N:o 193 (99) — 1910 KESKI-SUOMI T Atlantoina elokuun 27 pnä Ttut Pahoin ipdotromijun. maami<hiä. että jospa Ci siemen ibäauit. — Rukiin puinti on Miroilla par haallaan jo mlee niiniä yleensä hyrvä jato ja laatu on hywää, lufiutnmui? mana joitakin Hall-Markoja paittoja, joiL-ja rui» Lejahallan cuAvslemana niiaeniin wchantarehutsi. — Lastensa opetuksesta huoltamia »vanhempia on lukiusaöii, Toitvakan kirkonkylän tansakottiuPitrtssä. 3^ kyäänktn iai) walm'.siatvassa ko-ulusja hiMn joukon kMdeticchininentä lasta. — Kuortaneen lukkari-urkurin Mir kaa 'Ci»n Hakeneet m. m. jeuroalvat li ^tkarv-urkurit: B. E. Hariman, Waa- 1'osta. A. Summanen, Hum^iilasta. I. A. Julmala, Nonc,inkankaal >ta, I. -W. Kinnunen, Äar»:ulaKra, E. Wes- terinen, RauMaimntlta, W. Pekmi ZLu>artonoel.ta ja I. Jalkanen Perhcs- ta. Äsenl kirkkonemooslo waa- li ehdolle: Sunnmascii, Pekurin ja Hartmanin. Ulluslta Suomesta. Taasen lapsenrajstaus Hel» singlSsö. To^-ja-iKana hälisi Helsingistä Eerikmlatu 14:n kohdalla erään työ- läispecheen 4-wnotia» tyttö neiämat- lomiin. Lapsi oli ollur leikkimässä ka- dulla. Hälääniyneot -lvanycinma: pani- wa; ersiskelyn loiimeen. Ujcat henktlöj ivlavar koko yön hakemassa kadonnutta. Etlenaamuna löi)bettiin tyttö eläintar- has^i, anu-na raislatuma. Etsuvä Po- iti.fi on ryhrynyr hakemaan rikoksen te fijtiä, mutta wiM ei ole tuon katalan «yön tekijästä tietoa saaitr. Kolera. Äeskuviu'kona mtnitetu*ja bakterio- togisvsja anikimuilscssa todettiin, että Lappeenrannassa jatwÄU.neen wenä- lätisen rakuunan Paul Pauloivin ulosrusnäy.Teissä on kolerapesäUeita ja eitä hän sairastaa aasialai^a kole raa. Pauloff kuvllllt. Rakuuna Paulo?f kuoöi ilrstai- Ä:«na. Venäiläiser sotilaslääkäril owa' iu-fmetfr eri-öteiyl ratuun.N ja huo- ananneer heidai ier:vei!si. Asessori Stvinhuf- wudia haastateltu. Birjh. Wj« damos ti n kirjeen- waiht«jalle P. Esperowill« »n asessori Swi7chuftvud nykyisestä tvaltiollisesta a- semasta lau-simut »«^raotvaa» Nlimääräiset waltiopäiwät. ylimääräiset tvaltiopäiwät kokoontu- ivat nyt kolmannen terran ja on tällii to* koonkutsumisella aina tärkeä merkitys, ylimääräiset tvalkiopäilvät lotooniuituat onsimäijen terran w. 1899 Bobriloivm ai« kana. Waltiapäiwille jädetbiin silloin lausunnon antamista »varten asewe^wo>l- tisuuSlakichdotus. Lakiehdotuksen mu- -aan tuli Suomen asettaa kassi werlaa enemmän sotilaita, kuin «nnen ja Suo men tansalaisten tuli suorUtaa asewe!« ivollisuutensa Menäjällä. Maltiopauvien isturitolautta. ei rahoitettu. Maltiopäi- wät olimat 5oolla 4 luuZautta ja lausu:- rvat, et-tä niillä on oikeus kysynlytscösä o- letvasda asiasta t-echdä päätös, eikä wain antaa lausuntoa. Wa>ltiqpäMät hy:vät- syiivät lisäksi wasta>ohdotuLsen, jonka mu- >kaan .sotilasten lukumäärä lisättiin 6,tXX):sta 12 .tuhanteen ja tmti asctveltvol- lisuus suorittaa. Suomesqa. Tätä chdo- tusta ei wachiwistcttu, waan koetettiin to- dcultaa tvaltiopäuoien hylkäämä lakieh dotus. Laki päätettiin toteuttaa asteet- lain. Maadittiin ainoastva.n A» asttvel- ilvvllista mucdcssa. Hallitukselle oli tär- kcäiä. että laki periaatteellisesti tuli so- njclktutisi. Ä>ja tultiin: 300 asewel'.volliS- ta aina saadaan ikokoon, ja kun kansa tot- luu siihen, että nuoriso saapuu a>'ewei» niollisuuÄutisulntaan. niin!kyllä sittc woi- Vaan asolvckvollisten lukua toro-taa waa- dilluun määrään. Nämä toiwcc: ciioät ioleuluncc>t. Lali kumottiin armollisella fäsityfiriccltä huhtikuussa w. 1905. Mainiten tämän siksi kun nytkin lah- dotaan totuttaa kansaa uuteen järjestyt- s«n a s Keitain sotvcltamalla silä. Toiset ylim. »valtiÄpmwät kokoontui- ivat joulukuussa w. 1905 tv avauksia y.m. fovfcioia lakiehdotuksia läfitrcicmiiän. Juurin osa silloin hymäksytyislä lakieh>- VotuHsista tuli wa>h<vistctuit>'i. mMl-r ioi- sia ei ole ^vieläkään waihwis:eiru. Niin on 'käynyt esim. painolain. Ulim, ivaltiopäuvät kokooniuilvat nyt kolmannen kerran, ensimälien kerran määräilM ajachi. Maltiopäilvät kokoon- tmvai laillisessa järjjestyksessä, jotcn läs- sä suhteessa meillä ei ole syylä tm)lymä:- lömyyteen. Muita me emme yleensä kä- si:ö. minkä rouofsi wallicpäi>vät kokcon- fut juttiin. Waltiopäiwien waStau?. lä uÄkomme, että oikeus luvultakin pää- see tvoittoon. — KÄsittäÄö kansa hetken uierkityk- sen? — Tietysti. Kansan tniaiala iituri saaAn meidät walkuntetuksi si'>.ä, ettei- tvät meidän toitve-omme ae turholt. Me olemme joTo täysitvjuinen Lesrätvä 7ansa, tahi -sitte emme anisaidsÄaan mnuta kuin että meidät HÄvitietään. Puhemiehen letvolli-set, tarmokkaat kaS- ivot menitvät ryppyihin ja hänen äänensä wapisi hiukan. — Meidät lutisutuan Helsinkiin, -»» jalloi haastateltA, —- me noudatamme wät meidän t»iweomme ole turhat. Me lsaatvmmne, ja leSvolliseslr täytämme welwollisuutomme. Jos tahdotaan, että iöt-uisimme Helsingissä 2 kuukautta, ni'« teemme sen. MÄään laitonta, mitään epätMillista emme tule tekemään. Mut- ta eduskunnan toimivallan rajo:iicmi3« ta emme koskaan tule hyväksymään. — Entäs, joS määrättäisiin uudet nxaalit, joihin »venäläinen väestö ottaisi osaa? > JoS sellaiset tvaalit tvimiÄttalsikn, min tämä eduskunta et olist laillinen. Lain mukaan jäisi lailliseni edellinen e- dus?unta. — Luuldatvasti tullaan piiiimiän wal misdawia neuwot>te7nja? — Mahdollisesti, muäta minä en tuli ottomaan osaa niHin, sillä miimeiseen pärmään ifatfffla tulten olemaan tuomari- wirassani. Ulkomailta Stolfti Mssi. N o oma, elok. 23 p:nä: Mmiste- Vinemvosto on olso-itianut 900,000 li- raa koleran saMldttamien seutujen asuKahden awMami seksi. JtSwallassakltt koleraa. Wie>n, elvk. 26 p:nä: Sisäasiain minMeriöön on terwey!zenhoitodopart- chementtt ilimoichtamlt, että baAerioilo- gisten tutkivtiusten nojalla on todettu 'kaksi taipaMa aqsialaöita koleraa, jois. .a ltoiinon on Päättynyt kuolemalla. On ryhdytty lachvchin chkäisytoimetrpitei' siin. ZMIG—M«MI. MMM ii Mifftliifi Olliliin. Äaikkia lajia lataus välineitä y. m. 8. N. Mj»g«n« HMmÄ». Valkosia Hyvin lajiteltu varasto — Vaasan läänin eronnut tuwer- uööri, sa'iancuwos d e P o n t :nat kusn ä^iasasta wr.me sunnuittauia. Taaja: joukoi kansalaisia oli. saapunu: ai«tisi- Ic häimä 1'aatlantaan. >>iun Iau>!aM ol:- tuo.: laulanen eiifiauuicu iudr-:-ji]ii kiu lueta ..Suoini. arutas synnyinmaan.- me", lausm ruo-mari Icziiaitu» niuuta- ori n M0.>n kansa^a>s:en kiitolliiuuden poisinai^u-staivalle maai>erralleen. Sa- tanemvos de Poni esuti eläköön-chuu- don Wca-alle ja Waasan läänille, jon ka jälkeen kajahriw!ir Äaajan tnarssin jcavÄeer. ^'un oli kohotettu raikas, kolmukerlainen eläköön kuvernöörille, lähii juna li-ikleelle laulajain xvirit- täessä: Taaskin uhkaa pil:v: musta Peittää meidän maan. Mi sm wl»maa, usl«llus:a SusmalaMen saa? >Luo-jaaj' 1uo:a, kuolon yöhön Wtel' et kattsaj' jää. Jsäls' lallla rartu työhön 3losia pysn)y>n pää. — Pohjanmaa — Wenäjän ?a»gaistus:vankiloita Tuppuran ja Tomeran saarille. iStcÄ^i AiÄon „P e r. G a s e t a" tietää, että lpäaivanki iahalll i: u>ks«sia iuyfajäa n kes° kus.ellaan rangaisilisVankiloidetl ra 7ctmuiseh>>oMsism someron. — Kot kan ja Haminan mälillä — R oh kaman ja T,u>ppuransaarille Suomen ^ahdeSsa. Äuten tunnonu, on kysymys tästä jo aikapomminkin ollur lvi reillä. — Kuollut. T. f. 15 p:nä kuoli Jaalan Mäkelä-sä asioituja A. I. Kokkala 59 wuodm watthana. Wamc>ja oli syniynyr Jaalassa. Jo nuorena amontu>l hän lukemalle. Toi- miemaan ensin eri liikkeissä kotiseu- dullaan, tuli hän mustina 1868 Enson puuhiomo o. y:n palivelukiven. josta mtrmmnia wtrosia sinen siirty- J y- «väskylään M. ^:enij & C:on palwelu>kseen. sairautensa lahden erosi hän sieltä syksyllä 19)9. Suuren sulkuilais- ja tuilatva >souko -n saatlatnana kärkettiin hänen maalliset jäännöksensä t^k. 21 Pnä Jaalan hau° «ausmaahan. Waiiiajan lähunmät Y?lÄvä: löysi- w« hänessä hnr:aisen ja htDän :owe- rin. LÄMväl hänessä toivertn. joka. ei >lä!h«nä.stään'sortaa tahionur. ei tot-> ^n wntei>:a loukata.^lunnut. Hänen' 'kuolemansa jättikin tonoeri{Kiriin au ton, fo'fo ei Pian täyry. Vainajaa jäi lähiitnä suremaan puoliso ja 3 basta sekä juuri sukulais- ja tuttaivapiirr. — Konduktööri tehnyt itsemurhan. Kun päimyslSjä^una Viipurissa Leski- ckvi i>tlko>na kello Puoli 3 aikaan kulki Sa° lakkailahden ranmalla kauppias Pietisen jalon kohdalla, heirtÄ,!yi radan wie- rellä istunut konduktööri Herman Tmvrkinen junan alle. Deturi oli jo Fuike -nuit häiren ohitseen, kun hän pisti päänsä kiskoille. Kaksi waunua kulki ruiuniin yli vrrottaen pään ruumiista melkein kokonaan. Syytä itsemurhaan ei vedetä. T. dli jo aikaiiemmin tehny: bmölloifcn yritylsen, mutta saatiin hä- »et silloin estetyksi. Vainaja oli noia 35 itouonas. mimMsa olewa za 3:n lsplm ifi* ■ • - - - (fbuöfutvtrt on jo lausunut ajaiuiscusa !liakl>nnanlainsäädännostä; tiivkin se tulee muuttamaan entisti miclipidct- :ään. jiysymys soiilaökoNvauks<ö'a meille esi- iclä.in nyt muodossa, jota on paljocr ivai- keampi hyilxilsyä. Kuväällä meidän an- nettiin ratkaista kysymys MMojen osona- miscsia, mutia nyt »vaaditaan main lau suntaa. Ma^taus W0i olla ai>>oaslaan mm, -kuin k>owäälläkin. Täm.i on asia, >ota meillä on oikeus päätiää, eikä ai- ncastaan antaa lauisuntoa. Eduskunta tuskin äulee edes neumoi^iemaan kum- ni>astätaan kysymyksestä. VenäläiÄen oikeulsia tl Zkeiva ky'iMys on paljoa monimutkaisempi. On otetta- iva selwä minkälaiset on?at kysy myksessä. Wen.ijän kantamiset nautti- ivat Zuomesisa riittÄväSi! oikeuksia ta- loudelliöten etujensa puolus:a!n>öta Ivar- ten. Zos täZisä subte:ssvl on joitakin puuttcelliisuuksia ol:»ias>a, niin mz elem- me ivalmiit ne kocjaomacn. Muita m:k- si Aenäjän kansalais.'!!? oikeus esim. ct- taa osaa «duskuntaiv ^laclihin? Hänelli:-' hän on omat oikeutensa ivenälcilsiä lain- säädäntölaitoksia fciE)t'i£ii'. ?J(tHi Wc nä län kansalaiselle oiScus päästä .-valtisn» Mirkoihin Eusme-^c? Koko clämämi.te on raSennettu sille perustalle, että maa- ta palrveleivat paikalliset wirkamichet, jotka tuntelvat maan ia kansan ja joihin ?ansa luottaa. Meille sanotaan: miksi suomalaisilla o.i oikeus päästä lvaltiomvirkoihin keisa- ri-kunnaSsa? Minä ivastaan tähän: suo- malaisia p«ilwele« pal>on keisarikunmis- sa upseereina armeijassa. Nähtävästi heistä on hyötyä siellä. Meillä ei ole mitään sitä wastaan, että suomalaisia ei oteta tvaltiotvirkoihin keisai:i!unnaSsa. Enime ole näitä oikeuksia anoneet. Olisimme tvalmiit yhteisesti ncutvotbe- lemaon lvenäläisten oikeuksista, mntta an ta'aa meille miehiä, joihin me tecu simme luottaa. Tälä nylyä olemme >lna- kuutettuja liitä, e ia tämä laki tahdo- :aan toteuttaa tarkoituksella saada maa nospeammin wcnä!!iis:y:e:yksi. Tämän tc rkotuksen hy^äl'» enime >voi myötä- maikuttaa. Eduskunnalla on joka -ta- pauksessa päätösioalta tässä asiassa? Mutta kun meiltä waad:taan ainoastaan lausuntoa, niin me',vin täytyy jättää ly- s.'MyS oleellisesti käsittelemättä. —• Eduskunta lui'l:a'.vaZii antaa kchta iva^tau^ks«n>sa? — M!nä Iuu'.ca oletvan niityin liiiiltalvaa, eit.i sc uudclleen tah- tco scik/apcTäisesti esittää kaniansa. — Otatt«?o huomioon mahdolliset seu- rauksot tällaisesta m«rZtautsesta? — Siyllä. Me iäfiuiirinie hYödSts, mi ten tapahtumat tule.vat iehitiymään lä himmässä tulelvaisuudc-Zsa. l!una lake- j-.i tullaan julla isomaa n ja niitä kccte- taan sitten soiveltaa elämään Äiutta on »ieHaava huomioon, että suurinta o'aa mirkamiehistöstämm^ ci «voida erottaa N>ira-Zäa. Ainoastaan kmvernöörcjä, lää- ninsihteevsjä ja alempia hallinnolllsella a- lalla olclvia wirikamres)iä jvoidaan erot- taa. — Mutta onhan poikkeustapauksia. — Kyllä me käsitämme senkin. Mutta silloin täytyy asettaa wcnälätsiä wirka- miehiä joka A)lään, ja maa joutuu kaaos- tilaan. Tämä ei tietysti merkitse sitä. että me toiwomme politiikan kohta muut- tutvan. Olemme kuitenkin l^oliisiä, jil» kikku-llutisia. — Oiumllinen keksintS» mutta «aikea toteuttaa. Tulmnottain anoilvat La- iranisaaren kuntalaiset, että Ivaltio ^alk- kaisi saarelle lääkärin, joka samalla hoi- taisi kunnan nimismichenivirkaa E e- naatti on anomirksesta pyytänyt Aiipu- rin läänin kuivernöörin lausuntoa. Z!yt- lemmin antamassaan lausunnossa ku- !N>elnöörinwrrasto epää anomuksei: hy- wäksymistä avlvellen, ettei saatane päle- wää ja sopimaa henkilöä Hht'aik«a hoita- maan vioinittUja Wir5oj-z>. — Kylmää. Kajaanissa oli ?4 p. Mas ien yöllä S ast. kylmää maanpinnassa. — Popoffin ansioita. Ennen kerroim- me. että ent. Tammisaaren vo'iisi!a:ick- sen konstaapeli Alexander Poposf on se- naattiin ijättänyt N>cnäjänkiel'.sen ano- muiksen, että hänelle konvattaiiiin ne wa- hingot, miÄä hänelle suurlakon aikana si>ntyiwä,t sen kautta, eitä hänet yhdessä k omissa ri N. Ghaidmoinin kanssa karko- tettiin Tammisaaresta. Äiainitiu Po- poss on m.m. ihuhtik. Yi pnä t-Xi) anne tulla Durnn howiolkriiden päätöksellä tucmÄtu poliisina tekcinästään pahoin- pitelystä ja toisen ivaHaudcn loukkaami- icc-ta 9 'fhniTaitb^ffi mankeuteen. Hämeen- linnan Myllymäessä oli hänellä pieni kaii^Palii>ke, josta wiime wuoden lopulla eräänä yönä poistui, jättäen jälkeensä sclmittäinättämiä asioita. Kun 63n ei »virallisissa lehdissä olleista peräänknu- lutuHisita huoilimaita ollu: t»ivattawissa, pantiin hänen omaisuutensa konkurssiin. H. M. Keisarin Saksam matta. Berlinin ja Parisin lääkäreitä kutsu- taan Friedber^iin. Beol. TageAaittille lennätetään Pie» -tcrista että kenraali 1 MossoLollvi keija- rilliissn howi-n kansliaPäällMö, on ma^ustanut Borlimin, pyytääkseen ^henkÄÄkärr Bochinin neMvosta berli- ni laisia iproftssoreita sa «puimaan DarmstMiin tahi Friedbergin tm? lnaan nsuiwostelemaan keisarimtan ier- tveydentiiloslv. Satmassa sarkoitu5sessa itoilee fettMolOi Mossolmv matkusta maan Pariisiin. Keisariperheen matka Friedvergiin on lykätty syyKk. 2 p:n, Loska leskÄei- sarinna samama^ pämärä. 'lähtee huwi- laimalla »Pohjantähti" Tanskaan ta- M maa n kuningatar Meksandraa. Ho- wipisr^issä puhutaan uudesta keisari Wilhelm>m H. M. Keisarille l äh että- mäsiä kivjeeÄä. joka sisältää kutsun lZaksan >ma>nööweveih:n. Luullaan kn- salin noudaÄawan kutsua. Tiistaina inailkustimat suojeiluspoliisit elvcrsti Spi!vido«!vi>tWn johdolla ulkomaille m o>. nikuin pa laGpoli i si. Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. Moraiastarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. Kysykää aina Vaasan Paino- hiivatehdas O.Ym, Vaasa, 2756 II Painohiivaa. Säästää aikaa ja rahaa! 1—B Raamatunselityksiä pitää kolpor- töörit J. Rahkanen ja Hassinen Luth. Evang. vhd. rukoushuoneella, tiistaina t k. 30 pnä klo 5 Lp. 2971 1—1 Ajutantti LIND Pelastusarmei jassa Paulinin talossa johtaa kok, lauvant klo 8 ip. sunnuntaina klo 11 a. p, puoli 4 ja 7 i p. Lastenk. klo puoli 2. 2967 1—1 — Montenegron kuningaskunnaksi julistaminen tapahtuu — ilmoteiaan Ceiiinjestä — huomen aamulla. Heti sen jälkeen Ämoieiann siitä sikäläisille lu>Fowalt0ljen edustajille. Tamana päi- wä«im pidetään juhla-smnaianpalltoolus sa sen yhteydessä onnittelutilaisuus. Tip^imaapiiklinitan ivanl>im^na J-ta^- Aan lähett>läs!wirkavveljiensä nimessä onnittelee uutta kuningasta. Useamman vuoden kauppa-alalla ollut tyttö haluaa samanlaista tointa. Vast. od. heti nimim.: »Rehellinen", os. Haapamäki. 2976 1—1 Räihän maitoa myytävänä syyskuun 3 pstä alkaen A. Janhosella. 8969 1—1 Hyvä harmooni vuokrattavana, Ottelj»na Repo Mei- jeritalossa. 2968 1-1 Tahko- ja Keräjuustoa Kuukos rasvaa Johan Streng'in kaupassa. 2978 l-l Kauppakartano j* Tavaravarasto WesaogsD asemalla myydään heti omistajan pois muuton vuoksi koh- tuhintaan. Rakennus sisältää puo din, 4 kamaria ja tuvan sekä usei ta makasiineja, navetan, saunan y. m. tarpeell, rak. Keuppa on ainoa suuren varakkaan ostajapiirin kes kellä jo on siinä harjoitettu liikettä hyvällä menestyksellä jo pitemmän aikaa. Tavaravarasto on kuranttia Lähempiä tietoja saapi omistajalta paikalla allekirjoittaneelta. Jyväskylän Kiinteimistö- ja Asioimisliike Tuomas Wartiainen. 2966 1—1 Venäjältä. Huhut oikeusministeri» erosta Mjedomosti kertoo toi ime ^maa- naniai-^i^mia Pietarissa liil'kuneen ijse- pii^taiPa huhuija, eitä muka oikeusmi- nisien 'Shtshegsowitow ^lähiimmassä tu>lewaisniudessa tulee erWmaa>ir toi- lmsstoan. Oi^usminiSberin salkku kerrotaan iarjio>:tm Wa!lkäk -Ujnnanneuwoston jäse- nelle W. F. D e u t r i c h i l l e. Iltama Keuruun „Kansallispirtin" kyväksi tohmeDpinoaan Pirtillä perjantaina syyskuun 2 pnä klo 7 i .p. OHJELMASSA on: laulua, soit- toa näytelmäkappale y.m. Sisäänpääsymaksut: 2 mk., 1: 50 ja 1 mk. 2974 Toimikunta. i—i Vuokrattavana yksi huone koululaisille täysihoi dolla tahi ilman toht. Heinon ta lossa. Lähempiä tietoja antaa Kor pilahdella Piesanen. Ilmoitus voidaan tehdä myöskin telefoonilla. 2978 1-1 Vuokrattavana nyt heti 2 kama ria. keittiö ja eteinen. Rantakatu 127. 2977 1-1 Huutokaupalla, joka keskiviikko na ensi syyskuun 23 p:nä alkaen k:llo 10 a.p. Riitaojan talossa Kor pilahden pitäjän Pajulahden ky lässä toimitetaan, myydään vuok ralle enimmän tarjoovalle sanottu Riitaojan talo 3 v. ajaksi huuto kauppatilaisuudessa lähemmin mää rättävillä ehdoilla. Puolen tunnin mietintöaika pidätetään hyväksyä tai hyljätä tehdyt tarjoukset. Sa mana ja siitä seuraavina päivinä myydään huutokaupalla kaikki sa notun talon s lurl irtaimisto, leh miä, hevosia, sikoja, lampaita, viljaa, karjanrehua, vaatteita, huone- ja talouskaluja y.m. kaikenlaista irtai mistoa, josta täten ja siitä, että ellei erittäin sovita, on huudot paikalla maksettavat, ilmoitetaan. Korpilahdella elok. 23 p. 1910. J. Riitaojan perikunta. - ' " ~ *!' * &*** £■ ** v 2975 palkinnon saaneita, klai-, hevot- ja kone voimalla käytettä vi*, valmistaa ja mjy huokeasta 2506 Jpfäskyläi Väinöläi ICooepa]i- |i Lalra-osakeytitiö. 8-0 — Meteirit. T. !:tt U p:na ghdclsät» t<i läydcc-sä nähtiin Iisalmen kauplingis» isa sir^as mckari, joka näytti kulkcivan itä^nPäin ja putoaman siellä -Ilas. Ccn alaspudotcssa fuului Toitvt räjähdy» ja maan imixiumiin wapi?o«oa.i laajalla <t< lalla Jisaämcn ympäristöllä. ?tyt on Kauppilanmäessä tal. H. Midgrenin ta« lon tuota n,s. Raihikasuz^ta löydetty isom» manpuolcincn suippslärkincn meteorin taz^pcvle, jota anvcllaan y^ämainiiun mc< teorian ojaitsi. - 2-4-1 -' Juhlallinen murhetunnelma laskeutui huoneeseen. Tuntuu kuin oltaisiin paarihuonee3sa, mihin on nostettu kasa äsken joesta ylösvedettyjä ruumiita, joiden hiukset vielä vettä vuotavat. — Ehkä oli niiden joukossa sinunkin esi-isiäsi, Harry, puhuu Tervo silmät kosteina. Oltiin pitkän aikaa aivan hiljaan. — Ja näiden ruumiiden päällä olemme me sam- panjamme juoneet ja virkistäneet itseämme vie raan kielen sorinalla, me tervakauppiaat, ääntää lopuksi Harry ääni värähdellen. Taas seuraa hiljaisuus. Sillä nyt ottaa maisteri Harryn kirjoituksen katseltavakseen. Se koskee Harryyn kuin jos joku panisi kylmän käden hänen lämpimälle iholleen. Maisteri lukee ... huulillaan sihittää ja lukee. Mutta sitten luettuaan käy hän umpimieliseksi. Ja on hetken vaiti. Yhfäkkiä tarttuu hän Harrya kädestä ja kysyy: — Muistitko ketä vastaan kirjoitit? Vai veikö aihe niin mukanaan, että unohtui oma isä? Harry on sanatonna, on kuin kovasti hämmäs tynyt. — Olet antanut mestarinäytteen tarmosta, joka on suorastaan ihailtavaa. Varmaankin juovuit lyö misen raivosta kuin sotilas taistelukentällä verestä. Niin, veli. Tällaisia kirjoituksia kirjoitetaan vain kerran elämässä. Ja silloinkin omalla sydänve rellä. Luulen, että kirjoittaessasi olet otellut Jaa kobin taistelun Herransa kanssa. Ilman sydänveriä - 241 - joillani. Tänne kuljettelee minua aina kuin vaati malla tuo elämäni suuri tehtävä. Ja muutamana tyynen-tyynenä kesäiltana menin siellä tervahau dalle. Sinä et tiedä, millainen on tyynen-tyyni kesäilta ylimaassa. Se on sääskiä kukkurillaan ja pelottavan hiostava metsän sisässä. Siinä se sa vuaa se uhrilammas ... se kaakkoisen Pohjanmaan Molok, jonka ihmisuhrit ovat lukemattomat Siinä se savuaa miedon-kisseränä kuin talonpojan si säänlämpiävä kesäinen sauna. Sitä katsoessani kul- keun outoihin mietteihin: .Jos tuo tuossa sam muisi ainiaaksi niin tässä kuin muuallakin, niin sammuisi sen mukana kokonainen porvarimaailma, joka miespolvet on komeillut toisten hiellä ja väellä. Mutta nousisi uusi yrittävä ihmissuku näillä joki varsilla ja sillä olisi toiset apuneuvot, joilla elää. Ja tulevaisuus on näyttävä, että minun arveluni on tosi. Pannaan eteenpäin viisikymmentä vuotta. Ja nykyinen tämän kaupungin porvarimaailma on hävinnyt omaan huonouteensa. Tervahauta katoo ... ja sen mukana porvarimaailma ... tämä nykyi nen porvarimaailma ruotsinkielilleen ja sampanja- aivoineen. Mutta jokivarsilla nousee uusi polvi, mikä etsii itselleen uudet elämisen muodot. Siinä etsinnässä pitää »Salaman" olla soihtuna. Se ensin näkin valaisee sen huutavan vääryyden, että köy hä ylimaa kustantaa tähän kaupunkiin vieras kielisen, epäkansallisen porvarihienoston, joka sitä jaloillaan tallaa, miltä se miljoonansa saapi. Sinä tiedät, että tervamies on täällä jokaisen pilkkana