T Tiistaina 12 p. Heinäkuuta K A R J A L AvT A'.R N:o 76 — 1910 Kirjallista. Swen Hedinin Transhimalaja on malmistunut kirjakauppoihin Suomalaisen Kustannus-o.y. Kan- san kustannuksella; wast'ikään il- mestynyt 2:nen nide makeaa 5 mk. 75 p., sidottuna 6 mk. 75 p. Koko teos saadaan korukansissa yhtenä niiteenä 12 mklla 75 p:llä. Tämä laaja julkaisu, jonka toista- sataa kumaa ja karttaa on pai- nettu Leipzigissä, on marsin haus- ka tietokirja, joka ei saisi puuttua ainoastakaan kirjastosta. Teos on yleistajuinen selonteko Hedinin miimeksi, roro. 1907—8, tekemäs tä Tibetin-matkasta. Neljä hal- litusta — Englanti, Intia, Kiina, Tibet — ehkäisi häntä mäkisin, ja kuitenkin tunkeutui lannistumaton retkeilijä ja kielletyn maan ihan tuntemattomiin osiin, taistellen yhtä paljon luonnon asettamia roaikeuksia kuin ahdistajiensa juo- nia ivastaan. Näillä pujahte- luillaan hän m. m. määritteli Transhimalajaksi nimittämänsä majesteetillisen rouoriston, löysi roaltaisen Brahmaputran ja pyhän Jnduksen lähteet, tutki Manasa- rowar-järwen ja pyhän Kailas- rouoren tienoot ja poisti Tibetin kartoilla olleen w a l k e a n täp- l än. Hän menetti kaksi kararoaa- nia sekä uskollisen karamaanin- johtajansa, joutuen seikkailusta toiseen, joten ..Transhimalaja" on jännittäroä teos, samalla kun se sisältää mielenkiintoisia luon- nonkuroaksia ja tärkeitä tietoja ti- betiläisestä kansasta ja lamalai- sesta pappisäädystä. Se on hymää kesälukemista. Amerikan raharuhtinaat. Pari, kolme nnikkoa sitten oli Nero-Dorkin pörssissä marsin jän- nittäroä päiroä. Mieliala oli le- rooton, hinnat nousimat ja laski- nmt, lopulla uhkasi yleinen peljä- tys koroine hinnanlaskuineen, mut- ta suuret pankit astuimat lopulta roäliin ja päiroä loppui hintojen nousulla. Syynä oli hallituksen taistelu rautatie-yhtiötä roastaan. Korottamalla rahtitaksoja omat yhtiöt saattaneet Mdysmaltain liike-elämän maaranalaiseksi. Tar^ roetaroarain hinnat uhkasiroat käy- dä niin korkeiksi, että yleistä fei sahtumista liike-elämässä täytyi peljätä. Hallitus tarttui silloin asiaan ja sai hyroäksytyksi lakiehdotuksen jonka kautta mieliroaltaiset rahti- maksujen korotukset kiellettiin. Mtiöt nousiroat taisteluun. Nii- den oli muka mentäroä ivararik koon, jos ne näin ahtaalle pantiin. Missään tapauksessa niillä aina- kaan ei olisi maraa uudistuksiin ja parannuksiin. Teollisuus tulisi koroasti kärsimään siitä, että rau- tieyhtiöiden ei kannattaisi tehdä mi- tään tilauksia. Ja yleisö tulisi kärsimään kaikista niistä säästä- roäisyystoimenpiteistä, joihin yhti öiden olisi pakko turroautua. Antaakseen kouraantuntumia to distuksia hädästään peruutti yksi yhtiö jo tekemänsä 3,000 rvaunun tilauksen; toinen yhtiö taasen il- moitti peruuttamansa kaikki ne roiime rouosien toimenpiteet, joi- den kautta yleisön mukarouutta oli palroeltu j. n. e. Mälikäteen joutuneita teollisuu- den harjoittajia koetetaan saada hallitusta luopumaan taistelusta, mutta toiselta puolen suuri joukko kuluttajia lausui hallitukselle kii toksensa ja yllytti sitä lujuuteen. Hallitus pysyi lujana, uhkasipa ivielä käydä hyökkäykseen laajenta- maan lain roaikutusalaa. Nämä ristiriitaiset pyrkimykset Nero-Aorkin pörssin niin lemotto- maksi tekimät. Taftin piti sinä päiroänä alkaa neumottelukokouk- sensa nelisenkymmenen rautatie- päällikön kanssa. Tämän neu- roottelun tulokset olimat epätie- toiset, saattoimat olla yllätyksiä; senpä rouoksi mielet oliroat niin leroottomat. Hallitus on rooittanut. Ahti- öiden on täytynyt nöyrtyä. Rautatieyhtiöiden on täytynyt suostua peruuttamaan toimeenpa- nemansa rahtikorotukset, kunnes uusi laki astuu moimaan. Presi dentti sen sijaan on luroannut ol- la ryhtymättä oikeudellisiin toi- menpiteisiin yhtiöitä roastaan. Sorointo ei ole saarouttanut jakamatonta kiitosta. Peljätään, että raharikkaat rautatieyhtiöt ken- tiest rooiroat saada — uuden lain astuttua rooimaan — rahtikomi- sionin jäsenet makuutetuiksi rahti maksujen korottamisen roälttämät- tömyydestä. Moititaan sitä, että Taft on sitonut kätensä lumates- saan olla nostamatta oikeuden- käyntiä. Joka toiselle kuoppaa kaitvaa. . . Seuraama tositapaus tapahtui Menäjällä keisari Nikolai I halli- tusaikana. Muuan ylhäinen herra, joka matkusteli täckissä asioissa kei- sarikunnan sisäosissa, saapui erää- nä päiroänä pienenlaiseen kaupun- kiin, jossa hänen piti roiipyä ja jonka parhaimmassa majatalossa hän otti asuntonsa. Kaikki matkustajahuoneet oroat tällaisessa majatalossa jokseenkin yhdenlaiset. Niitä eroittaa toisis- taan yksinkertainen seinä, joka useimmiten on niin ohut, että sen läpi rooi kuulla, mitä toisessa pu- hutaan. Ylhäinen matkustajamme sai asunnoksensa erään tällaisen huo- neen. Että sen roiereisessä kama- rissa oli myöskin asukas, huomasi hän kohta: mutta mitä miehiä tä- mä oli, sitä ei hän kumminkaan tiedustellut, ennenkuin naapurin salaperäinen käytös herätti hänen uteliaisuutensa. Tämä naapuri oli näetsen erittäin säntillinen mies. Täsmälleen määrätuntina hän lähti ulos kaupungille ja yhtä täsmälleen hän palasi, ja sitä- paitsi hän aina näytti sangen roa- romaiselta. Uteliaisuuden ja silmälläpidon roälillä ei useinkaan ole muuta eroitusta kuin aroaimenreikä. Alhainen herramme kurkisteli eräänä iltana naapurinsa huo neeseen oroen aroaimenreijästä. Hän näki miehen — juutalai sen — joka huolellisesti katseli ympärilleen, tullaukseen makuu tetuksi siitä, että hän oli yksin. Sitten hän meni rouoteensa luoja palasi sieltä kädessään arkku, joka kantajan ponnistuksista päättäen oli jokseenkin raskas. Arkun asetti mies pöydälle ja katseli roielä ker- ran ympärilleen epäilemästi. Sen jälkeen hän aroasi arfurt, otti siitä toisen pienemmän, jonka hän ivih- doin aroasi samalla warowaisuu della kuin ensimäisen, sekä kyyris tyi sitten sen sisustaa katsomaan. Viimein hän upotti kätensä ark- kuun, ja kun hän jälleen nosti sen ylös, oli siinä s.uuri pakka sa- dan ruplan seteleitä. Arkussa oli seteleitä ja muita armopapereita miljoonien ar- roosta. Alhaisen herran silmiä hui- kaisi! Samaa menettelyä uudisti sa- laperäinen naapuri joka ilta. Tämä ääretön rikkaus alkoi kiusata salakatsojaa. Pirullinen ajatus heräsi hänessä. Hän tahtoi roallata juutalaiset? kolminkertaisen arkun ja sen sisäl- lyksen. ..Juutalainen ei ole ihminen", sanoi hän itsekseen, jos hän aroaa suunsa, niin kyllä minä hänet »vaikenemaan saan". Hän meni hiljaisuudessa kau- pungin pormestarin luo. Tämä tietysti tunsi hänet. Tiedettiin näet, että korkea herra matkusti tärkeissä asioissa ja että hän oli itseroaltiaan keisarin lähettiläs. Hänet otettiin sentähden roas- taan pelolla ja kunnioituksella. „Herra pormestari", sanoi yli- mys; „minä olen ihan juuri roar- kaan käden kautta menettänyt suuren rahasumman". „Te, armollinen herra?" ..Niin, minä!" „Kuka olisi uskaltanut ..." „Muuan juutalainen. Minun ja hänen huoneensa oroat maja- talossa airoan »vierekkäin. Armo- paperini oroat talletettuna kolmin- kertaisessa arkussa. Tämän on naapurini »varastanut, arvaamalla oroen, joka yhdistää asuntom- me". Siis sisäänmurto! Siitä seuraa Siperia. Vangitkaamme paikalla tuo konna!" Pormestari lähetti noutamaan poliisimestaria ja lähti tämän sekä ylhäisen herran kanssa maja- taloon. Juutalainen oli juuri tullut kotiin. »Keisarin nimessä, aroatkaa", huusi poliisimestari ja kolkutti I oroelle, jonka juutalainen aroa-' sikin. Mutta kun hän näki poliisimes- tarin ja tämän seurueen meni hänen huulensa kamalaan hy- myyn. „Minä tiedän mitä te etsitte", sanoi hän; „olen malmis". Hän meni niuoteensa luo. Mut- ta tuskin hän oli ehtinyt sinne, ennenkuin laukaus kuului. Saapumilla oleroat ryntäsiroät hänen luokseen. Juutalainen oli ampunut kuulan otsaansa. on itse lausunut ja toi- meenpannut tuomionsa", sanoi poliisimestari kääntyen syyttäjään, joka seisoi hämmästyneenä kat- sellen uhriaan. Asian tällaista loppua ei hän ollut osannut aa- roistoakaan. — Sitten jatkoi po liisimestari, yhä syyttäjään kään- tyneenä: ..Kas tässä. Teidän Alhäisyy- tenne, on kolminkertainen arkkun- ne ja aroaimet. Katselkaamme arkun sisällystä, jotta saisimme omatko kaiM arroopaperit tallella". Arkku aroattiin. Siinä oleroat setelit tutkittiin. Mutta tuossa toimessa ollessaan rypistyi poliisi- mestarin otsa ja hänen kasroonsa synkistyiroät. »Oletteko roarma siitä, että nä- mä paperit oroat teidän omian- Kaikenlaisia. Kaiken wara!ta. Mies: Saatatpa nyt olla iloi- nen, roaimoseni, sillä minun on onnistunut pestata sinulle kaksi oi- kein oiroallista palroel.jatana. Waim o: Kaksi! Mutta me hän tarroitsemme roain yhden. M i e s: Rauhoitu, toinen tulee nyt heti, toinen ivasta kahden päv roän kuluttua. Runollinen oppipoika. Mieras: Mestari on siis kuol lut? Oppipoika: Niin, hänen sekä kätensä että sydämensä oroat la- kanneet lyömästä. Kuitenkin jotakin. Naapuritalon täti: „Sanoppas minulle, pikku Kalle, kuka teillä pitää portinaroaiiita huostassaan?" „Mamma". „9?o kenellä kassakaapin aroni» on?" „Se on myös mammalla". „Eikö papalla ole yhtään aroain- ta?" „On, papalla on kellonaroain" Professorin huokaus. Enstmäinen roirheetön kirje mor- siameltani! Oi, kuinka siitä iloitsi sin. jollei hän juuri siinä kirjeessä purkaisi kihlaustamme. Nstätvällinen lvastaus. Matkailija: Olkaa hyhä ja sanokaa minulle, mihin tulen, jos kuljen tätä tietä. Irmeä poliisi: Putkaan, sillä se on kielletty tie. — Jos ette tule »vaimokseni, niin »vannon että en koskaan ra- kasta toista naista. — Entä päinroastaisessa tapauk sessa? Venäjän kurssi on tänään . 268: 50 260: 66 l /s 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/▼. . . 3 kk. ... Pariisi a/v . . 3 kk. . . . Antverpen a/v. 3 kk. . . . Bariin a/v . . 3 kk. . . . LybekkI a/v . . 2 kk. Hampuri a/v . 3 kk. . . . Frankf. a.M. a/v 3 kk. . . . Amsterdam a/v 3 kk. . . . Wien k. e. . . Kristiania a/v . Tukholma a/v . Köpenham. a/v. Chigago a/v . mmm Mk. p. 25: 39 106: 60 100: 30 123: 90 123: 90 123: 90 123: 80 210: — 105: 50 139: 20 139: 20 139: 20 5: 23 Mk. p 25: 22 25: — 100: — 99: 30 99: 70 98: 80 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 206 - 20 104: 80 138: 70 138: 70 138: 70 6: 15 Kuulutuksia. ne?" ..Airoan roarma!" Wakuutatteko sen malallanne?" „Wakuutan!" ..Siinä tapauksessa mangitsen teidät keisarin nimessä. Setelit oroat määriä". Alhainen herramme seisoi siinä kauhistuneena. Mutta mitä hän enää taisi »vastata. Juutalainen oli nimittäin roää- nen rahojen tekijä. Kun hän näki poliisin astuman sisään, luuli hän salaisuutensa tulleen ilmi ja tappoi itsensä. Mhäinen herra, joka oli niin sukkelasti tahtonut kairoaa kuopan toiselle, tuomittiin »viettämään loppuikänsä Siperiassa. Kuulutus. »Mi varaosasto vaonna 1910. Halullisia halkojen, ratapölk kyjen ja hirsien hankkijoita ke- hoitetaan täten ennen syys kuun 1 päivää tänä vuonna tekemään Rautatiehallitukselle kirjalliset suljetut tarjouk sensa mainituille puutavaroille Rautatiehallituksen kuulutukses sa kesäkuun 21 päivältä 1910 ilmoitettujen määräysten mu kaan. Viime mainittu kuulutus on julkipantu kaikkien maassa sijait sevien rautatieasemien odotus huoneisiin sekä ilmoitettu Suo men Virallisessa Lehdessä N:o 154 tämän kuun 8 päivänä kuin myös maksutta saatavana kai killa asemilla sekä Rautatiehalli tuksen Puutavarakonttorissa Hel singissä. Helsingissä Rautatiehallituksen Puutavarakonttorissa heinäkuun 8 päivänä 1910. Toimeksi saanut O. Hällström, v. t. Keskiviikkona t. k. 13 p. klo 10 a. p. myydään Hammaslahden Saarella tilan N:o 51 tämän kesän kerran-hei- nätysoikeus. Kaatamo 8. 7. 1910. R. F. Sir£n. Lauantaina kuluvan kuun 15 p:nä klo 11 e. pp. myydään paikan päällä Ni van kansakoulutilan heinämaita, myyntitilaisuudesa ilmoitettavil la ehdoilla. (K. S. 2 k.) Enon lainajyvästöstä_ lainataan sie- men-rukiita tämän sisällä ole van kuun 15 p:nä. Leppälänpää 7. 7. 1910. I. Puhakka. Huutokauppoja. Tälnänkcsiincn yhden kerran heinätys oikeus tar- jotaan huutokaupalla Tohmajär- roen Riikolan kylässä tilalla N:o 2 lauroantaina heinät. 10 p. kello 12 päiroällä. H. Julvonen. liinamaiden myynti.' Tiistaina 12 p. tk. klo 10 ap. myydään huutokaupalla tämän kesän heinätys Ojalan tilalta nro 46 Hammaslahden kylässä. Joensuussa 6. 7. 1910. Emil Olenius. (K. S. 2 k.) Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 b. 43 mm). Jalo se! Kesäkuun puolivälissä pois juossut punainen salvamaton jä- niskoira, jolla on kaksi valkoista täplää niskassa ja joka tuntee nimen Jalo. Palkintoa vastaan pyydetään löytäjää joko ilmoit tamaan tai tuomaan se Kontio lahden Rpmppafan kansakoululle. U. Liukkonen. V akuutus-Osakey htiö KALEVA I vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, j. Vakuu Opinto-, tuksia Elinkorko- J ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. * Toivo Jalkanen. Utrassa O. E. Heiskanen. » H. Vesterinen, lohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilässä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. > Elias Pikkarainen. Polvijärvellä O. Ahti. Nurmeksessa I. Lehto. » Sulo Elomaa. » Elis Palander. » M. Calonius. Junassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselallä F. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. . Pekka Keryinen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen, Kontiolahdella Pekka Hiltunen. Rääkkylässä A. Saarelainen. Piiritarkastaja Äug. Kilpi. Telefooni N:o 140. .Koti juoma- lelidas JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N;o 15, Myytävänä. Ruomiinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. IIIBIIIIIIIIB Kalaverkkoja, R ys?fÄ- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. ■■■■■■■■■■■ Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosla, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia FENNIA, muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia ylimääräi sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen ! Vakuutusmaksut halvimmat! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän f 1 Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään —joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Jdasien leiMifialuja, IQrjoitastarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva* albumeja, VaJo^uva^J^eljy%siä, l/ljerfäuu* ja s^itsiJ(irjoja, j > i%asäilyttimia, Kiiltokuvia, Imufäeifa, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Pitää lukea! Karjalan radan AIKÄTiOLU Toukok. 1 pistä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-Suo- men suurimmasta ja halvimmasta soitin- kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8, joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Jol lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet kaa myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Teodor Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korutavarakauppa. SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. r*f Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. maisema-, kanta- sla- ja kukkapos» tikortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. Joensuun Kiriaaaina- D — osaralli). — o ►ö 6 «S OB J oensuu-^Viipuri m A' P £0 tk. juna S* =5. c v Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.15 Onkamo . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi _ I2.2<; 5.12 Kaurila . „ 12.4»; 5.46 6/2 Värtsilä . tul. 12.58 * läht. 1.10 5.oo Pälkjärvi „ 1.27 5.|i Matkaselkä „ 2.01 6 3U Kaalamo . „ 2.1'J 7.0o 8.23 8.38 Helylä . . „ 3.03 Sortavala tul. 3.14 3.24 9.10 9.53 Knot^. an | em j 3.58 9.4'! 10.50 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Eliseavaarati?l. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 1125 2.01 Alho . . „ 5.56 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4..25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.2Ö 1.13 5.55 Koljola . " 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 n . läht. 8.20 2.06 7." Hannila . „ 8.3'J 2.27 7.54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8.L» Karisalmi _ 9.05 2.51 9.u5 Tali . . , 9," 3.02 9.2y Tammisuo , 9.29 3.14 9 .7! Viipuri . tul. 938 3.22 9.57 Pika- Viip. Pietr. läht. 7.15 1123 iuna 6.25 » » » 5.81 2.25 — i n , 7.:äu 4.50 — Viip. Hels. läht. 11.40 10.29 2.40 ti n r> 1.2u — 8.00 h3 O g P c? Viipuri—Joensuu S: pr JT. a SD juna 0 GD Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo - 7.00 1.39 6.17 Tali . . „ 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 8.54 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . „ 9.47 4.08 11.22 Hiitola . , 10.15 4.35 12,22 Alho . . , 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10x5 5.14 1.18 JI iäht. ii.lt 30 2.08 Ihala . . „ 11.38 ^02 2.56 Jaakkima „ 11.5S 6.-- 3.30 Niva . . ,, 12.23 6/»ti 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.5c 5.00 Sortavala tul. 1.10 7.äo 5.47 „ läht. 1.20 7.47 Helylä . „ 1.32 — 8.i2 Kaalamo „ 2.20 9.41 Matkaselkä „ 2.43 10 .3 Pälkjärvi „ 3.11 11 .35 Värtsilä . tul. 3.25 11.0 „ läht. 3.35 — 5.31 Kaurila . „ 3.49 5.2? Tohmajärvi „ 4.0 6.01 Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 6.59 Hammaslahti 5.10 7.32 Niittylahti . . 5.29 ■8.01 Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. t-3 "d £ <« ET Asema cv S m a» >a P « Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 l 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti * 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Raltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — ►0 p c. S aT Asema =f. <v T3 V * g. W S» V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— ,6j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joenraun Kirjap. 0;-Y. 1910