N:o 104 — W!0- UX KTL Pe»Jant&ir<a Syyskuun 9 pekv^na. Tuoreita Mignon ja Mixugen myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. P C RETTIGxC? TURKU Pohjois-Suomen Maanmiltaus- toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppo j a Maanmittaustoimia y. m. hetta oleman ryhtyä toimenpiteisiin, että realilyseoon saataisiin ottaa tyttö- oppilaita. — Seurakuntain metsät. Met sähallitus on puoltanut Taimalkosken seurakunnan anomusta saada kirkko- herranmirkatalon metsästä rakennusra- hastonsa hymäksi myydä sopimia män- ty- ja kuusipuita ehdolla, ettäleimauk- sen toimittaa metsänhoitomirkamies metsänhoioollisten periaatteiden mukai- sesti. — Painoylihallitus takava rikkojen teossa. Wiime tiistaina otettiin Tampereella takamarikkoon 250 kappaletta Kansan Lehteä n:roa 203. Takamarikkoonotto on aiheutunut eräästä Hänen Majesteettinsa Saksassa oleske- lemista koskemasta kirjoituksesta. Tällä ja miime miikolla on paino- ylihallitus taas ryhtynyt kahden ulko- maalaisen lehden takamarikkoonsieppaa- miseen, nimit. Saksan sosialidemokra- tien lehden Vormärtsin n:ron 194 ja saksalaisen pilalehden Simplicissimuk- sen miime numeron. Mainituita nu- meroita on etsitty Helsingissä Wase- niuksen ja Hagelstamin kirjakaupoista. Etsintää jatkuu muuallakin, sillä p.- ylihallituksen pyynnöstä on Turun läänin kumernöörinmirasto määrännyt Vormärtsin yllämainitun numeron elo- kuun 20 p:ltä otettamaksi takamarikkoon kaikista Porin kirjakaupoista ja jaka- jilta siinä olleen kirjoituksen johdosta ..Häpeällisen työn kruunaus". — Sodankylän alnelääkärin Mirkaa ei miime maanantaihin päät- tyneen hakuajan kuluessa ole kukaan hakenut. — Aistitoialliskonlnt. Oulun kuuromykkäinkoulun opettajattarelle An- na Maria Karstenille on myönnetty mirkamapautta kuluman syyslukukau- den ajaksi. Oulun kaupungista. — Yleinen maakunnan kansa- laiskokons pidetään, kuten ennen on ilmoitettu, täällä Maneesissa ensi sun- nuntaina klo 12 päimällä. Maaseutu laisille on marattu pilettejä saatamaksi kokouspaikan omelta. Kaupunkilaisten on syytä ajoissa hankkia pilettinsä Kaiun, Kaleman tai Liiton konttorista Pääsy on mapaa. Kokouksen isänmaallinen tarkoitus ke- hoittakoon kansalaisia lukuisasti tilai- suuteen saapumaan. Armokkaaseen oh- jelmaan nähden miittaamme ilmoituk- seen. — Senaatin tvarapuheenjoh taja matkalla. Miime keskimiikkona iltapäimällä saapui kenraali Markosi postijunassa Ouluun. Mastassa oli asemalla kmvernööri ja poliisimestari. Senaattori Markoss ei kuitenkaan jää- nyt Ouluun, maan jatkoi matkaansa Tornioon. Hänen seurassaan oli se naattori Rainesalo ja kaksi esittelijä- sihteeriä. Matkustajia marten oli ma- rattu erityinen makuumaunu, johon muilla ei ollut pääsyä ja jossa he kaupungeissakin miettämät yönsä. Se- naattori Markosfin matkan tarkoitus on tutustua Pohjanmaan mirastoihin ja yleensä Pohjolan oloihin. Eilen nämä senaatin herrat matkustimat Torniosta Romaniemelle, josta lauan- taina aamupäimällä postijunassa palaamat Ouluun. Tänne he jää- mät sunnuntaihin asti, jolloin he postijunalla matkustamat Maasaan ja sieltä takaisin Helsinkiin. — Se naattori Rainesalolla on paitsi oppaan tehtämää, erityisenä toimena täällä Oulussa tutkia niitä paikkoja, jotka on esitetty Ouluun perustettamaa suurta mielenmikaisten hoitolaitosta marten, jonka rakentamiseen ehkä jo ensi muonna moitanee ryhtyä, jos ei eri- tyisiä esteitä ilmaannu. Tarkotus on sitten seitsemässä muodessa saada koko suuri laitos täysin malmiiksi. — Mi käli olemme huhuna kuulleet, aikone wat Milaanilan torpparit kääntyä se naattorien puoleen saadakseen asemansa turmatuksi siltä maralta että Mlaanila joutuu kaupungin omaksi tämän hoi- tolaitoksen paikka-asiaa lopullisesti rat kaistaessa, niinkuin on suunniteltu. — Virkalomaa myönsi eilinen maltuusto pormestari A. Castrenille t. k. 12 päimästä ensi marraskuun 16 päimään maltiopäimien ajaksi, sijaise- naan tulee toimimaan pormestari O Helanen. — Cygnaensjnhlien lanlnkno ro kokoontuu harjoitukseen sunnun taina klo 5 ip. Kajaaniniul- lin kansakoululle. — Kansankirjasto on jälleen amoinna maanantaisin kello 5—6 ip., keskimiikkoisin ja lauantaisin kello 6— 8 ip. —Käsiammattilaiskonlnt. Alem pi Käsiammattilaiskoulu alkaa luku- muotensa tänään Kirkkotorin kansakou- lulla klo 7 ip. ja ylempi huomenna klo 7 i. p. kaupungin talolla. — Ehrliehin lääkettä Ouluun kin. Toht. E. Mikberg Oulusta läh- tee t. k. 12 pnä Saksaan tutustuakseen siellä Ehrlichin suurta mainetta saa- muttaneen uuden kuppatautilääkkeen käyttämiseen. — K. — Rahatoimikamarin kokonk sessa miime tiistai-iltana oli esillä: Työmäe n siirtola-asia. Ra hatoimikamari päätti esitettämäksi mal- Luustolle, että 15 muoden ajaksi tar jottaisiin siirtolapalstat muokrattamiksi, mutta kuitenkin ehdolla, että muokraa- jan on pidettämä palstansa läpi käy- mä tieosuutensa ja sen mieressä olema oja kunnossa ja tarpeen maatiessa teh- tämä aituu muokramaansa alan ym- pärille. Palsta, joka ei ole 5 muoden perästä laitettu Viljelyskelpoiseksi, jou tuu jälleen kaupungille takaisin. Ra- hatoimikamari päätti ehdottaa, että alin muosimuokra olisi 15 mkaa heh- taaria kohti. Lyötyn ratapihaa koske- ma laajennuskysymys oli myöskin esillä sanotussa kokouksessa ja päätti kamari tiedustella kaupunki- laisilta peltojen omistajilta, millä hin- nalla he luomuttaisimat laajentamiseen tarmittaman maa-alan rautatiehallituk- selle, jolle kamari antaa mustauksen saatuaan asiasta tiedon. — Lohiyhtiön kokouksessa mii me keskimiikkona täällä S. Haapalan talossa oli esillä seuraamia kysymyksiä: Muhoksen padon tarpeeksi merkko- langan ostamisen sai toimekseen mu- hoslainen maanmiljelijä Kinnunen; ammeitten hankkiminen kaloja marten annettiin patoisännöitsijä Saarelalle; yhtiön puolesta pohtimaan asiaa, joka koskee maanomistajien toimenpiteisiin ryhtymistä siihen katsoen, että kalas- tussopimus kestää enää ainoast. 2 muodeu ajan ja kun tukkiyhtiötkin omat rumenneet omista eduistaan pitämään huolta, malittiin maanmiljelijä Kinnu- nen Muhokselta, Pikkarainen Oulujoelta ja Ermasti Oulun Salosta. Toimi- kunnan on tehtämä ensi »vuosikokoukselle ehdotus, mihin toimenpiteeseen on yllä- olemassa asiassa ryhdyttämä. Salakalastuksen ehkäisemissuunnitel- man laatiminen jätettiin myös maini- tulle toimikunnalle. Kuluneen kesän lohikalastuksesta jaet- tiin manttaalia kohti 144 mkaa. — Keksi keinon. Eräs kempele- lainen talonomistaja, jota tässä kesällä sakoitettiin 50 mkaa tuberkuliinisen maidontuonnista kaupunkiin, on nyt keksinyt keinon miten saisi kaikesta huo- limatta maitonsa »välitetyksi Ouluun. Hän on nimittäin rumennut myymään maitonsa muille Kempeleestä tänne maitoa tuomille ja kuuluikin tämä temppu jonkun kerran luonnistuneen, mutta nyt omat miranomaiset kummin- kin saaneet asiasta tiedon ja ryhtymät toimenpiteisiin tuollaisen petoksen estä miseksi. — Uusi soranottopaikka on ny- kyään keksitty kaupungille täällä Top- pilan salmen suussa maikka merenpoh jassa. Kaupungin mutauslaitos nos- taa soraa pohjasta ja se kuletetaan Ruiskuhuoneen rantaan, josta kaupunki sitä tarpeisiinsa medättää. Sora-alue kuuluu oleman niin run- sas, että sitä riittää kaupungin tarpei- siin useammaksikin muodeksi ja ompa sitä myyty yksityisillekin 2 mkalla kuu- tiometriltä, joka ei ainakaan liene lii- kaa maadittu. — Laimaliike. Toissa päimänä saapui tanskalainen höyrylaima „T. M. Werner" lastatakseen Haukipu- taalta toiminimi Bergbomin paperi- puita. — R. y. Pohjan Leimun uusien jäsenten wastaanottoiltama on ensi sunnuntaina klo 7 illalla. — Tnrnee Axel Ahlberg— Aarne Orjatsalo saapuu kaupun- kiimme ensi miikolla antaakseen näy- täntöjä työmäentalolla. — Soittajaiset antaa W. P. K:n soittokunta Hupisaarilla tänään klo 8 illalla. Saari ja tiet on malaistuna. — W. ja U:senra „Pyrinnön" syysjuhla, joka miime sunnuntaina sa- teisen ilman takia jäi pitämättä, on huomen illalla Hupisaarilla. Ohjelma on ennen ilmoitettu. Niiden arm. urheilijain, jotka aikomat ottaa osaa 1,000 mtr. juoksuun, pyydetään saa- pumaan täsmälleen klo 7. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Watsa- ja suolikatarria . . . 18 Kurkkuröhkää 1 Keuhkokatarria 7 Keuhkokuumetta 1 Tuhkarokkoa 1 Yht. 23 « LJ « Alm ka>WW Mttyjen ja mursi- mistt» ulMc^ii kokmksessli eilen illalla päätettiin seuraamista asioista: Lisättyjen waltnnsmiesten kokouksessa: Uuden kansakoulutalon rakentaminen Tuiran maal- l e. Ensin luettiin kansakoulujohto- kunnan kirjelmä, josta kämi selmille uuden kansakoulutalon tarme. jonka olisi oltama malmiina 1 päimänä syyskuuta 1911 ja tulisi johtokunnan armion mukaan maksamaan 65,900 mkaa. Rakennuskonttori oli myös antanut asiasta lausuntonsa, laatinut piirustukset ja tehnyt kustannusar- mion, joka nousi 72,300 mkaan. Wal- tuusto päätti koulun rakennettamaksi, hymäksyen samoin sen paikan. Pii- rustusten lähempi tarkastelu y. m. rakentamista koskemat seikat uskottiin marsinaisten maltuusmiesten päätettä- miksi. ' Palotoimikunnan ehdotus p a l o s a m m u t u s esineiden suo- jan rakentamisesta Tuiran koulun yhteyteen oli koulura- kennuskysymyksen kera pohdittamana ja hymäksyttiin se rakennettamaksi. Raken- nusta koskemat lähemmät seikat jäimät marsinaisten maltuusmiesten päätettä- mäksi. Kajaanintullin kansakou- lun laajentamiskysymys, josta edellämainittujen rakennusten yh- teydessä oli rakennuskonttori laatinut piirustukset ja kustannusarvion, joka nousi sanotulle koululle aijotusta kiwi- ja puu-uutisrakennuksesta 59,000 mkaan ja kimirakennuksesta 98,000, raukesi maltuuston yksimielisellä päätöksellä. Marojen osottaminen edel- lämainittuihin tarkoituk- siin ja kysymys maltiolainan ottami- sesta pitemmäksi kuin kahden muoden ajaksi jäi marsinaisten maltuusmiesten huostaan. Päätös tarkistettiin. Kysymys mäkinaisen pa- losammutuskunnan perus- t a m i s e s t a kaupunkiin ja paloase- man rakentamisesta synnytti Milkasta sananmaihtoa, jossa suurin osa mal- tuusmiehiä oli mastustamalla kannalla, pienempi taas kannatti innokkaasti ma- kinaista palosammutuskuntaa mälttä- mättömänä ja ajanmaatimana. Kokouksessa luettiin palotoimikunnan ja rakennuskonttorin, asiaa marten wa- litun ivaliokunnan sekä tulo- meno- armiomaliokunnan ehdotukset kustan- nusarmioksi ja muotuiseksi menoeräksi kysymyksenalaiselle laitokselle. Palo- toimikunnan aijottua paloasemaa y. m. marten laatima kustannusarmio nousi 39,514 mkaan ja muotuinen menoerä taas 24,560 mkaan. Rakennuskontto- rin esittämä menoeräehdotus taas oli perustamiskustannuksiin sama kuin yllä ' mainitun toimikunnan ja muotuiset ku- lut 25,500 mkaa, joista palkkoihin yht. 16,020 mkaa, mistä summasta päälli- kön palkka 3,000, ruiskumestarin 1,500, siihen luettuna miehistön palkat. Täten olisi jokaiseen maksettamaan »veroäyriin tullut 60 penniä lisää. Asiasta syntyi äänestys, jossa 24 ääntä 9 mastaan sai asian raukeamaan. Marsinaisten waltnuSmiesten kokouksessa: Kauppias E. Minckel- manin a n o »n u s, jota rahatoimi- kamarikin oli puoltanut, nimittäin että hän saisi kiinnittää Antti Hukkasen torpan melan makuudeksi, hymäksyt- tiin. Päätös tarkistettiin. Rahatoimikamarin kirjel- m ä marojen osoittainisesta Toppilan tilan kauppakirjan kartoittamiseen hy mäksyttiin ja päätös tarkistettiin Kamari näet oli pyytänyt 2,500 markkaa osoitettamaksi yllämainitun tilan kauppakirjan kartoittamiseksi sen huudattamista marten. Rahat pää- tettiin ottaa satamatöitä marten mara- tuista maroista. Merimiehen leski Sosia L i t t o m i n anomuksen johdosta kau- pungin asemakaaman muutoksessa tu leman korjauksen kustannukset päätti maltuusto maksettamiksi 86 markalla Kysymys talousosaston rakentamisesta Maimais- talolle lykättiin toistaiseksi. Pöytäkirja työmäenopis- ton johtokunnan kokouk- sesta, koskien maltuutettujen malit- seinistä, lähetettiin malmistusmaliokun- taan. Maimaishoitohallituk- sen jäseneksi hymäksyttiin malit tamaksi F. O. F. Iokisalo-mainajan tilalle apteekkari Hedman. Samoin hy- »väksyttiin siihen malittamaksi kontto- risti G. Skarp. Tohtori Sch mindtin lah- j o i t t a m a t yhteiskunta ja maltiol- lista kirjallisuutta koskeman kirjasarjan päätti maltuusto ottaa kiitollisuudella mastaan niistä maaditun 300 mkan hinnalla. Rahat otetaan maltuuston käyttömaroista. — Kunta welwoitettn sakon uhalla kuntoon panemaan kansa koulun. T. k. 8 p:nä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri mel- moittanut Karungin kunnan ennen tam mik. 15 p:mää 1911 panemaan Kuk- kolan kylän kansakoulun täyteen kun- toon mahmislettujen piirustusten ja asiassa tehtyjen päätösten mukaisesti siinä suhteessa asetetun 200 markan sa kon uhalla. — Ulosottomiehet. Kajaanin kih lakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottoapulaisenaan Paltamon nimis miespiirissä t. k. 6 p:stä kuluman muo- den loppuun saakka käyttämään myös- kin poliisikonstaapeli Juhana E. Jun- tusta. — Oulujoen lohensiitoslaitok- sen johtokunta on läänin kumernöö riltä erinäisillä ehdoilla saanut luman kulumana muonna syysk. 15 p:stä mav rask. 15 p:wään seisomilla merkoilla pyytää Madet- ja Pyhäkoskesta lohen- siitoslaitokseensa tarmittamia lohia sekä lokak. 1 p:stä marrask. 20 p:mään sei- somilla merkoilla ja nuotalla Oulun pitäjän rajojen sisältä Oulujoesta tar- »vittamia siitossiikoja. — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 5 p:nä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut kestikie- maritalonpidon sekä marsinaisen ja yli- määräisen kyydityksen Hyrynsalmen ni- mismiespiirissä sijaitsemissa kyytilaitok- sissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi: Ristijärmen kun- nan kirkonkylässä talolliselle Jaakko Kemppaiselle eli Putkolalle, Hyrynsal- men kunnan Oraivimaaran kylässä ta- lolliselle Lauri Juntuselle, saman kun- nan Kytömäen kylässä talolliselle Au- gust Juntuselle eli Toimolalle ja sa- man kunnan kirkonkylässä talolliselle Emil Kemppaiselle eli Haapalalle. Mai- nituista toimista tulee muotuisena kor- mauksena suorittaa Kemppaiselle eli Putkolalle Hyrynsalmen kunnan 678 »nk. 90 p. ja Ristijärmen kunnan 21 mk. 10 p., Juntuselle Hyrynsalmen kunnan 490 mk. Juntuselle eli Toimo- lalle Puolangvn kunnan 1,050 mk. ja Kemppaiselle eli Haapalalle Suoinus- salmen kunnan 1,808 mk. 22 p. ja Hy- rynsalmen kunnan 191 mk. 88 p. Sa- moin on kumernööri yhtä pitkäksi aikaa uskonut samat toimet Enontekiön kun- nassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa Palo- joensuun kylässä talolliselle Kristo Paa- sille ja kirkonkylässä talolliselle Aleksi Hetalle, sanotun kunnan muosittain suo- ritettamaa Paasille 400 mkn ja Hetalle 345 mkan suuruista kormausta mas- taan. — Maanmittaustoimituksia. Maramaamittari Axel Ahrenius on määrätty toimittaman halkomisen Hy- nyn perintötilalla n:o 23 Pyhäjärmen pitäjän Pyhäjärmen kylässä; maramaamittari M. Sylmin samoin toimittamaan halkomisen Kuikan perin- tötilalla n:o 1 Suomussalmen pitäjän Kerälän kylässä; maramaamittari Wäinö Ealamnius samoin toimittamaan halkomisen Ala- paamalniemen ja Kerolan perintötiloilla n:o 11 ja 12 Romaniemen pitäjän Kor- kalan kylässä: mara»naa»nittari Ossi Teräs samoin toimittamaan halkomisen Nilimaaran perintötilalla n:o 4 Kittilän pitäjän Kuimasalmen kylässä; »vara»naan»nittari M. Sylmin sa- moin toimittamaan halkomisen Kontio- lan perintötilalla n:o 9 Kajaanin maa- seurakunnassa Muottolahden kylässä; maramaanmittari Kyösti Railo sa- moin toimittaman halkomisen Wahä- nikkilän perintötilalla n:o 29 Alator- nion pitäjän Kaakamon kylässä; maramaanmittari Wäinö Calamuius samoin toimittalnaan halkomisen Keski- miirin perintötilalla n:o 2 Roivaniemen pitäjän Kemihaaran kylässä; ja »varamaanmittari Ossi Teräs samoin toilnittamaan halkomisen Mtapion pe- rintötilalla n:o 26 Roivaniemen pitä- jän Ounasjoen kylässä. Maramaamittari Einar Bäckström on määrätty toimittamaan halkomisen Dli- ja Alalaukan perintötiloilla n:o 14 ja 15 Iin pitäjän Pirttitörmän kylässä; maramaamittari Jsidor Jansson sa- moin toimittamaan halkomisen Kynsi- järmen perintötilalla n:o 12 Taimal- kosken pitäjän Kynsiperän kylässä; kommissiooniinaamittari Kaarlo Lönn- bohm samoin toimittamaan halkomisen Tikkalan perintötilalla n:a 40 Utajär- men pitäjän Niskan kylässä; maramaamittari Bror Kuhlefelt sa- moin toimittamaan halkomisen Kumpu- mäen perintötilalla n:o 7 Nimalan pi- täjän Maliskylässä; ja maramaamitttari Eemil Muori sa- moin soimittamaan halkomisen Autio- järmen perintötilalla n:o 41 Sotkamon pitäjän Nuasjärmen kylässä. Aristilliset Nuoriso- juljlat Ouluun. Jo useana muonna on muutamilla paikkakunnilla pantu toimeen kristilli- siä nuorisokokouksia, joihin osanotto on ollut sangen runsas ja milkas. Niistä on muotanut suurta siunausta nuori- solle, joka on yhä enemmän rumennut käsittämään, kuinka tärkeätä on jo nuorena löytää tosionnen tie. Tämän rohkaisemana ja juuri nuorten pyytä- mänä on Ouluunkin rumettu puuhaa- maan kristillisiä nuoriso-juhlia, jotka kestämät syyskuun 16—21 päimään ja jatkumat 22—24 p. markkina- juhlain nimellä. Nuorisojuhlat tar- koittamat etupäässä kaupungin nuorten parasta ja markkinajuhlat tahtomat tarjota myöskin maalaismäestölle tilai- suuden kokoontua markkina-aikanakin elämien mesilähteiden äärille. Puhu- jiksi on pyydetty seuraamat henkilöt: rehtori Rosendahl, lehtori Maenerberg, asessori Mannermaa, tuomioromasti Lönnrot, kirkkoherrat Borg, Korpi ja Mirkkula, pastorit Hautaniemi, Heikel ja Nordlund sekä muutamia muita. Ohjelma, joka kohta julaistaan paikka- kunnan lehdissä, on sisältörikas, käsit- täen raamattutunteja ja hartauskokouk- sia. Juhlatunnitkin on järjestetty niin, että jokaisella nuorella, niin työtäteke- mällä kuin koululaisellakin, on tilai- suus olla mukana. Nuoret ystämät sekä maalla että kaupungissa, termetu- loa Rukoushuoneelle juhliinne! „Ja ne kaksi opetuslasta kuulimat Hänen puhuman, ja seurasimat Jee- susta." Joh. 1:37. — Oulun raittinspiirin syys kokous juhlineen oli t. k. 3—4 p:nä r. y. ..Uuden Aatteen" talolla Kiimingissä. Kokouksessa olimat edus- tettuina Oulun r. y. «Pohjan Leimu" neidit Heinonen ja Kukkonen ja hra Masama. Piiritoiinikunnan puolesta nti X- Luukkonen ja hra N. Huhtala. ..Uuden Aatteen" edustajana oli sen esimies hra I. Lammikko: Kiimingin Huttukylän ..Koitto IV" puolesta esi- mies I. Runtti; Mikiimingin..Aamu- ruskoa" edusti neidit S. Mesa ja K. Kaskio ja hrat H. Koski ja P. Runtti; Hailuodon ..Saaren Soihtua" edusti hrat Sipilä ja Kesti; Paamolan Luo- huankylän „Walon Sädettä" edusti hra I. Autio. Amauspuheen piti nti Fanni Luuk- konen, kertoen siinä raittiusaatteen eri puolista. Hra Niilo Huhtala alusti tämän jälkeen kysyinyksen raittius- yhdistystenkokoustenjail- tamien pidoista. Kaikki yhtyi-- mät alustajan tuoiniin näkökohtiin asiassa. Alustajan mielipide oli, että olisi »valittama sekä mieluiset näytel- mäkappaleet esitettämiksi että näytel- män esittäjäin ryhdyttämä sellaiseen osaan johon paraiten kykenee. Jäsen- en keskisinä on perheiltamat pidettä- »vät ja silloin tällöin toimittama ma- paa-iltamiakin makamalaatuisine ohjel- mineen, jotta manhemmatkin ihmiset aataisiin mukaan ja raittiusasiaan in- nostumaan. Hra Masama taas alusti kysymyk- en siitä miten nukkumat rait- iusseurat moitaisiin he- rättää eloon. Alustajan mie- estä olisi hankittama piiritoimikunnan a eri yhdistysten amulla kiertämä pu huja, joka kämisi kylästä kylään ja oettaisi koota asiaaninnostuneet jäsen annattajat yhteisiin kokouksiin johan in seudun keskipisteeseen ja näissä ko tuksissa olisi suunniteltama raittius- yöjärjestystä. Lähiseudulla toimimien yhdistysten olisi sitten tehtämä tuol- aiseen kokouspaikkaan mierailuretkiään a toimeenpanemalla juhlatilaisuuksia mainitsemamlne yhteiskokouksen nimessä a niin nuo kokoukset saisimat paikka- untalaistenkin taholta luottamusta, innostamalla uup»»neita toimihenkilöitä. Hetken keskusteltua hymäkjyi kokous ehdotelman. Väliajan ja laulun jälkeen alusti neiti Luukkonen kysymyksen puhuja- sastojen aatteellisesta puolesta ja puhun»iskymyn arpeellisuudesta. Nti Kuk- 'osen alustus taas koski yllämainitun kysymyksen käytännöllistä j a aloudellista puolta. Keskusteltaessa ilmeni yleisenä mie ipiteenä, että puhujaosastoja moidaan ärjestää huonommissakin marallisuus- uhteissa toimimien yhdistysten kes- 'uudessa. Armostelu ei saisi alussa olla perin masentaiva, jottei into kes- ?en loppuisi. Pienikin yhdistys »voisi yleisen kokouksensa jälkeen pitää puhu- jaosaston kokouksen, johon yhdistyksen jäsenet saisimat saapua. Sunnuntaina jatkui kokousta klo l:ltä j. p. p. Yleisöä oli saapunut runsaammin edelliseen päimään mer- raten. Laululla alotettuna, seurasi ky- syinys: miten saatasiin ka n- sastamme poistetuksi sala- kapakoitsemis- ja salakul- j e t u s p a h e? Alustaja oli hra Wa- sama. Kysymys aiheutti »vilkkaan kes- kustelun ja siinä ilmeni m. m., että moni ei ryhdy ilmiantajaksi, koska eräät syyttäjät panemat tamallisesti ilmiantajaksi paraan todistajan ja niin kostoa peläten saa usein pahe jäädä rauhaansa. Erittäin komia moitteita lausuttiin siitä, että on olemassa juop poja poliisimiehiä, jotka eimät tällaisia rikoksia koeta innokkaasti metää päi män maloon ja niin miinan yhteis- osto saa edelleen jatkua. Lausuttiinpa sellaisiakin mielipiteitä, että oikein toi- mima miranhaltija ei paljasta ilmian- tajaa, maan koettaa käyttää häntä to- distajana asiassa. Raittiusyhdistyksiin kuulumien on ilmaistama sellaiset miinankuljettajat, jotka kaupunkiretkillä käydessään osta- mat sitä muillekin kuin itselleen. Jo- kainen tuollainen miinankuljettaja on saatama rangaistukseen, koska »noinen kuljetus on rikollista. Keskustelun päätyttyä alkoi juhla- tilaisuus, jossa lauleli opettaja Rau- tamäen johtama kuoro. Tämän jäl- keen piti Kiimingin raittiusseuran pu- heenjohtaja Lammikko armotkaan ter- mehdyspuheen. Seurasi sitten puhujau sepittämä, onnistunut juhlaruno. Ti- laisuudessa esitelmöi mielä nti L. Nikkinen Oulusta, puhuen termeyshoi- don eri puolista. Sadun ja laulun jälkeen päättyi juhla, jota seurasi ..Uuden Aatteen" toimeenpanema ilta- ma. Iltamassa, joka alkoi klo puoli 7 illalla, piti nti Luukkonen puheen itsekasmamksesta seuraelämän amulla. Tätä seurasi M. Helenius-Seppälän raittiusruno ja nti Nikkiset esitelmän jatko, koskien »voimistelua. Iloisen karkelon jälkeen sitten erot- tiin tyytymäisinä innostamiin raittius- päimiin, joista »varmaankin monelle on ollut herätystä innokkaaseen ja uhrautumaan toimintaan tuon suuren aatteen hymäksi, jotta se yhä enemmän saisi käytännössäkin jalansijaa, eikä ainoastaan paljaana aatteena pysyisi. — Kansalaiskokous pidettiin ku- en jo olemme maininneet sunnuntaina . k. 4 p:nä Mimieskassa työmäenta- olla. Kansalaisia oli lukuisasti saa- punut tilaisuuteen, olipa niitä useam- mistä eri pitäjistäkin. Ensin laulettiin „Oi terme pohjola", enjälestä amasi kokouksen maanmilje- ijä A. Nurmi, tehden selkoa siitä, missä tarkoituksessa on kokoonnuttu. Lopuksi julisti hän kokouksen amatuksi. Kokouksen puheenjohtajaksi malittiin Mikko Knuutila nuorempi ja pöytäkir- anpitäjäksi A. Nurmi. Edusmies Kyösti Kallio piti esitel- män nykyisestä maltiollisesta asemas- amme. Sitten luettiin eri puolueisiin ukeutuneista henkilöistä kokoonpannun komitean laatima ponsiehdotus, joka yksimielisesti hymäksyttiin. Siinä tuo- daan esille seuraamaa: Senjohdosta, että maassamme on kesäk. 21 p:nä noudatettamaksitulemi- sentarkoituksella julaistu Menäjän mi- nisterineumoston malmistama ja We- näjän maltakunnanduuman hyiväksymä lakitekele niitten Suomea koskemien lakien ja asetusten säätäinisen järjes- tyksestä, joilla on yleismaltakunnalli- nen merkitys ja koska sanottu laki ei ole syntynyt perustuslakiemme säätä- mässä järjestyksessä, maan »vastoin Suomen kansan ja eduskunnan yksi- mielistä ja jyrkkää, selmästi ilmaistua kantaa perustuslakiemme rikkomisesta, pidämine me, eri puolueisiin tukeutu mat kansalaiset kokoontuneina Dlimies- kassa, melmollisuutenamme yksimieli- sesti lausua: että Suomen kansa ei moi koskaan tunnustaa lainmelmoittarvaa moimaa tälle perustuslakiemme mastaisessa järjestyksessä syntyneelle asetukselle, »vaan jokainen kansalainen on pitämä pyhänä melmollisuutenaan kaikilla lail- lisillä keinoilla estää sen käytännössä toteuttamista. Edelleen kokoontuman kansan edus- klmnan on horjumattomasti pidettämä kiinni Suomen kansan ja sen eduskun- nan laillisista oikeuksista ja jyrkästi kaikilla laillisilla keinoilla mastustetta- ma kaikkia Menäjän taantumuksellisen sorto- ja anastustoimenpiteitä kansam- »ne oikeuksien ja »vapauksien loukkaa- miseksi. Senjohdosta, että muutamat maam- me mirkamiehistä omat osoittaneet ei ainoastaan halua toimia menäläistcn Suomimihollisten kätyreinä maan itse toiminnallaan miitoittaneet tietä näläisille kuristustoimenpiteille, mäki- maltaisesti estämällä Suoinen kansa laisilta käytännössä perustuslakiemme turmaamaa sananmapautta, lausuu kokous sylvän simeellisen suuttumuk- sensa niitten kansanoikeustajmitaa ja perustuslakejainme loukkaamien edellä- mainitunlaisten toimenpiteitten joh- dosta. Kokouksen lopuksi laulettiin Maani- me ja kajautettiin kolmikertainen tlä- köön huuto isänmaalle. Se tuntui lähtemän oikeuden lopulliseen moitteen luottamista rinnoista, sillä sen kajah dus oli »voimakas. Kokous oli niin yksimielinen, ettei mähintäkään eriämää »nielipidettä il- »nennyt, »nikä onkin kerrassau»» ilah- duttamaa nykyisen uhkaaman maaran hetkellä, että sirpaleiksi pirstoulunut kansainme alkaisi mihdoinkin sulautua yhdeksi kokonaisuudeksi yhteistä maa- raa torjumaan. — Lähetystö Romaniemen kirkkoherran maalin johdosta tuli eilen Ouluun, josta se tänään jatkoi postijunalla »natkaa Helsi»»kiin, missä se tulee käymään kirkollistoimituskun- nan päällikönkin puheilla.