Torstaina 15 p. Syyskuuta K ARJ AL AT A R N:o 104 — 1910 suuret, 3 iltaa kestävät Elojuhlat avataan Torstaina. Perjantaina vie raita. Huoneuato hauskasti koris tettu. Kaikki tervetulleita! (K. S. 1 k.) A. Glsselberg. N. N. K. Y. toimeenpanee yleisöä varten kuk- kaisiltaman, jossa kukkia myy dään yhdist. toiminnan hyväksi rukoushuoneella torst. t. k. 15 E:nä klo 5. Ohjelmaan kuuluu eng. puhe, laulua y. m. Terve- tulleet! Vapaaehtoinen oviraha kannetaan. Saa nähdä mitä senaattimme asiasta armelee. Nämäkin kaksi yllämainittua esi- merkkiä antaa selmän kuman siitä, kenen kustannuksella sitä oikein ele- tään. Yleisiä uutisia. Elävien kuvien Teatteri OHJELMA: 1. Marionin oikku. 2. Hek- tor on kelpo poika. 3. Matka Uri-järvellä Schweitsissä. 4. Pai- nikilpailn. 5. Rautatien raken nus Kanadassa. 6. Tyrolin vuo risto. 7. Kaupungin lähetin ro maani. 8. Aloise. 9. Viimeinen katse. Kenen kustannuksella eletään? Meille mihamielisissä menäläi- fissä piireissä on tullut uskonkap- paleekst, että me suomalaiset eläm- me suuren Menäjän kustannuksel- la. Mitään numeroita he eimät ole tuoneet »väitteensä tueksi siitä yksinkertaisesta syystä, ettei löydy sellaista heidän mäitettänsä tuke wia. Sen sijaan löytyy kyllä päinmastaisia. Ensistäänkin on huomattama, että menäläisiä ta- maroita melkein poikkeuksetta tuo- daan maahamme tullitta, mutta täältä saadaan Menäjälle miedä waan määrättyjä tamaroita ulko- maisia tamaroita alemmalla tul- lilla ja määrätyt määrät. Tätä walaisewat sattumastinu- merot Suomen ja Menäjän wäli- sestä kauppamaihdosta. W. 1909 koko kauppamaihdosta, joka tekee 621,8 milj. markkaa, tulee Menäjän osalle 187,8 milj. markkaa. Tuonti Menäjältä tän- ne tekee 116,8 milj. mk. eli 31,8 prosenttia koko tuonnin armosta ja Suomen mienti Menäjälle tekee 71 milj. markaa eli 27,9 pro- senttiä koko miennin armosta. Tawarawaihto Menäjän kanssa lisääntyi 1909 22 milj, markalla. Tuonti Menäjältä lisääntyi 18,2 milj. madalla. Tuonnin ja wien- nin mälinen erotus oli 1908 31,4 milj. mk. ja 1909 45,8 milj. mk. Siis 14,4 milj. markan li- säys Menäjän eduksi tuontiylijää- mässä. Paremman selmyyden tuonnin laadusta ja sen merkityksestä maan taloudellisessa elämässä saa kun lajittelee tuontitamarat eri osiin. Tässä suhteessa pistää erikoisesti silmään miljatuonnin lisäys Me- näjältä 1909. 1908 oli tuonti 29,7 milj. mk., mutta 1909 nousi se 41,0 milj. mkaan. Koko Suo- men miljatuonti teki 88,8 milj. mk. Melkein puolet tuotiin siis Menäjältä. Edelleen lisääntyi raakasokerin tuoniimme Menäjäl- tÄ 12,1 milj. markasta 10,7 milj. markkaan. Menäjän tuontimme lisäyksestä eli 18,2 milj. markas- ta tulee näiden kahden tamara- laadun osalle kokonaista 17,5 milj. markkaa. Suuremmat nousut meidän wien- nissämme Menäjälle tapahtui- wat puutarvaroiden, paperien ja puumassan sekä kankaiden wien- nissä. Näinollen tuodaan Menäjältä Suomeen suurimmaksi osaksi elin- tarpeita, joita kulutetaan Suomes- sa, jotamastoin Suomesta wie- vään Menäjälle etupäässä raaka- aineita ja puolimalmiita aineksia, joita Menäjällä käytetään tuotan- totarkotuksiin. Kyllä Menäjällä asia ymmärre- tään. Kuka elää toisen kustan- nuksella? Otetaanpa wielä toinenkin esi- merkki, joka hymin malaisee tätä kysymystä toisen kustannuksella elämisestä. Niinkuin aikaisemmin olemme maininneet, omat Menäjän raha- ja kauppaministerit yhteisesti kiel- täneet suomalaisten laimojen kul- kemisen Suomenlahdesta Laatok- kaan Nemanjokea pitkin ilman eri tyistä tullimaksua. Mitä taasen menäläisiin laimoihin tulee, saa- wat ne kulkea Neman jokea ylös ja alas, Laatokalle ja sieltä pois ja laskea satamaan Suomenlah- dessa ilman estettä. Tällainen määräys on tietysti suuresti wa- hingollinen laimaliikkeellemme Laa- tokalla ja onkin sen tarkotuksena nähtämästi mähitellen sulkea pois suomalaiset laimat ottamasta osaa liikkeeseen Laatokalla ja teh- dä Laatokka yksinomaan menäläi- seksi. Tämä määräys sotii kuitenkin toukokuun 28 p:nä 1897 an- nettua asetusta ivastaan, jossa määrätään muöromaihdos kauppa- suhteissa Menäjän ja Suomen wä- lillä. Suomalainen kauppa-asiamies Pietarissa onkin kämän kiellon joh- dosta lähettänyt senaatille kirjel- män, jossa selitetään mikä mahin- lo uhkaa suomalaisten merenkulkua H män määräyksen kautta. Nlimääräiset valtiopäivät. Maltiopäimäedustajat kokoontui- wat Helsingin Palokunnantalolla eilen keskilviikkona kello 11 a.-p., jolloin he toiroat maltakirjansa se naattori E. R. Rainesalon näht» mäksi, joka oli määrätty maltakir jat tarkastamaan. Tänään torstaina klo 10 a.-p on eduskunnan ensimäinen täysin istunto, jossa puhemiehen ja kah den marapuhemiehen maali toimi tetaan. Huomenna tapahtumat juhlallv set amajaiset. Erohakemuks en on täysin palmelleena jättänyt krei kankielinen ylimääräinen professo- ri O. E. Tudeer. Lahden tvangitsemisjuttu. Prokuraattorin kirjelmä ken- raalikutvernööriltc. W. t. prokuraattori on kadun- laskija Smirnomin tunnetun man- gitsemisen johdosta Lahdessa lä- hettänyt kenraalikumernöörille elok. 18 pnä päimätyn seuraaman fir jelmän: Pääkaupungin sanomalehdissä olleen ttedon johdosta siitä, että Möysään sijoitetun sotamäen pääl- lystö oli Lahden kaupungissa man- gituttanut kadunlaskija Jakob Smirnomin, olen kirjeessä kuluman elok. 11 pnä pyytänyt mainitun kaupungin kaupunginmiskaalin mi- nulle ilmottamaan, onko sellaisiin toimenpiteisiin ryhdytty sekä jos niin on tapahtunut, tänne lähet- tämään asian laadun maatimat lähemmät tiedot. Tämän johdosta on kaupunginmiskaali kirjeen ohella m. k. 15 pltä tänne toimittanut otteen 6 pnä samaa kuuta toimi- tetussa poliisikuulustelussa pide- dystä pöytäkirjasta, josta käy sel- mille m. m., että sittekun 4:nnen suomenmaalaisen pataljoonan 7:en komppanian määpeli Iman Sima- kom oli sitä edellisenä päimänä päällikölleen, kapteeni Nikolajemille ilmottanut I. Smirnomin mähän sitä ennen Mesijärmenkadulla Lah- den kaupungissa hämäisemällä lau- seella soimanneen Siwakowia, joka paikalle kutsumaltaan poliisimie- heltä oli saanut tietää Smirnomin nimen ja asuntopaikan, kapteeni Nikolajem oli käskenyt Simakomin 2 hänelle sitä marten antamansa tikarilla marustetun sotamiehen amulla tuomaan Smirnomin man- gittuna kapteeni Nikolajemin luo, että Simakom tämän johdosta oli seuralaistensa kanssa mentyäänet- simään Smirnomia ja tamattuaan hänet Tuomisen talossa klo 11 il- alla samana päimänä mienyt Smirnomin, sittenkun sotamiehet Simakomin käskystä olimat tar- kastaneet Smirnomin taskut ja ot- taneet pois niistä löydetyt tama- rat, kapteeni Nikolajemin luo, joka kuulusteltuaan Smirnomia oli fut istuttanut hänet arestiin, mistä Smirnom masta seuraamana päi mänä klo 4,50 ip. oli poliisimiran omaisten mälityksellä laskettu ma- paaksi; että asiasta toimitetussa poliisikuulustelussa kapteeni Niko- lajem ja määpeli Simakom myön- täen toimineensa kerrotulla tamalla olimat maatineet Smirnomille ran- gaistusta Simakomin louklaami- esta, mutta sitämastoin Smirnom omistaen saamansa tamaransaSi- makomilta takasin, kieltänyt tuon ilmiannon todenperäisyyden, minkä ehdosta ja kun ei minkäänlaisia todistuksia Smirnomin syyllisyy- destä ollut säätämissä, ilmianto ei ollut antanut aihetta enempiin toimenpiteisiin. Koska malmisteleiva tutkinto yleisen tuomioistuimen käsitettä- missä rikosasioissa samoin kuin ellaisista rikoksista epäiltyjen hen kilöjen mangitseminen, mikäli täm- möinen on laissa sallittu, Suomen maltiosäännön mukaan kuuluu yk- sinomaan suomalaisessa mirassa olemille ja Snomen lain nojalla mirkatoimistaan mastuunalaisille henkilöille, on kapteeni Nikolajemin ylläkerrottu menettely loukkaus Suomen laillista yhteiskuntajär- lestystä mastaan — sitä suurem pi, kun Smirnomin mangitsemi nen häntä mastaan ilmiannetusta rikoksesta ei olisi ollut maan lail- lisille miranomaisillekaan oikeudel- lisesti mahdollinen — sekä risti riidassa sen jokaisessa kiinalaisessa yhteiskunnassa mallitseman peri aatteen kanssa, joka maatii, että unkin sekä ylhäisen että alhaisen ulee saada nauttia lain ja oikeus- laitosten suojaa ja ettei ketään tur- mattomana jätetä minkään miran- omaisen toimenpiteitten alaiseksi, oka on asetettu maan lakien ulko- puolelle, eikä ole niitten mukaan mastuunalainen toimistaan. Saattaen Teidän Alhäisyytenne tietoon sen oikeudenmastaisen me- nettelyn, jonka alaiseksi I. Smir- nom ylläkerrotuin tamoin on jou- tunut, niitä toimenpiteitä marten, joihin Teidän Alhäisyytenne kat- oo asian antaman aihetta, saan !unnioittamimmin anoa Teidän Ylhäisyytenne suosiollista myötä- maikutusta siihen, että mainitun- aatuista sekaantumista Suomen ärjestysmallan tehtämiin mast- edes mältettäisiin. Pitäjän mäen jnnaonnetto- , muus. Liikennetarkastaja K.I. Olleriä maaditaan erotet-^ tamaksi. Pitäjänmäen yhteentör mäystä koskemia asioita äskettäin senaatissa käsiteltäessä maadittiin rautateiden kolmannen liikennejak- son liikennetarkastajaa K. I. CU letin erottamista heti Mirastaan, mutta päätti senaatti kuitenkin, Ennenkuin se muihin toimenpitei- isiin ryhtyy, raatia liikennetarkas taja Ölleriltä selitystä yhteentör mäyksen tutkimisesta syntyneiden asiakirjain johdosta. > Samalla lienee myöskin nostet- tu kysymys liikennetarkast. CUerirt pidättämisestä mirantoimituksesta ! siksi, kunnes selitys on annettu, 'mutta senaatin enemmistö hylkäsi tämänkin ehdotuksen. — Liikenne tarkastaja Öllerin on annettama maadittu lausunto kahdeksan päi- män kuluessa. i I Aseiden tuontikielto senaa tissa. j Kenra alikumernööri on pyytä- nyt senaattia mahdollisimman tyhyen ajan kuluessa antamaan hänelle pöytäkirjan senaatin ta- lousosaston t. k. 6 p:n istunnot ta, jossa käsiteltiin kysymys elok. 11 pnä mahnnstetun, mäliaikaisia toimenpiteitä aseiden ja ampuma tarpeiden Suomeen tuonnin rajot- tamiseksi koskeman mtnisterineu- moston päätöksen moimaan saat- tamisesta. Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun—Lieksan rataosan a semien awaaminenyksityisel- le sähkösanomatvaihdolle. Rautatiehallitus on määrännyt, että Joensuun—Lieksan rataosan asemat Lieksa, Mnonislahti, Uima harju, Kaltimo, Jakokoski ja Kon- tiolahti omat, samalla kuin sanottu rataosa on tk. 10 pnä luomutetta ma yleiselle liikenteelle, amattamat yksityiselle sähkösanomamaihdolle Suomeen ja Keisarikuntaan. Joensuun—Lieksan rata on tullut maksamaan 12,120,288 mk. eli kilometriä kohti 116,522 mk. Helsingin—Turun rautatie mak soi 117,400, Turun—Tampereen —Hämeenlinnan 92,300, Helsin gin—Hämeenlinnan 87,100, Porin 81,000, Hangon 70,900, Oulun 70,200, Miipurin—I oensuun 70,000, Jymäskylän 69,200 Sa- mon 64,700, Maasan 48,100 mk. eli keskimäärin 73,500 mk. kilo- metri. Joensuun naiskäsityökoulu alottaa toimintansa tänään. Kou- lussa tullaan antamaan opetusta kutomisessa, koru-, korko- ja tamal- lisissä ompeluksissa. Runsasta osan- ottoa toimotaan. „Katajau" IV-tvnotisjuhlassa sai hopeaisen seuran merkin 10- muotisesta jäsenyydestään myös- kin kapellimestari Otto S a r o l a. Maamiehet kokouksiin! Pohjois-Karjalan maanmiljelys- seura on, niinkuin lukijat omat tässä lehdessä olleista ilmoituksista huomanneet^ koettanut paikkakun- nan maanmiljelijöille ja muille maatalouden harrastajille — ja kukapa ei sellainen tahtoisi olla — tämän kuun kuluessa malmistaa kaksikin tilaisuutta kokoontumaan ammattitiedon kehittämistä ja pai- nostuksen alla oleman maahengen elmyttämistä marten. Pohjois- Karjalan maamiehen kolme elin- tehtämää omat metsänhoito, maan- miljelys simuhaaroineen ja kalas- tus. Kaikkia näitä tullaan näissä kahdessa tilaisuudessa esillä pitä- mään ja kaikkien kehittämiseksi loih- tuja lukemaan. Kuitenkin on muis- tettama, että metsäasiat tule- mat esille ainoastaan Lehmos- s a, koska Sotkuman päimille ei saada metsänhoitoammattimiehiä. Polmijärmeläiset tehnemät kuiten- kin, Metsätalousyhdistys etune- nässä, ristiretken Lehmoon, joten asia on sillä edes jossain määrin kormattu. Niinkuin ilmoituksessa on mai- nittu, alkamat luennot Lehmon kansakoululla ensi sunnuntai- n a klo 3 ip. ja Sotkuman kansa- koululla seuraamana sun- nuntaina samaan aikaan. Nuo sunnuntai-iltapuolet pyhite- tään Lehmossa metsä- ja Sotku- massa kalastusasialle. Paitsi il- moituksessa mainitutta »Tapion" mirkailijoita, konsulentteja Sohl- mania ja Tapiomaaraa, jotka, niin- kuin sanottu, esiintymät ainoas- taan Lehmossa, tulee luennoitsi- jana, paitsi Maanm. seuran omia mirkailijoita, esiintymään Peller- mon konsulentti Ä Lönnberg sekä Lehmossa että Sotkumassa. Hän tulee puhumaan etupäässä osuus- kassojen toiminnasta ja maanmil- jelijäin luottotarpeen tyydyttämis- tamoista yleensä. Suomiljelys- ja Kylmösiemenyhdistyksiltä ei ole saa- tu luennoitsijoita. Edelliseltä ei ole riittänyt miehiä, jälkimäiseltä ei maroja miesten lähettämiseksi näin pitkän matkan päähän. Sotkuman „päiwien" yhteydessä pidettämän kalastusnäytte- ly n johdosta sietänee mielä mai- nita seuraamaa: Kuten ilmoituk- sessa on mainittu, otetaan näyt- teille kalastusmeneitä, ka- lanpyydyksiä, samustet- tua, kuimattua ja suolat- tua kalaa sekä, jos kellä olisi halu tuoda, myös mädin hau- tomalaatikoita. Onhän niin, että ne kalat osataan nav rata pyytäjän konttiin ja makkaan ilman että pyyntineumoja palki- taan ja että ehkä olisi asianmu kaisinta palkita sellaista miestä, joka on jotain kunnollista tehnyt jonkun meststön kalakannan lisää- miseksi. Mutta tätä miimeksi mai- yittua et aiheen puutteessa mielä moitane tehdä ja ei ole ainakaan haitaksi, jos kalamiehellä on kun- nolliset kojeetkin kalanpyyntiä mar- ten. Tuokaa siis maan sellaisia Te taiffi, jotka siellä Höytiäisen ja Miinijärmen rannoilla kalastelette! KalaKtusmeneiStä soidaan jakaa l palkintona 20 mk.. Ilma 15 mk., Illina 10 mk. ja IV:nä 5 mk. Ka lanpyydyksistä: I p. 15 mk.. Il p. 10 mk., III p. 5 mk. ja IV p. 3 mk., rajoittamaton määrä kutakin. Kalansäilykenäytteistä taas on I p. 10 mk.. II n. K mk.. Iii p. 5 ink. jfl IV p. 3 mk., samoin ra- joittamaton määrä. Näyttelyksi- neet omat tuotaniar näyttelypai- kalte (Sotkuman kansakoululle) mii- meistään lauantai-iltana (24 pnä). Sunnuntai-aamuna ne tarkaste- taan ja palkinnot jaetaan sunnun- tai-iltana. Muilta paikkakunnilta saapuneit- ten mieraiden yösijoilta ja ruu miillisessa raminnossa omat ko- kp^spaikkain ympäristöläiset otta- neet huolehtiakseen. Moimmp siis täydellä syyllä olettaa, että maa- miehet sankoissa paxmissa ottamat osaa näihinkin..elonkorjuujuhliin". Mulon lauluseura „V)a«amö" toimeenpanee iltamat, kuten toi- sessa paikassa olemasta ilmoituk- sesta näkyy, 18 p. tk. maanmilj. O. Kokossa. Ohjelmassa: puhe, esitelmä, runo, satu, näytelmäkap- pale „Samon sydämessä". — — Niin, laulua tietystikin lauluseu- ran iltamissa! Sitä kyllä pitäisi yhdeksi illaksi riittää, sekä kööri- että yksiäänistä. Urheilua tulee myöskin M. ja U.-seura „Osmon" järjestämänä, kaksiottelussa: misa- pallonheitto ja häkkijuoksu. Sekä myöskin manha suomalainen moi- mankoetus mäkikartunmeto, (Kil- pailuista jaetaan 9 palkintoa) y. m., y. m. Lopuksi karkeloa. Niin että kannattaa siellä käydä syk- syistä iltaa miettämässä. Maikka- kin „Wauanw" on masta 4 ff. manha, niin uskaltaa se jo ilta- mat toimeenpanna omissa nimis- sään. Tietystikin „laulun laajan kotimaan" lapset kilman rientämät iltamiin tulollaan — tämän nuo ren, masta-alotteleman seuran — termetulleeksi lausumaan muiden edistysseurojen joukkoon. Pari polkupyöräilijää törmäsimät eilen aamulla noin klo 11 aikana seurahuoneen kul- mauksessa niin hurjaa mauhtia yhteen, että toisen pyörä pahcksti mikaantui ja toinen sai pienem- piä naarmujakin. Kulmauksissa ajaessa täytyisi pyöräilijöidenkin hiukan hillitä sisuaan. Mies pyörtyi ammeeseen. Tällainen ikämä tapahtuma sat- tui täällä toissa iltana klo 9—10 mälillä nahkuri A. Larisen nahka- tehtaalla. Nahkuri Larinen, puh distaessaan suurta nahkojen lioet- teluammetta, pyörtyi yhtäkkiä ja kaatui ammeen pohjalle. Ammees- sa oli mielä runsaasti likaista mettä, joten siinä olisi käynyt hy- minkin huonosti, jos main eimät paikalle sattuneet työmiehet saaneet häntä sieltä niin pian nostettua kuimalle. Larinen on nyt jo jalkeella. Qjien kaiwamis-urakkahnuto- kauppa 011 eilen illalla klo 6 Rahatoimi- kamarilla. Mainitussa tilaisuudes- dessa annettiin mähimmän maa- timille urakalla ojien kaimaminen 40 ja 80 metrin pituisissa osissa kaupungin omistamalla Siilaisen alueella. Ojittamislinja, joka on 1,280 m. pitkä, kulkee Linnunlah- delta tullinh. Erickson'in pellon kautta kaupungin roska-aitaukseen saakka. Palkkamaatimukset maihte- limat 85 p:stä 2 mkaan juoksu- metriltä. Työt omat alettamat ensi perjantai-aamuna. Tettveyshoitolautakuunan ko- kouksessa tiistaina esitettiin lääniithallituksen kirjelmä, jossa kehotetaan ryhty- mään toimenpiteisiin rottien ja hiirien hämittämiseksi Odessassa il- mestyneen paiseruton tähden. Päätettiin anoa kaupungin mal- tuusmiehiltä mielä 300 mk., josta määrästä jaettaisiin 20 p. palkin- toja rottien ja 10 p. palkintoja hii- rien tappamisesta. Syystarkas- tus pihoissa y. m. alotettiin eilen. Pohjois-Karjalan Marttayhdistysten Marttapäitvät. (Jatk.) Jokainen hymä pesä tuottaa noin 40 kg. hunajaa. Mehiläisen hoitajan tulee ottaa tarkka selko paikkakunnalla kasmamista huna- jakasmeista. Dleensä sisältämät kaikki kukkimat kasmit hunajaa eli oikeammin sanoen mettä, joka masta sitten muodostuu hunajaksi, kun se on saanut olla jonkun ai- kaa mehiläisen hunajamahassa ^ja on sekoittunut mehiläisen syljellä. Mesi on kukissa yleensä enemmän sisällä, niin että mehiläisen täytyy ryömiä kukan sisään saadakseen sitä ja silloin se saa jalkoihinsa kukassa olemaa siitepylyä. Kun se sitten lentää toiseen kukkaan, mie se siihen tuota toisen kukan stite- pölyä ja edistää näin kukkien eli kasmien siitosta. Kemäällä saa mehiläinen paljon mettä omena ja kirsikkapuista, marjapensaista, pajusta, raidasta ja maahterista. Kesällä omat Hu- najarikkaita malko- ja alsikeapilas. Sitäpaitsi antamat runsaasti mettä metsän ja niityn kukat. Melkein tuottamin hunajakasmi on apilas. On laskettu että hehtaarin alalta walko- ja alsikeapilas, moimat me- heläiset koota yhtenä kesänä tuhat kiloa hunajaa. Puutarhankin kuk- kasista omat monet hunajarilkaita, kuten esim. resedan joka samalla on kauniin näkönsä ja livmnn iuok- sunsa muoksi ihn.i^Uecin humiksi. Niitq on hunaja ja onko siitä ihmiselle ntilään hyötyä, ajat- telee joku, joka ei ole sitä mielä käyttänyt. Hunaja on pääasialli- sesti hedelmä- ja ryvälesokeria. Samalla se sisältää mähän mettä, rautaa, muurahaishappoa ja haih- tumia öljyjä, joista se saa hienon makunsa. Me tjedämme että jos me nauttnlme ruokosokeria, jota esim. kahmin kanssa käytämme, täytyy sen muuttua ensin rypäle- eli hedelmäsokeriksi, ennenkuin se moi tunkeutua mereemme. Ruuan- sulatuselimillämme siis pal jon työtä ja jos, kuten usein tapahtuukin annamme lapsille paljon sokeria rat makeisia, tai jos syömme komin makeita ruo? kia, maimaantul! ruuansulatus- elimet litaksi. Hunaja on erittäir, oimallinen ramintoaine etenkin sel- laisille, joilla on huono ruuansu- latus, merettömyys ja yleinen heikkous. Sen sijaan että lappille annetaan kahmia, annettakoon niille keitettyä mettä hunajan kans- sa taikka mikä mieläkin parempi, jätettäköön mesi kokonaan pois ja lemitettäköön hunaja leimälle^ Skl-, laiseen 'hunajamoileipään tottumat lapset pian, omat silloin paljon termeempiä ja mahmempja. Syke- rin osto mäheneisi joka talossa, missä hunajaa käytettäisiin, sitä moidaan käyttää ruokiinkin sokerin asemasta, sillä moidaan myös hil- lota ja sitä moidaan syödä moi- leipänä sinänsä. Lääkkeenäkin on hunaja tunnertu jo ammoisista ajoista. Sen termeellinen maiku- tus johtuu sen hymästä sulamuu- desta, suuresta ramintoarmosta ja siinä löytymistä hapoista, jotka edistämät syljen ja mahanesteen erittymistä. Samalla kun se edis- tää muun ruuan sulamista. Tans- kassa ja Saksassa käytetään pal- jon hunajaa. Äidit antamat lap- silleen joka päimä hunajamoilei- män. Eräs tiedemies on lausu- initkiil, etleimät Tanskaa ja Sak- san kansat olisi moineet kestää näi- hin saakka sitä suunnatonta alko- hooliinäärää, jonka ne muosittain kuluttamat, elleiivät äidit lapsiaan olisi mahmistaueet jokapäimäisillä hunaja-annoksilla moimakkaiksi ja kestämiksi. Siellä kuulumat todella- kin lapset oleman paljon termeem- piä ja moinlakkaampia kuin naa- purimaissa. Mehiläishoito maatii tarkkuutta, ehdotonta täsmällisyyttä. Paljon ne eimät kysy työtä, mutta kaikki on tehtämä ajallansa, pieninkin laiminlyöminen moi joskus tuot- taa suuria tappioita. En tahdo suurilla numeroilla, mainitsi puhuja, houkutella ketään mehiläisiä hoitamaan, mutta kum- minkin mainittakoon suorana tosi- asiana, että se antaa suurimman moiton kuin mikään muu simu- elinkeino. Dhdestä yhteiskunnasta saa hunajaa tamallisina muostna 30 kg. hinta ä 3 mk. Ja kun on useampia yhteiskuntia, jotka par- meilemat, saa näistä panoista myydessä 40 mk. Monelle pikku- milj. ja mökkiläiselle on tämä sie- mä apu jokupäimäisen ruuan y. m. hankkimisessa. Myöskin sellainen, jolla nyt ei itsellään ole mitään suu- ria miljelyksiä, moi pitää mehiläi- siä, sillä ne käymät ruokansa etsi- mässä kaumempaakin, aina 3 km. päähän ne lentelemät sitä hake- maan. Kehoitan, lausui lopuksi puhuja, tätä asiaa tuumimaan, harkitse- mian ja sitte hankkimaan mehi- läisiä kotimme kaunistukseksi, iloksi lapsillemme ja itsellemme. Toi- mon, että mehiläiset saisimat ystä- miä Karjalassakin ja että termeel- linen, mahmistama, maukas Hu- naja löytäisi tien joka koliin ja syrjäyttäisi niistä ulkomaiset ja tehdastuotteet. Kun oli juotu kahmit ja pidetty pieni loma, ryhdyttiin keskustele- maan kysymyksestä: Mitä olisi teh- tämä, että saataisiin kotiteollisuus elpymään? Rma Aino Paatero selitteli ky- symystä seuraamaan tapaan: Nykyään malitetaan maalais- mäestön keskuudessa ahdinkotilaa kaikkialla. Menot suurenemat, maa- timukset lisääntymät, rahaa tar- mitaan paljon, mutta menoja mas- taamat tulot eimät tahdo nousta samassa suhteessa. Kehittyneellä kotiteollisuudella on suuri, hyötyä tuottama maikutus taloudellisessa suhdeessa. Selmästi huomaa mei- dänkin maassamme, että missä koteollisuus on paremmalla kan- nalla, siellä on myöskin aineelli- nen marallisuus parempi. Mitä enempi kansamme marttuu henki- sessä suhteessa, sitä selmemmin se oppii ymmärtämään, että kotiteol- lisuudella on tärkeä sijansa joka perheessä. Mutta sen yleisemmäksi saattamiseksi tarmitaan itiin teki- jäin kuin käyttäjäinkin harras- tusta. Mitä erittäinkin naisten koti- teollisuuteen tulee, on sillä, eten- kin kehruulla, kankaankudonnalla ja ompelemisella suuri merkitys Maalaiselämässä. Työtaito on myöskin hymin manha. Jo Kale- malan aikaisessa kodissa oli nai- sen käsitöillä tärkeä sijansa. Pe rintönä esiäideiltämme on käsityö- taito säilynyt meidän päimiimme Parhaiten on tämä perintö säilynyt Länsi-Suomessa. Wiime muosikymmeninä on ma- litettamasti kansan käsityötaito huo- Kotiteollisuus komitean »««fa on nähtämänä etttä Pohjois- ja Jtä-Suomi omat otta- neet pisimmän askeleen taaksepäin. Tähän oi: maikuttanut pääasialli sesti kaksi seikkaa. Ensikkikin työ- tarpeiden saanti. Pellaman ja hampun miljelys on melkein koko- naan paljotöisyyden tähden jätetty pois, samoin lampaait hoito, sano- taan etteimät ns kminata. Jossa- kin tapauksessa se lieitee oikeutet- Ulakin, hm meillä on esim. pella- mun ja hampun puhdistuskoneet alkuperäisellä kannalla. Toiseksi on kotiteollisuuden taantumiseen mai- kuttanut tamaksi tullut^ hienolta näyttämien tehdastuotteiden käyt- täminen. On paljon mukamanpaa ostaa rahalla malmista, useinkin aiman ala-armoista kaugasta, kun rumeta niitä itse kutomaan. Emme tule tarkemmin laskeneeksi tehdas rva ilo kotitekoinenko tulee käytän- nöissä halwenlmaksi. Kun aika oi- ke :n käytetään ja työt sopimalla tamalla järjestetään, jää aina tilaisuutta käsitöidenkin tekoon, kun on main asiaan hartusta. Pella- mista ja hampuista tehdyt maat- ieet samalla kun ne omat kestä- mät,^ omat myöskin helpommat pitää puhtaina kuut pumpuliset. Myös millaset kotttekoisetkankaat, kuten samr, trikoot ja puolimilla- sei taiikaat, kun ne main kunnol- lisesti malmistetaan, someltumat niin hymin työ- kuin pyhämaat- teiksikin, ja owui paljon kestämäm- p!a kuin monet tehtaan kankaat, joiden ostossa kestämyyteen näh den petytään. Kun puutteellisuu- det näin tunnetaan, oii meidän ryhdyttämä tarmolla toimiin nii- den poistamiseksi. Mutta millä tamalla? Niin kauman kuin me. marsin- kin maalaiset, häpeämme kotite- koista pukua on mahdotonta koti- teollisuutemme kehittyä. Miten kau- nista, jaloa ja miellyttämää on nähdä simistnneenkm naisen koti- tekoisissa maatteissa. Hän silloin ikänkuin tahtoo lähentyä kansam- me «symiä rimejä", ja kansa myöskin yinmärtää sen: se heitä rohkaisee näheessään, ettei simis- tys ole aina maatteissa niinkuin usein armostellaan. Miime Niit- tylahden laulujuhlien edellä näin sanomalehdissä kehotuksia saapu- maan sinne kansallispumuissa. Se oli minusta kylläkin paikallaan marsinkin nuorille, mutta man- hemmille naisille lienee se mielä ehkä epämieluista, ja mähän tuo- ta kehoitusta oli seurattukin. Tuli kuitenkil, silloin mieleeni, että möisi kehottaa niin miehiä kuin naisia- kin tulemaan sinne kotikutoi- s i s s a maatteissa; se tuntuifi ole man paljon helpommin täytettä- missä. Toimoisin että ..Martat" ottai- simat muiden keskustelujen lomas sa kysymyksen: Eikö rumeta käyt- tämään kotikutoisia maatteita niin kotona kuin juhlatilaisuuksissakin? Tämä päätös olisi suuri assel kä- sityötaidon kehittymiseksi. Mutta nyt herää kysymys, mil- lä ajalla ainakin suuremmille per- heille maatteet kudotaan ja mal mistetaan kun toisiakin töitä on jo liiaksi. Jos muistelette tarkem- min, niin onhan siellä kylässämme joku mökin emäntä tai tytär, joka ehkä joutaisi ja mielellään myös- kiit tekisi käsitöitä, mutta ei ole työaineita eikä liioin taitokaan. Pohjois-Karjalai, kotiteollisuus- yhdistyksen piirissä on kuusi kuto- makoulua toimimassa, lähettäkää heitä siime oppimaan. Jos Mart tojen rahamarat sallimat, niin antakaa heille pieniä amustuksia. Sillä tamalla saatte paikkakunnal- lenne ammattikutojan, joka kutoo mitä tarmitsette. Dhden kun tällä tamalla saatte, niin pian niitä sitten ilmaantuu useampiakin. Pyydän arm. kokoukselle esittää keskusteltamaksi seuraamat ponnet: että Marttayhdistys alkaisi innokkaasti harrastaa koti teollisuuden uudelleen elpy- mistä l:kst) käyttämällä kotitekois ta niin paljon kuin mahdol- lista; 2:ksi) pyytää Pohjois-Kar jalan kotiteollisuusyhdistyksen kiertämiäkutomakoulujaalueil- leeii ja amustaa marattomia käsityöntekoon innostuneita naisia käsityökouluihin saadak- seen siten ammattikäsitöiden tekijöitä paikkakunnalleen. Lyhyen keskustelun jälkeen hy- mäksyttiin edellä mainitut pon- net. Kun rouma Anni Luikko oli lau- lanut omalla säestyksellään muu tamia lauluja, saatiin kuulla len- nokas, mieliinpainuma esitelmä ..Kodin hoidosta", jonka piti nti O. Autere. . . Miten paljon olikaan, lausui pu- huja, maassamme onnettomia ko- teja, koteja sellaisia, joista onnt on kadonnut ja orsihirfi mustu- nut. Mikä sorti onnen, mikä mus tutti orsihirren? Usein kyllä juop- pous, mutta monta kertaa monet muutkin seikat. Näemme mielä niin paljon ko- teja, joissa tomu ja lika täyttää kaikki; ne omat kaikenlaisten tau- tien pesäpaikkoja. Kuinka möisi tällaisessa kodissa onnetar miih- tyä, kuinka siellä möisi sopu asus- taa! Kodissa, jossa on tomua, likaa ja epäjärjestystä, siellä on myöskin toraa, riitaa ja epäsoin- tua. I/. & U. S. Jatajan" Vuosikokous ensi sunnuntaina t. k. 18 pnä klo 8 a. p. Ilosaarella. Johtajan y. m. vaali. Johtokunta. S» sas" a? i 52» a» eo ssz 55*«r L/Ä C/9 SS sr I Meillä naisilla, sanoi puhuja, on se yhteinen mika, että me em- me osaa jnuri mitään järjestää. Useinkin on niin, että kun toisella kädellä järjestänime, niin toinen jo kaataa kumoon. Löytyy mielä »iin paljon naisia, joilta suoras- taan puuttuu aiivan alkeellisiin- matkin tiedot talousasioissa, nai- Na, jotka aiman kuin horroksissa elämät, tuskin he osaamat paikkaa panna, tuskin pientä reikää sukasta varsia. Löytyy paljon sellaistakin naisia, jotka kyl- lä osaisimat jotakin tehdä, mutta eimät miitsi, taloustyöt heitä her- mostuttamat, he mieluummin naut- timat laiskuudesta ja kaikenlaisesta mukamuudesta. Löytyy mielä niin paljon naisia, jotka suorastaan hal- meksimat kodissa esiintymiä töitä. Ruokajärjestelmästä ei ole usein mitään puhettakaan, säästämäi- syyttä ei tuniieta. Tässä amautuu meille sangen laaja työala. Koti on yhteiskunnan koti, koti on koko elämän pohja ja peruste. Meidän on alettama työ kodis- tamme, sitä on malistettama, sitä on kehitettämä. Ken tekee työtä kotinsa hymäksi, hän tekee työtä koko ihmiskunnan hymäksi. Kodit omat tehtämät maloisiksi, rakkaiksi, ^2 miellyttämiksi ja puoleensa metä- miksi. Simistyksen on puhjettama gg kodista, siellä sen täytyy syntyä, siellä kasmaa ja sieltä sitten ym- 3&ST päristöön pulputa. Aateluus mel- B 3 moittaa, mutta ihmisyys myös- kin melmoittaa. Meidän täytyy 02 kohottaa katseemme ylöspäin, mei- dän täytyy itseämme kehittää. M>t ' meillä marsinkin on käsissä sellai- Z3 nen aika, jolloin Suomen äitien täytyisi tehdä työtä, mäsymätöntä työtä. Kasmattajan tehtämä on kyllä saiigen maikea, mutta siksi meidän juuri onkin kehitettämä itseämme. Jo pienen lapsen mie- leen on painettama rakkaudentun- ne kaikkea suomalaista, kaikkea ko- toista kohtaan. Päättäjäissanat lausui rma Au- gusta Laine. Marsiaisen Martta- päimän ohjelma on nyt lopussa, lausui puhuja, ja nyt seuraisi stt- ten palkintojen jako näytteille ase- tetuista puutarha- ja kasmitarha- tuotteista sekä käsityönäytteistä. Kasmitarhatuotteet olimat tällä kertaa runsaimmin edustettuina. Kahdeksankymmentämiisi emäntää olikin kasmitarhatuotteitaan näyt- teille tuoneet. Käsityöosastolle, joka myöskin oli näiden yhteyteen järjestetty, oli tuotu myöskin ko- konaista 01 näytettä. Lopuksi pu- huja kiitti kaikkia niitä, jotka oli- ivat näytteille tuotteitaan tuoneet ja myöskin nti A. H a m eria ja nti O. Auteretta, jotka olimat pitäneet niin armokkaita, kiitettä- miä ja mieleenpainumia esitelmiä ja puheita nyt päättymillä Mart- tapäimillä. Sitten jaettiill palkinnot. Kunniakirjoja saimat seu- raamat yhdistykset: Kontiolahden, Rääkkylän, Komeron, Kiihtelyksen, Kiteen ja Liperin. Kunniakirjoja saimat myös- kin seuraamat yksityiset: Rma A. Laine, Kitee; rma M. Parmiai- = nen. Joensuu; nti Agnes Tahl- ° ström, Liperi. Q3 Kasmitarhaosastossa: 1 palk. nti Hilma Waris, Joen suu, Sirkkala,- 1 palk. emäntä Ataikki Koiittu- ri. Jakokoski: 1 palk. emäntä Eema Leinoneii, Niittylahti; 2 palk. nti Heleena Hirmonen, Rääkkylä: 2 palk. rma Niina Piipponen, Kontiolahti; 2 palk. nti Aliina Parmiamen, Hammaslahti; 3 palk. rma Rosa Manninen, Liperi; 3 palk. emäntä A. Waris, Jik- senmaara; 3 palk. nti Anna Ikonen, Ko- mero; 3 palk. emäntä Aliina Sinkko- nen. Kontiolahti; 4 palk. emäntä Pääkkönen, Kon- tiolahti; 4 palk. emäntä Iida Eskelmen Selkie; 4 palk. emäntä Mäyrynen, Kon- tiolahti; 4 palk. nti Maria Kinnuneii, Hammaslahti; 4 palk. emäntä Maikki Mänskä, Liperi; 4 palk. nti Maria Tikkanen, Hammaslahti; Hedelmäosastossa: 1 palk. nti Maria Kinnunen, Hammaslahti; 2 palk. nti Heleena Hirmonen, Rääkkylä; 2 palk. rma Lyydia Olin, Ki- tee; 3 palk. emäntä Mäyrynen, Kon- tiolahti; 4 palk. rma Rosa Mmminen, Liperi. Käsitöistä: Kunniakirjoja saimat seuraa- mat: Hilma Sidensnöre, Liperi, mustasta sarasta; R. Man ninen, Liperi, leninkikankaasta; «r e3" c&s 33* B 9* S < SS» "i v» Ui xn ST «A C/l Sö < P3 S v» S » S 3" S g