N:o 45 — 191©. KAIKU. Keskiviikkona Huhtikuun 20 päivänä- Täten tiedoksi annetaan, että minä Rakennusmestari H. ROINISELLE, Oulussa, olen myöntänyt oikeu den Oulun läänissä käyttämään omistamaani Lugino-patenttia (valmistamaan Lugino seiniä). BIRGER SERLACHIUS. Pietarsaari. Urkharmoonioita ®n vuokrattavana tahi myytävänä, samoin PIANIINO on vuokraitavana. Tirehtööri LeanderMlla. 42 Uusikatu 42. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiiuteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. I tä 41,000 mk. ja homioikeuksille 74,000 mk.' lisäys »vankeinhoidosta on kuritushuoneista ja työivankiloista 145,000 mk, sekä läänin- ja kihlakun- nanmankiloista 186,000 mk.: uusien palkkaussääntöjen aikaansaamiseksi lää- ninhallituksille on marattu armiolta 100,000 mk.: poliisilaitoksen menot on alennettu 148,000 mk. ja merkitty 3,300,000 markaksi; lääkintölaitoksen osalle tulema lisäys on 315,000 mk.: ..painoasiain ylihalltuksen työmäärään nähden", kuten esitysehdotuksen perus- teluissa sanotaan, on laskelmaan mer- kitty ..kaikkien mahdollisuuksien maral- ta" sama määrräraha kuin 1910 eli 16,000 mk.: menojen joukossa sotilas- tarpeisiin huomataan 12,000,000 mk. ..apumaksuna sotilastarpeisiin"; yliopis- ton menomäärä on korotettu 78,000 markkaa ja merkitty siis 1,878,000 markaksi: alkeisopetutuksen menoerät on melkoisesti korotettu, johtuen siitä, että laskelman perusteeksi on pantu koulu- ylihallituksen ehdotus lehtorin- ja kolle- gan- y. m. mirkojen uudelle kannalle järjestämisestä, jonka toimeenpanemi- nen edellyttäisi korotettuja palkkoja; maanmittaus- ja merollepanokustannuk- set on laskettu 1,455,000 markaksi eli 155,000 mk. suuremmiksi kuin w. 1910 oli laskettu; postilaitoksen menojen li- säys on 1910 muoden laskelmaan mer- raten laskettu yht. 927,000 markaksi; teknillistä korkeakoulua marten on mah- dollisiin palkankorotuksiin y. m. marat- iu 44,000 markan lisä; kauppaopetuk- sen määrärahaa on lisätty yht. 80,000 mk.; uudisrakennuksiin on laskettu tar- mittaman yhteensä 1,401,000 mk.^ mutta määräraha on laskelmassa eh- dotettu main 1,000,000 markaksi. ylimääräisinä maltiomenoina on las- kelmaan merkitty ainoastaan sellaiset määrärahat, jotka jo omat myönnetyt erinäisiin tarkoituksiin ja yhteensä nou semat ne 2,976,000 markkaan. Tästä summasta on Suomen tarkkampuja- pataljsonain ja Suomen rakuunaryk- mentin käytettämäksi luomutettujen eri- näisten maa-alueiden pakkolunastusta marten laskelmaan merkitty 2,500,000 mkaa. — Senaatti. Uuden ylimäär. esittelijän on senaatti päättänyt myös ottaa malitusasiain esittelyä marten ja on siksi otettu maratuom. Wäinö Hir- minen. — Luotsilaitoksen nudestajär- jestäminen. Pietarissa kokoontui lauivantaina komitea, jonka tehtämänä on käsitellä kysymystä luotsilaitoksen asettamisesta menäläisen ylimalmonnan alaiseksi. Komiteassa edustamat Suo- mea amiraali Andrei Virenius ja ömerstiluutnantti R. Filenius. Meri- ministeriön hydrograsisen osaston eh- dotus sisältää, kuten jo lyhyesti on mainittu seuraamaa: Suomen luotsilaitos asetetaan koko- naan Venäjän meriministeriön, lähem- min sen hydrograsisen osaston alai- seksi; luotsilaitoksen kaikki höyrylmmat, merenmittausalukset ja jäänsärkijät omat luoivutettamat kormauksetta me- riministeriölle; niille luotlaitoksen upseereille, jotka edelleen haluamat jäädä palmelukseen, annetaan siihen tilaisuus ja myönne- tään samalla 15 prosentin palkankoro- tus, kun sen sijaan ne upseerit, jotka haluamat erota, saamat mirkaeronsa ilman eläkettä; palmelukseen jäämät luotsit saamat koko mastaisena mirka-aikanaan joka miiden muoden kuluttua palkankoro- tusta 100 mk. — Suomen kysymys ultomail- la. Lontoo, 16 p. huhtik. Paitsi Nemeastlen kauppakamaria on Leedin, Hullin, Glasgomin, Edinburgin, Man- chesterin ja Limerpoolin kamarit esit- täneet lausunnot Suomen puolesta. Ulkoasiainministeri, sir. Greylle tullaan jättämään asiaa koskema selityskirjelmä. — Ouluun johtatva kulkutväy- !ä. Hänen Majesteettinsa on armossa myöntynyt senaatin esitykseen, että yh- teensä 273,000 mk. osotettaisiin ylei- sistä maroista senaatille rautaisen ma- jakkalaiman hankkimiseksi Oulun kau- punkiin johtamaa »väylää ,varten, kui- tenkin ehdolla että määräraha otetaan m. 1910 kulunkiarmioon ainoastaan siinä tapauksessa, että maltiorahaston — Taiteilijastipeudit. Senaatti on päättänyt nuorten taiteilijain sti- pendit jakaa seuraamasti: kumaamo- taiteilijain stipendit maalari I. Ruo- kokoskelle 3,000 mk., taidemaalari A. Gallenille 3,000 mk. ja kumanmeistäjä E. Parilalle 2,000 mk.; sämeltaiteili- jäin stipendit sämeltäjä Lemi Madet- ojalle 2,000 mk., näyttelijä, A. So- mersalmelle, yliopp. E. Lindholmille, sellotaiteilija A. Osmerlundille ja sello- taiteilija G. Vaseniukselle 1,500 mark- kaa kullekin, laulajatar I. Liljebladille, laulajatar D. Parmaalle, pianonsoit- tajatar E. Uotilalle, miulunsoittaja H. Kansaselle ja Sulo Hurstiselle 1,000 mk. kullekin; näyttämötaiteilijain sti- pendit näyttelijätär H. Pitkäselle ja H. Lindelöfille 2,000 mk. Mäolemat omat asianomaisen lau- takunnan ehdotuksenmukaiset. Näiden lisäksi on senaatti omista käyttömarois- taan myöntänyt näyttelijä I. Latulle 2,000 markan apurahan. Sen sijaan on senaatti tällä kertaa hylännyt asian- tuntijain lautakunnan esityksen, että se- naatti käytettämissä olemista maroista myöntäisi mielä neljä 1,000 markan matka-apurahaa, mutta on senaatti päättänyt korkeimpaan paikkaan alis- taa, että tähänastinen sämeltaiteilijain matka-apurahamäärä 8,000 mk. koro- tettaisiin 4,000 markalla muotuisesti ja että tämä lisäys rajattomana siir tomäärärahana olisi mapaasti käytet- tämissä joko 2,000 markan ja 1,500 markan suuruisten matka-apurahojen enentämiseksi tai uusien matka-apura- hojen antamiseksi. — Hylätty anomus. Senaatti on hylännyt pyynnön, että kauppa- js konttoriapulaisten oloja tutkimaan ase- tettuun komiteaan malittaisiin myös kaksi naisjäsentä. — Mäkijuomain kuletuskielto- anomus. Suomen rautatieläisten raittiusyhdistyksen puolesta on senaat- tiin jätetty anomus senaatin päätöksen johdosta, jolla mäkijuomain kuletus- kielto kumottiin. Anomus päättyy ponsiin: 1) että Keis. Senaatin päätöksillä tammik. 23 sekä lokak. 8 ja 12 päi- minä m. 1909 mäkijuomain ja munien kuletuksesta annetut määräykset pysy- tettäisiin tai saatettaisiin uudelleen moi- maansa, ja 2) että mäkemämmät mallasjuomat, kuten olut ja portteri asetettaisiin sa- mojen määräysten alaisiksi. — HlioPPilaskunnan puheen johtajaksi malittiin laumantaina ruot- sinmielisten ja nuorsuomalaisten yhtei- nen ehdokas, maist. H. Stenberg (äänimäärä 722) ja marapuheenjohta- jaksi suomenmielisten ehdokas tohtori W. Bonsdorff (äänimäärä 458). — Ruotsinmielisten oma ehdokas, tri R. Furuhjelm sai 450 ääntä. Suonten kysymys. Nya Pressenin Pietarin kirjeen- maihtaja ilmottaa lehdelleen: «Pääministerin asema Suomen ky- sumykseen nähden on käynyt tukalaksi. Asian tila on hänelle sitä tukalampi, kun hänellä on mastustajanaan leski- keisarinna. Jos otetaan huomioon H. M:nsa leskikeisarinnan maikutusmalta, jota selmänäköinen ja ymmärtämäinen raha-asiainministeri tukee, on selmää, että Suomea koskeman lakiehdotuksen duuman käsittelyn lykkääminen syksyyn tai jopa ensi taimeenkin, ei ole ollut mitenkään mieluinen yllätys Stoly- pinille. Hän aikoi ratkaista Suomen kysymyksen kädenkäänteessä ja on hä- nellä nyt edessään tämä surkea lykkäys kaikkine mahdollisine seurauksineen. „Olen edesmastuussa hallitsijalle", on Stolypin kerran lausunut. Hallitsijalla ei ole mitään sitä mastaan, että Sto- lypin kantaa edesmastuun Suomen kysymykseen nähden. Suomen minis- terimaltiosihteeri Langhossille lausui H. M. Keisari hiljattain siihen suuntaan, että koska Stolypin nyttemmin on ot- tanut kantaakseen edesmastuun, lienee tämä sekä hallitsijalle että kenraali Langhossille mukamuusnäkökannalta pa- rempi. Jo edellisessä kirjeessäni multasin siihen, että näyttää lokakuulaisille ole- man erityisestä merkityksestä, että Suo- men kysymyksen ratkaisu lykkääntyy. Niin kauan kuin tämä kysymys on ratkaistu, omat he turmatut epämie- luisilta yllätyksiltä. Jos Suomea kos- kema lakiehdotus kerran on jätetty duumalle, niin sitä ei moida peruuttaa suuritta ikämyyksittä ja häpeättä." Kirjeenmaihtaja edelleen kertoo, mitä osaa nykyinen duuman puheenjohtaja ja Stolypin tässä asiassa näyttelemät. Oinvtnnf.K »lÄtcfr? ♦ 1P l"» ni Ä i H TIPVrifi'' (Dulun kaupungista. — O. l. Talousseuran johto- kunnan kokouksessa maanantaina käsiteltiin m. m. seuraamia asioita ; Hymäksyttiin ehdotus koko karjain palkitsemisesta, jonka mukaan palkintoja saimat seuraamat: Kaupp. I. A. Niemelä Oulainen 1 palk. ja kunniakirja, kirkkoh. I. Sime lius Rantsilasta 1 palk. ja kunnia- kirja; 2 palkinnot: kirkkoh. E. Mustakal- lio Pyhäjärmi, K. Kallio Nimala, pastori H. M. Huominen Ii, kirkkoh. F. Alcenius Kärsämäki, tal. H. Kuk- kola Utajärmi, H. Nikola Siikajoki, A. Keränen ja I. Perttula Muhos, I. Lohipainua Utajärmi, I. Sohlo Liminka, A. Kyrö Kestilä, A. Nieme- lä Kärsämäki, E. Niemi Pyhäjärmi ja I. A. Muori Pulkkila. 3 palkinnot: I. Alitalo Rantsila, I. Myllyoja Siikajoki, M. Paamola, A. Orama, H. Wuori, E. Mikkonen ja H. Pirilä Utajärmeltä, I. Leskelä Pyhäjärmi, K. Tyhtilä Nimalasta, I. Heikkilä Tyrnämä, E. Niemelä Haa- pamesi, I. Alitalo Siikajoki ja Fr. Parhaniemi Pyhäjoki. Kalastusneumojan käytettämäksi myönnettiin 100 mk. maustekaloja marten. Maanmiljelyslainoja myönnettiin tal. Matti Hymäriselle Muhokselta 400 mk. ja I. Jurmelinille samasta pitä- jästä 500 mk. Johtokunnan Pohjanmaan kaikille maatalousseuroille ja Tapiolle lähettä- mään kiertokirjeeseen, koskema ehdo- tusta yhteisen keskustaimitarhan ja puunsiemenkaristimon perustamista Pohjois-Suuomeen, oli tullut mas- taukset muilta paitsi Perä-Pohjolan maanmiljelysseuralta, ja olimat ne asiaa osiksi tai kokonaan kannattaneet. Jää- tiin odottamaan Perä-P. m.m.-s:nkin mastausta. Piippolan Leskelän maamiesseuran säännöt mahmistettiin. Keskusliiton ehdotus paikalliskalas- tusnäyttelyjen ja -kurssien toimeenpa- nemiseksi lähetettiin saamaan kalastus- neumojan ja kalastusmaliokunnan mal- mistelua. Päätettiin sanomalehdissä ilmoittaa metsänhoitomirkailijoista yleisölle, että niitä saa hymäkseen käyttää. Maamieskoulun opett. U. Ruotsille myönnettiin mirkamapautta kuuntelua marten maanmiljelysoppilaitoksissa, jo- hon tarkoitukseen hän on saanut mat- karahan. Tyrnämän maalaisseuran sääntöjen muutokset mahmistettiin. Esitettiin kiertokirje osuustoiminta- opiston omaamisesta Tuusulan kansan- opistolla ensi kesäk. 5 pnä ja lausut- tiin yhteinen toimomus, että johtokun- nan jäsenet kaikin tamoin koettaisimat kehoittaa osuustoimintamäkeä mainit- tuun opistoon lähtemään. — Oulun Piirin Helvosfiitos- liiton edustajiston kokous pidet- tiin täällä eilen aamulla. Uusiksi jä- seniksi liittoon yhtynvät Oulun kau pungin ja maalaiskunnan oriyhdistys, Raahen kaupungin ja Sälöisten pitä jän oriyhdistys sekä Siikajoen ja Mu- hoksen oriyhdistykset. Luettiin muosi- kertomus. Tilien suhteen lehtiin se huomautus, että niistä on lähempi selostus nähtämänä talousseuran tilien yhteydessä. Keski-Pohjanmaan hervos- siitosliiton pyyntöön saada rahallista amustusta mastattiin kieltämästi. Tamma-kantakirja- ja marsanäyt- telyjä päätettiin ensi kesäkuun aikana toimeenpanna Oulussa, Rantsilassa, Alimieskassa ja Siikajoella. Hymäk- syttiin ohjesääntö tammojen kantakir- jaan »nerkitsemlstä marten. Hemos- siitosliittojen keskushallinnon perusta- mistä ei moitu erityisistä syistä puo- lustaa, mutta jos sellainen tulee pe- rustettamaksi, päätti liitto siihen yh- tyä. Hemoshoitokonsulentin toimi pää- tettiin julistaa haettamaksi. )!äiden lisäksi käsiteltiin joukko liiton sisäisiä asioita. ———EM—M N Nyt on saapunut: M X OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikauppaan Oulussa. HUOM.! Tapettien jäänösrullia myy- dään suurella hinnanalennuksella. — Oulun läänin Talousseuran kewätkokous pidettiin eilen täällä Palokunnantalolla. Edustajia olimat lähettäneet Taimalkosken, Oulujoen alakyläm, Alamieskan, Merijärmen, Limingan, Pudasjärmen, Oulujoen yli- kyläin. Lumijoen, Alatemmeksen, Paa- molan, Raahensalon, Alimieskan, Al- puan, Pyhäjärmen, Tyrnämän, Ou- laisten, Kempeleen ja Haukiputaan maanmiesseurat. — Puheenjohtajaksi kokoukselle malittiin op. A. Paasonen Tyrnämältä ja maralta mm. A. Mat- luri Limingasta. Luettiin »viime muoden »vuosikerto- muksesta tärkeimpiä kohtia. Sen mu- kaan on nyt kulumassa seuran 83 toi- mintamuosi. Seuran alaosastoihin (maamiesseuroihin) kuului »vuodeu lo- pulla 1,143 jäsentä. Metsiä kokouksia on ollut kaksi. Seuran »vuosikertomus ei ole mielä painosta ilmestynyt. — Johtokunnalle myönnettiin tilimapaus. Edustajiksi Keskusliiton kokouksiin malittiin »varsinaiseksi past. U. Wege- lius Oulusta ja hänelle »varamieheksi kaupp. I. A. Niemelä Oulaisista. Suomen metsänhoitoyhdistys Tapion kokouksiin seuraa edustamaan »valittiin »varsinaisiksi kanttori A. Tuomikoski Limingasta, kaupp. I. A. Niemelä ja agron. A. Louekari Oulusta, maralta metsänh. neum. A. Hakkarainen Ou- lusta ja mm. F. Matturi Kempelees- tä. — Edustajaksi Suomiljelysyhdis- tyksen kokouksiin »valittiin agron. F. Saalasti Kempeleestä ja maralta ag- ron. K. Laurin Oulusta. — Clinkeinoilmoitus. Räätäli Aappo Martinmäki ilmoitti eilen maist raatissa rupeamansa harjoittamaan täällä räätälinliikettä ja kangaskaup paa. — Konkurssiasioita. Toinen esiinhuuto räätäli K. Kanerman kon kurssissa oli »naanantaina. Tuomio konkurssissa annetaan toukok. 9 p:nä. — Iuopumisesta sakotettua raas- tumassa eilen evästä miestä 20 nitUa. — WarkaudeSta sy»)tetyn, Kau- ralan nahkatehtaan työmies I. Rin- teen juttu oli eilen raastumanoikeu- dessa esillä, »nutia lykättiin se t. k. 29 p:ksi. Kaikkiaan oli hän puhaltanut 15 paria pieksuja, armoltaan 176 »nk., joista lakaisin on saatu 14 paria. — Taloukauppa. Työnjohtaja I. I. Mattila on myynyt talonsa ja tontin n:o 147 5:ssä kaupunginosassa maalari I. A. Mattilalle 18,000 mkn hinnasta. — Muistolahja. Paikkakunnalta pnismuuttaivalle past. K. Hautanie- melle, joka on Oulussa uutterasti työskennellyt »vuoden ajan, omat ystä- mät lahjoittaneet muistoksi kirjoitus- kalut y. m. Kiittäen häntä ystämyy- destään ja autiudestaan toimomat hä- nelle Herran armoa eteenkinpäin pysy- mään »vaatimattoinassa nöyryydessä häntä kaipauksella muistamat ystämänsä. — „Liitou" tilaushintaa pää tetty korottaa. Sanomalehti „Lii- ton" tilaushinnan on lehteä kustanta- ma osuuskunta ensi »vuoden alusta päättänyt nostaa miiteen markkaan. — Seurahuoneen ralviutoloit- sijaoikeudet on Seurahuoneen johto- kunta päättänyt julistaa haettamiksi. Oikeuksia omat jo kyllä hakeneet nii- den nykyinen haltija Lundblad ja ra- mintoloitsija Häkkinett Imatralta. — Henkikirjoitus. Tänään kir joitetaan tontit n:o 1—40 III k. os. ja suomal. yhteiskoulu III kaup. osassa. Huomenna kirjoitetaan tontit n:o 41—KO III kaup. osassa ja perjantaina tontit n:o <S1—120 III kauv. osassa. — Siltayhtiön suosiottiseeu huomioon suljemme äskettäin raken netun uuden sillan törmät, jotka »ui- kyisessä kunnossaan tulemat asettamaan kuormahemoset ylimoimaiselle koetuk- selle. Woimakas hemonen »voinee upottamasta sannikosta kuorman nlös kiskoa, mutta toisille hemosille se ei marmaankaan onnistu. Kestämämmiksi, mähemmin upottamaksi tulisi mäet saada. — Woimisteluseura „Pyrin nöLe" päätettiin eilen illalla perustaa oma kahmila, joka tulee sijoitettamaksi kellos. O»»lasmirran taloon. Kahmila amataan piakkoin. — Kansankonsertti on palokun nantalolla tänään klo 4 ip. Oikaisu. Wiime numerossa mainittujen Cygnaeus-juhlan juhla- iltaman puhujien joukosta oli jää- nyt erehdyksessä pois op. M. P al- larin nimi. — Sairaussuhteer Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 24 Tuhkarokkoa 10 Watsa- ja suolikatarria ... 5 Kurkkuröhkää 5 Hinkuyskää 4 Watsakuumetta 3 Wihurirokkoa 2 Wesirokkoa 2 Keuhkopussintulehdusta.... 2 Kuppatautia 2 )iimelleiniä 1 Aimokalivontul ehdusta .... 1 Yht. 60 — Järwenkuiwaushanke. Ta lollinen Erkki Ruonansuu on omasta ja toisten osakasten puolesta pyytänyt läänin kumernööriltä lupaa Kemin pi- täjän Lautiosaaren kylässä sijaitselvain Ulä- ja Ala-Siikajärmen kuimattami- seen lääninagronoomi Gustas L. Eken- grenin laatiman suunnitelman mukaan. — Kortvausta kolmesta Per naruton saastuttamasta lehmäs tä, jotka Utajärroen kunnasta kotoisin oleman torpparin Juho Korhosen muonna 1907 oli pitänyt lopettaa, on senaatti, »vaikkakaan Korhonen asetusten mukaan ei olisi ollut kormauksen saan- tiin oikeutettu, lehmiä kun ei oltu asianomaisen piirieläinlääkärin mää- räyksestä lopetettu, huomioonottaen Korhosen marattomuuden sekä että hän pernaruton lemenemisen ehkäisemiseksi oli lehmät tappanut, myöntänyt hänelle puolet lehmien hinnasta eli yhteensä 140 »narkkaä. — Lauttauksentarkastajaksi tä män »vuoden lauttausajaksi Kormuan ja Näljängän mesistöille Suomussal- men pitäjässä on läänin kumernööri määrän,»yt poliisikonstaapeli Juho To- losen. — Jokijalan tullitvartion amo- naista rajamiskaalinmirkaa on tullihal- litus määrännyt Kolarin piirin m. t. nimismiehen, ylioppilas K. H. Hakka- raisen ensituleman wukok. 1 p:stä tois- täiseksi hoitamaan. — Cläkkeet. Enontekiön hoito alueen ensimäisen martiopiirin ent. nietsänlvartijalle Olli Kangosjärivelle ja Sodankylän hoitoalueen neljännen martiopiirin ent. metsänmartijalle Olli Mierelälle, jotka omasta pyynnöstään omat saaneet eron sanotuista toimis- taan, on heidän loppuijäkseen eläkkeeksi myönnetty kumpuisellekin 200 markkaa rahaa »vuodessa, lukien marrask. 1 p:stä 1909. — Kajaanin maautviljelysseu- ra on anonut, että sille hätäapuma- roista »vielä ainnkin kahdeksi »v»»odeksi myönnettäisiin 15,500 markan suurui- nen »vuotuinen apuraha käytettämäksi sainaan tarkoitukseen, yhden agronoo- »nin ja mähintään miiden työnjohtajan palkkaamiseen, mihin sitä kuuden muo- den aikana on käytetty. AlM läänin tnoinöinfatilasto. Alempana mainitut meijerit omat oman ilinoituksensa mukaan saamutta- neet 30 p. maaliskuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hmnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 6 7 8 11 2: 97 48 ast. »voit. 2: 97 21 .. .. 2:94 23 .. .. 2:97 28 „ .. 2:90 7 ., .. 2: 94 18 .. .. (K. ja K. T. 2:sti). Uhteensä 145 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 97 p., keskihinta 2 mk. 95,* p., alin hinta 2 »nk. 90 p. — Oulun maalaiskunnan wal- tuuston kokouksessa tämän kuun 27 pänvänä käsitellään seuraaivat asiat: Luetaan kunnan tilit ja tarkastajain lausunnot. Käsitellään tilastolliset tiedot. Luetaan kunnallislautakunnan kerto- mus miime muode»» hallinnosta. Valitaan rahojen nostaja kansakou- luihin myönnetyille apurahoille. Päätetään opettajatar A. Kiiskilän palkankorotuksesta. Opettaja I. A. Tuohinon pyyntö päästä »vapaaksi tilattoinan »väestön lautakunnasta. Keskustellaan kunnan merorästien ulosotosta. Äteumotellaan mesijättomaista. ^Neuivotellaan kansakoulun rakenta- »»»isesta Madekoskelle. — Limingan kunnan kuntako kouksessa 1. k. 18 pnä keskusteltiin m. tn. torppari Niilo ^denströmin ku- »vernöörinmirasloon jättä'.nän malituk- sen johdosta. Mainittu henkilö oli '.valittanut siitä, kun kunnallislauta- \ kunta ja kuntakokous oli emännyt an- ^ tamasla apua hänen tyttärensä annot--' Täten kehoitetaan niitä henkilöitä, joilla on lupaa kysymättä polttopuita va rastossa kaupungin alueella, ilmoit tamaan kaupungin Rakennuskontto rille tämän kuun kuluessa uhalla että ne myydään huutokaupalla. Oulun kaupungin Rakennus konttori. tomalle lapselle. Vaadittua lausuntoa antamaan malittiin maaniviljelijät I. Sohso ja Matti Mononen-Kylmänen. Naisyhdistyksen pyyntöön saada ensi talmen ajalla kunnalta huoneet 6 kuuk. kestännä käsityökursseja marten s-ios- tuttiin sillä taivalla, että myönnettiin tätä »varten 60 mk. ylimaassa olemien kestikiewarie/> fi- joitusasia, mihin kunta on melivolti- nen, oli nlyvskin esillä. Malittiin mmt Matti Heiskari ja A. Juustila mal- -vomuan kunnan etua. Waramiel)iksi lulimat S. Härmä ja K. Molnberg. Jsonniityn mahdiksi otettiin Antti Korhonen entisillä palkkaeduilla, mutta mellvoilettiin tarkemmin tehtämansä täyttämään. N. s. säästä»väisyyden edistämistoi- mikuntaan malittiin edelleen Matti Lepistö. Tällä toimikunnalla on m. m. tebtämänä Limingan säästöpankin moittoivaroista määrättyjen säästä- mäisyyspalkintojen jako ja san-alle rahastolle »varojen hankinta »vastai- suudcssa. — Kesän tulo Limingassa on edistynyt sangen pitkälle. Kärryillä on ajettu jo kolmatta miikkoa. Pellot omat aiman paljaina, joten lunta nä- kee main aitahangissa. Peltotulma oli jo miime perjantaina korkeimmil- laan ja jäänsä luonut joki tuhvii pa rastaikaa. Vesilinnut, kuten sorsat ja hanhet, oivat saapuneet. Lämpömittari osoitti eilen 18 C. — Kalajoen tnlwa. Täyden nykseksi miime numerossa »nainittuun Kalajoen tulmaan olemme nyt tUai- suudessa mainitsemaan, että tulman otaksutaan aiheutuneen Kalajoen perk- kauksesta, jota »varten joen niska on Reisjärmellä ollut sulettuna ja sieltä on mettä laskettu pitkin talmca. Tä- ten on jää tullut taivallista paksun»- maksi. Noin peninkulman pituudelta merestä lähtien on tuliva tuhojaan tehnyt. Kutsn jo olemme maininneet, nousi »vesi ihmisasuntoihinkin häätäen niistä asukkaat pois. Viljelysmaille, joista mesi kuletti pois ruokamultaa, teki tulma suuria »vahinkoja. Tällaista tulmaa ei muisteta Kala- joella ennen olleen. — Kirkonkokouksessa Oulai sissa t. k. 16 p. »valittiin kirkkoneu- »vostoon eroamismuorossa olemat jä senet M. Poutinen, M. Lastumäki, M. Saivanlainpi. H. Pyy ja Arjö Häkkilä uudestaan. K'rkkoneumoston asettamisia kolmesta ehdokkaasta ma- Iittiin kirkkomartijaksi Abr. Takalo- juntta edelleen neljäksi mnodeksi. Ään- tölistan tekijäksi ensi kirkollismuodeksi malittiin kunnallislautakunnan esimies A. Huhtelin. Tarkastettiin kirkkoder- ran- ja lukkarinpalkan kantomiehen laatima rästilisia miime kirkollismuo- delta. — Surullinen kuolemauta paus. Ylitorniolta kirjoitetaan »lii tolle": Kotimaahansa ja kaukaiseen ko tiinsa läksi neiti Maikki Kaishannu »viime kuussa Amerikasta matkusta- maan, iossa »»seita »vuosia on palmel- lut. Mutta tuntien teriveytensä nmr- tuman, tahtoi hän päästä kotimaahan ehkä Pohjolan raittiissa ilmassa »vielä termehtyäkseen. Mutta toisin oli koh talon käsi määrännyt. Valtamerellä, kotia tullessa, tauti sai uutta mauhtia ja niin armoton kuolema katkasi »iuo- ren elämän. Alle aaltojen sy.vien täy tyi »vainaja Haudata. Ei saanut enäan nähdä kotimaataan, johon itkemin ikä- »vin oli ikaivöinyt. Surullinen oli moinen kuolonsano»na manheinmille ja siskoille, jotka joka päimä »vartoimat Maikkiansa kotia, surullinen sentin muoksi, ettei »vainajan »viimeinen toi- mo, saada hauta oman kotoisen kai- »niston hauskalla rinteellä, toteutunut. — Äkkikuolemia on nykyään sat- tunut hymin tiheään Piippolassa. T. k. 13 p:nä kuoli torppari Aappo H«m konen. Edellisenä päiivänä oli mielä ollut sahaamassa, »nutta alkanut »val»- tella pahoinivointia, josta sitten kuole- ma seurasi. Pyhännän kirkonkylässä inyöskin äk- kiknolema tapasi työm. Heikki Maara^ laa. Hän oli samana pänvänä »vielä suutaroinut. Oli käynyt ulkona ja siel- tä tultua maipui tunnotoiina »naahan, josta ei enään noussut. — Mies kadonnut. Viime syys kuun loppupuolella lähti kotopaikaltaan Kuilvaniemen kunnasta tal. Matti Blomster eteläänpäin menemässä ju- nassa, kiiulon »nukaan Helsinkiin eikä ole sen jälkeen kuulunut miehestä nn- tään mihin on joutunut. Kun kadon- neen isä Juho Blomster odotti aikan- sa ja koitti saada selkoa, missä hänen poikansa oleskelee, »nutta turhaan, kään- tyi hän kirjeellä erään Oulun läänissä oleman nimismiehen puoleen «eräästä syystä jätän tuon nimismiehen nimen täiia kertaa mainitsematta», tiedustetun erästä niillä seuduin löydettyä miehen ruumista, iosta mainittu nin»ismies t. k. 13 väurältä kirjeessään ilmoit taa, letittäen ruumiin kauli ylsnyls-