N:o 159"(81) - 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina* heinäkuun 16 pma fä tärkeämpi kuin silakka. Kutuaikana Zcsoäallä ^aa hauesta Verrattain hab- »van hinnan» koska markkinat silloin o- wat täpötäysinä ja kala myös on huo nompaa laadullaan. Kalahtaminen kutuaikana maikutiaa myös keÄeyty- misrä kalanlftiilokjelle. Äsken ntainir- tujm jeikkojen johdosta owat lalasta- jor Bröndösjä päättäneet että laadit- «lvaan Brändön kalastushoiioyhdis- tykjen jäämöön on oietialva määräys, errej. haukia saa kalastaa jäiden läh döstä «loimin loruun asti. Tällä tatvoin, mutta ainoastaan läteti tvoi- wat talastajat saada tämän latijäädök- sen liiäffi annetun määräl /ksen lailli sesti noudatctuuvaksi. KÄastushoitoyt^lsly^eilä on sitä paitsi wol.ta määraiä, mimmoisia pyi>- dytsiä.sen mielestä on alueeltaan pois- «ulNva tahi mimmoisten pyydyksien läynämijesjä rajoiimsia tehlälvä, ini= ien tiheitä eri pyydytsien tulee olla, an Uloin on sallittu pyytää eri kalalaje- ja, mimmoisia kalalajeja on kutuaika na tahi -muuten rauhoileuama, liiulen kalalajien pienimmästä mitata, joiS- ia kalasrusjäänröön nyr sijAlyy mää- räiMä seka jos myös muille kalalajeille tuin laissa mainituilla on määrättä viä allin mitta. 'Sanalla sanoen, niillä kc^ameden oinistajilla kalahoitoyhdis- tYkseSsä, joilla on enimmät manttaalit, «n alueillaan laaja malta ryhtyä muunnotsiin ja loimiin, jotka tarkoit- law« talasrushoidan etua. Me lcchdomme kuitenvin mtelä ker- ran huomauttaa, että kalastusyoiioyh- disty^n >)uuit tvalia muärätc alueel laan koÄee ainoastaan sääntöjä, joika kaisoiaan lainjäälämien ii|af)t tarpeel- lisetsi. Semmoiset määräykj-: eiwäl jaa olla lakia maslaan. Esinierkti sei- tvemää tämänkin. SMa on koko maassamme ratchoi- ttätu ldka- ja marraskuun kuluesja, siis "kaksi kuukautta, kuitenkaan ka- lastushottolihdisty5jellä ei ole mckl.a, waMakin sen edut sitä ivaan su var, laujhoiirraa siikaa syys, ja lokakuun ku-- tuessa, sillä täinä olisi lokia Irastaan. Muna yhdistyksellä on kyllä ivalta rau- hoittaa siika esimerkiksi syys- loka- ja »narraskuun kuluessa, jos jc !a:joo iä- «nän itselleen hyödylliseksi. Kalasmshoiloyhdisiykjellä 0 .7 ri ai noastaan laajoja oikeuksia, maan myö- tvättlämänömiä melmollijuu^sia. Kalastussäännön mukaan on kalas- tushottoyhdisiyljen asiana: pitää huol ia rauhoiltuspiirien loimeensaamiiesla tulen rakennuskaaren 17 lmvun 6 py kälässä sanovaan, irje toimuullaa ka- lanmiljeliMä taikka, palkintoja lupaa- malla, muita siihen kehoivlaa; la:t:aa ja kunnossa Pitää tarpeenmukaisia la- laiettä; pitää huotta siitä, cttd kalas tuksesta ja iveden käyttämisessä annel- Zujen määräisien rikkominen saate- jaan stMteeseen, sekä asettaa ja palkaia yksi tahi useampia kalastuskaitsijona stmalläpuämään >sanoitujen määräyk- sien noudattamista sekä walwomaan, eriei yksiöisen kalastusoikeutta lonka lta. On huomauteml, että kalastushoito- Hhdislyksille annnut oikeudet aikaan- jaaioat rajoitusta siinä mapaassa nau- tinto-oikeudeissa, joka taloonsa lähden kuuluu talonomistajalle. Sellainen rajoitus on selmästi salliltama ainoas saan siinä tapauksessa, että siren ed.s- tttään yleistä erua. Sitä maatii juu- xi kalastAselinkeinomme kohottaminen siltä alhaisetta kannalta, jolla se par- «haillaan on. Sillä tämän elinkeinon edistäminen ja sen järjestäminen ajan eili 80,6 prosentilla naista työmlchis- tä. «Verrattain sangen wähäinen määrä näistä työmiehistä alkaa työnsä ennen klo 6 aamulla. ^ Ainoastaan tiilileh- 'taässa on tämä luku jonkun toenvm puurempi. Jsommal laitokset alotta- wat yleensä työn klo 6 ja 3 ivälillä aa- mulla. 65 prosenttia kaikista päimä- vyömiehiistä lopettaa työn aika.semmin lauantaina kuin muina Miikonpäiminä. Koilmasosa näistä työmiehisiä lopet- taa lauantaisin klo 2—3 i.P., Miides osa Ro 6—7 i.P. muina pöllöinä lo pettamat useimmat työn klo G—7 ip. Työajan Pituuden ero lauantaisin ja muina päiminä maihtelee 1/2—L tun- tiin. Äolmannella osalla työmiehistä on ise 4 tuntia. Ne teollisuluslairokset, jotka lopettalvat aikaisemmin sekä lau- antoina että muina Päivinä ja ne, joilla on suuremipi ero työajoissa lau- anlain ja muiden wiikonpäiwien wä- Mä, oivat liisommat työpaikat, joialvas- toin Pienemmät, enemmän käsiteolli- juudvn ltapaisesti johdetut laltoksct y- Meenfä työskentelemät kauemmin illalla ja on niiklä pienempi työaikojen ero miikon wiiMeisen ja muiden Päilvien mÄillä. Talvallisin työaika on 57—GO tun tia, eli useimmissa tapauksissa tasan UO tuntia. Lähinnä seuraa työala, jonka, pituus on 54 ä 57 tunnin ivä° iillä, ja jafa useimmissa lapa uksissa on taolsen 57 tuntia. Nämä inolein- mat työajat owat käylännöSiä nun paljon juuremmassa määrässä, että ne läsivtäwät Z/4 kaikista päiwälyönteki- jöislä. Suuremmissa teolliiuuslaiiok- sissa on työaika yleensä lyhyempi kuin pienissä. Pisin todettu työaika on tumia w iikassa. Ne teollilsuuÄaitoksst, joiden on motannon laaiuun nähden työskennel- tämä yhdMja^soiftsti, joko keskeytyen :ai keskeytymättä sunnun:aitsi, oivat järjestäneet työn joko kahteen:>h kol meen »vuoroon ivuorokaudessa. Saurin merkit»^ on kaksimuoroisclla työllä sahalattoksMa, ^senjälkeen seiiraa- ivat puuhiomot, selluloosa- za popcri- .ehtaat, sitten sokerinpuhdistuslaitok- iet, tiilitehtaat, cherlvateollisuus j.n.e. >laksiwuoroisen työn tekijäin koko :vku- inäärä on 13,521 «Ci 16 Prosenttia kai kista. iftun työ on järjestetty kahteen wuo- roon, on tamallista, että ensimäinen muoron waihio tapahtuu klo 6 a. p., joienka toinen useimmiten ta^ih.uu 12 luntia myöhemmin eli klo 6 i. P. Tästä poikkeamia tapauksia on kuiien- kin myös olemassa. 6kHta wuoroa !käynäivi?sä työpai koissa on työaika joko sama mi eriiai- nm 2 u ei m perätiäin scuraamaita Wiik- kona. Se »vaihtelee paljon eli 48 ja 186 iuiinin wä'l:flä, eli keskimäärin Kesällä on sopivimpia kSyttää, saadaan M. G. OKSALAN Herrain Pukmioliukeestä. Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Kirkkolain muutokset. - ... - „Jleiswaltakunnallinen" johdanto. Ävrkeinmwisja pallaspa 1 p:nä t .k. wahwisiettu arm. asetus erinäisistä muutoksista Suomen eivankelisluteri- laisen -kirkon jitkkolakiin 6 p:ltä joulu- kuuta 1L6g on saanut toisellaisen 10H- bannon kmn senaalin laatiman asetus- ehdotuksen johdanto oli. Nyt ivahivis- teiun jvhÄaniioii sanainuoto on !seu- rackva: „H. M. Keisari on Suomen 6:nnen Yleisen kirtölliskokouksen ja Suonien eduskmman aAinaisesia esiiylsestä nähnyt hylväksi arniossa kumota Euo- men e>w. luterilaisen kirkon kirkkolain 6 p:liä jouluk. 1869 33 piMän jekä määrätä, että sanotun ki.11 59, 73, 82, 83, 84 ja 418 §:t tulemat kuulumaan !seuraaiwasti:" Emaatin ehdotus oli näin kuulunxi: „H. M. Keisari on nähiiyt hyicäksi wchwistaa Suomen 6:mien yleisen kirkolliMkouksjen esittämän ja Suo- men eduskunnan hywaksymän ehdoiuk- sen muutolsiksi Suomen ew. luterilai- sen kirkon woimassaolewan kirkkolain 6 lp:lltä jjouluk. 1869 59, 73, 82, 83, 84 ja 418 §:iin sekä 88:u pykälän ku-- moainiMsi sekä jemvuoksi määrätä, et- tä sanotut §:-t t-uleivat kuuluinaan seuraavasi i:" — Äestikiewarit. Kansak. opettaja M. Wa'lli y.m. ooixit Jumittaneet Waa- san läänin kuvernöörin 20 p:nä tcu- kokuuta t. w. antamasta päätöksestä joka koskee W :itasaaren niniisnnespii- rin >k'stikiewarin ja lyydinpidon hoi- tamisia. Nleistvaltakunnallinen lain säadantözulistus aiotaan luetu,«ua kirkoissa. Luotctiaivolia taholta sanoo Uf= ka" saniieeiilsa kuulla, cttd mainittu 24 ja 94 tunnin wälillä iviiikoa foljti.;<tsi<ikirjo aijo-uiam tuivcrnöörinmiraSto- Pilsimmät-llpajat oniai paperi- ja s>'ha- jen kautta lähettää julaistamiksi n:aan teollisuuden aloilla. Taivallisin lyöaila ltu>iois>sa. ^ljetetaanko se myöskin hal- lusijaivakuutidsten rinnalle kirkoissa, wai poilSt e taanko >hallitsija.vak!lutilkset llvanhoitta paikoiltaan, sttä ei »Ilkka" saiio ttetäwänsä. lpaperiieollisuudessa on 72 tuntia toi sena iviikkona ja 84 tuntia >otsena eli keskimäärin 78 tuntia iuiifo-öja_ ÄÄmswuoroinM työaika on wähäi- lsessä mÄirässä käytännössä maan teol- lisuuslaiioksissa. niin että aiiioastaan 1,538 työmiestä eli 1, 8 prosenttia je- losiMjenalaisista työiniehistä on sel- laisessa työssä. Suurin merkitys on 1.317 N)ömieslä, jotka :yöökentelewäl Mä paperiteollipuudessa, jolla alulla 21 tehtaassa, tekemät työ:ä kounessa >vaa heinäkuuta nähnyt hylvälsi hyiväk- ivuoroÄsa. Myöskin tässä teolltsundenl^^ ^naatin toiinenpilcen, että Suo- haaras,a on lama tyo,ar,estys kadol-i ' ' Jyväskylästä ja Keski-Suornesta. — Juttu höyrylaimat „Lahdc»" kor- jauspalkkiosta. iJylväsK)län konepaja O. A:n jja tehtailla Frigrcnin wä!:nen jut- tu höyrhlainia. .„Lo>hdcn" korjauksesta oli maanantaina uudcll-cen td.fitcl tdiu-irtä Lahden raastuivanoikeudcssa. WaStaa» jan asiami-chcnä oli asmnajaja E. G. Mcsterton, kantqjan puolesta esiinlyi nimiSm,i«s Tiusanen. taijan asiamies uudisti tiriallisesti e d c Äva s ta u swa<rt im uksensa höy n) la '.«a n korejauspaltkion suht«cn. ÄLastaajan asiamies uudiStl.sanioin 5orwauA>vaakimuki'enl'a tehtailija Zv>gre« nillc «Äckhti"»laiwan ?«Iwottoniasta kor- jau5scsta koituneesta tappiosta sekä kielsi kantajan kirjallisesta lausunnosta kaiken 1«n mitä on ristiriidassa Ivastaajan lou« Parhaat Koneet tehdä»-, te illUum-, sftb ö-, mylly-, tarpuoi- ja mft&nviljeiya- nMtte edull simmin Konekanppa-Osakeyhtiö AATRALTA. 217 J llelsluki. T»trpf>re. Pyytäjää meiltä hiet-ilmoituksia 1 ViiparL V im 1-0 pian. Ohimennen tahdon myöskin A Huomauttaa samchen »Tuurin" kirjai miksen johdosta, jo^ja hän nimitti „Kömiä" lasti- CCi rahtilaimaisi, jri» laisena se minun >rieteni ei koskaan cle ollut siiiä lthiien kun se tehriin — Daan on se ain a wälittänyt matkus- tajailiUennettä Keiteleellä. Pääasia ktcktenkin on, että tuo kaiwatm »Kö- mi" jekä nopean kulun ja mukaivuut- -taan armossa pitämän yleisön toiiveet j0wat nyt tulleet 'läajfm tyydytenM ja matkustawain rohkeimmat jopa suuret- ckin Waatimukset1oteutelui>ksi. Lcinxin 'ulkomuotokin jo tekee katsojaan miel- lytiäivän waikutul'sen. Entäs sisäpuoli sitten. Jokailsen luokan maikustajain mukawu>utta on koetettu silmällä lpi- .tää. Niinpä on kannella malku-iajien käylettäwänä tKawa kokkaialonli ja niillä, joika eiivchr halua sinne alas mennä 'tahi eiiväi 'somi, woiwat olla suojassa iuuilillla, sateilta, kylmällä ja auringon paahteella myöskin kannella, jo>ka on kautlaMaan katcitu. Cnsi luo- ka n maikustaMa on paitsi tilamaa peräsalottkia ja kahta suurta hyttiä as- haalla walisarvissa kannella kymmen- .kunta midPtjLttämää ja ulani,ia hyttiä ja käytettävissään ruokasalikin. ' Uu- •b«eit rakenteensa kautta on „Kö:ni" 'tul- lut e n Mt äänkin Wa5cwammassi, ettei se 'tuchista heilahtele. Koneen käyitti- lin on niin hiljainen, ettei se nukkuvia häiritse. Tähän nähden woin „Kö- miä" suosittaa täydellä sylillä ei ai- 2464 fimtoyxn kanssa sekä {«liiti kantajan huomautuksen johdosta, että laiiva scn ' noastaan^teriveille Ivaan myö?5'ti h<ik- ljätkccn 'kun >s« wiime Dyskuussa oli ollut! koherino.>illle maikus.aiille. ^ suljen liikkccllä lokakuun loppupäiiviin saakka/^ slls kaikuun matkatlijatn silMiolli- jolloin se tuli Mesigänven Nien^n saia- -1°^ huomioon'varmasti Makuutettu- maan saaden olla siellä yli rativen aina i lia ' ^iä ken »Kölnissä kcniäällä taavaht uneesi en iarkastulsoen saalkka, minkä wuotsi ja kun tällä ajalla laisoalle ei ol« saattanut tapahtua mi- tään jvaurioia ja sitä ei tällä tväliajalla Mu kauppojaan! matkustaa ei Matkailija iä potilaat söilvät, makasitvat ja tau- ieskelimai, kerrotaan sieltä. Pälkäneellä kuuntuvat sotilaat wi:« pi/ii^ii pari päivää, jonka jälkeen he jattalvai malkaansa Hämeenlinnaan. L-riiivcdellä micslen huomactiin te- leivän jonkinlaisia muisiiinpanoja. WM!ahdelia y.m. lähipitäjistä il- moiielaan »Tampereen Sanomille*, että siellä on wiime Päiwinä liikusksl- lut kasakoita. — Hämeenlinnaan sijoitettu tarkka, ampujarykmentti tulee syksyn kuluessa lotonaiinui>es'aan siirreltäväksi Tam misaareen. Häuveeiilinnaan tulee sijalle toinen ryIin-cnilisijä-L^mijäitä. — T.S. — Äcioäällä löydetyt patruunat luomutettu tvcnnäläisille. Kuten muis- leiaan, löy)etliin kemäällä jossain Ä.^.cttn läheitiMiltä Sokka-tan lai ^taniatylän mailla kolme Pakettia ^.vettsiiätsmolltjsla limäärin pairuuneja yhteenjä noin 050 kap^lelia. Löytö otettiin silloin Lau-pungin poliisilattoik- ftn tattcen. Nyi on patruunat jäielty — Venäläisiä sotalväenosastoja cn po^tii.atlotsesla kenraalttuwernöör :ltä ^viime päimien arkana saapunut Wca- luUeen mäaräylscn mukaan b l't:ifclin ole hriletlykään mic .sään suhteessa kor>a- ,saan chtimiseen, Maikka Ivars'.'.ta>sel ivenä.Äijen linna"v <>e >l päällilön ömers- ta, ti)socnäolclv« wika on lÄ )tyniit tulla .soiilazjunat suuria majoitusta lvarten lt Ptguleti' '.in lettuun. — tl'i.3. aikaan fctakiufsi kantajan omistamalla saapuivatkin ivasta i.k. 19, 20 ja 21 j — Maisteri Wegcliutscn vekseli» tela -kalla Katsoi kantajan huomautusta' päiivinä. Torstaita ivaslen yöllä iaa» '.väärcnnykjct. Wchcltwääretmyksiä kcs- Ivlime kewa>icn tarkastulien ynipuotl- pui PcsttlMias^a 30 loianiieÄa A?oro-., . . . ^ .suildcsta auvan arivottomatsi siihen näh- neschin fuiUKriKMiicmistii. Heillä oii 1 llu0 1 UIIU uia.otert 3Segfhu»ia »'oas- den mitä wrkaÄuksen suhteen tuullut tc- mu':anan-sa kahzvi-pannuja, ku!5oje. ka-! ^i ^llen täfttellaevänä Heiimgin dic-ltrjat oirmr kertoneet. j noj-a ja uumia ianaraa, jo.ka jäieiliin ^ raas:u!i>ancikeudee'a. Waslaaja W.» Tämän jätteen kuulusteltiin kan!a>jan yöt!'i asemähuoiiec-i^n. jossa tämä seka- jota pitenullä-n ajan on ollur Pitkän. nicloka jchti niic>iecn selmän lunxtn^ »emäinaan" oloisia. — W:a. piioletia 9 todistajaa. WaSt, awus-tajan asianajaja Mesterto- nin pyynnöllä lykkäsi raastuivanoikeus 'jutun enemmän käsittelyn wac-!aa>jan kustannuksella pidettäivään ytimääräi» ■jiccn istuntoon lauwantaina elokuun 13 ptnä. — L. S. Mmrillm «iciiit aseet. H. D3i. keisari on alamaisesti csiiel- läesjä isemattti ehdotusta 1 pnä kulu- — Hittven metsästäjille huomatta- ivaa. iStmi ei uusia a-eiuksia hiriven- meisäslyksestä mielä ole ivahivistettu, vn iva>n-hoja asctulsia tätsä kohden nou datettaiva. Täi en tulee Maualta Suoniosta. Sotilaskawelyretket. Stlle saapuneiden tietojen nienien mieii>vilai<slcn keskusiaiiollses- sa, cili ilje lullui saapumille. Sanotun kesiU -laitoksen johtaja, tri A. ^jörk» litan oli .äälintähalliluisen 5aut»a lä- ihettänyt raas.mvanotteudelle 3(1 si» ivua käsiltäwän lausunnon wast<-.aja W:n mi^cntilasra. T:ri V. lopettaa lausuntonsa seuraawa?ä: Sen nojalla miiä ennen c.en esitlä- nyi, täytyy minun lvakaumulsenani ^usua, etiä maileri Henrik ^egcltus .(^ls. mu.aan on pieniä ka!ai'ka«jovkkue:!a. '-cn 'he^t>esti rappeutunuk, maikkakaan .u.en 10 on mainiltnktn, upseertcn ^a^.j suureutmassa määräesä. jo.)0olla kutten.u iv.ime ^ -Ayynajä, saupungimtvi^ka^u Söder- lanut merkilyksensä senjÄkeen kuin mesiä takaivarii'kooil otetut aseet ja joka ensi ^ylMuun kahdeksana «nsimai .1. u p r te u iiis iokaiien -Päimtnä hmoin monin pa.foin maa-, '. seudulla maanteitä pitkin. Niinpä esim. ^)olm, joka ei aikoviemmtn ole ot.anut cn Pi!nlaitumen kautta »>ei!itijt läiu ' a^jian fii|ttt<;ii)i)n, pyyn lyheiiipää n seat tehiaat, työskennoltyään jonkun ^ ampmnatarPeet luotvutelaan wenäiäi- ^ senä päiivänä aikoo h.rivtä ampua, ha- tcii mc eri seurueita lähtien ii/itäistä jackdatseen tilaisuuden antoa aikaa suuremmassa määrässä koimessa '-sen sotaväen säilyt e liämiksi. Kenraali-1 f -ca sithen tupo ja oivat tällaiset ano-soiset Urjalan ja loijel Hulnppllanaie. loppulausunlonsa. Tämän johdosta muorosia, oivat palanneet aikat>empaan >ku>tveviiööri on senaat.lle ilmoittanut muksel jäiettäivät kuivernöörin wiras-^ m^lta. ^ ^ ^ ltMäsi raasimvanoikeus jutun vääiök- jävjesiyiseen, kahleen »vuoroon. Kai Ma muilla aloilla on ainoastaan san- gen wähäi.nen <u'kit työmiehiä, joilla on tällaista Amorotyötä. Työaika on yleensä eri p-M kolme- na perättäin ^euraawana ivitkkona. Kcxlmena Mikkona on se pape>rt:eolli- suudessa yhteensä 144 ja 192 tunnin wäl>i>llä eli keskimäärin 48 ja fi4 titn- rän wälillä wiikossa. Sunnuntailepo on maskin hijlivin erilainen »vaihdellen 8—18 tuntiin yhtenä jaksota. Mitä pitempi on työaika, sn ii lyheinpii cn .. . . _ . , .. _ . myöskin leskeyrymäiön sunnuntailepo. piiikmfen latn^aädannon lautta on, nta j @ädnnMiÄtä yölyölä, joka e. cle todistaa wastaawa kokemus muissa järjestetty wuoroihin, on useissa teol- maissa, warmaan tuottama maallemme Fansoillistaloudellisen moiton, jota ei suinkaan ole mora halmeksua. ZlltklMIls iPMStll EllMtSsll. »Senjtilkeen kuin eduskunta pnoles- taan hywc?ksyi asetuksen työstä te o li i* suus- i^m. ammateissa, jonta mukaan woima?sa olelloa lainsäädäntö, erittäin- kin työaikaan nähden, lulisi oleellijesli tiukoileiulsi, on 'senaatti pitänyt erit- täin tärkeänä sitä eitä hankitaan luo- tettama selmili)s siilä, missä määrin 'veollisuuvloiminra maassamme tulisi eduskunnan päätöksen lvaikutukseil o- laisdffL Tämän rm ti m uksen toimitta misen antoi Halli,:us teollisua^hallituk- sen työtilastolliselle osastolle ja ien in- lokset omat nyttemmin walmi!iia mais- teri (3. 3t. Snellmanin laatimina. TiuiLmukseen >tar!>vittaiva aineisto sa<ttiin siten euä maan työnan.a >ille lähclelliin 5,146 kirjettä, joisi» oli ky- seliKiatvake, 'selittämä kiertokirje ja ?uori maslauisla Marten, jossa oli ival- mii?si 'painettu maslausosore ja pos- ^.i merkki. Nä.hin kirjeisiin saapui 4.O39 lmasrausla, joista 3,020 moiltin käyttää. 'Selonko käsittää niin ollen 3,020 työpaikkaa, joissa on yhteensä L3.271 chömies:ä. ^ Amoaltosn päiwatyst« oq S7,57S H. Äittlsa korkean lähdön seitaa!in tie- dotsi ja tarpeellisia loimenpileitä warten. Prokuraattorin tvirka. Uuden prokuraairoirin nimitys la- tvoii miimeistään heinäluun kmuessa. — Hypoteettiyhdistykjen lainaajille huomauiannne lehlemine -tusimulla oleivaa ilmoitusta lainojen Puolimuo- lismaksnjen maksulpaikoista. — Maamieskoulllt. P^^hjois-Hä- l -iiuludenhaaroissa. etupäässä lasiteh- laissa, kehruulaikoksissa, sahoissa ja kirjapainoissa, yhteensä on kuitenkin ainoastaan 1,537 tt>ömiesiä eli l,« prosenttia kaikista, joilla on tällaisia työlä. Tämän yölyön piluus on san- gen erilainen. Eräällä teollisuuden osalla on sitä- paitsi käytännössä yötyötä määräaikoi- na Muodesla. Sellaista on etupäässä 'tiil^lchtaissa, kehruutehtaissa ja ja- hoissa. Varsinainen sesonkiteollisuus, rakenlmsioiminta, ei kuitenkaan ole oiettu lukuun e sillä olemassa tutktinuk- sossa. Erään toisen huomatimvan se- sonkiieolliiuuden, maatetusteollisuuden alalla ei tätä ole woilu todeta, klÄa fiinin osa työstä suoritetaan tliönte- kdjäin kotona ja sttä niin ollen ei Ivoi- da- Pitää silmällä. Nlityölä ja sunnuntaityötä tehdään eniten koneillen ja pannujen korjaus- ja puhdistustöissä, osittain myöskin luotantoa maiten kiireellisinä atkvina. e on la^jmtdi.iltaan sanqen ivaihtele- iixia ja ivaikeata on saada ivarmoia lieroja siitä, kun työnantajilla iiitkyään ei, ole minkäänlaista nvlitvollijuutta Pitää kirjaa tällaisesta työstä. S. N. T. pahtunee näinä lpäilvinä korkeimmassa me en Maamieskoulun opettajaksi on 5 paikansa. hakijasta Uvilinu agr. viriisi Leiniö Leteensnon koeaseniatta. — Tulipalo. Eilen klo 1 aikaan ~ . .4. an päiivällä pääsi tuli irti leskiivaimo . Suonten asituksia pyydetty War- Siiina Äuoilason tuparaten sowan ylioplstolle. War>owan lyliopiis- n uksessa itefljou kljlässä Lahden talon ton rehtori on kenraalikumernöörin^^^^ vähässä ajassa hämitiimät kaulita Pyytäiryt, että mainitulle yli- opistolle lähetettäisiin ilmaiseksi täi)- dellincn kokockma arm. julistuksia, ipla- kaatteja ja asetusikokoelmaa aina wuo- desta 1809 aVkaen -n,ykyaikaa.n asti. Pyydetyt asiakirjat omat aiotut War- sowan yllivpiston lainopillisen tiede- kunnan seminaarikirjastoa Warren. — Kenraalikumernöörin apulaisen nimitys. Senaattiin on saapunut yal- liilseMalle lsenaaitlle annettu ttslykirje sisäministeriön erityisen neumottelus- ton jäsenen, salanemvos Lipskijn ni- mi itämisestä Suomen kenraali kuiver- -liöörin apulaisielsi. KäsWrjeen on marmenlanut ministerineumoston m.t. p u heen j ohl a ja, ra ha mi n isle r i lshem. 'tidf11 W. P. Ättiaisten ponnistuisista Sotilasten käytös on toisin paikoin . ^ M», joKXIitt fiirnimää l«m». H. «nlOT »M »«a» i.f. ä3 »cftKun. avei iii.m. kufiUiellect tiitarcilla hic- ; — Wekseliwäärennyksiätö? Joku — Räytclmätirjallisuutta. J')v;l3 Vel lin & Muirjm>. Osakeyhtiön kustannuk sella on ilmcstiuvft: August Strindberg: Kaarle 12:3. Wiisiluwaclmain?n näyiel- mä. Suomentanut Kaarle Halme. Hin- ta L: 60. — Maanmittausmääräyksiä. Kulver- nööri on määräimyi seuraamat maan- mittarit toimittamaan hce>koiuisiiiöt allanimitelyillä liloilla: Wa ra maa m ii tai i Wäinö Lanion halkomalla vroiitamaan talokas .(xtkki W Miani n omistaman Via 'mauttaa- lism 01'uudoii tajutut perin:ötilasta nro 4 Karstulan pitäjän Kimijäm^n kylässä. ^ Waramaanmitiari K. T. Peltosen halkomalla eroittamaan talokas Juho Eemefi Sam^inpoika Silla-tpään omisiaman 1 / u manttaalisen osuuden Kantoniemi nimisestä perintötilasta .nw 12, Wirtain pitäjän Patalanma» jan kylässä. huÄimaita tupasen -perustutsiaan niyö- r>en. Sammulu^chöiä hailiasi koma ive- den puute. Tuli oli saanut alkunsa luultamas- tikin kehnosta tulipesästä, jossa edel- Itsenä iltana oli leimattu. Nunismies Nönnebergin toimittama tutkimus an- tanee siihen lähempää malaistusta. ^ Tupa oli »vakuutettu «Pohjolassa" 1,000 markasta. — Koskenpaällä <on arpajaiset kirk- >.'oon hankitiaivKn urkujen hylväksi sunnuntaina t.k. 31 P:nä. — Ähtärin kirkonkylän nuorisoseu- Äokmv- ralla oii arpajaiset t.k. 31 pnä Törön kentällä. Lähemmin mast'edes. — Tapaturma. Kun senaattori O. Schisdr loissa torstaina oti paluussa Sysmän kirkolta kotiaan, pillastui he- monen, jolloin ajopeli: laa tuimat ja se- iKvtuuri Sch.ldt joutui niteen alle saaden iva ikea n Puoleisia mammoja. Hän on nyt Helsingissä Eiran sai ra a- lassa hoideltavana. — Matkustajahöyrylailva „Llömi". Kuten lyhyensä lmtisessa tämän I<h- den iviime perjantain ntssa mainittiin on mm kusta jahöylvyläiiva »Kö^ii" wi>- me torstaina ku>luivan heinäkuun 7 P. suorittamansa koe- ja tarkastusmatkan ijä!>keen lähtenyt säännöllisille kulku- ^vuoroilleen Äekeileellä. Pittään za hariaasli siiä ympäri Keiteleen ran- painia oboiieitiiitikin. Ehkei kuitenkaan : miin la uiva n kuin nimimerkki „Tuuri" tässä monnoin »Äömin pakinoissaan" kertoi sen syyskesäksi wasta malmiStu» neiden i.lunoisia sisään. WtCkaintehil lä on tiedtlSieliu, mi.ä sanomalehtiä he lu,lcn'Ä ja eräs upieeri on p.lttiyl luennon sittä, että prcf. Mandelstam on »huono mies". Hytvin uhinaile- itvaa on lhoivän csiitl.ymtsenjä cllut eräillä Tampereen—Porin radan ase milla. Nautatiemilkamiehiitä on ivaa- D-iitu 'i'.Q:Icttia;fia paftiKluffia, kuten cn- lamaan tieioja teistä ja pattiakunnan mo.nnons.uh.eista. saapumaan tulkitsi majapa.^oth.n y.m. Jos e.iväi kaikki ivirlailtjak cle osanneet hytu.is.i me- litinä, on siiiä lausuttu tyntymätiö- ini/ys, ja eräs upseeri on häntä autia- noelle aseniapäälli'tölle ilvallisesn sano- nut, että roimotlawasn miiden muodcn pcräslä ka il ti teidän aptUa.se n ne kin puhumat sujultvastt lvenäjää. yhdellä asemalla on upseeri mienyi kasaikansa huoraa päätä konttorihuoneeseen ja al- kanut komasti komentaa lyöden pam» pullaan pöytään. Tämän lirjottaja tuuli nuoren upseerin erään aseman ravintolahuoneessa maalinian tleteja p<t^kätunnan lÄesooniyhtiöslä. Erästä tvanhentpaa naishenlÄöä, joka ajoi he- mosella ja rattailla metsäisiä lieiälap- sia mutanaan, löi raisastama kasakka .vähän mäliä patnpullaan selkään, ei sitenkään niin lujasti, ellä olisi pa» yemmin koskenut. Maanani a >Ätana saapui kangas- alalle Hatvii!.w.'.n ky!ään maanteitse ^.venK.äi^ä 'ictatvätcii öO miestä '2tn ttp; e er i 11 seuraat natta. iitko ii »lai si lla cniläharjoitnksilla sotilaat ettvät näy- iä O1CiiKi.11. 3O-mich:ni.it lotilaökomennuskunla, joC<i kiertää Ympäri Hämeitä, saapui torstai-iliaua kangasalan Huuiijär- ovelle. Heidät sijoitettiin siellä Niins- iin heinämakasiiniin. Eilen aamupäi- mällä lähtiitvät sotilaat Huutijänveliä Pä.llaneelle, jossa heidät sijoitettiin palokunnan pawWnkirakennu!s«n«— Huulijärmellä, samointkuin Pälkäne el» aila takaperin katosi Haminalta kone- kanppia- R. Luoma pois p.tikkakun- naita nseampten prcle--l in menemien pil'.u me.sctien jchdosl.1. joiden armo oli lehänasiisi.n liuojen mukaan n^tn 3.331 mk. litan Wcl^a!ak>)en ja muiden lähipitäjien miehet cwat 'Unan että otrai osan-ncet cräliäataän aamts>- u'.a saaneer ifrttotuksia iiauiailt^Csittf- Pani in Amitta n haarakon:i?rt5ta että .silloin ja silloin la»Ieaa herra Luotnan .-/e:ta!i:a ja heidän tutuu,samansa .mdsdi. Tämän johdosia, ka:;» rwi« «iir.u katosi L. paikkakunnatta. T.k. 13 pnä häner kumminkin '.vangittiin Te» rijoella ja tuotiin Haminaan. Onko Nynmyksesiä lveksciimväärenimlsia tai ei, siitä ei avielä olla se.millä, ennen» kuin tutlimivs asiassa on pidetti). — Työ m. Kun Terijoen w.t. nimtömies wii« tne torstaina toi ^ne-kauppias N. Luomaa Teiriioelia, missä hän oli 'maistuu klo 7,35 i .P. .Ha m iltaan Isaa- putvalla junalla, h>Wäsi Luoma julian ollessa täydessä mauhdissa Neitskallin pysälin ja Haminan mäiillä pois ju» n-as.a ja pakeni metjään. Eilen aa» mulla tuoliin pokilsilLoiria Helsingistä häntä elstmään. Lähempiä tieioja firf» poli.si antamasta. — Mspptlas Safari Alangon «van» gitseininen Wie»an Karjalassa. Saa» tuaan tietää i^icPpÄas Sakari Ä la n- gon nangitsemiscöta W.enan Äarjalas- za, on 1'!iop.ston reh.ori, prosessori I. A. Heikel! vyhujnyt tarpeellisiin toi» mcnpileisiln. joita hra Alanko iatsi namtia niitä etuja luin yliopisto kan- salaisilleen talloo. Nehiori lienee jo 'läiiiuyniir kans.eriimiraston puoleen kiilelmällä. jossa hän :cfee seimaa hra 1'lV.vntvon opinnoi-tta ja lmulätilyunses- tä y!iopistossa kuin myöekin siitä, ettei hän ole oilanui osaa poliittiseen pro» pagaiidaan.