N:o 53 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Toukokuun 9 päivänä, ES! Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4- — 4: — 10: Puolelta vuodelta o■ 9 9() iV Neljännekseltä '. h _ kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PÄLLÄRS. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudeahoitaja. Toimisto {« konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään Uiaiia Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaaaotetaaa lehden konttorissa ja on niiden hiHta l:Ilä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 pesniä ja 4 siv. 6 peMaiä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syatymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehdfn kontto rin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. 'V-.-'':''v:-vi'---■* Kirkollisia tietoja. Awioliittoon kuulutettuja. TeHtailijanpoika Armi Toiivo Mustonen ja neiti Hanna Sofia Siira, molemmat Oulun kaupungista. — Koneenkäyttäjä Isak Soini ja kansakoulunopettajatar, neiti Ma- ria Augusta Kiiskilä, molemmat Oulun kaupungista. — Insinööri Erik Petter Erik- son ja nimismiehentytär. neiti Edith Aili Gummerus, molemmmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Leski Charlotta Hjulberg 8:; w. — Kone- pajantyomies Jaakko Keränen 2i w Lähetysompeluseuran myyjäiset Rukous huoneella tiistaina t. k. 10 p:nä alkain kello 10 a.-p. ja päätetään illalla kello 8 har- taushetkellä. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. F ö ÖU iU as '°^ a virastoissa y. m. Osoite: OULU. Auollut. I Täten saamme surulla ilmoittaa, että Jumala näki hyväksi poiskutsua rakkaan pienokaisemme Saara Marian, joka nukkui rauhallisesti kuolonuneen Pudasjärvellä huhtik. 16 päivänä 1910, elettyään täällä murheitten maassa 1 vuotta, 8 kuuk. ja 3 päivää. Ikävällä kaipaamaan jäimme me vanhemmat, 1 veli, 1 sisar ja vanha isä. Anna ja Juho Piri. Herra antoi, Herra otti, Herran nimi olkoon kiitetty. B9SSG Ilmoitetaan, että Jumala isällisessä rakkaudessaan ja viisaudessaan näki hyväksi tästä vaivojen maasta pois kutsua rakkaan isämme Talon vanhuksen joka vanhuuden riuduttamana uskos sa Vapahtajaansa rauhallisesti nukkui kuolon uneen Kuolajärvellä Hauta- järven Uutelan talossa huhtikuun 30 p:nä 1910, 93:n ikävuoden vanhana. Kaipauksella muistelemaan jäivät hän tä lapset, lastenlapset ja lukuisa joukko muita sukulaisia ja laajalti niitä tutta via, jotka Herramme Jesuksen Kris tuksen ilmestystä rakastavat. im Erkki ji IM Haatajani. Nyt taivaan kaupungissa Ilolla laulelen, Ja Herran kunniassa Kiitosta veisailen. Kallista Jesustani Saan nähdä ainiaan ; Oi suurta riemuani. Kun nautita n vt -.aan. Konttoristi Antti Heikki ToSck syntynyt 18 2 71 Pielisjärvellä kuoli 19 ^'510 Oulussa. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Ofavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. b= Oulun konttori auki 10- 3. Ostaa ja myy ulkomaan ja Venäjän rahaa. Myöpi shekkiä ja vekseleitä ulkomaille sekä postilähetys- vekseleitä maksettavaksi kaikissa pankki-paikoissa Suomessa. Antaa myöskin matkakreditiiviä, joilla matkustaja voi nostaa ra hoja aina 400 eri paikassa ulkomailla. Vuokraa säilytys- (tressori-) laatikoita 20 markasta vuodeksi. © m Oulussa, Kauppureinkatu 5. HUOM.! HUOMJ Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. EIE3BEESnB3ES ■asiaan QlctstuattahittnaUmcn lainsäädäntö. pcrustuslaftumliofunnan mietintö. Eduskunta noudattaa VZaltio- päitväjärjestystä. Mietintönsä alussa perustuslakima- liokunta huomauttaa, kuinka hallitsijan esittämä lakiehdotus niiden Suomen- maata koskemien lakien ja asetusten säätämisjärjestyksestä, joilla on yleis- maltakunnallinen merkitys, on ilmoi tettu „Ministerineuwoston Puheenjoh- tajan ehdotukseksi" eikä siis ole Suo- men hallituksen malmistama, H. K. Majesteettinsa nimessä annettu ehdo- tus, eroten siis muodollisessa suhteessa kaikista Suomen kansan eduskunnalle tähän asti annetuista lakiehdotuksia sisältämistä arm. esityksistä. Maaliskuun 14/27 päimänä anne- tusta arm. julistuskirjasta käy ilmi, että puheenaolema lakiehdotus, jonka julistuskirjassa sanotaan oleman mi- nisterineumoston Keisarilliselle Majes- teetille esittämä, oli annettama malta- kunnanduuman ja maltakunnanneumos- ton tarkastettamaksi. Kysymys on siis lainsäädäntötoimenpiteestä, joka on tar- koitettu Suomessa ivoimaan astumaksi, mutta joka on aikaansaatama keisari- kunnan lainsäädäntölaitosten toimesta. Eduskunnan tehtämä on rajoitettu lau- sunnon antamiseen, joka, mikäli julis tuskirjassa on sanottu, on jätettämä maltakunnanduuman ja maltakunnan- nemvoston harkittamaksi. Kun eduskunnan tulee kaikissa toi- missään tarkoin noudattaa moimassa oleman Maltiopäimäjärjestyksen mää^ räylsiä — lausutaan mietinnössä — on eduskunnan ollut tutfittaiva, onko tässä pubeena olema ehdotus senlaa- luinen asia, että eduskunta lain mu- kaan ei ole oikeutettu siitä päättämään, maan antamaan siitä lausunnon. W. Iin 31 § kuuluu: „Jos Kei- sari ja Suuriruhtinas maatii eduskun- nan lausuntoa asiasta, josta Keisari ja Suuriruhtinas moi määrätä edus- kunnan myötämaikutuksetta, tulee edus- kunnan sitä marten käsitellä asiaa ja antaa siitä lausuntonsa." Tämä säännös osoittaa, että edus- kunnan tehtämä moi rajoittua lausun- non antamiseen ainoastaan sellaisissa asioissa, joissa ratkaisumalta kuuluu hallitsijalle yksinään. Jos sitä mas- toin asia on sitä laatua, että lainsää- däntö siinä on hallitsijan ja eduskun- nan yhtäpitämän päätöksen marassa, ei hallitsija moi eduskunnalta maatia ainoastaan neumottelemaa asiain käsit- telyä, maan on asia jätettämä edus- kunnan tutkittamaksi ja päätettämäksi. Asianmukaisen erotuksen moimassa pitäminen näiden molempain asiaryh- mäin ja menettelytapain mälillä ei ole ainoastaan muodollinen asia. Edus- kunnan W. I:n 31 §:tt mukaan anta malla lausunnolla ei ole sitä merkitys- täi hallitsija moi panna siihen huo- miota taikka myös tehdä lausunnosta poikkeaman päätöksen. Sentähden on mastamainittu perustuslain säännös rajoittanut neumotteleman menettelyn asioihin, joista keisari ja suuriruhtinas moi määrätä eduskunnan myötämaiku- tuksetta. Tällä tarkoitetaan lähinnä sitä lainsäädännön alaa, jota kutsu- taan hallinnolliseksi tai taloudelliseksi. Eduskunnalta moidaan myöskin pyy- tää lausuntoa niistä perusteista, joille ehdotus eduskunnan pätemyyspiiriin kuulumaksi laiksi on rakennettama. Sillä yksin hallitsijan asia on määrä- u if ^ ' B. 1 f..U WsNt' i~ «mfimm im nm Suuresti alennettuihin hintoihin myydään nykyään ygen rtman'in Kangas- ja Vaatetuskaupassa jossa Vähittäiskaupan lopettamisen tähden ^ loppuun myydään koko varasto ■■■I monmRvnvinpi muvn tä sellaisen lakiehdotuksen sisältö, mikä ehdotus sitte annetaan eduskunnan har- kittamaksi ja hymäksyttämäksi. Kaikis- sa perustuslainluontoisissa asioissa ja koko yleisen eli marsinaisen lainsää- dännön alalla on lain moimaan tule- misen ehtona, että eduskunta on laki- ehdotuksen hymäksynyt. Eduskunnan päätöksellä on sellaisessa lainsäädäntö- asiassa se sitoma merkitys, että hallit- sija ei moi muuttaa eduskunnan hy- mäksymää lakiehdotusta: jollei hallit- sija ehdotusta muuttamatta mahmista, on se kokonaan rauennut, niinkuin ai- kaisemmalta ajalta moimassa olemien periaatteiden mukaisesti W. Iin 75 ^.ssä säädetään. Tästä näkyy, että eduskunta myötä- maikuttaisi maltiosäännössä säädetyn lainsäädäntöjärjestyksen syrjäyttämi- seen, jos eduskunta, luopuen päätän- töoikeudestaan, ainoastaan antaisi lau- sunnon asiasta, josta nimenomaan on ilmoitettu, että se tulee ratkaistamaksi ilman eduskunnan suostumusta maikka tämä suostumus perustuslain mukaan on mälttämätön. Se seikka, ettei eduskunnalle nyt jä- tetty ehdotus muodollisesti eikä asialli sesti mastaa sitä mitä Maltiopäimä- järjestyksessä edellytetään sellaisiin asioi- hin nähden, joiden tulee olla eduskun- nan käsittelyn esineenä, ei moi oikeut- taa eduskuntaa tässä asiassa poikkea- maan säädetystä järjestyksestä. Mietinnössä miitataan sitten lyhyesti niihin ministerineumoston lakiehdotuk- sen ensimäisen osan erinäisiin kohtiin, jotka osottamat, kuinka ehdotuksen tar- kotuksena on muuttaa ja kumota sellaisetkin sään. nökset, jotka on annettu Suomessa: että Suomen itsehallinnon pohjape- rusteet ja laajuus, s. o. Suomelle ma- kuutetaan erityinen lainsäädäntö ja hallinto, omat määrättömät ja muu- tettamat keisarikunnan lainsäädännön kautta: että eduskunnan tehtämä rajoitettai- siin jotenkin epäselmien määräysten mukaan lausuntojen antamiseen eräissä tapauksissa: että keisarikunnan hallitsemalle se- naatille ja ministerineumostolle annet> täisiin Suomeen nähden toimimalta, mikä moimassa olemien lakien mukaan ei kuulu näille laitoksille, maan osittaia Suomen hallituslaitoksille, osittain hal- litsijalle ja eduskunnalle yhteisesti: että keisarikunnan yleisille laitoksille ja miranomaisille annettaisiin rajaton toimimalta Suomessa: että ehdotetussa järjestyksessä anne- tut lait ja asetukset itsestään kumoisi- mat kaikki Suomen lakien ja asetusten määräykset, jotka eimät ole niiden mu- kaiset. Ehdotuksen näihin kohtiin nähden perustuslakimaliokunta on tahtonut joh- dattaa mieliin etusijassa seuraamat S«omen per«stuslaeissa wah» wistet«t oikeusnormit. Suomea on hallittama lakiensa m»- kaan «1772 muoden Hallitusmuodon 2 ja .'» §, 1789 muoden Mdistys- ja Makuuskirjan 2 kohta), siis Suomen perustuslakien määräämässä järjestyk- sessä säädettyjen lakien mukaan. Tämän lainsäädäntöjärjeslyksen pää piirteet omat: hallitsija ei woi tehdä uutta lakia eikä kumota manhaa edus kunnan suostumuksetta <H. M:n 40 §); lait syntymät keisarin ia suuriruh tinaan sekä eduskunnan yhtäpitämällä päätöksellä; aioteoikeus lainsäadännös- sä on hallitsijalla yksinään lakiin näh- den, joka koskee perustuslakia taikka maa- tai meripuolustuksen järjestämis- tä; muissa asioissa sekä hallitsija että eduskunnalla iW. J:n 29, 57, 60 75 §). Hallitsija moi tosin n. s. taloudelli sen lainsäädännön alalla antaa ase- tuksia eduskunnan myötämaikutuksetta (H. M:n 17, 20, 21, 24, 27, 27 § sekä historialliseen kehitykseen perustu- ma käytäntö). Mutta tässäkin on nou- datettama Suomen perustuslakien osot- tamaa menettelyä. Hallitsija ei moi Suomen alamais- tensa suoritettamaksi määrätä sota- apuja, sotamäenottoja eikä uusia me- roja eduskunnan suostumuksetta (H. M:n 4'» ij). Kun hallitsija antaa edus- kunnalle esityksen marain hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin mäkinaiset mal- lion tulot eimät riitä, pitää tarme sel- mitettämän ensituleman marainhoito- muoden tuloja ja menoja osottamalla laskelmalla (W. J:n 2l> §). Marojen myöntämisen perustaa eduskunta toi- mittamaansa tarpeitten tutkimiseen (W. I:n 43 ^ ja 1789 muoden Dhdistys- ja Makuuskirjan ö kohdassa säädetty periaate). Tähän on selitykseksi lisät- tämä, että H. M:n 45 §:ssä käytetty sana ..sotamäenotto" merkitsee käskyä pakolliseen sotapalmelukseen, olipa se mitä laatua tahansa.^) Se seikka että hallitsija on moinut ja edelleen moi määrätä mienti- ja tuontitullit sekä eräänlaatuiset mirkamiesten toimenpi- teistä suoritettamat maksut kansanedus- kunnan suostumuksetta, on erinäisistä historiallisesti selitettämissä olemista asianhaaroista riippuma poikkeus pe- rustuslaissa mahmistetusta säännöstä: mutta silloinkin, kun hallitsija käyttää tätä oikeuttaan oman harkintansa mu- kaan määrätä eräänlaatuiset maksut, moi se laillisesti tapahtua ainoastaan, jos tässä menetellään maamme perus- tuslakien mukaisesti, koska näitä on Suomea hallittaessa aina noudatet- tama. Suomen maltiosäännön mukaan hal- litsija käyttää maltaansa maan hallit- lemiseen ainoastaan sellaisten miran- omaisten amulla, jotka sen oma laki tuntee (H. M:n 10 D. ja W. K:n 1 kohta, H. M:n 13 $), eikä miran- omaisten, jotka omat maan laeista ja laitoksista riippumattomia. Tämä pe- riaate tuli Ruotsin laissa nimenomaan mahmistetuksi siihen aikaan, jolloin Ruotsi oli yhdistettynä unioniin Tans- kan ja ?torjan kanssa, ja tähän miit- taama säännös on H. M:n 2 ^:ssä edelleen somellettamaksi mahmistetussa Maalaissa. Tähän periaatteeseen myös nojaamat ne perustuslakien ja maam- me yleisen lain säännökset, jotka mää- räämät, miten „mirka- ja maltamie- het", joiden apua hallitsijan on käytet- tämä maltakunnan hallitsemisessa (H. M:n 13 §), omat asetettamat, miten heidän on hoidettama tehtämänsä, mi- ten he omat mastuunalaiset ja moi- daan Mirastaan erottaa. Siihen ai- kaan, jolloin Suomi oli yhdistettynä Ruotsiin, ei kukaan olisi pitänyt mah dollisena, että kuningas möisi laillises- ti hallita maltakuntaa muiden kuin ko- limaisten miranomaisten amulla, jotka olimat täydellisesti sen lakien alaiset. Sentähden oli seurauksena Suomessa aikaisemmin moimassa olleiden perus- tuslakien mahmistamisesta Suomen »valtiosäännöksi, että tätä maata on hallittama sen oinain miranomaisten amulla, jotka oivat Suomen lakien Saita Jotaiöäcnottoju" on jätetty pois 1772 Ivuvden Hallitusmuodon Ivemijänlie- lisistä käännöksistä. Näyttää fentäl)bcn tar peeUifetta tässä mahtua, että Hallitusmuo don rauSlankietisessä käännöksensä, joka teli- tiin Ziustaa .'iuinen tointeiSta, ilinatstaan sana „ulskrisning" sanoilla „leivee de inilice" sotaiväen kutsunta. alaiset. Tämän periaatteen toteutta- miseksi asetettiin jo 6/18 pnä elskuuta 1809 annetun ohjesäännön kautta Hal- lituskonselji, myöhemmin nimeltään Keisarillinen Suomen Senaatti, jolle uskottiin „Suomen yleinen hallitus", ja sen lisäksi Suomen maltiosihteerin mirka Pietariin (6 pnä marraskuuta 1811) Suomen asiain hallitsijalle esit- tekemistä marten. Julistuskirjansa maaliskuun 17 p:ltä 1826, jossa an nettiin mielä moimassa olema johto- sääntö Suomen Maltiosihteerinmiras- tolle, lausui keisari ja suuriruhtinas Nikolai l:nen tahtoneensa säätää mah- mistamiensa maan perustuslakien mu- kaisen järjestyksen niiden asiain esitte- lemisessä, jotka emat korkeimman mal- lan päätettämiä. Tämän yhteydessä johdettakoon myös mieleen, että ken- raalikumernöörin mirka-asema ja teh- tämät senaatin puheenjohtajana ja maassa oleman toimeenpaneman halli- tuksen päällikkönä on määrätty Suo men asetusten kautta. Ehdotus loukkaa nykyisenkin hallitsijan wahwistamia pe- rnstuslakeja. )tiinkuin edelläolemasta näkyy eimät ministerineumoston puheenjohtajan eh- dotuksen määräykset ole ristiriidassa ainoastaan manhempien, keisari Mek- santeri I:sen mahmistamien lakien kans- sa. ^)!e tähtäämät niitäkin perustus- lakeja, jotka kansaneduskunta aiman miime aikoina on armollisten esitysten johdosta hymäksynyt ja Hänen Keisa- rillinen Majesteettinsa mahmistanut. Koska uudessa järjestyksessä annetut lait ja asetukset itsestään kumoaisimat kaikki Suomen lakien ja asetusten mää räykset, jotka eimät ole niiden mukai- set, joutuisi tämä myöskin koskemaan nykyään moimassa olemaa Hänen Kei- sarillisen Majesteettinsa heinäkuun 20 päimänä 1906 mahmistamaa maltio- päimäjärjestystä, maikka siinä on seu- raama «Loppusäännös. 80 Tämä maltiopäimäjarjestys — pitää kaikilta osiltaan ole- man peruuttamattomana perustuslaki na, kunnes Suomen Hallitsija ja edus- kunta yhtäpitämällä päätöksellä sen muuttamat tai kumoamat." Sama olisi laita hiljattain mahmis- tettujen lausunto-, kokoontumis- ja yh- distymismapautta koskemien perustus- lainsäännösten. Sillä ministerineu- moston puheenjohtajan ehdotuksessa (L osa 3 art. 8 ja 10 kohta) luetaan »yleisen lainsäädännön määräämässä järjestyksessä" käsiteltämiin asioihin myös »julkisia kokouksia, yhdistyksiä ja liittoja koskemat määräykset" sekä „Suomen painotointa koskema lain- säädäntö". Siten muutettaisiin Suo- men maltiosäätyjen armollisen esityksen mukaisesti hymäksymä ja Hänen Kei- sarillinen Majesteettinsa elokuun 7/20 päimänä 1906 armollisesti mahmista- ma „laki lausunto-, kokoontumis- ja yhdistymismapaudesta", joka, samalla kun se makäuttaa Suomen kansalaisille, heidän perustuslain turmaamina oi keuksinaan, sanan mapauden ja paino- mapauden sekä kokoontumis- ja yhdis- tymisoikeuden, määrää että »säännöt- siä siitä, mitä näiden oikeuksien käyt tämisessä on noudaiettama, annetaan yleisen lain säätämisestä moimassa ole ivaösa järjestyksessä", ja siis keisarin ja suuriruhtinaan sekä eduskunnan yh- täpitämän päätöksen kautta. Mitii- yleistvaltakunnalliset asiat owat. On tosin olemassa eräitä. Suomen yhdistämisestä Menäjään mälittömäsl