,4<s AA/V -(S Ib 154 VV 39 vuosikerta Jyväskylässä sunnuntaina heinäkuun 10 p:nä 1910 Tilaushinnat: •-■llvlliea taian fflirntrv loka p*?vi paltd maanantaina kJo 8 a. p.): koko vnosl 7 mk. noo»' taod; 4: - J koukanil 75 p - Vealjtlle koko vaotf 4 rapL - lacrtkua; Ja alkaaainc 22 mk. . ... . . . . . . 1-iliTlliei talBM (Omcstyr tiistaina, torstalM ja tanvantalna klo 8 a. p.): koko vnosl 4 mk.; pooli 2 ok. la kaakansl 50 p. — VcalJUlt 2 rapL — iaerikaaa ja alkiaillle 12 mk. Toimitus: K. A. Jlnrt, 0. Svaka, I. Krifala, päätoimittaja. vastaava. toimltnsatbtearL Toimisto )s konttori vastapUtl rautatienasemaa. Pnbelln a» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. OMltasblooat: Tekstiä 8 m/m |a taksS» Jflkami 6 pemll ■/■. Tiod- |a pthmplattalalsta llmoltaWita alemmsta. KadamiHlmullBkMi W akaaa. IQMm , tUklao- M ay» tymiQmottakaat 2 mk. - Va &toO «ottaUa vaBMUi mmmm taftkfli kbflta. Hj. Hollmerus'^ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari* Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a.p. — 2 i.p. 153 Pormestari E. 8. KäjälltO Asianajaja JyräskylissL Nikolainkatu 77. (Ahllund'in perik. talo.) 1870 Hotelli Wahlgren Omist. Emil Rundqvist 1753 Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahuorieet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten erityishuoneita Uusi biljaardi! Rahakurssi. Sjomen Pankki Pietari . . . Il0Ät *O • • Pariisi . . . Antwerpen . . Burtiini . . Hampuri. . . Lyypekki . . IhaUirl i. M Amsterdam. . Tukholma . . Kristiania . . Kööpenhamina 9 heinäkunta 1010. Myynti- Osto- karasi. kurssi L n. Iät8 50 266: 66'/, 90 pp. — U 25: 84 90 pp. —: — I n. 100- VO 90 pp. —: — L n. 100- 80 90 pp. —: — L n. 128 90 90 pp. —: — L n. 15i8. 90 90 pp. —: — L n. lv!8; 90 80 pp. — I. n. l!!S 80 90 pp. —: — L n. 210: — 90 pp. —: — 1. n. 18% 80 L n. 189: 80 L n. 139: 20 268: 60 25: 18 25: 02 100: — 99 : 80 99. 70 98: 80 128. 40 122: 20 128: 40 l i-i 20 128. 40 122: 10 1-28 80 122 20 806* 20 188: 8> 183: 8 I 188: 8J Kauniit kihlat, Zenith y.m. tarkkuuskellot osteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tehdUn hyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 215. 1086 Suittiin Msijl». «Mi =ii tikitin= tuotteita suositellaan. se M Niihijanv!. Suoman 2075 Uusi Matkustavaisten koti. Kauppakadun varrella. Huoneita ja mo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain samoin. Puhelin 120. Anna Sirenius. Ttadys-Pankki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 35,000,000, maksaa korkoa c — 9 o. Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, aekä 3 e. tilillä olevista pääo- Juoksevalla mistä. Jyväskylän Haarakonttori. 176 67 0 Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa ja Teollisuutta varten. Omat varat: Smk. 25,000,000: —. Talletustililtä T&lletuskonttokuranttitililtä Kodin Säästökassasta . . Juoksevalta tililtä . . . 5 pros. korko. 3 pro», korko. tO LMii» «MMM Tohtori G. Palandcr, sairaalan lää käri. arkipäivinä kello S—11 <Lp. ja b — K l p., pyhäpäivinä llo 10—11 <up. Tohtor» William Wartiowaara, kau punginlääkäri. arkipäivinä klo S—11 <up. ja 4—K up., pyhäpäivinä kello 9—10 aj. 32 Tohtori Kalle Rikala 1 Päivästä jhebnätuum arkipäivinä fio l /a 9—11 op. Hammaslääkäri Stig Lund, arki» päivinä 10—11 a.p. ja 3—i i.p. pait si Imtrrkiiitoiftn UtapaiunilTii. Markoilla heiniif. 16—25 ptään. 809 Hieroja- |a Sairasvoimistelija Hanna fiehlinen 81 Kauppalaisseuran talo. - Kirjansitoja - A. PELLIKKA JyvfiskrliHft. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyslistojs suuri varasto. Salkkuja (portföljejä) val mistetaan. Huom.l Lainakirjastojen kirjoja sido taan huokealla 100 Matkailijakoti „R A U H A" vastapäätä rautatienasemaa. Siistiä huoneita matkustavaisille. 1880 Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- ja hautajals- ■onvehdit aina saatavana. 286 K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1291 KULLERVO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö Asiam ehot Jyväskylässä; O. Jaa- kuin maassamme maanviljelyksen! >Te tapahtuu ehdottomasti parailcn ololla nyt jo owat, ei mikään järkipe» suen, ei ia maanviljelijä miiie alkavat räiiien edistys ole mahdollinen, ellei Pitää liikkeestään kirjaa, a^van yksi. kähdetä perin juurm tarkastamaan tyiskohtaisla kirjaa, perusteella liikkeen eri haaroja, tekemään kir- iuwn toiminta suunnataan otkealle ja janpidollisesti sestvää toiminnasta ja edistävälle tolalle, sen luunnan ohjaamisesta oikealle jo- j Muna tällä men kirjanpito käy iälle, sillä kalliiksi käy meHinkin tur- 11 KunmaJk aiwan mahdottomaksi, fiU vantuminen, jo:ka nekään eivät vie- ^ joko ei hän sitä choi pitää tahi lä läheskään ole tulleet järjellison hoi» puuttuu hänebtä tietoja. Viimeksi don ja nautinnon esineiksi. ^mainittu an oppimisen kautta kcrjat- Nykyinen maaMviljellfsiekniikka tu, edellisestä ei päästä muuten kuin käyttää apuneuvoja. joita muuta- turvauiumalla toisen avuun. Missä mia vuosikymmeniä lakaperin ci tun- talous on vähänkin laajempiiuon- n>eltu. koneita monenmoisia on han- 'oiitett, (tdlä on apumtes.ä käyicttä- f'.<ttu korvcamaan kallistuvaa ja vai- on iiis kirjanpiiäjä lianki:tcwa. keammasti saatavaa clcivaa ihmis- Mutta maanviHelyskirjanpito e: ole työtä. Mutta ollaanko laskettu, mis* divan samanluontoinen kuin kaupal la määrin tahi miten intensiivisesti linen kirjanpito, vaan se tvaatii myöS . 1 1 toncira chkä vielä edullisemmin moi- inaanviljelysammatillista oppia ja na>icsn oivat litkkeenia ioöelnic«:n ^ ' .... . ... .. . baan kai>tti'a luo.antovalincina? >a qikilpa etvat kaikki kirjan- Jyväskylässä heinäk. 10 ptnä. Kannatettava maatalou dellinen toiminta. Cuf;0'H 'yleisesti tunnettua, että tiuninuive maanviljelisät UMrfn ivailli- fdr,iwu<i!iuaii,uubestft jyrillä. l.ist ä oiviisi -johtuu, että niin hyvin yleinen miefipfte tuin lnaonuulj-clijä: ;a •niiistä UHirfnifin ne, jotfo einuii mies- lohiaisesii ow jMpäiiväijes.-i jo tou- rnon >lmuuivasti nia^amviljeliMyöhon . „ . . . ij<i liikkeensä eri aloihin osti<v, le maa- unen, J. Karjiilainen, K<. MAn8neru81.' ' . 1503 Ulke- la »mmsMosottelts. Artturi Wakkola r asianajaja iyviakyläul, p«rtnri OUila<sen talossa, lähellä HoteU Vahlgrenia. 48 Tavataan 10—2. - P bnl>n 195. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lsnd. Bsatimies Kammosen talossa Kauppa- Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevosvaljait??, matka- kapineita y.m. Tilaus- ja koijaus yöt tohchän hurlelliuoäti. 1637 kadon varrella.. Avoinna 10—8. Puhelin 5 188. Yaratuom&rl Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaaaasea. Kaarlo Liukkonen, krminunnimismie», varatuomari Korpilahdella. 6? Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaessa EINAR KEILANMN Kellokaupassa: Kokonaan uusittu varas ta hopia-kuoriaia tarkkuus ta-ka- kelln n, uiibkuin ^eniM" ja „Omeoa", valmiita kultasia kihla- ja koru- tormuksia, väril lisiä ja vaikulta silm&lasia. Hanm.t Hinnat entista halvommat hin taluettelo asiamiehille ilmaiseksi. Puhelin N.o 188. 1081. ja J. Tommila Parhaat V. Hanninen. Puhelin 157. HUOM.! Hinnat alennetut. 1296 »Vahinko ei tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyv&skyl&ssfc -<41 Arvi Koskinen. f Ivar nuNiimiiljrhjfjemme faiunmomar- 1 amalst, sekä, että ellei nutsiä olisi it« ruumisarkut'i ehinti>l käytetiäivissä, olisi eläminen ^ mrliei mshdoioma. Tottahan on, e:- lä maan 'hmta useassa ojassa maa tamme on iviimeisenä vuvsikiv.nm.'- nenä oinion huiniamvasu noussut ar- >wossa, ja että sen, joka :äs>ä korkeas- ta lhiiiiiasta on enitntnoffcon lainara hoilla tiimi ostanut, täytyy taistella loivaa taistelua olemassaolon puoles- ta. jos mielii onnellisesti juoruttua alhiaas:a asemastaan, eikä se lähes- kään kaikille onnistu. Mutta tähän mcan anvon kohoamiseen ei iuii>kaan Pääasiana ole ivaikutlaneet sen ylen suuret satoantMet, tahi loistalvat tuotantomahdollisuudet, iva-ut ailvan erikoiset seikat, ja iässä etupääsiä kci Nuorsuomalaisen?uo!u"«n W PU0LUEKANSL1A Helsingissä, Kasarminkadun 23sea, Päivölän talossa, on kesäkuukausi- ua avoinna arkipäivinä 12—3 Pu helin 84 29. —Puoluesihteerin ko tipuhelin 68 65. Kaski-Suomen Rakennusliike „TARföO" oa. Jyväskylä, talo N:o 123. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisemmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukset. Avoinna klo 12—2 1242 imiSMji ii gtjptltili My? Uusi RuumiSarttukauppa alen» netuitla hinnoilla. R. vlom & «nmppant, 92 ^viväskvlä. A. E. Lahtisen Ilmoituksia. I Alkuperäinen Amerikkalai nen ketjuniittokone • i I & Snellman 55 Jonas Csstr&iin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 05. Matkustetaan maaseudulle. 35. Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. A;aa asioita maan virastoissa. Matka*, taa maMeadolls. ^ puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepän alaan kuuluvia töitä. BKT Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 Herrat Talonomistajat Huomatkaa! Sementti- ja asfalttialaan kuulu via töitä kutor.: aöfalttikatukäytä- viä seka kaikkia Bemantti ji as falttitöitä tan tehdäkseni huolelli sesti ja halvalla- Sopimuksia ^o pi tehdä rautakai'ppias herra A. Nie- melaieen kanssa taikka omistnjan T. Airaksinen, Lahti "' u ~ u - 1751 Puhelin 256. 28-86 Jyväskylän Seurahuone Rauhallisimmat ajanmukaiset niatkustajahuonset kaupungissa. Ensiluokan ravintola. Yksityisiä seurue- ja kokoushuoneita. 1871 C3T Keiin tiluna kakii ultcoparvekelta yleiaön käytettäväni TOVERI ■IIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIH on Suomen enimmin suosittu niitto- ■ kone, sula sn on kevein vetftjllle B ja tavattoman vahva ja voi- | makaa. Se osa, joka on enimmin a ttiina kul imiselie ja rasitukselle, nim. bftyttöketju on ttk&laisen ainestarkastusaseman tekemin kokeen mukaan 10 kertaa vahvempi kuin sen olisi tarvis olla. Klyt&nnössl saavutetuista tuloksista otamme tfthän seuraavat lyhennykset ostajien kir jeistä : . niin yksinkertainen kokoon panolleen, ottft kuka hyvänsä voi sen hajoittaa osiinsa, puhd.staa ne ja jäl leen koota. ... - Koneen vahvuus on koko ihme. Huomaamattani kftvi terä jo- Bhonkin kantoon niin että lens n istui melta noin 3 sylen päähän ja hevo nen melkein istualleen ja poikittain kulkusuunnalta, joten olisi luull it ai sojenkin y.m. murtuvan, mutta — ei pienintäkään vikaa ... - olkoon vaikka mfttt&isempi- kin niitty n in sen tarkemmin sitä ei voi viikatteellakaan saada. - - - - Tilatkaa Toveri ajoitta, •llli paras aina loppuu en siksi. Hintaluetteloja, kuvat&uluja ja seli tyksift lähettää pyydettäessä P. SIDOROW Suomalainen Kalustokauppa O. Y. Helsinki, Aleksanterink. 7. siis ttiiliä faivnoltfl ja tä:ä Perushin taa käyttäen lähdetää»i !na<iiuv:ljciyk- !fon laiinta» alv ai suutta armostcle- maan, ollaan laskuis!a Piankin ielvil- lä ja tulos an täiisin kieltei-nen cnim- missä tapauksissa. Tämä on kanta, joka johtaa mah- dol tomu uksi in ja joka lopulta hävit- tää kaiken 'maanviljelykselliien yri<te- liäisyljit. Kumininkin on maan ft)* fi)iuä luuri, ijita lchä usemn/nal halua vat, vaikkei>vär 'läheskään kaikki, jot» ka turpeeseen ftt-nni iskeä tahtovat, tätä saa. MaattviMyksessä on siis maan turiva ja suä suurempi, kuta us-eampr kä-ftpari siinä ahertaa ja kuta isuuremmil-si sen tuotantom vhdollisuu. det kshoavak. Tömän eteen on jo paljon tehty ja liikettä autetaan yhä 'insta ei monellakaan ole lnfi:nia:n= pitäjät tähän työhön pysti,' ja kenellä ka<m ac'.v stusi<il, iivkhi toiiiiitaa» e-,oikea ammatillinen kirjanpitäjä, neinmän tahi väheinmän muodolli-' I^i usein maksaa kalliit rahat. sest'i ja ylimalkaisesti. va:kka hän voisi suoristua vähcm- Tainoin ei lasielmallisesli tarkcin^^^^- Auttaakseen Yleensä maan, ipimnita tarjolla oletvan lyöivoiinan.viljelijöiltä 'heidän liikkeensä k>rjaiipi- oikeana tiMrvoa ja miten sen iuorit- ja mohdoll si.irm.nr 'uoiuijon tamaa lyötä eri tilaiiuulsissa e^ulli- ^ lukeioim!nln<in saavuttamijetsi. on ul- simmasti käyttäisi niin hyvin lyön tu« komailla perustettu n. k. kirjanp.to- 1 oksi in kuin väen paljouden nähden, ^toimistoja, jotka ilmoitus:.'.-, perus. Uutismalita usein raivataan ja ul,r<t- ^kella, joita toimistokin liittnneer taan ctawattoman paljon työtä ala- maanviljelijä: sinne lähettäjät, pi- arivoisentin maan kuntoon jaamijeksi. käiväi halvasta maksusta maanmilje- aj^ttelemattal, että ivoimaperäiscm» I'jö:bcn kirjar ja •tilinvtodcn lopnsja mät ^>ellot vielä larkotuisenmukai-^elivät tilinpäätöisen, selr jen Perus- semmaii miljelystovan perusteella ^>e.la antavat ammatillisia oh- voiiva-r aiuaa yhtä edulleen tiiioficn i c ' 10 liikkeen pa-rcmiami^ksi. Näts- fuim viljeliMaita laajentamalla. Äcn ^ toimistonsa on nim. aina maan- taas koettaa korottca peltonsa satoi- ^vil.jeliisammaullises.ti simistyneilä suuden <sun. apulannoilla, käyttää henkilöitä tätä varten. Tällaiset toi- niitä U'[ein joko aivan iiiuteri. tahi' mistot, joiden seinien sis illä kaikki asi- ihan ylen -määrin, tietämättä kum-^ p>I>>5väl, jotcn salaisuus on täysin minkään, miten taloudellinen kannat- ^uu jo siitäkin siMlä, eitä kullakin tavaisuus asettautuu ja vaatii. Kar- lilalla on main nmneronsia. josta ai- s a talous taas fyjyi) jo sangen nlsitijis- nastaan .toimiston johtajalla on ait ovat ulkomailla saavuttaneet luiulseen nähden olisi mahdollisiin- suuren kannatuls^n ja masti suotuisa. Mutia aivan häm- wa!kuf.aneel maamviljelti mäschttämässsä määrässä jaauaa täs- ^'.vaisuuteen ja edistnmijeen. säkien -pef.yä, kun pyrkimyksenä voin' suomessa, ei tähän asti, kuten ykiä on suuri maidon jäänti runsaan ruo- on miitattu, maamviljelyksellisellä kir» ^ linnan perusteella, jonka arivokkaim- jonpidolla ole ollut suurempaa ja asian, mar ravintoaineet sitä patrsi eivät mukaisempaa merkitystä, eikä tällaisia ole kotoista luolet>ta. Tämän kysy- ^toimistoia maossainme myöskään ole mylsen ratkaisussa on tarkasiusyhdis. löytynyt. tyksillämme ollut suuri tehtävä, ivaan ^ Katsoen futmnHifin asian suureen moniko talo maamme useista >:uhan. maamviljelystaloudelliseen merkityk- sista kuuluu sellaiseen mhi moniko sccn, on Maanviljelijäin yleinen Uit» maanviljelijä muutenkaan tuntee tä-' to kesäkuun ltnä pnä t. v. avannut män niin perin tärkeän iulolähtecnsä^mainitu>nlaisen kirjanpitotoimiston todellisen kanilattawaisuuden? Hu» -^usingissä. johonka tahdomme kiin. lletia voidaan mäittää, että usealla on^littää maaMnljelijöiden huomiota ja tästä mahdottoman hämärä tunte»^jonka ajan voatimana Io ; toficn<i tu- m us. Tuimommeko sitäpaitsi larkal- lisi sooda maamiestennne kanna- leen mitkä otvai maonviljelyksellisten Otuksen. Tämän toimiston ohjelmaan tuot eidm, olkvaipa mitä laatua ta- kuuluu kirjanpidon täydellinen vtemi- hansa, todelliset tuoiantohinnat, toisin nen, kirjanpidon alkuunpano maa- ... "^kch-aisia laskelmia, jotta tuotanto :u- «I nittMosiooi,. iu , :un:u!ivirti >v'.e l ä katve ne m aa n. Muna, kuten kaikessa yrii:eliäisy>>- ^-<>„o<n, emmetöhän usein mny tuoitei- lilalla, kirjanpidon tarkasta-uinen ja Edessä, .täi)ti^> maanvillelyisellisen liik- jainme hitmaeta, joka on ^en todelUs- päättäminen, neuvojen aniaminen keon perustua akivostelunn, joka yksi- l<t netiohi-niaa al»)aisei!ipi? ^'ar lyiskohtaisesti, lodellisis:a oloista ja inaankin. perustc^luista lählien, selvittää tä-! tirianpidossa ja son johdosta, koimai- tavujuuslaskelmien tefcv, tarkastus- yhdistysten kirjanpidon päättä »tnen ja maatalou^llisen tilaston keräämi» nen kirjanpidon nojalla. Äuten tästä t>>öohjelmasta jo nä- kyy, tahtoo kirjanpitotoiMis o llla I 2409 1—1 Tilipaperis (>»»>'>»my myytävänä KisM-S uqbii ksittorU» cpuksi, onko meillä täysi jeU män li-tkfceit eri pvueluikeinojen ja niistä raskaista koleista, >o.ia son kokonaisuuden mahdollisuuden ja inaainviljelyksetnme tulee mafio-a, kannattaivaisut»öen. Ilman tämänta- ^iäotnista, joita oleinme usein paisia aitallista arvioimista on toi- anvan järjettömästi kiinniiläneet esi- mima haparoiva ja.johtopäätökset sen merkitsi rakennuksiin tahi muihin maanviljelijöille avullisena kaikessa, mukaisia. yritylsiin maanviljelykietl alalla, mtkä «tähän asti on ollut aivan ivatlli- Tämä alkeellinen vaaiimtrs on mutta joiden saannin mahdollisuutta naisena tuntemuksena heidän to:min» imoaiuvifjdi joillemme jotenkin 'syrjäisemme ennen'rahojen sijoitta tuesta ole «assaan. Takomattakin piräisi jokai- tetty, Mä 'harvassa ovak :te maanvil- laskelmallisesti tarkistaneet / Mo- sclle olla scltoää, mikä hyöty tämän ia- jcliijiit, jotka k irjaXpi doll isien laskel- nella lienee tästäkin karivos kokemus, paiseita toimistosta on maaniviljelnk- main perusteMa 'liikettään hoitavat.^ lVoisimme luetella vielä palje-n sellcmme, sillä 'sehän, jos mikään, on fiUissä olot oivat alkuperäisiä ja muitakin kohtia näiden lisäisi, ivaait omiansa selvmämään niiiä knimia,k>>a, niaan hima alhainen, siellä Zvoinee' tämä riittäköön. t)lsia n näin ollen, joista kirjoituksemme alkuosissa olem- mireu kmen tuollainen 'alous pystt)s-' on ryhdyttävä tarmokkaasti toimiin c- me eräitä esimerkkinä tnoiuiky- Ijä pysyä, mutta oloissa jellaistsja, jpäkohtien poistamiseksi. > symyksiä. jotka jokaivuonjesti ova: kir» V/