liisikin s, Nsrrsskuun 29 x:na 1S10 - N:o 139 ^3 Littoisten Peso laitos, omist. M Hampf Maalteet voudatetaau ja lähetetään. P-helt» 12 27. — Littoinen 7. Marraskuun 29 p:na. VensM Ssllmslle tM. Meaöjäa duumalle on ministerineu vosto jättänyt kaksi lakiehdotusta, jot ta koSk.'wat Suomen osiotta ja joille tämä meitä itämaalaisella tumalla ra kastama miniSterineuivoSto maani hy MäkjymiStö. Ja si aä kokoonpanossa, joka menälcisella dl-umolli nyl on, el tarvitse epailläkäon, etlei sen tnem miStö avtaisi siunauksensa väille laki- ehdotuksille, jotka m'tä julke mmalla tc- walla polkemat maamme perus:usla?tja ja kansamme oikeuksia. MiluslerineatvoStou puheenjohtaja o« liittänyt näihin ehdotulsiia jovkul- laisea .selityksen", jossa hän koettaa todistaa näiden lakien tarpeellisuutta. Ensimäinen lok ehdo us koskee We> aäjöa alamaisien yhdenmcrtaisuut a suomalaisten kanssa. Menäläisillä, jotka oleskelemat Suomessa, tulisi siis olemaan täydelliset kansalaisoikeude. Suomessa, saisimat ottaa osaa kaikkiin kunnallisiin ja mol.iovisiin maaleihin j. u. e. Muita hcrri Stolypia ei ole selittänyt missä määrässä menäläiset saamat tällaisen oikeuden. .Seikkape räinen luetielo" teusi hänen mieles tään lain Maan mouimutkaisemmeksi. Ehkäpä siis kaikilla menäläisillä, jotka maan pariksi tunniksi pisiäylymät Suc- men rajojen tällöpuol.n, on tällauien oikeus. Silloin tulemat netenkm kaikii Stolypinm hevgeuhlimoloisct maali- päimiksi Suomeen oänestSmään wal- tiopäi mille llnehiään j. n. e. N m, ei hän sitä tiedä kuinka pitkälle heidän oikeutensa ulo' ulvot. Mutta Menälätsiä ei tahdota ainoas taan saattaa yhdcuMlnaisiisi suoma laisten kanssa, wcan tahdotaan heille antaa suorastaan etuoi!eutet u asema. Sen sijalla, että suomalaisilta maodi- taan maan kielten, maan olojen ja maau lakien tuntemista, ei »venäläiseltä saadakseen Mirkaa Suomessa, maadita ollenkaan mitään. Henkilö, joka on saamnttanut säädetyn sinnStySaSteen Venäjällä, on lakiehdotuksen mukaan malrnis mihin Mirkaan hymänsä Suo messa. El Mitään muuta kuin — tule poi» maa.l! Meaäläisiltä pyyhitään maan ka.lkl patemyyseydot pois. Se on sitä itamaolaisia miisaut^a, Stoly- pillin neron luoietta Mutta näkyy lainlaatijoilla kuitenkin oleman mahon pahaa omaatuinoa. Huomaamat marmaankln lalttomuutti harjoiltamansa, kosla oMelemat tä män „hhdenwerlalsuuslkin" aikaansaa man mastuSta kaik.latla Suomessa. Ja siinä he kerrankm omat oikeaan osu neet. Laittomia lakeja ei kansamme tule noudattama?!». Nykyään ei rargaisia kansalaisia laittomuudesta, Maan päiumaStoin lailllsuudesta. Se sn Swly pioin hallitussulinnaz — ja tietysll myös Styn Markoff laisen suunna' .taimutllstemoja". Ii luohan lakieh dotukseen onkin seutähden lisätty sellai nen määräys, eitä se, joku tätä„yleismal takunaalllSta lakia" mastoon seisoo, tu lee mietämaksi ^uomioisluimm et«. — Pietariin. MinisterinkUivosio huo maa sen hymiö, ettei suomalainen luc mioiSlmn rupeaisi momilsemaon lain kuuliaisia kan,alaisia, ja sit.i on Pic lana tuomareille anuetiama lyö o kyllä tulee u.ille herri.ille lyölä r.il tämääu, sille sione micdään tuhansia ja taasen mhanna. Muua ei siiua lyllln. Kcnraalikumcr^öörille annetaan sea lisälsi malta croittaa wu kamiehiä, joita tiwa: alism tottele- maan lätä uutta komentoa. Täydelliaen bcbbcikoffllaiS plehme läiaen sortoaika on siis.ulossa, mutia vieläpä lomempi. Ne, jo:ka nyt hoi tamat ja määräämät asioitamme, omat siis oset.uneel jyrkälle soiakonnalle maa 'amme ia kansaamme kohtaan. No min, tapahtukoon hc.don tahtonsa — koska nivät halua elää rauhassa ja sominnossa sen maan ja kansan kaassa, joka kuilenkin niinä satana nmotena kuin yhdesjä on ol.u, on osmtiauut täydelli» ä lojaalijvuila WenäMe ja Keljarl-Suuriruhttnaolle. Ja mmisilrineumoStolla on aikomus /avda uusi la'ullja moim-an jo tam mikuon 1 pnä ensi »vuonna — siis kuukauden perästä. Kiire näkyy her coilla oleman. Polttaako sormia lii kaa? Toinen duumalle jätetty lakiehdotus koskee solilaSmiljvonia. Niistäkin ni.n paljoa murhetta, maitt, Markoffia se vaalii ne ilmau „yleiswaltakunnolliS- ta" lk.?ia mitä suurimmalla aul.udella maksaa. Ja Stolypia selittää miksi raha kel paa. Syynä on se, että suomalaisiin ei ole luottamista. Jos otetta» siiu nuorukaisia palmelemoau sotamäkecn, moisimat he ehkä maikuitaa menäläi- siin soulaihin ja a!k?ansoada jos jon killiusta „mill>ytymiStä". Ja seutäh den kelpaamat miljoonat. Menäjan duuma sai siiZ työtä yl lin kyllin. Suomea asiat taitamatkin olla kaikkein tärkeimmät. Omat asiat saamat jäädä „rajamaan" tähden. Emme odota siltä muuta kuin lakien hyiväksymiStä, sillä Suomella ei ole monta yStämää siellä. Ja lait koete taan sitten sac.da juurrutetuiksi kan saamme tulella ja miekalla, menäläisillä rikoslakilla j. n. e. Mutta Marma ou, että se siemen lankee lomaan maahan eikä tuota kylmäjälle muuta kuin tiu saa ja mahinkoa. Eiköhän maan olisi syytä jättää lain „woilnaav?stumiszjan" määräys sikseen ja antaa koko asian jäädä kalk- kliienja — kuolleeksi kirjaimeksi. MllllM KotlMllltll. — Ehdolliset ravgakstnstuomiot Senaatti on päättänyt eduskunnan mastauksen mukaisesti tehdä esi-y-ien ehdollisten rangaiStuStuomioitten käy- tänlöönottamiseSta. — AiinteimistSjen h«uiinnan rajottamiue» Senaatti on pääitänyt eduS unuan mastauksen mu kaisesi tehdä esilyisen iräit.en elinkei- nonharjoittajain oikudeu rajoltamisesta hankkia kiivteimistöjä maalla. — Zfostitait»Ise» tukot myy- dyistS postimerkeistä olimat viime lo kakuulla S43,71S mk. 27 p. seka looo- dea alusta lokakuun loppuun 5,2OK,723 mk. s? p. Wastaawat luwut loiime wuodelta olimat S 10,848 mk. 38 p. ja 4,833.981 mk. 16 p. — Ia«eri»SSri ZZ. »o» Krotl luopui lauantaina wi« rustaan, laumttuaaa jääh^mäiset lää» niahallituksm Mirkuilijoille. Kyynelsil min nämat erkaniivat heille rt,kkaa!si tulleesta kiltmrnöör.Stä. Hänen seuraajastaan ei ole Mielä mi tään tietoa. — Lähde» Hel«etinl»nej«tta. Turun homivlkeus on määrännyt, että kauppias N Rinne, jonka Lahden raas lulvanoikeuS wiime lokak. 13 p:aä an kamallaan päälölsellä oli tuominnut Laiden helwettnkonrjutuSsa sekä sähkön- aaastamisjutussa yhteensä 3 wuodek,l 10 kuukaudeksi kuritushusneeseen, heti on päästettämä vapaalle jalalle^ Tämän ivhdosta laskettiin kauppias Rinne wii- me torstuina mapaakft Hämeenlinnan laaninmankiiasta. — Mopautettu rangaistuSsesta. ^uten olemme kertoneet, iski Helsingis- lä i.iime toukok. 30 pnä polii>i Pöyrv opelilla räätäli Nymania erääsja ti- miuudessa niin pahvia, että tämä is tun johdosta pian luoti. Poliisi P. on »itemmin ollut pidätettynä mirantoimi ivkseSta ja on svyre häntä ivastaan ol ut mireillä raasmmanoikeudesia. Wiime torstaina oli juttu lopullisesti «sillä Helsingin raastumanoikeudessa. OUeuS mapauiii Pöyryn kaikesta edes- ivasiuusta ja rangaistuksesta, koska hän 'c> e.sjäolemassa tilaisuudessa on huo matiu ollen sellaisessa asemassa, että .i men oli tarwiS käyttää ajellaan. — Neroristit Kämeeulinuass» monelta «uodelta ttltttämottS Näinä pällvinä on Hämeenlianun ra hatoimikamari hamainnut, että wuo- eesta 1904 lähtien ei ole jätetty ka marille tilitystä kannetuista tveroras- Tvltttämätön summa nousee -^5,000 mlkaan. Rahatoimikamari on a asta ilmoitac.ut läänin kuivernöurille. H^mcentinnassa mallilsee suuri suultu lnus tämän kaupungin asioissa tuntu- ivan majaulien johdosta. — 11 «»«otlaa» pojan seititaik»» !vr taiaa >aapui Airttonu^men ase malle 11 muoiias poikanen Taametti ^>uomi Iitin Maunukjelcsia. Poikanen kertoi tulleensa Oulunky- lästa jalkaisin Huopalahteen. Sieltä oli saanut piletin Kirkkonummelle. Pvitanen, joka oli hyivin kurjassa kunnossa, kertoi isänsä tuolleen useita ivuolia sitte ja äidin olemaa köyhä Kirkkonummen asemalla keräsi.^t jot kut henkilöt pojalle pilettirahan ja lä henivät pojan lataisin Kaujalaan Ji- ussä. Sellaista on köyhän tapien elämä. Harhailua jo nuoresta alkaen. — Aew0lwer!sankari. Perjantaina iLlalla rma^muimot muntam^t miehet aim^n mahäpälöiiestä syystä Hameen- ja Rautatienkviujen kulmassa Tampe reella. Ay.'ät.iä melasi eras riuapukuri lemolnerin ja koetti ompua silla was- !.stajaan>a, mutta ojuikin kuula sotiv alta oh>kulkewoan latoja Kaarlo Sal iin. Onnelsi tunkeutui tunla ainoas lian hc^nen palhoonsa liepeen läpi, saamatta mitään wc>arallisempoa ai kaan. Ampujaa, joka heti lähti pakenem >an, ei mielä sinä iltana saatu lunni. Aikamme tnn,a tämäkin! — Suuri» Toispäi- tväaä paloi Guiznt >a tompp. omiZ- tama Ruttoisten höyrysnha lähellä Lap peenrantaa poroksi. — Syy tu'en irti pääsyyn on toistaiseksi tuntematon. Sa ha oli wa'uotetiu Suoman sahanomis- tajain paloavuyht.ösjä 299.800 mk-isla Eilen aamulla paloi Lohikoskea pa- pentehtnalla likellä Jymäslyldä, kuulu wa Kankaan osakeyhtiölle, tehdasraken nuksen yläkerros. Alikerros ja siinä olemat koneet saatiin pelastetuksi. Wc- hinko nousee 250,000 mkaan. — Miljoonat m»ksetw Suomen maltiokonttori nosti eilen a.p. Suomen pankista shekillä 9 miljoonaa mk., joka summa heti siirrettiin Wenäjän walta- kunnanrahasto» Helsingissä olemaan kontttriin. pieniä tietoja. — Kunnanlääkärit. Lääk. lis. R W Westlin on määrätty tunnaulääkärilsi Mihtiin. — Puhelinjoht «a Oulu» ja Kajaanin mökille puuhatain Kaiaaaissa. — Postilaitos. Längelmäen postitoimis ton hoitaiaksi o« nimitetty harjoittelija Ma- ria M. Kyyhkynen. ^ Kurkkumätää. Lahden kavpuvgiu ym- pärySpitä isiä Nasiolasjo Hollolassa ja Asik kalcssa on ilmennyt lnrttumätää. — Lanliisenra M. M. sai perjantaina tvntemnttomalta lahjoittajalta maStaanottaa Svt) mk. pallintolilvailun julistamista wa - ten säw>lly >estä ä copclla miestmartetille fotim^ijeen rnotsikieliieen tai suomeniielijeeu teistiin. — Lieksa» kauppala. Pielisjärven kunta ou pyutänyt Lieljan tylän muodostamista kanpoala^ji. Anomus esiteltiin torstaina se naatissa, joka anowu'jen periaatteessa hymäl- syilm. — Mtpurta lääniä känttäwä tzau- tarhanayttely on päätetty puää Wiipuris- ja ensi jy.jynS — Keurulaiset eivät luovu kirkos taan. Kir^onlokou sesja Keuruulla toissa jun- nuutaiua pSälcttiiu. ettei seura.'unnan man- haa kirkkoa loomuteta Helsingin Senrajaarella olemaan ulkomuseoon. — Lahjopatttio. AsemapSSlliköuleSkelle Wera Nygrenille on myönneity 1,700 mkn lahjapattti. — Rantatiepilettien vinuaualennnS. Senaatti ou myöntänyt 50 proj. alenuulsea waltionrauwieillä loliteollijuusopettajai» opin- tonil t oja warteo Pietariin. — Miinan ketttotouhna owat muuta mat miehet Ristiinan Koijoiosja yrittäneet »vireillä pi«ää, mu^ta walpaS nimismies BromS on heidän kintereillään uutterasti hää- riuyt. — Karh» ammutti». Wiime maanant i- «a ompm m, ^cstys^urue. jodon tuului wiisi eri henli!vä, Salmia Hyriylylän kpläsfä wal tion Saamiojaa metjäoalstalla komean uros- tarhun. Kuinka Messukylässä lukkaria tvalittiin — ennen muinoin. Siitä kertoo uimimerkki Aamu lehdessä seuraamaa: Oli seurakunnassa lukkarinmaali. Saa dakseen seltville kenellä pyrkijöistä on kauemmakii kuuluma ääni, sillä — se hän oli pääasia, menertelimät seurakun talaiset Marsia älykkäästi ja taitaM^sli. Niinä Pyhinä, joina lukkaripyrUjät kälviroät maaliansa laulamassa, mali si mat seurakuntalaiset keskuud.Ztaan muu tamia luottamusta nauttimia miehiä. Jokainen otti mukaansa yhtäpitkan lei pään kuin toisellakin oli. Sitten he yajaantuimat neljälle ilmansuunnalle ja pysähtyimät siihen paikkaan, jotu etem- makfl ei enää maalilaulajan ääni kuu lunut. Paikka merkittiin. Mukana ol leilla seipäillä mitattiin kirion ja sen paikan wali, ivhou ääni mumeksi kuului. Kenen ääni useamman seiivasmittaivälia oli kantanut, — hän maliltun lukkariksi. kirjallisuutta. Kustannusyhtiö Otaman kustannuksella Helsingissä on ilmestynyt seuraamat uudet kirjat: Kiinen armonsa tasmatti, kirj Anni Kaste. Romaani. Siw. 249, hiota 3 mk. Anni Kaste, jonka „Annikki'°romaani tviime jouluna herätti juurta huomiota ja ilmeslyi koh>eua painoksena, on saa nut »valmiiksi uudin romaanin nimeltä „Häi.ea armonsa kasivatu*. Siinä ku ivataan tarmotkaan, suomalaisesta to dista lah eneen häu»läislytön nöyryyt tamää kaSmattina vloa ruiiruotialaisessa aateli-perheessä, hänen lopullista woit- toanja ja tuleivaisuu.ensa ivalkencmiSta. Sten Sture «anyempi j» AL»e« aiilalatstasa, l:n osa »Lappalais ten knniogatar" tirj. Carl Blin k ('alaiuun), suomentanut Julio z Ahams fiin. Hinta 1: 90. tOta- Ma» helppohintainen kirjasto nro 169). Jänniitäioä ja moniivaiheinea kerio- mus ritari Knut Possen meronkanto matkasta Lapin erämaiqin. hänen rak kaudestaan ja alvioliitvstaan nuoren, kauniin ja jalon lappalaisruhtinattaren kanssa, jonka lopulta huomataan ole Mankin suurta ruotsalaista ylimyssukua — sitten toiselta puolen Sten Sturen taistelut tanskalaisia mastaan Ruotsin tvapauden puolesta, Tanskan kuninkaan kätyrien mehkeilyr, nuoren arkkipiispan lemmentarina y m. y, m., joien kirja hyiviu sopii kypiyneemmän uuorisoa lu- eltamaksi. Kustantajalla ou tarkoitukseua jul kaista suomennettuna koko Carl Blinlin historiallinen romaanisarja, joka täsit- taä 14 aidosta. Niitä tulee ilmesty mään »vähintäin 4 kirjaa »vuodessa ja koko sarjaa tilaaja saa kaksi miimeistä nidosta ilmaiseksi. Nuorison kirja sarjassa omat ilmes tyneet Teumo Pakkalan .Mailta ja merillä--kertomuksia. „Sit»" ker tomus arosudesta, kirj. E. Senton- To mps o n. Hinta 25 pnä, ja „M»S ta Lalerilatma", historiallinen kerio anis Aiankomaiden wapaulns>odasia, Urj. W. Ra ab e. Hinta 25 pnä. Ne omat kumpikin, kuten sarjan kaikkikin kirjat, jännittäiviä, nuorison mielenkiin- iva herättämiä ja kaswawaa polmea lu kemiseksi soiveliaita. Sarjaa on kaikin puolia suositeltama, etenkin kun siihen kuulumat kirjat omat meikä täisiin oloi hin katsoen taivattomaa halpoja. NyZotölapst, kertomus D. Balfou rin seitiailuiSta, hänen ryöstöstään, haaksirikosta, olosta cutiolla saarella, i^rsimykjistään mieraiden heimojen tes- luudessa ja »vihdoin tuntemattoman enonsa käsissä. Julaissut Robert S t e- iv e n s o n. Kun kirjaa rupeaa lukemaan, tuntuu tuo 308 siivuinen kertomus hyrvinkin ly- qyeltä, siksi jänniuämä ja seikkailurikas ie on, kii en R. L. Stemeusonia kerto mukset yleensä. Nuorisolle >e on erin omainen. Hinta on kotoon nähden mar sin huokea, main 1 mk. 90 p. Kirjan on englanninkielestä suomentanut O. E. Lampea. ?e»ttl-My?Lrl ltuvinliaa» Ho lvissa, kirj. Alli Nissiaeu. Sa tunäytelmä 3 näytöksessä. Hinta 1 mk. Hrlic^ia Hata 606 niminen kirja on suomeksi ilmestynyt painosta Helge Mileniu kustanaukiella Helsingissä. Kir- .antekijä on tohtori Anton Nyström. Simoja 32, hinta 75 pnä. Kuteu aikoinaan on kerro.tu, ou „606" hiljattain keksitty uusi ja käytännössä tehoisaksi huomattu kuppataudin lääke. Tässä ilmestyneessä kirjasessa tehdään suomalaiselle mäestä tunnetuksi muu tamia tamäa läatkeen ominaisuuksia, sen Maikuluksia ja saamutuksia. Turun Siemenkauppa. Wältp aloja. Mä ja toista. — Akiteerasi uuiSsaauki». Tun nettu sosialistien edusmiesehdokas S. oli tois- sunnuntaina puhumassa eräässä Etelä-Poh janmaan kirkonkylässä. Jouduttuaan sitte ma jataloon yöpuulle ia kun laitti talossa olemat mieraat za lotolaiset olimat vnettaren hel moihin ivaipuneet, alkaa tomerin makuukama rista iliulua juuri aikamoinen meteli, johon joukkoon aina tamautakaa kuului ivzima.kaita täräylsiS — sängyn jalkapäähän! — Elämä aikoi tuntua jo sitsi uhkaamalta, että simul- lisien täytyi ryhtyä „alas"-huutopuuhiin. Ei tullut kai päimällä kaikkia sanotuksi, wai olisiko tuo ollut omatunto, joka muis tutti ? — Neljätoista saatvilliSt a, — noin tuhatta kiloa — särkiä yhdestä apajas' ta saimat t. k. 18 pnä Kruuslopiu kalamie het t.luksiensa sisään pistämästä Saimaan lahdesta, Taipal>aaren Sotkia tylässä. Nuot ta oli niin täynnä kaloja, eitä heti tun sen siivut alkoivat tulla jään reunalle täytyi nuo tasta al:aa mättää niitä pois. Heivosiuor- m ttaiu untä sitte,i myymään mentiin za luu uiistä saatiiu 3t1 penniä tilolta, saatiin siinä jontullaista poikaa päimälleen. Muuten tuosta lahdesta ou, sen jäädyttyä, tänä jy.synä saatu taloja runsaanpuoleisesti. Likaa suussa. Muuan kristetty hindulainea, jota kapinalliset naapurit häpäsimät rumilla parjaus janoilla, kysyi rauhallisena : „AStäwäni, kumpi on pahempi, par- jaussanat maiko lika tuolla tunkiolla?" »Parjaussanat luonnollisesti", masta- simat he. .Tahtoisitteko te ottaa suuhunne tuota likaa?" kysyi kristitty mielä. „Hyi, ei toki!" »Miksi te sitte täytätte suunne ru milla parjaussauoilla, jotka oman mie lipiteenne mukaan omat Pahemmat kuin lika tuolla tunkiona?" Tämä kysymys hämmästytti pärjää jiä ulin, että he häpeällä maikenimat. Tuskiupa main kristityn uimeä kaa tamat pärjääjät myöntämät parjaussa- nojansa tunkion likaa pahemmaksi! Hin- dut^is-pakanoille ei ollut kristillistä si meyslakiu eika rakkauden käskyjä ope tettu, niinkuin pärjääjille, mutta maisto ja häpy o'l heillä tallella. — Ain«» eroituS Rouma (yStSwät- tärelleen,: Oieu luullut, että miehesi on jät tänyt maalaustaiteen sikseen ja rumennut kir joittamaan liljoja. Oietko iloinen siitä? Astärvätär: Oy, minusta se on aitoin yhdenteiemää. Ainiia eroitus on siinä, että hänellä ennen oli takka täynnä lväriä, mutta nyt mustetta. — Itsetietoinen. Mara s (mirkameljel- leeu): Sinähän olet nuoruudessasi harjoitellut lukiostpän työtä? Mirka m eli: TietySti, muutenhan ei minusta olisi tullutkaan uäin etemää murto- marasta. VensMlts. — Jasuaja Aokjana taitaa enne» autioksi. Taloa palmeli- zoille ou näet ilmoitettu, että he saamat lopputiliusä kuudeu Miilon kuluttua, koska leskikreiioitär Sofia Andreje^vna matkustaa Jasnaja Poljanasta. Hänestä on tiiaa raskasta jäädä manhaan ko tiinsa. lllliomsslw. — Alozi» lapPuko? »Berliner Tageblatr" kertoo saanensa Neivyor- kista sähkösanoman, että Meksikoa kapi nalliset omat Mi-rhauaeet Meksikoa pre sidentti Porfirio Diazin. — Auotstn tulitikkvteallisuus. Tunnettua oa, että tulitikkuteollisuus Ruotsissa oa kehittynyt suurteollisuu deksi. Ruotsin tutitikkuja käytetään maa pallon melkein kaikissa osissa. W. 1904 mietiia Ruotsista tulitikkuja mirallisea tilastoa mukaan 17,025,000 kiloa. W> 1906 kasmoi mienii jo yli 20 miljoonan kilon. Wiime Muoden Mien.i oli 26,859,000 kiloa. Aksi ai noa suurtehdasyhtiö Jönköpingin ja Vulcanin tulitltkutehda-osakeyhttö wei mi-me muouua ulkomaille tulitikkuja 10,153,333 kruunun armosta. — Kelgia» tunisgatar makaa sairaana. Hänen tautinsa on hamaittu oleman hermokuumetta ja Brusselistä itmoitetaaa, että hänen mointinsa antaa aihetta pelkoon. Huhuja on liikkeellä, jotka armelemat kuningattaren sairaudea johiuneen mie lenjärkytytsestä sosialisliea toimeenpane, maa metelin johdoSta eduskunnan amauk- sess^ — joista olemme lehdessämme kertoneet. — Aell«ri Milh-lm raittius- puhujana. Mhkiessäaa t. k. 21 p. Mllranckissä tarkoitukseensa erään meri- soiakoulun piti keijari Wilhelm meri- kadeieille puheen, jossa hän kehvltti heitä kokonaan luopumaan juo!vulu«juomain käyttämisestä ja liittymään raiuiusjär jestöihin. — Itsemurha äidii» haudalla Budapestissa Unkarissa oa 18-wuo:ias Anna Prahasta summannut itsensä ylei sellä hautausmaalla. Hän oli noin kolme unikkoa sitten kadottanut äitinsä eikä moinut suruaan testää, maan teki itsemurhan äitinsä haudalla. — MelsKeitS Hspaujass». Mad- ridiSta, marrast. 25 p. Goyan kau- pungis!» on 3,000 talonpoikaa poinmit- tannr kimillä meronkantajan Mirkahuo- netta ja asuntoa. Santarmit otti joukko mastaan kimisateella. Santarmit am- puimat. Kuusi talonpoikaa ja kolme santarmia on saanut surmansa, muuta mia henkilöitä oa haaioottnnut. — Aansta» laitojen jilkikai- kuja. Roueaista, marra-t. 2ä p. Eraan työlakkoon osaaottamasta kiettä- ytyneeu johtajaa murhasta on malaoi- teus tuomiuaut yhden henkilön kuole manrangaisiutsee», 3 pakkotyöhön ja 15 henkilöä 5 muodeksi »ankeuteen. — Junaannettomuus Englan nissa. Lontoosta, marra -k. 26 p.: Liiverpooli ta lähtenet pi ^ «a tör mäsi O»m>licrken luona yhteen matkus tajajunan kanssa, jolloin 1 matkustaja M surmansa ja uMa haamottui. — Kir«umyrsSy Htelä Ameri kassa. Buenos Ayresista, mar- rask. 26 p.: Kaupungissa ja maaseu dulla oa hirmumyrsky tehnyt suuria haivityksiä. Tuhausittaia puita oa kaa tunut. Useita ihmisia on saanut sur mansa ja haamotmnnt. — Derinen raktausdraam» ta pahtui t. k. 23 pnä eraasia r^minto- lassa Stetlinin kaupungissa Saksassa. Muuan miiauri uimeltä Tankc, joka oli kvjinut mainitun raivintoiaa omistajan tytärtä mutta saanut reppujet ja sea johd?s:a jättänyt paikkaa!» siinä ramin- tolasja, tuli yllämainittuna paiivänä takasin uudestaan kosimaan tytiöä. Ra- winiola!alin Mitreljesjä huoneessa hän pyysi tytiöä omalleen, multa kun s»i kititumun lvas^aulsen, met» hun taslus- laun esiin remeliverin, jolla ampui ty- töa kuoliaa.^ Tyiöa meijeä, jota lau- laukjen kuultuaan, tuli huoneeseen, haa- woit!i haa hcligeawaaratlisesii toiiella reivoltveruilaukaul^rlla ja kolmannella laukaulsellu hän hurmasi itsensä. Alituiuen lvarasto Pilsner- ja Laakcri-Olvtta ja V, pulloissa meillä ja tilaukset maa. jeodllilla tehtaan hinnoilla ja s«»llsäkst toimi tetaan mieta lähetykset SSSS » Rndolf «ardberg, Linuankakn I» b. — Snrulctnen l»pp» keitisti. Muuan nuori sahalainen kauppias tar joutui muutama päimä sitte ystämäusä läsnäollessa syömään Pakasen saippuaa, jos tämä palltioksi tarjoisi hänelle samp- ponjapäimälli en. Tähän toinen piloil laan suoStnikia. Mutta heti kuu kavp, pias oli syönyt saippuan, sai hä» kau heita tuskia ja kuoli ennenkuia lääkä riapua saapui. Kuu ystamä huomasi, miten kipeästi tämä kuolintapaus wai» ku li kauppiaan vanhempiin ja Morsia meen, murhasi hän toimottomuudetsa it sensä. — Suurenmoinen tahjsltns tie- teelliseen tar»otu»seen. Berliniu leh. dille lennätetään Parisista: Moaacon ruhtiuaS on lahjoittanut 1.600,000 frangia ^aleontotogisea museo» perus» tamista Marten. — Kasmiota herilttilnyt ««rh» parisissa Parisista lennätetään, tttä pankk.iri Ramson tamaitiiu t. k. 28 p. kaasumyrkytykseen kuolleena asunnossaan. Poliisi luulee, että hänet », häueu ra kastajattarensa, eräs neiti SenaiVe», myrky.tänyt. Neiti on MangiUu. Häa kieltää kiivenkomaa» tehneensä tätä ri kosta. Ne luonnon oikut! .Luonnon jSriestyS on sentään ihmeelliseni Jokaisella pienimmälläkin itikalla ja maan- mankijalla on oma latinalainen nimensä!" Näin huudahti kerran Kalle Miiuatsalo —- luultavasti juuri noustuaan maata maÄi. masta, jota HS» usein, mieStä mäkemömpää nautittuaan, tekee. Ja todellakin oli hänellä syytä näin huudahtaa. Sillä luonnon järjes tys on tosiaauti» ihmeteltäivä. Mutta waikla luonto onkia erinomaisella tavalla järiestetty, »iin tekee samainen luonto kuitenkin monesti kummallisia oikkuja. Mö listä tvoimme nähdä perunan joka on ihme- teltämällä tamalla pernnanenäisen ihmisen »S. kSinen, tai kallionhnipnn, joka on aivan kuin Napoleon l, taikka lantun, joka on aitvan semmoinen kuin Äbetin Dalai -Laama — jvta ei kukaan ole nähnyt! Tässä eräänä Päivänä löysin minä koitonn- oksan, joka minua niin suuresti ihmetytti, että päätin tähän piirtää sen kuvan «H«Sti ja takaa. Se oli nimittäin ihmeellisesti tans sivan balettiherran näköinen. Katsokaa, hy vät lukijat itse, eikö ole miukuin sanoin? Toinen kuva, jossa nähdään se tanssiva hra etupuolelta, on tiiZsä: Ja takapuolelta on se tanssiva herra ti» mäa oä Mi vika tällä tanssivalla herralla kiu on. Häu pitää toista saapastaan vasem massa kädessään siten, eUä käsivarsi o» saap paan varressa. Siten ei kukaan ta»Ssiwa bal:ttiherra tee — ainoastaan Kalle Miinat.» salo välistä tanssii siteu illalla riisuttu «m vaatteet yltään, kun on päässyt kotiin iloi sista lemuista . . . Ihmeelliset ja kummalliset ovat ne lm»- nonoikut! Kaupungin Kalle. Mieleen pautalvaa. — ?sha maku rnokamoista saa. daaa poistumaan sillä tamoiu, että moi sulatetaan ja kuoritaan, jonka jälkeeu siihen pannaan kappale kuimaa limppu» leipää. Wähän ajan kuluessa on leipä imenyt itseensä woin pahan mau» ja ; hajun; moi on nyt käyttökelpoista, jopa j hyiväälin.