loiÄAmZ elokuun 4 p:nä Sita ei kristMsyys pilannut; siinä stunatkm ia kirottiin täydellä moi- mallo, ja maantien tomu oli pilmenä ilmassa. Näytettiinpä eläinsuojelus- hewosella ajettiin joukossa, rattmlla juopuneita miehiä suuri joukko. Ja aina lyötiin. Mutta tähän lystiin täytyi poliisin tulla Väliin, maikka henkensä uhalla laa haamaan haamoittunutta lääkärin luokse, jonneka metjet meni perässä ja tahtomat hajoittaa lääkärin asun non. Poliisin ja lääkärin täytyi suojella itseänsä ampuma-aseilla. Matti. Kankaanpää. Kesyjä petoja. Paitsi sitä kaksijalkaista ihmispetoa, josta Sata kunnan 82 n:sa kerrotaan on täällä liikkeellä toinenkin peto, kuuluma neli jalkaisten lahkoon, koiran sukuun. Tämä ylimäisen „järjeötyksenmalwo- jan" piski, on ottanut tavakseen ylläpitää epäjärjestystä rauhallisissa lammaslaumoissa, kurittamalla mäc- kyjiä meriin as!i. Oi kai tarpeel lista tuollaisia petoja suositella. Mielenmuutos on tapahtu nut täkäläisissä „tomeri"-pureissä. Kuten muistetaan, on ollu! yleinen mielipide se, että m^ita jaetaan ilmai seksi kaikille. Nyt omat kuitenkin jotkut tomereista iloissaan siitä, ettei maita ole saatukaan. Nyt muki- tulee maan omistajat kiipeliin, kun kaikki maksut ja werot otetaan yksin omaan maanomistajilta. O'ea Luon kuullut useamman ..tomerin" ja „t0' merittaren" suusta, enkä moi ikänä unhottaa sitä, millä Vahingon ilolla tuota uutista on kerrottu. No on han tuokin jotain lohdutusta nykyi siin oloihin tyytymättömille. Muutenkin näyttää siltä, kuin tuo marmasti odotettu paratiisillinen mai tia ruoecusi katomacn »tomerien" toiivorirkaasta näköpiiristä. kl:o SK — IM Haittiuden Istäniien 38:s wuost- ja yleinen raittiuskokous. Perjantaina kello Vz9 a.p. kokoon tui ylioppilastalon koristettu juhlasali täyteen juhlimaa raittiuskansaa. Opet taja Eemeli Kunnas lausui raittius- mäen termetulleeksi Vuosikokoukseensa pääkaupunkiin ja julisti Raittiuden Ystämien 28:nnen muosi- ja yleisen raitciuskokouksen omatuksi. Tämän jälkeen nousi samalle pai- kalle prcs. Taam. Laitinen kättenta putusten kaikuessa pitämään esitel mää ..alkoholikysymyksestä lääketieteen kannalta". Tri Matti Seppälän sepittämän kolmiosaisen juhlarunon lausui näyt telijä Wilho Ilmari. Amajaispuheen piti ..Koiton" esi mies kauppias Jussi Tuominen. Kun Helsingin Kansallismielisen Nuorison sekakuoro neiti D gmar Klemetin johdolla oli esittänyt lau lua, alkoi Raittinde» UStätyie» tsnosi- kokous. Kun aluksi yhteisesti oli loulettv, amasi R. An keskushallinnon puo lesta Vuosikokouksen op. E. Kunnas. Eisi työksi vuosikokouksessa luet tiin tilintarkastajien lausunto ja myönnettiin keskushallinnolle täysi tilinpäästö. Tämän jälkeen oli Valittama neljä jäsentä keskushallitukseen sen cromuo- roSsa olemien jäsenten sijalle. Eco- Vuorsssa olimat kansanopiston joht, Rope Kojonen, neidit Maiju Seppälä ja Miina Sillanpää sekä pr^f. M, Soininen, joka yksityisesti R. Y:n sih teerille tri Seppälälle oli ilmoittanut, ettei hän moi enää ottaa tätä tointa ivastaan. Mutta ennenkuin moitiin rumeta äänestykseen, oli päätettäpä, hymäk- sytäänkö miime Vuosikokouksessa eh dotettu, 18 piirin kannattama ja 3 piirin mastustama, uusi Vaalitapa. Asiasta syntyi laaja keskustelu, koska kokouksessa näytti oleman useita, jotka tahtoimat pysyttämän ivanhan maal-. taman perusteella. Kun tästä maalitaman muutoksesta amonaisella äänestyksellä äänestettiin, annettiin vanhan maalitaman puo lesta 92 ääntä, uuden taman puo lesta 104 ääntä. Maadittiin kuiten- kin lippuäänestystä, jonka tulos julis tettiin päimällisloman jälkeen. Uuden moalitaman hymäksi oli jätetty 123 äänilippua ja manhan taman hymäksi 111 lippua, niin että maalit päätet tiin toimittaa tästä lähtien uuden maalitaman mukaan. Maolia toimit tamaan malittiin keskushallituksen puolesta maist. Kuusi ja op. Kuha nen sekä Vuosikokouksen puolesta Uhra Hurmerinta, hra Walo ja t:ri Roni- muS. — Maalit tapahtuimat lauan taina kello 10—11 a.p. Muiden samassa huoneustossa ta pahtumien kokousten tähden täytyi muosikokous keskeyttää klo 8:aan saakka i.-p., jolloin sitä jatkettiin. Aluksi, kun taas kokoonnuttiin muosi- kokousta jatkamaan, laulettiin „Kym menen mirran maa". Sitten käytiin suorittamaan sääntöjen Vuosikokouk selle määräämiä jälellä olemia lehtä- miä. Tilintarkastajiksi malittiin uudelleen toimitusjoht. K. Suomalainen ja kaupp. O. Nikander ja rvaratilintar- kastajiksi samaten uudelleen nti O'ga Moberg ja hra Lauri of Heurlin. Pitäen R. N-n oman äänenkannat tajan olemassaoloa edelleenkin Vält tämättömänä, ehdotti keskushallitus: että Kylmäjä ensi muonna julkms- taan samaan tapaan kuin nykyään ja että kullekin paikallisyhdistykselle sen kustannuksella lähetetään 1 kpl. lehteä, sekä että piiritoimikuntain ja paikallis yhdistysten Vapaaehtoisen toiminnon maraan jätetään lehden julkaisemista marten tarmittaman määrän kokoa minen tilauksia ja kannatus-sitoumuk sia. Kokous hymöksyi nämä ponnet pit kän keskustelun jälkeen. Sitten syntyi pitkä keskustelu erääs tä rnttiuspiir'en jakoja koskemasta kysymyksestä. Asianomaisten piirien kanbsa toimitettujen ncumotielujen johdosta ehdotti keskushallitus, että Padasjoen, Kuhmoisten ja Asikkalan kunnat siirrettäisiin Heinolan purista L chden piiriin. Kokous päätti, että kaksi ensimäistä kuntaa siirretään Lahden piiriin, jota masioiu Asikkalan kunnan siirtäminen samaan piiriin jätettiin Wlewaisuu- teen. Seuraaman kokouksen paikaksi hy- mäksyttiin Lappeenranta. Pöytäkirjan tarkastajiksi malittiin nti A. Harmaja, postiljooni W?!o ja op. E. Kunnas. Muosikokous loppui masta V.^11 i.-p. Kokouksessa oli osanottajia noin 800 ja edus:ajia eri piireis ä 239. Jltapäimällä taas kokoonnuttaessa klo piti johtaja K. Msrkko esitel män ..GoodtemplarisuudeSta", Eng lannista ja Ruotsissa uskonnon m h- julla toimi-vasta raittiusliikkeestä. Tämän jälkeen alkoi samassa pai kassa ..Toimon Liiton" kokous ja Suomen Opettajain Raittiusliiton muosikokous. Raittiuden Istumien muosikokousta jatkettiin lauantaina kello 9:itä a.p., jolloin tri M. Helenius-Seppälä luki kansanopistonjohtaja N. Liukon esi telmän «Muutamia puolia raittius työn yhteiskunnallisesta merkityk sestä". Kello 10:l'.ä toimiteltiin keskushal lituksen jäsenten maalit. Kello 1I:sta piti maist. Mauri Hariea esitelmän terveydenhoito-oloista meillä ja muu alla. Esitelmän jälkeen käytiin käsiksi kes- kustelukysy myksiin. Puheenjohtajiksi malittiin maist. Eino Kuusi, johtaja Rope Kojonen ja ..Koiton" puheen johtaja hra Paasimirta sekä pöytä- kirjuriksi nti Maiju Seppälä. Ensimäiseksi otettiin esille kysymys ..raittiustyöstä ja nykyisettä siiveelli- sestä tilasta". Kysymyksen käsittely oli jaettu kolmeen osaan. Kysymyk sen ensimäisen osan, nykyisestä siwee!° lifestä tilasta pääkaupungissa ohje- sääntöisen prostitutsionin lakkautta misen jälkeen alusti tri K. Taskinen. Kysymyksen toisen osan muodostimat Malkonauhan edustajan, nti Mana Stenrothin esitykset asiassa. Keskustelu keskeytettiin klo 3 i-p. Keskushallituksen jäsenten jvaali Keskushallituksen neljän Vakinaisen ja neljän Varajäsenen maalin tulos julistettiin kello 3 i.-p. Änniä oli antanut 231 äänimal- taista henkilöä. Maalilippuja hyljät tiin kaksi. Malituiksi tulimLt maist. O. W. Louhimuori 36"/^, j< hi. Ro pe Kojonen 86Vt, toimittaja Miina Sillanpää 78^ 4 ja neiti Maiju Sep- välä 52Viz äänellä. Näden mara- jäseniksi tulimat joht. Kalle Kahiluoto 45V«, kkhra K. W. Hurmerinta 38^ z, toimitt. Oskari Orasmaa 24', 2. toi- mitt. Helmi Jalomaara 23'/, ja rma Aina Ruotsalainen I6V4 äänellä. Tri M. Helenius-Seppälän ehdo tuksesta malitsi Vuosikokous yksimieli sesti prcs. Mikael Soinisen Raittiuden Astämien keskushallituksen kumu jäseneksi. Pros. Soininen on ollut keskushallituksen jäsenenä jo kymmeniä muosia. Ztyt hänen olles saan eromuorossa oli hän pyytänyt, ettei häntä enää malittaisi. Aleistä raittiuskoko usta jatkettiin klo 5 i.-p., jolloin olettun esille yleinen puoli keskustelukysymyk sestä ..raittiustyöstä ja nykyisestä simeellisestä tilasta". Tässä esiintyi- wät alustajina opettajat Em. Tam minen ja I. Kontula. Kysymyksestä syntyi sangen laaja keskustelu. Ryhtymättä tarkemmin selostamaan keskustelua, mainitsemme main pari uutta ponsiehdotusta kysy mykselle. Op. Tuominen ehdotti, että niin pian kuin mahdollista ryhdytään lein laadinnan kautta saamaan simeelli- syysrikcs yhrä ankarasti rangaistuksi miesten kuin naisten keskuudessa, ja että raittiusmäki sekä kaikki kansamme parasta harrastamat henkilöt tekuvät moitamansa kaksinaisen moraalin pois tamiseksi ja simeellisten olojen paran tamiseksi maassamme. Maisteri Louhimuori ehdotti, että R. Y:n keskushallitus ja Malkonauha ryhtyisimät sellaisiin toimiin, että ti lastollisen tutkimuksen kautta syyt naisten joutumiseen ammattihaureu- teen ensi tilassa saataisiin selmille. Keskustelun loputtua päätettiin aset taa 3-henkinen komitea Valmistamaan kokouksen hymäksyttämäksi ponnet ky symyksestä kokonaisuudessaan. Komiteaan malittiin neiti Sillan pää sekä hrat Louhimuori ja Kojonen. Sunnuntaina, sitlekun lääket. kand. A. Ruottolainen oli pitänyt esitelmän tuberkuloosin leviämisestä Suomessa ja tähänastisista toimenpiteistä sm mastustamiseksi, hymäksyi yleinen raittiuskokous useita päätöslauselmia, joita senaatille ja asianomaisille Vi rastoille, mikäli ne niitä koskenal, esittämään asetettiin lähetystö, johon tulimat: johtaja Kojonen, kaupp. Ku hanen, maist. Kantele, lääkintäneu- mos ReijoMaora, tuomari Pohjan palo, hra Matikainen, rma Simola ja nti Ta-.oastähti. Tämän jälkeen alusti kansanopis ton johtaja R. Kojov-en kysymyksen yhdistyselämäStä luonteen kasmatta-- jana. — Kokous hyiMsyi keskuste lutta alustajan esiintuomat nälökoh- dat. Kun ylioppilas nti Elina Suomela oli lausunut S. O. N. R:n teriveh- dykset kokoukselle ja tri K. Heino oli ki uänyt kokouksen Virkailijoita, julis tekin R. Am 28 :s yleinen raittius- ko?ous päättyneeksi. Lopuksi lc-uleniin »isä.nnaan mirsi". — Suomen Pankki kuuluu näi nä päiminä maih^nesn täkäläiselle Menäjän Maltion Räntteriolle n^in 18 miljoonaa markkaa Suomen sete leitä, antaen näistä osaksi Suomen ja Menäjän kultarahaa, osalsi ulko maan maluutoja. — U. S. — Msuiokset merilakit». Me renkuluntarkastaja on senaatilta ano nut, että hänet Valtuutettaisiin asian tuntijain ja lakimiesten amulla laati maan ehdotus niiksi muutolsiksi Voi massa olemiin merenkulkuafetu^siin, jo'.ka aiheutuivat w. 19U6 julc-stusta Englannin uudesta ke».Uamsr>l-.i!että koskemasta laista. — Aseitte» taka^ssrikkoou ottoja. Helsiagin tullicam»rissa takamarikkoon otetut ampumatarpeet ja «aseet on nyttemmin annettu Hel sinkiin sijoitettulle 2:lle suomenmaa laiselle tarkt'c>mpujLrykrnentille. Kai kista jätetyistä aseista on saotu seik kaperäinen kuitti. Muilta paikkakunnilta maassa, joiksa takamarikkoonottoja on tehty, mu ta ei ole Venäläistä sotamäkeä, tullaan aseet ja ampumatarpeet lähet tämään Helsinkiin. -TySseMa»?seLHelfipgissä. — Maalarien soWiLtkl««eu- wotte!»t ra«es»eet. M. k. 21 p. Helsingissä pidetyn suur?n raken- nustyöalalla toimimien työnantajain ja tyZntekijäin järjestöjen edustaja kokouksen puheenjohtajalle, rakennus mestari N. EZkolzLe on saapunut mainilun kokouksen maal.-rien työso pimusta laatimaan asettamatta työ- sopiv!Ustoimikun:'.alta, johon asi<.n-- omaiset ammMiiärjestöt omat jäse net Valinneet, pöytäkirjanote, jossa ilmoitetaan, että toimikunnan on ollut mahdotonta päästä yhteistulokseen, joten ncumottelut siis rakennu?wö- aloja koskeman yleissopimuksen edel lyttämän erikoisen ammattisopimuksen aikaansaamiseksi Helsingissä omat rauenneet. Työntekijäin tuntipalkka- Vaatimukset omat olleet niin suuret, etteivät työnantajain edustajat ole katsoneet moimznsa niitä hyväksyä. — U S. — Meifessä teollisuudevhar- jottsjai» kokouksessa Oulttssa käsiteltiin monta liikkeenharjottajille tärkeätä kysymystä. Näistä tahdom me erikoisemmin huoman.ttaa 16:sto: Onko pätemyySchtoja m^od^ttama elinkeino-oikeuden saamuttamiseksi. Nyt Vastattiin tähän kysymykseen yksimielisesti myöntäivästi ja hymäk- sytnin sensuuntaiset ponnet. Keskuskomitean jäseniksi malit tiin kokouksessa pääkaupungista: Vakinaisiksi kunnallisneumos N. v. Wright, kultaseppä F. M. Lindroos, teknikko Toimo Sohiberg ja kellosep pä I. F. MidemZlrk sekä Varalle tehtailija Holmberg ensimäiseksi ja rak.mest. Juho Ahde toiseksi. Maa- seutujäsenilsi tulimat wa!i'.u !si entis^. eli kultaseppä Isak Saha Porista, räätäli L Estola Tutusta ja toht. I. Heiniö Tampereelta ja moralle myöskin entiset, Poritta kirjansit. I. Honkanen, Turusta kultaseppä Li. S. Suhlstedt ja Tampereelta nahkuri I. N. Salminen. Kokous oli kauttaaltaan hymin onnistuuut. — Ra«tatiewir?amies ka teissa. — TVienyt mu?a«aa« rautstie» tvaroja. Toissa sun- nuntc.ina, t. k. 17 p:nä, katosi teille tietymättömille Schnmalomon aseman kesäjahköllöjä Kaarlo Rolhstcöu!. Hä nen jälkeensä kassaa tarkastettceösa on hamaittu rautatien Varoja puut- tuman noin 190 ruplaa. M-hin mies on joutunut, siitä e! toistaiseksi ole tietoa. — Wiip. — Osanotto T«khol«au poh joismaiseen ko»l«koko«ksee» näyttää tuleman suureksi. Jo nyt on yli 8,000 henkilöä ilmoittautunut osanottajiksi. — Axelini» Wääre«»ysj«t- t»a käsittelemään on Maasan howi- oikeus, Kristiinan kaupungin pormes tarin E. Granfeltin esteellisyyden ta kia, määrännyt marat. John Carl- strömin. — Karste» t«ot« T«omee«. Ruotsin hallituksen erinäisillä ehdoilla luomutlama marat. Karsten tuotiin toissapäiwänä höyryl. Kustaa Mas salla Maasan kautta Suomeen. — Jarr»ttaja m«rSia»t«nut p»st«rie» ttäliSsä. Kun Kuo piosta Mikkeliin kullewa taw:rajnna eilen klo 1 ajoissa Vaihtoi Vaunuja Haukivuoren asemalla, jäi jarruttaja A. Jääskeläinen maununpuskurien Vältin ja murskaantui niin pahasti, että hän silmänräpäyksessä kuoli. — De»at«roid«» wäkiwii «a» uhri. Maanantaina klo 7 aikaan aamulla ilmoitti kirvityömieS Edward Karjalainen Töölön poliisi asemalle, että hän oli löytänyt erääs tä heinäladosta Tilkan niityllä Reko lan alueella nuoren naishenkilön ruu miin. Karjalainen on pitemmän aikaa seurustellut naisen kanssa, jonka ristimämme» hän ainoastaan liesi ja jonka hän Viimeksi oli la mannut sunnuntai-iltana. Naisella oli silloin ollut pullollinen dena turoitua spriitä, jota hän ei ollut antanut pois maikka Karjalainen oli sitä koeUanut saada häneltä. Karja lainen epäili naisen päättäneen päi- mänsä nauttimalla denaturoitua mä- liiviinaa. Luultomaa on, että hän myöhemmin yöllä joi wäkiwiinan ja kuoli sen Vaikutuksesta. Ruumis on 'viety paloloogiseen laitokseen, jossa toimitetaan leikkaus kuoleman syyn selwille saamiseksi. Mainaja oli noin 30-muotias ja oli miime aikoina niettäuyt epämakaista elämää asuen öisin milloin missäkin. Hänen ni mensä on Hilma Scsia L nberg, ko toisin Porista. Aikaisemmin on hän valmellut tarjoilijattarena erinäisissä Helsingin rarvintoloissa. — T«lipaloKymi«tehtaalla. Miime sunnuntaina klo 7 pääsi tuli tähän saakka tuntemattomalla ka malla irti Kymin tehtaan Vieressä olemassa puutamaramarasiossa. Ps- rclsi palci kaksi majaa, joissa oli puumassaa, polttopuita sekä sellulosa- ji hir-mapuita. Tyynen ilman ja tehokkaan sammutustyön amulla n ?oi nm tu'i rajoittaa mamit! uihin majoi hin. Sammuttamiseen ottimat osaa tehtaan Vakinaiset palokunnat sekä Koumolan palokunta. Puutawarawarastoa lienee turmel tunut noin 120,000 mkan armosta. — Kakfi suomalaista van gittu Malmössä. Dzgens Ny heterille ilmoitetaan lauantaina Malmöstä, että sikäläinen etsimäpo- liisi on siellä Vanginnut Varkauden tähde a kaksi suomeapuhurvaa noin 23 muotista miestä, jotka omat il moittaneet olemansa maalari Otto Hjalmar Hurme ja kimityömies Elvert Hjalmar Korte. Miimemainittu il moittaa myös n'.me!seen Onni Henrik Gustus H -lenius. Nimet omat luul- tamaSti keksittyjä, sillä kumpikin on ilmottanut itselleen kymmenkunta ni- mea. Lähimpänä syynä hndän man- gitsemiscensa oli ollut, että heiltä, kun heidät joStakinj syystä oli pidätetty, löydettiin joukko kultasormuksia. Heillä oli sitäpaitsi muitakin esineitä, joiden arwM>in oleman uurastettuja. AokratmukM T»oNtsss. Ensimäinen koleratzpous tänä muonna on sattunut Pietarista Kuo pioon saapuneella höyrylotjalla Turo. Sairas, lotjamiehen maimo Sandra Backman, oli heinäk. 12 p:nä tullut Pietarista mainittuun lotjaan, joka 14 p:nä oli lähtenyt Pietarista. Sai ras otettiin heinä!. 28 p:nä Kuopion kolerasairaalaan. Tiistaina toimite tussa sairaan ulostuksen bzkteorolcgi- seisa tutkimuksessa hamaittiin oleman kolerapesäkkeitä. Tutkittaessa Samonlinnan kolera- sairaalaan Viedyn höyrylotja Turon lailvurin Otto Hiussasen ulostuksia on hamaittu hänen sairastaman kole raa. Lotja pidetään edelleen eristet tynä Samonlinnan edustalla, kun nes kaikki maara on ohi. Sekä Kuo pion sairaalaan Viety lotjamiehen maimo Sandra Backman että laimu- ri Oito Hiussanen Voimat olosuhtei siin nähden hy;oin eikä he^gmmoa- raa liene olemassa. Zeidas Mlljtsteettittsll mstkat. Neue Freie PreSselle sähkötetään Augiburgista heinäk. 25 p:nä: Usealta taholta wahwi§ telaan tieto, että tsaariperheen matka tapahtuu syyskuun alussa Mänchznin, Augs burgin ja Frankfurtin tietä. Dzrm- stadtiSsa ryhlymät suurherttuakunnan Viranomaiset laajoihin turmallisuus» toimenpiteisiin. Tieto, että tsaariperhe jonkun aikaa oleskeli Fciedbergissä Hessenissä ja että tsaaritar aikoisi kylpeä lähellä olemassa Nauheimin kylpylaitoksessa, on, ilmoitetaan kirjeenmaihtajalle luo- tettawalta taholta, perätön. 1311 mohtt Raha ministeri Kokomtsom on duu man puheenjohtajalle ilmoittanut, että 1911 muoden ku'unkiormio tulee päättymään ilman Vajausta. Tässä suhteessa tulee tuleman Vuoden ku- lunkiarwio eroamaan 1910 Vuoden kulunkiarmiosta, joka päättyi 84 milj. ruplan Vajaukseen. Duuman piireissä ollaan kuitenkin jokseenkin epäilemiä tämän makuutuksen suhteen, sillä tiedetään, että useat ministerit, etenkin meri- ja sotaministerit tule ma! neljännellä istuntokaudella ano maan ylimääräisiä määrärahoja eri tyisiin mälttämättömiin tarpeisiin. Maltakunnan duumalle on jätetty H. M. Keisarin anomusasiainkanS- lian menosääntö Vuodelle 1911. Ku ten tunnettua ei Valtakunnan duu malla ole oikeutta käsitellä tätä me» noarmiota. — Tolstoin käsikirjoitukset Palaneet. Leo Tolstoin tyttären, rma Suhotinan maatilalla Owsjan- nikin kylässä Tulan läänissä on pa lanut kaksi taloa. Siinä asui eräs Tolstoin tuttama Maria Schmdi, joka onnettomuuden sattuessa oli Tolstoin luona Vierailemassa. Pet. Gasetalle ilmoitetaan, että tulipalo on hämittänyt K0 Tolstoin käsikirjoi tusta, joita ei ole painosta julkaistu. — Ga»a»wapa«S dnnmaSsa. Kuten Semfhthshina kertoo, laatii hallitus lakiehdotusta, joka koskee sananmapautta duumassa. Edusmie het tahdotaan tehdä Vastuunalaisiksi mirkamiesten syytöksistä eduskun nassa. — Wäärä«rahan tekijititä wa«gitt«. Retsh kertoo, että Pie tarissa on Vangittu joukko wäärän- rahan tekijöitä, jonka ohessa on otet tu takamarikkoon rahanwalmislusko- neet, 800 kappaletta ruplan ja joukko muita rahoja. — Uusia rautateitä Inkeri»- maalle. Eräs belgialainen yht'ö, joka aikoo perustaa lähelle Pietaria Lahti-nimiseen esikaupunkiin suurem- moisen parantolan, rakentaa sinne uuden esikauvunkiradan. Oranienb umin haar^-r .ta Lebja- sheen saakka Suomenlahden rantaa pitkin, sotilashallituksen rakennutta ma, jätetään luoteisten ratojen halli tuksen haltuun, joka amaa sen ylei selle liikenteelle. — RäjähdtzS torpeedotve- »eessä. Torpeedomene 102, joka oli lähtenyt Kronstadtista koettelemaan koneistoaan, räjähti maanantaina Storuddenin kohdalla höyrypannun uunissa olleiden Virheellisyyksien joh dosta. Räjähdyksessä saaduista haa- Voista on 5 henkilöä kuollut. Sitä paitsi on 17 pahoin haamoiltunut.' — PySweli Siperiaan. Ma- nuilzmkan kunnankokous NamomaS- kowstin piirissä on päättänyt karkot taa entisen pyömelin Shinkarenkon Siperiaan, huolimatta pääministeri Stolypinin puoltolauseeSta hänen hy- mäkseen. Teksas sssieliiiemlmtit. Saksan sosialidemokraattien tämän- muotisilla puoluepäimillä syntyy mar- maankin kiimas Väittely radikalis mista ja remisionismista, kirjoittaa Berl. Tageblatt. Mutta monet, ken ties useimmat sosialidemokraattisen puolueen jäsenistä, eimät nählämästi- kään sitä toimo, koska yleensä ollaan sitä mieltä, että keskinäinen eripurai suus Vaikuttaa epäedullisesti tulem in maaleihin. Bochum-Gelsenkirchen pii rin Valitsijat ehdottawot, että puo- luepäimien aikoinaan hylkäämä ehdo. tus, että kulunkiarnnon hylkäämistä marten olisi hankittarva puolueen hal linnon lupa, hymäksyttiin. Tätä eh dotusta pidettiin kuitenkin silloin on nettomana somitteluyrityksenä epäde mokraattisella pohjalla, sillä siten jou tumat kansanedustajat samoinkuin ma- litsijalkin riippumaisiksi puoluehallin nosta. Ja komprossina syntyi tämä ehdotus Boclhuminkin puoluekokouk sessa. Koetettiin nim. saadi aikaan somintoa erään Huen, joka puolusti eteläsaksalaisia, ja radikaalien Välillä, jotka omat jyrkän luokkataistelun kon nalla. Muuten eimät kaikki pelkää riitaan tumista puoluepäimillä. Makuute- taonpa, että muutamat tahtoivat pe rinpohjin tarkastaa puolueohjelmaa kin. Tähän ryhdytään tänä muonna a seuraamana muonna se toteutetaan, niin pian kuin komissioni on laatinut uuden ehdotuksen. Tässä on niin pal jon perää, kirjoittaa Berl. Tagkblatt, että yleensä myönnetään Erfurtin oh jelman kaipaaman tarkoslusta ja että uuden ohjelman laatiminen on otetta- ma puoluepäimien päimäjärjestykseen. Itse Kautskykin on sikäli remisionisti, että hän myöntää muutaman pykälän puolueohjelmassa sopimattomaksi. En nen maltiopäimämaaleja eimät puolue- päimät kuitenkaan nähtämästi käsittele tämänluontoista kysymystä. — Brasilian nnsi presidentti. Rio de Janeirosta lennätetään: Kansalliskongressi on julistanut mar salkka Hermes de Fonsccan tosamal- lan presidentiksi. — Naiskanppaliiton jäseniä tnomittn. Berlin, elok. 3 p:nä. Maaoikeuden rikosasiain osasto tuo mitsi kansainmälisen naiskanppaliiton jutussa Meyer-Silbermeisin 2V- ja kokki Mallersteinin 2 mucdelsi ojen- nuslaitokseen sekä keittäjätär Geden- skajan 6 kuukaudeksi mankilaan. Kaikki kolme omat kotoisin Menäjän Puo lasta. Hotelli Galitsian omistaja ja hä nen maimonsa Vapautettiin riittä- mäin todistusten puutteessa. — Koleranpelko RnotsiSsa. Suomessa sattuneiden koleratapaus- ten jahdista on Aftonbladet tiedus tanut Kauppakollegiolta, julistetaanko Suomi mahdollisesti koleran saastut tamaksi ja saanut tiedusteluunsa kiel tämän mastauksen. ^ Kreimittären todistus. Budapestista kcrcotaan seuraama juttu, joka tätä nykyä on ilon aiheena Unkarin pääkaupungissa. Sikäläisen Ranskan pääkonsulin puolisolla oli jo kolme muotta ollut keittäjätär, joka oli erinomaisen taitama ammatissaan, mutta luonteeltaan oikullinen ja är tyisä. Rouma kesti kärsivällisesti ne pienet kiukun puuskat, joiden esineeksi hän joutui, sillä hän ei tohtonut erota ..aarteestaan"; mutta eräänä päimänä hänen kärsimällisyytensä kuitenkin loppui ja hän sanoi keittä jättären irti. Seuraamana aamuna ilmestyi tämä ilosta säteilemänä emäntänsä luokse ja kertoi, että hän oli löytänyt erinomaisen paikan ja tarvitsi enää main todistusta tähän astiselta isäntämäeltään. Rouma istuutui kirjottamaan, ja keittäjätär, joka muutenkin main työläästi sai selmää kirjotetusta sanasta, wei todis- tuksen, sitä sen tarkemmin silmäile- mättä, uudelle emännälleen. Tämä luki paperin ja purskahti äänekkää- seen nauruun. Todistus oli nimit- täin jotenkin näin kuuluma: ..Minä, kreimitär de Hontenay, todistan tä- ten, että olen ollut kolme muotta ne rokkaan keittäjättären Rosette M:n palmeluksessa ja että aina olen teh nyt kaiken moitamani, tyydyttääkseni hänen maatimuksiansa. Minua on surettanut huomatessani, että minun oli sangen Vaikeata tulla toimeen hänen omituisen luonteenlaatunsa Vuoksi; yritin kuitenkin yhä uudelleen päästä hänen suosioonsa, koska hänen kastikkeensa, joista mieheni niin pal jon pitää, todella omat erinomaista. Olisin mielelläni mielä kaumemmin- kin jäänyt neiti Rosetten palmelukseen, maikka kärsimällisyyteni onkin joutu nut komalle koetukselle. Enempiä tietoja alati kernaS antamaan krei mitär de Fontenay". — Kreimitär kuuluu saaneen piialtaan haasteen. — Marseljeesi ta«Sfi«a. Ranskalaisten kansallislaulua, mar- seljeesia, ei Vast edes tulla ainoa?- taan laulamaan maan tullaan sitä myöskin tanssimaan. Tanssimusii kiksi muuttuneena tulee se mallaamaan salongit ja seuraelämän. Heinäkuun 14 p., tasamallan miime muosipäimä, tämän uuden marseljeesitanssin rans kalaisille lahjotti. Sen „isä" on kan- sallisen tanssiakatemian johtaja M. Lesort. Tanssimestarit olimot jo kauan olleet yksimielisiä siitä, että heidän taiteensa, joka heinäkuun 14 pnä miettää riemumoittojaan kcduilla ja toreilla, melirollisuus oli antaa kansallisjuhlalle uusi lohja. Salaa pidettiin kokouksia, jz monien pitkien neumotteluien jäl'een tehtiin päätös lchjottaa Ranskan kansalle kansollis- tanssi marseljeesin sämeleeseen. Muu tamia räimiä myöhemmin oli jo uusi tanssi kokoonpantu ja määritelty pie nimpiä yksityiskohtiaan myöten. Se olkaa kuudella eteenpäin otetulla mors- siaskeleella, oikea jalka ensin, sitten seuraa kuusi samallaista askelta, jol loin masen jalka on ensimäisenä. Jat kona on joukko liikkeitä ja ryhmitte lyjä, jotka omat sangen taitamcs.i somitetut marseljeesin rytmiin. Tans- simat ojentamat toisillensa kätensä, simulle tehdyt käänteet antamat tans sille liikkumaisuutta ja eläivyyttä. Kuusi marSsiaskelta uudistumat yhä uudelleen ja uudelleen. Tanssi on Verrattain helposti opittu, ja pian tulemat sitä tanssimaan kaikki kansan kerrokset. niin että kohta koko Ranska tulee yhdistämään isänmaallisuuden ja humittelun. ..Satllkiiimii" lukijoita ja tilaajia kehujittaan asioissa ja kaunoissa kmtymm Mmm sellaisin liikkttMrjoittajm Molttlt, jotka „Satakll««assa" - Z72 - miaulln, ellen talitoisi mi^Iuummia olla jotaluu muuta!» sarloi Ilän viimein. Xit li)'5i^>, ja sai lc/.^m^lcseensä ni^öntäväa vastauicsen. — — mutta liukastui kallion reunalla ja putosi alas. Ylänen kasvonsa olivat käännetyt tuoa liänen mielestään tävän llaamun puoleen ja liänen kalotissaan s^v^- teen kuului tuskainen liuuto: »!VIar^ I5ixset! ^larz^ 1iisset! > /a sitten kaikki oli kiljaista. Iivpxm. Liitä alkaen alkoi l^ilias Kenaed/lle uusi elämä. Ylänen mielien oli koettelemusten tulesta astunut puk- clistettuna esiin. He matkustivat ^liclessä etelä-kiv^- läntiin viettääkseen siellä talven ja Daniel Lisset seu lasi tieltä »lioitaakseen terveettään» kuten kän sanoi, kautta Likristopker Xennecl/ tnnsi asian todellisen laiclaa. »Kiitos Daniel,» sanoi kän, »ensi vuonna saatan kä^clä ilman teitä — /umalan avulla.» >^Vmen>, sanoi vaapäa-ajattelija. IVlar^ Lisset jätti koulutoimensa ja seurasi lieiclän mukanaan, mutta liänen äitinsä ei talltonut läkteä pois lliclinbur^ista. »IVlinä lioiäaa kotia ja koti liestä kunnes tulette takaisin», sanoi kän. Dick meni sotapalvelukseen ?iersliill'iin eikä isä ostanut Iiäntä sieltä vapaaksi liuolimatta vaimonsa ru kouksista. »lämä on ainoa keino liänen pelastukselleen», sanoi kän. l^it r^lit^i innokkaasti lukemaan ja kun kevät tuli mökkiin Lrae a metsässä, saattoi liän näyttää kirkko lait Lsimsä/. W