KARJALATAR onko heille hankittu maa ta tilattoman mäestön lainara- haston maroilla. Tämän johdosta on senaatin simii- litoimituskunta kehottanut läänin kumernööriä toimittamaan kirjel- mässä pyydetyt tiedot, mikäl? ne koskemat tätä lääniä. Wiipurin homioikeus. Viipurin homioikeus on mmtt- tänyt kanslistiksi maratuomari G. Nystenin. Hetvonen pillastui eräältä kauppiaan rengiltä toisia päimänä lyseon kohdalla. Hemo- nen juoksi Hämäläisen saunalle menemäa maantietä pitkin. Tien- käänteessä lcnsimät karrit, jotka oluvat multaa täynnä, nurin ja heivouen kaatui mukana. Muuta zvauriota, kuin hiukan ivaljaiden rikkoumisia, ei tapahtunut. Pamilolte, luhtapohjaan ja Ilomantsiin matkustajille huomautamme, että höyryivene „Kyllikki" on nyt mukamaksi uudes- taan sisustettu. Kun laiiva on ko rotettu, niin on siinä saatu sijac kahdelle tilamalle salongille jakah Delle yhden hengen hytille, joihin yhteensä mahtuu useita kymmeniä matkustajia. Pamilonkoskella kä wijät jätetään Palovaaran ran taan ja siitä on ainoastaan muu tamien kilometrien jalkainatka tuolle mahtamalle mesiputoukielle. Huwi matkailijoiden, joilta kulkuneuivo jen epämukamuuden tähden Pa milo on jäänyt näkemättä, sopii nyt »verrattain helposti suunnata kulkunsa myöskin sinne ja marsin- kin paljon meden aikana on tämä koski aiivan hymin katsomisen ar- moinen. suomalainen tiedemies karko tettu Aunuksesta. Joku päimä sitten lähti Joen- suun yhteiskoulun opettaja mais- teri Johannes Kujola 'Aunuksen lääniin jatkamaan tutkimuksiaan liyginkielessä. Paitsi asiaan kuu- lumia matkapapereja, oli hänellä mukana Pietarin tiedeakatemian antama suosituskirje. Tultuaan Aunuksen lääniin meni maisteri Kujola läänin kumernöörin luo pyytämään jotain asiakirjaa, jon- ka nojalla möisi siellä oleskella, mutta kuivernööri — muuan me- näläinen sotaherra Protasjem otti hänet mastaan hymin katkerasti ja käski heti ivangitsemisen uhalla poistumaan läänistä muorokauden kuluessa. Kysyessään tällaisen käs- kyn syytä sai maisteri Kujola tie- tää, että syynä oli se, että Aunuk- sen läänin johonkin menäläiseen kylään, jossa ei yksikään ihminen osaa suomea, oli lähetetty..Karja- laisten pakinoita". Kumernööri Protasjem piti tätä suomalaisten harjottamana propagandana, ja kun ei saanut kenellekään muulle kostaa, malitsi uhrikseen tämän tieteenharjottajan. Maisteri Kujola saapui tiistaina Helsinkiin. Huwilarakenuuksen kauppa. Kauppias Matti Oinosen hu- milarakennnuksesta Höytiäisen ka- naivan marrelta sekä siihen kuu- luman tontin muokraoikeudesta teki eilen pidetyssä huutokaupassa postinhoitaja A. F. Göös korkeim- man tarjouksen 400 markkaa. Talonkauppa. kauppias I. Ronkainen on myynyt talonsa Muta lasta kaup- pias T. Gröhnille Joensuusta. Kauppahinta tunte,naton. Kaupan mälitti asioitsija A. A. Haaranen. Ainnoonpurjehdus, josta oli ivähällä koitua Mivät seuraukset, sattui ensimäisenä hel- luntaipäimänäMurtoselällä (Tuur- saaren ja Tikansaaren mälillä). Puolenpäimän tienoissa läksiivät Pyhäsaaresta meljekset T. ja H. Kärkkäinen nostaen isonlaisen pur- jemeneen purjeen tamalliseen men- heeseen. Onnellisesti he suoriutui- matkin isommasta selästä, mutta kun simuuttimat Suursaaren ja joutuimat Murtoselän Tikan-puo leiselle rannalle, kaatoi äkillinen tuulenpuuska menheen nurin. Tuuli kun oli laimea, niin ei kumpikaan osannut pitää waraa, maan istui- wat meljekset aiman huolettoinina menheen perässä — pieni ',-muo- tinen pojanpalleroinen kokassa. Menheen kaatuessa sotkeutuimat purjenuorat peränpitäjälle kaulaan. Toiset molskahtimat mapaina Ah- tolan helmaan. Onnellisesti pääsi- mät kumminkin kaikki menheen päälle. Pikkuinen pojanpilttikin, joka oli lähtenyt menemään kohti mustia muria, pelastui setänsä kautta, joka sukeltaen sai hänet nutunkauluksesta kiinni ja nostalti sitten menheen päälle. Palleroinen kun kuuli setänsä sanoman: „ei mitään hätää", kapsahti maan ylemmä meneen pohjalla ja sanoi rauhallisena: „ei mitään hätää". Miehet olimatkin hymässä tur- massa, sillä lähellä sattui souta- maan menhe, joka riensi amuksi. Alla kerrottu tapahtuma olkoon makamana maroituksena manhem- mille ja kehoituksena nuorille uin- nin harrastukseen. Maakuntamme on mesirikasta, mutta uinnin har- rastus marsinkin maaseudulla hy- min laimeaa. Uimataitoisia henki- löitä tuskin ollenkaan. Ei ihme, että onnettomuuksia sattuu. Kun ei oleskella medessä, niin kun sinne milloin tapaturmaisesti joudutaan, hätäännytään eikä pelastautumi- sesta ole puhettakaan, jollei aut- tajia satu paikalle. Wiime syksynä Rääkkylässä tapahtunut onnetto- muus kannustakoon myöskin uin- tm harrastamaan. Tuhatjärmien maassa ei saisi löytyä yhtään ui- mataidotonta henkilöä! Jokaisen melmollisuus on opetella uimaan. Kylmiä ilmoja. Ilmat, jotka miime murolla on- mat harminaisen lämpimät, osot- taen lämpömittari marjossa aina 2G:fiii astetta (5els., jäähtyimät helluntaipyhinä pohjoistuulilla. Tiistai-aamuna osotti lämpömit- tari — 1 ä 3" Cels. ja toissa aa- muna jotakuta astetta wähem,nän. Wesi ulkona astioissa jäätyi ja kadulla lehmuksen lehdissä on nähtämänä „ kylmän mikoja". Mansikka jo kukkii Joensuunkin seutumilla. Täysi kesä on jo siis käsissä. Ensi lauantaina. Ensi lauantaina on Ilosaaren teatteritalolla erittäin hauska il- tama, alkaen klo 'H illalla. Kaleman Wesa on sen homman- nut ja toimoo se silloin jokaisen kansallismielisen osanottoa ja lau- suu heidät termetulleiksi. Nuoret, muistakaa tätä tilai- suutta, joka lienee miimeinen tänä kemäänä. mmchat, te myös kin mukaan. Ottakaa osaa nuorten iloihin ja pyrinnöihin, silloin miet- te eteenpäin niitä pyrkimyksiä joi ta kansallisnnelisen nuorison ajet tamana on. Läsnäolonne elähyt- tää, se innostaa nuoria mieliä, nuoria moimia uutteraan työhön ja ette suinkaan tahdo että kan- sallinen työ nuorten keskuudessa laimenisi ja siksi käykää mukaan. Juhlikaa silloin kuin nuoret juh- lii ja ensi lauantai-iltana odotam- me, että Ilosaaren sali olisi ää- riään myöten osanottajia täynnä. Ohjelma jm malmistettu moni puoliseksi, jossa m. m. näytellään kaunis Unkarilainen näytelmä ^Mustalainen" kauniine lau- luineen. Kuten sanottu, tulee iltama ole- maan arivokas ja samalla hauska, jonka kokonaisohjelma on nähtä- mänä tämän lehden ilmoitusosas- tossa. Kaikki siis termetulleita. Muuatta Poh jois-Karjalasta. »ortaivalan seminaari. Wirkaeroa ja eläkettä omat ano- neet Sortamalan seminaarin luon- nontieteitten lehtori Armid Thorsten Birger Genetz ja saman seminaa- rin poikakonlun yliopettaja Abr. Pietikäinen. Itä-Äarjalau kansanopisto on anonut 30,000 mkn rakennus lainaa niin liemillä ehdoilla kuin mahdollista. Saman kansanopiston maata- lousaineiden opettamista marten on edelleen anottu 1,500 mkn wuo- tuista apurahaa muostksi 1911— 12—13. Kansakoulujen rakennuslainat. Suojärmen kunta on anonut maltion lainarahastosta 15,000 markan suuruista kuoletuslainaa kansakoulutalon rakentamista mar- ten. »uojärme»» kuni»a»lää kciritfi malitsi luntakokous t. k. 7 pnä lääket lif. U. M. T i in o s e n. ipiirictnittlfläfärit. Pitkänrannan piirieläinlääkärin mirkaan on senaatti nimittänyt eläinlääkäri W. A. Tryggin. Läskelän raitiotien tarkasteli- jaksi on senaatti määrännyt ins. A. L. Hilldenin. Joensuun—Nurmeksen rata. Senaatti on hylännyt talollisten K. A. Anttilan y. m. anomuksen pysäkin perustamisesta Kopraksen talon läheisyyteen Joensuun—Nur meksen radalla. Apuraha tientekoa »varten. Senaatti on myöntänyt Nur- meksen ja Rautamaaran kappelin tientekolohkon melmollisille 5,000 mkn lisäapurahan Koppelojärmen kylätien ja Hiirenjärmen kylätien mälille rakennettamaksi määrätyn maantien kuntoonsaattamista mar- ten. Tilattoman «väestön lainara- hastosta omat hakeneet lainoja seuraamat kunnat: Kuusjärmi 30,000, Ilo- mantsi 70,000, Tohmajärmi 50,000. Eno 25,000, Juuka 40,000, Rau- tamaara 50,000 ja Nurmes 30,000 mkaa. »nellman juhlaa mietettiin Enossa Kirkonkylän, kansakoululla t. k. 12 p:nä. Ohjel- maan kuului puhe, esitelmä, runo ja köörilaulua. Puheen piti opet- tajatar Helena Ollikainen ja esi- telmän apteekkari O. E. Muori- nen. Näissä kosketeltiin Snell- manin elämänrvaiheita ja lausut- tiin tilaisuuteen someltumia aja- tuksia päimän merkityksen joh- dosta. Osanotto ei ollut erittäin run- sas, mutta kuitenkin kohtalainen maalaisoloihin katsoen ja myöskin siihen, että juhla oli arkipäimänä. Hilpein ja innostunein mielin myös juhlasta erottiin. Rääkkylän kuntahuoneelle oli lukuisasti kokoontunut juhla- yleisöä. Tervehdyspuheen piti yli- opp. I. Pippuri ja juhlaesitelmän kauppias P. Kankaanrinta ja ru- non lausui neiti Suoma Mömmö. Sekakuoro kaiutteli useita isän- maallisia lauluja ja lopuksi esitet- tiin näytelmäkappale „Hän on Sysmästä". Henkemme ja lämpi- mine puheineen juhla teki läsnä- olijoihin eheän ja hymän maiku- tuksen. Waltioapua kyläntien rakenta- miseen. Läänin knmernööri on asian- omaistsn tekemästä ehdotuksesta kirjelmällä tk. 10 pltä Hänen Ma- jesteetilleen esittänyt eikö läänin silloisen kumernöörin tammik. 26 pnä 1905 antamalla päätöksellä rakennettamaksi määrätyn Pielis- järmen Miekin kyläntiestä noin 25 kilom. Pielisjärmen kirkolta Uuden- kylän kautta Pussilan nletsänmar- tijatorpan läheisyyteen Pieliöjär- men ja Kuhmonniemen mäliselle maantielle menemän kyläntien loppuun rakentamiseksi yleisistä menosääntöön pienempiä tieraken- nuksia ivarlen maratusta raha- määrästä mottaisi tuohon tarkoi tukseen myöntää 15,000 mkn suu- ruinen apuraha nautittamaksi muo- sinä 1910—12 aina 5,000 mk. muosittaitt. Määrästä ilmiannosta sako tettu. sieisarillinen ÄUipurin homioikeus on t.k. 2 pnämahmistanutKontio- lahden pitäjän käräjäkunnan kihla- kunnanoikeuden päätöksen marrask. 8 pltä 1909, jolla Iisalmen kau- pungista kotoisin olema työmies Aaro Hakkarainen tuomittiin mää- rästä ilmiannosta metämään sak- koa 150 markkaa tai marojen puutteessa pidettämäksi 25 pwää mankeudessa. Päättyneissä tvälikäräjissä Kontiolahden pitäjän karäjäkun- nassa tuomittiin talollinen Selkien kylästä 7>uho Kiiski murtoyrityk- sestä ja näpistelystä pidettämäksi kaikkiaan li kuuk. 3 pmää kuritus- huoneessa sekä puuseppä Pielisen- suun kylästä Pekka Turunen ta- hallisesta pahoinpitelystä pidettä- iväksi yhden mnoden mankeudessa. Tuomitut ilmoittimat tyytymättö- myyttä päätökseen- Varkaudesta tuomittu. Työmies Liperin pitäjän Lipe- rin kylästä Paamo Pietarinen tuomittiin Liperin pitäjän käräjä- kunnan kihlakunnanoikeudessa m. k. 30 pnä ensikertaisesta markaudes- ta pidettämäksi 2 kuuk. mankeu dessa. Tuomittu tyytyi päätök- seen ja passitettiin hänet rangais- tustaan kärsimään Kuopion lää- nin mankilaan. Kumottu kihlakuttttauoikeuden päätös. Miipurin homioikeus on t. k. 2 pnä kumonnut Rääkkylän pitäjän käräjäkunnan kihlakunnanoikeuden päätöksen marras. 22 pltä 1909, jonka mukaan asioitsija Juho Hir- monen Menturinniemen kylästä tuomittiin pahoinpitelystä pidet- tämäksi 1 kuuk. 15 pmää maukeu- dessa. Asia on lykätty uudelleen kihlakunnan oikeuden käsitellä- mäksi. Eläintautia. Ilmoitettua että Maltimonkun- nan Karhunpään kylässä ja Toh- majärmen Uudessakylässä hemo- siin on leminnyt määrällinen ruoh- tuma- ja pöhötystauti, omat lää- nineläinlääkärit I. Elis Hänni- nen ja Arel Söderman määrätyt ryhtymään toimiin taudin lewe- nemisen ehkäisemiseksi. Tikkalan tvoimistelu- ja ur- Ijctliifcttrtt „28cifot" on puheenjohtajansa kansakoulun opettaja 5ialle Alassisen kautta läänin kurvernöörille osoittarnas- saan anomuksessa pyytänyt lu- paa saada kuluman muoden ai- kana toimeenpanna yleiset arpa- jäiset, joista kertyneet marat käy- tetään moimistelutelineiden hank- kimiseen ja oman talon rakennus- rahaston perustamiseksi. Maantiesnnnnan tutkimus. Läänin kumernööri on määrän- nyt komisionimaamittari Paul Ek- blomin lainmukaisessa järjestyk- sessä käymään, tekemään kartan ja kustannnsarmion rakennetta- maksi aijotusta kyläntiestä, joka alkaa Enon pitäjän Luhtapohjan kylästä, jatkuen Remonkylään sa- massa pitäjässä. Kansakoulut. Sen johdosta että Tohmajär- men kuntalaiset marsinaisessa kun- takokouksessaan m. k. 16 pnä hyl- käsimät Saarin kyläläisten ano- muksen kansakoulun perustami- sesta sanotun kylän kansakoulu- piiriin, lapsiluettelon majamaisuu- den tähden ja senkin nojalla, että kunnan rahamarat eimät riitä entisiinkään jo rakenteella olemien kansakoulujen malmistamiseen, omat talolliset Simo Haaranen ja Juho Hakkarainen läänin ku- mernöörille tästä kunnan päätök- sestä jättäneet kirjallisen malituk- sen, anoen kunnan päätöstä esit- tämillään syillä kumottamaksi. Jäähywäisillauwietto. Rääkkyläläiset olimat miime tiistaina kutsuneet paikkakunnalta poismuuttaman pitäjänapulaisen- sa kirkkoherra K. A. Laurin perheineen kuntahuoneelle, jossa he useihin satoihin kokoontuneina olimat toimeenpanneet maatimat- toman jäähymäisillanmieton. Pu- heen kunniamieraille piti maan- milj. P. Puhakka ja lahjoitti pi- täjäläisten puolesta kiitolliseksi muistoksi kallisarmoisen kantasor- muksen ja kattokruunun. Seura- kuntalaisten kaipauksen tunteita eronhetkellä tulkitsimat puheissaan mielä opettaja H. Karppi, neiti Helena Hirmonen, suutari Matti Kurki jä romasti E. Blomberg, joihin puheisiin kirkkoherra Lauri liikutettuna mastasi. Sekakuoro kanttori Saarelaisen johdolla estttt mäliin useita isänmaallista ja hengellisiä lauluja. Niiden 12 muoden aikana, jotka hän ja hä- nen roumansa seurakunnassa oli- mat, moittimat he herttaisella luon- teellaan kaikkien jakamattoman suosion ja rakkauden. Kirkkoherra Lauri ainaisella alttiudella ja käytännöllisellä taidollaan osallis- tui hymin moniin hymiin har- rastuksiin, joissa nyt hänen pois- tuttua tullaan hänen apuaan kipeäsn kaipaamaan. Monet muo- det hän oli kuntakokouksen mara- puheenjohtajana ja miimeksi mar- sinaisena esimiehenä. Hän hoiti pitkän aikaa Aleksanteri II :sen stipendirahastoa, säästöpankin isännistön, elainmakuutusyhdis- tykseil^ hallinnon, lainakirjaston, kansakoulu» ja diakonaattitoimen johtokuntien puheenjohtajan, mai- maistalon tarkastajan useinkin suurtöistä ja maimaloisia tehtä- miä. Ehtimiseen käytettiin häntä myös kuunantilien tarkastajana ja sominto-oikeuksieu esimiehenä. K un 'Räakkylään perustettiin osuus- meijeri, hän oli sen toimeliaimpia puuhamiehiä ja koko ajan sen hallinnon puheenjohtajana. Aiil- loin oli pöytäkirjoja tai uusia ohjesääntöjä laadittama j. n. e., aina ensi sijassa hänen kykyään käytettiin. Kaikissa yhteisissä puu- hissa hänellä oli annettamana opastukset ja kaikkialla hänen tarkka silmänsä ennätti toimintaa malmomaan. Myöskin nuorten kristillinen yhdistys kadotti hä- nessä rakastetun esimiehensä, joka hartaana kristittynä työskenteli sen tarkotusten hymäksi, Ihmi senä, pappina ja kuntalaisena hän sanalla sanoen jätti pitäjä- Iäisiinsä, puolueisiin katsomatta, mitä kauniimman muiston. Mielisairas murhannut toisen mielisairaan. Liperin maimaistalolla sattui tk. 5 p:nä surullinen tapaus, kun mielisairas Juho Antti Kuittinen löi toista mielisairasta Isak Tar- masta puujakkaralla niin pahoin päähän, että Tarmanen jonkun tunnin kuluttua heitti henkensä. Suurimpana syynä tähän tapa- turmaan on pidettämä, paitse suur- ta tilanpuutetta houruinhuone puolella, myöskin nykyisen hoita- jan ymmärtämättömyyttä, hän kun mielisairasten koppiin on jät- tänyt sellaisen aseeksi sopiman esi- neen, kuin puujakkaran. Sitäpaitse on nykynen hoitaja itse maimais- talon hoidokas, jossa hänellä sitä- paitse on kolme lasta hoidettama- naan, eikä hänellä ole pienimpiä- kään edellytyksiä mielisairaiden hoitamiseen. Olisi sentähden aiman mälttämätöntä, että Liperin kunta ivelmoitettaisiin hankkimaan mai- maistalolle, houruinhuone-osas- tolle ynimärtämän ja kykenemän hoitajan, ettei tällaisia onnetto- »mutsia edelleen sattuisi. Kansakoulut. Opettajaksi Polmijärmen Kuore- maaran kansakouluun on malittu opettaja I. P. Jumonen Ruskea- lan Kirkkoleppälahdelta ja tyttöjen käsitöiden opettajaksi hänen rou- mansa Hilja Jumonen. Tulipalo. Ziurmeksen Mastimolla Pietu- lan Ziemalaisen talo paloi poroksi Helluntai-lauantaina. Lapsi hukkunut taimoDn. Tämän kuun 14 pnä putosi Kontiolahden pitäjän Ketunpesillä oleman mäkitupalaisen Kalle Kin- nusen 3:lla muodella olema poi- kanen kaimoon. Tapaus huomat- tiin heti, mutta kun ei ollut ko- tona miehiä, sai lapsi olla ive- dessä noin 1 tuntia, ennenkuin naapurin mies oli ruumiin naa- rannut ylös. Heti kun lapsi oli ylös saatu, alettiin mirmotella, mutta kaikesta huolimatta ei henki enää palannut. Noin surkeasti sai pienokainen päättää päi- mänsä. Lasten manhenlmat, pitäkääpäs pienokaisianne silmällä etteimät he joutuisi tällaisten tapaturmain Muualta Suo mesta. (5'duskuunan lausunto jätetään duumalle. Stolypin on mirallisesti ilmot- tanut Gutshkomille, että Suomen eduskunnan lausuntoa käännetään menäjän kielelle, minkä jälkeen se jätetään duumalle. TtolyPin tvaatii. Hb:lle saapuneen sähkötiedon mukaan oli lokakuulaisten johtaja v. Anrep tk. 13 p. käynnillä Sto- pinin luona, joka olisi lausunut, että hallitus on pakotettu maati- maan, että Suomea koskema laki- ehdotus hymäksytään ilman suu- rempia muutoksia. Englannin parlamentin jäsenet lähettäneet kaksi kirjelmää duumalle. Lontoo, 12 p. toukok. Malta- kunnan duumalle on lähetetty kaksi kirjelmää Suomen kysymyksestä. Toisen omat allekirjottaneet 120 parlamentin jäsentä, toisen 43 Jr- lännin natsionalistia. Irlannin natsionalistien kirjel- mä on aiman lyhyt ja kehotetaan siinä Menäjän kansan eduskuntaa olemaan antamatta suostumus- taan Suomen manhojen oikeuksien tuhoamiseen tai pienentämiseen. Englannin parlamentin jäsenten kirjelmä on lameampi ja on se erittäin Suomi-ystämällinen. Kumernööri Ilmari Wuorinen syntyi 1875, tuli ylioppilaaksi 1894, molempien oikeuksien kandidaatiksi 1901, auskultantiksi Turun homi- oikeuteen samana muonna, yli- määräiseksi esittelijäksi Maasan lääninhallitukseen 1902, sai ar- mossa jalokimillä marustetun sor- muksen 1903, tuli saman läänin maralääninsihteeriksi 1904; Annan ritarikunnan 3:n luokan ritariksi 1905 ja Mikkelin lääninsihteeriksi samana muonna. 9))ajsteriwihkiäisteu yleisen seppeleensitojattaren »vaali. filosofian kandidaatit omat ma- linneetyleiseksiseppeleensitojattareksi yksimielisesti neiti Hertta Masein- uksen, professori Malsrid Maseni- uksen ja hänen puolisonsa, o. s. Palmen tyttären. Jäänmurtaja päätetty hankkia Wiipuriin. Kaupungin maltuusto hymäksyi tk. 13 p. kokouksessaan toiminimi Hackman & C:ontarjouksen 150,000 Mkn maksaman jäänmurtaja hank- kimiseksi kaupungille. Tukkipuiden mittaustapa Pää- tetty muuttaa. Metsähallituksessa t. k. 10 pnä pidetyssä Suomen kruununpuisto- jen ylinietsänhoitajien ja metsä- hallituksen jäsenten yhteisessä ko- kouksessa metsäneumos Montell alusti kysymyksen olisiko syytä muut- taa nykyääu moimassaolema rin- tamittaustapa latmamittaukseksi. Asiasta syntyi koko päimän kes- tämä keskustelu, jonka lopputulok- sena oli se, että nykyinen mit- taustapa päätettiin muuttaa lat- mamittaukseksi. Puiden läpimitta tullee initattamaksi kuuden metrin korkeudelta. Höyrylveue ajanut kalastaja- Meneen kahtia. — Ihmishen gen hukka. Perjantai-aamuna klo 7-aikaan, kun talollinen Salmin pitäjän Tulemajoen kylästä Jemdokim Pappi oli maimonsa Aksenian kanssa kalanpyydyksiään kokemassa Hosainossin sahan rannassa, saa- pui paikalle toiminimi Ulrichsenin omistama hinaajalaima „Olga" ja ajoi P:n meneen päälle — sillä seurauksella, että mene meni kah- tia ja siinä olijat joutuimat me- teen. Mainio Aksenia saatiin pe lastetuksi, mutta talollinen I. Pappi hukkui. Ruumis löydettiin masta lauantaina. P. oli noin 60-wuotias. Asiasta pidettämä tutkinto sel- mittänee syyn tähän surkeaan on- nettomuuteen. — R. K. Tulipaloja. Miime torstaina klo 9 aikana aamulla pääsi tuli irti lähellä meren rantaa sijaitsemien hra Stshitomin humiloiden piharengin asunnossa. Tunnin kuluessa pa- loimat poroksi 2 piharengin asun- toa, iso, kaksinkertainen humilara- kennus ja ulkosuojia. Irtaimisto saatiin melkein kaikki pelastetuksi. Rakennukset olimat makuutetut me- näläisessä „Rossijä" nimisessä yhti- össä. Tämän kuun 8 päimää masten yöllä paloi Kirmussa Dlikunnun Salokylässä Olli Kärkkäiseltä talo kaikkine ulkohuonerakennuksineen poroksi ja tulen uhriksi joutui 1 hcmonen, 3 lehmää, 11 lammasta sekä roasikoita. Talo oli ivakuu- tettu kunnan palomakuutusyhtiössä, maan elukoitten makuutuksesta ei ole tietoa, joten omistajalle koitui palosta tuntuma mahinko. Tulen irtipääsy on mielä tuntematon. Torstaina klo puoli 1 päimällä syttyi Sippolan Sam ero n kar- tano tuleen. Tuli lienee päässyt irti agronoomi Forstenin asunnon keittiöstä. Tilan päärakennus pa- loi poroksi ja samoin useat lähellä olemat Halla-yhtiön rakennukset. Agr. Forstenin irtain omaisuus paloi myös kokonaan. Hallan ir- taimistosta saatiin suuri osa pe- lastetuksi. Kaikki palaneet raken- nukset olimat makuutetut, Halla- yhtiön rakennukset Maalaisten pa- loapuyhtiössä 160,000 mk. Karta- non päärakennuksen makuutussum- masta ei ole tietoa. Kreivi 1lwarow ja Suomen kysymys. Maltakunnanduuman jäsen, krei- mi Umarom, joka on eronnut lo- kakuulaisten puolueesta siksi, ettei puolue hänen mielestään enää seuraa ohjelmaansa ja joka ei ole liittynyt mihinkään muuhun puo- lueeseen, on kertonut „Now. Rusjin" kertojalle: Suomi-maliokunnan puheenjoh- taja saa kyllä maitokunnan jou duttamaan mietinnön malmiiksi 4—5 istunnossa. Onnistuuko maliokunnan tällä tamoin lopet- taa Suomen kysymys ja moi- daanko otaksua, että lakiehdotuk- selle sen jouduttua maliokunnan käsistä taataan onnellinen loppu, siihen en moi myöntämästi mas- tata. Minusta tuntuu koko tämä jut- tu ja mahdolliset seuraukset pal- joa mutkikkaammalta, kuin ne tuntumat maltakunnanduuman ja neumoston jäsenistä. Onko tässä tapauksessa noudatettu järkemää historiallista johdonmukaisuutta uudistusten toimeenpanossa Suo- meen nähden? Ei ole. Ehkä historiallinen ja maltakunnalli- nen mälttämättömyys sanelemat näin jyrkän käänteen Suomen lainsäädäntötyössä? Ei sekään. Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. matseina-, fanta sia- ja huhhapos- tihortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. IflO- Miksi sttte panee lakiehdotuk- sen tekijät kiirehtimään niin ko- masti? He omat joutuneet tekemisiin monien aamistamattnmien estei- den kanssa. Maltakunnanneumos- ton oikeistolaiset jäsenet omat esit- täneet koko joukonsyitälakiehdotusta mastaan. Sillä, että lakiehdotus on jätetty duumalle, on lou- kattu korkeimman mallan etuus- oikeuksia. Duuma ja neumosto on suotta sotkettu asiaan. Neu- mostossa eimät asiat ole Suomen kysymykseen nähden likikään niin hymällä kannalla kuin duuman keskustassa. Jos neumoston oikeis- tolaisten agitatsioni menestyy muu- tamissa piireissä ja jos heihin liit- tyy muitakin neumoston ryhmiä, niin moi tapahtua, että hallitus fiaskon mahdollisuuden tähden ot- taa lakiehdotuksen takasin. Täm- möistä on jo kerran tapahtunut. Maikka Krupenski onnistuisikin saada lakiehdotus malmiiksi malio- kunnassa pyörryttämällä nopeu- della, niin ei ole ensinkään taattu, että se pääsee luiskahtamaan duu- mastakin yhtä nopeasti. Ja lo- puksi, kuka sen tietää, minkälai- seksi silloin muodostuu moimaryh- mitys duumassa. Yleisöltä. Kutsumus. Joensuun Puuseppäin a.-o. kut- suu täten kaikkia Joensuun kau- pungissa toimimia ammatti-osas- toja osaa ottamaan: osastojen mä- lisiin murtomaa-juoksukilpailuihin, jotka pidetään kesäk. 5 p. puu- seppäin 10-muotisjuhlan yhtey- dessä Ilosaarella. Kilpailut tapahtuu 1,000 met- rin matkalla. Kukin osasto saa lähettää 5 edustajaa, joista 3:n parhaan yhteenlaskettu tulos otetaan huo- mioon. Palkintoina jaetaan paitsi osas- ton kiertämää maljakkoa, mieskoh- täinen kunniapalkinto ja 4= kirja palkintoa. Ilmoittautua moi kilpailutilai- suudessa. (X. 3. 3 Ir. (1 v. v.) 4 s. 22 mm.) '• ■ • •• •••i •••• Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Niitty lahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Vartsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. L e h t oi: Maanvilj. Siino Hirvonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. M5hkÖ8sfi: Hra Pekka Pesonen. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. tavataan asunnossaan Malmi- katu 18 joka arkipäivä klo 1—2 (Rajav. 1 k. 4 s. 50 mm.) Ilmoitus. Esiintulleesta syystä siirretään viime numerossa ilmoitetut Kiih telysvaaran rokonpanotoimitukset yksi viikkokausi eteenpäin, joten toimitus alkaa maanantaina tou kokuun 30 p:nä Palolla ja toimi tetaan samassa päiväjärjestykses sä ja samoissa paikoissa kun en nen on ilmoitettu. - Kunnioittaen I. P. Ikonen. Polvijärven kuntahuoneella sunnunt. t. k. 22 p.nä heti kirkonmenojen päätyt tyä pidettävässä kuntakokouk sessa päätetään: valitetaanko kih- lak. oik. päätöksestä Kaavin kun nan kanssa vireillä olleessa pitä jäin rajaa koskevassa jutussa se kä valitaan selityksen antaja Saa- rivaaran äänestysalueen vaali lautakunnan tekemään valituk seen palkkansa pienuudesta. Polvijärvi, 10 /51910. Uuno A. Varis. Taipaleen Osuuskaupan perustava kokous pidetään Taipaleella A. Vornasen talossa ensi Kesäkuun 12 p:nä kello 5 j. PP- Taipäleen Maalaisseura. Tämän kautta peruutan ilmoitukseni Tahvo Sis tosen perillisten tilasta Nro 6 Tohmajärven Värtsilän kylässä myymisestä tämän kuun 23 p:nä. Ilomantsin voutikunnan kontto rissa 1010. L. Thuring. (K S 1 k) olevansa velkaa torikauppias Emil Kinnusen konkurssipesälle käy köön suorittamassa ennen kesäk. 15 päivää, sen jälkeen tulevat ne oikeuden kautta perittävikisi. Joensuussa 18 p. toukok. 1910 Q. Asikainen. Uskottumies. Kesäkuun 10 pävänä pidetään perunkirjoitus tilalla N:o 49 Kontiolahden pitäjään Kontiolah den kylässä, talollisen Mikko Tuupaisen kuoleman perästä. Kontiolahdella 15 p. toukok. 1910. Pyynnöstä: Ä. Sarlund. (K. S. 1 k.) Vuokrattavana 1 pv. kesäk. puoti ja kolme huo netta lähemmin. Petter Parviainen & C:o. (K. S. I k.) Venäjän knrssl on tfinäfin . 268: — 266: LKV» 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 39 25: 22 3 kk. . . . 25: — Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123: 80 123: 30 3 kk. ... 122: 10 Lybekki a/v . . 123: 80 123: 30 2 kk. ... 122: 10 Hampuri a/v . 123: 80 123: 30 3 kk. ... 122: 10 Frankf. a.M. a/v 123: 80 123: 30 3 kk. . . — - 122: 10 Amsterdam a/v 209: 90 —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 8» Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tnkholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 20 138: 70 Chigago a/v 5: 23 5: 16