N:o 143 (73)"— 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina kesäkuun 28 pnä SaomtL 2 k. 1 •. 60 mm. 40 tuh. hyvin poltettuja "Tiv ' n tT' Ltiilia JjTäskyian asemalla tai satamassa ostetaan nyt heti tahi ennen 15 p. heinäkuuta. Tarjouksia sekä pari näyte tiiliä pyydetään tämän viikon ajalla Jy- vasiyiän kaupungin Vesijohtokont- toorun. ££at> i g Suomen «senaatin w. 1906 loalnuista- tbotuffen^ ijtefjiä perustuksia koskemaa'dotuksen hylväkjymistä ilman muutot- ma ehdotus uudeksi hallitusmuodoksi, 1 käsittelyä. | fm eikä pidä mahdottomana lakiehdo- josta ministeri ne uwosion puheenjoh-! Ruhtinas L i e « en puoltaa lakieh- tuksen jättämistä somiitelukomiiean ka- raja sat jattnmalta janomalehdistä tie- dotuksen htMämistä, sillä se ei an-!sileliä«älsi, maikkapa «ielä lamyisi tä- doik. Toinen tie on käänne jyrkkään ^na minkäänlaisia sakeita suomalaisien män komitean työskennellä syksyllä ÄLenäjän Ivalla kunnan etujen turtvaa- ^ se°paratislisten pyrkimi)sten loppumi- mijeen jäilyttämällä Suomen auiono- ^ jesta, «aan päiumasioiit tekee niin mia ja Suomen etuoikeudet täydessä, roskaan muutoksen Suomen asemaan, armossaan. Äun lähtee tälle tielle, ^että Suomen kansan suuttumus ja wi- noin on «älnämätöniä ei ainoasman^ha käy f a ifm kerttuseksi. Puhujan ntte- muisloa, että yleiÄvaliakuunalliset > lestä eroaa lakichdotus kaikkein for- lainsäädäntölattokset ei«ät woi olla keimniassa manisesiiSsa selmäsii tau- sutusta hallitsijan tahdosia. den aatteen vallita itseään: ei langeta juriidijeen loukkuun, ei menettää taik- tea mtlä entisinä aikoina oti luoiu Ve- näriin kansan tahoon ponniStukjilla ja neron purtautsilta. Huotelli.jestl se ura ien lakiehdotuksen waslw»laiain Perusteluja niinä tääl lä, kuten «äliakunnanduuinasjakin en »voi jomuiaa niuä yhieen «enäläijen «ailaktmnalli-suuden periaaiteen kans- >». Ätälsjä peruSieluisja näen minä yhden Perusprinsiipin ja iaiiji siitä joh- lMvao rinnatkaisia «itiauSla. Ensi- maisen muodostaa paitsi ruiiitaukjei järkkymättömiin <ma lihoihin Nuotsin latechin ja mahdottomuus loukata Suomen konstilUlsionia ilman juoma- iäisien suostumusta wielä jetin, eitä meidän perustuslakimme 2 Z, joka kos kee paikallnsia Suomen kysy.nytsiä, joh- taa meidät evilyisiin Suomen suuri- tichttnaskunnan lakeihin ja asetuksiin. Nmiä ei iain mukaan «oida kumoia eikä muuttaa i^man Suomen edustun- fyrjayteioyjä yleiÄvaltakunnallisien a- siain rallaisemisesio ja että nämä lai tokset eizväi «oi olla tasa-arivoisia maakuntalaitosten kanssa, ivaan täytyy niillä olla kompetenssien kompetenssi; myöskin on tarpeellisia uskoa, enä Wenäjä ei ole määrätty olemaan ai- noasiaan »vieraita kulttuureja ja «ie 1" suomelle pailalliseit lainsäädännön. Järlejväinpää olisi Suomen kysymyk- sen ratkaisulle järjestää suomalaisten suhde keisarikuntaan ja Perustaa eri- lyinen laulalunia, jossa puolet o'Iisi Menäjän ja toinen puoii Suomen kan- !janeduslajoita. Lopuksi «aslustaa raita edislyksiä elättäwänä maaperänä/Puhuja la kiehdot uksen toimeenpanon ia riippuma: jena. Tämän uslon ^kiireellisyyttä, juudesta tainlaailijain on ralkaista«a, I Äänien enemmistöllä hylätään ehdo- joto luowune yleiÄvenmäijeslä lain- tus puhKvuorojen antamisen lopetia- >äädänlöoiteudesta Suomen maatun- misesta ja puheiden lyhemämijestä iiv laeousmnnan >hl/wätsi tai osoiaue, et- lä hallitsiM Wenajälle lohjoitamat tainjaädäntölaitoiset puäMäi melmolli- ^uuienaan pyhästi säilyttää sen, mitä ouutuu koko Valtakunnalle. Jos, hcr- rai, on piittä ajanjaijoja miettimistä ivarien, niin on historiallisia heikiä- nn Päätösten tekoa «arien. G r i m m ojoiiaa, enä lakiehdotus nojautuu sangen horjumalle oiteuspe- ousietlle. Latiehdorutjen puolusiajain ei onnistu «atuutiaa, että se jätä huomioon ottamatta Suomen perus- luslakeja Älä kiellä hallifsijalupausten horjumattomuutta. Puhuja osottaa, et- icr >woida puhua suomalaisien lwiha- inielisyydestä eikä taipumauoinuudes- ia, sillä ei ole tehty makaioia yriiyksiä heihin 'lÄhenrymistä warien. Suoma nan myöläivaikuiusta ja niin muodoin täisten kanssa olisi mahdollista pääsiä kaikki ajiat, jotta ennen eduskniua rat- jowintoon, jos oikeamielijei, ka«isan karsi, mutta nyt katsotaan yleismalta- luotiamusla rniunmxu henkilöt neu- kunnallisiksi, eiwäl moi tulla raikaiS-' mollÄistlvar äsioisia. tuiksi ilman waltiopäiiwiä, koska tämä' olisi ia maa kuin raitätSia eduskunnan iin tn uu.iU.fi. Toinen esittelijä Kobylinski selmittää tarkemmin keisari Llleksante- ri itsen antamien aknen merkitystä ja osotiaa, eitei missään kohoassa näis sä akteisja puhuia konslitutsionisia ja- nan nyttMkatsessa tnerliiykiesjä. S uh o t i n toteaa niiden yksimieli» sen mielipileen, jotka oivat puhuneet yle istval t aku n na ll i s en l a i n jääd ä nnö n itvälrtätnättömyydestä. Lopuksi »vaatii viipymätöntä laliehdotuiien hymäkjy- mistä, sillä Suomi on tullut kaikellais- ten petoksien pohjaksi Menäjää ivas- taan. Jokainen tuntv, jokainen mi nut di yhä enemmän uhkaa waara ;ää- dä ilman suojaa Suomen lahden puo- lelta mihollisen hyökkäyksen^sattuessa. S k a r >m u n j »vastaten Ztihoiinille, »sottaa, ettei mikään waara uhkaa We- näjää lännestä, jonka wuoksi ei »lyös- kään ole avälltämälöniä somelluttaa e- rinomaisia toimenpiteitä Suomen ja Perjantain istunto. Perjantain päimäistunnossa jatket- ti in Suomea koskevan laki chdoiuksen käsittelyä. Pros. ©tintin antaessaan selityk sen lhenkilökoihtaiseen kysymykseen todis- taa, että lakiehdotuksen puoltajat anta- wat Suomen akteille, jotka oivat anne- lut ylimmässä halliniojärjeslykjessä, toimen merkityksen kuin miiä niille tu- lee antaa. S l a h o w i t s h toasia ie n Teutri- chille ja Suhotinille osottaa, ettei hän koskaan ole puhunut asiakirjoista ja »suomalaisista ystäwis:ään", woon huomautti asiakirjoista, joita Suomen l)s!äwät ol!wat lähertäneet. B n t k e w i t .s h puoltaa laliehdo- tuksen hylväksymistä ilman muutoksia, oisotiaen että jos rmretaan smoitlP- maan lakiehdotuksen Mastustajain tul- kin:atapaa, niin woidaan tulla siihen päälökseen, enä Wä>hä-Wennjällekin on annettatva autonomia sillä Zergejewin todistuksen nmkaan Wähä->Wenäjä teki lWenäjän kanssa persoonallisen liiton. Siwistystasoltaan ei Suomi yleensä ole Menäjää korkeammalla. S uh o t i n t n hjhyen persoonallisen selityksen jälkeen on puhujain luettelo lyhjeinynyt. Äänestys hl^väksymiscstä tai hylkäämisestä. Puheenjohtaja asettaa äänestetlämäk- si kysymyksen lakiehdotuksen hylkäämi sestä Waltawalla äänien e- n e m m i s t ö l l ä hylätään h Y l- kääm iseh<dotus. Arvoisat Herrat, allekiijoittaneen Srikoisliikkeestä saatte edullisimmin ja varommin kaikkia tarvitsemianne vaatetustar- peita M. G. Oksala, myötätvaikutuksetta osioita, jotka sisäi sinä mcadaan ratkaista yksinomaan e- vuskumajärjestytsesjä. En woi juos- iua tunnustamaan auionoomijen maa- kunnan sisäiseksi asiaksi ylei«waitaku>t- nallisia asioita, joita koskeivat kaikkia Venäjän kansalaisia, heidän oikeustun- toansa jo heidän kntkaroa-iia. Minä kaijon yteiM^altakunnalliisten kysymys- ien astuman sijaisten kysymysien rajo- jen ulkopuolelle mieläpä suoraan ole- Ivan niiden wasta.siakin. Näiden ky- flymys.en ratkaisua ytsinään eduskun nan kautta Pitäisin mrnä Wenäjan pe- rustuslakien mitä törkeimpänä louk- tauksena. Niiöen railaijemista ensin eduskunnan ja sinen meidän lainsää- däniölaitoksemme kautta Piläisin minä ensibsi hedelntäitömänä, huomioonot- taen sen Pienen mahdollisuuden jaa- wuttaa iätä tietä ylsimielisiä päätöksiä ja toiseksi tt> suomalaisten käsityksen mukaan lusk.npa wähemmän peru-- tuÄaimvastainen kuin je yletsivalia- kunnallinen lainiäädäntöne, joia halli- ius thdotiaa. Jos 20 pnä :oukokuu- ta 1906 annemt ohjeet cwat a'.heutta- neei was:alauseen suomalaiseen puo lelta, jotka oirar ilmoiilaneei ettei hei- Ta g ants ew puoltaa lakiehdo- >Wenäjän iixiliett järjestämisessä, tuksen hymäksymistä ja monilla stiaa-^ Mja1ojebow wiittaa Pomoon reillä tooiSlaa, että on ollut ja .'ulee o- > Valiiopäimien wähäpä!öisWteen ja lemaan kokonainen joukko kysymyksiä, livN)älukuisuuieen ja huomauttaa, ettei jsiSenka järjeSläminen on tapahruma 'siellä annetiu mintäänlaista konsiitul- «i Suomen lakien, «aan yleisivaliakun» sioonia. Ojoietiuaan enetivät lakieh- ii-allisien lokien määräämässä järjes- doiUisen taniiaiiajar millään talvoin lyksessä. iMvoiitete Suvinen mentvläisiyltämis- Äowalewfki arwelee, että laki- iä, lwaan piiälvät su-mallsemanomuna chdotuA Ivaatii kaikinpuolisia tuiki- ^Suomen wal:a!unnallts:a ertstäytti- misia. Sitä et saa hiMätjyä sellaisel-^ mis.ä, kannattaa puhuja latiehooink- la kiireellä sitäkin iuuremmalla jyyllä,' j^n. wiipymätuiuä hyivä.jymiSiä. kun siihen ei ole perusieiia. Lakiehdo»^ -^reuvi O lsusj ew huomantiaa, luksen pu»liajain esinämäi perusteet että latichdoius on jijtuymjt karii&n)- — Kouwolan karjanäyttelq. Nauta- tiehalllltls ei ole mljömänyt K e s k i- Suomen M a a n w i l j e l y sj e u- ra n johtokunnan rauialiehullittrkjelle tekemään anomukseen, että »1ouwo!as° sa kesäk. 29—heinäk. 1 pnä pidetiämäs- tä karjanäyitelystä takaisin lähetettä- «mille eläimille, jotka palautetaan Os- tolan ja Suolahden a'emille, myönnet täisiin 50 pro s. rahdinalennus eläimiä lähetettäessä myöskin postijunalla. V yleisiä uutisia. Reskripti lenraalikuuier- iiöönlle. et ivat ole oleellisia. Asiallisesti jar- iestetyt- neutuottelut juomalatSicn ianssa antämat suotuisan tuloksen. He suosrmvai ottamaan osaa sekä sotilas- enä mn.hin Menoja n menoihin, jotka .arkotratval >maan rauhallisen kchityk- j-eit edistymistä. Do n etjki aUvelee, e::ä yleisival- takunnallisen lainsäädännön toteutta- misen asettaminen ri.ppuionksi Suo- men eduskunnan snosiumuksesia nier- titsee raliaiseivan äänen antamisia e- riilätn tärkeissä kyjymytsiÄä ei koko- ^ naisuudelle, Ylvaan sen wähäpätöijelle ^osalle. Tällainen katsantokanta kiel- , tää walta!unnan surcereeuiset oikeudet. ^Puhuja pyytää hyivälsymään lakiehdo- dän ja hallitsiian «ä-lillä jca olla mi- zutjen «vattakunnan duuman hymäkjy- tään Venäläisiä neutvonaniajia, ni:n! mosjä muodossa. Täytyi) kiiruhtaa hallititjan eduskunnan pää-ökzen »vch- Käyttämään welwollijuu:ensa ja lausu- wis:amlsta yieisivaltalunnalltiisia ky- maan koko maailmalle: eläköön Wenä- sym^Lsissä ivasia jenMkeen kun wal:a- ^ p. kunnanneuwoslo on ne jaatat kysymyk-1 K orw i n-M il e w s k i epläiemät. jet kä^uellyt ja raikaitssut, tuskin woi>t ^ yleismaltakunnallisen lainjaäoän- tunnustaa yk>rnään suomalainen lailli- [ wälllämä:wmyyiiä ja tunnustaen. n>een na.stonal>smin ilm^kehäsjä, äs- P i e tar i, kesäk. 27 P. Kenraali^ -ten päättyneen sc^dan jälkeen. Sitä kmvernööri on saanut jeuraaivan arm. täMltäesjä vallitsee nchiäivasii sa»>a tkmakehä, j-ota todistaa m.m. mviuiiva „S uo m e n k e n r a a l i k u- w e r n ö ö r i l l e m m e. suytauittminen Aleisanleri I:jen poli- liinaan, ivaikia töinä oli iviisas Poli- itikka, jola tunnusti, eitä eri sitvistys- aseella otoivia kansoja on iva iki'a vh- n - tt ■ ... ■ - leeajulauaa. Suum^.-m-n leii«r'. . »«»«" '«*>*«*» kunt.an ijhieijs on mahdollinen myös- Pieiari suuren moittojen kauna tin silloin tuin sen eri osat saamat uualli>rtettiin Miipurin linna 200 iv. omalla lamallaan järjes-tää omat elä- 'sinen ja tuli Menäjän mailait omai- n.älitapansa. Olsusjcm pai-ce ivasta- suudeksi. £>« Miipurin kanssa palaut<t- k». ni jf «BarflMeilw«q«i.o- riltceöirnrnio'11C3.M11 il o etltll. . .. . .. . . w llai ne n kiire.'ll isyys herätä juoma- /I°lsta menalainen ja oikeauskonien 0',a täisien luottamusia lakiin. ^larjalan ntaata. Tämä ivalloitus ln- jätti Pietarin neron äsken perustaman pääkaupungin puolustusta, antoi lur seisu Muna ennen ka:ttea uhraitai- fttti, amamalla eduskunnalle oikeus y- leismaliakunnallijeen lainlaadiiuaan, Venäjän keisarikunnan etuja. -Olen jo puhunut siitä, eitä on mahdotonta lurmaia Menäjän iväliakunnallisia etu- ja vinnakkars-lainiäädännöllä. Tässä tahdon lisäksi mainita wain sen, että tällainen laiNsäädäniö oltsi mahdolli- nen wain sellaisina aikoina, jolloin to>i- saalia tvaltiopäimät enväi kokoontuisi eikä meillä Venäjällä lattajäätämiä «duskunlalaitotsia, s.o. aikana, jolloin molemmissa maissa Hallitsijan tahto ja «alta oliisi tMn määrääivänä. i)cäi- nä aikoina ei ruskin ensinkään poh- dittu Menäjälle ja Suomelle yhteiita akteja Avatut ne julkaistttn Suomessa enimmakjeen ylsinkeriaisesti Suomen promulgaisioonijärjestykjcsjä ja janoat muodollisesi» hallinnollisen lainjää- dännön luomeen, waikka.iui näillä ak- teillä «verrattomasti useimmiten vli puhtaasti yleiAvaltakunnallinen luon ne. Muna kun lvaUiopänvät altoi- wat kokooniua, nrtn ei enää wvitu täy- tännosjä toteuttaa mitään riunakiais- lattisaaoäliiöä. Muisiakaahan ritos- lain jnlkaijemisia! Jotta jen hymäk eitä Suomi nauttii nyi lunnelt.ta pe rustuslaillisia haÄitusmuotoa katsoo, enä lakiehdorus olisi pitänyt ensilst ani aa Suomen eduskunnalle käsitellä- «äflsi eikä main lausunnon, arnamisia avarien. iLieisarikunnan lainsääoäiuö- lanoksel eiivät ole pätemiä tarkasta- maan lakiehdotusta, joka kahlehtii ko ko Suomen taloudellisen ja yhteiskun nallisen elämän. Stahomitsh jelmittelee oikeuk- Torstain istunto. Torstain päi^.väistunn^ssa johiaa puhena A kimo m. Eräiden iveilä-! laisten asiain jälkeen siirryiään Sno- men kysymyljeen. St i hi n ski irasiaa lakiehdotuk- ivaa oikeauskoiselle kirkolle karjalassa ja laski lujan alun Menäjan herruu delle Suomen rannikolla. Venäjän ase td en mainehiktaat menestynet jcu- raatvain hallitusten aikana lisäsiivät sen ^vastustajille ja miinaa taiuun^Pietari juuren malloilusta ja koko Suomen maltiomaisuudestii. ^ui.men konstilUtstoni on aina ollut maakun- nallinen, alueellinen. Hallitsijat ei- mät ole antaneet Suomen eduskunnat- le oikeuksia ratkaista koko keisarikuntaa kosketvia lainsäädäntlöiysynyksiä. Ka me n ski ilmoittaa antamansa I äänensä lakiehdotusta Irastaan pe!ä- ^tessään, että lakiehdotus moi turmiolli vuoäen- ^ kuukausi- tilaajia pyydetään y^tävallisiaimin byviesä ajoin uudistamaan lehtitilauksensa, ettei keskeytystä lehden lähettä misessä tulisi tapah'umaan. — Suomen tvaltiokonttori. 1 Kunninitpttavifl niiolfin- konttorin tircht-öörimvirkaa oma: hake- i ^UNNI0!ieiiaVia pUOien neet wt.. tirehtööri, ent. pormestari Albin lEdivard Routamo ja L a u- ka a n kihlaklunnan kruununtvouti Knut Volker Lindroth. — Koulutatpeiden keskusliike o .-y. Werner Söderström O. i>). Kustan nusyhtiö Otama, O. Äkareeminen kirjatauppa ja O. A. Äsilin & Göös A. B. tttxft senaatilta anoneet N-ah- wistusta »Koulutarpeiden Keskusliike Osakeyhtiön" säännöille. Uhtiön toi- mialana on kaikenlaisten koulutarpei- den paljottaiskauppa ja «oidaan -je laajentaa muunlaisten koulutarpeiden palifi kirjain ja hawain:o'.välineiden kauppaamiseen. Osakepääoma on 15,000 m?, jaettuna 150 osakkeeseen, mutta «oidaan je koroitiaa 50,000 mkaam Jyväskylästä ja Keski-iSuomesta. Kaupunkimme tvefijohto- ja lo^aw»emarttysymyö. Mesijohdon rakemiusioimikunial antanut koneiston hanktimisen toimi- nimi Axel v. Knortingin Teknilliselle toimistolle Helsingissä, joka tulee toi» mittamaan kaksi 6 sekuniililran pump pua Ludmigsbergin tehtaasta Ruoisis- ia. Toista pumppua käynää sähkö- moo.tori, toista peirooli-noonori. Sähkömoottorin ja jähkökesknsasemal- ia tuikttvan johdon rakentaa toimini mi Gonsrid Slrömb.rg Helsingistä. Pelroolimoonorin laas hankkii iirsi- nööritoimislo Zitting Helsingistä ja .tul-.e se Tangye^-mallia. Koneiden tulee olla sopimuksen mukaan käyttö- kunnossa syi^kuun 15 pnä. hyökkäsi ent. sepänapulaincn mainiius. sa kartanossa Sakari Mäkelä el» Ma- jamäki työnjohtoja Juho Lal.-oscn kimppuun tämän ollesja kartanon juustokeittiössä. Hurjistuneen mieli- alan tvaltaamana alkoi Mäkelä käydä aseettoman uhrinsa kimppuun ensin ki- «ellä, muna kun tämä ose hänen mie lestään oli liian lietvä, tarnu: hän puukkoonsa iskien sillä 8 sy.vaä haa- ivaa Lanosen ruumiiseen. Lyödyn paranemisesta on loilvoa, kosla haa- mat, tvaikka otvat si)wiä, lääkärien lau- sunnon mukaan eimät ole hengemvaa» rallista. Werilt)vmekijä Oskar Mäkelä tuli iipe «iranomaisille tunnustamaan tekonsa. Asia on esillä tväliläräjillä heinäkuun 15 pnä. Mäkelä on synty- nyi Majamäen torpassa Tikkamanni- la n kartanon alueella ja on ijäl.ään n. '21—23 »vuotias.. Mä;ciä on ollut sepänopulaisena Tiklamannilan ka^anossa, inut.'a ei ka- ni Hiljakin tt)östä, kun hän ei tyyiy. nyt työpäilMän pituuteen, jonka talon hallinto määräsi. Tämäiin julkinen kos:o yö samoin ku^n kartanon äskena^n tapahtuneet !olme sytytettyä metsäpaloa on epäile- mätiä luen-mva sen kiihkeän «agiialsio- nin" ansio, ^ota »Sorretun Woima" on käy.iyt mainttun kartanon omista- saa nesican. Mälelä on «apaalla jaella. — Juhannusta on kaupunkimme prli sui .lmonutsen mukaan «icleny on ^n>:rrana n hiljaijesii. Sn«iailMi li-lpistyä taisin Venäjää was. melle. Äeisarin ja Speranjkin kirjeis- tä otetuilla sitaateilla ivdi-iaa sen. eitä Ruhtinas Ob ole n ski 2 ilmoit- 'Uetsanieri l:sen testamentti on uicho- wa-»nistamaan laki. lettu Lakiehdotus HÄvi.tää Suomen 'ehdo.ukien Maam.sla ;a ,en hymakiy- kansan lieloisuudesta laillisuuden kun- nioiiiamisen, saattaessaan Suomen yh- teiseen tajamaa-asemaan ja tuotiaa Menäjälle »vahinkoa aiheuttaen koko- naan turhaa menoja. Puhuja ei woi antaa ääntään laliehdotukjen hy- «äksi. Patooni Kotff osottaa, että Suomen asiat owai jo muinaisiSla a- joisia alkaen tuottaneet Venäjälle pal- jon jutua ja huolta autuaan keisari A- leksnatetin suuremmoisen erehduksen mistä kokonaisuudessaan duuman hy- mälsymässä muodossa. Puhujan mie- iestä niiden ^henkilöiden puheet, jotka oivat ivasi usta neet lakiehdotusta, oivat olleet iäynnä pelkoa, enä kiireellisellä lainsäÄännöllä runneltaisiin m äh iii- nen kansa. Jos me hylkäämme laki- ehdotuksen sen tähden, ettei sokin tai, ehläpä sangen monikaan lohta >:neitä L-uomen maa joutui «iime muozi^dan alussa Menäjän keisarikunnan omai- suudeksi ja yliherruuden alaiseksi. Tällä merkitsemällä tapahtumalla luoliin py- syiväinen turma- Menäjän mallalle J:ä- merellä ja täytettiin se juuri työ, jonka teisari Pietari 1 alotli. Tänä Pieiari suuren Menäjän «oittoisien joiajouk- kojen etunenässä tapahtuneen Viipu- riin marssimisen 200-wuotisena muiS- tenaivana päiMänä Me, hartaudella muistellen esi-isäimme tekoja, jytvällä liiiollifuudella muistamme tsaaria ja isänmaata, taistelukentällä miehuulli sesti Palmelleen Menäjän sotawäestön moiitcha ja raskaita Ivaimoja ja lujas- ti luotaimme, etteiivät nämä «oitot hehkeä innostamasta kaikkia suuren uskollisia poikia uhratnu- Luotsipäallysmies Patjan» teen luo»fauspltr»t«. H. M. Keisari on, Suom.'n jenaalin esilyisestä, 22 pnä huhlik. määrännyt eitä Päijänleen luotjaus?i riin on, luen^na 1 p:siä tammik. 1911, lvaki- naiselle paltkakannalle ai iciiiiltu luot si päällysmies, jonka tulee jaoda naul- lia rannikkoluotjaAspiiricn luoisipii- rien luorsipäällysmiehille ajetttkjenniu- täijesli tulemia pollkaus- ja muita e- tuja. miellytä, tekemättä korjauksia ja Pon -.waan pallmelukjeen yhtenäisen ja jaka- nisiuksia sen HyRväist, niin :r< emme^ matioman Menäjän maltalunnan on- täytä hallitsijan tahtoa kaikkien ala- maisten onneksi. Sergejemski «astustaa lakieh- dotusta, sillä hän ei käsitä lahdellaisen neksi jo kunniaksi. jot>dosla, joka ^lahjoni erityisten lva'l Ominen olisi käynyt mahdolliseksi, min^iollisien jeikkain ivaikutuksesia erityi- oli Patko keijarillrjella >naiitses::lla ly- siä oikeuksia muiden leijaritunnan kan- , .. , . kVX ..... > kätä jen jowellmiaminen ja esittää ; -olltsuutsien seassa «ähälukuiselle kan- lain,aadannon olcmo»,aoico Menajan Pnä 1910. walttopäiwille uusi lattehootus lopul-^lie. Tämä erehdl)s on korjanaiva. «altakunnas^a: yhden ylei>en koko fei- 1 lisessa mucHossaan, muna nyt käskien! Sh e b eko pitää kiinni siitä, että somalla, ettei maltiopäiivtllä oliji ^oi- Suomella on oma konsiitulsiooninsa, keuita muutella sitä. öias, tällai>iin,' ja iässä suhteessa olisi kyseessä oieivan Nikolai". Baltischpotlisja, kesäkuun 11 (27) sarikunlaa koskeman ja toisen erityisen tässä tapauksessa Suomen sisäisiä asioi» ia koskeman. Jokaisessa Ivalliossa on — Menäjän alamaiset suomessa. T. k:n 21 pnä arm. maymistetiin mi- «anua edes alkeell.simmat «oaltakun- nalli.jet «Hui. Hallinnollinen lain- säaöaniö saattoi suojata Venäjän?val- ^akunnallisia etuia »vain niinä patriar- laalisina aikoina, jolloin ei tehty mi- tään eroiiusta sen ja maltakunnallisen lainsäädännön «älillä, silloin kuin tä- ma hallinnollinen lainsäädäntö niin sa noakseni meni laillisten puineinenja ulkopuolelle. Lopuksi, herrat, katson ininä mel- «ollijuudeksein muisiunaa ja vjottaa teille, enä teidän edessänne on «ain kaksi lietä: toinen niistä on^valina- «a. Entinen tie on aniaa suomelle lvapaa toimintaivalia kulkea eteenpäin, määtiltelemvllä itse asemansa keisari- kuntaan ja itseään tyydyttämällä :a- walla talkoista keisatikunnalle ja Suo- melle Yhteiset kysymykset. Tällä tiellä Kohdataan sellaisia salunnaisuukiia kuin riMlain jäätäminen »« 1öö9, furn oosta on mahdotoma maatta, enä suo- ettei neumos.on iässä lajxiuk- .nalaisei nur^semat.a luopuisi-va. oi- ^«0- duuman <st- teuksisia, jotka heille Menäjän hallit- Sökie hd o u» .o sk. t. ele etu n n sijat otvat lahjoillaneet. -arkea-a ky>ymy»-a halluitjam iahion- God l ew ki puoltaa lakichdo.uk- tamatn luomaa.sten mkeukiim raioit- sen hylkäämisiä, koska lakichdorus so- wm,>e»la. ^y»l.ynee,een laciev-ykieen '• ,, 'T. , f ;;„ o Lo lekaantumlnen on tehtaina luurella «a- in«aliatunnan peru-otu»lak.en 2 ia L6 > . „ ' :<n I mastaan. Parooni Tiesenhauser «a kuultaa, ettei «oi hymäksyä lakiehdo rotvaisuudella. Puhuja nenmoo pa l lauttamaan lakiehdotuksen lakaisin Iva- liokunlaan ja «elmoiitamaan sitä huo- tuuttaa, ».rt ^ iellisesri määrittelemään sen tarkat ra. ms:a duuman P)matfl)ma-ia .luod.s- koskee yleisiä ja ,a, ,illa ,e e. wa-:aa. larkoiu» aan, io- ^jkall.s-a lainsäädäniöä. hon «attakunnan m>\a iapmtf|e^a on . JA^olski 2 kehottaa neuivvsioa pyrutaltva. ^it.hlVk0htals.'ssa^ s . ' olemaan kiirchtimänä ja neuvoo huo- lys,a im)tyy huoleUi,e-n >'ul>di-.aa a- korjaamaan lakiehdotusta, ^ ktchdotus kätköstä ]ttt-a, nuka lotti Suo-!. . ,.-\- messa olemia lokeja «osiaan. Keskimiikon istunno-Zsa johtaa Puhetta A k i m o w. Zatkxtaan Suomea lakich. ka M )kyisessä muodossaan menee liian kauas Suomen palkollisen lainsäädän- nön «aliaamisessa. Esittelijä Deutrich ivastaten la ktchdotuksen «astusiajille lausuu, et jei wgliokuM ensinkään vaadi lakich «alisi 14 hertkttön ano inu ks^ n päästä «apaaksi Menäjän alamaiiuudesti Suontessa. — Suomen asiat ministerineittvos sa. Pietarilta, k^säk. 25 p:nä. Minis:erineu«oslo on käsitellyt seu- raÄvar Suomea koskemat asiat t 1) senaatin lausunnon eduskunnan iv as tauksesta arm. esityksen eräistä muuiioisisia kirkkolakiin; 1) senaatin esityksen homossiiioksen edistämiseksi osotetun >vuo:nise>i mää- rärahan kormtamisesta 160,000 mar- kasta 190,000 m fanit; ja 3) senaatin päätöksen 20,000 mftt lisämäärärahan myöntämisestä käsi työtaidon edistämiseksi maalaiskcn- sakouluissa. Näitä asioita «asiaan ei ministeri- neu«ostolla ollut mitään muistutta- mMa, — Äuollut. Viime lauaniai-iltona kuoli koionaan >Taarijär«cllä lTaari» järiven luomiokunnan tuomari Äa tl Robett £fietlund 57 «uoden ikäisenä. Karl Robert Österlund oli syntynyt Turussa tammik. 6 pnä 1853 ja tvli ylioppilaaksi 1872. Kuusi «vuona myöhemmin 1373 hän juoritu tuoma- riuiuttinnon ja tuli auskultantiksi Tu- run hc«ioikeul<en; «aratuomari 1331. Senjälkeen hän «nositta 1835 —39 hoiti tuomarimvirkoja Maskun» Loimaan, Ulioilan, Lohjan, Mäntiä- län, Jämsän. Halikon ja Hauhon luomiokunnassa, kunnes hänet toukok. 31 pnä 1399 määrättiin «iimeiseen «irkaansa, ^aarijänven luomiokunnan tuomariisi. Tuomari ^fterlundisja meni ma- nan majoille «anhan tuomaripolioen .-ipipillinen cdusiaja, oikcudeniunioi- nen, järlähiämäiön ja juoraluontoinei'. iainlulkiisrja. Sillä hän saamutti jekä lautakunnan «itä kaiken kaman ja ka ma! loman suosion ja kunnioiiukien. Hänen «ieraanmarainen kotinja oli ai- na a«oinna k<äwijöille, ja monet omat ne, jotka jää«ät kaiholla muisielemoan siellä «ienämään kauniiia helkit Lähinnä suree «ainajaa puoliso. — Toivakan kirkoukokoukscs''» auirne sunnuntaina pääieliiin m m. jcuraaivis» la asioista: Äu-kko maalataan uNapnolelta ölj»>n>ä- rillä ja entisten rappeutuneidili puurap- pusien jijjaan «crlmistctaan läytämät ti» tvcstä. ZlislemniQt tohlÄvät juoriietQaa cnsi kesän ajalla. Äirlon seinät sisäpuolelta laudo-.li'aan ja laudoitus kuten muukin kirkon maalat- taioa sisusi us alustatvasti maalataan ke» sällä 1S12. Toiniakan kirkkoon hankitaan uitsi alt» mritaulu. Taulu tilakaan lailcilija I. Hcislatta. Asiasta, lähemmin huolia xi» lämään »vaiittiin kirktoch. T. L). iiorpcla, opettaja Äauppinen. kanttori Ä. Ukko» nen ja kirkonisäntä K, Humalajänvi. Qlemaan kunnan edustajana kirkko» Sakotettu. 3taaSiUwa>loileudes. herran wirkatalossa toimeenpantmvaLsa sa eilen tuomittiin saya .yömies Aleksi tulokatsclmuksessa heinäk. -20 pn5 «alit» Pinänen Jy «äs!i )län pitäjän .Haapa- 1 tiin kunnallislautakunnan esimies N. niemen kyläsiä R. L. 43 i. O §:n mu- Kuoikanen. täflit juopuniulsesia 15 mkn ja 21 l. j — Halla turmeli Mirroilla perunan 13 §:n mutaan teräaseen PaliaStami- taimia jotenkin yleiseen kesäk. 23 päl» seÄa uhkauksen tarko.tuisevia 50 nikn niastaan yöllä. Miten lienee rukiin eli yhteensä t)5 mkn salkoon «aitaama xj sanoa, se kuin parail» 13 päi«än mankeuna ,ekä maksamaan ^ ( Q<jn fyotictmäi. Piilläliinen kyln»>t)s ja .odistäjöp<i'lktioita 8 tnk. Pittöneu oli juinjumg on keskeyttänyt heiclmöimifeit .ämän k:n lö pnä sähköteyiaan lan- ^ ^ ohkäi^ssyt lchran, kauran ja Heinänka?» nassa juomnk^tssa melunnut ja yritta- z^un ja nyt tur-mcii halla perunantaimct. nljft puukolla U)öi)a työmies Alalle Ok* jollei iimat pian täuujcne ja saada sa» — Jywäskylän kaupungin kansakou lun opettajaksi on «alitiu openaja A. Hytönen kotiniemen !as!vamslai^ totse-s.a ja opettajatar Lempi Vet mas« i»o ri, joka on täyän asli ol iu.t Jyiväslylän kaup. maliaikatsessa a- iemmassa kansakoulusi» opmajana. — Kcski-Suomcn kuoron konsertis sa sunnuntoi-ittana oli melkcin huo- neen täysi tiitollisia kuutijakuntaa. Nuorten ylioppilasten laulu oukasi tu- .en aina kuutijain sydämet. Toislet- nin Kuulan ,/Virta menhettä mie" ja „ yllätä itu men yö", ölajanuksen ,,'Sijn- .yimslään sureiva" ja Gennzin „Mi- nun kuliani kaunis on". Mi ohjel man saatiin kuulla „Suomen laulu" ja »Porilaisten marssi". ljtonsertin jälkeen oli l/hkeincn illan- mieno laulajien ja kaupunkilaisten fciitsja Rantapuiston ramintoiassa. sasm Laukaan Liemcsiuorcesia — Kumottu kuntakokouljcn päätös. dctta laskemat tvuodentulotoimeet «rwc» luttawassa määrässä. Mutta joS kohta Läänin kumentööri on kumonnut Jy- sataa, niin smviwil.iat wonvat wietä hy» mäskMn kunnan kuninkokoukjessaan win7in kehittyä. Perunan kaSwu kyllä syyskuun 29 pnä 1909 tekemän Pääiök sen Tourujoen Ylitse «iemän n.s. nah° tätehtaan sillan uudestaan rakentami- sesia ja kunnosjapilämisesiä. — Verityö Tikkamannilassa. Ju» hannuspäimänä tapahiui klo d aikaan illalla hittveä «erityö Tikkamaniulan kartanolla. ÄMomurhan eikeesla hieman hidastui mutta joS ilmat muut» tmvat, saadaan niistäkin hywä sato, ettei »vielä mavnwiljelijän tanvilse toimoansa kadottaa. — LöhetySjuhlia pidetään ensi kuusia m.m. ^seuraatvissa paikoissa: t pnä hei» näk. Pylkönmäellä; 6 pnä Multian Mää» täisellä; 7 pnä «iwijärwen Tap tmSsq