N:o 148 — IOIC. K A I K U. Keskiviikkona Joulukuun 21 päivänä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Oula Älä, 21 Tervola Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia v M. kysymys Nuorisotuomioistuimista oli j itetty suojeluskasmatustarkastajan,wa- paah. A. won Bonsdorffin käsiteltä- ivaksi. Mutta oli asia mielä amonai- sena. Samoin pari muutakin kansa- kouluasetuksen uudistamiskysymystä. Tämän jälkeen seurasi op. Liisa Ni- kan alustus uskonnonopetus- kysymyksestä. Keskustelussa hymäk- syttiin alustajan esittämät ponnet, 2:n ponsi pienellä lisäyksellä: 1) Kun uskonnonopetustuntilukua on supistettu, nMi eikö ole ainesmää- r5ä myös supistettama. 2) Supistaminen on toimitettama etupäässä uskonnon käsitteellisen aine- histon piirissä, koska tämä aines on suurelta osaltaan liian maikeatajuista. Opettaja I. Jussila alusti kysy- myksen: Onko oppiaineiden metoodillinen kokonaiskä- sittely muodollisten asteitten mu kaan 4 osastoisessa kansakoulussa mah dollinen? Ja ellei, niin aiheuttaako asia erityisiä toimenpiteitä? Alustus loppui sanoilla: Minä olen lopullisesti sitä mieltä, että oppiaineiden käsittelyllä muodollisten asteiden mukaan moite- taan paljon ja että 4-osastoissa kansa- koulun omituinen järjestys ei estä sen käyttämistä sielläkin, mutta jotta sitä moidaan tarpeellisella huolella noudat- taa, on mälttämätöntä, että kansakou- lun kurssit otetaan tässä katsannossa perinpohjaisen tarkastuksen alaiseksi. Minä ehdotan siis, että kokous päät- täisi kääntyä ylihallituksen puoleen pynnöllä, että se ryhtyisi toimenpitei- siin komilean aikaansaamista marten, joka saisi tehtämäkseen suunnitella kan- sakoulun oppikurssit sellaisiksi, että ne moidaan muodollisia asteita naudatta- malla lemollisesti suorittaa, ja että tähän komiteaan kutsuttaisiin myös edustajia 4-osastoisen maalaiskansa- koulujen opettajistosta, jotka tuntemat tämän koulun erityiset olot ja tar- peet. Kokous hymäksyi ponnet ja päätti lausua mielipiteenään, että kokous kat- soo suotamaksi, että ylihallitus ryhtyisi toimenpiteisiin j. n. e. Opettaja ftjimt Luukkonen alusti kysymyksen: Raittiusopetusta koskemien määräysten käy tännöllinen toimeenpanna. — Alustus päättyi seuraamiin pon- siin. 1) a) katsoen siihen asemaan, jonka raittiusoppi koulujemme ohjelmistossa on nyt saanut sekä siihen merkitykseen, joka tällä aineella itsessään kasma- lustekijänä on, kuin myöskin aineen erikoissisältöön nähden, jonka opetta- minen edellyttää opettajassa koko jou kon alkoholikysymyksen tuntemusta, pitää kokous mälttämättömänä, että maan opettajistolle marataan erikois- kursseja, joissa alkohologia kaikessa laajuudessa tulee esitetyksi ja joihin osaaottoa on yleisillä marsilla helpoi- tr!tama: b) kouluissa annettaman raittius- tiedollisen opetuksen tueksi on laaditta- ma ja julkaistama kaikin puolin tar koitustaan mastaama raittiusopetus kirja, joka huokeahintaisena laitteena f.i marattama opettajien käyttöön sekä sj hen liittymä pienempi raittiusoppi k rja oppilaita marten: ja c) että näiden ehdotuksien toimeen pano jätetään ylihallitukselle. 2) a) Mitä itse raittiusopetusta koskemien määräysten käytännössä somelluttamiseen tulee, katsoo kokous riittämäksi, että raittiusoppia käsitel- lään 18—20 oppitunnilla, jolloin 12 t. käytetään termeysoppiin ja 6—8 t. kemian opetuksen yhteydessä, jolloin iviimemainitun tuntiyh'ymän ohella raittiuskysymyksen yhteiskuntataloudel- linen ja historiallinenkin puoli joutu- ivat, maikka suppeammankin, käsitte- lyn alaiseksi: sekä b) pitää kokous puolestaan tarko- tustaan mastaamamvana, että jarjes- telmällinen raittiusasian käsittely pu- heenaolemaan suuntaan somitetaan yh- den lukumuoden aikana tapahtumaksi, huomioonottamalla muulloin eri ainei den yhteydessä tapahtumien tilapää- kosketuksen raittiuskysymykseen. Nämä ponnet kokous hymäksyi seu raamalla lisäyksellä 3) että luonnon tiedon opetuksen aineisto on. jos komi tea opetuskurssien järjestelyä marten saadaan aikaan, otettama perinpohjai sen uudesta järjestelyn alaiseksi, että siinä kemialle, termeysopille ja puu- tarhanhoito opille eläin- ja kasmiopin rinnalla marataan tärkeämpi asema luin mikä niillä nykyään on. Opettaja I. Kokko alusti kysymyk- sen muoden 1911 kansakou lukokouksen paikasta. Hän ehdotti, että Pohjanmaan opet tajisto lausuisi toimomuksenaan, eliä kansakoulukokous pidettäisiin Jymäsky- l issä. Mutta kokous päätti lausua ioimomuksen, että kansakoulukokous pi dettäisiin Oulussa m. 1911. Op. I. Jussila alusti kysymyksen: Maantiedon kurssijaosta. Haa ehdotti ponsissaan: Kokous pitää suotamana. että maantiedon kurssissa luoirutaan laa j nemien piirien opetusjärjestelmästä \ i lvuorokurssit jaetaan ylemmän kan- i «koulun alemmilla osastoilla niin että loiseen otetaan Suomesta ja Euroo- iMSta kaikki, mikä koskee maata ja luontoa ja toiseen samoista ihminen faifftne toimineen. Alustukselle oli keskustelu mast^uk- s.na. Miten olisi saatama e n e m- NI ä n t n ö o p e t u s t a kansakou- luihin? Alusti opettaja ftiinaMot-- lila. Hän ehdotti että marsinaisessa kansakoulussa täy- dennetään nykyistä käsityö- ja meisto- opetusta siten että pojat saamat ope tusta myös kutoma- ja ompelutöissä, sekä tytöt meistossa, että jatkokursseissa järjestetään po- jille ja tytöille yhteiset räätälöimis- ja »veistokurssit. Ponnet hymäksyttiin. Polttopiirustuksen käytäntöön otta- misesta piti alustus olla myös, mutta oli alustaja sairastunut joten kysymys ei tullut lopullisesti ratkaistua. (Jatk.) Yleisiä uutisia. — Miopisto. Historiallis-kieli- tieteellisessä osastossa tässä kuussa suoritetuissa „pro erercitio", latinassa ja uusissa kielissä on hymäksytty m. m. seuraamat ylioppilaat: lati nassa: W. I. H. Bergh, H. I. Ermast, A. I. Heikinheimo, F. A. Heikkinen, I. Itkonen, W. I. Mikko- nen. Alli Mönkkänen; saksassa: Aili Ruotsalo, A. I. Heikinheimo. F. A. Heikkinen, T. I. Itkonen, W. I. Mikkonen. Suoritetuissa „pro gradu" on m. m. hymäksytty yliopp. T. Ohukainen. — Maantiet. Senaatissa esitel tiin perjantaina Muonionniskan kun- nan anomus saman kunnan kirkolta Kolarin kunnan rajalle miemän maan» tien kuntoonsaattamisesta sekä sen yh- teydessä Muonionniskan ja Enontekiön kuntien anomus, että Kolari—Muo nionniskan mälisen maantien Muo- nionniskan pitäjään kuuluma osa mah- dollisimman pian pantaisiin kuntoon. Anomuksen johdosta päätti senaatti antaa tie- ja »vesirakennusten ylihalli tuksen käytettämäksi 10,0000 mk. Pa- kanjoen yli johtaman sillan korjaami- seksi, mutta jätti anomuksen muussa suhteessa riippumaksi mastaisesta esit telystä. Senaatti on myöntänyt Kuhmonie- men pitäjän Lentuan ja Wiiksimon kylien tientekomelmollisille 493 mk. 3 p. lisämaltioapua Lentiiran maantieltä Mäensalmen rannalle Lentuan kylässä rakennetun kylätien kustannusten peit tämiseksi. — Matkakustannuksien kor tvanksia. Senaatti on myöntänyt Sodankylän itäisen piirin nimismiehelle Armas Raassinalle 400 mk. kormauk- seksi muosina 1905, 1908 ja 1909 maanmittauskokouksiin tekemistään mat koista. — Seurakuntain kirkot. Suu rin osa Ranuan seurakuntalaisia on senaattiin jättänyt anomuksen, että seurakunnan uusi kirkko saataisiin ra- kentaa Pudasjärmen «.itäjän Simojär men kytään Toljanjärmen n. k. Tol- jan rannalle. Vulun kaupungista. Suomalaiset »voittaneet. Perjantaina toimitetussa maltuus miesmaalissa" tulimat malituiksi seu- raamat: maratuom. W. Poropudas 6,543 äänellä 476:ltä äänestäjältä, teht. W. Tuomainen 6,543 ä. 476:lta, kauppaneumos F. A. R i e k k i 6,543 ä. 476:lta, rehtori S. Dahlström 6,521 ä. 475:ltä, opettaja F. A. Loue kari 6,494 ä. 474:ltä, homineumos K. Th. Sohlberg 6,441 ä. 467:ltä, luutnantti R. Weckman 6,382 ä. 446:>ta, kauppias F. F. Ruotsalo 3,641 ä. 305:ltä, meturinkuljettaja H. Ockman 3,591 ä. 303:lta, maisteri O. Rauhamaa 3.407 ä. 292:lta ja yhdeksi muodeksi insinööri K. Nordmall 3,562 ä. 299:ltä. Lähinnä äänilumussa olimat seura- klubin ehdokkaat marat. Termonen 3,213 (190 äänestäjää), metsäherra Fellman 2.862 (1(>9) ja apt. Hedman 2,847 (160). Suomalaisilla puolueilla oli yhteensä noin 3,600 ääntä (300 äänestäjää) seuraklubilla noin 2,950 (170). Pitkästä ajasta saimat siis suoma- laiset listansa läpi. Olkoon tämä tu- los mastaisten moittojen alkuna. - - Keskuslautakunnat. E t e- laisen maalipiirin keskus- lautakunta maanantaina pitämäs sään kokouksessa ratkaisi seuraajat asiat: Maalaisliiton Kalajoen listan ensi- mäiseksi ehdokkaaksi hymäksyttiin asia- miehen pyynnöstä Otto Karhi Kallion tilalle. Kolme listaa, n:rot 7, 15 ja 53 jätettiin ..milleiksi" seuraamista syistä: n:o 7. maalaisliiton Paltamon lista, sen muoksi, että asiamiehen hakemus kirjasta puuttui todistajan nimi: n:o 15, nuorsuomalaisten Puolangan lista, kun »vaaliliiton perustamiskirja oli päimätty ennen ..punaista" yhdislel mää j i sisälsi »vähemmän kuin puolet ehdokaslistan perustamiskirjan allekir soittajain nimiä; n:o 53, nuorsuoma laisten Nimalan Välikylän lista, kun ei hakemuskirjaa ollut saapunut. Maaliliitoille hymäksyttiin ehdotetut otsakkeet: sosiaalidemokraattien puolueen, maalaisliiton, suomalaisen puo- ueen ja nuorsuomalaisen puolueen »vaaliliitto. Vaaliliittoihin tulee kuu- umaan: sosialistiseen 16 ehdokaslistaa, ehdokkaita 13; maalaisliittolaiseen 11, ehdokkaita 12: suomalaisen puolueen 17, ehdokkaita 10; ja nuorsuomalaiseen 11, ehdokkaita 13. Pohjoisen »vaalipiirin kes kuslautalunta on hymäksynyt kaikki sille jätetyt maaliliittohakemukset. Vaaliliittojen otsakkeiksi hymäksyt- tiin: nuorsuomalaisen eli perustuslail- lis suomenmielisen puolueen, suoma- laisen puolueen ja sosialidemok- raatisen puolueen maaliliitot, sekä maa- lsisliitto. Vaaliliittoihin tulee kuulumaan: nuorsuomal. 8 listaa, ehdokkaita 6; suomal. piiol. 6, ehd. 5; maalaisi. 3, ehd. 4: sosialistien 4, ehd. 5. — Tertveyshoitolautakuuuan kokouksessa toissa päimänä päätettiin seuraamista asioista: Talokas A. I. Malkolan pyyntöön saada pitää asuntonaan miime kesän aikana rakennuttamaansa kimirakennus ta, missä on myymälä ja leipomo, suostui lautakunta jälkimmäisten käyt- töön luman antamaan, mutta huonei- den asuntona pitämiseen ainoastaan toistaiseksi eli ensi kuussa pidettämään uuteen tarkastukseen asti, jolloin asun- tohuoneista tarkemmin päätetään. Suostuttiin toimittamaan tarkastus rakennusmestari W. Mikkulan ja ta lonomistaja I. P. Maijalan pyyn nöstä heidän miime kesänä rakennetuissa kimirakennuksissaan. Uudelleen pyydettiin hymäksymistä asioitsija A. E. Hammarin taloon ra- kennettuun mesiklosettiin, mutta lauta kunta päätti pysyä jo tekemässään pää- töksessä, jollei main klosettiin kuuluman suodatuskaimon suhteen panna toimeen kaup. insinöörin neumomia korjauksia. — Talousseuran johtokunnan kokouksessa maanantaina oli esillä m. m. seuraamat asiat: Päätettiin ostaa telefoonikone seu- ralle. Palkinnot maatalouskilpailuista Haa- pajärmen kihlakunnassa m. 1910 ja- kautuimat seuraamille maanmiljelijöille: Iisakki Mahe, Haapamesi (116,75 pist.) Il palk. kunniakirja; Jaakko Sa lonen, Nimala (115,25) II palk. 100 mkaa: Iikka Perälä, Kärsämäki (111,25) III palk. 50 mkaa: Eero Haapanen, Haapajärmi (103,5) III palk. kunnia kirja; Antti Eerola. Haapajärmi (97) III palk. 50 mkaa. Ylimääräisiä pal- kinnoita saimat seuraamat ma^nmilje- Ii jät: Aappo Kyrö, Kestilä 40 mkaa; M. Ollila, Pulkkila, 35 mkaa; I. Kangasaho, Haapamesi, 30- mkaa. Haapajärmen Autiorannan sonniyh- dislyksen säännöt hymäksyttiin, mutta apurahan myöntäminen jätettiin ensi muodelle. Konsulentti Louhelan ehdotus, että karjatalouskurssit pantaisiin toimeen m. m. Antti Eerolan luona Haapa- järmellä helmik.—maalisk. ajalla ja Kyösti Kallion ja Heikki Niskalan luo- na Nimalassa maalisk.—huhtik. ajalla, hymäksyttiin. Seuran palmeluksessa olemien kon sulentti Louhelan, puutarhuri I. Ku- pilan, työnjohtaja I. E. Niemisen, agr. Paamo Saarnin, kalastusneumoja 0. Korhosen, metsänhoidonneumoja W. Leinon lomanpyyntö hymäksyttiin, sa- malla myönnettiin Niemiselle 50 mkaa matka-apurahaa Suomen maatalous neumojain kokoukseen Mikkeliin. Talousseuran karjakkojen palkanko- rottam'nen lykättiin. Pulkkilan Karjanjalostusyhdistyksen 300 mkan suuruinen amustuksen pyyn- tö kyläkarjakon palkkaamiseksi hylättiin. Oulujoen Mkylän maalaisseuran pyyntö, että karjanhoitokonsulentti ja karjatko saataisiin amustamaan karja talouskilpailuissa, hymäktyttiin. Haapajär.ven kirkonkylän sonniyh- distyksen säännöt hymäksyttiin, mutta amustuksen antaminen jäi ensi mus teen. Karjanhoitokonsulentin ehdotuksesta karjakkojen asuinpaikasta päätettiin »n. m., että karjakko Thyra Niemelän olisi asuttama jossakin Oulun ympäristöllä Konsulentti Louhelan ehdotus mat ka- ja työjärjestyksestään hymäksyttiin ja päätettiin, että ehdottamansa työ järjestys saa mielä jatkua yli Helini- kuun. Pyhäjärmen maamiesseura oli p» y tänyt, että karjakko Thyra Niemelää saataisiin käyttää tarkastuskarjakkona ensi -vuoden aikana. Pyyntö hy-väk- syttiin. Johtokunta antoi hymäksymän lau sunnon sen johdosta, että maanmilje lijä Pirilä Kempeleestä on aikonut ha kea 3,000 mkan lainaa siitoskarjan ostoa marten. Hymäksyttiin tulo- ja menoarmio tulemalle muodelle ja käsiteltiin suuri joukko muitakin asioita. — Pohjois Suomen karjanj tlos tusyhd styksen wuosi'okouksessa Ou lussa eilen toimi puheenjohtajana kon sulentti S. W. Paasimaara ja sihtee rinä agronoomi A. Peltvivuoma. Hymäksyttiinn 10.250 markkaan päät- tymä tulo- ja menoarmio muodelle 1911. Johtokunnan jäseniksi malittiin maanm. E. A. Liakka (uudelleen) ja herrastuomari A. Junes. Tilintarkastajiksi »valittiin opettaja 1. Lund ja rakennusmestari I. Fah- ler. Tilintarkastajain maramiehiksi: kam- reeri Björkman Torniosta ja ogrono uii Kl. Ekroos Muhokselta. Pöytäkirjantarkastajiksi malittiin kon- sulentti K. Louhela ja maanmilj. I. Korpela. — Kolminmotisesta metsän hoitokilpailuista on Talousseuran hoitomaliokunta lopullisesti ehdottanut palkintoja seuraamille maan,viljelijöille: III palk. 150 mkaa 47 pist. E. Tuo 'lino. Pattijoki; IV palk. 100 mkaa 41 pist. Matti Niemelä. Merijärmi; IV palk. 100 mkaa 41 pist. M. Niemi. Pulkkila; IV palk. 100 mk. 40 pist. I. A. Niemelä, Oulainen; ylimäärät- 'iä palkinnotta saimat: 60 mkaa 31 pist. M. Alakärsämä Muhos; 15 mkaa 14 p-st. A. Kuimala, Kempele. Ehdo tus hymäksyttiin. — Ctiltttt piirin HewoSfiitoS- liiton edustajiston kokous pibet= tiin maanantaina Talousseuran huo- neustossa. Kokouksen puheenjohtajaksi malittiin maanmilj. H. Koskela ja kir- juriksi I. Poutala. Ensiksi luettiin liiton toimintakerto- mus miimeksi pidetyn edustajiston ko kouksen jälkeen. Tänä aikana oli liit- to toimeenpannut eri paikoissa piiriä 4 kantakirja- ja marsanäyttelyä. Kan- takirjaan merkittyjä tammoja oli yht. ollut 54, marsoja oli palkittu 38: näyttelyissä oli kaikkiaan ollut 318 hemosta. Liiton toimikunnasta eroamismuo- rossa olemat maanmiljelijät P. Pie- tilä ja I. Poutala malittiin uudelleen ja marajäsenen maanmiljelijä E. W. Pentzinin tilalle kauppaneumos F. A. Riekki. Laadittiin toimintaohjelma kemäällä pidettämään edustajiston kokoukseen saakka, jona aikana ei liitto pane toi- meen kantakirja- ja marsanäyttelyitä maan päätettiin ne pitää kesän uikana. Liiton konsulenttikysymyksen lopulli- nen järjestäminen päätettiin ottaa ke- mätkokouksessa lopullisesti ratkaista- maksi. Liiton toimikunta melmoitettiin lii- tolle laatimaan uusi sääntöehdotus ke- mätkokoukseen. Helsingissä pidetyssä yhteisessä he- mosjaloslusliittojen kokouksessa ollut liiton edustaja esitti kokoukselle selos- tuksen mainitusta kokouksesta. — Oulun Osuuskaupan yli määräinen osuuskunnan kokous pidet- tiin maanantai-iltana työmäenyhdis tyksellä ja oli siellä esillä kysymys oman makkaraliikkeen perustamisesta osuuskaupalle, koska siihen, sopimiin huoneisiin nähden, oli nyt tullut tilai- suus leipomoliikkeen muutettua uuteen rakennukseensa. Liikkeen kuntoonpanon katsottiin tuleman maksamaan 2,000 mkaa. Kokous päätti sellaisen perus- tettamaksi. Tämän jälkeen oli esillä kysymys liiketalon rakentamisesta osuuskaupan omistaman R. y. „Pohpn Leimun" talosta, joka tulisi koroitettamaksi niin, että alakerros tehtäisiin kimestä ja ylä kerrokseksi jäisi entinen rakennus. Ala- kertaan laitettaisiin ruokatamarakaup- poja ja sekatamarakauppa, yläkerrokseen tulisi kangaskauppa. Kustannukset ar- meltiin rakennuksesta nousseman 50,000 mkann. Kokous kannatti hallinnon ehdotusta, maltuuttaen tämän kypsyttämään asiaa, hankkimaan kustannusarmion, otta- maan selmää lai.iasta y. m. sekä esit- tämään asian uudelleen jossakin osuus- kunnan kokouksessa. — Tulipalo. Wiime tiistaita masten yöllä klo '/»3 pääsi tuli jo tenkin »valloilleen täällä Urheilukentän mieressä yhteiskoulun lähellä olemassa rokottaja nti E. Takun talossa liiterira- kennuksessa, polttaen liiterin kokonaan, huilimatta siitä, että palokunnat ajoissa ehtimät paikalle. Wielä tunkeusi tuli lnterirakennuksen mieressä olemaan mainitun talon pienempään rakennuk seen, jonka ylisellä turmeli maatteita y. m. tamaraa. Liiterissä paloi nti Takun puolella erilaisia manhoja huonekaluja suuri määrä ja talossa asuman pastori Hei- kel'in liiterissä hänen omistamiaan h iltoja joku määrä. Talo kokonaisuudessaan on »vakuu- lettu Kaupunkien keskinäisessä palo- apuyhtiössä 16,500 inkasta ja irlai- mislo kaikkiaan 2,00'):sta. Tulen irtipääsemisestä ei ole mielä saatu mitään erityistä selmää, »vaan lodennäkötstä on, että jotu oli sano- tussa liiterissä käynyt, koska o.vesta oli aspi lukkoineen remitty pois. — Arivokas lahja. Kauppias A. A. Högneii on lahjoittauut Ou- lunsuun nuorisoseuralle 200 markan hintaisen kattokruunun, jyssa on 4 lainppua y. m. »valaisulaitteita. Kruu- n i tulee asetetta»vaksi seuran „Pirt- tiin". — Pötyö leipomoissa Eilisessä maistraatissa pyvsimät leipurit Katri Antell ja Katri Niemelä lupaa, että he saisimat teettää leipomoissaan yö työtä ensi perjantaita ja lauantaita masten yöllä. Pyynnöt hymäksyttiin. — Varkauksia. Toissa-iltana marastettiin eräältä maalaiselta mär- järi Hol»nin pirtissä kahdet kengät. Eilen iltapäimällä yritti eräs Kan- sanoja-niminen mies takäl. Kirjapaino- Osakeyhtiön paperikaupan joulunäytte- lystä »viedä joukon pientä taivaraa. Warkaus kuitenkin huomattiin heti ja kutsuttiin poliisi paikalle, joka pidätti miehen. Kansanojaa on jo ennenkin rangaistu markaudesta. — Sai kerraksi sakkoja. Eili- sessä raastumanoikeudes^a oli mastaa- massa maalarintyöntekijä Abram Pel- konen Oulujoelta. Hän oli nimitt. miime heinät. 25 pnä nostanut kui tilla eräältä rouivalta isännälleen maa- larimestari Matti Mälille tulemia ra- hoja 50 markkaa. Pelkonen, joka oli teeskennellyt mielimikaisuutta, on ollut lääkärin katsannon alla, joka on kui- tentin hänet huomannut ter.oeeksi. Sit- temmin on sama mies joutunut lisäksi syytteeseen juopumisesta ja poliisin »vastustamisesta. Oikeus tuomitsikin hänet juopumi sesta 10 mkan, petoksesta 100 mkan ja poliisin mastustamisesta 50 mkan sakkoon tai »varainpuutteessa 36 päi- män »vankeuteen sekä maksamaan asianomistaja Mälille takaisin kaioal- tamansa 50 inkaa ja lisäksi todistaja- palkkoina 5 mk. — Joutui kiikkiin. Toissa päimänä pidätti etsimä poliisi täällä monta ker- taa ennen »varkaudesta rangaistun Hja lmar Knuutilan Dlimieskasta kun hänel lä huolnattiin kaksi uutta lakkia. Aamup. oluvat poliisit pitäneet nuorukaista sil mällä ja silloin oli hänellä »vain mau- ha kulunui lakki. — WarkauSrautakaupassa. Tois- sa a^lnuna pääsi eräs tuntematon mies H. W. Snellmanin rautakaupas- sa tilaisuuteen miemään mukanaan puolitusinaa kauhamalaisia puukkoja. Miestä ei ole »vielä tamattu. — Ryölväys Eilen illalla ryö- mäsimät Hintan perällä Miemetän torpan luolia »«ääntiellä mustalaiset eräältä Säräisnieinen mustalaiselta 160 markkaa rahaa. Samalla löimät nämä ryömättyä päähän jollakin aseel la, jotta hän mietiin lääkäriin melko heikkona. — Kansankonsertti on palokun nantalolla tänään klo 8 ip. Lillui läänin tlilKsstliM kckiikscch täällä eilen käsiteltiin seuraamia asioita: Johtokunnan ja waliokuntai»i jäsen- ten sekä tilintarkastajain palkkio pää- tettiin pysyttää ennallaan. Talousseuran esimieheksi kolmeksi ensi muodeksi malittiin yksimielisesti nykyinen esimies kanttori A. T u o m i- koski. Johtokunnan jäseniksi eroamien jä- senten Rautellin, Uljuan ja Alitalon sijaan malittiin maanmiljelijä K. Kal- lio, kauppiaat P. Ahmamaara ja H. Kiiskinen. Tilintarkastajiksi malittiin opettaja I. A. Tuohino ja maanmiljelijä I. Ollakka. Ensi muoden maanmiljelysnäyttely päätettiin panna toimeen Pyhäjär- mellä. Otettiin uudelleen harkittamaksi jo miime kokouksessa esillä ollut kysymys seuran johtokunnan jäsenten ja mirkai- lijain oikeudesta olla paikallisseurojen edustajina yleisissä kokouksissa. Jon- kun merran asiasta keskusteltua pää- tettiin äänestyksellä, että johtokunnan jäsenillä ja mirkailijoilla ei ole oikeutta olla edustajina yleisissä seuran kokouk- sissa. Kysymys amustuksen myöntämisestä paikallisseuroille edustajain lähettä mistä marten yleisiin kokouksiin syn nytti ajatuksen maihtoa, jossa sekä puollettiin että mastilstettiin amustuk sen myöntämistä. Äänestyksellä pää- tettiin kysymys jättää tarkemmin mal- misteltamaksi. Maalaisseuroin edustajain osanotto Talousseuran kulunkianvion laatimi- seen oli edellisestä kokouksesta tähän kokoukseen lykätty. Kysymys raukesi, joten kulunkiarmion laatiminen jää johtokunnan tehtämäksi. Tarkastettiin johtokunnan laatima kulunkiarmioehdotus ensi muotta mar- ten. Se hymäksyttiin semmoisenaan. Johtokunta sai harkittamakseen, miten maalaisseurat saisimat tilaisuuden edel- täpäin tutustua kulunkiarmioehdotuk- seen. Julkiluettiin luettelot Haapajärmen kihlakunnassa pidetyissä maatalouskil- pailuissa jaetuista palkinnoista. Pal- kinnon saaneet omat luetellut toisessa paikassa. Kokouksen puheenjohtajana toimi op. A. Paasonen. Kokouksessa olimat edustettuina seu- raamat maamiesseurat: Alamieskan (M. Jutila), Haukipu- taan (E. Granlund), Iin (P. Ahma maara), Kempeleen (S. Tuohino), Kärsämäen (L. Myllylä) Limingan (A. Matturi, I. Poutala), Lumijoen (R. Mäki), Merijär.ven (H. Salmela), Nimalan (K. Kallio), Oulaisten (I. Jaakkola), Oulujoen (I. Pikkarainen), Oulujoen Altkylän (H. Härkönen), Pyhäjoen (M. Loppi), Pulkkilan (A. Junno), Pulkkilan Hymärilän (I. Arola), Pulkkilan Wornan (W. Roschier) Pyhäjoen (^r. Parhaniemi), Pudasjärmen (M. Isomursu), Piippo- lan (A. Korpela), Raahen-Salon (M. Rusko, Kallela), Salon Kopsan tA. Alikopsa). Taimalkosken (I. Manni- nen), Tyrnämän <A. Paasonen), Uta- järmen (A. Isoniemi), Wihannin Al puan (I. Lumiaho», Utimieskan lA. Wierimaa). Reiinanin juttu oli jälleen esillä eilisessä raastuivan- oikeuden istunnossa. Saapumilla oli- mat mastaaja Piirala, Reimani»! isä puoli. Aleisenä syyttäjänä toimi nyt ylikonstaapeli A. Hedman. Hän il- moitti, ettei todistajiksi oltu saatu haas tetuksi Konsta Piiralaa, eikä Hjelmiä. Asianomistaja Reiman sanoi pysy- »vänsä entisissä »vaatimuksissaan. Mastaaja kielsi yhä edelleen tekonsa. Todistajiksi ilmoitti yleinen syyttäjä entiset todistajat: emäntä Anna Kor- hosen, tyttärensä Serafiinan, samoin palmelijatar Sofia Karppisen Utajär- meltä, työmies Aksel Kauppiseen Ala- torniolta, talokas Pietilän ja torpan- maimo Pieta Jakun Iistä. Uusia to- distajia: työmies Abel Saarela Ou- lusta, itsell. Anna Leena Liuski Ou- lusta, itsell. Kaisa Leinonen Oulun maaseurakunnasta, hautausmaanmahti Samuli Saarela, etsimät poliisit Antti Rautio, Aunio, Milkman ja poliisi konstaapeli Juho Salmi Oulusta, jarrumiehet Kaarlo Juho Hartikainen, Gideon Järivinen, Kaarlo Haamisto, »nökkiläinen Juho Juhonp. Annala ja maimonsa Otteliana Haukiputaalta. Mastaaja ilmoitti usellänsä oleman kaksi todistajaa, joista toista Juho Jakkua Iistä, ei oikeus katsonut moi- ivansa kuulustella. Anna Korhonen kertoi entisen lisäksi, että suuremmat rahat olimat »nustassa lompakossa, huoinauttaen li- sätsi, että musta lompakko näytti sen malliselta kuin nähtämänä oleiva. Mastaaja, ettei ollut lompakko, »vaan muistikirja. Serafiina Korhonen kertoi kuten ennenkin, samoin Sofia Karp- p i n e n. Akseli Kauppinen pysyi en- tisessä todistuksessaan, jättäen oikeu delle ostamansa samallaisen lompakon kuin Reiman-ivainajalla oli. Oikeu- dessa nähtämäksi Sodankylästä lähe tetty lo»npakko oli myöskin samallainen kuin todistajalla. Todistajalle näytettäessä mastaajan maatteita, sanoi, että »vainajalla oli ollut sanmllainen ruskea paita kuin mastaajalla; »vastaaja sanoi paidan ostaneensa pari »vuotta sitten Oulussa. Hanna I ä r »v e l i n, että enti- nen todistuksensa on oikea ja lisäsi että hän murhapäimän iltana näki mastaajalla hleaisen tupen, mutta kun oikeudessa näytettiin erästä puukkoa, sanoi todistaja, että mastaajalla ky- seessäolemassa tilaisuudessa ollut tuppi oli suurempi kuin näytetyssä puukossa. Todistaja tuntee mastaajan ennestään, kun tämä on asunut joentakana. Kun Piirala kulki limonaatikopperon simu, näki todistaja kolmannella sillalla erään manhanpuoleisen naisihmisen tuleman, näkemättä kumminkaan, kulkiko maimo myymälän simu. Oskar Milkman, että oli toi- sena tullut »nurhapaikalle, jolloin oli huomannut mainajalla olleen mustat solkikengät, mustasta semiotista maat teet sekä hymän, ruskean filttihatun, jos- sa oli tummanruskea nauha, päällään oli hänellä maaleapohjainen, sininen urheilupaita, jotapaitsi masemmassa kädessään oli hänellä sanomalehtipa- periin kääritty urheilupaita. Abel Saarela, että kun hän tiistaina, miime elokuun 2 pnä mä- hää ennen klo 2:ta päilvällä, oli kaup- patorin »varrella oleivassa Hpmärin kahmilassa, oli sinne tullut mastaaja sekä kaksi muuta tuntematonta miestä, joista toinen oli ollut mastaajan ko koinen ja toinen hiukan lyhempi. Toi- sella miehistä oli ollut kädessään pa periin kääritty kääry, josta näkyi wal- koinen tikulla kudottu esine. Joku heistä joi kahmia ja kun lähtimät pois mainitsi toinen mastaajan seuralaisista korteista ja mielä kuuli todistaja mai- nittaman jotakin Pikisaaresta. Olimat näyttäneet selmiltä. Näytettäessä todistajalle »vaina jan malokumaa, sanoi hän että nuorempi näytti todistajan mie lestä mainajan näköiseltä. Tunsi mastaajan entuudestaan, maikkei pu hellut eikä termehtinyt tätä. Muistaa päimän marmaan siitä, että seuraa- mana päimänä meni Äströmin teh- taalle työhön ja tuntimäärän, koska meni syömään klo 2. Mastaaja kieltää, sanoen olleensa silloin Iissä ja ettei ole koskaan näh- nut todistajaa. Anna Leena Liuski, että hän elokuun 2 pnä noin 11:sta käydessä ap. oli kuullut hautuumaalla, jossa oli ollut käytämiä puhdistamassa, komaa ääntä ja mennessään katsomaan pai kalle, oli nähnyt siellä kaksi miestä puheleman keskenään, ollen miehistä mastaaja toinen, toinen penempi. puet tuna mustiin maatteisiin, patiinit ja- lassa ja siisti hattu päässä. Tällä oli ollut kainalossa paperiin kääritty käärö, josta näkyi ruskea paita. Kun todistaja käski miesten poistua, rupesi mastaaja kiroilemaan, ettei pelkää po- liisiä. Hetken kuluttua tuli Saarela, jonka näki menemän miesten luo ja puheleman jotakin heille. Mähän ajan kuluttua näki todistaja miesten menemän kaupunkiin päin. Todistaja oli kuul- lut miesten puhellessaan mainitselvan nimeä „Ottu" useampaan kertaan. Mastaajalla oli ollut silloin myöllä iso. heloilla monistettu tuppi ja puuk ko : pienemmällä miehellä oli hopean- »väriset kellonperät. Mastaaja, että oli silloin Iissä; todistaja, että tuntee äänestä mastaa jan. Muistaa päimän tiistaiksi, koska murha oli tapahtunut samana päimä- nä sekä ettei pohjoisjuna ollut mielä tullut, kun tapasi miehet ensi kerran. Samuli Saarela ei tiennyt mitään asiaan maikuttamaa. Kaisa Leivonen, että hän elok. 2 pnä noin klo 4 seuduissa il lalla mennessään siltojen yli joen taakse, oli nähnyt mainajan menemän erään isomman miehen kanssa Raatinsaarelle, missä isompi »nies oli nykäissyt mai- najaa käsipuolesta ja kironnut, pukkien häntä edelleen saarella oleivaa»! pen- saikkoon, mistä oli alkanut kuulua il- keää örinää. Todistaja oli ollut lyn- käpäiksillään silloin rautatiensillan puo- lella olemaa käsipuuta »vasten ja kun siinä oli miu.nssut taaksepäin, oli nähnyt, että isompi mies oli 'yönyt jotenkin pienempää niskaan niin, että tämä meni silmälleen, mutta kun alkoi kuulua pahaa ääntä, oli todistaja pe lästynyt ja lähtenyt kämelemään. Isompi mies, jonka todistaja tunsi mustaajaksi, oli sitten simuuttanut hä net siltojen kor massa olemassa tien haarassa ja mennyt Tuiraan päin. Todistaja sanoi tunteneensa mainajan hymin Patenniemessäoloajaltaon.Mas taajalla oli ollut kyseessäolemassa ti- laisuudsssa maalea kapsäkki kädessään. Antti Rautio kertoi, että hän oli ollessaan murhapäimän jälkeen seu- raamalla miikolla matkalla, hakemassa erästä miestä, tamannut mastaajan Malkolan pihalla Muhoksella ja oli mast. kysynyt, mistä todistaja oli matkalla, johon todistaja oli mastannut hake- mansa erästä miestä. Mastaaja oli silloin sanonut, että kyllä hän tiesi mi- tä todistaja haki ja että todistaja haki sitä murhamiestä ja että hänkin tietäisi jotakin asiaan. Todistaja ei knsellyt enempää mastaajalla, koska tunsi hä- net soutamaksi mieheksi. Abram Aunio, että hän oli tullut ensimäisenä murhapaikalle, ker toen sitten mainajan pumusta samaa kuin todistaja M lkman'kin. Ei sano- nut nähneensä murhapaikalla sellaisia jälkiä, jotka todistaisimat, että siellä olisi temmelletty. Mainajan pomitas- kusta löydetyn tuppipuukon sanoi ol leen puhtaan ja eitä »vainajan käteen oli ollut käärö kimitettynä. Juho Salmi kertoi, että kun hän oli tuonut mastaajan Muhokset- ta Rahkon torpasta, oli mastaaja tie- dustellut, minkä johdosta hän oli man- gittu ja kun todistaja oli sanonut, ettei tiedä, sanoi »vastaaja, että häntä pidetään Rennanin murhaajana, ma- kuuttaen syyttömyyttään ja kysyen, oliko oikea »nurhaaja saatu kiinni ja kun todistaja kysyi kuka se oli, ei ma s taaja maininnut nimeä, »vaan käänsi aina puheen Reimanin »nurhaan. Wie lä oli »vastaaja kertonut, ettei mottaisi tuomita pahassakaan asiassa yhdellä todistajalla, »vailka se olisi kuinkakin hymä. Mastaaja, ettei koskaan ole sellais ta puhunut, maan ainoastaan kysynyt, minkätähden hän oli mangittu. Tämän jälkeen lisäsi todistaja ker- tomukseensa, että kun mastaaja mat- kalla malitti knlmäänsä, pyytäen pääs- tä lämmittelemään Konttisen kiemariin, ilmoittikin todistaja tähän suostuman- sa. mutta kun mastaaja kysui, pääseekö raudoista siksi aikaa ja todistaja mas- tasi kieltämästi, ei mastaaja enää tah- tornitkaan. Todistaja sanoi saaneensa sen käsityksen, että mastaajalla oli hy- mä balu karkaamaan. Mastaaja sanoi jalkansa olleen rau- doissa, niin ettei olisi moinut päästä kärryistä pois niiden tähden ja että hänellä oli ollut kylmä. Syyttäjän kysymyksestä, milloin mastaaja yhdessä hänen kanssaan »nat- kusti pohjoiseen päin, myöntää mas- taaja, että se mahdollisesti oli maa- nantaina elokuun 1 päimänä ja että silloin puhutteli syyttäjää. Täinän johdosta sanoi syyttäjä, ettei hän koskaan maanantaina ole matkus- tanut, maan tiistaina elokuun 2 pnä, jolloin meni iltajunassa Kuusiluodo»? sahalle Tornioon. Mastaaja, että syyttäjä jäi Kellon asemalle, minkä johdosta syyttäjä, ettei sitä tehnyt, maan matkusti Tornioon. Karl Johan Hartikanen, että hän oli konduktöörinä elok. 2 pnä pohjoiseen menemässä postijunassa molemmissa luokissa, mutta ei muista oliko junassa mastaajan näköistä mies- tä, mutta todistaja muistaa, etlä syyt- täjä juuri sinä päimänä matkusti Tor- nioon. Syyttäjä, että on täytynut olla ky- seessä olema päimä tiistai, jolloin hän oli lamannut mastaajan junassa, kos- ka ei muina päiminä matkustanut, eikä todistaja ollut muulloin ollut konduktöörinä syyttäjän matkustaessa. Mastaaja mäittää yhä kohtc.uspäi- mää toiseksi ja että syyttäjä oli jäänyt silloin Kellon asemalle. Syyttäjä, että oli enimmäkseen toi- sen luokan »vaunussa, maan mennes- sään sattumalta ulos, tapasi mastaa- jan kolmannen luokan maunun por taalla ja että oli kyllä muulloin jää- nyt Kellon asemalle, mutta silloin ei ole ollut konduktöörinä Hartikainen. Gideon Järminen, että hän oli elok. 2 pnä ollut konduktöörinä eteläänpäin menemässä junassa 2:ssa ja 3:ssa luokassa, mutta ei moi muis- taa nähneensä mastaaian näköistä miestä toi leimanneensa sellaisen pi- lettiä. Kaarlo Haamisto, että oli jarrumiehenä elokuun 2 p:nä pohjoi seen meneivässä junassa, muistamatta kuitenkaan että olisi nähnyt »vastaa- jan näköistä miestä, maan oli samassa junassa matkustanut syyttäjä Hedman suoraan Tornioon. Juho Annala kertoi, että erää- nä päimänä miime syys- tai lokakuul- a olimat todistajan asunnossa Anna lan torpassa Pateniemessä olleet to- distaja itse, hänen maimonsa ja en- nen kuulusteltu todistaja Lakkinen, jo- ka oli silloin alottanut puheen Reima- nin murhasta ja tämän johdosta oli anonut myöskin silloin torpassa ollut Konstu Piirainen tietämänsä asiasta, kertoen sitten, että mastaaja oli hä nelle sanonut kahdesti lyöneensä mai- najaa, ensi kerran kaulaan, ja lisäksi että hän, Konstu Piirainen, oli Ke- missä maihtanut mastaajalla 40 mar- kalla 100 markan setelirahan, joka oli ollut merissä, mutta kun oli pestv ja sitten kastaneena pantu lompuukiin, oli siitä märi tarttunut niin, ettei ku kaan tiennyt, oliko se merta tai »nuuta. Mielä oli Konstu sanonut saane?nsa »vastaajalta muitakin pienempiä pave- rirahoja, jotka oli pannut maailmalle menemää'». Samanen Konstu oli sa- nonut mastaajalle sanoneensa, että tä- mä teki pahan työn murhaamalla R.i- manin, kun olisi moinut juottaa »v.ii- najan ja sitten marastaa rahat. Mas taaja oli tämän jälkeen pahentunut Konstuun. Samanen kertoja oli sa nonut nähneensä sanomalehdestä, että mastaaja oli jutussa sotkenut itsensä puheillaan, sanoen antaneensa »;eumo- ja »vastaajalle, miten tämän olisi ju- tussa »neneteltämä, mainitsematta kui- tenkaan niitä. Mielä oli Konstu sa- nonut, että sellainen mies saakin olla kiini, kun ei neumoista mälitä. To- distaja, joka mainitun kertojan oli tuntenut kymmenkunnan muotta, oli saanut sen käsityksen, että Konstu pu- hui totta. Mastaaja. että tuntee kyllä Kons- tun, mutta ei ole koskaan puhunut hänelle, mitä todistaja kertoi, eikä ole maihtanut rahaa. Otteliana Annala kertoi sa maa kuin miehensäkin, mutta ei tiedä puhuiko Konstu totta tai »valetta, li- säten, että mainittu Konstu oli mielä sanonut mastaajan hänelle sanoneen, että hän oli heittänyt puukkonsa jo- honkin jokeen. Pieta Jukka sairastui niin, ettei pystynyt todistamaan, »vaan oli mietämä oikeuspaikalta läänin sairaa- laan. Maria Karppinen, että kun hän lähti kyseessä olemana päimänä soutamaan kaupunginpuoleiselta laitu- riita Pikisaarelta, huomasi hän, että Raatinsaaren rannalla olema mies lähti juoksemaan koskenmiereista pol kua ylöspäin ja päästyään tielle, meni juoksujalassa kolmannelle sillalle päin, minkä todistaja tarkoin huomasi, kun seurasi tapausta, soutaessaan Pikisaa- ren »virran poikki konepajan laiturilta. Mielä näki todistaja sanotulta laitu- riita, että mainitun saaren rannalle murhapaikalle iät toinen mies mokaa maan. Tämän jälkeen pyysi yleinen syyt- tajä lykkäystä pariksi »viikoksi, jotta moi hankkia todistajana kuultamaksi Konstu Piiraisen. Reiman pyysi, että saisi olla »val- takirjan kautta »vastaamassa, koska hä nelle tulee mahinkoa ollessaan työs- tään poissa. Mastaaja pyysi päätöstä, koska on syylän kuiu masta syntynyt lapsi."