N:o 33 !8lO. kaiku. Maanantaina Maaliskuun 21 päivänä. Uusinta kirjallisuutta: Kansantajuinen Lakiasiain Käsikirja. Ilmestyy 38 vihkossa ä fiO penniä. Nykyajan maalaustaidetta. 72 kuvaa kehyksineen. 12 vihkoa ä 3: 75 p. Gerok: Paimenääniä. Vuosikerta epistolasaarnoja. S:—. Palmen: Suomen Valtiopäiväin historia. 1:7a. Kojonen: Näytelmäopas. Ohjeita näytelmien valitsemisessa. 2; 25. Kataja: Toisen oma. Kertomus. 1:50. A i f t h a n: Hevosjalostuksemme. 2: 75. Sid. 3:40. Abelin: Huonekasvien hoito. 1:25. Sid. 3:40. Reijo -Vaara: Kyläläisten terveysliittosarja. 1 : —. B. B. Bergdahlin kirjakaupassa. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Slti 8 v. Bula frÄ 21 Teniä. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. kuistin toimenpiteisiin, joiden kautta on Suomen perustuslakeja loukattu. Sen lisäksi on maan täytynyt kokea, mitä esteitä lakien uudistukset omat kohdan- neet, joista etenkin sosiaaliselle alalle kuulumat olisimat järjestelmällisesti ja miimyttelemättä aikaansaatamat. Wa- kaivia huolia nn myöskin herättänyt se, että useita raha-asioita knskemia ky- symyksiä on ratkaistu tamalla semmoi- sella, joka ei ainoastaan ole ristirii- dassa maan oikeuden ja etujen kanssa, ivaan myös uhkaa saattaa häiriöön ko- ko sen maltiomarainhallinnon. Lemot- tomuuden maltaamana häätyy kysy- mään, mitkä siitä omat seuraukset, et- tei korkeamman hallituslaitoksen tehtä- miä tue maan lakien ja olojen tarpeel- linen tuntemus. Me rajoitumme, jo tunnettuihin tosiasioihin nähden, näi hin miittauksiin, odottaen niiden saa- man tarkempaa selmitystä siltä malio- kunnalta, johon anomusehdotuksemme lähetetään. Mieläkin suurempi merkitys luin tä- hän asti tapahtuneilla Suomen mal- tiollisen autonomian loukkauksilla, olisi kuitenkin sillä asetusehdotuksella, jonka luon äsken päättyneen menäläis-suo malaisen komitean nimessä sen menä- Iäiset jäsenet omat tehneet, jos se to- teutuisi. Tämä ehdotus sisältää muun muassa, että Suomen oikeus omaan lainsäädäntöön lukuisissa asioissa, jois- ta useat omat erityisen tärkeitä ja kan- san elämään symälti waikuttawia, ku- mottaisiin sekä että sekin, mitä sano- tusta oikeudesta sen perästä imelä jäisi jalelle, milloin taliansa moitaisiin ot- taa maalta pois Keisarikunnan lain- säädäntölaitosten päätösten kautta.^ Me emme moi olla johtumatta sii- hen käsitykseen, että yllä mitatut toi- ZTtamlman menoa» Hajalle puhuminen miel lyttää. -- Asia, jossa edus kunta on yksimielinen. — kieltolakia kiirehditään. - Aiar^ariinikauhu. Sit keä juttu. — O. K. puhal taa maahenkeä. Eduskunnan puhemieheksi malittiin taas hra Sminhusmud. Hän on tun- uettu etemäksi ja maltilliseksi puhemie- heksi, joka osaa pitää sosialistitkin tarpeen tullen aisoissa. Kuten tunnet- tua puhui hän kuitenkin miimeistä edellisen eduskunnan heti alussaan ha- jalle. Pitämässään amajaispuheessa hän nimittäin lausui sanoja, jotka kor- keissa piireissä katsottiin sopimattomiksi ja siitä sai koko eduskunta rangaistut- sen. Nyt tahtoi hän taas puheessaan maltaistuinsalissa lausua muutakin kuin alamaisen kunnioituksen ilmauk- sen, maikka häntä nimenomaan oli sellaisesta kielletty. Kuitenkin päätti eduskunta hänen puhe-ehdotustaan tar kastaessaan tyytyä pelkkään kunnioi tuksen ilmaukseen, kuten oli määrätty kin, joten puhemies ei saanut pitää tätä aikomaansa puhetta. — Miksi tahtoi puhemies taas lausua sanoja, jotka eimät suinkaan itsessään ole määrällisiä, maan joiden hän war- masti tiesi saattaman eduskunnan ha- jalle? Kenties tahtoi hän jollain sa- nalla saada ..repäisemää" aikaan, kn- menpiteet ja ehdotukset omat sellaisen maltiollisen suunnan ilmauksena, jonka tarkoituksena on täysin kumota se oi- keudellinen asema, joka Suomelle tulee sen perustuslakien mukaan. Sen suun- nan puoltajat omat koettaneet tehdä uskottomaksi, että Menäjän maltiomal- lalla on asiakirjoihin perustuma oi- keus ntielensä mukaan rajoittaa Suo- men sisällistä itsenäisyyttä. Niiden sel- mien ja mannojen perusteiden esittä- minen, joihin ntaan oikeus nojautuu, ei kuulu kuitenkaan tämän anomuseh- dotuksen tehtämiin, maan se on samoin kuin muiden tässä kosketeltujen asian- haarojen selmitys, tulema itse anomuk- seen. Edelläoleman perusteella pyydämme kunnioittaen saada ehdottaa että Edus- kunta päättäisi alamaisella anomuksella kään- tyä Keisarin ja Suuriruhtinaan puoleen esittäen nykyisen huoles- tuttaman asiaintilan sekä anoen, että K. M. armollisimmasti su- maitsisi rähtyä sellaisiin toimen- piteisiin, jotka palauttaisimat yleisten asiain hoidon sopusoin- tuun maan maltiosäännön kanssa. Sosialidemokraattisen ryhmän anomus eroaa ^miime mainitusta pääasiallisesti siinä, että siinä mainitaan tarkemmin moniaita uudistussuunnitelmia' joitten tielle nykyinen maltiollinen asema on nostanut esteitä. Anomus päättyy pon- teen: että eduskunta päättäisi alamaisella anomuksella kääntyä H. K. M:n puo- leen, esittäen maan perustuslakien mii- meaikaisten ja yhäti jatkumien louk- kaamisien oikean luonteen sekä osotta- malla sellaisen asiaintilan Suomen kan- san ja erittäinkin sen pohjakerrosten henkiselle ja aineelliselle kehitykselle tu- hoisat seuraukset, anoisi H. K. Majes- teetiltaan sellaista toimenpidettä, jolla yllämainitusta perustuslakien polkemi- sesta johtumat epäkohdat poistetaan ja maallemme taataan sen maltiosäännön loukkaamattomus. esityksiä. Ehdotus arm. asetukseksi Perin- tökaaren 9 lutoun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykäläin mnnttamisesta. Perintökaaren 9 lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälä esitetään muutettamiksi näin kuulumiksi: 1 §. Kun kuolema tapahtuu, anta- koon eloon jäänyt mies tahi nainen maikka mitä amioehtoja olisi tehty, oi- kein ilmi pesän kaiken omaisuuden, ja kirjoittakoon tarkasti sekä irtaimen että kiinteän, sellaisena kuin se kuoleman- hetkellä oli, kaikkine asiakirjoineen, saa- misineen ja melkoineen, perillisten taikka heidän holhoojiensa tahi asia- miesten läsnäollessa. Kirjoittakoon ten usein tapahtuu niille, jotka omat kohonneet maltaan. Ja epäilemättä oli puhemiehellä suuri malta, hänellä oli Suomen kohtalo käsissään tai oi- keammin sanoissaan. „ Perustuslait- liset" tosin monesti omat pelanneet isänmaan kohtalosta noppapeliä silmät kiinni. Mutta nyt oli suurin joukko maan isistä ja äideistä niin selmällä päällä, etteimät halunneet tälle tielle lähteä. He ymmärsimät estää puhe- miehensä aikeet. * Nykyisten maltiopäimäin maltioma- rain-maliokunnan ensimmäisessä istun- nossa otettiin heti esille edustajain palkka-asia, toisin sanoen nostettiin kysymys siitä, että main edustajat saamat palkkansa ja etenkin matka- rahansa heti, sillä „ei pidä sitoman riihtä tappan härjän suuta". Ja tässä asiassa olimat edustajat aiman yksimielisiä. „Folkpartisetkin" pääsi- mät kysymyksestä tolkulleen ilman tulk kia, joten asia saatiin päätökseen tul- keitta ja äänestyksittä. Toimottamasti edustajat pysyivät tällaisissa asioissa edelleenkin yksimielisinä, sillä onhan se niin kaunista, että meljet ja sisaret somussa keskustelemat edes jossakin asiassa, kaikki saman tunteen elähyttä- minä. Täällä pidetyn Oulun raittiuspiirin kokouksen osanottajat lähettimät senaa- tin »varapuheenjohtajalle senaattori Markomille seuraamanlaisen sähkösano man: „Oulun raittiuspiirin muosikokouk- myös, saattaaksensa perukirjalle lailli- sen moiman, sen alle nimensä ja ma- kallisen makuutuksen, ettei mitään tie- ten taiten ole salattu eikä pois jätetty, maan kaikki oikein annettu ilmi; ja olkoon kuitenkin, jos maaditaan, mel- mollinen suullisella malallansa sen mah- mistamaan. Jos ei mies eikä maimo ole elossa, antakoot omaisuuden ilmi perilliset taikka ne, joiden hallussa se kuoleman sattuessa oli, ja kirjoittakoon nimensä perukirjan alle, niinkuin tässä on sanottu. Jos perintö on kaupun- kituomioistuimen alainen taikka jos omaisuus sn kaupunkikiinteimistö, niin määrättäkööt, jollei ole muulla tamoin erittäin säädetty, pormestari ja raati kaksi tahi useampia rehellisiä miehiä, jotka omaisuuden kirjaan panemat ja armioimat; mutta jos pesä on kihla- kunnan oikeuden alainen taikka omai- suus on maalla olema kiinteimistö, kutsukoot kuolinpesäosakkaat uskottomia miehiä, jotka parhaan ymmärryksensä mukaan toimitamat kirjaanpanon ja armauksen. Pappissäätyisten perun kirjoitusta toimittamaan saamat peril- liset ottaa kenen itse haluamat. Jos perunkirjoituksen toimittamisen perästä ilmaantuu uusia maroja pe- sään, on niistä pidettämä eri perukir- joitus. 2 §. Perukirjoitusta älköön mii- mytettäkö päälle kolmen kuukauden kuo- leman jälkeen, ja pitäköön tuomari siitä maarin. Jos toimitus ei siedä miimytystä, kirjoitettakoon heti kaikki niinkuin nyt on sanottu, taikka lukit- takoon sinetillä ja pantakoon hymään talteen. Perukirjoitus, josta puhutaan 1 py- kälän 2 momentissa, on toimitettama yhden kuukauden kuluessa siitä kuin uusia maroja on pesään ilmaantunut. 4 §. Perukirja on amonaisena oi- keuteen annettama, kaupungissa yhden kuukauden kuluessa perukirjoituksen pe- rästä ja maalla niissä käräjissä, jot- ka kuukauden kuluttua ensiksi pidetään. Jos joku perillisistä on majamaltai- nen tahi oleskelee ulkomaalla tahi Kei- sarikunnassa, merkittäköön tuomioistui- messa sekin oikeus, mikä hänellä on perintöön. 5 §. Jos se, joka on melmollinen toimittamaan perunkirjoituksen, sen mel- mollisuutensa laiminlyö, rangaistakoon sakolla. Oikeus pankoon myös omai- suuden takamarikkoon ja toimituttakoon laillisen perunkirjoituksen. Jos pesäosakas tahi joku muu lai minlyö perukirjan toimittamisen oikeu- teen säädetyn ajan kuluessa, metäköön sakkoa enintään kolmesataa mkaa: ja pakottakoon oikeus hänet sakon uhalla melmollisuutensa täyttämään. 7 {?. Jos perunkirjoitnksessa tahol laan salaa tahi milpillisesti ilmoittaa jotakin, rangaistakoon sakolla tai enin- tään 6 kuukauden mankeudella. Jos asianhaarat omat erittäin raskautta- mat, olkoon rangaistus mähintään kah- den kuukauden ja enintään kahden muo- den mankeus. Eduskunta. Täys-istunto maalisk. 18 P. klo 1 p:llä. Puhetta johti puhemies Sminhus mud. Vapautusta istunnoista myönnet tiin eri edustajille toisille pitemmäksi toisille lyhemmäksi ajaksi. Valiokunnista »vapautuksia. Ed. Nuortema mapautettiin perus- tuslakimaliokunnan jäsenyydestä ja ed. Wuorimirta maatalousmaliokunnan jä senyydestä. Antellin kokoelmat. Esitettiin Antellin kokoelmien hoita- mistä marten asetetun maltuuskunnan seen 0 p.nä maalisk. 1910 kokoontu- nut raittiusmäki, lemottomana siitä hitaudesta, millä eduskunnan 15 p:nä marrask. 1909 hymäksymää toista kieltolakiehdotusta on tähän asti käsi- telty, lausuu sen makaman toimo- muksen, että puheenalaisen, kansan suuren enemmistön niin kärsimättö- mästi odottaman uudistuksen käsittelyä joudutettaisiin, ja että senaatti puoles- taan esittäisi mahmistettamaksi tämän kieltolakiehdotuksen, joka raittiusmäen käsityksen mukaan täyttää ne ehdot, mitä korkeimmassa paikassa on ase- tettu mahmistettamaksi mahdolliselle kieltolaille." Samalla päätettiin kehoittaa toisia- kin raittiusjärjestöjä asiaa kiirehti- mään. Hymähän on, että hallitusmiran- omaisia nyhjästään kylkeen asiasta, josta eduskunta on jo kaksi päätöstä (lakiehdotusta) laatinut. Toinen on tietysti asia, minkä merran hyötyä näistä „kolkutuksista" on senjälkeen kun menäläilet kenraalit ja annraalit omat hallitusohjia pitelemässä. Koti- maiset miehet, joita aikanaan kylläkin ankarasti löylytettiin, omat nyt joutu- neet pois siitä asemasta, jossa moi- mat kieltolain kohtaloon maikuttaa. Onko se ollut asialle eduksi mai ma- hingoksi, se kai aikanaan saadaan ko- kea. En tahdo rumeta ennustuksiani julki tuomaan, koska se moi saada ai- kaan turhaa kinastelua menneistä asioista. Toimokaamme kumminkin, että se senaatti, jonka puoleen Oulun rait tiuspiirin muosikokous on kääntynyt, omistaisi edes jotakin huomiota sille kirjelmä ynnä kertomus kokoelmain hoidosta muosina 1907—1909 sekä kirjelmä, jossa maltuuskunnan jäsenet maltioneumos M. Hallberg ja pros. E. Aspelin Haapakylä pyysimät ma- pautusta maltuuskunnasta. — Kerto mus lähetettiin maltiomarainmaliokun- taan. Oppiwelwollisuus. Valiokuntaan läbetettämäksi otettiin edellisessä istunnossa pöydälle pannut eduskuntaesitykset oppimelmollisuudesta ja kansakoululaitoksen kustannuksista. Ed. Lindelöf simistysmaliokunnan puheenjohtajana kannatti puhemiesneu- moston ehdotusta, että esitykset lähe- tettäisiin sekä simistys- että maltioma- rainmaliokuntaan. Puhemiesneumoston ehdotus hymäksyttiin 102 äänellä 77 mastaan. Arm. esityksiä. Senaattori, kreimi Berg saapui edus- kuntaan esittelijäsihteeri Degerholmin saattamana tuoden eduskunnalle arm. esitykset mallasjuomasuostunnasta m. 1911, palomiinamerosta ja sen käyttä- misestä m. 1911, pelikorteista suori- tettamasta suostuntamerosta ja marain osottamisesta maltiopäimäkustannusten suorittamiseen m. 1911. Maan valtiosäännön suojele- minen. Esitettiin ed. Tanielson-Kalmarin y. m. allekirjoittama anomusehdotus, ed. Muolijoen y. m. allekirjoittama ano- musehdotus ja ed. Ahmamaaran y. m. allekirjoittama anomusehdotus jotka esittäjät ehdottilvat perustuslakimalio- kuntaan. Puhemiesneumosto ehdotti samaa maliokuntaan. Puheenmuoron sai ensiksi ed. Schy- bergson (ruots.) joka huomautti, ettei hän ole ottanut osaa anomusneumot- teluihin eikä myöskään ole anomuseh- dotusta allekirjoittanut. Hänestä tun- tuu armeluttamalta anomusmuoto, eikä asema ole sama kuin 1899. Puhuja oli muuten sitä mieltä että maamme asioita ei saada ratkaista ilman edus kunnan myötämaikutusta. Ainoa keino nykyisestä asemasta selmiytymiseksi on laillisessa järjestyksessä tapahtuma so- tilasapumaksun suoritus. Lausui huo- manneensa sellaisillakin tahoilla, missä apumaksua ennen on mastustetlu, nyt oltaman taipumaisia sen suorittamiseen. Kun Menäjän hallitus on katsonut tarpeelliseksi jakaa maltansa ministeri- neumostolle, niin on meillä ryhdyttä- mä mastaamiin toimenpiteisiin. Toi- moi duumasta, kun se ryhtyy Suomen kysymystä käsittelemään, oleman apua. Suomen osanotto suoranaisesti duu- maan on jo kielelliseltäkin kannalta mahdotonta, eikä maamme edustajilla olisi siellä mitään merkitystä. Meidän on maan pysyttämä tyyni nä, maikka maikeat ajat uhkaamatkin. Onhan meillä todistuksia, että tuhoisia toimenpiteitä saadaan estellyksi, sellai- sia omat olleet laiton asemelmollisuus ja nyt miimeksi leimasuostuntakysymys. Ed. Muolijoki (sos.) lausui sos. de- mokraattisen ryhmän pitäneen tarpeel- lisena anomusehdotuksen tekemisen sen muoksi, että maa odottaa eduskunnan ryhtymän mahdollisiin toimenpiteisiin maan maltiosäännön loukkausten ja kansalaisvapauden loukkausten muoksi. Sos. demokraattinen ryhmä on kyllä ottanut huomioon, että anomuksella ei tuota pikaa saada asioita oikealle to- lalle. Mutta on osotettama asiain tila ja saatettama se Menäjän kansan ja koko simistyneen maailman tietoon, erittäinkin malistuneen köyhälistön tie- toon. Oman anomusehdotuksen so- sialidemokratit tekimät, maikka eimät epäilleetkään ettei olisi moitu löytää yhteistä sanamuotoa perustuslaillisten kanssa, maan sen muoksi että kansalli- sen edistyksen ehtona on kansan poh- jakerrosten hyminmointi, jonka harras- tuksessa oli epäilty pormarillisia. Huo- kysymykselle, jonka ratkaisua kansamme on niin hartaasti odottanut. * Meijerikonsulentti Paasimaaraa mas taan on nostettu aika meteli hänen malmistamansa kasmiivoin johdosta. Margariinikauhu on mallannut maan- miljelyshollituksen, mieläpä maanmil- jelystoimituskunnankin. Mirkakoneisto on pantu käymään, jotta saataisiin selmille, mitä tuo hirmeätä melua nostanut kasmimoi oikeastaan on. Sa- nomalehdet sisältämät siitä alituiseen uutisia. Onpa sähkölennätinkin pantu kasmimoin takia toimimaan. Mutta toiseltakin taholta on hra Paasimaara joutunut hyökkäyksen alai- seksi. Tarkoitan niitä rosmoja, jotka olimat niin ihastuneet kasmimoihin, että murtautuimat meijeriin ja anas- timat sitä sieltä satasen kiloa. Mähem- mäsiäkin möisi tamallinen yritteli^ä masentua. Hra Paasimaara ei main kuulu masentuneen. Puskee päälle main niinkuin sitkeän suomalaisen tu leekin. Ja me moileimän käyttäjät olemme hänelle erittäin kiitollisia. Mehän saamme hänen kasmimoitaan 2 mar- kalla kilon ja se jotakin merkitsee sil loin, kun muusta moista maaditaan Smk. 2: (>0—— kilolta. Omasta kokemuksestani saatan lisäksi makuut taa, että Paasimaaran kasmimoi on marsin maukasta ainetta, jota mielel- lään leipänsä päälle leivittää. Saapa sitten nähdä, joutuuko kek- sijä pinteeseen siitä, että on onnistu nut omassa maassa malmistamaan ramintoainetta, jota (tosin huonompaa» mautti pormarillisten menettelystä miime maltiopäimillä työmäensuojelus- lakia käsiteltäessä, sekä siitä, ettei pe- rustuslaillinen ministerimaltiosihteeri ole eronnut laittoman Suomen asiain esittelyjärjestyksen takia, sekä yleensä perustuslaillisuuden epämarmasta kan- nasta. — Myöskin sekakomitean suo malaisten pormarillisten jäsenten me- nettely on ollut sos. demokraattien mie lestä määrällistä jopa rikollistakin. Maan pormaristo on yleensä osottau- tunut taipumaiseksi tekemään myönny- tyksiä menäläisille niin määrällistä kuin se onkin. Tämän takia eimät sos. de- mokraatit saattaneet yhtyä pormaril- listen kanssa yhteiseen anomukseen. Anomusehdotukset lähetettiin perus- tuslakimaliokuntaan. Metsäasiat. Esitettiin ed. Honkajuuren, Koskeli- nin. Elorannan y. m. allekirjoittamat ehdotukset laiksi toimenpiteistä metsän- hämittämisen ehkäisemiseksi ja uudeksi metsälaiksi. Ed. Wrede (ruots.) huomautti yksi- kamarisessa eduskunnassa tulleen ta- maksi tehdä lukuisasti anomusehdotuksia ja eduskuntaesityksiä, jotka kaikki lähe- tetään maliokuntiin. Näin tulee ma- liokunnille ylenmäärin työtä ja seu- raukset omat näkymissä: ei cle suuria saatu aikaan. Alotteiden tulmaa olisi mähennettämä ja anomusehdotuksia teh- tämä main tärkeimmissä tapauksissa. Ed. Nuortema (sos.) huomautti sos. demokraattisen ryhmän oleman sellai- sessa asemassa että sen on alotteita tehtämä. Esitykset lähetettiin talousmalio- kuntaan. Esityslistalla jälellä olemat muut asiat lähetettiin asianomaisiin malio- kuntiin tai pantiin pöydälle ensi miikon istuntoihin. Jaetut arm. esitykset pantiin pöydälle ensi tiistain istuntoon. Istunto päättyi klo 4,14 ip. Seuraama istunto on tänään klo 6 ip. Mckmt. Mirka ntiesmaliokunnan puheenjohtajaksi on malittu ed. S. Nuortema, marapuheenjohtajaksi ed. I. Järminen. Toimitusmalio kunta on puheenjohtajakseen malinnut ed. S. Muolijoen ja marapuheenjohtajalseen -ed. H. Rautapään. Tarkastusmaliokunnan puheenjohtajaksi on malirtu ed. A. Listo ja marapuheenjohtajaksi ed. I. Järminen. AnmsOckU N: 1 sosialistien tekemä ehdotus työkymyttömyns- ja manhuusmakuu' tuseläkelaitoksen perustamisesta. N:o 2, ed. Pärssinen y. m.: äitiys- makuutuksen aikaansaamisesta. N:o ed. Kaarne: sellaisen lain- muutoksen aikaansaamisesta, että eri maalipiirien samaan puolueeseen kuu- lumat maaliliitot moisimat yhtyä koko maan käsittämäksi maaliliitoksi. N:o 4, ed. .Kaarne: toimenpiteistä maan hankkimisesta tilattomalle mäes- tölle. ?!:o 5, ed. Kaarne: työkymyttö- myys- ja manhuusmakuutuksen jär- jestämisen jouduttamisesta sekä suu- nitelman laatimisesta leskien ja orpo- jen työttömyys- ja sairausmakuutusta marten. N:o (5, Saalasti, Filip y. m.: Tut- kimuksen toimittamisesta puutamara- liikettä haittaamista epäkohdista sekä tärkeimpien liikemäylien y. m. maltiolle lunastamisesta. N:o 7, Kaarne, Antti: Kruunun metsä- ja miljelysmaiden torpvarien asunto- ja miljelysoikeuden turmaami- sesta. N:o 8, Lohi, K. A. y. m.: Sellais- ulkolaiset omat rauhassa saaneet maa- han tuoda ja täällä rnyödä, ja jota kuulutaan muuallakin maassamme mal- mistettaman. On kuulunut kuiskeita, että juuri ulkolaisten kauppamatkusta- jat ja muut asiamiehet omat kaikista äkäsimmin Paasimaaran kasmimoin kimppuun hyökänneet. Sehän muu- toin on hymin ymmärrettämääkin. Määrällinen kilpailija on saatama nu- jerretuksi, jotta kauppalaidun säilyisi ulkolaisten käytettämänä. Se Toppilan tilan ostoasia se sit- kistyy ja mutkistuu, mitä enemmän aika kuluu. Nyt on mastahakoisuuden paha henki tunkeutunut jo itse raha- toimikamariinkin, jopa oikein enemmis- töön, niinkuin olette armattamasti kuulleet. Kauppakirja pitäisi kirjoit taa, jotta kauppa saataisiin lukkoon. Se olisi rahatoimikamarin tehtämä. Mutta kamaria on jo kaksi kertaa jä- nistänyt. Se alisti asian maltuuston ratkaistamaksi, kun oli huomannut, että esim. Toppilan höyrysaha on rantamaatumalla, jota ei saataisikaan Toppilan tilan oston kautta kaupun- gille. Tämä alistus herätti maltuus- tossa kummastelua. Kummas- teltiin, miksi ei rahatoimikamari ollut mukisematta tehnyt kauppoja. Ei kum- inasteltu muuta, maikka minusta olisi siihenkin aihetta ollut. Mutta tästä kummastelutta huolimatta rahatoimi kamarin enemmistö jätti mieläkin kan- pat tekemättä ja päätti odottaa mal- tuuston lausuntoa asiasta. Mähem - > mistö, jolla ei liene tonttihari'astuksia ten kruunun metsätorppien ja mäkilu- pien asukkaiden oikeudellisen aseman turmaamisesta, joiden maapalstoja ei beti moida muodostaa itsenäisiksi uudistaloiksi. )!:o 9, Lehtonen, Frans y. m.: Mal- tion työolojen järjestämisestä. N:o 10, Leino, A. y. m.: Kruurun metsämaiden asuttamisesta. N:o 11, Lumio, K. x \. y- m.: So siaalisen päätoimiston perustamisesta. N:o 12, ed. Alkio y. m.: Mirka- miesalojen tutkimisen toimeenpanosta. N:o 1!'>, Emert Eloranta y. m.: Mal- tion metsämaiden lisäämisestä, mel- moittamalla eräänlaiset yhtiöt luomut- tamaan metsämaansa maltiolle. N:o 14, Kaarne: Maltion työolojen järjestämisestä. N:o ]■■>, Latmala y. m.: Maan- miljelysharrastusta elmyttämien ret- keilyjen toimeenpanemisen edistämi- sestä. N:o 10, Kaarne: Komitean asetta misesta n. s. mimisektsioniknsymyksen selmittämiseksi. N:o 17, Latmala y. m.: Arm. es- tyksen antamiseksi uudeksi palkkaussään- nöksi. N:o 18, Järminen I. y. m.: 2Ö,00<> markan maltioamun myöntämisestä Kansan Näyttämölle. 'N:o 19, Huttunen y. m.: arm. esi- tyksen antamisesta laiksi uutismiljelyk- sen edistämiseksi miljelyspakkoperiaat- teen mukaan. N:o 20, Jokinen, Alma y. m.: amio- maimon toimimaltaa ja pesän vtnai- suutta koskeman lainsäädännön uudis tamisesta. N:o 21, Jokinen, Alma y. m. amio- maimon oikeutta lapsiinsa koskeman lainsäädännön uudistamisesta. N:o 22, Saalasti, Filip y. m.: Ko- neellisen ja taloudellisen tutkimuksen toimittamisesta Siikajoen ja sen simu- jokien perkausta marten. N:o 2-'i, Relander, Lauri y. m.: - Arm. esityksen antamisesta maataloudellisen koetoiminta-työn laajentamiseksi ia jär jestämiseksi. N:o 24, Eloranta, ^ Emert y. m.: Arm. esityksen antamisesta laiksi, jolla perinnöllisen »vuokraoikeuden kautta parannettaisiin sotilas- ja simiilimiras- tojen y. m. sellaisten tilojen alusta- laisten oikeudellista tilaa. N:o 2."), Torppa, Juho y. m.: Arm. esityksen antamisesta laiksi työmä- lipuheesta, kumoamalla " tammikuun :>0 p.nä 180.'» annettu palkkaussääntö. )t:o 20, ed. E. S. Arjö-Koskisen y. m., hengellisen hoidon järjestämisesät mielisairasten hoitolaitoksiin. N.o 27, ed. E. S. "))rjö-5koskinen ja Käkikoski, musiikinneumojien asetta- misesta yleisen sämeltaiteellisen kehitys- sen edistämiseksi. N:o 28, ed. Malmimaara y. m., kansalliskirjaston ja maa arkiston pe- rustamisesta Pohjois- ja Keski-Suo- mea marten. N:o 2H, ed. M a arala ja Lehto- nen, Kemijärmen pitäjään muodostet- tamien uutistalojen metsänsaantioikeu- den rajoitusten poistamisesta. N:o .'iO, ed. Tulikoura y. m., muu- toksista moimassa olemaan merilakiin. ?!:o !»1, ed. Tanielson-Kalmari y. m., maan maltiosäännön suojelemisesta sitä järlyttämiä toimenpiteitä ja ehdo- tuksia mastaan. N:o H2, ed. Malamaara y. m., ää nioikeusikärajan määräämisestä 21 muodeksi sekä äänioikeuden rajoitus- määräusten poistamisesta maltiopäi- mäjärjestyksestä. '.U:o '>!>, ed. Mala-vaara y. m., M. J:n muuttannsesta siihen suuntaan, että suuri maliotunta kokonaan pois- tettäisiin. N:o .^4, ed. Malamaara y. m., W. J:n muuttamisesta siihen suuntaan, että eduskunalla olisi oikeus alotteiden tekoon ja myöskin verustus- ja kirkko- laki-kysumyksissä. ')!:o 35, ed. Malamaara y. m., esi tyksen antamisesta, jossa eduskunnalle taataan määräämä päättämisoiteus tullimerotukseen nähden. Nuottasaaren puolelle, pani mastaan, sillä se olisi jo ollut malmis kauppa- kirjan allekirjoittamaan. Olen utelias näkemään sitä kummas- tukseit myrskyä, jonka moinen koma- päisyys nostaa ensi maltuuston ko- kouksessa. Ken elää, se näkee. Mutta sen pitäisi nyt jo sokeankin nähdä, että oikealla tolalla tämä maan- ostoasia ei ole. Miksi ei käyty sitä tietä, jolla kaikki nämä mutkat olisi mältetty ja lisäksi saatu tila kohtuu- hinnalla? Miksi ei turmauduttu ;-ak- kolunastukseen? Eihän Toppilan tilan ostoa kaupungille ole tietääkseni kukaan mastustanut. Mastustettu on luon- nottoman suuren hinnan maksamista siitä. Turha taitaa olla toimo, että edes yhdennellätoista hetkellä palattai- siin tiellä, jossa pian joka päimä nou see uusia pulmia. Torstain ..Liitossa" puhkuu Oitto» Kiarhi» kiukkuansa pormarillisia was- taan, kun nämä eimät ole älynneet kumartaa inaalaiSliittolaisten mirka- miesanomukselle, ivaan omat siinä huo- manneet samallaista tuulenpieksänustä, jolle koko maalaisliitto rakentuu. ^ Näin se ääni O. K:n torm/ssa m^i soi: „'käyttää silta kuin tällaista tutki musta eräillä lahoilta kauhistuksella pelättäisiin. Ia miksi. Siksi, että he tietämät epäkohtia suuriakin mirlamies- oloissamme olen-an. Suomettaren Päätoimittaja ed. ^emanlinna on ju!- kaissut mirlalniesoioja käsittele:vän fiv