Tiistaina 23 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 94 — 1010 Lortatvalan seminaari. Kouluylihallituksen esityksestä on senaatti myöntänyt 253 markan kuukausipalkkion Sortamaran semi naarin erään amonaisen lehtorin wiran hoitajalle. Naisten käsityö- ja piirustuksen opettajatar Lilli Törnudd on sa<* nut wirkawapautta syyskuun ajaksi Sijaiseksi on määrätty opettajatar neiti Eriika Relander. Tortatvalan kaupungin laina Senaatti on ivahivistanut Sor- tamalan kaupungin »valtuuston päätöksen ottaa .">00,000 markan suuruinen pitempiaikainen laina lokamiemärien laskemista, tllapäis- ten lainain suorittamista y. m tarkotuksia »varten. Esitys »ortatvalan kaupungin lääkärintviran ja yleisen sai- raalan lääkärimviran erotta- misesta. On olemassa w. 1851 annettu arm. asetus, jonka mukaan Sorta- malan kaupungin lääkänmvirka on yhdistetty saman kaupungin ylei- sen sairaalan lääkärin »virkaan. Lääkintöhallituksen esityksestä päät- ti senaatti esittää korkeimpaan paikkaan, että asetus kumottaisiin ja mainitut lääkärmmirat erotet- täisiin. Uusi kanatvoimishanke. Senaatti päätti tk. 20 p. esittää korkeimpaan paikkaan, että Kuopion läänissä olemain Kaamin järmen, Rikka»veden ja Juojäriven yhdis^ täiniseksi kanamalla Saimaan me sistööi» inyönnettäisiin I,3i)0,000 mk. suontettmvaksi 4 muoden ku- luessa. Kuollut. T. k. 20 p. kuoli kotonaan Mie- hikkäläi» kirkkoherra, lääninroivasti Johan Efraim S»»ellman .'»8 w. ijässä. Muosina 1.^2—^8 hän oli sijaiskirkkoherrana Kiteellä ja meni 1883 naimisiin siellä ro- mastintyttären Elisabet Telenin ka»»ssa. Haararata Lieksan asemalta Ketvätniemen sahalaitokselle. Tie- ja »vesirakennusten ylihal lituksen esityksestä on senaatti »nyön- tänyt 1<!,400 mkai» lisämäärära han haararadan rake»»tamista war- ten Lieksa»» asemalta kruunun o- mistamalle Kemätnieinen sahalai- tokselle Pielisjäriven pitäjässä. Tortanlahden sataman sywen- tämiseen ja aallonmurtajan hankkimiseen myönnetty 230,000 mkaa. Kuten aikaisemmin oi» kerrottu, on Märtsilän tehtaan johtokunta y. m. asianharrastajat tehneet wa- lituksei» ja anomuksen Laatokan ra»»nalla oleman Sortanlahden sa- tamaolojen parantamiseksi. Tarkotukseen on »»»yönnetty 230 tuh. mk. satanian symentämistä ja aallonmurtajan hankkiinista marten. — Kuitenkaan ei töihin moitane ryhtyä tänä lvuonna, kun wuoden aika on jo siksi pitkälle ku lunut, maan siirretään tarkotukseen »»»yönnetyt »varat ensi »vuoden »ne- noarmioon. Luotsihallitus on teh »»yt esityksen satainamestarin asettan»iseksi Sor- tanlahden satamaan ja tulisi hä- nen »vuosipalkkansa olemaan 2,400 inkaa ja 1,200 mkaa muosirahoja, sekä esityksen tarwittawai» satama- konstaapelin »viran perustamisesta (>00 mkn muostpalkalla ja »vuokra rahoja 000 mkaa. Rakennusapu. Kouluylihallitus ei ole puoltanut Ilomantsin kunnan anomusta, että sille 4 koulutalon rake»»ta»nista marten myönnettäisiin yht. 20,000 n»k. maltioapua, koska kunta ai- koisi näistä »varoista sitä paitsi perustaa 3,000 mkan suuruisen rahaston kutakin koulua marten, aikoen käyttää rahastojei» korot koulukeittiöiden perustamiseen ja keittoruuan hankkimiseen matatta mille oppilaille. Mihallituksen mie lestä ei kansakoulutaloje»» rakenta- misen edistämiseksi osotettuja wa- roja moida sellaiseen tarkotukseen käyttää. unta in luottamusmiehet. Kuopio»» läänin kumernöörin mii- me kuluneen huhtik. 20 pnä anta- masta päätöksestä, mikäli se kos- kee Nurmeksen kunnallislautakun- nan puheenjohtajan maalia, omat keisarilliseen senaattiin tehneet ma- lituksen useat Nurmeksen kunta- laiset. Kanteleensoittokilpailut Karja- laan ensi kesänä. Erään asiaa harrastaman Kar- jalassa paritta kesänä olleen hen kilön alotteesta on Helsingissä pa- raillaan mireillä kysymys kantele- soitto- ja runonlaulantakilpailujen aikaansaamisesta ensi kesänä Kar- jalassa kansansoittajien keskuudes- sa. Drityksen alulle panoa marten on jo saatu yksityisiltä henkilöiltä jonkun merran rahamarojakin. Valmistamaan toimikuntaan o- mat muutamat henkilöt jo lupau- tuneet rupeamaan jäse»»iksi ja alus- tamia kokouksia moitanee ennen pitkää pitää. Kilpailupaikaksi on ajateltu Suis- tamon pitäjän Muuannon kylää, joka on laulumaiden keskus ja johon kaupungeistakin on helpompi pääsy. Myöskin Ruotsissa on toimeen- pantu kansan kesken soittokilpailuja, miimeksi Tukholmassa. Wuodentnlotoiweet. Ilomantsin kihlakunnan ruu- nunmouti ilmoittaa tk. 7 pltä m. m. että suotuisat ilmat omat edis- täneet kasmullisuutta sangen suu- restt. Rukiin korjuuta toimite- taan parhaallaan. Myöskin tou komilja malmistuu pian leikatta maksi. Aleensä moidaan kihlatun nassa odottaa keskinkertaista tai sitä huonompaa satoa. Eläintautia. Läänin kumernöörille ilmoiteta tua että maikeata, kuolettamaa tautia on ilmaa»»tunut karjaan ti loilla n:ot 15 ja 24 Liperin pitä jäi» Waiwion kylässä, on lää»»in- eläinlääkäri H. W. Helander »nää- rätty ryhtymään tapeellisiii» toi- miin taudin lemenemistä was- taan. Muinaislöytö. Tk. 10 pnä löi)si työmies Simo Hyttinen Korpiselän Saarosten ky- lästä tilan n:o 2.n maalta 2 < kap- paletta Kristina kunii»gattaren ai- kuisia maskirahoja. Rahat olimat kätketyt suureen lehmänkelloon, jonka ruoste oli jo melkein pilalle mädäi»tänyt. Tämä armokas »aarre" oli kätketty erään järmen rantamalle, ja nyttemmin kun »vesi oli järivessä laskeutunut, oli se tullut näkymiin. Ainoastaan mähän rantamutaa ja hiekkaa oli kätkön päällä. Rahoissa, jotka kaikki olimat 1- äyristä, on »vuosiluku 1045 ja nä- kyy niissä Kristina kuningattaren »»imi »vielä aimau selmästi. Turhaa hälytystä. ..Laatokka" kertoi, että tk. 18 p:n mastaisena yönä sairastui talollisen Antti Könösen emäntä Pälkjärmellä äkilliseen »vatsatau- tiin, jota epäillään koleraksi. Sai- raudesta ilmoitettiin Wärtsilän lääkärille, joka taas puolestaan asiasta ilmotti piiru» piirilääkä rille. Taudin luultiin aiheutu- neen raaoista menäläisistä ruis- jauhoista. Taudii» tällä taivalla tarttuminen tu»»t»li hymin epäilyt- tämältä, sillä koskaan ei tiedetä koleran näin saaneen alkua»»sa. Si- käli kui»» nyt olemme kuulleet ei tauti olekaan ollut koleraa. Sai- ras on jo parantunut. Nurmeksen uimakonlun Pojat antoimat johtajansa hra Lauri Häinäläisen johdolla onnistuneen uimanäytännön kauppala»» laiiva- ra»»nassa. Heloittaman kaunis auringon paiste suosi uimareita ja senpä »vuoksi katsojiakin oli kokoontunut runsaa»»laisesti. En- simäiseksi kapusi tor»»iin johtaja ia lausui yleisön juhlaan terive- tulleeksi ja sainassa hyppäsi kat- sojien suureksi iloksi meteen. Pik- kupojat sitten näyttelimät taitoaan ja isot perästä. Erinomaisella nautinnolla kutakin eri esitystä seurattiin ja hymin oi»i»istuiwat sekä hypyt että sukellukset, samoin medessä riisuutuminen, jm»ka Urho Peltonen suoritti aika nopeasti 50 mtr. pituusuinnissa pojat myös- kin osoittiivat aika hymin osaa- mansa rintauintia. Ohjelman eh- Ä humittamin nuinero oli „hnwi- matka Pellikkaan". Pienoiseen wei»eesee»» astui 4 uimaria, yksi naisen punnissa. Jonkun mat- ;an rannasta päästyä kellahti mene kumoon ja taidokkaasti sel- mittelnvät uiinarit itsensä rannalle, kuljettaen »vesilastissa oleman »ve- neenkin mukanaan. Näytettiin myöskii» hukkuneen henkiinmirotta- mmei» ja lopuksi n»oi»ta koineata hyppyä. tpxa Lauri Hämäläii»en jakoi palkinnot kolinelle parhaalle uima- rille 50 mtr. uinnista. 1 palk., komean kiertomaljan, äi yhteiskoulul. Ialinari Korte- ainen, aika 40 sek.! - palk. yh- teiskoulul. Matti Kortelainen, aika 40,1 sek. ja 3 palk. nahkuri lanne Olkkonen, aika 49,2 sek. Kiertomalja on kolmasti moitet- aroa ennenkuin sitä kukaan omak- ensa saa. Tyyty»väisin mielin moi hra Zauri Hämäläinen Nurmeksesta lähteä, tietäessään, että hän on antanut yli 20 henkilölle hymät uimataidon alkeet, mieläpä muu- amat aiman taitureiksikii» saa»»ut. Jatkukoon nyt »vaan in»»ostusta niin että ensi kesänä jo moi- daan promomerata mesimaistereita useampia! Katsoja. Atvioliittoon Vihittiin Urjalassa morstainen kotona tk. 7 p»»ä neiti Saima Säteri ja kansa- "oulu»»opettaja Wäinö Hakala Nur- meksesta. Mhkimisen toilnittipas- ori S. Kalke. lnkarilaiset ylioppilaat Karoly von Medmeczky ja Oliver ^lacskö, jotka juham»usaattona 'aapuimat Nurmekseen suomea op- pimaan, läkstmät sieltä takaisin omaan maahansa sunnuntaina t. 21 p»»ä ..Kolissa". Rantaan >eitä saattamaan oli kerääntynyt ukuisat ihmisjoukot, jotka heille ukkia rintaan ripustelimat, elä- ;ööi » huutoja kohotettiin läkstäisiksi Unkarille ja Suomelle. Jo edelli- enä iltana olimat kauppalaiset )eille järjestäneet illanmieton yh- teiskoululle. Siinä tilaisuudessa nti von Medmeczky pienen puheen, jossa hän kiitti nurmekselaisia heille osoitetusta huomaamaisuudesta ja sanoi, että he miemät kauniita muistoja Suomesta. Näitä tu»»- teitä he aikoimat säilyttää ja is- tuttaa maaniniehiinsä ja marsin- kin tulemassa toimessaa»» opetta jina oppilaihinsa. Nämä ylioppilaat asuimat Nur- meksessa kirkkoherra N. E. Wai- nion luona, joka on tunnettu Un- karin ja unkarilaisuuden yStämä. Paikkakuntaan he perehtyimät nuo- rison humimatkoilla, kalastus- ja purjehdusretkillä sekä monipäimäi- sellä Koli-retkellä. Hilpeinä ja sa- malla maatimattomina, kaikesta pöyhkeydestä mapaina, jota enem- mänkin tapaa suomalaisessa yli- oppilasnuorisossa, he jättimät paik kakunnalle itsestänsä n»ielnisan »nuiston. Wastaisuudessakin he ai- koimat maassmnine käydä, esim. lapin kieltä oppiinassa. Useita Eu- ropan kieliä he jo ennestään osa- simat. Medmeczky on taitama soit- tajakin. tuksen johdosta on ryhdytty ja millä tamoin opetusmälineitä kan- sakouluihin hankitaan. Wenäläiset rautatiewaunnt Suomen rautateillä. Tampereen asemalla on ryh- dytty malmistamiin töihin aseman muuttamiseksi sellaiseksi, että me- näläiset rautatiemaunut moisirvat saapua ratapihalle. Hallaa. > Koumolan asemalla »n. m. on Sunnuntaita tk., 21 p. master» joku miikko sitten alettu tehdä rau- oli 3!ur»neksessa taas koma pakka- tateidei» yhdysliikenteen »vaatimia uen.. West jääty» kauppala»» lähis- »nuutostöitä. itiinpä matkustaja- tössä kormoo»» ulko»»a. Wiimeiset- laituritkin tulemat jonku»» merrai» kiu potatn»n?arret menirvät maata siirrettämäksi, jotta »venäläiset mau- myöten, paitst kaupplassa ja kor- nut, jotka omat leweämn»ät kuin keillä maarmlla. Miten lienee mi- ineidän, moimat päästä asemalle. ha»»t»ei» ohrien ja ka»»rojei»kii» käy- j Viipurin rautatien taivarama- l»yt'. Olineksi ilmestyi yöllä us- . ka fiinin kimilaitureita on alettu maa, ioka lienee hiilkan suojellut, niinikään laittaa siihen kuntoon, Lähetysinhlia -että Venäjän »vaunut mahtuisi mietettiin Nurmeksessa Kiina-lähe- ^purettamaksi ja lastattamaksi siiliä. tyksen hymäksi kirkossa ja manhalla Annan tehdas Zuojärtvellä. hautuumaalla parin kolportöörin! Kenraalikumernöörin kautta on ja paikkakunnan kirkkoherran joh- asianomaisilta Menäjäi» miran- dolla. omaisilta saapunut senaatille ilmo- Waltimon karhut !tus siitä, että Snojärlvellä oleiva oivat näyttäytyiieet Simakan sa-. venäjän »valtion omistama An- loilla töissä olemille ja siellä täällä > na !j tehdas saadaan huutolau- majoissa asustamille ylioppilaille. muokrata tehtaan työnne- Pakoon olimat pojat lähteneet, j maikka ei karhu juuri ihmisten ■ Sotkamon kirkonkello, kiinppuui» käy, paitsi emo, jolla j Jsonmihai» aikana ryöstiivät on poikia, vapauksen johdosta omat meiiäläiset Sotkamon seurakuniian ylioppilaat haiikkineet ampumatar-, kirkonkellon. Sopalan talossa otet- eimät he liene sen ^ tiin 1 , mittaa olkia, jotka lemilet- ja.keen karhujen parun yhtyneet. ^ tiin tapulin alalattialle; sitten ike- Ne omat taas lehmän tappaneet nistään irrotettiiii kello ja annet- Ulkomailta. Espanjalaisen höyrylaitvan Perikadossa — 4.» henkilöä hnkknnnt. Lontoo, elot 10 p. Gibral tarista on saapunut tieto, että es- paiijalmnen höyrylaiiva „Martos" Tarisan luona sumussa törmäsi saksalaiseen höyrylaiivaan „Elsa". ..Martos" upposi heti. „Elsan" miehistö ponnisteli sankarimaisesti pelastaakseen espanjalaisia, iiiutta sumu esli pelastustyö». Ainoas taan joku määrä matkustamaisia ja lauvannehiä saattoi tarttua pe- lastusmöihin. Seitseiiiän miestä laimamäestä ja 32 n»atkustajaa hukkui. „Elsa" laski pelastetut (Gibraltarissa maihin, j Höyrylaiiva ..Elsan" oiiiistaa slensborgilainen laimai»»varustaja- yhtiö ja oli se matkalla hedelmä- lastissa Lontooseen. Lasti mahin- ' goiltni pahoin. ja neljää haaivoittaneet. Talonkauppa. tiin sen pudota alas; pudotessaan läpäsi se molemmat »välilattiat. 'Muurari T. KärkiNurnieksessa, vieläpä pohjalattiaan painoi sy- joka möi talonsa pastori Y.Grön-j^an ,miniijan. Aneella kulje li beroille, on osta»»ut toht. A. S. nwstajat tata kelloa >-otka- Kilpeläisen talon. Hinta 4,800 mk. ^ ^ntoMiven ja lbief|m)oeu Ei siis mielä ..Kärjen käupungin- hautta nistm,een Kellozariveen «,on- osa" 5iärkeänsä menettänyt, »»iin-!^ ninii tata ennen oli RistiM- kuiii kimkaudeii päiivät uhkaamalla i '■"f, 0 weiireittia liäntti i myöten paajeivania Wenaianpno- Ilelle, eksyimät he Kellopnrooii sekä Mäkisin makaamisesta tvan- hätäpäissääii täyttimät kellon aiias- aittu. ^ ^ itamillaaii hopearahoilla ja min, Rääkkylän piirin ruuiiunnimis-. järmestä lähtiei», sen npottimat »»»ies on tk. 15 puä Kuopion lää-i joen kolnmnteen mutkaaii. —Tääl- »»in wai»kilaan mäkisin makaaini-jtä olimat he nykyiseen Ristijär- sesta passitta»»ut loismiehen Juho uveen mem»eet ja siellä pahojaan Hirmosen Rasimaaran Jänisahon tehneet. — Moni on tätä aarret- tilalta. Rikos tulee pian »välikä-!ta etsinyt, mutta turhaan. — räjissä käsiteltämäksi. Pahoinpitelystä tuomittu. Välikäräjissä Enon pitäjän kä- räjäkuniian kihlakilnuanoikeudessa tk. 15 pliä tuomittiin työmies El»on kylästä Heikki Horttanainen pahoinpitelystä pidettämäksi 3 ku»lk. »vai»keudessa. Tuomittu iln»oitti tyyty»väi»sä päätökseen. Muualta Suo mesta. Uno Cygnaeuksen muisto. Cygnaeuksen 1«^>-mnotisinuistoa mietetään ensi lokakuun 1-' pnä. Mainituksi päimäksi tulee kansa- koulun alalla toimimien henkilöi- den alotteesta ilinestyinään j u h- «julkaisu, jonka toimittamat ansakonluiitarlastaja ^>l. I. Tar- jauiie, professori Aiikael' Soini- nen, opettajat Alpo ^toponen ja A. Kohoiien. Monet tuniietut heii- ilot — enimmät Cygnaeuksen op pilaita — antamat tähäii julkaisuun irjoituksia. Ne, jotka jo uyt omat vainossa, sisältämät inuistoihin zerustumia kumauksia Uno Cyg- naeuksesta ihmisenä, hänen aja- taksistaan sekä hänen työnsä »ner- Ayksesrä. Cygnaeukselta itseltään otetaan julkaisuun malioryhmä kir- eitä sekä hä»»en alotettaottmvia anomalehtikirjoittlksiaan. Julkai- usta mahdollisesti tulema moitto äytetään johonkin kansakoulutar- Coitukseen. Kustantaja on Werner Söderstroin Osakeyhtiö. «nuri liikeyrichs »atvonlin- nassa. Apteekkari F. B. Knissund, pro- miisori S. Kiiissuiid ja »veturi»»- ^uljettaja S. A. Knissund omat zakeneet yhtiösääntöjen mahmis- tusta „F. B. Knissundin Osakeyh- iölle". Ahtiö, joiika kotipaikka on Samonlmna, tulee harjottamaan auppaa ja teollisuutta. Osake- lääoma on 100,000 mk., jaettuna 200:taan 500 markan suuruiseen osakkeeseen, mutta moidaa»» se ko- rottaa 1 milj. markkaa,». Samonlinnan merimieskonlu. Ehdolle Samonlinnan merimies- oulun johtajan mirkaan on kou- un johtokunta asettanut Iille sijal le merikapteeni I. Hällströmin, 2:lle sijalle merikapteeni L. Thu- ringin ja 3:lle sijalle merikapteeni A. A. Sihvosen. Tuuri »vararikko. Helsingin Walii»lo-Osakeyhtiön johtokunta päätti perjantaina pitä- mässään kokouksessa luomuttaa yh- tiön mararikkoon. Varoja on yh- iöllä noin 904,000 ink. ja »velko ja 1,191,000 mk. Wenäjän tvaltakunnan kartta kansakoulussa. Kenraalikumernöörin ka»»sliasta on kouluylihallitukselle ilinotettu, että kenraalikumernöörin käydessä Salmi»» Mantsilan kansakoulussa iellä ei ollut Venäjä,» maltaku»»- »an karttaa ja että kaikki maan- tieteelliset kartat ja muutkin eri- näiset opetusmälineet olimat ruot- tnkielisiä, »vaikka koulu on suo- menkieline»». Sen ohessa kehotet- tiin ylihallitusta ilmottamaan, mi hin toimenpiteisiin tämän Huomau- Kotiseutii. Wenäläinen sotawäki käyttää hautausmaata harjoitus- ja ampumakenttänään. Helsingin kaupungin riiotsalais saksalaisen seurakunnan kirkkohal- ^ lintomaliokunta oii Uudenmaan lääiiii» kuivernöörille jättänyt kir- jelmän, jossa he anomat kuiver- nööriä ryhtymään toimeiipiteisnn niiden epäkohtien poistamiseksi, jot ka omat aiheiitiiiieet siitä, että Hel- sinkiin sijoitettu sotamäki oii alka- nut käyttää seurakunnan Lapin- lahdeii luona olemaa hautaus^ maata harjoitus- ja ampiiinatent- tänään. TVähintää» »OO miestä kortin Peluussa. Sunnnntaiiia tk. 14 pnä näh- tiin jtuimanoron maassa, joka ! sijaitsee Kemijokisuussa, mähintäin ! iniestä kortinpel»»ussa. Täm- j inöinen miesjoukko ei tietysti mali- , tunut yhden ja saman pensaan juurelle lempityotään harjotta- .maan, maaii oli jakaantunut lu- ! kitisiin eri säkkeihin, lähelle toisiaan. ' On jo taitelle ihmisjärjelle käsiltä- ^mätöiitä, miten peliraimo on täs- ^sä määriii »vallannut Perä-Pohjo- ta» miesjoukot. — Perä-Pohj. „?»owoje Wremja" ylistelee »venäläistä Tai»naa-lai»vas- toa Viime torstain ..Vioivoje Vrem- jassa" kinvataan, kuiiika kauniisti niuuan npea torpedomenheislö on Nelvalla »vastapäätä amiraaliteet tia. Se on se menheistö, joka mast'ikään on palaiiiiiit muikealta retkeltään Saimaan »vesiltä, kertoo lehti. Vielä joku aika sitten ei- mät »venäläiset laiivat uskaltaneet liikkua edes Tuomen saaristossa- kaan, inutta nyt on Suomenlah den laimaston päälliköi, amiraali Esseniii innokkaitten toimenpiteit- ten johdosta joukko menäläisiä tor- peedomeneitä kulkenut tänä tesänä noin 1,300 peninkulma,» »natkan Suomen sisäjärmillä. Huomatta- ma on mielä, että koko matka on tehty ilman luotseja ja ilman me- rikarttoja, joita Suomen luotsilai- tos ei luomuta. Kirjoituksen lo- pussa lausutaan: ensimäisen ker- ran näkimät Mikkeliii ja Joensuun asukkaat Veuäjäii sotalipun liehu- man järmillään. Lahden »naantviljelysnäyttely amattiin miime perjantaina, jol- loin näyttelykomitean puheenjoh- taja asemapäällikkö M. Leisten piti amajaispuheeu. Näyttely ou runsas ja »nonipuolmen, sisältäen Ki71 eri numeroa. Etenkin kone- teollisuus on ruiisaasti edustettu. Sateesta huolimatta käivi näytte- lyssä ensi päimänä lähes 4,000 henkeä. Tairas hypännyt sairaalan toi sesta kerroksesta. Torstaina hyppäsi Helsingissä kirurgisen sairaalan toisen kerrok- sen suljetusta ikkunasta ulos työ- mies K. E. Lahdenpää, joka oli ollut lyhyen aikaa hoidettamana pu»lkoniskusta aiheutuneen haama- kuumeen tähden. Mitään louk- kausta ei hän nähtämästi saauut. Perjantaiiia hän kuoli ja ruu- miiuaivauksen kautta otetaan selko, onko haamakuume »vai loukkaus sittenkin tuottanut kuoleman. Ajatuksen maailma. 5t"iitsulaa»ime tälä hienoa ai- netta, jossa ajatus toimii, millä nimellä tahansa — tiedemiehet sitä kutsuivat eetteriksi — mutta muistakaamme, ettei meillä ole siitä »vielä mitään tietoa ja että sentähden emme moi panna sille minkäänlaisia rajoituksia. Niin- kilin syysillisessä luonnossa on kiinteätä, nestemäistä ja kaasu- maista ainetta, niin moimme hy- ivällä syyllä ajatella, että ..eette- rissä" on niitä moninaisempia, toinen toistaan hienompia aine- muotoja eli olotiloja. Ja tässä eetterimaailmassa on muotoja, oi» näkymättömiä olentoja, on elä mää ja tajiliitaa. Ailiistettakoon etteimät tartiiilliiatkaan tieteelli set työaseet ja koneet »voi ilmais ta mitääii tästä merkillisestä ai- neesta, joka tä»>ttää tähtien mäli- matkat ja tunkeutuu kiinteiinpiin kappaleisiiii. Kuinka ihmeellisiä mahdollislUlksia siinä piilee, oii osottanut esim. langaton sähkvlen nätin ja joka päiivä paljastaa siinä suhteessa uusia ihmeitä. Jos etsimme itsellemme elämää ruu miin kuoleman jälkeen, niin emme moi parhaimmalla tahdollakaan ajatella sitä muodottomaksi, abstrak tiseksi tyhjyydeksi, maan siinäkin täy- tyy olla iiiiiotoja, kumia, liikuntoa, erilaisuutta, koska kaikki meidän ta- jimtamme liikkuu kumissa jamua doissa. Ja muodot omat ailieek lisiä, maikka »uiden aine olisi kuin- ka hienoa, »vaikka se olisi aimai» toisenlaista kilin tämä syysillinen ja kemiallinen aine. 5tui» tämä käy »neille seliväksi, iiiiu alam»ne oimaltaa, kuinka todellinen oi» ajcitukseninaciilma, ja tulemme panemaan siihen pal jon enemmän painoa tuin tähän asti. Te ei ole mitään haihtu- mainen, lnertitytsetön sumumaai!- ina ivaaii se juuri on ainoa py syiväinen. Ulkonaiset tapahtuiiiat oivat saw»ia, jota haihtuu, eitä niistä jää muuta jälelle kuin muisto, joka juuri on ajatuskuva ja tuimeivirtaus. Ei ole laiilkaan niin tärkeätä, »nitä me teemme kuin millä t am alla, eli milä ajatuksia ja tunteita panemme liikkeelle sitä tehdessämme. Mies käy pellolla ja kyntää. Hän käy makoa ylös ja »vakoa alas aamusta iltaan. Jos hän tässä työssään ei ole mitääii aja tellut eikä tuntenut, min hän on ollut kone eikä ihminen. Mitä marten hän sitä työtään telee? Sitäkö marten, että ruuinis saisi ruokaa? Mutta mitä marten ruu- miin sittei» pitää taada ruokaa? Niitä matojako marten, jotka »vii- meiu saamat ruumiin haltuunsa? — Ei, totisesti ei. Ruumis on olemassa sitä marten että henki sen kautta möisi saada kokemuksia, »voisi oppia ajattelemaan ja tun- temaan. Siksipä kyntäjän työssä ei ole kynnetty pelto pääasia maan se mielentila, mikä häiiet on täyt- tänyt työtä tehdessä, ne ajatukset ja tuilteet, jotka häueli sielussaan oivat liikkuneet. Jos tästä elä mästä jää jotakin pysymäistä hedelmää, »»iin se ei ole ruumiin kasmu, maan se on näkymätön sisäinen maittamme. Me syömme sitä marten että eläisimme, mutta elämme sitä marten että jotakin oppisimme. Eikä se oppi ole itiin paljon tietoa ulkonaisista asioista kuil» sielun moittantaa kykyä ja moimaa. Koska emme osaa aja- tella ilmai» mälikappaleita, ilman kumia ja sanoja ja käsitteitä, niin on meille tämä monimutkainen elämä annettu herättämään sielun uinumia kykyjä. 5Mo maailmankatsomuksemme muuttuu, jos tämä käy »neillt I elämäksi,vakaumukseksi. Aie alain- »ne silloin mitättöntintmänkin ta- pauksen takaila nähdä jonkun tar- kotuksen. Elämä on suurta ja pyhää ja sei» pieiiiiniilissäkin muo- doissa oi» sisällys ja merkitys. Ja jos ei siinä olisikaaii, niin meidän ajattelemien olentojen teh- tämä on antaa sille tarkotns. Meidän täytyy luoda elämään eittää, malaa muotoihin tarka tusta, antaa jokaisen liikkeen, jo kaisen teon kumastaa jotakin aja- tusta ja tunnetta. Siten elämäs- tä syntyy suuri ja rikas todelli- siius, jossa jokainen kohta on täynnä merkitystä. Jos annan toiselle »vesimaljan aiman kylmästi, taman tai olo- suhteiden maatimnksesta, niin hän sammuttaa janonsa ja lähtee pois eikä tapauksella ole hänelle eikä minulle mitään merkitystä. Mut- ta jos »vesimalja on annettu siten että olen huomannut jonkun sitä kaipaaman, tuntenut myötätuntoa häntä kohtaan ja rientänyt hä- nen tarpeensa täyttämään mioh taen oman mukamuuteni, ja jos tämän olen tehnyt puhtaasta rak- kaudesta ilmail mitään palkin non toimoa, niin se teko on ikään- kuin amaiuuit omen meidän sy- dämienlme »välille, meidäii sie- luntti,e omat hetkeksi yhtyneet ja molemmat olemme tunteneet tä män yhtymisen autuaallisuutta Voipa sellaisena hetkenä — tämä on tietysti main esimerkki — tun- tea, kuinka mastaanottajan kiitol- liset ajatukset omat yhtä arivo kasta taivaraa kuiu joku maksu tai palkka. Koska olemme ajatleleivia olen toja eikä ruumiita, niin mähitel len alamme käsittää, että ajatuk set ja tuilteet oivat kallista oiuai- suutta. Todellinen ihminen mei- dän sisässämme ei moi sulattaa itseensä kultaa eikä hopeata taiyleen- sä mitään tämän maailma»» taiva raa ivaan ainoastaan niitä ajatuksia ja tunteita, mitä siihen liittyy. Kun menen teatteriin, ett mene sitä marten, että silmäni näkisimät muutamia maloilmiöitä ivaan että saisin sieluni uusia ajatuksia ja tvaikutelmia. Raha o» siu nattu olemassa, kosla sen kautta moi hankkia itselleen mahdollisuuk- sia hymistä ajatuksista nautti maai», mutta se, joka on oppinut itse löytämään ajatuksia elämän yksinkertaisimmista asioista, ei enää pane kaipaustaan rahoihin maan on tyytylväinen siihen, minkä elämä hänelle ailtaa. Usein nurkuilemine Jumalaa ja kohtaloa ivastaan siitä, ettei asemamme elämässä meitä tyy- dytä ja ettemme moi sitä muut taa, ja sanomine, että ilman syy- tämme saamme kärsiä. Rikkau den ja köyhyyden erotus on ali- tuisena huutaivana soraäänenä maailmassa. Mutta me unoh- damme, että ainoastaan ylsi osa olemuksestamme on ulkonaisten olojeii orja, mutta että suurin osa itsestämme oii täydellisesti omassa mallassamme. Totta puhui suuri Humboldt: „Ei ole ensinkään niin tärkeätä, mikä kohtalo osak- senime tulee, kuin millä tamalla sen otamme ivastaan". Kaikissa huolissa ja ikämyyksissä oii kaksi puolta: ulkoa tulema »vaikutus ja sisäinen mielentila, jolla sen otamme ivastaan. Jos osaisimme hallita omia taitteitamme, niin totisesti ei mikään asia »voisi mei- tä saattaa ..pahalle päälle". Me nauraisimme kaikille onuettomuuk- sille masten silmiä tai ainakin ylpeästi katsoisimme niitä silmiin ja sanoisimme: te ette moi minua hallita »vaan minä hallitsen teitä: te ette »voi minun sisäisen malta kuntani rauhaa häiritä, jollen minä anna siihen lupaa. Atutta kuinka moni näin sanoo? Ta- ivallisesti ihmiset eimäl koskaan ota mauvatscentaan ajatella, että heillä on haUitta»valiaait suuri ivaltakunla, rikkaampi ja mah- taivampi kuin mitään ulkonainen »valtakunta, jos maan tahtomat astua sen »valtaistuimelle. Nyt he ottamat »vastaan mitä iväteä tahansa tähän ajatustensa ivalta- kuntaan, antamat niiden asua siellä ja leivittää turmelusta ja epäsointua. Kaikki olemme ensi sijassa pel- kästään ihmisiä ja ivasta toisessa sijassa olemme se tai se Jaakko tai Jussi, jolla oit joku määrätty asema elämässä ja määrätty työ tehtämänä. Mitä enemmän pa- nemme huomiota siihen ulkonai seen minään, joka maailmassa liikkuu, sitä helpommin joudumme tuntemaan katkeruutta ja tyyty niättvniyyttä. Köyhä kadehtii rik- kaan »uukamuuksia, rikas kadehtii köyhän huolettomia päimiä. „Äijä on huolta orjuudessa, isännyy- dessä enempi". Olkoon ihminen rikas tai köyhä, aina oii hänen ulkonaisessa kohtalossaan sellaista jota mastaan hän moi nnrkua, jos tahtoo. Mutta nurkuminen on samalla syytös elämää ivas taan, se on määryyttä, se on kiittämättömyyttä eikä eläntä jätä sitä rankaisematta. Tehkäämme toisin: pitäkäämlne ulkonaista ase- maamme ainoastaan tilapäisenä lahjana, josta olemme kiitollisia mutta emme riippumaista, ja omatkaamme portit selkoselälleen siihen todellisuuden »valtakuntaan, joka on sisässämnie, ja jossa ku- kaau muu ei meitä estä eikä sor- ra kuin — me itse. Jokainen »voi itse määrätä, »nillainei» hänen ajatusmaailmansa on olema. Tai ainakin hän »voi oppia tekemään yhä suuremmassa määrässä, nu- dli hän siirtää huomionsa näky- mäisistä kappaleista niiden näky mättömään sisällykseen — olioil le.» sieluun. Kaikkein olioitten snlviinmässä sielussa «vallitsee ikuinen rauha ja sopusointu, ja ios siihen osaisimme tunkeutua, itiin iiäkymäisen maailman olo suhteet olisiivat kuin tuuleumä- reitä syivän metsälammen pin- naita: ne eimät möisi järkyttää todellista itseämme. Totta o» että elämme alitui sesti juoksemassa mirrassa, jossa ei tunnu pysymää maata jalkaim- me alla. Totta on, että elämän pauhaama melu useimmiten estää sisäiset äänet kuuluinasta. Mutta »ne »voimme sittenkin alottaa, mei dän pitäisi alottaa joka päiivä uudestaan, kun aurinkokin uudes- (K. S. 2 k. 4 a. 30 mm.) myydään huutokaupalla Joen suin uudella hautausmaalla per jantaina Elok. 2G p:nä klo 6 ilt. Kirkonisännöitsijä. Heinävaaran N. s. toimeenpanee •» « Koljolassa t. k. 28 p:nä. Ohjel massa m. m. kolminäyt. näytel mä »Salapolttajat». Sisäänpääsy kentälle 25 p., lapset 15 p.; näytelmään 50 p., numeroidut 75 p., lapset 25 p. Alkaa klo 4 j. pp. (K. ».15, 1 • t •• lelisjarven kunnan paloapuyhdistyksen vakuutus maksuja v. 1910 kantaa allekir joittanut kunnanhuoneella Syys kuun 16 ja 17 päivänä. Kanto- kirja ja kuitit on osakkaitten nähtävänä Syyskuun 4 p. maksu päivään asti hallituksen puheen- joht. J. Saarelaisen asunnossa. Pielisjärvcllä 20. 8. 1910. Juho Vänskä. (Iv. S. 1 k.) oululaisille täysihoitoa. Lä hemmin puuseppä Hiltu sella. Nurmes. ■ K.. S 2 k.) HöyrylaiY3 cTuuli££i, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti —Joensuu, lähtien Leppälahdastg: Joka arkipäivä klo ii o. pp. poiketen matkun varrella olovissa laitureissa. Keskiviikkona poiketaan Niemi- s o » n, jolloin oi käydi Kulmanio- mesMä eikä .Ruokolahdella ja Tiistaina poiketaan Hypönniemessä. Joensuusta: loka klo 2,15 j. pp., poike ttu Kamoissa paikoissa fcaia tulo- Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Uusi, nopeakulkuinen HiJjnyrenhe »KYLLIKKI", päällikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ja rahtita varaa Joensuun ja Luhtapohjan vtiliiiä. Lii!itr»ajat toistaiseksi: Joensuusta Laht*j>ohJ;iaii; Bursnuiitai, kesiaviikko ja perjan tai ki«.» 5 e. pp. Lah;a;>oLJasta Joensnulian: cua-,naLntai, torstai j» lauantai kio o (*. pp. Lshpmpii tietoja antavat päällikkö v,vaiK, il. Pesonen Luht*potijasss, >{. Rity Enosaa ja ~W. H gmglRtn fin. Joensuussa. taan nousee yli taituaanvattitan. Gmmefö ala läjittää, että elämä root olla suurta ja pyhää työtä — ei ruumiin ylläpitämiseksi maan hen gen ramitsemiseksi? Elämän läh teet oivat a»voinna sille, joka tah- too ottaa ja juoda — ilmaiseksi. Kaikilla teillämme kasrvaa kau neuden ja hymyyden kukkasia, ot- takaamme niitä määriin ja koot- kaamme niitä sydämeemme. Ja ennen kaikkea: oppikaamme ja- kanlaan ympärillemine, »nissä luljeinmekii», hymiä ajatuksia, sillä elämän laki on se, että jo- kaiselta kukalta, minkä istutamme naapurimine puutarhaan, hämiää joku vaha rikkaruoho omasta puu- tarhastarnine. Ja siten »vähitel len koko ihmiskunta tulee para- riisin puutarhaksi, jossa rauha ja ralkaus hallitsee. W. H. W. Yleisöltä. Pohjois-Karjalan uimarit! Tälei» kutsutaan Pohjois-Karja- la»» urheilupiirin alueilla olemat uimarit kilpailemaan Pohjois-Kar- jalan uii»timestaruudesta. Kilpailu toimeenpannaan Ilosaaren uima- aitofjella ja sen lähettyivillä sun- rnrntaina elok. 28 pnä klo 10—12 ap. seuraa»vasti: 50 metrin pikauinti (mapaa uinti). Hengenpelastus Tr» metrin mat alla, josta malekuolleen kuletta- mistä 25 n»etriä (sammakkouin- tia). 5(»0 metrin pikauinti (»vapaa uinti). - H hyppyä ylimmästä kerrok- esta. Paitsi »i»estar»:uspalkintoa jae taan 3 mitalia. Jlmottautuminen ntää tehdä lauantaihin mem»essä "eitrau sihteerille, herra W. Siina- naiselle. - Joensuu»» Uimaseuran Johtokunta.