H o 97 — 1910. KAIKU. Keskiviikkona Elokuun 24 naivana. i* ohjois-Suomen Maanmittaus- toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. isiltä perittyihin oikeuksiin perustumalla taivalla osaama mastaanottaa tämän ensimäisen tosi teossa tapahtuman yh teentörmäyksen yleismaltakunnallisen ja Suomen lainsäädännön mälillä." NyaPressen sanoo, että »Edus kunta ei ole estetty tämän kutsumisen kautta kokoontumasta, mutta koko Suo men kansalla on main yksi mielipide siitä, ettei Eduskunta moi pettämättä kansan kieltämätöntä oikeutta rumeta toimiin, jiota kutsumukseen sisältyy Eduskunnalla on toinen tehtämä, ni mittain puolustaa Suomen kansan laillista, historiallista ja kulttuuri-oi keutta olemassa-oloonsa. Siinä Suo men kansa luottaa edustajiinsa." Työmäenliitto: »Suomen Eduskunnan tehtämä on selmä ja tin kimätön. Se ei suinkaan moi luopua maamme perustuslakien mukaisista oi keuksista ja melmollisuuksista. Se e: moi suostua myötämaikuttamaan la kiemme syrjäyttämisessä. Ja näin ollen ei nyt kutsuttujen maltiopäimäin työllä — niihin asioihin nähden, joita marten on ne kokoon kutsuttu — ole sanottamaa merkitystä. Merkityksensä on niillä ainoastaan siinä, millä ta malla ne työnsä suorittamat." Uusi Aura kirjottaa, että »tässä tuskallisessa tilassa omat Suomen kan san kaikki jäsenet yksimielisen Edus kuntansa kanssa yksimieliset. Hymin käsittäen kaikki mahdolliset seuraukse kuljemme me itsetietoisina, epäröimättä kohtaloamme kohden. Juuri tämä marmuus ja yksimielisyys on paras todistus siitä, että meillä on oikeus puolellamme eikä meiltä mastassa ole main koettelemusten uhkakaan moi riis tää toimoa siitä, että ristiriita kerran on tasoittuma." Hämeen Sanomat kehottama huolehtimaan, että „itsekunkin sydä meen symälle syöpyisi tuo tunto, että me elämme. Niin ylimääräisiä kuin makinaisia maltiopäimiä odottaessam me tuosta tunnosta lählisi moimaa Se huojentaisi meidän rasitettua mael lustomme kohti sitä aikaa, jolloin taas pyhästi makuutetaan, niinkuin jo mon- ta kertaa ennen on makuutettu, että Suomen kansan oikeus ja lait pide- tään pyhinä." W i i p u r i kirjottaa: Kokoonkutsut- tujen ylimääräisten maltiopäimien teh- tämä on mitä arkaluontoisin. Siitä on kansa ja ennen muita tietysti Edus- kunta itse selmillä. Sen menettely noiden kolmen sille jätetyn asian suh- teen ei ole jäämä seurauksia maille Seurauksia on ajateltama ja niin me neteltämä kuin katsotaan kansan onnen ja tulemaisuuden maatiman. Niin on Eduskunta marmasti toimima." Suomalainen sanoo, että »ei ole yhdentekemää, miten Eduskunta mastauksensa antaa. Emätessään esim. lausunnot asiasta, josta sillä on pää- täntöoikeus, se kyllä moi samalla il- maista milpittömän halunsa ristiriito- jen somittamiseen laillisella pohjalla. Ja itse mastauksen laadusta moi pal- jon riippua." S a m o t a r luottaa, että »tästäkin umpikujasta johtaa Eduskuntaamme samainen lyhentymätön käsi, joka aina ennenkin hädän suurimmilleen kohotessa on amun tuonut." Tähän samaan suuntaan käymät yleensä kaikkien Suomen lehtien Ic" sunnot. Venäläisistä lehdistä käsittelemät asiaa m. m. Rj et sh, joka lausuu: ..Kuten ennenkin, niinpä eimät nyt- kään Suomen kansan edustajat nähtä- mästi katso mahdolliseksi keskustella itse kysymyksestä, maan hylkäämät sen jo muodollisista syistä, se kun rikkoo Suomen perustuslait." Somremennoje Slomo huo- mauttaa, ettei Suomen puolelta suin- kaan asetuttaisi mahdottomalle kannalle itse niitä kysymyksiä kohtaan, joista nyt Eduskunnan lausuntoa pyydetään jos ne maan laillisessa järjestyksessä maltiopäimäin päätettämiksi alistettai- sun. B i r s h. W j e d o m o s t i pitää ky- symystä Menäjän alamaisten oikeuk sista Suomessa hymin tärkeänä. „Mitä tarkoituksia bobrikosseilla lieneekin, se ei lehden mielestä saa maikuttaa kysy- myksen ainoaan oikeaan ratkaisuun: samoin kuin suomalaisilla on aina ol- lut Wenäjällä samat oikeudet kuin me- näläisillä, pitää heidän nyt antaa We- näjän kansalaisille Suomessa nämä oikeudet. Kaikki Suomen todelliset ystämät. sanoo lehti, toimomat har- taimmin, että suomalaiset juuri tässä kysymyksessä osoittaisimat lojaalisuut- taan Menäjän kansaa kohtaan. Se olisi toimottamaa senkin muoksi, että siten bobrikossilaisilta pahin ase tulisi poistetuksi." . „ Rauhallisena ja yksimielisempana kuin koskaan ennen seisoo Suomen kansa nyt tulemaisuutensa edessä. Mielähän uusi päimä kaikki muut- taa moi. Yleisiä uutisia. — Waltiopäiwäasioita. Se naatissa esiteltiin t. k. 19 pnä kenraa- likumernöörin kirjelmä, missä maadi- taan senaatin lausuntoa m. 1910 mal tiopäimäin mastauksesta arm. esitykseen marojen osottamisesta m. 1911 mal- tiopäimäkustannusten suorittamiseksi. säkonduksööri Torsten Nystenin jal — Konkurssiwalwonta toimitet ^ Kitkan hoitoalueen metsänhoitajaksi tiin märjärimestari B. A. Knoblockin metsäkonduktööri E. I. G. af Hällströ- konkurssissa miime maanantain raas- min. — Nimitykset alistetaan kenraa- s tumanoikeudessa. Maksettamiksimalmot- tiin kruununmeroja 14 mkaa, kunnal lismeroja 255 mkaa ja kirkollismeroja likumernöörin harkittamiksi. — Kausakoulunopettajain luen- toknrssit Raahen seminaarissa. Koulutoimen ylihallitus ilmoittaa, että] Raahen seminaarissa alkaa kaksi miik- koa kestämä luentokurssi suomalaisia Senaatti päätti antaa Eduskunnan kansakoulunopettajia ja opettajattaria mastauks, sta puoltaman lausunnon. Senaatissa esiteltiin t. k. 19 pna kenraalikumernöörin kirjelmä, missä maadittiin senaatin lausuntoa w. 1910 maltiopäimäin mastauksesta arm. esi- tykseen ynnä sitä seuraamasta ehdo- marten tiistaina ensi syysk. 13 p. klo 7 ip. Samalla huomautetaan, että ylihal- litus ei ole moinut käsitellä tämän muoden kuuntelustipendianomuksia, kos- ka eduskunnan päätöstä tähän tarkoi- tuksesta asetukseksi siitä suostunnasta, I sukseen käytettämästä määrärahasta ei lota on Suomessa suontettama peli-1 mielä ole lopullisesti mahmistettu. korteista m. 1911. — Senaatti päätti antaa Eduskunnan mastauksesta puol- taman lausunnon. Senaatin lausuntoa on niinikään maadittu w. 1910 Eduskunnan mas- — Kajaanin uusi yleinen sai raala. Senaatti on mahmistanut lääkintöhallituksen ehdotuksen Kajaa ... nm uuden yleisen sairaalan rahasään-1 ^ila oli korjannut muistutuksenjälkei tauksista: arm. esitykseen jäämistöme uöiksi. Rahasääntö päättyi 37,600 ^ä päimänä epäkohdat ja sentähden rosta; arm. esitykseen suostuntaluon 28 mkaa 30 p:niä sekä yksityisiä saa- tamia yht. 10,308 mkaa 4 penniä. Pesän uskotuksi mieheksi määrättiin edelleen kauppias A. E. Simersson. Ensimäinen esiinhuuto tapahtuu syys- kuun 12 p:nä. — Velallisen maimo pyysi pesäeroa. — Kartanon siitvottomnudesta oli eiliseen maistraatin istuntoon Haas- tettu mastaamaan kartanonomiZtaja Edward Tuomila. T. jätti oikeudelle kaksi useiden to tistajien allekirjoittamaa todistusta, joissa todistajat kehuimat T:n karta- non olleen aina erinomaisen hymässä kunnossa. Oikeudessa kämi selmille, että Tuo- toisen kuponki- ja pääomameron suo- rittamisesta; arm. esitykseen marojen! osottamisesta kansakoululaitosta ja| erinäisiä simistystarkoituksia marten m. 1911; arm. esitykseen marojen osotta-! markkaan. i mapautettiinkin hän edesmastuusta, — Puutatvarain lauttaus. Se- mutta tuomittiin kuitenkin snorittamaan naatti on myöntänyt A. Santaholma kulut asiassa Osakeyhtiölle oikeuden lautata Kala- — Kalojen ja marjojeu myyn joen Niskalan koskelta, joka sijairs ee nistä samalta pöydältä sakoitettiin noin 1V-2 penikulman päässä joen eilisessä maistraatissa erästä torikaup- misesta niihin tarpeisiin, joihin maki- suusta, mereen 100,000 tukkipuuta piasta 5 mkaa poliisijärjestyksessä ruo- naiset maltion tulot eimät riitä, ja l syyskuun 15 p:n ja lokak. 1 p:n mäli- katamaroista annewn määräyksen mu arm. esitykseen Perintökaaren 9 lumun senä aikana tänä muonna. kaan Samnin t 1 — NowaniemenManttauskos- — Palttoon warkandesta syy- Samom on senaatm lausuntoa maa-j^ Senaatti on asettanut tetty ja mangittuna ollut Ylikiimin- 700 mk. tie- ja mesirakennusten yli- gistä kotoisin olema Antti Matinpoika hallituksen käytettämäksi Romaniemen Lehmikangas oli jälleen eilisessä raas kirkon ja Manttauskosken mölisen kul- tumanoikeudessa mastaamassa. Kuten lumäylän tutkimista marten. jo usein olemme maininneet, marasti R-«t-ti°wirkami-syhdiStyk l^^-rrottu mies w. 1SV8 syyskuun dittu Eduskunnan alamaisen kirjelmän johdosta, joka koskee lääket. lis. H. W. Antellin testamenttaamain kokoel- main ja marain hoitoa. Senaatissa esiteltiin t. k. 20 p. ken- raalikumernöörin kirjelmä ja maltio- sihteerinmiraston kirje sekä armollisesti sen Oulun haaraosastolle on senaatti mahmistettu asetus kulkulaitosrahaston menosäännöstä muonna 1910. Se- naatti päätti julaista asetuksen asetus- kokoelmassa. Pöytäkirjan ote asian käsittelystä sekä asiaan kuulumat asia- myöntänyt 1,000 mkn määrärahan 3 muodeksi kokoushuoneuston muokraa- mistä marten. 24 päimänä erään K. Raappanan 20 markan armoisen palttoon Oulun ma- neesista. Mastaaja tuomittiin rikoslain 28 lumun 1 pykälän 2 kohdan mukaan näpistelystä 50 mkn sakkoon sekä kor- — Hylättyjä anomuksia. Se raprielysla iera ojiaan riuuuroai a 'i^' j naatti on hylännyt Kajaanin maanmil-1 maamaan kantajan kulut 20 mkalla ja kirjat päätettiin lähettää senaatm mal- i^nsseuran ja Oulun läänin Talous-1 valttnrm iätpttnmäksi takaisin fYmtmnir.* honjaiatntoimituäfuntaan taman enem- euran anomuffcn jatkumisia apura pta tounenpitetta marten. I hoisla a^ronoomien ja työnjohtajien Senaatissa esiteltiin t. k. 20 p. ken- raalikumernöörin kirjelmä, missä maa- bittiin senaatin lausuntoa eduskunnan anomuksesta uusista rautatierakennuk- sista ja rautatietutkimuksista. Senaat- ti päätti osaksi puoltaa anomusta sekä osaksi anoa itselleen oikeutta mastedes saada esittää seikkaperäisemmän lau- sunnon asiasta. — Teollisuuskoulut. Senaatissa esiteltiin t. k. 19 pnä kenraalikumer- nöörin kirjelmä, ynnä ministerimaltio- sihteerinmiraston kirjelmä, jossa ilmoi- jelysseuran ja Oulun läänin Talous-| palttoon jätettämäksi takaisin kantajalle, mutta, koska Antti Lehmikankaan on oltama mastaamassa Haukiputaan kä- räjillä, jätetään sanotulle oikeudelle ti- palkkaamiseksi. — Määräraha postihallitnk- selle. Senaatti on asettanut 2,000 mkn määrärahan postihallituksen käy- tettämäksi koleramaaran torjumisesta aiheutumia menoja marten. — Suomen Metodistisaarnaa- laisuus yhdistää raastumanoikeuden tuomitsemat sakot siellä tuomittamaan rangaistukseen. Mastaaja passitettiin lääninmanki laan. Näpistelystä tuomitsi eilinen raastumanoikeus erään Sesilia Kärk tanut — Telesoonimyönnytys. Se- naatti on hymäksynyt kauppias Henrik tetaan, että- armossa on sallittu senaa- Jaakonahon Haapajärmeltä telesooni- tin H. Majesteettinsa tutkittamaksi ja myönnytysanomuksen. mahmistettamaksi alistaa ehdotukset arm. asetuksiksi, jotka sisältämät teolli-! suuskoulujen sekä Tampereen teknillisen opiston säännöt, kuin myös ehdotukset^ teollisuuskoulujen ja mainitun teknil- lisen opiston muosirahasäännöiksi. Se-! naatti päätti tehdä sallitut alistukset. jäin Leski- ja Orpokassan sään- 20 mkn sakkoon ja jättämään not on senaatit puolestaan mahmis- Miansa omaisuuden takaisin sekä Vulun kaupungista. kormaamaan todistajain kulut 3 mar ! kalla. yllämainittu henkilö, joka on jo ikäihminen, oli t. k. 15 pmäsiepannu Rantakadulla olemasta Maria Kaipiai- sen kaupasta kaksi, yht. 4 mkan ar- moista huimia. — Tappelu tviinapullou Pääl tä. Eilen klo 3,15 iltapäimällä syn tyi aikamoinen kahakka eräässä kahmi- o Kolera Wenäjällä ja Suo- salaneumos Nyberg, on ollut nykyisin mi. Senaatti on lääkintöhallituksen tarkastamassa Oulun sähkösanoma-ase- esityksestä, että Pietarin kumernementti | maa. — Tarkastusmatka. Telegrasilai- lassa Kauppureinkadun marrella 4— toksen Suomen osaston ylipäällikkö, miehen kesken. Eräällä oli munapullo. julistettaisiin koleran saastuttamaksi, | päättänyt julistaa Kronstadtin kau- pungin ja Pähkinälinnan kihlakunnan! koleran saastuttamaksi. Samallainen I julistus on, kuten tunnettua, aikai- semmin annettu Pietarinkaupungin ^ suhteen. Mitä muihin Pietarin kumernementin! osiin tulee, on senaatti julistanut ne| koleerasta epäillyiksi, mikä seikka sallii j lääkintöhallituksen huhtikuun 20 p. 1909 Culun naiskäsityökouluu pukuompeluosastou opettajatta josta riita syntyi. Pahimman pukarin korjasi poliisi. — Usein ennenkin on samassa paikassa tappelua hierottu. — Juopumisesta h. m. tuomit- tiin 8 eri henkilöä eilisessä raastuman- reksi on Kotiteollisuusyhdistyksen joh- oikeudessa niin, että 6 henkilöä sat 20 tokunta malinnut ompelijatar neiti inkaasakkoa, yksi mkaa ja eräs sai Maikki Ruotsalan Oulusta sekä saman ^ ainoastaan 20 mkaa sakkoa juopu- koulun kutomaosaston opettajattareksi misests maan myoskm 100 mkaamir- neiti Lempi Mentelän Jalasjärmeltä. katmmessa oleman polnsin mastusta- misesta ja lisäksi, kun pun poliisia — Palkintoa Reimanin mur hasta epäillyn Otto Piiralan wangitsijalle ehdottaa Oulun kau- annetun kolera-asetuksen mukaan ryh- pungin poliisimestari seuraamassa lää- tyä samoihin suojelystoimenpiteisiin nin kumernöörille lähettämässään kir- kuin jos mainitut alueet olisi julitettu jelmässä: koleran saastuttamiksi. | »Läänin Herra Kumernöörille! sormesta, tuomittiin mies maksamaan kärystä ja kimusta 27 mkaa. — Luu lisinä siis kerralla uskoman mäkijuo- mien nauttimisen kalleuden ja kätke ruuden. Rahat wietiin tviinanosta .eran jaaSlUiillMll.1l. ...cuuiu» «ytu.u ovmvuiiuuuui. tnl#/»'# <3" f 1-> n-nri Irihti erfici nnh Tämä senaatin päätös on johtunut Koska Muhoksen poliisikonstaapeli 1 * . ' Iviinanostolle siitä, että senaatti on saanut miralli- Jaakko Rahko täällä murhaan epäil- . . ^ koniakkilitraan ia 10- r^ttn s^iir^frtn mnnniKpmtfpSfn M aciöen . °' teen tonjattuitraan ja 1U. sen tiedon Kronstadtin kaupungin ja l lyn Otto Pähkinälinnan kumernementin julista- osoitti kiitettämää misesta koleran saastuttamiksi keisari-^saan kunnioittaen kunnan miranomaisten puolelta, mutta sanotun kumernementin muut osat omat main »kolerasta epäiltämiä." Tämän johdosta on senaatti tänään määrännyt, että niihin nähden on so- Piiralan manqitsemisessa älyä ja rohkeutta. w'">°>U^an rahat. ,o.ta yllamam.ttu- ^ 1 ' jen juomien hintaan nähden olisi pi- tänyt olla kokonaista 75 mkaa. — Mutta mäkijuomien hakija palasikin tyhjin käsin miinaa mesissäsuin odot- tamien miesten luo, kertoen, että Ou- lun asemalla olisi häneltä ryöstetty rahat ja mielä eräiden rautatien hen- esittää, että Herra Kumernööri ottaisi harkittamakseen, eikö olisi syytä Rahkolle antaa pie- nempää rahapalkkiota tästä hänen toi- meliaisuudestaan „ f on , Raahen seminaariin on hy-,^, ^ ? saanrtofsia 20 p.na huhttC. ^äksytty koeoppilaiksi m. m. seuraa- kilöiden nähden. Muutenkin omat nai- a " netu .f a il;J^ na r a r^ f ..^ aa f I wat: Maria Alardt ja Martta Pieti sen puheet ristiriitaisia, siitäkin päät- essa. Sanottu paatos sisältää tar- Lumijoelta; Selma Pyhtilä Raahesta; täen, ettei tiedä ajuritaksaakaan pai- ^empia maarayksi koleran torjumiseksi Turpeenoja Siikajoelta; Helmi kalleen, maikka sanoi sillä Oulun ase- -a mastustamlsersi. .. ... Korpela Kempeleestä; Saimi Hiltunen, malle ostoretkeltään ajaneen Senatti paatti tasta paatoksestaan Marke Inkala, Hanna Jokiperä, Agda Joka tapauksessa joutuimat joko .????. ?s «kuwer- Lahdenperä, Mendla Loukkola, Hanna rahat parempiin taskuihin tai miina nooreille, laaklntahallltukse, luotsi-, Penttilä, Laura Riekki ja )!aimi Stu- parempiin suihin, posti-, rautatie ja tullihallitukselle. Oulusta; Esteri Simppula Hau- Laiwaliike. Maanantaina saa- — Senaatin kirjapaino. Se- kiputaalta: Ida Soronen ^istä, Nänni ruotsal. höyryl. »Saga" miedäk- naatti on päättänyt, että rautatiehal- Kuusela Kemistä sekä Eliina Kannula Marjatasta ja Toppilasta sahat- Otuksenkin painotyöt, samoin kuin mal- Ylitorniolta. ^ua tamaraa Amsterdamiin, ion kaikki painatus- ja sitomotyöt, on ^ Kajaanin seminarim on op- Saksal. höyryl. »Fridrich Arp" ja ehtämä senaatin kirjapainossa. pilaiksi hymäksytty m. m. seuraamat: tanskal. höyryl. »Harrinsborg" lasta- Seurakuntain metsät. Pal- Juho Armid Kauma, Ylitornio! takseen Höckertiltä paperipuita Hauki- amon seurakunta on anonut lupaa Teosilus Kukkonen, Säräisniemi; Kaarlo putaalta aada seurakunnan kirkkoherranmirkata- Immanuel Muotka, Muonio; Heino — Tampereen teatterin arpa on metsistä leimata ja myydä saha- Fredrik Parmiainen, Kemijärmi ja haiset. Lehdemme ensi simulla ole puita niin pian kuin siihen on tilai- Kaarlo Aukusti Meijola. Ii. uutta. ___ Rakennuslautakunnan ke Menäjän waltaknnnan kart- wättarkaStuksen johdosta annetun a kansakouluissa. Kenraalikumer- muistutuspöytäkirjan perusteella oli löörinkansliasta on kouluylihallituksel- jälleen haastettu eiliseen maistraatiin ilmotettu, että kenraalikumernöörin > kartanonomistajia neljännestä ja mii- dennestä kaupunginosasta, yht. 45, joista 3 ei ollut saapunut paikalle. Oikeus melmoitti kartanonomistajien laittamaan muistutuksissa määrätyt äydessä Salmin Mantsilan kansakou-I ussa siellä ei ollut Menäjän malta- ] unnan karttaa ja että kaikki maantie- eelliset kartat ja muutkin erinäiset opetusmälineet olimat ruotsinkielisiä, kohdat kuntoon ennen ensi muoden hei maikka koulu on suomenkielinen. Sen näk:-:un 1 päimää 50 markan sakon ohessa kehotettiin ylihallitusta ilmotta- uhalla rakennusjärjestyksen 105 pykä- maan, mihin toimenpiteisiin tämän län mukaan, uomautuksen johdosta on ryhdytty ja _ Elinkeinoilmoituksia. Ta- mtaa taroom oprtuSmalmeita tanfa= Iotlomiäita j a Mb-rt Poikolin ilmoitti oulmyin hankitaan. eilisessä maistraatissa alkamansa täällä — Metsänhoitolaitos. Utsjoen harjoittamaan matkailijakodin pitoa ja oitopiirin metsänhoitajaksi on senaatti tarjoilemansa siellä ruokaa ja mirmok puolestaan nimittänyt metsäkonduktöö-! keitä. Samoin ilmoitti leski Briita masta ilmotuksesta näkyy, että Tam- pereella tänä syksynä on oikein suu- remmoiset arpajaiset. Mitään mähä- pätöistä ja armotonta ei ole moittona laisinkaan. Suurin moitto on noin 10 tuh. mkn armoinen maatila lehmi- neen ja hemosineen. Lisäksi on moit- tona useampia hemosia maljaineen ja ilman, pankkiosakkeita, moottorimene y. m. Oulussa on ennakkoarpoja myötä- mänä m. m. Oman Kannan kirjakau- passa. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Watsa- ja suolikatarria . . . 25 Kurkkuröhkää 1 Keuhkokatarria 3 Hinkuyskää 2 Kurkkumätää 1 ri, sil. maist. A. W. Renmallin, Kit- Korkala ja leski Sofia Marttila mat-1 ^vatiatuumel _ tisen hoitoalueen metsänhoitajaksi met-' kailijakodin pidosta. Yht. 36 DsciiHiiniiin juttu. Muhoksella mangiitua Otto Piira- laa kuulusteltiin maanantaina. Pii- rala ensin kielsi olleensa Oulussa t. k. alkupäiminä (murha tapahtui t. k. 2 pnä), maan lopulta hän tunnusti läh teneensä Iistä ja tulleensa Tuiran ase- malle, jonne Oulusta on noin 3 km t. k. 1 pnä. Reimannia ei hän sano- nut koskaan nähneensä. Mutta kun kaksi naista, joista toinen todisti hä- nen t. k. 1 pnä kulkeneen Toppilan salmessa, ja toinen todisti hänen Rei- männin seurassa käyneen Pikisaarella, olimat esiintyneet häntä mastaan to- distamassa, alkoi hän mähin myöntää. Iistä lähtiessä kertoi Piirala itsellään olleen 30 mk. rahaa. Senjälkeen oli hän matkustellut m. m. Haaparannal la ja Romaniemellä eikä tehnyt työtä päimääkään. Kumminkin oli hänellä möngittäessä 83:70, joista osa mielä oli meren tahraamia. Tähän loppui aamupäimän kuulustelu. Eilen kuulusteltiin kahta todistajaa, nim. työmiehenmaimo Anna Liisa Tjä- deriä ja työmiehenmaimo Kreeta So- fia Ukkolaa. Molemmat asumat Schrö- derin maalla. Edellinen sanoi tunteneensa Otto Piiralan jo useita muosia ja nähneen- sä hänet Tuiran metsässä samana päi- mänä klo 5—6 seuduissa illalla kuin murha tapahtui. Piirala oli takansa milkuillut ja ollut hätäisen näköinen. Hänellä oli ollut maatteet selkäpuolel- ta sammalissa ja puista pudonneissa risuissa. Kapsäkkiä oli P. kädessään hymin raskaannäköisesti kantanut. Kertojan mukana oli ollut sanottuna päimänä työmiehen maimo Sosia Uk- kola, joka kuulustelussa kertoi tunte- neensa Piiralan jo 5 muotta ja näh- neensä hänet miimmeksi sen lauantain jälkeisenä tiistaina, jolloin sotalaimoja oli salmessa, kulkeman Tuiran asemal- le miemän tien poikki Toppilansa!- mesta Schröderin maalle päin ja wä- ?än matkan päässä rautatien alueesta. P:llä oli ollut kertojan mielestä kiire ja hän oli ollut hätäisen näköinen. P:llä oli ollut mielä kapsäkki kädessä ja maatteet selkäpuolelta rikoissa ai- mankuin olisi metsässä maannut. P:llä oli ollut silloin sininen kramatti kau- lassa. Kertoja oli masta seuraamana aamu- na kuullut Reimanin murhasta. Hä- nen seurassaan oli silloin ollut edellä mainittu työmiehen maimo. Kuulustelua jatketaan tänään, johon tulee useita todistajia m. m. Iistä. — Eiliseen kuulusteluun olisi pitänyt saa- pua erään 15 manhan pojan, joka olisi Piiratan murhapäimänä nähnyt. Mielä on tiedossa eräs todistaja, joka ei nykysin ole paikkakunnalla. Hän nimit. oli lainannut 3 markkaa mur- haa ennen Iissä Piirakalle, jolla ei silloin ollut yhtään rahaa. Kaikesta päättäen on osuttu murhan tekijän jälille, sillä kaikki kuulusteluissa saadut tiedot miittaamat siihen. Piiralalta tkmatut meriset rahat sa- moinkuin eräältä täkäläisen poliisin pi- dättämältä mieheltä lamattu mereen tai muuhun punaseen rymettynyt sata- markkanen tulee lähetettämäksi Helsin- kiin tutkittamaksi, onko niissä löytymä meri samaa kuin Reimanin. Miehet tamatessaan toisensa poliisi laitoksen etsimällä puolella, eimät olleet toisiaan tunteminaan, maikka heidän oli kuultu poliisiputkassa ollessaan tutta- mallisesti keskustelleen ja toinen oli m. m. mirkannut: »maanantaihan se oli kun tultiin Ouluun", samoin oli- mat he keskustelleet jotakin rahoista. mamma» — Maalaispoliisit. Senaatti on Oulun läänin kumernäörin esityksestä määrännyt, että Kemin nimismiespii riin on kolmen muoden ajaksi, tästä muodesta lukien, edelleenkin asetettama 420 markan muosipalkkiota nauttima ylimääräinen poliisikonstaapeli malmo maan järjestystä kesäaikana Kemijoki- laaksossa. Elinkeino-oikeus. Menäjän alamainen talollinen Antti Rettijess on läänin kumernööriltä saanut luman Roustin tilalla n:o 32 Tyrnämän pi- täjän samannimisessä kylässä amonai- sessa puodissa harjoittaa sekatamaran- kauppaa. Lopvuun saatettu pakkoluo- wutus. T. k. 19 pnä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri ju listanut loppuun saatetuksi Alatornion eurakunnan hautausmaan laajentami- eksi tarmittaman maa-alueen p.ikko- uomutuksen. — Perintökirjan on senaatti t. k. 13 p:nä on antanut: talollisille Matti ?lntinp. Tuuralle, Matti Laksolle, Heikki Iuusonp. Kan- nukselle ja Leander Jsokäännälle Kään- nän manttaalin kruununtaloon o 8 Kalajoen pitäjän Ylikäännän kylässä: sekä talolliselle Antti Jaakonp. Haadalle osan Haagan Yn; manttaalia 'ruununtaloa n:o 28 Haopajärmen pi- äjän Haapajärmen kylässä. 1-2 7 Annuelinkseil juttu. Kuten aikoinaan kerroimme, on rou- ma Junnelius nostanut pesäerojutun irkkoherra Junneliusta mastaan. Ju- un jatkuma käsittely oli siirretty t k. 23 päimäksi. Eilen olikin juttu esillä Torniossa. Oikeudenkäynnistä moimme kertoa seuraamaa: Jutun esille tultua. tulimat saapumille kantaja amustajan- sa hom. oik. Wieno Toimosen Tam pereelta seuraamana: mastaajaa edusti lakit. kand. Aleksander Frey Helsin- gistä. Kantajan asiamies maati ennen maadittua pesäeroa ja pyysi saada to- distajana kuulustella romasti Lagusta Kemistä. Mastaajan asiamies jätti päämie- hensä laatiman kirjallisen mastineen, jossa mastusti pesäeroa syystä, että amiopuolisoiden omaisuus- ja melka- suhtaisia 15 /-i 89 annetun lain 5 lum. 1 pykälän mukaan on amiopuolisolla oikeus pesäeroon, jos toisella on niin paljon melkaa, eikä moi suoritta sillä omaisuudella, jota saa siihen käyttää ja ei yksityinen omaisuus riitä. Ja kun ei mastaajalla ole melkaa, niin on lainkohta siinä suhteessa mitätön, ei mastaajaa moida syyttää huonosta pe- sän hoidostakaan, koska on aina koet- tanut olla tarkka menoissaan. Ei ny- kysen mirkaloman aikana Parasniemen pappilan rajojen ulkopuolella oleskele- minenkaan, johon hänellä tällaisten olo- suhteiden mallitessa on täysi oikeus, moi osottaa,että hän olisi huoleton kodin hoi- dossa,kun sitä paitsi hänen maimonsa on sillä aikaa pesää hoitamassa. Eikä sekään, että hän on koettanut omai- suuttaan sijottaa pankkeihin ja tuotta- miin osakkeihin, suinkaan osota pesän tuhlausta. Mastaajan asiamies pyysi eri lau- suntoa, josko kihlak. oikeuden miimeksi antama mälipäätös, kuten sen sana- muoto osottaa, tarkattaisi main arvio- erojutusta riippumia similiseurauksia eikä sitä, mitä murhayrityksestä moi seurata, joka juttu on mielä päättä- mättä hom. oikeudessa ja huomioon- ottaen nuo seikat pitää asiamies jutun "iian aikaisena, kun kormauksen määrä juuri tuosta riippuu, eikä katso oleman mitään syytä pesäeroon, maan p:,ytää koko kannelta turhanpäimäisenä kumot- amaksi. Kantajan asiam.: että kanne ei ole missään tapauksessa aikainen niillä perusteilla, joita mastaaja esittää, sillä syyt, joihin on miitattu, omat huo- mioon otettamat silloin, kun pesän ositus toimitetaan, että kantajan vuo- lesta ei asiaa ole ajettukaan sillä pe- rusteella, että kantajalla olisi saata- maa mastiketta yksityisestä omaisuu- desta, jota mastaaja olisi käyttänyt, maan juuri sillä perusteella, että mas- taaja on huonosti pesää hoitanut ja laiminlyönyt sen hoitoa. Pyydettyä lausuntoa marten antoi oikeus mälipäätöksen: koska ei kantaja moi menettää oikeuttaan, ei mastaajan mäite estä käsittelyä. Kantaja: että mastaaja oli miime muoden lopulla ottanut Tampereen Osakepankista siellä talletetut marat, miime pesänkirjotuksen mukaan noin 23 tuh^ mk., mutta ulosotettua korkoi- neen 25 tuh. mk., joko miime muoden lopussa tai tämän muoden alussa. Yhdyspankin Tampereen konttorista 50. tuh. mk., ja on pyydetty tietoa Kansallis-Osakepankin Tampereen kont- torista siellä olemista talletuksista, mutta sieltä on kieltäytytty sitä anta- masta ja on mastaaja hämittänyt ne kaikki eri lahjotuksilla, jota paitsi suuri määrä Tampereen Osakepankin osak- keitä on siirretty muille ilman masti- kettä. Mastaaja: että miime käräjillä esitetyt todistukset omat useimmat totuudesta poikkeamia ja armot- tomia. Eräskin todistaja oli ni- mittäin junassa main kuullut simulli- sen henkilön puhuman todistamattaan asiassa, eikä tuollaista lain unikaan saa ottaa pöytäkirjaan ja mastaaja on täysin o:keudettu hallitsemaan omai- suuttaan ja että raha on pankista otettu ja että osakkeita myydään ja siirretään rahojen huolellisen fioibon tähden, ja kun ei mastaaja ole tili- melmollinen, ei asiamies katso syytä oleman pitemmälle jatkaa asiaa. Tämän jälkeen kuultiin kantajan esil- tämää todistajaa rom. Lagusta, joka ei tiennyt mitään lahjoituksista, maan oli kuullut mastaajan sanoman kanta- jalle että hän möisi lahjoittaakin omai- suutensa. Mutta kun mastaaja on erittäin tarkka ja hoitaa hymin omai- suuttaan, ei todistaja luule, että mas- taaia moisikaan mitään lahjottaa. Mastaaja: että läheiselle omaiselle lahjoittamista ei moida pitää pesän huonona hoitona, ivaan kantaja on nimenomaan sanonut, että mastaaja on hämittänyt pesää huonolla hoidolla, mutta kun on näytetty hänen hymin hoitaman omaisuuttaan, niin on hake- mus hyljättämä, eikä lykkäys tule enään kysymykseenkään lahjoituksen toteutta- miseksi, sitä mähemmän kun kantaja ei tiedä, kenelle ja suuriako summia on lahjotettu. Kantaja: ei sanottu, että olisi omai- sille lahjoitettu, mutta mastaajan lilei- sille henkilöille, noin 70,000 tub. mk. ja mahdollisesti Kansallisosakepankilta otetut 50 tuh. mk., ja että yli 100 tuh. mkn lahjoittaminen on pesän huo- noa hoitoa. Asiamies pyysi lykkäystä syyskarä- jnn, saadakseen todistajina kuultamiksi useita eri henkilöitä Helsingistä ja Tam- pereelta. Mastaajan asiamies mastusti lnk- käystä ja pyysi päätöstä. Tämän jälkeen kihlak. oikeus antoi seuraamansuuntaisen päätöksen: Asia lykätään ensituleman syyskäräjien ahdeksanteen istuntopäimään kantajan asiamiehen pyynnöstä ja on silloin molempien asiallisten tultama oikeu- teen.