Lauantaina 13 p, Helmtktmla KARMJLATAR N» 17 — IZty Yleisöltä. Rääkkylästä. Karj. Sanomain numeroon on „Uusi kynä" Nääkkylästä kir- joittanut kirjekortin. oikein nälkä ivuoden pituisen. Ä!iestä myöten miekka myöllä. isiinpä on tämän- kin kortin laita. Aika poika se rop- sahuttaa yhteen korttiin yhtä pal- jon kuin joku muu saa sopimaan kymmeneen. No tuohan taas olisi yhdentekemä asia. mutta kun sii- hen on sullottu enemmän kuin kymmenen malettakin, niin sen johdosta sietää siihen kajota, wmk ka näin myöhäänkin. Painettuun sanaan ihmiset seb laiset nimittäin, jotka eimät osaa asioita oikein armostella, luotta- nmt, ja uskomat helposti wal heenkin todeksi. Ja siitä johtuu yhteiskuntaelämässä hymin ikämiä häiriöitä. Akutta Uusi kynä ei sii tä mälitä. Hän kai sitä tarkoittaa kin. Saadakseen oikein sepustuk- sensa »vaikuttamaan puoluelaisiin sa, jopa sosialisteihinkin, käyttää hän sosialistien tapaan sanoja sel- laisia kuin ..ylärapun" za „alara- pun" miehet, ..herraskaiset" y. m. semmoista. Ensiksi hän käy sopottamaan aiman selmistä ja laillisesti pää tetyistä kuntamme asioista m. m. wiime muoden elojen kannosta waiwaiskassaan. Kun kuntalaiset muka päättimät kantaa eloja wai- maiskassaan, maikka tosin parin äänen enemmistöllä, ja nuo „yli- rapun" miehet juttelimat sen ku- moon, niin sitäpä ei Uusi kynä näy jaksaman sulattaa itseensä. Mikä määryys! Kun laillisenkin täytyy alistua lain alle. Eihän tämä liene ensi kerran, että sellai- sen, kun kuntakokouksen päätökses- tä on malitettu, etenkin laittomis- ta päätöksistä, eikä se liene wii- meinenkään. Olisi ollut syytä mei- dänkin kunnan päätöksistä ivalit- taa useamminkin, sillä on niitä useampiakin laimvastaisia päätök- siä tehty. Tästä kuntalaisten iverottami- sesta sanotaan laissa selmään, että kuntaan kartoittamat ivarat omat kannettatvat yleensä rahassa. Tähän oli nyt erityinen syy noja- ta miime muonna, kun jymiä oli ennen kannettuja yli muoden tar- peen ja kun raha-äyrikin oli ra jattoman korkea, nimitt. 7: 07 sa dalta. Kukaan kuolemainen ei ole sitä sanonut, että niitä jymiä riit- täisi puolen miespolmea, kuten U. k. lörpöttää. Waan niistä oli marma tieto aiman litran päälle minkä merran niitä oli ja suun- nittainen tieto siitäkin, kuinka pal- jon niitä maimaistaloon tvuosit- tain menee. Niitä on ihmeesti riittänyt muoden loppuun, sitten- kin maikka niitä on koetettu käyt- tää kaikellaisiin tarkoituksiin Niillä on maksettu maimaistalos- sa työmiesten palkkoja ja niillä on maksettu pitäjäälle sijoitettujen hoi- dokkaiden kustannukset, jolla ta- walla nämäkin kustannukset mar maan tulimat paljon kalliimmaksi kuin rahassa suorittaessa. Mitä tulee taas siihen, että nii den ylöskantajan tähden olisi koe tettu saada jymien kanta poiste- tuksi, on tuo naurettamaa. Sa- moin myös' siihen, että metsän- myyjien tähden, kun muka myyjät itse olisimat tahtoneet »e poistet- tamaksi, kumoutuu se helposti sillä, että muita niiden kannon mas- tustajia oli jo kuntakokouksessa melkein yhtä paljon kuin kaiuton puolustajiakin. Eihän nuo kaikki liene olleet metsänmyyjä. Tämä muutos ylöskannossa kunnassamme oli jo aiman ajan- maattma. Kun m. 1908 esim. jy miä kannettiin, niin maksoiivat kuntalaiset rahana suurimman osan. Joka onkin luonnollista. Sillä onhan suuri osa maksumel- mollista, joilla ei ole maata kas- mamassa jymiä. Niiden täytyisi haalia jymät rahalla muualta sekä haalata ne mielä ylöskaittontie- helle. Nähdä siis maimaa ja me- nettää aikaa. Onhan aika rahaa. Jottako täten olisi ja on ennen köyhälistön parasta katsottu. Kau- kana siitä. Sen ymmärtää tyhmin tin. Silloin kun eloja tahdottiin saada enemmän kassaan, taksoitet- tiin elot tamallista korkeampaan hintaan. Silloin ei ymmärtääkseni enää katsottu köyhälistön parasta. Sehän on jo sosialistein kielellä sanottuna milt'ei nylkemistä tai riistämistä, kuin ei enää kohtuul- lisella rahasuorituksella pääse. Kunnalle ei myöskääit se me- nettelytapa tule huokeammaksi: päinmastoin. Ei ole tarkoitus, eikä se ole oikeinkaan, että merotta- malla kantaa rahaa enemmän kuin elojakaan kassaan yli muoden. Elojen suhteen on meillä marsin- kin nähty, että tulee suuria ma- hingoita siten. Edellisinä muosina kun oli huonot jymä-aitat ja laa- rit, niin malui niitä sillanalle ja hiiret turmelimat tai lieitee niitä muutenkin tärmääntynyt. Nyt taas kun huutokaupalla myydään elo- tarpeet niinkuin muutkin, saa niitä aina ajanmukaisella hinnalla ja sen 'merran kuin niitä tarmitaan. Ei siis tarmitse hätäillä jahuo- lehtiä U. k. elojen mähyyttä ja ja maimaistalon asukkaiden lei- wästä. Huutokauppaan on myös U. k.kin tilaisuus amata jymäait- tansa ja myydä miljaa, ettei tar- mitse kadehtia marsinkaan kaup- piaita, kun maan kärsii tarjota yhtä huokealla, kuin esim. kaup- piaat. Selmää on, että sillä ta- walla niitä on täst'edes hankitta- wa. Toiseksi malittaa U. k. erään ka- ja simutulot, tarmitsee maksaa taksoituslautakunnan jäsenen koh- 5—6 mähemmästä äyrilumusta, taloa, joka muka olisi sopimatto- kuin muut samanlaisista tuloista, mana syrjään sysätty. Tahtomat- Sittenkin nämä, oleminaan „lail- kohau miehet oikein kuntakokouksen liset", luulottelemat, ainakin useim- pöytäkirjan tarkastajat kelmiksi teh- millä suomalaiseen puolueeseen dä, siinä m. m. erääit kuntamme tukeutumilla, oleman mähän äyriä toimissa harmaantuneen ja ar- ja purkamat sappensa siitä. Todel- mossa pidetyn henkilön. Kenties lakiit ..aikoja ja tapoja" nämä ei maarin tienneet olemankaan sa- omat. ^tse ensin asioita päättele- massa luottamustoimessa. Taisi mät ja kun eimät ole tyytymäisiä tulla erehdys. Kai nyt ukkoa loh- töihinsä, hoilaamat sitte niitä kai- duttamat, että emmehän me teitä kelle maailmalle. Kyllä se niin on, tarkoittaneet sillä. Luulen nimitt., että sellaisilla menettelyillä, kuin että U. k. on hymnikin lähellä uk- te laillisuuden mätystäjät, mitä koa. Mutta minä olen kuullut sen näinä takamuosina olette tehneet todistuksen suhteen, joka tästä kunnallisasioissanne, te saatte kmt- asiasta oli K. Sunissa, ja tässä nalliselämänne mieläkitt ..okaisem- lehdessä, että sen laittamisessa maksi", kuin se on. Se on sillä ta- olisi inenetelty niinkuin perustus- malla, että me moimme nostaa laillisesti. Lieköhän tässä perää? todellakin ..esirippua" töistänne. Tämä ott jo enemmän kuin esi- joka on jotakin asiallista. Haluat- ripun nostamista siitä, mitä siellä teko sitä / nurkkajuuressa moi tapahtua Tuo höly taas, että toinen mies' olisi kutsuttu taksoituslautakuntaan, kuin kuntakokouksen päätös oli, on nähtämästi saanut alkunsa siitä, että kuntakokouksessa oli ehdotettu m. m. P. Puhakkaa samaan toi- meen, mutta tullut hylätyksi ja malittu P. Pitkänen. Ne. jotka perimäisissä nurkissa sieniä pön- flittelemät ja mieläpä mäliin syr- jähnoneissakin agireerailemat. ei- mät satu päätöstä kuulemaankaan. Nät» se on moinut käydä tässä- kin. Ilse saarien pomon oivat us- kaltaneet hylätä, joka niin mielel- Wanha kynä. Zunnunlailukemista. Lutherin sanoja. l. Nimi Iesus auttaa ainoastaan. Tohtori Martti Luther sanoi kerran ystämilleen: Pankaamme ..... , ,, ... - .... . » A . .. s kaikki luottamuksemme Jesukseen laan tahtoyl koiktia joka totrneqa., itvt§tuffeen kaikella uskalluksella. nyt hanon juta kowm pahoil-1 cttafoon Jumala minut pois täs- laan, että Maakm Uieaan koske-.^ elämästä tällä hetkellä taihuo- J? " , n ] ia ( ^ a otkem laitomaleh-! nieitna — itiin tahdon ainakin tnn ktrjoltuk,en puuhata, ^amallt- jättää jälkeeni perinnöksi, että sesti ollaan hymillään siitä, ettei tarmitse pätö toimissa ntuka olla, sillä siellähän ei ole usein muuta kuin riitaa ja räiskettä. Mielä kummallisemmalta kuu- luu se imallinen puhe, mitä hän kirjoittaa lääkäriasiasta. Luulisi, ettei kirjoittaja ole itinään lääkä- riä tarivinnut eikä aijo tarroita. U. k. luulottelee yleisölle, että se- kin homma olisi jonkun yksityisen toimesta syntynyt ja jotakin yksi- tyistä ivarten. Sanoopa olleen ivastustajinkin. Tuo taas on kai- kille tiettyä, että, jos missään. julkisesti olen todistanut ja tun nustanut Jesuksen Kristuksen Ju- malakseni ja Herrakseni. Tätä teen en maan pyhän Raamatun inukaan, maan moninaisen ja pit- källisen kokemuksen perustuksella, sillä riimi Iesus on minua aut- tanut semmoisissa tapauksissa, jol- loin ei mitään muuta apua ja neuivoa löytynyt. Molemmat omat puolellani sekä sana että kokemus, rakas Jumala on minulle runsaasti molentpia antanut. Mutta onpa minun niiden tähden täytytiyt monta kat- itiin tässä oivat kuntalaiset olleetj keraakin maistaa ja monta komaa jokseenkin yksimielisiä, päättäes- koetusta kestää. Waan se on sään palkata oman lääkäri». Täy- kaikki ollut mittulle sangen teriveel- tyy olla jotenkin lyhyt järikisen sen, joka tällaistakin asiaa maslustaa. Ja sellaisena minä pidän ..Uutta kynää". Ei, U. k., tällä taivalla suosiota köyhälistöltä saada. Se oit juuri köyhälistö, joka eniten ja ensimäisenä oman kunnan lääkä- listä ja tarpeellista. W ä k i m a l t a a m a s - taan. Muonna 154» kun sodan pelko riä tarmitsee. Nikas saa lääkärinen Saksassa suuri, sauoi Luther^ etempääkin, mutta köyhälle se on utaisten ^-iltp Melanktontlle: Tul- j mahdoton, se nimitt. maksaa pal- kooit mitä tulee, me motmmekmk- jon. Ja sitte se on yhteinen hymä kt läpikäydä, totmittaa ia karsia kaikille sairauden sattuessa. Silloin rukouk,en motmalla: ,e oit make- säästämäisyydestä puhuminen on ia kaikkimaltiaampi kuin typeryyttä. Niinkuin sekin, ettei ™ ( ? a -! ma " . katkktmalttaat. ... ... r. ,..r~ .- J . CVtthimtrftnaiÄ miniäin fmmttrtm- mikä on hymästi järjestettyä, sitä me rukouksella koossa pidämme;' erehdykset me parannamme ja' muuttaa, sen me kärsimme; kai- ken onnettomuuden me rukouk-' sella maitamme, ja kaiken hymän! me sillä ylläpidämme. Mäkimal- . taa mastaan ei ole mitään muu- > ta neumoa kuin rukous. 3. muka sentähden saataisi lääkäriä. Inhimillisissä asioissa toimitam- kun on lumattu suuri pallka. me kaikki rukouksen kautta:. Mahtuuko se muiden päähän? Kukahan se „muuan asiantuntija" olisi sellaista lausunut, kuin U. k. itse. — Lääkäri on myös ajan maatiina, tärkeä henkilö joka siis on saatama. Ja tarpeen sattuessa U. kilin käyttäisi sitä, olipa hän ..tehtaaitlääkäri" tai muu. Edelleen koskettaa U. k. koulu- rakennuksiin, niiden muhkeuteen ja koulujen epätasaisiin menoihin. Se on juuri sieltä kotoisin, jota sosialistit tässä suurlakon aikoina! toitottimat. Nyt ne omat jo jättä-! w°°»«°° sia heillekiit ja niitä saa maait maslustaa typeriinmät ituorsuo- inalaiset. Sitä todistaa meilläkin täydet koulujen luokat oppilaista. ^a jahka mielä eteeitpäiit pääs- tään, niin ei näihin nykyisiin TM . Vi . himilt irt mieIä llää[Ic f °f f< i att päätteeksi antanut sokeria ja meh- " ' opp'Täytyy rakentaa £ ääfaju ifan cnfÖ ni n " ^ ^ !/ rr ° m ? tä tehnyt waan pahemmaksi ja w^.ja'anmi- Emaiikeliumi ei kuulu jumalattomille. Jumalattomat ottamat emän- mapauteen ja tulemat niin yhä pahemmiksi; sentähden emankeliu- mi ei kuulu heille, maan laki. Jos en olisi poikaani rangaissut häuen pahasta työstään, maan ainoastaait ruuan ääressä hänelle nä emankeUuniin etenkin pelästy- 1 ?° ^- 1aa s §ta: "eille, hätääntyneille ja ahdiste. " a ta puut ia tulo.k,t myydään tui{[e ' „^lletunnoille, mutta lakia m ti ol ta. ^ot.tlla on ^^tan jumalattomille, surutto- Huomatkaa raa'oille ja tunnottomille ^ ^ TUa ^ ien ihmisille ja ulkokullatitille; niille kaytto on myös erilaista. E,tm. T ' , f i Hypönienten koululla on laitettu - koulua ominpäin kuntaa kuule-j Mikä estää? ..Monta on kutsuttu, mutta Harmat omat malitut." (Matt. 22, 14.) Iesus, meidän Mapahta- maelsi täällä maan pääl- omtnpant matta, tapiseerattu sisältä y. m. s Liiempia maroja on säilytetty seu-i raamia tarpeita marten ja uutta ^ kannettu. Jos tätä olisi jossain muualla tehty, ei olisi menoar- mioissa ivarmaan lisää myönnetty säästöä mähentämättä. Usealle muulle koululle ei ole myömtetty' pienempääkään korjausta tai o§~j ^ uu tosta ivarten määrärahaa, kun se' sai nme on menoarmiossa esitetty kunnalle. ' {&, kokoontui hänen tykönsä usein Näkyykin kaymäii paraiteu, kun paljon kansaa. Galileassa, Ju- johtokunnat maan omm lumin lai-.deassa ja Samariassa, kaikkialla tattamat koulunsa kuntoon. ! v.iissä hän liikkui, tunki kansa jou- Lopuksi sanoo U. k. hermoja tä-! koissa hänen sanojansa kuulemaan, risyttämän sen tuleman äyrityksen. i parannusta häneltä etsimään, tuo- se on jo ohi. Omat tainneet ■ maan sairaita hänen luokseen, osata äyriä panna ilman U. k. ky-' näkemään hänen ihmeellisiä teko- nääkin. Kuinka tasaisesti, on eri • jaan. Autioihinkin paikkoihin he asia. Suurimmat korkotulot ne häntä seurasimat tuhansittain etsien m omat jääneet äyrittämättä sit-' häntä. Ja hän, hän, joka rak- tenkin, sillä niiden saajat oivat, kaudessa antoi itsensä ulos kaik- miisaita, ne sijoittamat näet ra- kien edestä, hän armahti ja aul iansa muihin, kuin kunnan pank- -iin. Joensuuhun, Sortamakaan ). m. Sitte toiset salaamat ne mi- usti. Eikä U. k. kai ole ensimäi- nen mies ilmaisemaan maralli- toi kaikkia, hän ei jättänyt heitä tyhjille, jotka lzänen tykönsä tuli- ivat; härc opetti heille Jumalan »valtakunnasta ja hänen sanansa olimat elämän, armon ja totuu- uussuhteita hengenheimolaisiltaan^den sanoja; hän oli totuudessa se a mähimmän itseltään, mutta j..ihmisen poika, joka oli tullut et- !yllä muilta. Itsensä äyrittänii-'simään ja autuaaksi tekemään sitä nen se onkin, joka U. k. hermoja^ kuin kadonnut oli". Ja kuitenkin eniten tärisyttänee. Mutta siitä hän' useimmat hänet h ylkäsimät, eimät- -yllä omat miehensä huolen pitä- kä uskoneet häneeii syntisten Wa- mät, ettei heikäläisille liikaa äyriä pahtajana. Natsa retiläiset meimät --ule. Sillä he omat siksi lukuisasti! hänet mum.elle ja aikoimat mihois- edustettuna taksoituslautakunnas- ^ saan työni ää häi iet alas kallion a. Siitä on selmiä esimerkkejä.! jyrkänteeltä,' Faris ealaiset ja kir- M. m. eräs pienempi kirkollismir-! janoppineet etsimät tilaisuutta tap- kamies, jolla on tarkoin tietyt wir- i paakseen hä net; ja kansan huuto: ..ristiin naulitse häntä, ristiin nau- litse häntä" oli kauhea ja mal- taama. — Mikä esti heitä usko- ^ masta häneen? Mikä esti heitä Lamaamasta hänelle sylinsä ja sy- dämensä, saadakseen sydämeensä Jumalan maltakunnan, armon ja rauhan? Niin, mikä esti? J Kun sanoma siitä, että Iesus ^Kristus on tullut mapahtamaan 'ihmiset synnistä ja kuolemasta, !lemitettiin Juutalaisten ja paka- | noitten seassa, niin olisi odottanut, , että kaikki olisimat ilolla sitä kuul- 'leet ja mielellään sen mastaan- ^ ottaneet. Emankeliumihan lupaa , ihmisille ainoastaan hymää, se .lupaa somintoa, anteeksiantamus- ta, rauhaa ja iloa Mapahtajassa. Ja kuitenkin Herran apostolit sai- j ivat useimmat kärsiä marttyrikuo- 'leman, ja kristityitä hirmuisesti | m a iu ottiin pakanain puolelta. Miksi joutuimat emankeliumin ilmoittajat ja tunnustajat raimoi- san miekan uhriksi? Mikä esti kaikkia ihmisiä ilolla ottamasta mastaan kun heille hymää tar- jottiin? Mikä esti? Herran sana kulkee moitollisesti aikojen läpi ja kansojen kesken; pakanallinen taikausko, raakuus, mäkimaita ja riettaus mäistymät pois moittajan tieltä, ja kansa toisensa perästä lankee hänen jal- kainsa juureen. Kristinusko on moittajana maan päällä, ja kris- tityt kansat kerskaamat simistyk- sestä, jonka omat kristinuskon pe- rustuksella saamuttaneet. Miksi sitten kristittyjen kesken, niin har- ma uskoo Kristukseen? Mikä es- tää heitä kunnioittamasta, rakas- tamasta sitä Herraa, jonka suojan alla he elämät ja jonka lippua he kantaivat? Kiinalainen kunnioit- taa Konsutsea ja buddalainen py- hää Buddaa, mutta kristitty ei tunne opettajaansa, eikä noudata hänen sanojansa. Mikä estää? niin, mikä estää? Me olemme kaikki kastetut kol- meyhteisen Jumalan nimeen ja kannamme nimen ..kristityt" Her- ran Kristuksen jälkeen. Ja wan- hemmat kantaivat lapsensa mielel- lään tähän kasteeseen, eimätkä koskaan sitä sallisi, että heidän lapsensa muuta nimeä kantaisimat kuin kristityn nimen. Miksi sitten niin suuri osa lapsistamme saapi kasmaa aiman mieraana tälle Herralle, jonka nimeä he kanta- mat? Miksi niin moni, moni näistä lapsista joutuu turmeluk-! sen niljalle polulle maeltamaan? Mikä estää heitä olemasta sen Herran omia, jonka nimeen omat kastetut; mikä estää heitä oppimasta häntä tuntemaan ja ilolla seuraa- masta hänen esimerkkiään? M i-^ kä estää? i Olethan nähnyt kuinka suuri joukko nuorukaisia joka muosi mah- j toistaa kasteensa liiton ja lupaa ' Herraa Palmella? Kuka ei sitä olisi nähnyt ja kuka ei olisi sitä ihastuksella ja liikutettuna katsel -j lut, kuinka nuorukaisten kyyneleet muotamat, kuinka hartaasti he lu- paamat uskoa Herraan ja pitää hänen sanansa kalliina? Mutta moi, kuinka kaukana Herrasta mo- nen, monen maellus sittenkin kul- kee; kuinka moni näistä ihanista nuorukaisista nääntyy eksyksiin! Mikä estää heitä rehellisesti pitä- mästä lupaustansa? Ja mikä estää heitä saamasta sitä iloa ja rauhaa, minkä Herran tahto heille antaa? Mikä estää? Mikä estää? KOni,raiiMw >>MM kirjap. 0.-!: d PjiAspra joka dän L asussa Maanmittarit! A1 a n 1 a s k u-. Tilasto-, Toimituskirja-. Kartta selitys-, Sisällys- y. m. lomakkeita - KZZ»5Z5Z«tZZZ5«Z NäitÄ kaikkia saattavana Joens 0.-Y:a m Kirjanaino- pagerikaDpasta. Kuulutuksia. Ottakaa varas kiinni! V. k. 28 päivän iltana klo 9 j. pp. varastettiin Kuopion markkinoilta vaaleanpunnnen 8-vuotias 10 V* kort telia korkea vankkarakenteinen tain- malievonen pika-ajurin rekilleen ja valjailleen. Hevosen tuntomerkit: vasemmalle puolen kaatuva Hinail tava harja, häntä hiukan vaaleampi harjaa, valkea pilkku otsassa, pit- känlaiset korvat, alahuulessa halkea ma oikealla puolen suuta, josta kul- mahaminas on näkyvissä, takajalat tavallista vääreimnät ja kengitetty kolmihokkaisilla kengillä. Joka tästä jotakin tietoa saisi, pyy- S detään hyväntahtoisesti palkintoa j vastaan ilmoittamaan joko Kuopion } etsivään poliisiin tai allekirjoitta-! neelle. { Pekka Hoffren. j Kuopio, Tulliporttikatu 23. f (Sav. S. 1 k.) Halutaan ostaa koinen, hyvämetsäinen Maatila, keskiko- g inen H sijaitseva mieluummin jär ven rannalla ja rautatien läheisyydessä. Vastaus pyy detään osoitteella: Maan viljelijä, Helsinki, Suomen Sähködanomatoim. Ilmoi tusosasto. I (1. 44094) Myytävänä. Ilmoituksia. hyytäväni tahi vuokrattavana pienempi talo, jossa on 3 kamaria ja keittiö sekä tarpeelliset ulko huoneet. E. Lihr, asemalla. (K. S. 2 k.) (Laat. 1 k. 4 s. 60 mm.) Halutaan Meiierskaa, ! Kalaverkkoja, Ry^rii- J - kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisj arvella E. G. Kuuselalla. BIRIBIIIIIII Venäjän kurssi on tänään . 268: 80 2SL: 66 2 /a 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 39 25: 24 3 kk. . . . 25: 06 Pariisi a/v . . 100: 80 100: — 3 kk. ... 99: 50 Antverpen a/v . 100: 40 99: 70 3 kk. ... 99: 10 Berlin a/v . . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Lybekkl a/v . . 124: 10 123: 40 2 kk. ... 122: 40 Hampuri a/v . 124: 10 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Frankf. a.M. a/v 124: 10 123: 40 3 kk. ... — 122: 40 Huutokauppoja. Keskiviikkona kulkevan kuun 16 p:nä klo 6 i. p. Rahatoimi kamarilla toimitettavalla huuto kaupalla, myydään enimmän maksavalle rakentamaton karta- nomaa N:o 1 — 43 korttelissa uudemman asemapiirroksen mu kaan huutokauppatilaisuudessa mainittavilla ehdoilla. Joensuu, 10 p. Helmik. 1910. Rahatoimikamari. (K. S. 1 k. 4 a. 50 mm.) Kuulutus. Torstaina t. k. 17 p:nä myypi allekirjoittanut vapaaehtoisella huutokaupalla poismuuton takia Hopealahti-nimisellä tilalla N:o 79 Hammaslahden kylää kaiken laista irtainta omaisuutta : leh miä, hevosen, lampaita, hiehoja ja härän, heiniä, kalanpyydyk set, uuden hyvän venheen y. m. Luotetuille ostajille 1 kuukau den maksuaika. Mikko Palvialaan. joka on tottunut valmistamaan hyvää voita ja kykenee ottamaan kokeet rasvantarkastuskoneella, ja myöskin hoitamaan kirjanpi don maidon ja kerman vastaan otossa. Meijeri on vedallä käypä ja on hakemukset, palkkavaatimuk- sineen, talon ylöspidolla, lähetet tävät allekirjoittaneelle tämän kuun aikana, ja on toimeen as tuttava 5 p:nä Maalisk. 1910. Y. Ä. Mujunen. Os.: Uukuniemi. Iltamat Ala-Sotkuman V.- ja U.-seuralla 20 p:nä Simo Iijokiin talossa klo 5 i. p. rikkaalla ohjelmalla. Lo puksi karkeloa. Hiihtokilpailu samana päi vänä kello 1 päivällä. Huvitoimikunia. Ruisjauhoja, Otrannryniä, Kauroja, Häinia, Nooria ja Linkoja myöpi F. Neppenström. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, samassa osoittaa jonain lah ja tulon eri päätepaikoissa. Joensuu . läht. Hammaslahti Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaarila . „ Värtsilä . tul. » läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . Helylä . . „ Sortavkla tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Ei isenvaara tul. yi lällt. Alho . . „ Hiitola „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea U.OOj 6.40 11.40» 6.19 12.191 6.68 I2.41i 7.20 1.01! 7.40 n tul. läht. Hannila . „ JKavantsaari „ Karisalmi . Tali . . „ Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n ii ti Viip. Hels. läht. Viipuri—Joensuu Hels. Viip. tul. 1.13 1.23 1.41 2.13 2.31 3.16 3.26 3.36 4.10 4.24 4.52 5.07 5.34 6.52 6.H 6-1 7.07 7.30 7.41 8.6? 8.19 8.^2 8.51 9.Ö1 9.n 9.23 9 .41 9.sn 2.30 3.21 4.(0 4.33 4.59 5.13 7.52 8.02 8.17 1 8.48 9.05; 9.49^ 10001 10.101 10.44 10.5b| 11.27 11.42! l2.0bj 12.1b j 12.361 12.56s 1.27! l.öo! 2.01! 224j 2.39 i 2.50! 6.00 3.09| 6.21, 3.211 6.35 3.33j 6.49 3.44! 7.03 3.56: 7.16 4.04) 725 7.15 5.27 1120 1.15 2.51 10.45 5.02 10.29 £■. Pietr. H H * rt n n n n n n ti * n Viipuri . läht. Tammisuo » Taii . . , Karisalmi „ Kavantaasu-i , Hannila Antrea Pika- juna 6.10 2.41 7.oL) fr tul. läht. Koljola . „ Sairala „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . . Alho . . , Elisenvaara tul. n läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. . läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. » läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. 7,0! 5ÖS 1.0310.12 4.34 5.55 11 .03 2.27 3.54 7 54 11.38! 6.40! 6.50; 7.02 7.13 7.25 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.0u 9.27 9.55 10.16 0.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.55 1.07= 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 1.30 1.40 1.53 2.05 2.18 2.31 2.50 3.05 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 5.05 5.24 5.34 6.02 6.5T 6.35 7 .55 7,öo 74o 75? 8.5 9.03 9.^1 9.45 9.50 10.04 10.23 10.35 ■ 11.22 12 .55 Seka juna 4.15 4.27 4.44 5.00 5.32 5.48 6.09 6.24 6~i 7.13 7.55 8.54 8.35 9.n 9.b2 6.35 6.53 7.19 7.4S 8.33 9.1Q Liperin HöyryVenhe- Osuuskunnan r. 1. varsinainen vuosikokous pi detään kuluvan helmik. 27 p:nä klo 3 j. p. p. Paavo Koposen ta lossa Liperin Kaatamon kylässä N:o 3 ja käsitellään Osuuskun nan säännöissä § 21 mainitut asiat. Johtokunta. Höyryvenhe-Osakeyhtiö Salmis sa kutsutaan täten varsinaiseen yhtiökokoukseen, joka pidetään ^/a 10 kello 4 i. p. Toimin. Pet ter Parviainen & C:o kontto rissa Joensuussa ja jossa kes kustellaan ja päätetään yhtiö järjestyksen 5 §:ssä mainituis ta asioista. Joensuussa 5 p:nä Helmikuuta 1910. Johtokunta. (makulatur) saatavana t&mSn lehden kirjapainosta. Viulunkieliä, äänirautoja viulu- ja soitin' tarpeita Joensuun Jtfrjap. O.- 7:n Paperikaupassa. ffZsr Kaikki ostajat tyytyväisiä! Yhä uusia kiitos- ^ sH lauseita saapuu ; ,.Non plus ultra" T .. s ; parranajokoneen & j| <Sjt- kelvollisuudesta, k Sc kestää miesijän I ^ -v . i on täysin vaara- ton » a i aa nopeasti, t ■ ^"«kevyesti ja same tin sileäksi karkeammankin parran. Maksaa rahtivap. ainoastaan 2 mk. 90 p. Lähetetään myös jälkivaati- niuksella. Yksinmyyjä Suomessa V. Kröger, Viipuri, Kullervonkatu 21. Vuokrattavana. Vuokrataan huoneusto, kaksi kamaria ja keittiö kesäkuu» 1 :stä päivästä ja kamari lämpi män tampurin kanssa eri käy tävällä nyt heti Niinivaaralla. E. J. Mönkkönen. joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. ►3 c. £ Asema 5T s g.|= o o V p ! 9 V Joensuu . . . 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 6 6.55 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — H -0 f g. sr Asema ST <v p -M 0 S • E. 1 9 ? 9 ? Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.55 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti * 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 8.21 Paukkaja . . 8.33 2 3.35 Kaltimo . . . 8.51 iO 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.5H Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. „ 4 J. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joensuun Eirjtp. 0.<& 1910