Nro 297 (151) — 1910 KESKISUOMI Torstaina joulukuun 29 pmä il. s. pippuria, kaneelia, kardemummaa, inkifäariä, mus kottia, neilikoita, kokonaisina sekä hienonnettuina. | Etikkaa, vaniljaa, luvakkoa, manteleita, ruusu- majoja y.m. Hl WÄWW>I. >->tors ..orw*S*löe «-PeruatU8lailll»- s^ornanmia ^an-puolueen PUDLUEKANSUA Heliuigu »a, K*aarminkadun23s«a, Pii^öiaa 'ulosta, on avoinna arki- pa: rma 10—3 Puhelin 64 29. - P j )I j»*>ht*erin kotipuhelin 68 66 Koski -Suomen puhelimet: Toimitus 9. Konttori Kirjapaino 1212. Kuollut. Murheella ilmoitin ett! ▼aimoni, talon eminta lii piremmtn aikaa eairastettnaan nak it ai r»nh*lli*e»»i kuolon aneen Joaln- ptiTinft kello 8 aamulla elettyiin tulla KO Tuotta. JUmme kaipaa maan mink, tytir, rkrj ja niiden lap- •et enkä sisar, ynnä aakolaieet ja tut tavat. Otto Leinonen. Hf>ng. lanlak. Tirsi 87, Ylmy 8 —4. 4641 1-1 3lmoitus. Keski -Suomen Taideseuran toi- meensaattamista harrastavat kan salaiset pyydetään kokoontumaan Jyväskylää kunnall stalolle lauvan- taina jouluk. 31 p. 1910 kello 11 a.p. neuvottelemaan ja päättämään yrityksen toteuttamisesta. Ennen tätä kokousta ja kokoustilaisuudea- sakin sopii kirjoittautua Taid seu-1 ran jäseneksi. 4648 i—i Ilmoituksia. Saamen Yhdys-PaDkki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 38,000,000, maksa» korkoa O. Talletustilillä muuttuvalla korolla, ja «varttuvalla tilillä, aekä 3-. Juoksevalla tilillä olevilta pääo mista. Jyväskylää Haarakonttori. 1T« 117—0 •• »» Jyväskylän "pankin taueuiskorko v. 1910 tulee olemaan Korko lasketaan kuukauden 1;atS ja lttota p:stä. Johtokunnan puolesta: H. F. Flandar. »22 67 -0 toimeenpanee Töysän Hevosjalos- tus yhd stys tammikuun 9 p:nä Ponnejärvellä. Sisäänkirjoitua toi mitetaan n. s. talolla kello 10 a.p. Huom. I palk. komea pokaali. Ajo- jaa päätyttyä on iltamat n. s. ta lolla alkaen kello kello 7 i p. Toimikunta. 4QI7 1-1 im WM »WW. Wd*V ] annetaan lapsille 5 p. alkaen nyt joululuvan aikana. Ilmoitukset vastaanottaa ennen t&m&n vuode a loppua myöskin te- Monissa. ta M DU. r n 1—1 Jyväskylänä jonlak. 29 p:nä. tfitritfn—Sistötkn [onDiöoiiniiini. ii. Sc seutu, iota anottu kanaaiareitti tulisi ixtlteelpmaan, ei Mielii nvfiiäan ole rikas teollisnnslaitoksisc i, muita suurteollisuuden kehittymisen m.ili* dollisnus siellä on kumminkin totis* t:tru. Seudun runsaiden järmimal- mimarastojen käyttäminen. jo'a pi temmän cifaa harjoitettiin Sourun rautaruukilla Karttnlassa, on tosin nyt, kuten useimmissa muissakin f3* manlaatu'sissa laitoksissa maassam me. keskeytynyt. Mutta sen sijaan on kehittynyt melkoinen sahausliike Jismeden asemalta ja sahausivalmi-L- teiden Mienti sieltä ulkomaille Kotkan ja Haminan kautta. Tämä liikkeen haara, jcnka kannattamaisuus peru» tuu siilien, että hienompir,litraisen puuiamaran uittaminen alas koko Päijänteen »vesistön ja Kyminjoen pituudelta on hankalaa ja uppoa- misprosentin suuruuden Muokst »vä- hsmman kannattamaa, lupaa uioiul- le kanawareitille paljon fuljetetta- maa, kovka mainitun reitin kautta Keiteleen, Honnemeden ja Vesannon »vesistöjen rantamat tulisin at ole- maan sille aiman yhtä läheisiä raaka- aineen saantipaikkoja, kuin nyt omit Jismeden, Nilakan ja Pielameden MesiStön rantamat. Samalla tawoin tulisi laajenemaan se aiue, ioöto Karttulan SyMänniemessä ja Jis meden asemalla sijaitsemat ritnnarul- latcbtaat keräämät raaka-aineensa koi.vupuuta, ja kun tätä tamaraa ei M&ida ollenkaan kuljettaa uittamalla, maan ainoastaan kuorma-aluksissa, olisi erittäinkin sille tarpeen laajen- netiu saantialue Keiteleen, Konneme- den ja kesannon wesistöjen laiivalul- kuiden järmien rannoilla. Sitäpa:tse tulisi Malmis tawara ainatin Sy- ii'äimiemcii tehtaalta sulanmeiien ai kana juureksi osaksi kuljetettmvaksi nyt anottua kanawatietä Suolahden rautatieasemalle, koska rahti sieltä vientisatamiin Hankoon ja Helsinkiin tulisi halmemmaksi kuin Jismeden asemalta. Tekeillä on toimikunnan tiedon .»ulaan kaksi uutta rUjimraU latehDasn Keitelejärmen rannoilla, jotka tehtaa: tietysti myös tulisimat käyttämään anottuja kanania sekä raaka-aineen tuontia Marten että malmisteiden kuljetusta Marten Kei sarikuntaan. Keiteleen »vesistön seuduissa on ny» kyään suurin tehdaslaitos Äenekos- ken Osakeyhtiön omistama paperiteh- das ja puuhiomo ja tulisi näiden sekä saman yhtiön omistaman sahan ja s am 'öjc. seudussa olemien useiden sa halaitosten ostoalue anotun kanama- reitin kautta laajenemaan samassa määrässä kuin edellä on sanottu Jis» meden sahalaitoksista. Tunnettuahan on, että Keski-Suomen metsät tois- täiseksi mielä owat maanmie par» haimpia ja että tuottamimma: teolli suuslaitokset maassamme yleensä o- ivat olleet ne, jotka owat perustunee: puutamaran käyttämiseen raaka- aineena. Mutta täydessä määrässä tuottamaksi woi tämä arwo!as kc>.n» iallisomaisuus käydä Masta sitten luin ilmestyy suurempaa kilpailua ostajien kesken eri haaroilta ja lyydyttäioiä myyntimahdollisuuksia muullekin puutamaralle kuin mtio- kelpoisille täysimittaisille tulipuille. Tämä koskee myös Keski-Suomen amaroita ja armokkaita kruununmet- |iä, joita r.ksistään Viitasaaren hoito alueessa, kysymyksenä oleman kana- mareitin ulottumilla löytyy 41,777 hehtaaria ja siinä laskettuna 422.204 sahapuuta. 604,868 hirrenainetta, mutta myös taMaton paljous koimu- ja miallisia haMupuita. Myös Saati- järmen ja Iisalmen hoitoalueiden meisänmyyntisuhteisiin tulisi anottu kanalvareitti »vaikuttamaan edullises- ti. ainakin osittain. Anottujen kaaa- Wien rakentamisessa jo Möisi tulla kysymykseen kruunun omien metsä- war?jsn käyttäminen, ja kanamien p.'almistuilua helpottuisi kruunun- tKoifivia kertymien rautatien halko marastojen kuljetus Suolahden tai Iisui>.den asemille. Puuhiomolta ja paperitehtaita ei puheenaolemassa seudussa toistaiseksi löydy muita kuin edelläniainittu Äänekosken osake- yhtiön, jonne raaka-aine kerätään Keiteleen ja Saarijärven »vesistöjen Maisin.-, ja josta malmis tamara me- nee Mientisatamiin Länsi-Tuomen rautatieratojen kautta. Rautalani- Niin. Wesannon ja Jismeden mesis- tojen jeuduista ei mainittu tehdas nykyään Moi saada raaka-ainetta uit- kamallakaan, koska tämä Mesistö nh- tnn Keiteleen Mesistöön Masta kauka- na alapuolella Äänekoskea. Anottu kanamareitti amaisi sille mahdollistui- den tuottaa kuusipropsia PielaMeden seudusta saakka ja lisäisi sitäpaitsi mahdollisuutta uusien samanlaisten laitosten syntymiseen, jotka raaka- aiietiansa kuljettaisimat kanamateii- se. Myöskin Malmiin tamaran mienti Keisarikuntaan, joka on Suomen pa- perimässä- ja puuteollisuuden tärkeä nlyyntialue, tulisi tietenkin sulan me» oen aikana tapahtumaan Keiteleen seudusta kar.amateitse Jismeden ase- malle, jo^ta rautatierahti Pieta- ri .ii: ON paljon halmempi kuin Suolahdesta. Tämäkin teollisuu- den 'daara. joka maassamme on wu»s! »vuodelta kehittynyt yhä suurempaan merkitykseen, lupea siis puheena olemille kanamille kulje- tettaivaa tamaraa molempiin suun- tiin. Mitä reitin lähettymillä olemiin ivesipulouksiin tulee, jotka moisiivat l fel;\)uta teollisuuslaitoksia käyttä- i iiiään, on niitä suurikin joutko pie- nenipiä, mutta erityistä mainitse- mistä ansaitsemat Maan Wiitasaa^ rella olema Hilmonkoski, jossa m:na ^ 1908 toimineen rautatiekomil^an toi- .ueenpanenian tutkimuksen mukaan on 2718 hyödyllistä hemosmounaa, Huopauaukoski, samassa pitäjässä, jot'sa saman tutkimuksen mukaan on 7G>>,8 hyödyllistä hemoSMoimaa, Käruäkosli, 855 hyödyllistä helvos- ivoiniaa, ja Äyskoski Karttulassa, 600 hemosmoimaa, kaikki laskettuina »'.atalan meden aikana. Puheena oleman seudun niaanlvil- jelysolct owat sellaisia, että täytyy oiaksua niiden takaalvan anotulle kanalvareitille liikennetuloja. Edellä- mainitun rautatiekomitean keräämän tilaston mukaan teki allamainituissa kunnissa sadon määrä henkilöä kohti, ruisarmoksi laskettuna, ja karjanlu- ku. henkilöitä kohti nautayksiköiksi laskettuna, sekä MoinMiennin ynnä kuntaan tuotujen Mäkirehujen n'.ää- rä lilo^rammoissa (1006): «unta Pinta-ala WSMu?u N-ut-»karja. Wotta WSNr«huIa Sa^on »»Sr» tm' 81.11.07. Rautalampi SManto Viitasaari pongtnkangaS H->n'asalmt Suonenjolt Karttula Pielaivest Keitele Kimtjärmi Pihtipudas vaatiiärmi Laukaa 1162» 829,6 129<»,4 288,9 662,9 SSft.2 777,8 1663,0 46«,7 1264,2 1087,7 868,1 #17,1 11799 8"68 10071 2425 6750 7^66 9401 10518 4f5i 5>J15 5091 11175 11917 henkilö» »ohi 1,03 0,86 (,87 0,W 1,12 0,78 1,01 0,98 1,05 0,77 0 64 149 0,71 wiety kg- 8 25 6 78171 76642 221()0 19 250 70100 IMZZ', 22 697 85431 550u 60181 2241n5 89272 tuotu kg 83200 10 500 10000 56180 62X20 485 25 76840 2000 28110 60.00 mi4?ts>'öiSsä henlei tohti hl- 7,81 6,*6 4 ,61 2, O (•>,:< 9 4 ,15 5,99 8,97 5,81 S,"6 4 ,48 1C,08 4 48 Kaikki puheena olewat kunnat tar- mitsemat yli oman tuotantonta mii- ja^aineita, muutamat hyminkin suu- reSsa määrässä. Kun kuluttajat ny- kyään ostamat näitä melkein poik- keuksetta jauhojen ja ryynien muo- dossa. zoiden myynnissä eri kaupun- Ii *it tukkuliikkeet kilpailemat keske nänsä, on otaksuttamaa, että mainit- tua tamaraa tulisi anotuilla kanaivil- la kulkemaan kumpaankin suuntaan. Sama on myöskin mäkirehujen laita, joita muutamat ylläluetelliiista kun- uivia jo käyttämät sangen huomalta- massa määrässä, kun sitämastoin loi sissa näiden aineiden käytäntö kar- janruokinnan apuaineena on loielä aiivan kehittymätön. Että erotus täs- su suhteessa ei riipu suuremmasta tai »oähäisemmästä kotoisen rehun- elämään tulisi Maikuttamaan Iaima- kiiUuyhteys idästä länteen ja lännes- tä itään, jonka kautta amautuisi mahdollisuus sekä ostaa miljaa ja karjanhoidon apuaineita mistäpäin hahr-i'.n:nalla on säätämisiä että myydä karjanhoitotuotteita sinnepäin niisiä hintasuhteet tekemät sen edul lisimmaksi. Voinmiennistäkin, jossa kotimaisia markkinoita etsimän maa- tiaisiooin myynti mielä on tärkeänä, jii^a tärlelmpänäkin puolena useissa puheenaolclvissa kunnissa, tulisi sn- lan »veden aikana osa kulkemaan anottua lanamatietä pitkin. — Tä-'ä järmiriklaassa seudussa on kaikkialla myös kalastuksella tärkeä merkityk- sensä niautolouden simuhaarana, ja on kalansaalis ainakin paikottain niin runsas, et!a kalastuksen tuottei- nen. Meidän on taas saatama sellai-^ nen touslunta, joka yhtä armokkaasti ja par.iamasti puolustaa maan ja kansan oikeuksia kuin edellisetkin. Ja suaiaiua se silla tomalla, että sitä eduskuntaa on äänestänyt vuhumaan puolestaan maan sadat tuhannet aa- nimaliaijet kansalaiset. Siis maaliin on lokaisen äänimaltaisen mentälnu. jan makaivan luonteen Umoksi ei tällä ker:aa tapahdu mitään maali- kiihotu-öu. Jokaisen on itsestään y.nmärretlämä kansalaismclmollijuu- tensa. Nuorsuomalaiset äänestämät oman puolueensa listoja. Tämän maalipii-! rin nuorsuomalaisten maaliliiUo on' julkaistuna lehtemme tämän nun.e- ron miime simulla. ^iutiu pitäköön nuorsuomalainen äänestäjä kunnianaan koettaa saada muitakin äänestämään omia listo- jamme puhumalla nuorsuonialaisen ohjelman puolesta. £ui ohjelman ensimäinen tunnus sana on perustuslakiemme loukkaa- niattomuus. Siis Maaleihin sankoin parmin mentäköön! MW pjiiesii M. G. Oksalan Herrain pukimossa. kasmatuksen määrästä, osonaa mer- > den myyntikin ulkopuolelle seutua on tailu selmästi, ja niinmuodaiu on ^ mahdollinen. Niinpä on rautatiekö- odotettamaa, että kanama tutisi »vai- ^ nuteaUe ilmoitettu, että viitasaarel ta miehin M. 1906 kaloja 71650 f.v pihtiputaalta muikkuja 30,000 kz ja muiiunmäiiä 2,000 kg, Pielamedelta 15.000 kg kaloja ja Karttulasta ka- loja 11,000 markan armosta. Kun na-uu.ii tuotteiden parhaat myyntipai- lat lienemät osittain Tampere, Ha- meenlmna ja Helsinki, osittain K no- ^>io ja Äiipuri, tulisi myöskin näitä tuotteita kuljetettamaksi kanamatietä kumpaankin suuntaan, ja »voisi tämä irien'.-. sekä Keiteleen että Rautalam- mii:, kesannon ja JisMeden mesis- icjen seuduista Mielä nykyisestään paljon suurentua. kutiamaan kehittämästi tähän tär- keään kohtaan karjanhoidossa. Aiivan mahäinen on mielä puheenaole»vissa kunnissa tekolannoitusaineiden käy- tär.tö, ja näitä moitaisiin, samoinkuin »väkirehujakin, sa-ada halmemmalla leivitetyiksi seutuun, jos olisi olemas- sa semmoinen kauttakulkutie. jonka anottu kanamareitti muodostaisi. Kun muistetaan, että kaikissa puhee- na oietuissa kunnissa juuri karjan hoito täyttää sen Majauksen, jota mä- hailien miljankasmatus maaumiljeli- jen taloudessa merkitsee, niin helposti kaiitettämää on, kuinka kaikinpuolin elähyttäioästt seudun taloudelliseen * ifdilididy.ULl itiini * iUlläid. Kenraali uweruööri toaatii w.t. proiaraattvlta rrotctt»watst. Kuten tiedetään, Maati kenraaliku- »vernööri äskettäin jäljennöksen kai- tist i niistä lausunnoista, joita m. t. prokuraattori esittelijäsrhteeri I. Sa^ p-onms on tehnyt ja antanut senaa- tui talousosastossa lainmastaisten päätösten johdosta. Tämä toimenpi de pani armelemaan, ettei kenraaliku- Mernööti ollut tyytymäinen »v.t. pro- kuraattorin toimintaan. Mitnii Pietarista on „H:l>ladetil- le' ilmotettu, on kenraalikmvernööri nyj-.emniin tehnyt korkeimpaan paik- kaan alistuksen, että esitteliiäsihtceri Samonius erotettaisiin sekä m.t. pro- kuraattorin Mirasta että senaatin oikeusosac'ton esittelijäsihteerin mi- lasta. «jklis liimmsii. Korkeimmassa paikassa on wah- mistetiu ioaltiopäimien ehdotus arm. asetukseksi, 'oka koskee u / l2 1894 an netun arm. asetuksen koiramerosta ensi pykälän muuttamisest-a. Ammattien tarkastajien eläkkeet. Korkeimmassa paikassa on wah- mislenu asetus eräiden säännösten munaamisesta 4 /i 1W6 annetussa arm. asetuksessa eläkkeen myöntämi-- sestä ammattien tarkastajille Suo messa. RiiiiM nMnsmilli. i Raileiden muutos- ja järjestely- ii'itä Marten Tampereen asemalla on rautatiehallitus «pyytänyt ienaaulta 25,000 mk., johon summaan mainit- tnjen töiden kustannusten on armici- tu nouseman. Sontii IMMO» DtDiliiS' Eduskunnan anomus jätetty huo- mioon ottamatta. Kuten tiedetään, teki eduskunta tovfcinipaan paikkaan alamaisen ar.o= mukien, että ehdotus Suomen luotsi- laitoksen menäläistyttämisestä lälet- rciftin perustuslain wastaisena ja muutoinkin turmiollisena sikseen, korkeimmassa paikassa on tämä ano^ mns iätcilt) huomioon ottamatta. Ensi tammikuun 2 ja S päimänä saa taas kansamme astua maali- uurnien ääreen. Jokaiselle yleisiä asioita seurc-nneelle on asema kyllin selmä. io'.ta meidän ei tarmitse tällä kertaa monta sanoa tuhlata sitä sel- mittaäksemme. Miime syyskuussa kutsuttiin eduskunta, joka äsken tou- kokuun lopulla oli hajaantunut, yli- määräisille lvaltiopäimille aniamaan ..lausuntoa" Wenäjän ministerinen- mvston kahdesta lakiehdotuksesta: sotilasmiljoonain suorittamisesta ja Wenäjän alamaisten oikeuksista Suo- messa. Koska perustuslakiemme mu- kaan eduskunnalla on eittämätön oi keus päättää eikä suinkaan lausunto- ja antaa — tätä jälkimäistä tapaa eimät perustuslakimme tunne ensin- kään -- kaikista sille annetuista, maan ja kansan etua ja oikeuksia koskeloista asioista, niin kieltäytyi eduskunta jyrkästi noudattamasta Aenäjän wirkawallan sille antamaa käskyä. Eduskunta ei ryhtynyt noita lakiehdotuksia käsittelemään. Siitä seurasi taas eduskunnan hajoitus ja uudet waalit määrättiin toimitetta- Miksi ensi tammikuun 2 ia 3 päi» mäuu. Diämä »vaalit ne nyt omat edes- säninie. Venäjän mirkamalta tahtoo uumuttaa Suomen kansan yhä uu- distumilla maaleilla. Ja sicien jos maaliin osaaottamiden lukumäärä olisi pieni, se huutaisi koko maail- malle: »tästä nyt näette, miten Suomi on mälinpitämätn. Se ei ji'tufiau Mastusta Menäjän sille ai- komaa uutta maltiollista asemaa". Juuri tämän »vuoksi on meidän nytkin mentämä lukuisasti Maalei- h in, mentämä miehissä ja naisissa. Meidän tm siten osotettama Venäjän mirkamallalle ja koko maailmalle, et- ta me emme ole MälinpUäinättoiirä perustuslakiemme loukkaamisesta ja kansallisen elämämme hämittämises- tä. Äte taistelemme miimeiseen het- keen asti kaikilla mahdollisilla lain meille antamilla aseilla. Ja paras ase taas tällä kertaa on maalilippu. Se kourassaan käy Suo- inen kansalainen ryhdikkäänä maali- uurnalle ja samalla merkitsee masta- lauseensa sortajien toimenpiteitä »rastaan. Kansallinen olemassaolomme on enemmän uhattu kuin koskaan en- WcÄiiisli>lliimst«imili>il«il>i. Wenäjä» hallitus nedustelee ympäri Menäjän virkamiehiä Suomeen. Tiistain Njetsh nrjoittaa: Kiiemiläisten lehtien mukaan on Kijemin koulupiirin tarkastaja \a\)tU tänyt piirissään oletville oppilaitot- sille seuraaman kiertokirjeen: xoska on »välttämätöntä saada tarkka tieto loisella puolen niistä luomataijista, lotka cmat kansamvalistusministe- tlön palmeluksessa ja toisella puolen ni-stä kansamvalistusministeriön a- iäisinä palmelelvista ivenäläisi<>:ä, ioita tai laivat suomen- ja ruotsin!iei> tä, pyydän, että minulle tämän luun 11 päiiväksi lähetetään kaksi luetteloa, toinen niistä Suomen kansalaisista, jotka palmelemat mainitun ministe riön alaisina ja toinen niistä Menä- Iäisistä, jotka eimät ole Suomen ka,:- salaisia, mutta jotka taitamat suo- i.ien- ja ruotsinkieltä. Kulkulaitosministcriö on kaakkois- Uu ratojen hallitukselle lähettänyt kiireellisen tiedustelun siitä, onbo sen palmeluksessa suomalaisia ja suomen- ja ruoisinkielentaitoisia Menäläisiä mirkamiehiä. Toisessa kiireellisessä tiedustelussa on kulkulaitosministeriö edelleen ky- sellr.t. onko kaakkoisilla radoilla sel- laisia suomen- ja ruotsinkieltä taita mia menäläisiä, jotka olisi.vat haluk- laita siirtymään Suomen rantateit- ten palvelukseen korkeampaa palkkaa Mastaan. Tietenkin on tällaisia tiedusteluja tehty muuallakin. !it> j« «MtmM MM> tili» ««imliGMS Xlii 1912. Senaatin käskettyä tie- ja »vesira^ kennu^ten ylihallitusta malims'a- maan ia senaattiin ennen t.f. 15 päi- nuiä jnitcimään ehdotuksensa m:n 1!<12 makiuaiseksi ja ylimääräiseksi ineiiosäännökii. on ylihallitus nyt- teiiliiiin senaattiin jättänyt maini tun ^l-,dotulsensa. Lakinaisessa menosaäntöchdotuk- ieöia oinat palkkaukset korotetut likt- määrin niihin määriin, joiluit ne o- mat korotetut uudessa, piakkoin se- naattiin jätättämässä palfkausiään- töehdotutsessa. Tarme- ja muokrara- ! ^'^nclle. mi i ;c-iuni on niinikään ehdotettu pie- Q »'.'?u talciuRvta pakouettu käyttämään paljon aikaa niihin malinistclutoihiu, jo:ka palo- a».uy'.)distyksia koskttvan lain moi- maan astuminen on aiheuttanut sekä lausuntojen antamiseen uusisi a sään- .oeyooliitiista, jonta muoksi hän ei ^le montut tanätaän muonna itse ot- »aa usaa mirauisiin kerlomntjilnsa tuuiumicn liiastotauluien laatirnt- jceu janiasse. määrin kuin liiä ennen. Tästä joytuu, että hän on iaskuapu- laisten palktautseen ynna muihin mäutämättömiin menoihin käyttänyt cntista enemmän Maroja, joten ma- tuuluslarkastajan fcfalaifiia menoi- niyonnelty 2,000 mkn maarära- na ei tänä muonna läheskään riitä maksuihin, jotka todennäköisesti nou- semat noin o,lK)0 m kaan. Iliain ol- len pyytiä Makuutuslarkastaja mai- nitun määrärahan lisäykseksi mk. nostettamaksi Uudenmaan läa- niiuahastosta. Tämän ohella on »vakuutu'<!arka:-- ;aja pyytäuy: hänelle juoritcuaivafsi elokuun alusta tähän asti loimitta- mistään nnrkamarkoista yhteensä o7(i mk. 60 p. — iBcnajän miuisteriueumosto ja Suomea taloudelliset olot. Liime marrask. 10 pnä ilmoitti kenraaliku- wttill.öri jenaatille Venäjän m in is- lcrineumoslon puheenjohtajan kuiso- l-een mä!l'.aulällömäkst, eitä uunisie- rineumostcn jäsenet huolellisesti saa- na: iutus:ua keisarikunnan taloudel- lisiin ja ralia-asioihin ja että tätä tar katusta Marten ministerinemvostol- le kuukausiltain jätetään yhoi^tett-)- jä tilastollisia tietoja erinauista ta loutta ja rahatilaa koskemisia asi- vista seka että, siiben nähden, eitä toukok. 20 pnä 1U08 mah.visletun munsterincumoslon ohjesäännön no- jalla neumoston pälemyys^iiriin tuulmrat niyoskln Suomen Ualtintoa koskemat asiat maltiosihteeri S:oly- pin on pitänyt hyödyllisenä, eitä sel- laisia ticioja „Suomen maanäären" taloudesta ja raha-asioista annetaan minisrerineumostolle. Kenraaliku- mernööri kehotti sentähden senaattia liarkitsemaan kysymystä ja ilmoitta- dänclle, mitä tietoja ,.maan- ja raha -ai!L >s:a nemoiä lisäyksiä. KanaMan nlläpi- j ixJi^itaiiiiu kuukausittain lähctiäi mi- ickuslannukict on ehdotettu kororet- nisterineuMostolle. tamaksi 702,000 mksta 750.000 mail-' ^yttemn„n on kenraalrkmoernoori ! senaatille lähettamasiaan tirjelmas- Vuoden 1012 ylimääräiseen m-. M» .kiirehtänyt sanotun asian käsitle- ncarivioon on ehdotettu olettamaksi s^nraalvat iuäärärahat: Suupohjan rautatierakeniinslnön ioppuui.saatmmiseksi 4,200,>>00 nik. Siinä tapauksessa, että t'.,öt Sa. monlinnan—Pieksämäen cafcalla aio- telaan syksyllä 1911, on »v:ksi 1912 cliCotettu sitä Marten 5,000,0»)(J mk. Mahdollisia rautatictuikimuksia >»arten 50,000 mk. Lapuanjoen perkaustyöhön on ma- rat tähän asti otettu määrärahana ii-esipträioitu maitten knimattamise?- si. josta m. 1911 tarkoitukseen käy- lettäiväksi on ehdotettu 300.000 mk. Ku» tämän työn kustannusarmio nousee 2,2(.<',000 mkaan ja yllämai- nitln määräraha näin muodoin Iii- rksi snpislnisi toisten tärkeiiten per- kauiten haitaksi, olisi Mälitämäton- tä, että erityinen määrärahia inrön- netään Lapuanjoen perkauksen lop- punnsaaiiamisetsi. ?)lilialli:ns on sen »vuoksi ehdottanut tähän tarkoi» tukieen myönuettämäksi 500,0<>0 m!. Samoin 500,000 mk. on ehsotettu läytetiämäksi Juojärmen kanaivatyön jatkamiseen. Sortanll.hden sataii>atyön lop- puuiisaattalniseen on ehdotettu 100 tuh. mk. Sodankylän—Inarin maantietyö- tä »varten 200,000 mk. Kyminscen korkean ja matalan ?eoen järjestelyä Marten mk. Mahdollisen tvaltioatvun myöntä miseksi erinäisille kaupungeille sata irtatöitä. marten on maratin 500,000 mk. Korjaus- ja laajennustyöt Sai- maan kanamalla on mäliiämättä- rnästi läbimmässä tulcmaisnudessa pantama toimeen suuremmassa mää- rässa kuin mitä kanaman »vuosime- iiosäännössä on myönnetty ja erityi nen määräraha tähän tarkoitukseen ivaraitama. jotten yhä encnelvää lii- i:nncttä tonamassa toimenpiteiden muutteessa maikeuttaisi. Tä?,än tar loitukseen eddottaa ylihallitus m. ii) 12 kLytcttälväksi 400,000 mk. Vaasan läauiuhallitu^. 2c- naaitiin tehdyn ilmoituksen kaan on Vaasanläänin kumernöö- ii puolestaan määrännyt toistaiseksi maralään-.nsihteeri Llof A l e n i u k- s e n noi'.amaan Daasanläänin lää- ninsihteerin virkaa. 1 yvdiskylästä ja KeäkinSaornesta. Ätmaalliset luottamus» totmet. — Suomea fo^fetttan laiujäädäu» uöu jouduttamiueu. Aikaisemmin ie- .vitetyt huhut siitä, että Suomea koskeMain lakien käsitteleminen dnu- niassa lykättäisiin määräämättömäksi ajakl'., oivat osoittautuneet aiioan pe- iättömiksi, kertoo N.Pr. kirjeenmaih^ taia. Venäläisten oikeuksia Suonies- m koskeiva lakiehdotus käsiteltiin tunnetulla kiireellä duuman »valio- kunnassa ja nyt on sotilasapnmaksun suorittamista koskema lakiehdotus jätetty finanssimaliokunnan käsiteltä- maksi ja ryhtynee se sitä käsittelemään het: Menäläisen joulun jälkeen. — Wakuutustarkastaja Onni Hallsten on senaatill« ilmoittanut, että hän kulumana vuonna on cllut essä lvalluusmicstcn kokouk sessa maliitiin: Rahatoimikamariin eroa- mislvuorossa olemat pauimomestari Ä. iiiiii n ja kaupp. T. E. S f e t s uudelleen. a i w a i s h o i t o y a l 11 t u k- s e e n cromuorossa olemien kellosep pä E. Keilänin, ajuri I. Saimtsen ja maisteri M. Rantalan sialle taappiaat £. Puolakka, Johan Stre n g ja M. G. Lk s ala. M e r t m i e s k o u l u n johto- luntaan eroannsmuorossa oleman tehiori E. ^-anttilen tilalle maisteri Lu Stt, ore. Termeydenhoitolauta. luntaan eroannsmuorossa o^mai tohtori 6i. Rikala, kamreeri Ä. Heinonen ja apteekk »ri E. M a n » n e r u s sekä marajäsenet kauppias M. G. Lksala, puuseppä M. »tumpuuen ja kaupxias 51. ^iemeläi> zen undclleeiu Lukusali- ja k i r j a s t o j o h. t o f u n t a a n kauppias Wille ikj*. man-lvainajan sijalle kauppakoulun johtaja A. & u h a ja eroamis»vnoros- ]'a olemat maisterit T. Hirn ja G. Zi o n i m u s uudelleen. k a ti f a f o u I u n j o h t o i u n- taan eroamismuorossa olemat neiti H. Söderström ja pormestari Th. Lilius uudelleen. Majoituslautakuntaan eroamismuorossa olema kauppias L. Oksanen uudelleen. Holhouslautakuntaan ei woi'.u »va lita, kun ei ollut saapunut Ma^tuns- tclle asianomaista ilmoitusta.