta mieluummin Lukeekin paran tolaan ei katsottu moitaman hy- mäksyä, kun mainittu Paulus on lääkärintarkastuksessa huomattu parantumattomaksi ja saa lääkä- rinhoidon kaupungin maimaista- lossa. Termeyshoitolautakunnan ehdo- tuksen johdosta osotettiin käyttä- mättömistä miinamoittomaroista 500 mk. hiirien ja rottien hämit- tämistä marten. Samalla huo- mautettiin rahatoimikamarille, että palkkiolippujen jakaminen on jär- jestettämä mahdollisimman huo- kealle kannalle. Jakajan ilmoitet- tiin nykyään saaman — 20 p. jokaisesta lipusta. Pielisjoen lauttausyhtiön ano- mus, saada rakentaa pohja-arkku Pielisjokeen eräälle luodolle, joka on Pentttlän sahan ja kaupungin mälillä, lykättiin rahatoimikama- riin. Kauppias A. Zieppenström oli tarjonnut kaupungille 25,000 mk. hinnasta puolta perintötilasta n:o 1 Pielisensuun kylässä, meroltaan S / 64 manttaalia. Kun maltuus miehet olimat sitä mieltä, että tä- mä tilaosa olisi kaupungin ostet- tama, niin päätettiin maistraa- tilta anoa raastumankokousta, jossa malitaan asiaa marten lisä- mattuusmiehet. Joensuun mallasjuomaosakeyh- tiölle lumattiin 50 kuormaa sepeli- kimiä Hasaniemen tien korjuutta- miseen käytettämäksi. Rahatoimikamari oikeutettiin rautatien rakennuskonttorin huuto- kaupassa tekemään tarjouksen mal- tion höyryjuntasta. Menäjän alamaisien Afanasij Stepanoff Basaninin hakemusta mastaan, saada oikeuden tässä kaupungissa hedelmä-, herkku- ja ruokatamarain kaupan harjoitta- miseen, ei muistutettu, kun maan hakija asettaa elinkeinoasetuksessa säädetyn takauksen merojen suorit- tamisesta. Joensuun musiiKiyhdistyksen johtokunnalta oli saapunut taas C/9 C3£ O» GO CO I CO CO CO B v» E3 v- < v» en CO 5» tn V ST < v» s s » o 3" s s- to