l.Juvznis.ms eloliuun 2ll p.nZ N:v gz — >g!0 laisista tyytyä tilaamaan ainoastaan h?!ppahintaista uutislehteä. Tällaisesta nurnkurisuudesta on tehtävä loppu, ja mitä pikemmin sen parempi. Mitta nitten? Siinä se onkin sel lainen Gord'on solmu, jota ei leik kaamolla aukeista. Ja kumminkin siitä on selviydyttävä. Mielestämme tulisi sen käydä seu raavasti. Kaikki toisarvoiset sano» m.a- ja ammattilehdet olisi yhteisen hyvän nimessä k'.-stantajain omasta toimenpiteestä lakkautettava. Silloin pääsisi kansamme Vapautumaan tar peettomista loisista sanomakirjoll^suu- dessammc v^isi ilman erikoista tyrkyttelyä ilomielin tilata hieman kalliimpia, mutta kunnollisesti toimi tettuja lehtiä. Jälelle jääneitten, tar peelliseksi katsottujen lehtien tilaus- ja ilmoitusmaksut Voitaisiin taas enti sestään korottaa. Silloin woisiwat kustantaj't kiinnittää Vakinaisesti toimitustyöhön kyllin riittämän ja tehtävääpä kykenemän henkilökunnan ja taata heille wakawamman, turma- tumman cseman. Tunnustamme kyllä, että tehtävä on vaikea, tuollaista suurleikkauSta päivässä voida suorittaa. Eimätkä sitä kustantajat ylsin kykene suorilta maan, joscin yhteisten neuvottelujen riutta paljcin parannuksia maitoisiin aikaansaadz. Tässä sanomalehdistön uudistus-qöSsä tarrvitaan hallituksen auttama käsi mukaan. E ^sn! on matka -apurahoilla suota va kykeneville sanomalehtimiehille ti laisuus opintojensa jatkamiseen ulko maitten sanomalehti-yl,opistoissa, ja kotimaassa saatava aikaan — juuri yllämainittujen stipendiaattien avulla — alulsi jonkinlaiset sanomalehtimies kurssi: se?ä sitte, kun opettajamoimia jo alkaa olla säätämissä, Varsinainen valtion ylläpitämä sanomalehtimies opisto, jossa annettaisiin opetusta esim. sanomalehdistön historiassa, painolainsäädännössä, oikeusfilosofi assa, tietopusliseZsa ja käytännöllä sessä kansantaloudessa, yleisessä his> toriassa, filosofian historiassa, kis lissä, musiikki- ja kirjallisuusanvoste lusss, päimänkysymySten käsittelyn tavassa y. m. alaan kuulumissa ai neissa. Varsin, hyivin voitaisiin täl lainen opisto sijoittaa yliopiston yh- teyteen. Sanomalehtimies-opistossa täyden kurssin suorittaneet toimittajat kyllä tulisimat huolehtimaan lehtien kun nollisesta toimittamisesta. Tällainen vapaan sanon hallitut seen metoaminen tuntunee ehkä ou dolta. Onhan meillä sanomalehdis töä totuttu pitämään miltei hallituksen suoranaisena vihollisena. Mutta niin ci hyvin järjestetyssä yhteiskunnassa saa olla. Hallituksen on käytäivZ käsi kädeSsa vapaan sanan kanssa, niiden on tarpeen tullen tuettama toisiaan, jos kohia elämätkin toinen toisensa walwon?ian alla. Samein kuin ei sanomalehdistöjä ole samanteke-rää, millainen hallitus maalla kulloinkin 011, scmoin ja vielä suuremmalla syyllä ei ole hallituksesta yhdenteke- mää, m ll-iu:en 'anomalehdistö maassa kulloink-n »yleistä mielipidettä" muok kaa ja kaivaa. Kirouksina ja koman ennakkosen suurin alaisena huokailtiin ja päivi- teltiin sitä, ettei mapaa sana saanut vapaasti kehittyä ja toimottiin pa rempia aikoja. Ennakkosensuurin la kattua odotettiin mapaalta sanalta jotain mallan erinomaista. Entä, mitä olemme saaneet? Tuskin muuca kuin sos^listilehtien Haukkumasana- Varaston ja sen leirin lehtien kas vattaman ilsetiedottoman ateistisen r.'..'al.isjoukon. Niin että: parturi >!'it moriles ci i-.Äscitur — ricl LuIus ! Toista tie:ä on lähdettävä, toisella ja juuri viittaamallamme taivalla olot k rjattava. Hyvä alku onkin jo tehty. Kuten ehkä muistetaan, on eduskunta miime marras?. 2 p:nä päättänyt teh dä anomuksen maamme sanomolehti- mieZten matka-apurahoja Varten. Se naatti tsfin lienee antanut siitä epää män lausunnon, mutta Viimeisessä Mrm kirje. 28. Kannatettama ehdotus. — Milliiutqmistä mastuZta- maan. — Halla ruoskii. — Sosialidemokraatin mateita. Uuden Auran k Aamulehden Lon toon kirjeenvaihtaja S. S. tekee sel koa lehdillsen armossa pidetyn eng lantilaisen aikakauslehden Review os Revieivs in elokuun n:Ssa julkistuista mr W. T. Steadin Suomea kosket telemista, maallemme myötätuntoi sista kirjoituksista ja ehdottaa lopuksi eitä nyt, kun onnettomuuden isku, joka on meitä kohdannut, on kääntä nyt paljon huomiota maatamme kohti ja hankkinut meille suuret joukot in nostuneita ja malistuneita ystämiä, pitäisi meidZn suomalaisten takoa niin kauan kuin rauta on kuuma: s. o. käyttää hymäksemme ivoittamaam- me ystävyyttä. En tarkota tällä mi tään politikoimista etupäässä, lausuu S. S., maan järjestettyä toimintaa, joka estäisi maamme ja kansamme enää milloinkaan unhotukseen Vaipu masta. Olisi perustettava järjestö, edustama kaikkia suomalaisia ajatus-virtauksia maassamme, järjestö, asteessa se moi mieläkin tulla suotui saan suuntaan ratkaistuksi. Wasta sitte, kun eniten haittaamat epäkohdat maaseutusanoma lehdistöt sämme näin saadaan poistetuksi, moi se paremmin Vastata tarkotustaan ja täyttää tärkeän tehtämZnsä. MÄZiMz. Kenraalikumernöörija Zulun lääninhallitus. Arkangelin kumernööri on aikaisem mm ilmoittanut kenraalikumernööri Seynille, että Oulun läänissä asete taan kaikenlaisia esteitä Arkangelin kumernementin talonpojille, jotka ha luamat harjoittaa kulkukauppaa Ou> lun läänissä. Oulun läänin kuver, nöörille kesällä tekemäänsä tieduste luun siitä, miten läänissä menetellään annettaessa Mienan karjalaisille kulku, kauppiaille lupakirjoja saikenraaliku mernöSrin kanslia Oulun lääninhalli tukselta heinäkuun oluSsa Vastauksen, että kuivernöörin ollessa mirkamat- kall-. Lapissa ja lääninsihteerin naut tiessa kesälomaa ei lääninhallituksessa ollut henkilöitä, jotka tuntemat näitä asioita, jonka wuoksi ei woitu antaa mitään tietoja. Tämän maStauksen on kenraali kumernööri lähettänyt senaattiin oman kirjelmänsä ohessa, jossa hän pyytää senaattia harkitsemaan kysymystä siitä, missä määrin moi olla sallittua, että lääninhallituksen johtamat henkilöt antamat tällaista ilmoituksia maan korkeimmalle päällikölle ja missä mää. rm on sopimaa Virkamiesten puolelta täydellinen toimettomuus ja tietämät, tömyys mirka-asioissa, jota paitsi jo se seikka surmaa kaiken toiminnan, että lääninsihteerin kesäloma asetetaan yhteen kuivernöörin itsensä läänin kau kaisiin osiin tekemien Virkamatkojen kanssa. VtAMkieltll Ms» umtmim mtstumrllmieMtii. Rautatiehallituksen päätirehtöörille osoitetussa kirjelmässä on sotamäer kuljetusten johtaja, kreimi Kamensti pyytänyt sellaiseen toimenpiteeseen ryhtymistä, etta asemapäälliköltä Ko. rian, Lahden, Tammisaaren, Maasan ja Hämeenlinnan asemilla Vaadittai siin menäjänkielen taitoa. Mainitun kirjelmän johdosta on rautatiehallitus, koska toukok. 3 päi> mänä 1906 annetun armollisen ase tuksen Venäjänkielen käyttämisestä asiain käsittelyssä Suomen hallinto virastoissa sen 7 pykälän 3 momen tin mukaan m. m. ilmoitetaan, että senaatin on määrättävä, missä Suo men paikkakunnissa eräiltä rautatie asemain Virkamiehiltä on Vaadittava Venäjänkielen taitoa, jättänyt asian senaatin ratkaistavaksi sekä omaan lausuntoon nähden esiintuonut seu raavaa: Senaatin marraskuun 15 päivänä 1906 antaman päätöksen mukaan tulee Maasan ja Hämeen linnan asemain asemapäällikön osata puhua venäjänkieltä. Hankitun sel- mityksen mukaan löytyy Korian, Lah den ja Tammisaaren asemilla juna- lähettäjinä toimimia Virkamiehiä, jotka auttavasti osaamat Venäjänkieltä. Venäjänkielen taidon Vaatiminen näiden kolmen aseman nykyisiltä ase mapäälliköiltä ei ole mahdollista, koSka nämä ovat virkoihinsa nimitetyt il man että sellaista taitoa silloin olisi ollut Vaadittama. Sen lisäksi ei ole tarpeen Vaatima, eltä kaikilta näiden asemain virka- miehitä vaadittaisiin menäjänkielen taitos; koskeimZt kaikki ole tekemisissä matkustaman yleisön kanssa. Rauta tiehallitus katsoo sentähden riittämäksi, että ainoastaan kaksi Virkamiestä jo kaisella näistä asemista omaisi Venä jänkielen taitoa. joka leivittäisi enemmän tietoja maas tamme ulkomailla, joka ajaisi siellä suomalaisen Suomen asioita ja Vetäisi enemmän vieraiden mielen kiintoa maahamme. Katsovathan monet meitä mahtamammatkin kansat niin perin tärkeäksi sen, mitä ulko mailla heistä ajatellaan. Me Suo men suomalaiset maan olemme sen laiminlyöneet. Ikäänkuin me poloi set ja ahdistetut suomalaiset Voisim me elää ystämittä maailmassa! Kun ? ulkomaalaiset itse nyt omat tehneet alotteen, niin jatkakaamme me! Näyt täkäämme, että ansaitsemme armon- antoa. Näyttäkäämme tässäkin suh teessa, että sortajamme eimät meitä kukista maan kannustamat meitä yhä ripeämpään kansalliseen toimintaan. Kannatettava ehdotus. Maikka tosin täytynee myöntää, että tuollai sen kaikkia suomalaisia ajatuSmirtauk- sia edustavan kirjeenvaihtotoimiston aikaansaaminen onkin komin hanka laa samoin kuin se, että ulkolaiset sanomalehdet erittäin arkaillen julkai sevat suomalaisten laatimia kirjoituksia. Kumminkin juuri nyt olisi sopiva aika S. S :n ehdotuksen toteuttamiseen. Eimätköhän eri puolueiden johtojär- jestöt voisi sopia yhteisen kirjeen- Vaihtotoimiston järjestämisestä. Tämän johdosta on rautatiehalli tus esittänyt, että Maasan ja Hä meenlinnan asemilla, paitsi asema päällikköä, vielä yhdeltä Virkamie heltä Vaadittaisiin taitoa osata pu hua Venäjänkieltä. Mitä taaS mui hin mainittuihin asemiin tulee on esi tetty, että kahdelta Virkamieheltä on Vaadittava samallaiSta taitoa. — MiopiSto. KanslerinVirasto on pyytänyt senaatin lausuntoa yli opiston konsistorion esityksestä, että dosentti, tri A. L. Mallgren nimitet täisiin patologisen anatomian ylimää räiseksi prosessoriksi. — Lehdessämme ollut uutinen tr! Mallgrenin nimitys sestä professoriksi oli ennenaikainen. — Senaatin toirkamiehet. Se naatin Venäjänkielen ylikielenkääntä- jän apulaiseksi on nimitetty fil. mais teri A. I. Nordberg. Senaatin Venäjänkielen toiseksi kie lenkääntäjäksi on lopullisesti nimitetty nimismies Antti Inkinen ja ylimää räiseksi kielenkääntäjäksi A. Ohqmist. Tenaati» la«su»«oita Wal- tiopäiwäPaatSkfiStä. Senaatissa esiteltiin eilen kenraalikuvernöörin kirjelmä, missä Vaaditaan senaatin lausuntoa kuluman vuoden Valtio päiroäin olam. maStauksesta arm. esitykseen »arojen osittamiseksi ival tiopLimäkustannuSten suorittamiseksi w :na 1911. Senaatti päättää antaa puoltaman lausunnon. Senaatissa esiteltiin eilen kenraali, kuVernöörin kirjelmä, jossa vaadi taan lausuntoa w:n 1910 maltiopäi Väin Vastauksesta arm. esitykseen ynnä sitä seuranneeseen ehdotukseen asetukseksi pelikorttisuostunnasta w:na 1911. Senaatti päätti antaa puoltavan lausunnon. — WaltiopäWäPäät»Zset. Waltiopäiwäpäätökset Vuosien 1909 ja 1910 waltiopäiwiltä on lähetetty Suomen maltioarkistoSsa säilytettä viksi. — Teollif»«slv«l»t j, Tam- peree» tekuilliue» opisto. Se naatissa esiteltiin eilen kenrcaltkuvev nöörin ja ministerivaltiosihteerin vi raston kirjelmät, joissa ilmoitetaan, että armossa on sallittu senaatin H. Majesteettinsa tutkittavaksi alistaa ehdotukset orm. asetukset teollisuuSkou- lujen ja Tampereen teknillisen opis, ton säännöiksi ja wuosirahasäännöiksi. Senaatti päätti tehdä arm. sallitut alistukset ja esitykset. — Waltio» kirjapaino- ja fitomatySt. Senaatin määräyksen johdosta, että kaikki Valtion kirja, paino- ja sitomatyöt on wast'tdes tehtävä senaatin kirjapainossa, on rautatiehallitus anonut, että se saisi teettää työnsä yksityisissä kirjapa!, noissa ja sitomoissa. Senaatti on kuitenkin päättänyt, että kaikki ruvta, tiehallituksin kirjapaino- ja sitomatyöt omat toimitettavat senaatin kirjapai, nosso; ainoastaan sellaiset työt, jsita senaatin kirjapainossa ei v-nda suo rittaa, voidaan suorittaa yksityisessä kirjapain-ssa. ^Järjestyksen toimeespauo rautateillä. — Liike««etar?as- taja saa»xt m»istut»kse». ! Esi teltäessä asiakirjoja söhköttäjien M. L. Janssonin, A. A. Mahlroosm ja I. K. E. Bittaitsin ja harjoittelija K. Mikstedtin huolimattomuudesta Virantoimituksessa, jonka johdosta heidät erotettiin Valtionrautateiden palveluksessa, on rautatiehallitus sa malla katsonut tarpeelliseksi antaa kolmannen liikennejakscn liikennetar kastajalle K. I. Ollerills muistutuk sen siitä, ettei hän ole tärkein pitä nyt silmällä, että hänen käskynalai- sensa täyttävät tehtävänsä. Ssmalla kertaa on rautatiehallitus kirjelmänsä kaikille liikennetarkastajille katsonut tarpeelliseksi huomauttaa heitä Velvollisuudesta tarkoin pitää sil mällä, että heidän käskyralaisensa täyttävät tehtävänsä eivätkä tee it seänsä syypäiksi huolimattomuuteen virantoimituksessa. Kohta loppuunkuluneen kesän ajalla eri puolilla meata tapahtuneet luke mattomat tappelut, puukotukset, jopa murhatkin, omat luonnollisesti anta neet wakowan ajattelemisen aihetta jokaiselle kansansa tilasta ja tulevai suudesta huolehtivalle yhteiskunnan jäsenelle. Äskeisten Helsingissä tapahtuneit- ten veritöitten johdosta omat pää kaupungin sanomalehdet lausuneet julki mietteitään siitä, mikä tähän kaikkeen milliytymiseen on syynä ja miten sitä Vastaan menestyksellisim min olisi taisteltava. Ruotsalaiset lehdet huutavat avuksi Valistusta. Avoinna olevissa vii- navirroissa eivät ne näe syytä. So sialistit päinvastoin työntävät kaiken syyn väkijuomain niskoille; kieltolaki yksin heidän mielestään saisi täydelli sen parannuksen aikaan. Kumpainenkin kanta, sekä ruotsa laisten että sosialistien, on yksipuoli nen. Lähinnä totuutta on mielestäni se katsantokanta, mikä kansallismieli sellä yleisöllä on tässä asiassa: Wii- namirtoja on tukittava niin paljon kuin nykyisten lakien aikana voidaan (kieltolaista kun ei ole toiveita); siten Vähenevät villien teot, mutta itse paheen juuret omat karsittamat ja kuolelettawat luonnetta kasvattavalla valistuksella sekä yleisen mielipiteen — Meritvahi»go»laS!ija» ap»laisekfi on toistaiseksi nimitetty lakit. kand. H. F. Hjekt. M A i>, U Asemain lakkautlami- «en Forin radalla. Kuten tunnettua, on Kokemäen kun- taloista ynnä useita muita henkilöitä senaatille jättämässään kirjelmässään pyytänyt, että rautatiehallituksen esi tys Risteen ja Heinoon asemien lak kauttamisesta hyljättäisiin. Lausunnon antamista Varten on tätä anomusta käsitelty rautatiehallituksessa. Lausun nossaan Viittaa rautatiehallitus main niihin syihin ja näkökohtiin, jotka jo owat esitetyt rautatiehallituksen kirjel mässä näiden asemain lakkauttami sesta, joSta kirjelmästä m. m. käy esiin, että maikkakin asemat tulevat lakkautettaviksi, siellä edelleenkin tu'ee järjestettäviksi piletinmyynti sekä lii kenne laitureja ja vaihteita varten löytymLin määräysten mukaan. Rau tatiehallitus ehdottaa sentähden, että yllämainittu anomus aiheettomana hyljättäisiin. Porin radau henkilökunnan järjestely. Jo mainitsemamme muutosten li säksi tulemat S. S:n saamain tieto jen mukaan m. m. seuraamat henki- lömuutokset Porin radalla syysk. 1 p:s'ä toimeenpantamiksi: Nakkilan toinen kirjuri R. Jalli siirretään Mäntyluotoon. Harjavallan toinen kirjuri B. Lönnqvist Grankullan asemalle. Kokemäen telegrasisti R. Ran nikko Ojajärven asemalle. Kauwatsan kirjuri M. Mai nio Kämärän asemalle. Mäntyluodon aseman tele- grasisiin mirka tulee muutettamaksi kirjurinmiraksi. — T«r«» ja Porin lääni» k«wernSSri« kerto ««s vuo delta ISV8. Kenraalikuvernööri on kirjelmässään 13 p:nä t. k. kysel lyt Turun ja Porin läänin kuver nöörin vuosikertomusta vuodelta 1903. — Zkonsnlit. Saksan konsulin virkaa Porissa on määrätty hoita maan hra R. Kohlhaose. — Mitaleja ihmishengen pe lastamisesta. Senaatti on päät tänyt esittää, että kalastajille Hjal mar Sjöblomille ja Juho Laineelle sekä koululaiselle Arvid Turkalle an nettaisiin muistoraha ihmishengen pe lastamisessa. — ThSlakko. Toiminimi A. Ahl strömin omistamalla Pihlavan sa halla lähellä Poria alkoi viime maa nantaina tukinnosto. Kohta alussa syntyi työpalkoista erimielisyyttä, työ miehet kun vaativat palkankorotusta V. penniä tukilta. Palkkariitaa ei saatu sovinnolla ratkaistua, vaan puhkesi työmaalla tiistai-aamuna lakko. — Pnhdas tnlo Kokemäen lanlnjnhlista on päätettyjen tilien mukaan 470 mk. 88 p:iä. — Tnlipslo RnvSniemeSsä. Eilen kello 3 aikaan iltopuolella, kun työmies Nes:or Matssonin 8-vuo- tias tyttö cli sytyttänyt tulen uuniin ja poistunut naapuriin isänsä asialle, pääsi tuli putoamaan lattialle ja leviämään, sytyttäen koko rakennuk sen. Pian paloi, kaiiista ponnis tuksista huolimatta koko asuinrakennus irtaimistoineen. Naapurista kotiin palaava talon emäntä sai ainoas taan tömtuskin ompelukoneen pelas tetuksi. Talon isäntä oli tulipalon alkaessa toisessa huoneessa eikä huo mannut maaraa ennenkuin sen estä minen jo oli myöhäistä. Rakennus irtaimistoineen oli vokuutettu. - Lapsen tzli ajoi hevosella toissapäiwänä eräs ajomies 8:ssa kaupungin osassa Mä seurauksella, että rattaan pyörä pahoin Viotti lap sen jalkaa. Ajaja otti lapsen heti rattailleen ja toimitti hänet lääkärin hoitoon. Voimalla ja tuomiolla. Onhan eräissä osissa maata pantu merkille, että sel laisissakin seuduissa, missä huligaanit olivat yleisenä maanvaimana, ne vähitellen Vakavampien ainesten yk simielisen ja järkkymättömän esiinty misen takia häipyivät. Tavat aSte asteelta muuttuivat. Tietystikään pahimmat retkut eivät liene sisäisesti paljoakaan parantuneet, mutta ne ei vät uskaltaneet ilkeyttään näyttää, kun ympäristö oli jyrkästi tuomitse malla kannolla. Marsinkin uskonnol liset liikkeet pohjois-Suomessa owat monta juopottelijoin ja tappelijoin tyyssijaa yleisen mielipiteen painolla hävittäneet. Ei ole mahdotonta, että samalla tavalla uskonnollista poh jaakin puuttuva mutta makava ja kansan enemmistön horjumattomasti kannattama mielipide Vaikuttaisi. Luullakseni tekisivät näinollen sekä ruotsalaiset että sosialistit miisaimmin, jos he tuollaisten Villiytymistä osoit tamien tapahtumien suhteen asettuisi vat ensikädessä jyrkästi tuomitsevalle ja paheksuvalle kannalle, eivätkä ko ettaisi lykätä villiytymisen syitä tois ten enemmän kuin toistenkaan nis koille. Ei ole ollut tapanani kajota emän tien hommiin, eritoten karjatalouteen. Lapsensa murhaaja tuomittu elinkaudeksi kuritushuo neeseen. Työm.tytär Maria Aleksandra Ran tanen, Ulvilan pitäjään kuuluvasta Toejoen yhdyskunnasta, joka viime kuluneen heinät. 2 päivän aamulla oli asunnossaan laskemalla 7 Vuoro kauden ikäisen poikalapsensa medellä täytettyyn ämpäriin ja pitämällä sitä siellä surmaamisen aikomuksessa va kain tuumin ottanut lapseltansa hen gen, tuomittiin eilen Ulvilan y. m. kuntain käräjillä murhasta elinkau- deksi kuritushuoneeseen ja menettä mään kansalaisluottamuksensa ai niaaksi. - MarkandeSta tnomittuja. Renki Juho Edv. Maljan, Ulvilan pitäjän Ramanin kylästä, joka miime heinäk. 24 p:n illalla oli Mäktfippo- lan talon renkitumaSta Ramanin- kylässä renki FranS Osk. Rinteeltä tämän kirstusta anastanut 32 mk. 7ö p:iä rahaa, jota ei ole takaisin saatu, sekä viime maaliskuun 18 päi vän illalla samoin Mäkisippolan ta lon renkituvaSta torpparinpojalta FranS Arvid Sundvallilta 30 mk. rahaa, joita ei myöskään ole takaisin saatu, katsoi kihlakunnanoikeus Vika pääksi 2.sta eri erästä ensikertaista Varkautta kummastakin 3 kk. Van keusrangaistukseen ja menettämään kansalaisluottamuksensa määräajaksi päälle rangaistusajan, mitkä rangais- tukset yhdistettynä Malja tuomittiin kerrallaan p.dettäwäksi 4 kt. 15 p.ää Vankeudessa ja menettämään kansa laisluottamuksensa 3 Vuodeksi päälle rangaistusajan, minkä ohessa tuo mittu welwoitettiin ilmiantajalle mak samaan takaisin anastamansa rahat ja korvaamaan oikeudenkäyntikustan. nukset. Tuomittu, joka ilmoitti tyy- tyvänsä päätökseen, passitettiin lää ninvankilaan. Irtolainen Kaarlo Emil Lindroosin, Kiukaisten kappelin Köylypolven ky lästä, joka torppari Juho Krannilan asunnosta Nakkilan pitäjään kuulu valta osalta Lattomeren takomasta tämän asunnosta oli anastanut 95 mkan arvoisen kultasormuksen, 4 mkan arvoisen suvittakin, 9 mkan armoiset naisen pieksut, 2 mkan hin taiset saappaat ja 10 mk. rahaa, joita ei ole takaisin saatu, katsoi kihl'.kun- nanoikeus eilen Vikapääksi 3:s keriai- sesta Varkaudesta 2 Vuodeksi kuri> tushuonerangaistukseen, sekä sitäpaitsi menettämään kansalaisluottamuksensa määräajaksi päälle rangaistusajan. Mutta kun Lindroos Porin kaupun gin raastuvanoikeuden päätöksellä t. k. 2 päimältä myös oli pidetty wi 'a- päänä niinikään 3 :s kertaisesta var kaudesta samoin 2 Vlvden kuritus' huonerangaistukseen, tuomittiin L. kaikesta kerrassaan pidettäväksi 3 vuotta kuritushuoneessa ja menettä mään kansalaisluottamuksensa 6 vuo deksi päälle rangaistusajan. Asia alistettiin Turun hovioikeuden tut- kittavakfl; tuomittu passitettiin lää ninvankilaan. ^ RaiSkanSjnttn. Raiskauk sesta syytettiin Ulvilan y. m. kun tain käräjien välikäräjillä eilen irto laista Mosunderia, joka on ilmi annettu Nakkilan pitäjän Lammais- ten kylässä viime heinäk. 5 päivän illalla mäkisten maanneen erään, oikeudessa nimeltään mainitun mäli- tupalaisen tyttären. Juttu lykättiin käräjäkunnon varsinaisten syySkärä- jien K.teen istuntopäivään lisäselvi tystä varten. - Pahoinpiteltzstä tnomittu. Joutolainen, työmiehenpoika Frans Millehard Renvall Ulvilan pitäjään kuuluvasta Toejoen yhdySkunnasto, joka viime kesäkuun 23 päivän illalla Mutta äskeiset hallat, jotka ovat kautta maan uhanneet maamiehiä perikadolla, ovat kiihottaneet minua kin lausumaan painavan sanani. Ileensä ovat harkitsevat maanmil- jelijät jo kauan olleet selvillä siitö, että luonto se on, joka määrää kus sakin maassa elinkeinot. Ja ennen kaikkia me suomalaiset kokemuksista tunnemme, kuinka ankara koulumes tari tuo luonto on. Oa sanottu, että nykyisin on murrosaika Suo men maanviljelyksessä; ja onhan h a vaittavissa kuinka viimeisinä aikoina ovat vavhoillisuuS ja uudistuspy- rinnöt törmänneet maanviljelyksen ja karjanhoidon aloilla yhteen. On niinikään huomattamissa, että van hoillisuus tässä kilpailussa jää ala kynteen. Uudet Viljelystavat uusine koneineen Voittamat wuosi Vuodelta uusia aloja Vanhoillisuudesta huoli matta. Ensin tulivat kylvöheinät käytäntöön hevosille talliin. Isän niltä varkain Vietiin niitä ensimältä navettaan lehmille. Muosi vuodelta lisääntyy niitten isäntien luku, jotka ymmärtävät, että navetta se sitten kin on joka kylvöheinät paraiten pal kitsee. MiljelysjärjeStelmä muuttuu pakos takin mähin erin wuorowiljelykseksi. Karjaa käytetään yhä yleisemmin ke sällä niityissä ja kylvöheinikoissa. oli sanotussa yhdyskunnassa takaa ajaen ja puukko hihaan kätkettynä puukolla lyönyt työmies FranS Häck- zellia oikean lantion yläpuolelle haa- wan, joka sittemmin oli parantunut haittaa jättämättä, tuomittiin eilen Ulvilan y. m. kuntain Välikäräjillä pahoinpitelystä erittäin raskauttamien asianhaarain ollessa, pidettäväksi 1 w. kuritushuoneessa, sekä ilmiantajalle suorittamaan korvauksena lääkärin ja sairashuonemaksuista 92 mk., työn- hukasta 62 mk., sekä kimusta ja sä rystä 50 mk. Tuomittu, joka pai kalla ilmoitti tyytymättömyytensä päätökseen, passitettiin heti läänin vankilaan. — Jäniksiä ta?awarikZoon otettiin toissapäivänä Porin torilla eräältä NaMan mieheltä kolme kap paletta. M>es saanee luon aikaisesta jäniksien ampumisesta lähemmin teh dä selvää oikeudessa. Näpistelyjä on tehty kau pungin öissä osassa toissayönä Troi- linkadun ja Etelälinjakadun varrella muutamissa taloissa. Eräaseenkin taloon olivst vorot murtautuneet alustaan, joSta olivat Vieneet ruo- katavcraa, kuten: voita, kananmunia y. m. Nämäkin näpistelyt lienemät pikkupoikien urotöitä, sillä poliisi on pidättänyt jo aikaisemmin sc:manta- paisista rikoksista 4 nuorukaista, jotka olivat näpistellset yhtä ja toista pientä Wwaraa kalaronnaSsa olevista Veneistä ja kauppiaiden pihoissa maalaisten rattailta. — Silakkamarkkinat kaupungin kalarannassa ovat olleet melkein koko kuluvan Viikon hyvin vilkkaat. Erit täinkin toissapäivänä oli suuri lai vasto luotolaisten kalaveneitL. Si- la !kain hinnat ovat vaihdelleet 2: 60 —3 mk. nelikolta. — Reposaaren satamassa oli eilen 2 höyry- ja 5 purjelaivaa. — Ui«awihkiäiset toimii Po rin uimaseura huomenna kio 12 päi vällä uudella uimalaitoksella. Vaih televasta ohjelmasta tulevat erittäin kin 200 mtr. rintauintikilpailu, nais ten ja miesten hyppykilpailut ja vesipallopeli kiinnittämään katselijoi den huomiota. Ohjelma lähemmin nähtävänä etusivulla. — 7V vinotta täyttää huomenna kirjaltaja Carl Hjalmar G alle. Hra G. on toiminut yl» 50 vuotta toimi nimi Satakunnan Kirjakauppa o-y:n kirjapainon palveluksessa ja on vielä varsin hyvissä voimissa. — „Lasknwirhe." Tässä taka vuosina saatiin kuulla sosialistein suusta mitä jyrisevimmät tuomiot ka,ke5ta urakkatyöstä. Sanottiin sil loin, että työläisille koittaa onnen päia-ät jos maan saadaan kaikki urak katyöt poistetuksi. Nyt on ainakin Firssan sosialistein taholta alkanut kuulua sellainen tunnustus, että hei dän ohjelmaansa on siinä kohden pääs syt pujahtamaan „pieni laskuvirhe". Ja se virhe on siinä, ettei saisi sen tään kunnan töitä sulkea pois urakka sopimusten piiristä, koska ?e päivä palkoilla teetettyinä tulevat tuntu vasti lisäämään sosialistien itsensä maklett -via kunnanveroja. Kun so sialistit heti alussa pidättivät itselleen oikeuden yksityisinä töyr-antajina teet tää työnsä sillä tavoll?, nnkä hal vemmaksi tulee, ja kun tähän nyt mielä l.sätään kunnan työt, niin ei tuon alussa mainitun kuritu?pykälän alaiseksi sitte enää jää muita kuin yk sityiset „por>narit", — janittähanon tällaisena sosialismin loistokautena niin vähän et>ä heitä e: äa tuskin viusii mainitakaan, joten sojial-Stien ohjelmaan tuke tehtäväksi tun rva muutos ennenkuin tuo „p'em l ..sku> virhr" tulee korj-tuffi Ja kun se on korjattu, ollaan jä^icen siinä mistä lähdettiinkin; toinen osa työväestöä vaatii vähästä työstä paljon palk ka?, niin kuin se on tehnyt jo ennen kuin sillä oli tuota virallista sosia listien nimeäkään. Toiset tcht.vat edelleenkin iehd; työtä paikkaansa vastaavan määrän, huolimatta siitö onko kysymyksessä urakkc- tai päivä palkka. Taitaa käydä lii?n v 'ikeaksi luoda maailm-an sellaisia oloj-7, joissa ahne ja laiska ihminen tuntisi itsensä täy^n tyytyväiseksi. Aletaan yhä yleisemmin tajuta kuinka peräti epävarmaa ja kannattama tonta pa'jas miljanviljklys tässä kylmässä ja karussa maassa on, sekä että maanw'ljelys meillä ei konnata ilman metsänhoitoa muuten kuin voi- maperäisen karjanhoidon rinnalla. Ahdestä hallayöstä kärsii maan viljelys, isännän kukkaro ja koko Suomen talous sanomattoman pal jon, mutta järkiperäiselle tuotannolle perustettu karjanhoito ei hallayöstä kärsi juuri yhtään mitään. Siis luonto ruoskii maanviljelijöitä asu- maan maita niin, e!tä tuotanto pe rustetaan karjanhoitoon s. o. karjan Voimaperäiseen ruokintaan sekä ke sällä että taimella. Kyllähän tätä on Vastustettu ja Vastustetaan, mutia Vastustajat murtaa luonto. Äskeiset hallat opettakoot taas maanmiehiä hämittämään huonot rottalehmät ja hyville lehmille anta maan runsaasti ruokaa. Seisovat, työn puutetta kituvat meijerit on saatava uudestaan käyntiin. Ja joS hyville, valituille lehmille ruve taan antamaan runsaasti ruokintaa sekä kesällä että talvella, mikä kyllä on mahdollista, niin totta totisesti meidän meijerien ei tarvitse enään ikinä seistä. Jos eivät miehet ymmärrä antaa karjalle hyvää ruokaa, niin yllytän ' IfmuMnmiito NuruökJ. ^ Eerikinkatu 3, Puh. 4S4. Omistajat: Howioik?udennotario Wäinö Knvi ja Honnoikeuden- — Ci kelwa»»nt loanAlaa». ..Toveri" Arthur Sivenius kävi viime lauantaina pyrkimässä Miipli rin lääninvankilaan suorittamaan KZnelle majesteettirikoksesta tnomittua 6 kuukauden vankeusrangaistusta, Taomion oli aiheuttanut hra Sive niuksen vastuulla ilmestymässä cm- mattilehdessä Satamatyömies julaist» artikkeli ..Eduskuntako narripeliä". Hra Siveniusta ei kuitenkaan otettu varkilaan vastaan, vaan neuvot tiin pyrkimään Hämeenlinnan läänin vankilaan. — Hämäläistä hitautta. Jo- kunen aika takaperin muuan Tampe reen läheisyydessä asuma hämäläinen ukko kävi eräässä Tampereen pan kissa nostamassa sinne tallettamistaan rahoista useita tuhansia markkoja. Kassaa hoitama neiti erehtyi r:hoja laskiessaan ja antoi ukolle 1,000 mark kaa liikaa. Kun pankm kassassa huo mattiin olevan tuhannen markan ma- jaus, niin ryhdyttiin tietenkin tutki maan, olisiko ehkä kyseessä kirjanpito- mirhe. Mirhettä etsittiin ncin vorin vnksn ajan, mutta ei vaan löydetty. Pankkineiti, joka oli koko ajon kovin onneton, muisti mihdoin mainitulle ukolle antaneensa radoja suurehkon määrän. Epäillen antaneensa ukolle kyseenalaiset 1,(XXZ markkaa liika?, neiti soitti vuhelimella ukolle, tiedus telen, kuinka paljon hän sai rahaa. — E-i ole mielä laskenut mitä, w2?tcsi ukko. Neidin pyynnöstä ukko laski kui tenkin pankista saamansa rahct, joi den joukossa kaivatut 1,000 markkaa kin olivat. Hämäläisen hitautta todistaa siis sekin seikka, ettei mainittu ukko mielä kahden viiton kuluttua ollut laskenut pankista nostamiaan rahoja. ^ "Ttzyrihikfi tnloo siviili awioliitto." Maanantaina saapui junalla Maasaan Laihialta eräs näöl tään 60-vustias ukko, mukanaan vä hän nuorempi maimoihminen. Aske leensa suuntasivat he suoraopSätö'po- liisilaitokselle, jossa heidät opastettiin poliisikomisariuksen puheille, koska heillä oli erittäin ..tähdellistä" asiaa. — ..Täälläkö niitä siviiliavioliittoja solmitohan?" — kysyi ukko. He dät ohjattiin nyt kaupungintalon vahti mestarin puheille, joka tällaiset asiat alulle panee. Vahtimestari selittää sitten, että heidän on aluksi annetta va haaste toisillensa, jolloin naima haluiset vilkaisevat ymmällä toisiinsa ja vielä saamat he kuulla, että naima kauppa sillä tavalla tehtäessä tulee maksamaan ainakin 10 mk. — „Tule vois!" — kuiskaa ukko ormshallensa ja niin sitä poistuttiin vähän sekavin tuutein. Portailla selitti ukko ..kul- lalleen", että „se tuloo niin tyyrihiksi, ettei se kannata." — Luulisi ehkä jo ku, että asia päättyi surullisesti, mutta nnn e: se kuitenkaan tapahtunut. ..Nuori pari" palasi kiireen kaupalla pikajunolla Laihialle, koska ..Loikian pappi vihkii halvemmalla". — W:sa. ArMni» k IzM. — Senranäytelmäkilpailn. Kuten muistettanee julkaisi kustannus- lii?e Arvi A. Karisto Hämeenlin nassa kevätkesällä kilpailun hyvien 1—2-näytelmisten seuranäytelmien ai- k osaamiseksi. — Palkintoina kilpai lussa jaetaan 1,000 mk; palkintolau takunta on kaunokirjailijaliiton valit sema. Kilpailuun aiotut näytelmät on lähetettävä ennen ensi syyskuun 1:stä päivää kilpailun toimeenpani jalle. ^ Unkarilainen lanlnknoro Gsomeen ensi kesänä. Buda- Dalordon-niminen. unkarilainen mies kuoro, jonka joh'ojana on Sztojano- viis Jerö, porvarikculun rehtori ja Pyhä". Tapanin kirkon soittokunnan johtaja, on päättänyt tulevana tol- vena antaa joukon konsertteja koti maassaan, kerätäkseen matkarahoja Suomen matkaa varten, jolle kuoro aikoo päästä tavalla taikka toisella lähtemään varmasti ensi kesänä. Tulomatkalla annetaan konsertteja W>en:ssä, Beclinissä ja Köpenhami» nassa ja sitten Suomessa kaikkiaan 10 konserttia m. m. Joensuussa, en- simä nen Hämeenlinnan laulujuhlilla. emäntiä kapinaan sellaista isännyyttä vastaan. Lopputulos: Hallanarka luonto saarnaa yhä maanviljelijöille tässä maassa sellaista oikeata oppia, että viijelyZtuotantomme on perustettava Voimaperäiseen karjanhoitoon. Lopuksi en moi Vaitiololla siwuut- taa erästä Sosialidemokraatin sala- kamalaa keikausta. Lehti, näet, miime tiistain n.Ssaan kertoo, arvattavasti Pohjanmaan mukaan, eräästä ilmi- antokirjelmästä, jonka jokin raukka on jättänyt Venäläisten topografiko- tilaitten pystyttämään torniin Ala- muudella lähellä Tuurin asemaa. K rjoituksensa otsikoksi asettaa lehti: „ 'Satakuntamainen' suometarlaisuuS elää" ja liittää loppuun seuraaman, Sosialidemokraotin mielestä kait ko vin sopivan pätkän: „Näin alas voi ainoastaan mus tin suometarlaisuuS ihmisen painaa. Kirjelmän sisältö on aivan samaa j"ta esim. täällä Porissa on „Sa- takuitta" suurlakosta aSti sosialidemo- krateiSta saarnannut joten ei ole ihme, zos kylvö olkaakin tuottaa noin sur keita hedelmiä." Niin toivottamaa kuin olisikin, että Satakuntaa luettaisiin myöskin Ala muudella, ei lehteämme kumminkaan sinne saakka mene. MitäI ihmettä Kuoro on toinen niistä kahdesta, joita pidetään Unkarin parhaimpina, ja kuuluu siihen ylioppilaita, insiröö- rejä, konttoristeja ja trään tehtaan palveluskuntaa, kaikkiaan 36 jäsentä. Nansallisteatterm ohjel misto ensi näytäntökaudella. Näytäntökausi alotetaan, kuten jo kolme muotia tapana on ollut, koti maisella ensimiikolla. Sitten tulee esitettäväksi Ibsenin Nuorten liitti-, jonka viime esityksestä lie nee jo kulunut noin 20 vuotta. Näytäntökaudella tullaan ksittä- mään seuraavat kotimaiset uutuudet: Anna Serkoila, Maila Tal- wion. Pääosan esittää rouwa Iida Aolberg. Kunnian vuoksi, Kaarlo Aatran, myöskin aivan uusi näytelmä. Leo Tolstoin Anna Karenina, rva Hanna Kunnak sen muodostamana. Kuolema, j?nka Arwd Järnefelt muodostaa uudelleen ja Me tulee ehkä uusi nim'kin. Sitäpaitsi tuli-e ehkä jokin muukin uutuus Arw>.d Järnefelt iltä esitettäväksi. Tunnettujen ulkolaisten kirjailijain näytelmistä esitetään: Kuuluisa M e- renja lemmen aallot. Das Konzert, Bohrin näytelmö, jossa pääosan esittänee johtaja Lindfors. Sbakespearen näytelmistä tullaan esittämään: Kesäyön unelma, Antonius ja Kleopatra, sekä Cariolanus. Sitäpaitsi esitettänee Schrbm Lasillinen mettä, Henry Bataillen Tuhma neitsyt, Bacconin Papa eccel« lenza y. m. Johtaja Adolf Lindfors ja rouva I da Aalberg tulevat esiintymään näytäntökauden kuluessa useissa muissakin pääosissa. lLvÄ-LttMgsk. » Ohjesäännöt seurakuntain Warojen hoidosta. Kun muuta mista arkkihiippakunnan seurakun nista ei mielä ole tuomiokapitulin vahvistettavaksi lähetetty kirkollis kokouksen hyväksymäin perusreiden mukaan laadittuja sääntöjä siitä, millä tavoin kirkon ja seurakunnan vorat ovat hallittavat ja kasvullisiksi saa tettavat, on tuomiokapituli kiertokir jeessä kehottanut asianomaista papis toa pitämään huolta siitä, että tuo miokapitulin ennen antamaa määrä ystä puheenaolevan sääntöjen laati misesta ja tuomiokapitulille lähettä misestä ensi tilassa noudatetaan. — Rauma» kaupungin kan- sakoulnjen tarkastajaksi on kol mesta hakijasta valittu harjoituskou- luncpettasa Aug. Huttunen, Rau malta. — Huittisten kansanvpiStou johtajskfi valittiin eilen illalla maisteri Sakari Loimaranta Huitti sista ja agronoomiopettajaksi K. A. Raunio Ilmajoen kansanopistosta. Paitsi valittua olivat virkaa ha keneet opettaja Eetu Kyyrö, ylioppi las Eino Parmanen, maisteri O. H. Petäjistä, ylioppilas Paavo Korpi nen, fil. kand. Matti Rimpiläinen, opettaja A. B. Halme, maisteri Lauri Ahtola, maist. Heino Aulanko, fil. kand. Kyösti Kaukovalta, maisteri Wäinö M ilmi-ooara, mcnSt. Hj. Tu kiainen ja ehdouo, että ensimäiseksi vuudeksi saa virkavapautta, moist. Mikko Erich sekä lisäksi kolme henki löä, jotka eivät ole tahtoneet ni meään julkisuudessa mainittavaksi. Agronoomicpettajan tointa olivat, paitsi valittua, hakeneet agronoomit O^k. Salo, Hj. Helenivs, Hannes Jiola, Tuure Toivanen, A W, N. Mölse, Matti Näppärä, H. I, Linna sekä eräs, joka ei ole tahtonut ni meään mainittavaksi. Satakunnalla näin ollen on tuon kurjan ilmiantokirjelmän kanssa teke mistä. Mutta Sosial'demokrac.ttj ei tosi seikoista väittäkään. Se ..tcdistaa" peldllä fraaseilla mitä hyvänsä. Jos joku tekee verityön, on se lehden mielestä ..kalmariinin" syy; jos joku tekee muun alhaisen teon, on se taas- kin ..suomettarelaisten" syy. Näin tankataan yhtä ja samaa, kunnes, kuten Göthe sanoo, yhäti kerratut puheenparret luutuvat lopulta vaka umukseksi ja tylsyttämät kokonaan hawaitsemiskywyn. Siksipä lehti uskaltaakin tuollaisia katalia salaviittauksia ladella. Kyllä siellä leirissä uhotaan kuinka paksua pajunköyttä toimittajat maan ikinä näkevät hyvälsi syöttää. Mutta kuinka kauan? Jussi. ^7 Ehtiihä sitä oamullakiu. Pari savolaista lotj^miestä on Uu raassa. Toinen huomio menäläisten sotalaivojen valonheittäjien välkettä taivaalla ja sanoo toverilleen: — Puavo, käyhän kahtoon, ku ra- keettia luSkoovat. Paavo loikoilee vaan loijallaan ja päätään kääntämättä vastaa verkal leen: — Enpä lehtoo; kahonpahau oa- mulla!