N:o 130 I9JO. KAIKTJ. Keskiviikko a Marraskuun 9 ci^vtinö kaimerrettu omistus- ja nimikirjoituk- set. Todellakin kaunis teko, joka kelpaa esimerkiksi kelle hymänsä, joka osaa ja tahtoo antaa tunnustusta palmelijoit- tensa maimoille. Muuten on lahjoit tajan luona aina pidetty palmelijatta- ret perheeseen kuulumina, eikä niinkun nykyaikana ainoastaan työntekijöinä, joilla ei perheen kanssa ole m:- tään yhteistä. — Suuremmöinen tilaus We- näjän maltio on tehnyt toiminimi .Bröder Äström"'iltä täällä suuren sa- tulatil -mksen sotlimäkeään Il >arlm, m- mit. kokonaista 12M0 I-Mlm. >ch- den tilaus puolikolmattamiljoonaa mark kaa. — Tilauksen marmennus tapah- tunee näinä päiminä. — Helppotajuisen konsertin an- toi eilen täydelle huoneelle Seurahuo- neella Oulun Orkesteri kapellimestari T. Kuulan johdolla. Koska tämä oli ensimäinen tämän syksyisistä helppo- tajuisista konserteista, niin odotettiin sitä erityisellä mielenkiinnolla, marsin- kin sen takia kun orkesteri nyt ensi ker- taa on kotimaisen kapellimestarin joh- dettamana. Joskaan orkesteri ei mieläkään ole täysilukuinen, niin siitä huolimatta tuntuimat sen esitykset marsin mehe- miltä ja täydekkäiltä. Jo ensimäistä numeroa esitettäessä tempasi orkesteri yleisön mukaansa ja Järneseltin Kors- Holmaa esitettäessä se haltioontui. Paljon kaunista saimme kuulla ja lisää mielä halusimme. Niinpä konserttimes tari E. Schulzc kaikkea kiitosta an saitseman solo-esityksensä jälkeen sai suorittaa mielä ylimääräisen numeron. Marsin huolellisesti harjoitetulta tuntui Sibeliuksen Pelleas ja Melisande. Mutta epäilemättä olisi sen maikutus ollut mieläkin suurempi, jos yleisöllä olisi ollut tilaisuus tutustua sen sisäl- iöön jonkinlaisen tekstin amulla. Millä lämmöllä ja innolla kapelli- mestari T. Kuula oli orkesteriaan har- joittanut ja yksityiskohtia myöten osan- nut hioa, osoittimat marsinkin pan miimeistä ohjelman numeroa. Yleisö palkitsi esitykset moimakkailla käsienta- pumksilla. Konsertin lopussa kaikuimat salissa hymä-huudot. Emme moi muuta mm onmteua kapellimestari Kuulaa tästä ensimäi- sestä moitostaan. Kun nyt kerran olemme saaneet or kesterin johtajaksi suomalaisen miehen ja mielä sen lisäksi marsin lupaaman musiikkimiehen, niin emme kiitollisuut- tamme hänelle moi muulla tamalla esit- täa kuin siten, että miehissä ja naisissa saamumme kuulemaan tilaisuuksien sat- tuessa orkesterin esityksiä. — Kansanko,lsertti. Palokun- nantalolla on tänään klo 8 ill. ensi- mäinen Oulun orkesterin kansankon- sertti tällä soittokaudella. Orkesteri esiintyy nykyisin perinpohjin muuttu- neena. Uudet omat soittajat. Uusi on johtajakin, sämeltäjä T o i m o Kuula, josta mitä kiittämimpiä nnes- tiä on seuduillemme saapunut. Suo- malainen mies on siis johtajan pai. kalla, joten on syytä toimoa, että suo- malainen musiikki on saama enemmän nlaa orkesterin ohjelmissa. Tiedäm- mekin, että niin tulee tapahtumaan. Jo tämäniltaisessa konsertissa on m. m. hra Kuulan omia sämellyksiä. On siis entistä enemmän syytä sulkea nä- mä konsertit nleisön suosiolliseen huo- mioon. Yleisön runsaasta kannatuk- sesta riippuu orkesterin mastainen elämä, marsinkin nyt, kun maltioamun saanti moi esteitä kohdata. — Sairaussnhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 11 Watsa- ja suolikatarria ... 7 Kurkkuröhkää 14 Tuhkarokkoa () Vihurirokkoa f Hinkuyskää •"* Yht. 45 ErLcin virkavapaus- liafctniiEfcit johdosta. Sanomalehdissä on kierrellyt uuti- nen, jonka mukaan Senaatti on Maan- miljelyshallituksen esityksestä emännyt Meijerikonsulentti S. W. Paasimaa- ralta pyydetyn mirkamapauden keino- tekoisen moin malmistustapojen tutki- mistä marten koti- ja ulkomaalla muka sillä perustuksella, että sanotun moin malmistus on laitonta ja että herra Paasimaara on asetettu syytteeseen sen malmistamisesta. Nyt tarkoittaa se kiel- tämä asetus, johon maanmiljelyshalli- tuksen syyte perustuu, margarii nin s. o. eläinrasmasta malmistetun keinotekoisen moin malmistusta, jolla silloin kun tuo ivanhentunut asetus il- mestyi, pelättiin moitaman määrentää juuri mainetta saamuttanutta ulosmien- timoitamme ja siten maikuttaman hai- tallisesti sen kauppaan. Itse kieltokin annettiin maan «toistaiseksi", maikka sitä ei ole mielä peruutettu. Eduskun- ta on tosin hymäksynyt lain, jonka mukaan margariinin malmistus olisi lumallinen maassamme, mutta se ei saanut mahmistusta korkeimmassa paikassa, maan palautettiin senaattiin, jonka tulisi tehdä uusi ehdotus ..hal- linnollista" tietä — ja sillä jälellä asia yhä mielä on. — Suomi, tuo eturintaman maa uudistusten alalla, kieltää siis mielä kansan itsensä paras ta tarkoittaman elinkeinon, joka kaik- kialla muualla, yksin Venäjälläkin, on lumallinen. Mutta kuten sanoimme, tuo kielto ja margariiniasetuksen koko henki tar- koittaa oleomargariinista s. o. eläin- rasivasta malmistettua moin mastiket- ta, eikä kasmimoita, jonka malmistuk- sesta ei tuon asetuksen ilmestyessä tietty niin mitään ja jolla ulosmientimoin määrentäminen on mahdotonta. Mutta herra Paasimaaran „moi" malmiste- taan puhtaasta kasmi- (kookos) ras- masta, joten se ei sisälly usein maini- tun asetuksen henkeen ja jota useat ete- mät lakimiehemme eimät katso moitaman siihen somelluttaa. Ntin on asia muissa kin maissa. Margariinin malmistus on erityisten säädösten ja ankaran mal- monnan alaista, jotka eimät käsitä kas- mimoita. Tällaisen termeellisen, luonnonmaita täysin mastaaman, mutta halpahintai- sen moimastineen malmistamisen suu- ren kansantaloudellisen merkityksen kä- sittänee jokainen ennakkoluuloton hen- kilö. Ensiksikin saa siitä mähämarai- sempi mäestö termeellistä, ramitsemaa ja ehdottomasti puhdasta, halpahin- taista ramintoa. Toisekseen maikuttaa sln^malmistaminen edullisesti meijeri- liikkeeseemme siten, että kun se tunkee huonon, mutta nykyään korkeassa hin- nassa oleman maatiaismoin käytännös- tä, yhtymät karjanomistajat yhä enem- män ja enemmän meijereihin hyödyksi itselleen ja ulosmiennillemme. ) Että kyseessäolema kasmimoi todella on näi- tä maatimuksia täysin mastaamaa lai- tetta, osoittaa paraiten se yleinen miel- tymys, jolla se on mastaan otettu. Ennen on tällaista kasmimoita tuotu ja tuodaan mieläkin ulkomailta, mutta kun nyt kotimainen mies ryhtyy sitä omassa maassamme malmistamaan, asetetaan hänelle kaikellaisia mahdolli- sia ja mahdottomia merukkeita ja es- t^itäTmallankm juuri sen keskusmiras ton puolelta, jonka huolena maamme maataloudellinen maurastuminen on, muka medoten manhentuneisiin, kaiken merkityksensä menettäneisiin asetuksiin ja tulkiten niitä mahdollisimman ahdas- mielisesti, ennenkun on edes todistettu- kaan, että kysymyksessä olema teollisuus on niiden alainen. Ei kumma, jos tuo niin yleisesti malitettu yritteliäisyyden puute on suuri maassamme ja kansa laisillamme. Ei sitä ainakaan tällä alalla kehoiteta eikä innostuteta. Ja olkoon, että kasmimoihin hy mällä tahdolla möisi ulotuttaa tuon perusteettoman ja taloudellisesti ma- hingollisen manhan asetuksen margarii- nin malmistamisesta. Aiman lähimmän tulemaisuuden kysymys on keinotekoi sen moin malmistamisen laillistuttami nen, sitä kansan etu maatii ja maatii kipeästi. Maikkakin asioiden kulku se naatissamme nykyään onkin etanan kul- kua hitaampi, täytynee tuon ..hallin nollisen" asetuksen kohdakkoin malmis- tua. Silloin maatii oma etumme, että meillä on omia miehiä, jotka kykene- mät pelastamaan tämän tärkeän teolli- suudenhaaran itsellemme. Ulkomaalai- set, jotka kotimaassaan omat siihen pe- rehtyneet, omat kyllä heti malmiit anas- tamaan sen haltuunsa. Siitähän meillä kyllä on kokemusta esim. juuri meije- riliikkeemmekin alalla. Huudetaan sitten maan suomalaisten saamattomuutta. Mutta kun kotimainen ammattimies haluaisi maralle malmistua. estetään hän siitä — pysyköön kotonaan ja lestissään! Onhan aikaa muka sittekin, kun elinkeino on mapaa! Mutta silloin se jo on toisten hallussa. Ihmettele- mättä ei siis moi olla maanmiljelys- hallituksen ja senaatin lyhytnäköisyyttä, ettemme sanoisi pikkumaisuutta, kiel- täessään kyseessä oleman mirkamapau- den. — Mäenlasku Oulussa. Tääl- lä kuluman marraskuun 16 pnä ja seuraaman jouluk. 7 pnä toimitetta- man rakennus- ja mäenlaskun toimi- kunnan puheenjohtajana on läänin ku- mernööri määrännyt sijastaan kunnal- lispormestari Pekka Turpeisen toimi- maan. Lasku tulee käsittämään myös- kin Alalaanilan maan, joka ensi muo- den alusta tulee kaupunkiin yhdistet- tämäksi. — Lääuiuwirkamiehet. Sitten- kun kruununmoudinmirka Haapajärmen kihlakunnassa, sen entisen haltijan kuo- leman kautta, on joutunut amonaiseksi, on läänin kumernööri t. k. 4 pnä määrännyt Pyhäjärmen piirin nimis- miehen E. I. Jatkolan oman loimen- sa ohella toistaiseksi hoitamaan sanot- tua kruununmoudinlvirkaa, mapautta- malla samalla hänet saman kihlatun- nan henkikirjoittajanmiran mäliaikai- sesta hoitamisesta sekä määräten Haa- pajärmen piirin nimismiehen Wilho Leinon niinikään oman toimensa ohel- la miimemainittua mirkaa toistaiseksi ja kunnes toisin määrätään mäliaikai- sesti hoitamaan. Suomussalmen piirin nimismies Emert Asehan on yksityisten asiain takia saanut mirkamapautta kuukauden ajaksi, t. k. 8 pstä lukien, ja on kant- tori I. W. Roinila määrätty sill'aikaa hoitamaan nimismiehenmirkaa maini- tussa piirissä. *) Senpä touotfi omatkin meijerimiehemme yhä äänekkäämmin rumenneet maatimaan keinotekoisen moin irtaannuttamista ja kat- somat sen kiellon ainakin osaksi oleman syy- nä useiden osuusmeijerien taloudelliseen ah- dinkotilaan. Mm läänin nmhiicktilMs. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet li) pnä lokakuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 .. 2 8 2: 72 48 ast. moit. 2: 72 10 .. „ 2: 73 15 2: 73 18 2:69 6 99 tt Yhteensä 97 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 73 p. keskihinta 2 mk. 72 ,i p., alin hinta 2 mk. 69 p. — Kieltäytyy ehdokkuudesta. Edusmies Kalle Mnllylä, Kala- joelta, on kieltäytynyt edustaja-ehdok- kaisuudesta lähestymissä maaleissa. — Suomal. Puolueen kokous Limingassa pidetään ensi sunnuntai na klo 4 i. p. kunnanhuoneella. Kes- kustellaan m a a l i a s i o i s t a y. m. tärkeistä kysymyksistä. Puolueeseen tukeutumia paikkakunta- laisia kehoitetaan lukuisasti kokoukseen saapumaan. — Maito helponnnt. Limingan osuusmeijeri on päättänyt alentaa mai- don hinnan entiselleen. — Lokatviemäri Kajaaniin. Ka jaanin kaupunkiin omat kaupungin mal- tuusmiehet päättäneet rakentaa loka- Viemärilaitoksen. Nyt rakennettamaksi päätetyn osan lokamiemärilaitosta kus- tannusarmio nousee noin 120,000 mkaan. — Kaik. Kaj. — Murha- ja itsemurhayritys! Pöyristyttämä »verityö on tapahtunut sunnuntaita masten yöllä Pyhäjärmen kirkonkylässä, jossa tal. Hiski Jatkola on asunnossaan kamalalla tamalla sur- mannut maimonsa, leikkaamalla hänen kurkkunsa poikki ja sitten tehden itsel leen saman työn jääden kuitenkin mielä toistaiseksi eloon, maikka lääkärin arme- lun mukaan toimottomaan tilaan. Ta- paus on tehnyt kaamean maikutuksen paikkakunnalla, marsinkin lähiympäris- tössä, siitä huolimatta, että tuon pari- kunnan surkean kuuluisan perhe-elämän johdosta, joka alkoi jo ennen mihki- mistä, kaikki sitä näkemään joutuneet omat ikäänkun odottaneet siitä mielä kerran pahempaakin kuuluman. Tar- minnee tuskin mainita, että mäkijuo- millä on tähänkin tekoon ansiokas osansa. — Murhapolttaja wangittu. ..Liitto" kertoo, että Haapamedellä pa- loi t. k. 2 päimän iltana rouma Kat- teluksen heinälato eräällä Aittosuo- nimisellä niityllä. Seuraamana päi- mänä huomattiin jälkien palopaikalta miemän Matti Koimuahon asumaan torppaan. Heti rumettiinkin epäile- mään tekoon syypääksi mainitun torp- parin poikaa Heikkiä, jota kämelytet- tiin ja aiman oikein, jäljet sopimat mainiosti hänen kengistään lähtemiksi. Poika mangittiin tämän y. m. todis- teiden perusteella ja lähetettiin läänin mankilaan. Kerrotulla paikalla, jossa lato oli, on ennenkin harjoitettu kaikellaista il- keyttä, nähtämästi kostoksi omistajalle. Lato, jossa oli jommoinenkin määrä heiniä, oli makuutettu kunnan paloapu- yhtiössä. — Äiti salannut lapsensa. Miime lauantaina t. k. 5 pnä man- gitsi Raahessa poliisi Kuusamosta ko- toisin oleman palmelijatar Sosia Ma- tilda Kuoringin, joka oli yksinäisyy- dessä synnyttänyt lapsen ja salannut sen. Sikiötä ei ole mielä löydetty. Poliisitutkintaa asiasta jatketaan. — K. T. — Masiinoita Kalajoen kir jeeseen, joka on ollut tämän lehden 121:ssä numerossa. Siinä on nimi- merkki ..Auttinen" tuonut ilmi mas- tustaman mielipiteensä puolueiden yh- deksi maaliliitoksi yhtymistä mastaan. Senjohdosta tekee mieleni kysyä, eikö hymä ..Auttinen", kansamme ole kyl- lin suuressa maarassa tarmitakseen ehjyyttä? Eikö puolueraiivo ole sitä jo kyllin sirpaleiksi repinyt? Pitääkö mieläkin malittaa laulajan sanoilla: „Ei Aunus, Wepsä tunne, kust' Ees- tein kulkemi tie, ei Karjala tiedä, kun ne jo Kainuu häipynyt lie." — Vie läkö jatketaan puolueraimoa, johon kansan pohjakerrokset omat kyl- tyneet? Mieläkö sokeaa meljesmihaa, joka on jo rikkonut niin monien kan- salaisten, sukulaisten ja ystämysten mälit ja antanut aseita kan- sallista olemustamme mi- haamien käsiin? „Auttisen" yksilöllistä mielipidettä mastaan nousemme itsetietoisina, me maan muokkaajat, täällä Kalajoella ainakin ja uskallamme mieläkin mäit- tää, ettei yhtymisestä olisi laimistusta maaleihin menemille, maan päinmas- toin. Pois siis puoluemimma kaikessa moimattomuudessaan ja tehkäämme niinkuin nykyoloc maatuvat ja käy käämme ilman puoluekiistelöä yhtenä miehenä maaliuurnalle, näyttämään, ettemme oikeuksistamme luomu? — Ei muuta sitten tuin onnea yhteisioimin- nalle, toimotlaa ainakin Pura. Nojiin kirje. Kittilästä, lokak. 30 pnä. T a l m i on jo todellinen tulossa. Se olikin termetullut, sillä heinät ja puut omat monissa kyläkunnissa soi- den ja purojen takana. Samoin on milja- y. m. tarpeet haettamat kirkon- kylän y. m. kylien maantiemarren kau- poista ja kelin tullen rautatien pääs- tä Romaniemeltä. Nyt marsinkin tä- nä muonna oli keli tarpeen, kun kun- taamme tuli täysi katomuosi miljan suhteen niin täydellinen, että koko seu- rakuunassa jätettiin kaikki elot riiheä- mättä, lukuun ottamatta muutamia kyläkuntia, joissa puitiin, maan tulos oli niissäkin hymin kehno. Tukkihommia tulee tänne useampaan paikkaan. Ne omatkin tar- peeseen seudun mäestön ansiopaikoiksi tällaisena katomuonna: kunhan maan ei taas, kuten usein ennen, puulaakien työnjohtajat täyttäisi työpaikkojaan muualta tulmimalla työmäestöllä, sillä tänä muonna luulen kyllä paikallisen- kin mäestön riittämän oman kuntam- me työalueisiin. Ja olisihan oikeus ja kohtuus ottaa ennenkaikkia oman kunnan mäestö tukkitöihin, sillä nehän ne ylläpitämät muutoinkin paikkakun- nan liikkeitä ja yhteiskunnallisia lai- toksia. Porohoito-ohjesääntöä uudistamaan on malittu 7-miehinen toimikunta, joka pian käynee tehtä- mää,isä toimittamaan, sillä sääntöeh dotus on malmistettama ensi jouluk. kuntakokoukselle tarkastusta ja muita toimenpiteitä marten. — Toimoisin, että toimikunta onnistuisi työssänsä ja olemien olojen sekä Lapin neumot- telukomitean laatiman yleisen porohoi- toasetuksen pohjalle, (joka asetus par- aikaa on senaatin asianomaisella esit^ telijällä malmistettamana tullaksensa sittemmin yleiseksi porohoitolaiksi), laa- tisi uudistetut säännöt. — Tässä asias sa on molemminpuoliset sekä porohoi- don että maanmiljelyksen edut huo mioon otettamat. Kuntamme uudistettujen paloapu- yhdistyksen sääntöjen mu- kaan on nyt syksyn kuluessa tehty uudet makuutukset koko seurakunnassa. Tämän kirjoittaja ei mielä tiedä, kuin- ka suuri tulee makuutusten yleinen summa olemaan, sillä osa makuutus- papereita on mielä keskeneräisenä pii- rimiehillä, eikä johtokunta ole mielä moinut yhteenlaskelmia laatia. Kui- tenkin moinee sanoa, että makuutusten yleinen summa, mikä oli tähän asti- sessa kuntamme paloapuyhdistyksessä noin 1 miljoona 100,000 mkaa, nou- see puolella entisestään eli 2 miljoo- naan kahteen tai kolmeensataantu- hanteen mkaan. Kymmenmuotistilastot, joita maanmiljelyshallituksen toimesta on kerätty maataloudellisista oloista Suomessa, omat täälläkin täytetyt eri- tyisten malittujen toimimiesten kautta. Näiden tilastojen otto on, kuten luon- nollista onkin, alkuperäisessä maalais- oloissa elämän kansan kesken herättä- nyt mietteitä, että ..mitähän sekin hom- ma lienee?" — Naapurikuntamme Romaniemen erään kyläkunnan asuk- kaat olimat niin suuresti asiasta ol- leet huolissaan, että olimat päättäneet pitää eräänä suunnuntai-iltana yleisen kokouksen, jossa oli ..päätettämä, mitä mastataan noihin 50 kysymykseen, joi- ta on senaatista lähetetty"*). Tämän kirjoittaja ei tiedä, minkälaiseen tulok- seen siinä kokouksessa on tultu, mutta muutoin se on hymin kumaamaa ajan makamuutta ja kansan epäilystä ny- kyisen hallituksen suunnasta, joskin sa- nottujen tilastojen suhteen onkin mää- rät käsitteet olleet olemassa, jotka kyllä toimihenkilöiden selityksillä lienemät suuresti hälmenneet. Kittilän seurakunnan kirk- k o u r k u a s i a on nyt päättymäisil- lään, niin että pian saanemme kirk- koomme urut, joiden laittamispuuhaan eli rahamarain keräykseen on ryhdytty lähes 20 muotta sitten silloisen kirkko- herramme, romasti F. A. Carpenin alotteesta. Urkukassassa on entisiä maroja 3,300 mk. ja tarkoitus on saa da l,000 mk. lisää, joten saataisiin 4,300 mkn armoiset urut kirkkoomme. Niiden kaupastakin on jo sopimus ur- kutehtailija Thulen kanssa Kangas- alalta. — Paraikaa omat keräyslistat seurakunnan eri osissa liikkeellä olleet. Kehoitan mieläkin niitä, jotka eimät ole niihin panneet lahjoitusta, pistämään edes pienen roposen, sillä näin tamoin kertyy puuttuma summa. Waltiiopäimä edustajan maalit omat parin kuukauden perästä taas uudelleen käsissä. Tähän asti ei ole julkisuudessa mielä mitään puhut- tu Lapin edustaja-ehdokkaista. Rohkenen alottaa ja '-"fua nimen Matti Termaniemi, - pii rin edustajaehdokkaaksi. Lappalainen. pikku uutisia. — Ruotsalaiset valitsijat suomalai sissa waalipiireissä. Tällä otsakkeella N. Pr., nähtämästi lähinnä sen johdosta, että *) Tilastokaamakkeet sisältämät f>0 sa re lettä. ent, senaattori (Gripenberg on nytkin lupautunut nuorsuomalaisten uialliopäiivä- miesehdokkaaksi Miipurin läänin läntiseen ivaalipiiriin, surkuttelee suomalaisten paik kakuntain ruotsinmielisiä ivalilsijoita, jotka euvät moi käyttää äänimaltaansa „oman- tuntonsa"!» mukaisesti. Mutta lehti kellit- taa näitä herroja ja naisia kuitenkin anta- maan äänensä ivähimmän huonoille suo malaisille ehdokkaille ja lonvoo, että hra Gripenbergin kaltaisia «ulkopuolella kieli- puolueiden" (!) olemia ehdokkaita muissakin suomalaisissa piireissä asetetaan. Niin tietenkin tehdäänkin, jolfei ruotsa- laisen kansanpuolueen jäsenten larmitsisi omantunnon tuskiin joutua. Niinpä Oulun läänin eteläisessä maalipiirissäkin on taas asema tässä suhteessa „sel!vä". Mitenkä sensijaan lienee niitten suomalaisten oman tunnon laita, joitten tästä syystä täytyy antaa äänensä „wähimmän huonoille suo- malaisille?" He tosin omat äänestäminään Knuutilan Mikkoa, Siiraa y. m., mutta joku muu se malituksi tulee Hm. — „Ianootvaiset mctten tykönä". Toissa päimänä myytiin huutokaupalla kaupungintalon pihamaalla takamarikkoon otettua ja kruunulle tuomittua miinaa, spriitä, konjakkia y. m. yhteensä 130 litraa. Tämä harminainen huutokauppakamara oli kin houkutellut tilaisuuteen oikein satoihin nouseman joukon „janoomaisia sieluja". Harmat kuitenkin olimat ne „onnelliset", jotka pääsimät osallisiksi tästä iloliemen paljoudesta, sillä koko summa myytiinkin kolmessa osassa, eikä mähissä erin, kuten yleisön hartain toimomus oli. * — Nnupala taas puuhaa. M maist. Nuupala on senaatilta anonut, että hänelle myönnettäisiin yhteiskunra-olojen tutkimista marten ulkomailla 10,000 mkan muotuinen apuraha, jota olisi suoritettama kunnes hän tutkimustensa päätyttyä olisi saanut tilai- suuden niiden tuloksia yhteiseksi hymäksi käytännössä somelluttamaan. * — Lakiehdotusta muokataan. Mosko- massa ilmestymälle Rusk. Slomolle sähkö tetään Helsingistä, että menäläisten oikeuk- sien tasoittamista Suomessa koskema laki- ehdotus on parastaikaa uudestaan muokat- tamana. Wasta tässä uudessa muodossa jätetään se maltakunnanduumalle. * — Laululla tervehtimässä kirjailijatar Helmi Setälää hänen maanantai-iltana täällä pitämänsä miimeisen luentonsa jäl- keen, kämi täkäläisen yhteiskoulun oppilas ten laulukuoro. ..Llltto" i>l kckMS. Muutamat Liiton kirjoitukset ja eri- tyisesti sen pääkirjoitus n:ossa 127 pakottamat maalaisen lausumaan suo- ran ajatuksensa niistä. — Jo kirjoi tuksen otsikko on omiansa herättämään erityistä huomiota. Siinä tapaa sa- man menettelytaman kuin jo Raama- tun ensi lehdillä näemme malheenhen- gen käyttämän, nim. synnyttää puhu- teltamissaan epäuskoa totuuteen. Ku- kapa ei muistaisi noita miettelijäkäär meen alkusanoja. Kun nyt uusien maalien edellä rau- haan ja sominnollisuuteen pyrkimä maalaiskansa haluaisi heittää r.uot ai naiset riidanaiheet, tuon agitaattorien kiihotuksista syntyneen epäuskon naa- purinsa rehellisyydestä ja yhteishymän tarkoituksesta, niin se saa ..Liiton" johtohercat hätkähtämään. He näke- mät tässä suuren maaran kenelle ja minkämuoksi? -- niin, kenelle ja minkämuoksi? — sopii heiltä kysyä! Niinpä esim. Haapamedellä tunsimat kansalaiset olemansa halukkaita pääse- määän yhteisliittoon ensi maaleissa. He pitimät neumotteleman kokouksen, jossa jo mallitsi sellainen henki, ettei enään kukaan osannut epäillä toistensa rehellisiä tarkoituksia. Nähtiin kaikki oleman saman emon lapsia. Tästä annettiin tieto Oulun lehtiin. ..Kaiku" ja ..Kalema" sen julkaisimat kuten pyydettiinkin, mutta ..Liitto" ylenkat- seellisesti siitä mainitsi ja liitti puo- testaan sen jälkeen hermostuneen, il- keämielisen miittauksen, ettei tuossa kokouksessa ainakaan liittolaisia liene ollut. Heti pidettiin yleinen kansalais kokous, jossa mallitsi yksi sydän ja y k s i henki. Kaikella makau- muksella siellä asioita harkittiin ja joka puolueen edustajia oli läsnä. Mai- nitsen senkin, että siellä oli m. m. maalaisliiton paikallisehdokas, yksi sen kiimaimpia a^itaattoreita, monista muista mainitsemattakaan ja yksimieli- nen ponsi yhtymisen hymäksi silti syn- tyi, joka sittemmin on ..Liittoonkin" painettu kokouksen pyynnöstä. Esi- merkkinä siitä, ettei siellä tahdottu mi- 'ään salata, mainitsen senkin, että ko- koutje!» e.lustaja luki juuri kokous- aamuna saapuneen „Liitto"-lehden nu- meron, jossa toimitus oli maalannut edellistä kokousta epäusko» märeillä. Mutta ei se maikuttanut liittolaisiin mitään. He suorastaan oman sisäisen äänen tunsimat toista ajatteleman. Mutta ..Liitto" äsken sanoo, ettei se ole saanut ainoatakaan kehoitusta yh- tymisen puolesta, maan ainoastaan 3 on nuoriso innokknasfi lukenut seu raavia kirjoja, jotka allekirjoittanei den kuslai:nuksella ovat ilrntstyneet suomeksi: Harrietle Biclier Stovve, Tuomo-Sedän tupa; Cervartes, Don Quixote; Tuiiatyksi yötä; Jätti!?ista- ruj i (Rubtvalil ». Kaikki varustetut värillisillä kuvilla ja sidotut. Hinta kpl. 1: 7ä. Paitsi yllämainittuja kuuluu nuorso- kirjastoomrne seuraavat Kautta vuosisatojen ❖ ❖ ♦ ♦ ❖ Oivalliset nuorisokirjat: »Akazuki", kertomus Japanin sodasta, 1:75; Alexis Kivi, Paimentyttö, sid. 2:50; A. V. Klaussmann, Kranaafti- tulessa .hilun varreiia, sid. 2:50; a Kino I. Parmanen, Haukkavuoren Nr aarre (Kotimainen seikkailukirja), sid. ^ 1:75. ^ Yrjö Weilin & Kumpp. ^ Osakeyhtiö, Helsinki. EINO LEINO: II. I mk. 75 p. Vetää kirjallisten ilmiöitfemme ryhmitte lylle uudet, niiden oman sisällisen yhteyden määräämät ääriviivat ja asettaa ne yleisten hen^envirtausten valaistukseen siten toteut taen — muuten ensi kerran suomalaiseen kirjallisuuteen nähden - nykyaikaisen kir jallishistoriallisen tutkimuksen periaatetta. Selvittelee erinäisiä kirjallisuushistorian kä sitteitä ja antaa siis esteettistä opastusta. Yrjö Weilin s Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. i-tolia ynnä Innfnja. Kirj. IIVO HÄRKÖNEN. ]: —. Teosta on ar vosteltu yksimielisesti ja ainoastaan kiitetty. »Karjalainen lyyrillinen tuoksu ne kau nistaa ja nykyisinä surun päivinä ne lääkit sevät kylläkin iltamissamme kansalaisten haavoitettuja sydämiä." (Keski-Suomi.) ^Nuorisoseurain huvitoimikunnat. hank kikaa varastoonne tämä vihkonen!" (Sata kunnan Sanomat.» YRJÖ llllll S K1PP. Osakeyhtiö, Helsinki. RAKKAUTTA. MARIE HAGREN-JOTUNIN kuului sa novellikokoelma, josta on niin paljon riidelty ja kirjoitettu, lienee kaikesta huolimatta niitä harvoja, jotka tulevaisuuden kirjallisuuden tut kimus on leimaava suorasanaisen tyy limme kulmakiviksi. Teos ei tieten kään ole mikään ..nuorison kirja", vaan se on tarkoitettu ainoastaan niiden ajattelevien luettavaksi, jotka haluavat syvemmältä tutkia inhimil lisiä probleemeja. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Hinta Smk. 3: 50. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. ******** * yksityistä kirjettä sitä mastaan. Walhe ei häpee mitään. Wai eikö kansalais- kokouksen kehoitukset merkitsekään mi- tään'^ Tosin sacitiin heti kokouksen jälkeen kuulla liittolaisilta, että „Lnton" joh- töherrät omat kiukkuisesti yhtymishan- kettä mastaan. Nyt kuitenkin samat herrat lyömät rintoihinsa, käyttääkseni „Liiton" omia lauseparsia, että he omat koko asiaan miattomia ja puh- taita kuin pulmuset ja mieläpä häpeä- mättöm^sti miskataau sny muka suo- menmielisten lukuun, kuu ei somintoa yhteistyöhön syntynyt. Sanotaanpa „Liitossa", ettei muiden kokoomushank- keillä olisi ollut tositarkoitustakaan. Ahä edelleen tahdotaan muiden tarkoi- tukset mustata epärehellisiksi. Panen tähän semmoisenaan näntteen „Liiton" kukkaiskielestä i ..tuntuupa melkein siltä, että koko homma olisi ollut ilmeilyä tai omelaa juonittelua". Tällaista herjausta ei moine ..Työmieskään" olla kadehtimatta. „Kalewa" on t. k. 5 p:n numeros saan täysin makamalla tamalla käsitel- lyt liittolaisten aatteita ja tarkoituspe- riä, joten merkitsen sen tässä oleman yhtä termejärkisten maalaisten ajatus- ten kanssa. — Woi olla, että „Liitto" onnistuu mielä jonkun aikaa, seulo» malla utua maalijoukkonsa silmille, ääniä kokoomaan, mutta kun kerran kansa saa amonaisemmakfi silmänsä, niin ei sitä sitten enään ..pajuköydellä ramita". Lopuksi teen jonkun kysymyksen „Lii- ton" herroille: Olitteko omasta puolestanne yhty- misen kannalla? Ettekö ole maikuttaneet puoluelai- siinne maalla kirjemaihdon y. m. toi-