1910 96 Qusllkins B 1910 96 5susnkins »» t»N'1 Lurun cebti chä«Ue« Kanta- ja Kristti«a«- Kat»je» Kulmasf» Hastaxääkä AäästöxanKKia MakerraSsa, kolmas ovi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kvtzekmet: Ilmoitus- ja Tilauskouttori (8 aH.—7 i^>.) . . . . 84 Toimisto (10—12 a.p. ja b—7 i^,.) 1441 LaSscckonttori. ..... 745 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toi«.johtaja 9 91 Hilattshinnat: TuruSsa PoZtik. Soko wuod. ... 2:— 4: — Puoli » ... 1:60 2: — Nelj. . . . . —:90 1:20 JrtonaiSmnnerot 5 p. Glmoitusten hinnat: Tekstin edellä S p. millimetri. Tekstin jälestä 7 p. , Mihin ilmoitushinta 60 p. Vastauksesta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. tkseStyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisin ja lan- antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta koukin tilaajaa kotiiu. Ote almanakasta. Lautoautai, elok. 2V p.: Samuli. Smumutai, elok. 21 p.: 18 s. K o lm. p. Maanantai, elok. 22 p.: Jimori. Sää-olot Turussa. FoispiivSuä tuorstaina: Lämpömäärä: korkein -s- 20, ali» -s- 3. Ilmaa suhteellinen kosteus: 46 "/„. Tuulen suunta: Läntinen. Aurinko ou paistanut: 11 t. 45 m. Alle» perjantaina: Lämpömäärä: korkein 14, alin -s» 8. Ilman suhteellinen koStens: 88 Tuulen suunta: Kaakkoinen. ou paistanut: — t. — m. Lurun Lebti sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Anink» menSlikifisti tehdiL» «irtamiehiii Suomeen. Johtava kir joitus. »MttZ «oimme teydii Suomen Miten .kansan toimomukfia" tansutaan. Aeliraiv» »allanuut NerS-?oy jolan kansa». AU puolentuhatta mies tä yhtaikaa korttia lyömässä. MentjSn koleratiedot Määre»' «ettyjä numeroita. Vautatieonnettomuus Kausia» f». Suurempi kuin eusin luultti»; 63 kuollutta! Aeisari Arans Josefin sy»t,mi- piiisi. SataMtto Italian kuninkaan muryaamiseZst. Tulipalo Arysselin maailma». NiyttelySsA. Wahingot arviotu uoin 500 miljoonaksi! Auwi«. Uudenlainen ampuma-asen to. — Itävallan-Unkarin kruununpe rillinen puolisoineen. A. m-, Y. M. Miten „kansan toiwo- muksia" lausutaan. Äskettäin venäläisten toimeenpane missa Pietari Suuren juhlissa Wiipu rissa esiintyivät eräs rappiolla oleva talollinen Masili Karhapää ja hänen poikansa Johannes muka Ilomantsin kunnon lähettämänä „ lähetystönä." «Lähetystön" puuhista kertoo „L?a> tokka ' seuraavaa: Ennen Mkpuriin lähtöä kirjoitet tiin keuraaliluveruöörilZe kirje, ivssa esiia tuotiin kuntalaisten kiitokset nii den toimenpiteiden johdosta, joihin viime aikoina on msaiamme vastaan ryhdytty. Kaiken lisäksi on näitten mielestä „innolla jatkettava tuoia alo- tetiua suuntaa." Tämän puheen alle, joka samalla toimitti „adressin" tehtävän, oli ke rätty melkoinen joukko Sonkajanran» nan paikkakunnalla „Kyyrölaksi" kutsu tun m. m. sokeiden asukkaiden allekir joituksia. Näillä ylen lihavilla eväil lä varustettuna matkustivat kansamme loppua hartaasti toivovaiset Wiipu- rim, näihin mieltäylentäviin tosi isän maallisiin juhliin. Sieltä rmta ko holla pois tulivat ylpeinä siitä huo maavaisuudesta, mitä soivat osakseen. Poika I. Karhapää, zoka on jonkin laisen Sonkajanrannalla toimiman seu ran johtajana, pui sitten matkaltaan kotiutuneen Hömötin talossa näille „hömöttiläisille" mieliä suuresti nos tattavan kokouksen. Tässä kokouksessa K. julki luki nykyisen Menäjän hyvin kin korkeilta virkaherroilta, kuten m. m. kenraalikuvernööri Seyuin Karhapäälle osoitettuja, paiuettuja kiitossähkösano- mia, paikkakunnan osoittamasta kiitol lisuudesta — Menäjän nykyisestä Suomi-vastaiseSta politiikasta. Tä män kaiken lisäksi poika K. kertoili, miten hän ja onnekas isänsä olivat Seyuin kanssa yhteisillä päivällisillä. Muen ^än oli tilaisuudessa esille tuo maan kaikki paittakunuan moitittavat seikat. Laatokka kertoo, että Ilomantsin kannan 15,000 asukkaasta eivät muut kuin ..lähetystön" jäsenet ja muutama heidän hentiyeimolaiseasa tiedä lähe tystön lähettämisestä mitään. Jutiu saa selityksensä siitä, että näille „lä- hety? ökst" ruvenoetlle hunswote :lle. loilla ei itse ole v:roja, oli kustan nettu Miipuriin matka ja M pito siellä siltä taholta jolle he kunialai^cnsz „totvomuksia" lausui^iatkin Kyllä omat surkena vlcnioja suo mcla.jiksi! l Pcliramo vallannut Menäjän koleratiedot. ASSrennettyji numeroita. Pietarista ilmoitetaan ulkomaan leh dille, että valistuneimmat Menäjän lääkärit tunnustavat suoraan sen ole van totta, mitä ulkomailla Wenäjän virallisista koleratiedoista sa notaan. nimittäin, että ne ovat rv ää- rennetyt! Mirastot einät laske ko lv-man sairastuneiden ja kuolleitten w' kumääraä koskevia oikeita tietoja jul kisuuden. vaan ainaval tekaistuia tie to a, jo den mökän kuolleitten luku muära on paljoa piei.^mpi kuin m^tä se tvde^suudeisa on. Ta?en ei kansa jaa lieicU kcleravaaran todellista suu ruutta ja ulkomaalla koetetaan salata tämän ruttotaudin tuhojen laajuutta Pohjolan kamu. FuokentnHatta miestä yhtaikaa Korttia lyömäsiä. „Perä-Pohjalainen" kertoo, eit? viime sunnuntaina nähtiin Ku.auoroa maas sa, joka sijaillee Kemijokisuulla, vähin' täin 500 miestä kortinpeluussa. Täm «öinen miesjoukko ei netMi mahtune: yhden ja saman pensaan juurelle lempii työtään harjottamaan, vaan oli jalaa-?- tunut lukuisiin eri sak.'eihin, lohelle toi siaan. On jo kaikelle ihmisjärjelle käsittä mätöntä, miten peliraivo on tässä mää ri» vallannut Perä Pohjolan miesjou kot! l Wzs?i fkssz ZzzeM ZMYlLZDiVZ. Jschl, elok. 18 p. Kaikki keisarill', sen pcrljten on at kokoontunee^ !ä..ne ke.piin muc- isen syniymäjuiz- : ',n wieuv7. w^rx'.i. Kaupuuki on juh- lllpitivu^sa js iUhlall^es^ tcalmstu. W:en, elo! 18 pna: Kasarin 80 'vuo^tta sy .ymöjublaa on Jiävallassa za Unkari.sa n^iele.ty suurilla juhlol luumslua ktr'si^>a, koulu:ssa y. knuui.^>i on t-h,y suuria lah jo uksia !;y.r >n:^en.^i!l)yS'.arfo Oiemssä vn ki.iki suurkmmviseklj kau- mStktltt ltpuilla ja muilla koristeilla. XluullMzell eöellinen ^ö. Kirj. Oskar Wild e. (Jatk) Hän vaipui taaS uuen valtaan ja unelsi. Ja uui oli tällainen. Haa oli menerviuään synkkään met- sääu, jossa riippui kummallisia hedel miä ja kukki kauniita myrkyllisiä kas veja. Käärmeitä suhisi hänen ympäril lään ja papukaijat loistavia sulia len telivät oksalta oksalle. Suuria, kilpi- koauia mateli lämpimässä hiekassa. Puissa oli joukko apinoita ja riikin kukkoja. Hän kulki ja kulki ja vihdoin saa puivat he me»jäa laitaan. Siellä näki häa valtavaa joukon ihmisiä työsken televän eräässä kuivuneessa joen uo massa. He ryömivät kuiu myyrät kal lionkoloissa, he kaivoiivat syviä kuop Pia maahan ja meiuivät niihm alas. Muutamat hmkomar ka!Iionmöhkälena suurilla moukareilla, loi;et kauooimol hiekkaa. He replivät kaktulsia juurineen ja tallasivat tulipunaisia kuktia He oliivat alituisessa touhussa; he tyrkki vät toisiaan eikä kukaan ollut jouti laana. Pimeässä onkalossa istuivat kuolema ja ahneus ja tarkkasivat heitä. Kuole ma sanoi: — Minä olen vÄsynyt, anna mi nulle kolmasosa noista ihmisistä, että pääsen pois täältä. Muita ahneus pudisti päätään: — He' ovat minua palvelijoitani, vastasi hän. Ja kuolema sanoi hänelle: — Mitä sinulla on kädessäsi? — Kolme jyvästä. — Anna minulle yksi, huudahti kuo lema, ainoastapa yksi, sonk^ saan kyl vää puutarhaani ja minä menen pois. — En auua, sanoi ahneus, ja pii lotti kätensä vaatteisiinsa. Rau tatieonnettomuus Ruuskasia. Suurempi kuin ensin luultii». Wiime numerossu mainittu rautatie- onnettomuus Ranskassa — Saujonin (ei Sauzznin) aseman luona — on ollut paljoa suurempi kuin ensi tiedct osoit :iwat. Surmansa saaaeitten lukumäärä ei ollut 36 vaan 63! Salaliitto Italian kunmtaau murhaa miseksi. Eräille Italian lehdille ilmoitetcan Ärgentnnan päakaupur-gisia Buenos Ai- reslStll-. W ime tvrsiLina tapahmi täällä huomiota herättämä ivargn eminen. So !a?o!i. i mui;ti e..^ muuan lvenäiämen n.meltä R.inianon? kauman oli olcslel- i it kaupungissa seurustellen sitäläistea a-iarlisiien kansia. Poliii epäili Ro- manoa,ia tunnetun dhnumii^iräjuhdytjen ioimcenpanijaiii Co^orun teailerissa. Hönen cr ^änä päia^nä jaleityään hyvästit yS'.Nvilleen, hyötkcsimät polii- li: hc^ncn limppuunia wangita!seen hä net. Mutta ivenäläiaea tempisi ätkiä leivoliverinsa taskustaan ja ampui usei- ia^laukaulsia hyökkääjiä vastaan ja pa keni. Hänet saatiin kuitenkin jälleea .ur.ni ynnä kuusi muuta anarkistia. ! Sanomalehti Republica vakuuttaa että Romanovin asunnossa toimeenpan nussa kotitarkastukscssa löydettiin suun nitelma Italiaa kuainkaan murhac.mi< sekst. Anarkistien vangitsemiset jatku vat. Tiedonanto on herättänyt suurta huomiota Roomassa. Itiimlllin-llnlami kmuiiullPcrillillcil MlisMeca. Wiime numerossa julkaisimme Jtavallan-Unkaria hallitsijan keisari Frans Josefin kuvan, sen johdosta että hän torstaina täytti 80 vuotta. Kuvaa alla luettavassa tekstissä kerrottiin, että keisari Frans Josefia ainoa poika, kruunun prinssi Rudolf v. 1869 sai salaper5isellä tavalla surmansa. Itävalta Unkarin perintöruhtinas on nyt arkkiherttua Frans Ferdinand, keisarin v. 1896 kuolleen veljen arkkiherttua Karl Ludivigia poika, joka oa syntynyt 18 p. jouluk. 1863. Julkaisemme tässä hänea samcia kuin H5nen puolisolisäkin kuvan. Tämä viimeksimainittu, Hohenbergin herttuatar Sofia, joka on syntynyt 1868 Murtenbergissä Chotkovan ja VZognin kreivianaua, ei siis ole syntyään »ruhtinaallinen" henkilö, joaka tähdea tätä avioliittoa Euroopan hoveissa pi dettiin wähäa aiiukuia ^sopimattomana" eli „niia ja aäin" — kunnes Saksan keisari Wilhelm viime talvena antoi sille täydea tunnustuksensa, kutsuen arkki herttua Frans Ferdinandia puolisoineen vierailemaan hoviinsa, jossc. häa ottj heidät mitä ystävällisimmia vastaan, kohdelle» »Hohenbergin herttuatarta^ kuin ruhtinatarta ja tulevaa keisarinnaa ainakin. Tulipalo Brysselin maailman näyttelyssä sai aikaan suurta vahinkoa, vaikka se saikin tuhotuksi vaan muutamia näytte lyn osia. Toistaiseksi on laskettu va hinkojen nousevan noin 500 mil joonaan markkaan. Että vahingot nousevat tähän suu reen summaan, on luonnollista, kuu ajat telee että uäyttelypannljongieu halleissa oli satumaisiin summiin nousevia aar teita, että siellä oli kokonainen jalokivi- näyttely, johon oli koottu mitä kallis- arvoisimpia kiviä. Suurin osa näitä kalleuksia oli tietysti vakuutettu, mutta oli sellaisiakin liikkeitä jotka säästävät- syyssyistä olivat jättäneet esineensä va kuuttamatta. Ihä vielä jatkuu raken nusten kumeata maahan luhistumista. Kokonaan poroksi paloivat Belgian, Italian, Ranskan ja Englannin näyt telyosastot. Myöskin Espanjan pavil jonki oa pahasti vahingoittunut. Rans kan osastossa oli kallisarvoilta gobelii neja Ludvig 16:nuen ajalta, jotka oli näyttelyyn tuotu Ranskaa kuninkaalli sista linnoista. Nämä korvaamattomat taideteokset ovat joutuneet liekkien saa liiksi. Kunpa sellaisia yliop- puasnettejä oksi enemmän. Pistäyfin käymältään toissa perjan taina Naantaliin, missä silloin juuri sattuivat olemaan yksityiset pur jehduskilpailut. Kauan en seisonut kat selemassa kilpailuunosaaottamiea lchtöä, kun silmäni knntyiniat eräa'een rannas sa ra vaan pienenpuole.seen veneeseen, missä kakft tyttöstä reippaina laittoi vat purjena ja nuoria tuntoon, voi' dcUjeen muutaman mmuut-n päästä lähteä haikailemaan meren aaltoilemaa pintaa Kaikti kärvi heiltä kuin totcu» neilia, morilla myrskyissä ol-eilra meri- mi:hiu5 T^ta h-'.daa lähtopuuhaan>a oli ivakin hmvi.luivaa koisoa. El ai kakaan, uim saiivat ne tosel merkin lcch^ teä voittopalkintoa tamotielemain. We» necn perässä istui tanakka neiti, yliopi ^ pilas Grönlund Turusta, pi täen perää ja purjeita hoiti hänen st- sarensa yhtä rohkea ja uljas kuin hä nen ylioppilas snarensa. Hyivcä vauhtia tuo neitien vene lähti kiidättämään eteenpäin nim eitä vahan ajan tulut- tua olt wll!koin:n lak i kokonaan huipy- nyt kauka.zeen et^i syteen ja vihdoin vallan nuthn'..utöanin kadon. ut. Ei aui-anut muuia luin zäadä odottamaan, millä meneSihk>ellä neito et suoriutuiival kilp-ilijoista, matkaa tun heillä oli v. hän vaille kymmenen Englannin pe- ni> ku! naa. Kiipesin jns tois.en purjeh- duslupailuua inno-tuneiden kera näkö- torjun wo^da.' eni imeliä kaukoputkellu paremmin eurata kilpailujen kullua. Nakötvrnisla eräs vanha herrasmies, luul?aivasti jotu kc-ptceni, oli myös ihaSlunut tuohon tyttö.en suureen me rimiestaitoon ia horjumattomaan roh- keuteen. Hän kertoi, mitenkä oli nähnyt Silloin remahti kuolema nauramaan — otii erään maljan ja pani sen medellä täyiettyya koloon. Muljasja nousi kuumaa hoyrya. Ee hiipi suuren työ ,'oukon sekaan ja kolmasosa heistä kuoli. Nylmä sumu laskeutui yli laakson ja we,.käärmeet matelivat sen vieriä pitkin. Ja kun ahneus näki, että kolmasosa mäestä kuoli, löi hän rintaansa ja itki. Han huuli kuolemalle: — Sinä olet tappanut kolmannen osaa palvelijoistani, mene matkaasi täältä! Sota raiuioo Euroopan maissa ja kahden «valtakunnan kuninkaat kutsu ivat sinua. Ärisutyt kapitalistit lähet tävät sotamiehiä ryöstöretkelle Asrikaau ja mustat oval taittaneet peitjen-ä kil piä vastaan ja asettaneet kypärin pää hänsä. Miksi lviiivyttelet täällä, missä minä hallitsen? PoiStu, sanon minä, äläkä palaja koskaan. — En, vast.fi kuolema, minä en mene, ennenkum sinä annat minulle jy- väien. Mutta chneus löi käsiään ja vas tasi kiristäen hampaitaan. — Et saa mitään. Silloin nauroi kuolema taas ja otti mustan kilven, joaka heitti metsään. . illien pensaitten seasta tuli kuume lie-ehtiea. Se liiti miesjoukkoon ja jo kainen, joka s: kosketteli, kuoli. Missä se kulki, kuihtui ruoho ien jalkojen alla. Ahneus vapisi ja peitti päänsä tuh kaan. — Sinä olet julma! Sinä olet jul ma! Nälänhätä raivoo Wenäjällä ja Jndiaa vedel omat kuiivuneet. Nälän hätä raimoaa Egyptissä ja heinäsirkat ovat tulleet eramallta. Niili ei ole iulminnut ja papit ovat kironneet Isik sen ja Osirikjen. Mene niitten luo, jot ka sinua tarvitsemat ja anna minun pitää työmieheni. Ei, vastasi kuolema, jollet anna jyvää, en mene. — En anna mitään! huusi ahneus. Kuolema hymyili. Häa vihelsi sor miinsa ja naisolento saapui lentäen. Hänen visallaan oli kirjotus: „Minä olen rutto!" ja joukko nältäisiä kollia liehui hänea ympärillään, eika yhtään ihmistä jäänyt eloon. Ähneus päästi läpitunkevan huudc>n näiden samojen tyttöjen, sellaisella myrs- kysäällä, jota miehetkin pelkäävät, lyk käävän veneensä vesille ja lähtevän purjehtimaa». Suuresti ihmetellen häa pudisti päätänsä ja sanoi, että sellaisia tyttöjä ei juuri jokapaikassa tavata. Ja oikeassa tämä vanha herrasmies olikia, silla tuskia on koko Suomen aaisylioppilaidea piirissä toista joka voisi vetää vertoja neiti Grönlundille rohkeana ja samalla myös taitavana merimieheaä. Kun olimme odottaneet vähän yli puolitoista tuntia, silloin nuo reippaat tytöt taas olivat perillä, jättäen jäl- keensä monet miespuoliset kilpailijansa, ja niin he saivat kuin saivatkin kua- nialla ensimäistä palkinnon omassa sar jassaan. Eläkööa tällaiset tytöt, joilla oa ul juutta ja rohkeutta merea aalloillakin! Weli. Kirjetorttl Forssan seuduitta. Tummelaa Forssaa seudun maamies seuralla oli kokous sunnuntaina t. k. 14 P. Linikkalan Uudesja-Similässä. Pää tettiin seuran syysjuhla, joka ennen oli päätetty pitää vasta lokakuussa, muut taa syyskuun 24 päiväksi. Juhla tällä kertaa pidetään Kaukjärmea Pinnillä. Keskusteltiin maidoumyynti-osuuskun- nau perustamisesta. O,uuskunaan pe rustava kokous päätettiin pitää Jär venpään Sipilässä t. k. 28 p. Kokouk seen pyydetään Pellervo-seuralta osuus- kuntamies neuvoja aatamaaa. Jotta saataisiin tervettä maitoa osuuskunnan myymälään, päätettiin pyytää tuberke» litarkastusta seuran piiriin kuuluvissa karjoissa. Walittiin pari jäsentä eaae» valittujen lisäksi laatimaa» osuuskun nalle sääntöehdotusta, sekä muutenkia toimimaan perustamiShommiSsa. Myöskin päätettiin rumeta perusta maan paikkakunnalle turvepehkuosuus- kuataa. Senkin osuuskuunan perustava kokous päätettiin pitää samana päivänä ja samassa pauassa luin euueumaiaittu osuuskuunan perustava kokouskin. Tä täkin osuuskuntaa varten valittiin toi mikunta. Äsken manalle muuttanee» seura» innollaan jäsenen, opettaja A. Mkste- nin hautaseppeleen asemasta päätettiia seuran varoista luovuttaa 25 markkaa mahdollisesti vainajaa muistolle perus- tettamaaa raha-tooa. Häpeäk,i paikkakunnas maanviljeli jöille taythy mainita, että kokoul>essa oli sang-a ivahan osanottajia. Ruvet- kaapas, maamiehet, inuoltaammia otta maan ojaa seuraa hommiin! Oma etunne sitä vaani! Pello» poika. Mieleen pantavaa. — Kyvää merkkimustetta vaat teita varten valmistetaan siten, että 30 osaa kuparimihlrilllä sekoitetaan 15 osaan dekstriaiä. Siihen lijätään 40 osaa suo.o happoista auitiinia, ja seos hiero taan 5 prosenttisen gtyseriniliuoksen kanssa vellin tapaiseksi seokseksi. Tällä musteella kirjoitetut merkit eiivät lähd« vaatteista. ja pakeni metsään, mutta kuolema nousi punaijen heivosea selkääa ja nelisti ao- peammin kuia tuuli. Liejuista laakjoa pitkiä mateli lohi käärmeitä ja hirmuisia matelijoita; shakaatit sipsuttelimat yli hiekan, ae nostivat kuonoja» ja vainusiivat. Nuori kuningas hyrähti itkuun ja sanoi: — Mitä miehiä ne olivat ja mitä he etsivät. — He hakivat jalokiviä kuninkaan kruunuun, vastasi eräs mies, joka seisoi hänen takanaan. Nuori kuningas kääntyi vapisten ja näki m ehen, joka oli puettu pyhiin vaeltajaa pukuua. Kädessä hänellä oli hopeapeili. Kalveten hän kysyi: — Kenen kuninkaan? — Katso tähän peiliin ja siinä näet hänet. Kuningas katsoi peiliin ja kun hän huomasi omat Zasivonja, kirkasi hän lo ivasti — Hän heräsi; ivälkkymä auringonvalo virtasi huoneeseen ja puissa lauloivat linnut.