N:o 130 - I9IO. KAIKU. Ke8kivfikkora Marraskuun 9 p^lvoru. ovat SEURAHUONEELLA Lauantaina marrask. 12 p:nä kello a |s8 ip, :« "E c - ° C8 CL 4-» .E o £ 10 C cs > OHJELMA: OVERTYYRI LAUSUNTOA LAULUA SOITTOA LAUSUNTOA LAULUA < fi) 3 oi z O 3 •o v (D 3 3 S: Sisäänpääsymaksu 1 markka, koulunuorisolta 50 penniä. Voittoja vastaanotetaan torstaina t. k. 10 p:nä kello 5—8 j. pp. sekä perjantaina 11 p:nä kello 11—1 e. pp. Voitot jaetaan maanantaina 13 p:nä kello 5 j. pp. Voitoista mainittakoon: silkkinen leninkikangas, puserokankaita sil kistä. villasta ja pumpulista, hopeainen kahvikalusto, pöytäserviisi y. m., y. m. Päävoitot on nähtävänä Lundberg & Tavastin Rohdoskaupan ik kunassa. Johtokunta. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. ehdokas on asessori I. A. Manner- maa. Mutta jos syystä tai toisesta kämisi mahdottomaksi saada häntä yleisehdok- kaaksi asetetuksi, niin sijoitettakoon hä- net kumminkin paikallisehdokkaana sel- laisille listoille, joilla hän moi saa- muttaa tarmittaman äänimäärän. Näin hänen malitsemisensa paikallisehdok- kaana kormaisi yleisehdokkaan, sillä eihän yleisehdokkaiatkaan aseteta kaikille listoille muuta kuin sitä marten, että heidän malitsemisensa olisi manna. Oululainen. Mulliitcitlrn Manauksia uoliioiiiiiiiiinii rautatien jatkeiksi. Niin syrjäytetyssä asemassa kuin Perä Pohjolamme onkin ollut ja yhä mielä on muuhun Suomeen merraten, ei sen yritteliäs kansa ole maipunut lainkaan toimottomuuteen eikä toimetto- muuteen. Wähäwäkinen ja mähämarai- nen se tosin on, ja. miksipä ei, jotakin apua, jotakin alotetta sekin on tarmin- nut toimiin ryhtyessään. Saattaa ihmetellä, miksi kansa Ro- maniemen radan suhteen oli odotta- ivalla kannalla, niin odottamalla, että »vilkasliikkeisellä Kemi— Romaniemen mälillä ei yritetty aikaansaada edes so- purulle osille mukamampaa kulkua kuin hemosella rikkiajettua maantietä. Mut- ta silloin odotettiin odottamasta pääs- tyä. Nyt kun se saatiin, on ryhdytty kiinnittämään huomiota luonnon wiit- taamiin teihin, laimakululle sopimiin reitteihin. Romaniemeltä pohjoiseen s. o. Kit- tiläänpäin pääsee Ounasjokea laimalla jonkinmerran ja on siitä jo tässä leh- dessä ollut tarkka selostus, mutta kauemmaksi ulottumista tuskin sinne- päin kannattaa ajatella, kustannukset kun liikkeen suuruuteen, wai sopisiko sanoa pienuuteen nähden omat liian suuria. Ne johtumat osaksi koskista, osaksi siitä, että Ounasjoki on kesäkui- malla liian mähämetinen. Toisin on itäänpäin. Kemijoki Roma- niemeltä ylöspäin on maltama joki eikä siinä aluksi ole pahoja koskia. Jos jonkun »verran yhtä koskea perattasiin, »voisi laimakulku olla mahdollinen noin 6 penikulmaa Romaniemen rannasta Kemijokea ylöspäin. Melkein tuntuu ainakin meistä siltä kuin maltio olisi momut säästää paremmin sillä, että olisi perkkauttanut tätä reittiä laima- kululle, kuin että se hukkasi rahoja maantien puolikuntoisek si laittamiseen jokimartta pitkin. Sillä talmella olisi jokimartta muutenkin moitu kulkea, nyt ei pääse kesällä paljoakaan parem- min kuin ennen, jotamastoin laimakul ku olisi ollut mallan toista. Laimaku lun aikaansaaminen on nyt kuitenkin jätetty yksityisen yritteliäisyyden ma- raan, ja mikäli tiedossamme on, lie siitä jonkun merran toimeita, että yksi tyiset ehkä jo ensi kesäksi yrittämät sitä aikaansaada, malmistamalla sitä alka- man talmen kuluessa. Kauemmaksi sitä tietä tuskin aijot- tanee päästä, maikka siellä mihdoin mesin ja maisin kohdattaisiin Kemijär- men laajat laimareitit. Tässä todella täytyy odottaa odottamasta päästyä rautatien jatkamista Romaniemeltä Ke- mijärmen rantaan. Mutta silti ei tä- män läheisessä tulemaisuudessa raken- nettaman radan malmistumista ristis sä käsin odoteta sen tulemassa pääte- pisteessä. Nykyistä 86 km. matkaa Romanie- meltä Kemijärmelle on koetettu saattaa jonkun merran mukamammaksi. Heti Romaniemeltä kulettaa höyrymoima lähes 2 km. „häriä", ja mäkiä on suun niteltu mältettälviksi, onpa jo tutkittu ja miety tangoituslinja, maikka ikämä kyllä se on jo liian kauman jäänyt siitä edistymättä. Missä syy, emme uskalla sanoa, sillä kustannuksien suuruus ei tässä moi olla esteenä. Laiman apua tällä matkalla ei ole asiaksi asti toi mossa, siksi mähäisiä olisimat ne pala- set, joilla se auttaisi. Täytynee hymällä syyllä pitää luultamana, että sekä paik- kakunnalla että mirastoissa rautatie pidetään lähimmän tulemaisuuden ta- pahtumana ja siksi olkoon tie ennal- laan. Mutta sitä enemmän on yksityinen yritteliäisyys tehnyt tämän tien jat- keissa, joten höyrymeturi kiljahtaessa Kemijärmen rantamilla tapaa jo aikui- sia siskojaan mesillä. Siellä on nyt jo upea laimasto, kahdeksan osaksi mat- kustaja- osaksi tamara- ja tukkiliikettä marten marustettua höyryalusta. Tiet, joita ne tähän asti omat kul- keneet, ulottumat Kemijokea ylöspäin noin 50 km, Kemijärmeä etelään noin 30 km ja siitä itään mielä niin että karttuu noin 40 km.n matka, sekä lisäksi Luusuaan, josta Kemijoki jatkaa juok- suaan, noin 35 km puhumatta mahdol- lisistä syrjään poikkeamismahdollisuuk sista. Tämä on jo malmista. Nyt aletaan jatkaa laimareittejä. Jo miime kesänä kämi eräs laimoista Kitistä, Kemijoen lisäjokea pitkin sitsi etäällä, että sinne tulee Kemijärmen kirkolta matkaa yli 70 km. Itse Kemi- jokea aijotaan malmistaa mähin koskia perkkaamalla ensikesäistä laimakulkua marten niin että sitä Kemijärmen kir- kolta päästäisiin laimalla yli 100 km, ja mahdollisuus on sitä jatkaa mielä joitakin kymmeniä kilometrejä. Mutta laimareitit eimät yksin riitä Jotta liike niillä kannattaisi, tulisi kii- rehtiä niidet» pienten maantiepalasten »valmistamista, jotka omat mälltämät- tömiä. Ja niihin on luettama 7 km pituinen ne Kuolajärmen—Kemijärmen »väliseltä tieltä Jousijärmen kylästä Kemijärmen Käsmänperään sekä sa maan seutuun n. k. Suomulahteen Ou- langasta. Lisäksi olisi mitä pikimmin saatama Suolijärjen tie Jumiskonpe- rään. Tämä olisi laajalle alalle mitä tärkein, se kun 2 penikulman pituisena yhdistäisi, moi sanoa, Kuusamon lai- mareitit Kemtjärmeen. Näillä maan teillä ja laimareiteillä olisikin malmottu laajan alan hyötyä. Maltion tulisi kuitenkin rientää täl laista yritteliäisyyttä tukemaan, mar- sinkin kun se pääsisi niin suhteettoman mähillä kustannuksilla suureen ja laaja- kantoiseen hyötyyn nähden. Uskallam- me toimoa, että kun paikkakuntalaiset ryhtymät jälleen anomuksia tekemään, nämät seikat otetaan huomioon ja että anomukset eimät enää lepäisi mirkakun- nissa. Maltion olisi siis hetimiten rumet- tama noiden äskenmainittujen maan- teitten mitä pikimpään aikaansaami- seen — ja miksipä ei mvustettama kos kien perkkaamisessa ja laimareittien mii- taittamisessa. Tässä tapauksessa on lisäksi ole- massa se jokseenkin harminainen puoli, että maltio auttaisi itseään ja että yk- sityiset jo nyt omat maltiota suuresti auttaneet, sillä maltiolla on noilla laa joilla perillä pari miljoonaa ha metsä- maata, jonka armoa ja jonka puitten armoa huutokaupoissa tällaiset kulku- neumojen parannukset tuntumasti nos- tamat. Olemme tahtoneet tästä mainita juuri sentähden, ettei tietämättömyyden takia laiminlyötäisi järkiperäistä mal- tion taloudenhoitoa. A. M. H—o. Yleisiä uutisia. — Maltiopäimäin Pöytäkir jäin y. m. wenäjäksi kääntämi nen. Kuten tunnettua pyysi Wenä- jän sisäasiain ministeri joku aika sit- ten senaattia ryhtymään toimenpitei- siin etlä kaikki maltiopäimäin istun- noissa syntymät asiakirjat: pöytäkirjat, maliokuntain mietinnöt, lakiehdotukset y. m. heti käännettäisiin menäjäksi sekä että niitä painettaisiin tarpeellinen kap- palemäärä. Sen johdosta teki senaatti alistuk- sen kielenkääntäjien lisäämisestä senaa- tin kielenkääntäjäkonttoriin, johon alis- tukseen myöskin suostuttiin. Wetoo- malla tähän, on sisäasiainministeri senaattiin lähettämässään kirjelmässä pyytänyt, että yllämainittu käännättä- minen otettaisiin käytäntöön. — Wirkamiesten matkastipen- dit. Senaatti on päättänyt alistaa korkeimpaan paikkaan, että ensi muo- deksi myönnettäisiin 8,000 mkn mää- räraha matkastipendeiksi maan oikeus- ja hallinnollisissa Miroissa olemille henkilöille. — Majesteettirikosjntnt. Kor keimmassa paikassa on kanne käsketty nostettamaksi „Kansan Lehden" mas- taamaa toimittajaa mastaan lehdessä olleen kirjoituksen »Tarkoin nojautuen mahmistamaamme maltiopäimäjärjes- tykseen" johdosta. — Suomen Valtiokonttori. Suomen »valtiokonttorin kasöörin mir- kaan on nimitetty senaatin ensiinäinen apukamreeri I. W. Wartiomaara. — Seminaarit. Kajaanin semi naarin äsken nimitetty lehtori Johan Rannisto on nimitetty ja siirretty Sor- tamalan seminaarin luonnontieteiden lehtoriksi. — Sarwikarjan tuontikielto. Sittenkun lääkintöhallitus on puolta- nut tullihallituksen tekemää ehdotusta, joka koskee elämän sarmikarjan ja kai- Maisten raaka-aineiden sanotuista eläimistä tuontikieltoa Saksasta, pyysi maanrviljelystoimituskunta lääkintähal- litukselta lausuntoa, jonka mainittu hallitus on nyt antanut, ollen siinä sitä mieltä, että tuontikieltoa ei pitäisi kokonaan kumota. — Kanamatyöt tv. 1911. Tie- \a mesirakennusylihallituksen menoar- mioehdotukseen m. 1911 on m. m. otettu Oulun piirissä: Ämmä- ja Koi- mukosken sulut Kajaanin luona, teh- den ehdotus 5,540 mkaa. — Uusia maalaiskirjeenkanta- jain linjoja. Postihallitus on pyy- tänyt senaatilta lupaa maalaiskirjeen- kantajain postinkuljetusten järjestä- mistä m. m. seuraamilla linjoilla: Kuolajärmen postitoimitus—Samukos- ken postipysäkki, kerran »viikossa edes- takaisin; Katerman postipysäkki—Ka- terman kylän Kuurrajärmen talo, ker- ran miikossa edestakaisin; Romanie men postitoimitus—Pappila, Kansa koulu—Niskan. Kerolan, Pöykkölän ja Koskenniskan talot—Roivaniemen pos- titoimitus, 2 kertaa miikossa kierto- »natka; Kanalan postipysäkki—Jor- maskylän Parkuan talo, kerran mii- ?ossa edestakaisin; Tuhkalan postipy- äkki—Laukajärmen kylän Petäjäkosken aio, kerran miikossa edestakaisin; Raahen postikonttori—Palon, Matti- anperän, Korkiaperän ja Kopsan ky- lät, kerran miikossa edestakaisin; Suo- mussalmen postitoimitus—Kylmälän, Kuoman, Riihelän y. m. talot—Suo mussalmen postitoimitus, kerran mii- kossa kiertomatka ja Miettulan posti- pysäkki—Rimpilän, Hillerin, Nuutilan ja Rimpilän talot—Miettulan posti pysäkki, kaksi kertaa miikossa kierto matka. Kustannukset koko maassa uusien maalaiskantolinjojen perustamisesta te- kisimät yht. 7,969 mk. 10 p. — yhtiöjärjestykset. Kauppias Paamo Ahama ja sil. maist. Kaarlo Somijärmi Kuusamosta sekä metsän- hoidonneumoja Wilho Leino Oulusta oivat anoneet mahivistusta ..Puuta- mara Osakeyhtiö — Wood Company Tapiola Limtd" nimisen osakeyhtiön yhtiöjärjestykselle. Yhtiön kotipaikka on Oulu ja sen tarkoituksena on har- joittaa puutamara- ja sahaliikettä. Osakepääoma on 500,000 mk. jaettuna 500 mkan osakkeeseen mutta moidaan koroittaa aina 2,000,000 mkaan. — Professori Westlake Suo men kysymyksestä. „ Tim es "lehti julkaisi lokak. 31 p. pros. Westlaken kirjoituksen, jossa tehdään selkoa Me- chelinin kirjeestä, missä esitetään syyt Suomen maltiopäimäin miimeiseen me- nettelyyn. Kirjoituksessa sanotaan, että maltiopäimät omat usein lausu- neet olemansa malmiit riitakysymysten somitteluun, kun se tapahtuu laillista tietä. Pros. Westlake toimoo, että Wenäjän hallitus luopuu tosioloihin sopimattomasta menettelytamasta. Hän »vertaa malloitettua Suomea Cana- daan, jonka ranskalaiset aseet malloit- timat, mutta joka nauttii autonomiaa. Wenäjä tosin tarmitsee yhtenäisyyttä, mutta pakollinen yhtenäisyys hämittäisi yhtenäisyyden tunnon, jota Suomesta, niin erilainen kuin se kieleltään, us- kannoltaan ja laeiltaan onkin, ei ole tähän ast» puuttunut. Wenäjän itsen- sä ja oikeuden tähden toimomat eng- kantilaiset, että Wenäjän tsaari kään- tää maansa natsionalistit »venäläistyt- tämisen onnettomalta tieltä. Sähkösanomia Kotitarkastus ja wangit- seminen. Helsinki 8 p. marrask. Venäläisen ylioppilaan Masofstn luona Tikkurilassa on toimitettu koti tarkastus. Kirjemaihtonsa ja kirjansa otettiin takamarikkoon ja Masoff »van gittiin, syytettynä rikoksesta Menäjällä. Gulun kaupungistit. 161,935 r.:arkan armoiseksi. Tähän sisältyi myöskin muutamia maatilaan kuulumia ulkopalstoja, joita kaupunki ei tarmitse, ja joita se ei halunnut. Kaupungille »vaihtokaupassa tuleman tilan loppuhinnaksi jäisi siten noin 130,000 mk. Maltuusto päätti kokouksessaan 9 p. syysk. 1909 tarjota maltiolle »vaihto- ehtoisesti jomman kumman mainituista maa-aloista sanotuista hinnoista tai Laanilan mirkataloon maihtaessa 80,000 markan »välirahalla Kontinkankaaseen ja 110,000 markan Jntiönkankaaseen nähden. Ensi silmäyksellä näyttämät kaupun- gin asettamat maatiinukset kylläkin suu- rilta, marsinkin kun ottaa huomioon, että kunnat tällaisissa tapauksissa omat olleet malmiit tekemään suuriakin uh- rauksia, luomuttaen maaalueita ilmai seksi ja tarjoten lisäksi muitakin etuja. Tällaisia toimomuksia lausuttiin Raa- hen maltuustossakin äskettäin asian siellä esillä ollessa. Helposti kuitenkin huomaa, mikä Oulun maltuuston on pakottanut maa-alueesta kormausta maalimaan. Se on tuo kiusallinen lahjoitusmaa- eli peltokysy- m y s, joka tässäkin asiassa eteen as- tuu. On armioitu, että peltojen ny- kyisten haltijain hallussa on Kontin- kankaan maa-alueesta 75,028 markan armoinen maapala sekä Jntiönkankaan alueesta 110,083 markan armoinen osa eli kaikki siihen kuulumat pellot. Nämä summat menisimät siis kormauk sina niille yksityisille, joitten hallussa kyseessä olemat pellot omat. Mutta jos kaupungin asettamat eh- dot, joista emme tahdo sen enempää sanoa, omat syynä siihen, että laitok- selle todella rumetaan senmuoksi maa- aluetta muualta hankkimaan, niin on kaupungin miranomaisilla mielestämme syytä ottaa hgrkitakseen, onko näihin ehtoihin mahdollisesti tehtämä joitakin muutoksia. Kaupungin oma etu maa- tii tekemään uhrauksiakin laitoksen saa- miseksi kaupungin alueelle. Kun Ou lun ympäristön, mieläpä laitoksenkin etu, kuten olemme osoittaneet, maatii samaa, niin on sitä suurempi syy olla malmeilla eikä luottaa siihen, että uusi mielimikaisten keskuslaitos joka tapauk- sessa Ouluun tulee. Mihin uiiii mielimkliisttn keskuslaitos sijsitcttaioa? Oulun kaupunki on kuten tunnettu tarjonnut keskuslaitoksen paikaksi joko Jntiön- tai Kontinkankaan seutuja, joita sittemmin lääkintöhallituksen puolesta on lähemmin tarkastettu. Sopimam- maksi paikaksi huomattiin miime »nai- nittu, jota myöskin kaupungin puolesta suositeltiin. Kun hallituksen taholta tiedusteltiin, olisiko Oulun kaupungilla luomutet- tamana laitokselle sopilvaa maa-alaa, mainittiin samalla, että tätä marten tarmittaisiin peltoa, metsämaata ja mettä. Kumpikin ehdotetuista alueista täyttää nämä ehdot. Metsää ja sen äärillä miljelysmaita on kummassakin ja mettä moidaan tarpeen mukaan saada suoraan Oulujoesta. Paikkoja muutoinkin täytynee pitää erittäin so- pimina. Ne omat riittämän etäällä kaupungista, mutta eimät kuitenkaan haitallisen kaukana ja omat kaupunkiin johtaman kulkutien marrella. Kaupungin sähkölaitokselta möisi keskuslaitos saada sähkömoimaa ma- laistukseen y. m. ajan oloon kaiketi kohtuhinnoilla, joskin sähkömoiman hinta nykyisin on korkeanlainen. Oulu ja sen ympäristö kykeneivät marsin hymin näinkin suuren laitoksen tarpeet tyydyttämään. Mattaamme main Oulujoen marrella yhä edistymään maan- miljelykseen ja karjanhoitoon sekä Oulun- salon, Kempeleen, Limingan y. m. kun- tiin, jotka jo nykyisin moimat hankkia suuret määrät niitä tuotteita, mitä tuollainen laitos joka päiivä tarmitsee, ja joissa kuten Oulujoki »varrellakin on laajoja kehitysmahdollisullksia. Sitä pulaa, johon laitos Raaheen sijoitct- tuna saattaisi tässä suhteessa joutua, ei tarmitsisi Oulussa pelätä. Koskettelemme lopuksi sitäkin asian puolta, joka näyttää hallitukselle anta- neen aihetta uusien paikkojen etsimiseen, nimittäin Oulun kaupungin asettamiin ehtoihin. Kaupunki armioi Kontinkan- kaan 134 ha:n suuruisen maa-alueen lunastushinnan 260,706 markaksi, tar- joten sen kuitenkin maltiolle 200,000 markasta. Jntiönkangas oli armioitu 226,000 markan armoiseksi. Laanilan tuomarinmirkatalo, johon kaupunki olisi ollut halukas luomuttamansa maa-alueen »vaihtamaan, armioitiin — Nuijan Naisjärjestön kes kustelukokous on perjantaina klo 6 i.-p. Keskustellaan edus- miesehdokkaista y. »n. — Liitto yhteistoiminnasta. Suomalaisten pormarillisten puolueit- ten yhtymishanketta on »Liitto" alun pitäen syrin karein katsellut. Mitä perinpohjaisemmin suomalaisen kokoo- muksen tarpeellisuutta ja sen merkitys- tä on osoitettu, sitä hermostuneemmaksi lehti on käynyt. Tämä hermostuminen meni jo niin pitkälle, että ..Liitto" lauantaina päästi ilmoille kirjoituksen, jossa se ilman muuta leimaa kokoo- musyrityksen ..ilmeilyksi" ja ..omelaksi juonitteluksi" ja koettaa samalla tehdä epätoimoisia yrityksiä päästäkseen taas kerran ..suomettarelaisia" tästäkin syyt- tämään. Eilisessä numerossaan jatkaa se tökerömäisiä syytöksiään ja mäittei- tään. Kaikella tällä on ..Liitto" sito- masti todistanut, että se on alusta alkaen mastustanut kansallista kokoo- musta. Ja nyt sen rauettua katsoo lehti mukamas olemansa oikeutettu ja kutsuttu syyttämään muita puolueita sen onnistumattomuudesta. Palaamme ensi numerossa mielä tä- hän kokoomuskysymykseen. — Kaupungin tulo ja meno- arwio tvnodelle 1911. Rahatoimi kamarin laatima kulunkiarmioehdotus sisältää: Menot: Kaupungin melat 163,465: 02, Kaupungin »virkakunnat 46,125: —, Kunnallishallinto 44,775: —, Poliisi laitos 40,950: —, Palotoimilaitos 9,940: —, Termeys- ja sairasho.to 57,061: 25, Maimaishoito 109,214: —, Opetuslaitokset 166.054:50, Kaupungin kiinteimistöt 25,410: —, Katumalais- tus 10,090:—,Dleiset rasitukset 2600:—, Yleiset työt 267,190: -, Erinäisiä menoja 37,700: —, eli yhteensä 980,374: 77. Tulot: Säästö muodelta 1910 55,000, Termeydenhoito 19,300, Köy häinhoito 27,300, Opetuslaitokset 52,537:50, Kiinteimistöt ja armopa- perit 123,070: 50, Sähkömalolaitos 62,000, Mesijohto 13,500, Tuloja luottamat oikeudet 124,654, Satun- naiset tulot 200, Takseeraus 72,300, Katujen kunnossapitorahastot 5,000, Taksotus 425,512: 77. Yhteensä 980,374: 77. — Elinkeinoilmoitus. Rouma A. M. Raak ilmoitti ostaneensa seka- tamaraka»»pan Raak & Mapaasalo ja ulemansa sitä harjoittamaan yllämai- nitulla nimellä. Muurari Kalle Kunelius pyysi lupaa yömajanpidolle. Pyyntö hymäksyttiin. — Dömaja ja kahwila sekin. Eilisessä maistraatissa oli mastaa- massa leski Helena Haronen siitä, että ei ollut ilmoittanut yöinajan ja kah- milan pidosta, maikka oli asunnossaan leipuri Häggin talossa sellaista har- joittanul. Yölvieraina oli ollut tamal- lisiä kulkureita ja pahimpia heittiöitä, jotka olimat saaneet yöpaikassaan »vä kijuomiakin nauttia, josta oli useasti- kin syntynyt tappeluja, »vieläpä oli puukkojakin aseina käytetty ja haamoja saatu. Poliisimestari oli usein ma- rottanut mainittua leskeä tuollaisten hulikaanien suosimisesta, mutta se ei ollut auttanut. Mastaaja, joka oli poliisikamarissa tunnustanut laimin- lyöntinsä, kie'si nyt pitäneensäkään mi- tään yömajaa ja kahivilaa. Juttu lykkäysi t. k. 15 päimään, jolloin mas- taajan on eltama saapumilla 20 mkn sakon uhalla. — Perheriita. Miime maanan- laillisessa raastumanoikeudesja oli jäl- leen esillä juttu, jonka työmiehen wai- »no Sosia Sallinen oli nostanut mies- tään Juho A. Sallista »vastaan, maa- tien tältä itselleen ja kahdelle alaikäi- selle lapselleen elatusapua yht. 10 mk. miikkoa kohti, koska miehensä ei ollut i kuukauteen huolehtinut perheestään ja hänen oli ollut se yksinään elätet- tämä. Pyyntöä ei raastumanoikeus katso- nut moimansa hymäksyä, koska mai- mon oikeuteen haastamat todistajat eimät tietäneet tähän asiaan mitään. Näin ollen kehoitti oikeus amiopuoli- soita sopimaan, koska mastaajakin oli ilmoittanut ottaivansa maimonsa ja lapsensa luokseen. — Maunosta ei näyttänyt oleman mieluista mennä kurjaan yhteiselämään, joka ei ollut parantunut, huolimatta siitä, että mies oli »nonesti lumannut parannusta. — Akkunansärkemisestä ja juo- PnmiseSta sakotettiin eilisessä raas- tumanoikeudessa erästä Matti A. Kär- kinen-nimistä miestä yht. 50 mkaa ja maksamaan kantajalle 7 mkaa ikkunas- ta ja oikeuskuluja 5 mkaa sekä todis- lajille 4 mkaa. — Hurja moottoripyörälläajo josta, kuten muistamme, oli hemos- mies Antti Juntunen haastanut mas- taamaan sähköteknikko ^rans Wilhelm Milmin, oli jälleen esillä eilisessä raas- tuivanoikeudessa. Useita todistajia kuulusteltiin, joista toiset sanoimat heivosen oleman aran, toifet eimät sanoneet sitä huoman- neensa. Mastaajan asiamies sanoi, ettei kantajan hemonen ole simistynyt, koska ei ole tottunut uudenaikaisien ajoneumojen ohitse siimosti kukkeinaan. Asiakirjain läpikäyntiä marten ly- kättim päätöksen antaminen ensi tiis- taiksi. — Nuori waras. Eilisessä raas- tuivanoikeudessa oli jälleen mastaa- massa maanmiljelijä Yrjö Saarelan renkinä ollut 14-»vuot»as Emil Alek- sander Milmonen, joka oli anastanut isäntänsä rahoja eri kaupunkimatkoin laan, yht. 24 mk. 50 p. Oikeus katsoi selmille käyneen yllä- mainitun summan anastamisen, kumo- ten sitämastoin toteennäyttämättömä- nä sen, että maslaaja olisi pitänyt erääseen jauhosäkkiin saamansa rahat, mapauttaen »vastaajan alaikäisyytensä tähden »rangaistuksesta, mutta luomi- ten hänet ritolain 3 lumun 1 pyk. mukaan toteensaatettamasti kuritetla- maksi. — Varkaudesta oli tuotu mas- taamaan eiliseen raastumanoikeuteen paikkakuntalainen työmies Juho Akseli Kinnunen. Mastaaja oli t. k. 2 p:nä anastanut Kauppahallissa olemasta Anna Ojan myymälästä »voita 1 kgr. 200 grm., tehden sen armo 3 mkaa 20 pniä. Mom oli kuitenkin hallin mahtimestari saanut mieheltä pois ja antanut sen lakaisin kantajalle. Mies, joka on ollul pidätettynä, kielsi ensin syyllisyytensä, inutta lopuksi sanoi mah dollisesti suomuksissa markautensa teh- neen. Samanen »nies oli ennen tuomittuna kuritushuoneessa ryöstöstä y. m. yht. kuukaudeksi, mutta oli armahdus- kirjan nojalla päässyt sieltä »vapaaksi. Oikeus tuomitsi »oaslaajan näpiste- lystä 30 mkan sakkoon ja määräsi hä- net laskettamaksi mapaalle jalalle.j — Waras kämäsi toissa yönä asioitsija Haapalan palmelijain huo- neessa ja »vei sieltä 25 markan armoi- sen miehen takin. Martaasta ei ole tietoa. Samoin marastettiin eilen Paamo- lassa kauppias Gustas Kaupitta 30 mkaa. — Juopumisesta y. m. sakotettim eilisessä raastuivanoikeudessa 6 eri henkilöä, neljää 20 ja kahta 25 mkaa. — Uusia pika ajureita. Eili sessä maistraatissa pyysimät lupaa pika-ajuritoimen harjoittamiseen kau pungissamme työmiehet Isak Marttila ja Ar»vo Abram Malkola. Pyynnöt hymäksyttiin ja niistä on tehtämä il- moitus poliisilaitokselle. — Helmi Setälän luennot. Rouiva Setälä hiennoi maanantai il tana työväentalolla »viimeisen luen- tonsa. Yleisö, jota oli huoneen tay- deltä, seurasi mielenkiinnolla esitelmöit sijän esitystä ja palkitsi hänet suosion- osoituksin ja kukkasin. Kerromme ensi numerossa tarkem- min hänen esitelmistään. — Kaunis teko. Manhoille pai- melusneideilleen Johanna Mat hilda Armolalle ja Katri Viktoria Kurttilalle on reht. S. A. Westerlund täällä lahjoittanut edelliselle, joka on palmellut talossa 21 l J-> muotta, kultakellon ja jälknn- mäiselle, 12 muotta pahvelleelle, kul tasormuksen. Lahjoihin on Keisarilli- sen Suomen Talousseuran toimesta