V Torstaina 21 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 80 1910 Tyttäreni Eva Kristiina Kiiski, synt. 18 17 /272, kuoli äkkiä Enon Palovaaralla 19^/? 10. Anna Kiiski. (*. 8. 1 kj BmiEiatliaii tekee Joensuun Raittius- seura höyrylaiva „Lipcrillä a t. k. 24 p :nä Liperin Nuorisoseuran vuosijuhlaan ja arpajaisiin. Katkalle lähdetään klo 8 aamul la Ja poiketaan meno- ja paluu matkoilla Rääkkylässä. Soitto- krinta seuraa mokana. Paluu- Katkalle lähdetään heti juhlien loputtua. Pääsylippuja myydään tästä päivästä alkaen suuremmassa rantamyymälässä. Liperin Nuorisoseuran juh laan ja arpajaisiin tekee höy rylaiva »LIEKSA" Sunnuntaina 24 p:nä Heinäk. Lähtee Joensuusta kello 7, bo aamulla, poikkeaa Rääkkylässä klo 7* 16. Tukialassa, Tiilinie- messä y. m. Palaa takasin iltamyöhään sa maa tietä. Pilettiä myödään laivalla Lau- ▼antaina ja Sunnuntai-aamuna; hinnat edostakaain 2: 50, 2: — Ja 1: —. J. Kp. V. toimii Rääkkylän Nuorisoseuran j uhliin sunnuntaina t. k. 31 p:nä höyrylaivalla »Lieksa». HUOM.I Musiikkiyhdistyksen torvisoittokunta seuraa mukana* HUVIMATKA Liperin Siikakoskelle pan naan toimeen t. k. 31 p. höyry laiva »Reippaalla». Maksut 1:50 kannella, 2: — salongissa. Torvi soittoa Ja helppohintainen ra vintola mukana. Perillä arpa jaiset ja kansanjuhlat. Pilet tiä saatavana: E. Arolan kau passa, Rajavahdln toimistossa ■eka laivalla lähtiessä. Sos.-dem. Piiritoimikunta. (K. S. 1 k.) Huvimatkan tähden peruutetaan höyrylaiva lähtö Joensuusta Ristinpohjaan lauantaina t. k. 23 p:nä klo 11 illalla sekä Ristinpohjasta Joen suuhun maanantaina t. k. 25 p. klo 2 aamulla. Raittiusopetus. Katsomme melmollisuudeksemme tällä kertaa erityisesti kajota sii- hen ilahuttamaan seikkaan, että raittiusopetus tulee tuossa tuo- kiossa mäkinaiselle kannalle kou- luissamme. Kemäällä 1909 laati erikoinen raittiuskomitea ehdotuksen rait- tiusopetuksen mastaisesta järjes- tämisestä. Tämän ehdotuksen on koulutoimen ylihallitus nyttemmin hymäksynyt, mieläpä osittain tay- dentänytkin sitä. Kansvkoulujen ja seminaarien raittiusopetuksen järjestämisestä on se jo lähettä- nyt kiertokirjeet asianomaisille. Näiden mukaan tulee raittiusope- tus noissa koululaitoksissa ensi syksystä alkaen järjestetyksi waki- naiselle kannalle. Mitä ensinnäkin k a n s a k o u luihin tulee, niin on termeys- opin opetuksen yhteydessä annet- tawa ylemmän kansakoulun 3:lla ja 4 :llä muosiosastoilla järjestöt- tyä raittiusopetusta, jossa asian- mukaisella tamalla selmitetään alkoholipitoisten juomain waiku- tus ihmisruumiin eri elimiin ja niiden toimintaan sekä ihmisen henkiseen kykenemäisyyteen ja simeel- liseen elämään. Tämän tarkoi- tuksen saamuttamiseksi on luonnon- tiedon tuntimäärä lisätty yhdellä «iiktownnilla. C« tunti otetaan fopiroirrtmin uskonnon opetukselta niissä kouluissa, joissa uskontoa opetetaan enemmän kuin neljä tuntia miikossa. Raittiusasiaa tulee kosketella muidenkin ainei- den, niinkuin uskonnon, lukemisen ja historian opetuksessa. Sen ohessa pidetään suotamana, että termeys- ja raittiusopetus saisi järjestelmään. Sen toimeenpa- nossa tarivitaan sähkökone, josta asemalta lähtemän junan konduk- tööri ottaa sauman. Niin kauan Min sauma on junan mukana, ei siltä asemalta, jolta sauma on otet- tu ja siltä asemalta, jolle juna ensinnä on saapuma, moida ma- hingossakaan lähettää toista ju- entistä enemmän jalansijaa kan- naa, jonka kanssa yhteentörmäys sakoulujen jatkokursseissa sekä että moi syntyä. Näitä koneita tar- raittiusasiaa niissä käsiteltäisiin' mittaisiin parittain sellaisissa pai- yhteiskunnalliselta ja taloudelliselta Okoissa, joissa kulkee paikallisjunia kannoilta. Muuten olisi kouluille-ja muutamilla asemilla pysähty- hankittama raittiusopetuksessa tar- mättömiä junia. wittawia hamaintomälineitä, mar- Pitäjänmäen onnettomuuden sinkin kun niistä myönnetään sa- johdosta on rautatiehallitus myös alennus kuin muistakin kou-'aikonut toimeenpanna uudistuksen junan lähettämisessä. Lähtömer- kin miheltimellä tulee antamaan junanlähettäjä kaikkialla muualla paitsi suuremmilla asemilla, kuten Helsingissä, Viipurissa, Pietaris sa ja Turussa, missä junien läh- töpaikat moimat olla tamattomien matkojen päässä. Niissä saa läh- töluman puhelimitse konduktööri, joka sitte antaa mihellysmerkin. Samoin menetellään pysäkeillä, joilla on puhelin. Missä taas ei puhelinta ole, siellä saa juna jat- kaa matkaa ilman eri lupaa. Näistä ehdotuksista tullaan pyy- tämään liikennetarkastajain y. m. lausuntoja. Lopullisesti tullee asia ratkaistamaksi päätirehtööri Ahosen palattua ulkomailta. ma lujen hamaintomälineistä. Seminaareissa on mah- toistettuihin lukusuunnitelmiin li- sättämä termeysopin opetuksen yh- teyteen marsinainen alkohologian kurssi, ja neljännelle luokalle on järjestettämä erityinen kurssi ter- meys- ja raittiusopin opetusopis- sa, joka on läheisesti somitettama moimistelun ja sen opetusopin yhteyteen. Oppikouluissa olisi rait- tiusopetus asetettama moimiste- lun opetuksen yhteyteen. Koulun miidennellä luokalla osa jokaisesta moimistelutunnista käytettäisiin raittiusopetukseen, kuitenkin niin, että miikossa tulee termeys- ja raittiusoppia kokonainen tunti. ~ tulisi moimistelunopetta- jain antaa 6:lla luokalla opetusta raittiuskysymyksen yhteiskunnalli- sesta puolesta. Saadakseen pä- temyyttä, pitäisi moimistelun- opettajain suorittaa yliopistossa erikoinen kurssi alkohologiassa. Tyttökouluissakin olisi termeysopin opetus tulema moi- mistelun opettajattarelle, siirtyen pois historian opettajattarelta, jolla se tähän asti on ollut. Kun edellä esitetty raittiusope- tussuunnitelma ehditään täydelli- sesti toimeenpanna, tulee sen kaut- ta poistetuksi ikämä puute koulu jemme työohjelmista. Lapset ja Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun—Lieksan rataosa auiattanee liikenteelle 11) pnä syyskuuta. Tie- ja mesirakennusten ylihal- tuum[o Miat M-mmm *?&*>« maan taittiuäietoa »alim ''^ÄÄeLlfen Joensuun—Lieksan rataosalla nyt- maan raittiustietoa paljon run saammin kuin nykyisin. Kuiten- kin kaiketikin opettaja tässäkin kohden tekee koulun. Asianhar- rastusta maaditaan opettajilta, jotta raittiusopetus tulisi hedel- malliseksi. Mikäli tähänastisesta kokeilusta moidaan päättää, an- tamat tuossa suhteessa kansakou- lujen ja etenkin oppikoulujen opet- tajat malitettamasti paljon toimo- misen waraa. Asiaa tuntemin raittiusmiesten todistuksen mu kaan on opettajain keskuudessa ilmennyt kysymyksessä olemassa suhteessa liiaksi kylmyyttä ja mä- linpitämättömyyttä, puhumatta suoranaisesta mastustuksesta. Toi- mokaamme, että opettajat oppisi- mat paremmin ymmärtämään ajan maatimuksia. Yleisiä uutisia. Keisarillinen perhe saapunut Kalvon selälle. Keisarillinen perhe saapui „Stan- dartilla" tiistai-iltana Kamon se- lälle, 3 risteilijän ja muutamien torpeedomenheiden seuraamana. Prokuraattorin wirka. Senaatti määräsi tk. 19 p. o- masta puolestaan oikeusosaston estttelijäsihteerin K. I. Samoniuk- sen toistaiseksi hoitamaan proku- raattorin tehtämiä. Asia alistetaan kenraalikumernöörin harkittamaksi. Muutokset kirkkolakiin. Korkeimmassa paikassa heinäk. 1 pnä mahmistettu arm. asetus muutoksista Suomen emankelis- luterilaisen kirkon kirkkolakiin 6 päimältä joulukuuta 1869, on saa- nut toisenlaisen johdannon kuin senaatin laatima asetusehdotuksen johdanto oli. Nyt mahmistettu johdannon sanamuoto on seuraa- ma: H. M. Keisari on Suomen kuu- dennen yleisen kirkolliskokouksen ja Suomen eduskunnan alamaisesta esityksestä nähnyt hymäksi armos sa kumota Suomen emankelislute- rilaisen kirkon kirkkolain 6 päimäl tä joulukuuta 1869 88 pykälän sekä määrätä, että sanotun lain 59, 73, 82, 83, 84 ja 418 py kälät tulemat kuulumaan seuraa masti. Senaatin ehdotus oli näin kuu- luma: H. M. Keisari on nähnyt hy- mäksi mahmistaa Suomen kuuden- nen yleisen kirkolliskokouksen esittä- män ja Suomen eduskunnan hy- mäksymän ehdotuksen muutoksiksi Suomen emankelisluterilaisen kir- kon moimassa oleman kirkkolain 6 päimältä joulukuuta 1869 59, 73, 82, 83, 84 ja 418 pykäliin sekä 88 pykälän kumoamiseksi sekä sen muoksi määrätä, että sanotut py kälät tulemat kuulumaan seuraa- masti. Hhteentörmäysten estäminen rautateillä. Mikäli rautatiehallitus on il- mottanut, on se komitea, jolle rau tatiehallitus on jättänyt tehtämäksi ehdotuksen uudistuksiksi yhteentör mäysten estämiseksi rautateillä, paraikaa täydessä toimessa. ?)"' komitean jäsenistä, insinööri Gru- ner, on ulkomailla tutkimassa ky- symyksen yhteydessä olemia seik koja. Komitea on kiinnittänyt huo- mionsa useissa paikoin ulkomailla käytännössä olemaan n. s. sauma- temmin omat niin edistyneet että tämä rataosa moidaan ensitule- man syyskuun 10 pnä täysin mal- miina amata säännölliselle liiken- teelle, ja esittää ylihallitus että kysymyksessä olema rataosa saa- täisiin mainittuna päimänä sanot- tua tarkatusta marten luomuttaa rautatiehallitukselle hallittamaksi, kuitenkin siten että rautatiehalli- tukselle pidätettäisiin oikeus siksi kunnes rata kokonaisuudessaan tu- lee malmiiksi, omilla junillaan kuljettaa soraa ja muita raken- nustarpeita, jotka omat Lieksan— Nurmeksen rataosaa marten han- kittamat eteläpuolella Lieksaa ole- mistä soranotto- ja marastopai- koista. Kaupunginlääkäri tohtori O. A. Kosonen on hakenut mirkamapautta tk. 26 p:stä kuu- kauden ajaksi ja esittänyt sijaiseksi lääket. kand. T. Salon. Hsyrylaitva Joensuun—Rääk kylän—Puhoksen linjalle. Tänä kesänä aijotaan asettaa herrojen Kermisen ja Kolehmaisen Sulkamalta omistama höyrylaima „Matti", joka on tähän asti mä- liitänyt liikettä Samonlinnan ja Puumalan mälillä, kulkemaan Joensuun ja Rääkkylän mälillä ja pari kertaa miikossa aina Pu- hokseen asti. Laima on rakennet- tu 1898, käy 14 hemosm. höyryko- neella ja on oikeutettu kuljettamaan 98 matkustajaa. Näiden muka- muudeksi on laimassa tilamia ja siistejä salonkeja ja hyttejä. Soittoa Ilosaarella. Joensuun Musiikkiyhdistyksen tormisoittokunta antaa 7:nmapaa- ulkoilmakonsertin tänään illalla klo puoli 8 Ilosaarella. Ohjelmat maksamat 5 p. ja saadaan niitä Ilosaaren sillalla konsertin al- kaessa. Kansantajuisen konsertin antaa Joensuun Musiikkiyhdistyk- sen orkesteri ensi sunnuntaina klo puoli 6 Liperin nuorisoseuran talolla siellä pidettämän muosijuh- lan yhteydessä. Ohjelma on näh- tämänä pääsylipuissa. Juhlaylei- söllä on siis hymä tilaisuus päästä kuulemaan armokasta musiikkia, sekä samalla myöskin antaa tun- nustuksen kannatuksellaan, että täälläkin syrjäisellä kulmakunnalla on halu pyrkiä kohoamaan mui- den kanssa samalle malistuksen tasolle. Kesäjuhla ja arpajaiset. Liperin nuorisoseura miettää ensi sunnuntaina kesäjuhlaansa erittäin armokkaalla ja maihtele- malla ohjelmalla. Juhla alkaa klo 3 päimällä Liperin Nuoriso seuran talolla, jonka loputtua al kaa arpajaiset. Samassa tilat suudessa antaa myöskin Joensuun Musiikkiyhdistyksen orkesteri kon- sertin. Juhlan ynnä arpajaisten ohjelma on selostettuna tämän lehden ilmoitusosastossa. Erittäin hymä tilaisuus onkau- punkilaisilla lähteä juhlimaan maa- seudun raikkaaseen luontoon, kun kaksi laimaa ..Liperi" ja ..Lieksa" tekemät silloin humimatkan näille juhlille. 154 senttiä pitkää ohraa kasmaa Juho Haarasen pellossa Polmijärmen pitäjän Haaralan- niemessä. Tämä on harminaista, että ohra niin pitkäksi kasmaa. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Kaksi taloa palanut Jako- koskella. Maanantaina tk. 18 p. pääsi mahingonmalkea irti Kontiolahden pitäjän Jakokoskella ja poltti po- roksi kaksi taloa. Maanmiljelijä Matti Hassisen talossa oli tuli syttynyt asuinrakennuksen samu- tormesta pärekattoon ja malloilleen päästyä lensi ulkosuojiin ja edelli sen talon kanssa pihakkain oleman maanmiljelijä Juho Kiiskin talon asuinrakennukseen. Molemmat elin- kartanot ja Hassisen miisi ulkosuo- jaa tuhouwimat kokonaan; ainoas- taan irtaimistoa pelastettiin. Pa- laneet rakennukset olimat makuu- tetut Suomen maalaisten palo- apuyhtiössä. Sortatvalan suomalaisen tyttö- konlun johtajatar Anni Saukko on pyy- tänyt koulutoimen ylihallitusta ryhtymään sellaisiin toimenpitei- siin, että sanotun tyttökoulun uu- den moimistelusalin sisustamista marten myönnettäisiin 3,828 mkn määräraha. Waltakirjan Juuan kanttorin ja urkurin wirkaan on tuomiokapituli antanut Parik- kalan kanttori-urkurin apulaiselle I. A. Kuusistolle. K. sai pääs- totodistuksen Miipurin lukkari-ur- kurikoulusta m. 1909. Lääninhallituksen wirkamiehet. Kirjeasiain registraattorin mir- kaa Kuopion lääninkansliassa t.k. 16 pstä kuluman muoden lop- puun saakka, on läänin kumernöö- ri määrännyt hoitamaan lainopin ylioppilas T. W. W. Haara- en. Läänin wirkamiehet. Kesälahden piirin ruununnimis- mies, homioikeuden auskultantti K. Th. Stählbergin ulosotto- apulaiseksi t. k. 15 päimästä kulu- man muoden loppuun on läänin kumernöörinmirasto määrännyt kirjuri Jimari Karjalaisen, ruununnimismies Stählbergin edesmastauksella ylöskannon suh- teen. Maapoliisit. Läänin kumernöörinmirasto on ylimääräiseksi poliisikonstaapeliksi Pielisjärmen ruununnimismiespii- riin, asemapaikkana Kolin seutu, tuleman marrask. 1 pmään saakka määrännyt kirjuri Feliks Gyl- denin. Nurmeksen kuntakokouksessa t. k. 18 pnä käsiteltiin seuraamia asioita: Esitettiin kumernöörin päätös miime toukok. 25 p:ltä Jokikylän piirin kansakoulun paikkaa koske- massa asiassa. Kumernööri hy- mäksyy sen tehtämäksi O. W. Ti- mosen pellolle. Kunnan edusmiehekst siihen Nur- meksen kunnan, Nurmeksen kaup- palan, Waltimon ja Rautamaa- ran yhteiseen kuntakokoukseen, joka on ilmoitettu pidettämäksi Nur- meksen kunnanhuoneessa ensi elok. 8 pnä klo 2 j. pp. Koppelojärmen Hiirenjärmen tiestä, sen loppuun rakentamisesta, mastaisesta kun- nossapitämisestä ja myönnetyn maltioamun nostamisesta, malittiin manttaalin omistajien puolesta: esimies Olli Heikura, maanmilje- lijät Antti Ahonen, Eero Ikonen, Juho Heikura, kaikki Nurmesky- lästä, sekä maanmiljelijä O. W. Timonen Jokikylästä, marsinaisiksi, ja maramiehiksi maanmiljelijät Tahmo Turunen ja Antti Kuitti- nen Nurmeskylästä. Kunnan edus- miehiksi siihen tämän kunnan ja Waltimon yhteiseen kuntakokouk- seen, joka Nurmeksen kunnanhuo- neessa pidetään ensi elokuun 8 p:nä klo 11 e. pp. Paloapuyhdis- tyksen uusien sääntözen mahmis- tamisen johdosta, jossa ne esite- tään ja myös mahdollisesti pääte- tään toimenpiteistä, näiden sään- töjen uusimisesta johtumista, ma- Iittiin seuraamat kuntalaiset: esi- mies Olli Heikura, maanmiljelijät Antti Ahonen, Eero Ikonen ja Juho Heikura Nurmeskylästä, maanmiljelijät O. W. Timonen Jokikylästä ja Heikki Ikonen Li- pinlahdesta marsinaisiksi. Sekä maramiehiksi maanmilj. Tahmo Turunen ja Antti Kuittinen Nur- meskylästä. Otettiin käsiteltämäksi kysymys, mitä on tehtämä kunnan omista- man Kotalahden tilan mökeille, marsinkin niille, joiden suhteen kunta ei ole mitään sopimusta tehnyt, ja päätettiin koettaa rume- ta niitä poistamaan, koska ne kunnallislautakunnan antaman sel- mityksen mukaan tuottamat mahin- koa metsälle kaskenhakkuulla, mutta eimät tuota kunnalle läheskään mas- taamaa hyötyä; koska yksi heistä, Olli Wartiainen, tarjosi mökkinsä mapaaehtoisesti lunastettamaksi, suostui kuntakokous sen nyt lunas- tamaan huoneineen, kaikkineen 175 markan hinnasta, tehden kuitenkin myöjä sen ehdon, että hänsaa kor- jata tämänkesäisen kylmön ja kor- sirehun sekä asua tilallaan ensi marraskuun 1 p:ään sekä myös miedä mukanaan hankkimansa ikkunan ja hellan, mihin kaikkeen kunta puolestansa suostui. Hinta suoritetaan kohta, kun asuja Olli Wartiainen on pois muuttanut ja lopullisesti mökin kunnan hal- tiurn luomuttanut. —Tähänkaup paan ja myöntiin Olli Wartiai- nen kokouksessa suostui. Toisten Kotalahden tilan mökkien häätä- miseksi maltuutettiin kunnallisia»- takunta ryhtymään kaikkiin tar- peellistin ja lainmukaisiin toimen- piteisiin ensi tilassa. Kunnallislautakunnan tehtä- mäksi annettiin laatia ehdotus ja kustannusarmio Mikonsalmen sil- lan korjaamiseksi, kuntakokouksen aikanaan käsiteltämäksi. Maanjako-oikeudet. Homioikeuden auskultantti Ju- ho Heikki Mar is on mää- rätty Pielisjärmen pitäjän maan- jako-oikeuden puheenjohtajana kä- sittelemään ja ratkaisemaan ne riitaisuudet, jotka omat johtuneet maramaamittari K. M. Kostian lopettamasta ehdotusjaosta mero- tilalla n:o 5 Pielisjärmen pitä- jän Kolin kylässä. Kuntain luottamusmiehet. Läänin kumernöörinmirasto on antamallaan päätöksellä aiheetto- mana hylännyt useiden kymme- nien Kiihtelysmaaran kuntalaisten malituksen sanotun kuntakokouksen päätöksestä syysk. 27 pltä 1909, jolla kuntakokouksen puheenjohto- jaksi malittiin maanmiljelijä A. W. Honkasalo, kuntakokouksen ma- rapuheenjohtajaksi räätäli Pekka Wänskä, kunnallislautakunnan »varapuheenjohtajaksi talollinen Herman Puustinen ja kunnan rahastonhoitajaksi talollinen Juho Piipponen. Sitä mastoin on lää- nin kumernöörinmirasto kumonnut kuntakokouksen päätöksen, mikäli se koskee kunnallislautakunnan pu- heenjohtajan maalia, johon tuli malituksi talollinen Olli Koljonen, koska Koljonen m. m. on kunnalle kiinni tekemättömistään tileistä, joten uusi kunnallislautakunnan puheenjohtajan maali on lainmu- kaisessa järjestyksessä uudelleen toimitettama. Ilomantsin W. P. K:n m.- ja u.-seuran toimeenpanemat 10-ottelut alkoimat sunnuntaina tk. 17 pnä, jolloin kilpailtiin 100 m. juoksussa, kuulantyönnissä ja pituushypyssä. Järjestys oli seuraama: Kuulantyöntö: W. Hukkanen 11,61+9,58= 21,19; A. Tamminen 10,16+8,29= 18,45; H. Makaross 9,32+7,39= 16,71; lähinnä seuraama oli P. Kyötti- nen. Pituushyppy: W. Hukkanen 5,70+5,50= 11,20; A. Hukkanen 4,92+4,82= 9 74- W. Lehtinen 4,77+4,88= 9,65; lähinnä seuraama oli A. Tam- minen. 100 m. juoksu: W. Hukkanen 12 sek.; H. Makaross 12,3 sek.; M. Lehtinen 12,5 sek.; lähinnä seuraama oli A. Tam- minen. Kilpailuja jatketaan tk. 31 pnä, jolloin kilpaillaan diskon- ja kei- häänheitoissa, korkeushupyssä, kol- miloikkauksessa ja häkkijuoksussa. Elok. 7 pnä suoritetaan tämän kymmenottelun miimeiset lajit nim. seimäshyppy ja 1,500 m. juoksu. Palkintoina jaetaan 5 pokalla parhaan pistemäärän saamutta- neille. Palstatilan kauppa. Kauppias Pekka Ryhänen Wii- purista on ostanut opettaja K. Massiselta Tohmajärmen Tikkalas- sa oleman palstatilan 4,500 mar- kan kauppahinnasta. Wastaan- otto tapahtuu ensi kemäänä. Kesäjuhlat oli Oskolan nuorisoseuralla tk. 17 pnä I. Smeinsin talossa. Koko päimän sataa ripotteli mähä mä- liä, mutta illaksi selmeni kummin- kin siksi, että moi ohjelman suorit- taa ulkona. Mäkeä kokoontuikin paljonpuoleisesti. Ensiksi toimitet- tiin urheilukilpailut, joissa kilpail- ttin: seimäshypyssä, keihäänheitos- sa, korkeushypyssä, kuulantyön- nössä ja juoksussa siten, että nuo- risoseuran jäsenet kilpailimat po- kaalista ja pienemmistä rahapal- linnoista ja ulkolaiset rahapalkin- noista. Tulokset olimat seuraamat: pokaalin sai Oima Kärnä 65,5 pisteellä, 1 palk. sai T. Kosonen Märtsilästä 60,2 pist., Il palk. Otto Sykkö 55,6 pist, lii palk. Herman Ehrukainen 38,8 pist. Ohjelman aluksi laulettua „Olet maamme armahin Sunmenmaa", piti termehdyspuheen Kust.Määt- tänen. Runon lausui Simo Smeins ja esitelmän rauhanaatteesta luki Hilja Rummukainen. Mäliajan perästä piti Lauri Haaranen esi- telmän muinaissuomalaisten epä- jumalista. Muorokeskusteluna esi- tettiin Mitä hyötyä on leikistä" ja näytelmä ..Kilpakosijat" onnis- tui tamallisesti. Wielä oli satu, murrejuttu ja kupletti lisäämässä illan lystiä. Wiime lopuksi toiset tumassa tanssimat, toiset ulkona piirissä pyörimät. — Käytös hy- mä, ainoastaan muutamia mä- hemmän juopuneita oli. Tuhka- ja tulirokkoa Hämekos- kellä. Hämekoskella on tuli- ja tuhka- rokkoon sairastunut 6 lasta ja 1 aikaihminen. Lapsista on jo2kuol- lut tulirokkoon. Kalkin kuljetus tvaltionrauta teittä. Rautatiehallitus on hylännyt ..Aktiebolaget Ruskeala" nimisen osakeyhtiön anomursen saada käyt- tää tamallisia katettuja maunuja niinimatoissa kuljetettamaa kalkkia marten, maan on kalkkia, kuten tätä ennenkin, kuljetettama sitä tarkatusta marten olemissa mau- nuissa. Nurmeksesta kirjoitetaan Joensuun uimaseuran mierailun johdosta meille seuraa- maa: Milloinkahan Nurmeksessa pääs- tään niin pitkälle, että laitetaan mäkinainen uimatorni ja rume- taan ihan perinpohjin tekemään työtä uimataidon lemittämiseksi paikkakunnallamme. Erinomaisen tärkeätä olisi kunkin oppia edes osapuilleen hallitsemaan ahtolan maitokuntaa. Nyt kun innon tulta Joensuun Uuimaseuran pojat kämi- mät lietsomassa täällä, niin edis- täkäämme tuota paloa aiman ku- lomalkeaksi, jotta sen liekin läm- mittäminä kykenisimme saamaan aikaan kunnollisen uimalaitoksen Nurmekseen. Ennen uimanäytäntöä samana päimänä pantiin toimeen urheilu- kilpailut kolmiottelussa, nim. kuu- lan työnnössä, keihäänheitossa ja pituushypyssä. Niissä saamutti parhaimman tuloksen Mikko Holm Joensuun ..Katajasta", I palk. mi- tali 255,78 pistettä. Il palk. mi- tali Urho Peltonen S. L. U:n Nur- meksen osastolta 250,05 pistettä ja III palk. mitali I. Leinonen ^Nurmeksen N:seuran Moim. & U. osastosta 236,52 pistettä. Par haimmat yksityistulokset eri urhei- lulajeissa olimat: kuulant. M. Holm 11,61 mt. mas. ja 12,4 mt. oik. = 23,65 mt., keihäänheitossa Urho Peltonen 38,5 mt. mas. ;a 45,84 mt. oik. — 84,34 mt. ja pituushypyssä niinikään Urho Pel- tonen 5,31 mt. mas. ja 5,38 mt. oik. = 10,69 mt. Mainitsemista ansaitsee että Urho Peltonen on heittänyt keihästä koko joukon yli 90 mt., mutta nyt hänen kätensä olimat hieman kipeät. Mielä illemmalla suoritettiin 5,000 m. juoksu, jossa ensimäisen palkinnon sai A. Lihr Joensuusta, aika 18 min. 9 sek., toisen palk. A. Kauppinen, rautatien työmies, aika 18 min. 26 sek. ja kolman- nen palk. Aame Lang S. L. U:n Nurmeksen osastosta, aika 18 min. 44 sek. Juoksuun otti osaa 12 miestä. Maikka aamulla taimas uhkaili ja antoikin mettä runsaasti, sul- keutuimat kumminkin piimien suut siksi, että moitiin kilpailut ja näy- tännöt suuremmitta häiriöittä suo- rittaa. Olkoot yllämainitut ur- heilumuodot kannustajina Nur- meksen pojille. miks'ei myöskin tyttärille, oikein elämiseen. Nous- koon Karjalan kansakin reippaana, moimakkaana ja yksimielisenä hei- moushenkeänsä maalimaan. Aset- takoon se päämääränsä selmäksi, puhtaaksi ja jaloksi! Taloudellisesta yhteis- toiminnasta. yhteistoimintaa on harjoitettu jo ammoisista ajoista kaikkien kansojen keskuudessa, milloin hy- män, milloin pahan palmelukseen. Mutta masta miime kuluneen muosisadan loppupuoliskolla sai yhteistoiminta uutta mirikettä, kun sitä kehotettiin ja rumettiin käyttämään kasmatuksen mälikap- paleena hymän palmelukseen suu- remmassa määrässä sekä henki- sellä että aineellisella alalla. Erittäinkin on taloudellinen yh- teistoiminta, jonka tarkoituksena on aineellisen toimeentulon parem- maksi saattaminen, mennyt maas- samme osuustoiminnan nimellä aimo askelin eteenpäin muuta- mien muosien kuluessa, liikkuen talouden miltei kaikilla aloilla. yksimielisiä ollaan siitä, että taloudellista hyminmointia edis- tää suuressa määrässä se, että maksamme tarpeistamme niin mä- hän kuin mahdollista ja myym- me tuotteemme niin kalliista hin- nasta kuin suinkin, samalla kuin koetamme elinkeinoamme hoitaa järkiperäisesti ja kunnollisesti. Myynnin suhteen ei usein jou- duta pulaan; sillä myymme ta- mallisesti sitä, mitä on liikene- mään; mutta ostamisen suhteen on toista, kun yksilöinä olemme siksi paljon tapojen orjia, ettemme aina osaa, tahi oikeammin sanoen emme tahdo armostella, mikä on tarpeellista ostettamaa, mikä ei, ja mielä mähemmin kiinnitämme huomiotamme siihen, edistämmekö tämän tai tuon tamaran kulutta- misella oman maiko mieraan maan ja kansan hyminmointia. Mutta kun seurat ja osuuskunnat, joiden toiminta-alana on m. m. kansalaisten kohottaminen aineel- lisesti, eimät armostele, mikä oi: tarpeellista ja mälttämätöntä os- tettamaa, mikä ei, tahi mikä edis- tää koko kansan taloudellista hy- minmointia, mikä ei, se on ker- rassaan anteeksi antamatonta mä- linpitämättömyyttä. Silloin nou- semat he itse itseänsä mastaan, ja mitä siitä on seurauksena, sen tietää jokainen sanomattakin. Että mainitsemamme kaltaista mähemmin harkittua tamarain hankintaa yhteistoiminnallisesti harjoitetaan, siitä tulee jokainen marmasti makuutetuksi pistäytyes- sään osuuskauppoihin maamme en osissa ja luotuaan katseensa, maikka pintapuolisenkin, näkösällä olemiin tamaroihin. Taloudessa mälttämättömästi tarwittawien esi neiden ja kulutusaineiden ohella näkee niissä, Harmoja pdikkeuksia lukuunottamatta, lautakoilla, näy- tekaapeissa y. m. monenlaatuista, ja mikä pahinta ulkomailta tuo- tua, ala-armoista sälyä ja rihka- maa, jommoisten tamarain mä- liitäminen osuustoiminnallisesi on sula määryys sitä periaatetta mastaan, joka on osuustoiminnan aiheuttanut. Ei myöskään näytä kylliksi pan- taman armoa kotimaisen tuotan- non tunnetuksi tekemiselle ja käy- tantövn saamiseksi, mikä mieles- tämme on yksi niitä kaikkein tär- keimpiä keinoja, millä kansamme taloudellista hyminmointia moi- daan kohottaa. Myöntää tosin täytyy, että osuuskaupoilla mainitsemissamme suhteissa on ollut maikeutensa. On näet, kun osuustoiminnan tuottama hyöty oli mielä lukui- salle enemmistölle tuntematon,' ollut simu yksityisten kauppiaiden medettämä ostajakuntaa puoleen- sa ja niin ollen omat osuuskau- pat laillaan joutuneet kiusaukseen hankkia yksityisten kauppaliikkeiden tamoin marastoihinsa mainitse- mamme laatuisiakin kamaroita, jotta marasto olisi monipuolinen ja tyydyttämä sellaisiin tamaroi- hin tottunutta ostajakuntaa. Mutta nyt kun yleisö jo mä- hinerin on tottunut huomaamaan yhteistoiminnan hyödyn kaupan-' kin alalla, niin on aika ryhtyä suuntaamaan osuuskauppojen toi- mintaa siihen, että samalla kun ne mälittämät jäsenilleen kunnol- lista ja tositarpeellista tamaraa haimalla, ne myöskin kasmatta- mat heitä tulemaan toimeen il- man kaikenlaisia turhia koristeita ja hetuleita, joka tapahtuu parai- ten siten, etteimät moisia tama- roita ensinkään tilaa marastoi- hinsa, kuin myöskin herättämät heissä rakkautta kotimaan teolli- suuden tuotteisiin vitämällä mii- meksimainittuja tarjolla ja terot- tamalla niitä myydessään ostaja- kunnalle, miten monipuolinen hyö- ty siitä on maallemme ja sen kansalle, kun niitä käytetään eikä, ulkomaalaisia, milloin omakin maa moi niitä tuottaa. Siis poistettakoon taloudellisen yhteistoiminnan aloilta kaikki, mi- kä on mierasta silloin kun on ko- toista säätämissä, ja sellaisten suhteen, joita ei oma maa tuota, pidettäköön silmällä sitä, omatko ne tarpeellisia ja kansamme ta- loudellista maurastumista edistä- miä, maiko ei, ja meneteltäköön sen mukaisesti. C/3 CU CO SO CO CO I CO Muualta Suo mesta. 1 yliopistolliset lomakurssit alkamat Helsingissä tulemana maa- nantaina t. k. 25 pnä. Kun tu- lemillakin kursseilla tulee luennoi- maan useita tunnetutta yliopisto- miehiä, niin muodostunee kurs- f seista marsin mirkistämä ja opet- tama tilaisuus maaseutulaisille. Muutetut nimet Miipuriu liu- «otuksille. Pietari heinäk. 16 pnä. Mii- purin mallotuksen 200-muotismuis- ton johdosta on kaikkeinkorkeim- masti määrätty, että kaupungin^ linnaa on kutsuttama ..Petrosskin linnotukseksi" ja itäisen marustuk-' sen keskiosan nimenä on olema ..Apraxin" sekä erään läntisellä marustuksella oleman patterin ni- menä ..Tshernyshoss". Wenäläisten, Suomen suuri- ruhtinaanmaassa olemain opetuslaitosten johtajaksi on — kertoimat sunnuntain me- näläiset lehdet — nimitetty Mos- koman koulupiirin piiritarkastaja, tod. malt. Smoljaninom. Suuria warkauksia Sawonlin- nan rautakaupassa. Joku miikko sitten pidätti Sa- monlinnan poliisi Samonlinna» Rauta- ja rakennusaineiden kaup- pa o. y:n rengin Adam Luukko- sen, kotoisin Säämingin Särkilah- delta, epäiltynä useampiin sano- tussa liikkeessä miime aikoina ta- pahtuneisiin markauksiin. Sen jälkeen on poliisi toimeen- pannut ahkerasti tutkimuksia, ja on niistä selmille käynyt, että ren- ki Luukkonen on jo pitemmän ajan kuluessa marastanut yhtiön myy- mälästä ja marastohuoneista ta- maroita, joiden armo nousee suu- riin summiin, useampiin tuhan- siin markkoihin. Marastamiansa tamaroita on renki L. myynyt tä- hänastisten tietojen mukaan 38 henkilölle, jotka omat niitä osta- neet siitä huolimatta, että omat hymin tietäneet, millä tamoin ta- marat olimat hankitut. Maanantaina oli asia Alusta- man käsittelyn alaisena Samon linnan raastumanoikeudessa ja ly- kättiin se lisäselmitysten saamista marten elok. 1 päimään. Suuri joukko juttuun sekaantuneita henki- löitä tulee silloin myös haastetta- maksi oikeuteen. Surullinen onnettomuus — lapsi palanut kuumaan wey- pataan. „ . Säämingin Kallislahdella jätti torstai-iltana talollisen Mälkösen maimo 2 l '„ rouotiaan poikansa tuman lattialle hellan miereen leik- kimään, mennen itse ulos aska- reilleen. Kun hän) jonkun ajan B S" &3 ■-S v- C/2 tfi Ui 9» 0» S" < t* S ■ o 3" s. SL sr