N;o 142 I9IO KAIKU. Keskiviikkor a Joulukuun 7 päivänä. kokoontuu ylimääräiseen ko koukseen tänään kello 7 ip. Valtuusmiesvaali! Oulun Kauppa yhdistyksen Jäsenet kutsutaan täten varsinaiseen raatihuoneella perjantaina kuluvan joulukuun 9 päivänä kello 7 i.-p., jolloin l:o) valitaan yhdistyksen valtuus- miehiksi eroamisvuorossa olevien tilalle kaksi varsinaista ja yksi vara jäsen; 2:o) valitaan kaksi tilintarkastajaa ja kaksi varamiestä kuluvan vuoden tilejä varten; 3:o) päätetään yhdistyksen jäsen maksujen kantamisesta ja sen pe rusteista; ja 4:o) keskustellaan ja päätetään muista silloin ehkä esille tulevista asioista. Oulussa, joulukuun 3 p:nä 1910. Puheenjohtaja. Vuokrattavana I p:stä kesäkuuta 1911 huoneusto 3;ssa kerroksessa sisältävä 6 huo netta, kyökki ja palvelijain- huone, varustettuna kylpyhuoneella ja muilla mukavuuslaitoksilla. Oulu, 1 p. joulukuuta 1910. Kaasallis-OsaKe-PanKki. P. Päivärinta: Ulpukkaiahti y. m. kertomuksia • Syytetyt, Hienoa Herrasväkeä, Erilaisia luonteita, Sääty- rajoitus). Hinta '2 markkaa. I. Potapenko: Kutsumus. Suomennos. Hinta 1 mk. 80 p Vasta pai-osta ilmestyneet, ovat saa tavina kaikista kirjakaupoista ja suoraan kustantajalta C. J. BERGSTRÖM'i!tä, Sairala. Urakka tarjous. Halukkaille urakoitsijoille tar jotaan täten urakalla tehtäväksi uutisrakennuksia Raahen Yhteis koulun tarvetta varten. Piirus tukset, kustannusarvio ja kont- rahtikaava ovat nähtävänä Ou lun lääninrakennuskonttorissa kello 11—2 päivällä, jossa lä hempiä selityksiä asiassa anne taan. Suletut tarjoukset ja päteväksi todistetut takaussitoumukset ovat rakennuskonttoriin jätettä vät viimeistään 30 p. joulukuuta kello 12 päivällä. Käskystä: Harald Andersin. ? jtijois-Suomen Maanmittaus toimisto. Hjä 8 M. Oflio^iÄ"' lumia. Kiinteimistökauppoja MaantniUaustoimia v. m Kalkki luistelemaan! M»W MM saatavana M inahtali kaupasta sekä ftHtfa mlMMia. Hinnat: Herroilta Smk. 6: —. Nai silta Smk. 5: —, Lapsilta Smk. 4: —, mutta samasta perheestä on ensim mäiseltä Smk. 4: —, muilta ainoas taan Smk. 3: —. bvful Palokunnantalolla tänään keskiviikkona kello 8 i .-p. Pääsylippu 25 penniä. Oulu, Jouluk. 7 p :nä Mick ti]öttöniiji)tt(i m§tm Kirj. tri M. Komero. Nykyajan taloudellisessa elämässä on yleisen liike-aseman pakosta johtu- wa — ei työmäen itsensä atheuttama — työttömyys yhä uusiutuma ilmiö. Maailman markkinoita, ..tuntematto- mia ostajia", marten tapahtuma tuo- tanto ja mapaan kilpailun hillitsemät- tömyys saamat aikaan sen, että muo- dostuu liikepulia, suurempia tai pie- nempiä, jotka taas muorostaan johta- mat työttömyyteen. Tämä ..pakollinen" työttömyys on niin muodoin riippuwa itse nykyisestä taloudellisesta järjes- telmästä. Sen muoksi uhkaamat myös- kin työttömyyden ahdinko-ajat tulla mastaisuudessa main entistään anka- rammiksi, sitä uhkaamammiksi mitä suuremmoisemmaksi teollisuus ja täy- dellisemmäksi maailmankauppa, mitä mahtamammiksi työläisjärjestöt kehit- tymät. Pakollisen työttömyyden sattuminen on yhteiskunnalle ja kansantaloudelle mitä suurin onnettomuus. Tuhannet perheet kadottamat sen kautta toimeen- tulonsa ja joutumat köyhäinhoidon ma- raan, tuhannet työkykyiset ja työhalui- set kansalaiset tulemat sen kautta este- tyiksi tuottamasta työstä ja pakotetuiksi elämään main pelkkinä olemaisten ma- rastojen kuluttajina. Jos työttömyys on mielä sen lisäksi kauemmin kestä- mää, tule? sen'maikutus olemaan myös simeellisessä suhteessa komin turmiolli- nen. On nim. todettu, että sellaisina aikoina kaikkinainen simeellinen rappeu- tuminen ja rckoksellisuus on suuresti lisääntynyt. On luonnollista, että tällaisen on- nettomuuden uhka on pakottanut ajat- telemaan suojeluskeinoja. Nykyään on- kin tästä kysymyksestä olemassa runsas kirjallisuus ja myös käytännössä on tehty merkittämiä yrityksiä olojen pa- rantamiseksi. Asian luonteesta johtuu kuitenkin, etteimät itse aiheuttaman syyn poistamista tarkottamat toimenpiteet ole moineet tulla eimätkä ivastakaan tule kysymykseen. Pakollista työttö myyttä aiheuttaman syyn poistaminen maatisi nim. itse taloudellisen järjes- telmän oleellisten kohtien muuttamista, koska kerran tämä työttömyyden ilmiö on syysuhteessa mainittuun järjestel- mään. Ainoa, nykyisen taloudellisen järjestelmän perustalla mahdollisesti ajateltamissa olema keino olisi koko maailman teollisuudenhariottajain liit- tyminen renkaiksi, n. s. kartelleiksi, jotka aina tarkoin määräisimät tuotannon, niin ettei pääsisi muodostumaan mi- tään liikatuotantoa tai äkkiä mullista- masti maikuttamaa kilpailua, niitä seuraamme liikepulineen. Käytännössä ei tämä kuitenkaan ole toteutettamissa enempää kuin mikään kommunistinen yhteiskuntakaan. Näin muodoin täytyy taistelun työttömyyttä mastaan supis- tua main taisteluksi työttömyyden seurauksia mastaan. Työttömyyttä mastaan käydyssä taistelussa moidaan ensiksikin erottaa kaksi pääperiaatetta, työmäen itseaut- tamisen ja yhteiskunnan amuksitulemi- sen periaatteet. Toiseksi saattaa tais- telu työttömyyttä mastaan keskittyä ansiotilaisuuksieu hankkimiseen työttö- mille, erityisen työttömyysmakuutuksen aikaansaaminen, tai köyhäinhoidannol- liseen auttamiseen. Yllä mainittujen periaatteiden pohjalla on eri maissa ja eri paikkakunnilla luonnollisestikin ke- hittynyt eri järjestelmiä. Ryhtymättä näitä lähemmin esittämään, tehtäköön seuraamassa selkoa main parista huo- mattamammasta ilmiöstä. Työmäen itseauttamisen aate esiin- tyy käytäntöön somellutettuna etupäässä ammattikuntaliikkeen yhteydessä, am- mattikunnat kun työttömille jäsenilleen tamallisesti myöntämät erityistä amus- tusta. TälN ammattikuntain toimin nan osalla on sangen suuri merkitys toistelussa työttömyyttä ivastaan, ku- ten kokemus on osottanut. Muonna 1907 nousi ammottikuutien harjottama amustus 13 Europan maltiossa noin 21 miljonaan Suomen markkaan. Yk sin Englannissa, missä tämä työmäen- itseauttaminen on pisimmälle kehitty- nyt, on sata tärkeintä ammattikuntaaa maksanut aikakautena 1897—1907 työt- tömyysamustusta muosittain likemmäs 9 milj. Smk. Ammattikuntien harjotta- ma työttömyysamustus, joka itse asias- sa ei ole muuta kuin jonkinlaista työt- tömyysmakuutusta, on esim. Englan- nissa järjestetty seuraamasti. Ensik- sikin omat amunsaantiin oikeutettuja main ne työttömät jäsenet, jotka omat jo pitemmän aikaa kuuluneet ammatti- kuntiinsa. Amustuksen suuruus maih- telee eri elinkeinoissa. Kirmesmiehet saamat esim. 12: 50 Smk. miikossa työttömyyden 12 ensi miikkona, sitten 7: 50 miikossa. Kutomateollisuuden piiriin kuulumat työläiset taasen saa- mat main 3:60 Smk. miikossa työt- tömyyden ensi aikoina, ja myöhemmin mielä mähemmän; yleisenä sääntönä nim. on, että amustussumma alenee sitä myöten kun työttömyyden aika pi- tenee. Jokainen, joka nauttii työttö- myysamustusta, on melmollinen itse hakemaan kaikin tamoin itselleen työtä, samain kuin myöskin ottamaan mas- taan, jos hänelle osotetaan työtä. Tar- jolla olemista työtilaisuuksista koettaa ammattikunta ottaa mahdollisimman tarkan selon; muutamat suuremmat ammattikunnat julkaisemat aina mää- rätyn ajan perästä yksityiskohtaisen kertomuksen työmarkkinoiden tilasta, jota kertomusta marten niiden haara- raosastot lähettämät, kukin piiristään, tarkat tiedot työttömien lumusta, tar- jolla olemista ansiotilaisuuksista j. n. e. Muuttamat ammattikunnat omat pe- rustaneet myöskin marsinaisia työnmä- litystoimistoja. Silmälläpidon muoksi on jokaisen amustusta nauttiman työ- laisen merkittömät joka päimä määrät- tynä tuntina nimensä »työttömien kir- jaan". Itseauttamisen aate on tähän asti kuitenkin ollut käytäntöön somellu- tettamissa main ammattioppineen työ- mäestön keskuudessa; ammattiopitto- man työmäen järjestöt eimät nim. jä- senmaksujensa pienuuden muoksi ole moi- neet mitään työttömyysamustusta har- jottaa. Sekä itse auttaminen että yhteiskun- nan amuksitulemisen periaatteita on so- mellutettu n. s. Gentin järjestelmässä, joka on muodostunut Gentin kaupun- gissa Belgiassa. Tämän järjestelmän mukaan kormaa kunta ammattikunnille määrätyn osan näiden työttömille jä- senille antamasta amustuksesta, sillä eh- dolla että ammattikunnat tekemät tar- kan eron lakkoamustuksen ja työttö- myysamustuksen mälillä. Kuitenkaan ei kunnan osanotto saa nousta missiä edeltäpäin päätettyä summaa suurem- paan määrään, ei myöskään kunta ota osaa sellaiseen amustukseen, jota am- mattikunnat yksityiselle jäsenelleen suo- rittamat mielä sittenkin kun tämä 60 päimää on amustusta nauttinut. Si- täpaitsi eimät yksityiset amustusmää- rät saa nousta yli 6 Smk. miikossa amunsaajaa kohti. Myöskin järjesty- mättömiä työläisiä on koetettu saattaa osallisiksi tällaisesta kunnan amustuk- sesta, siten, että on perustettu heitä marten erityisiä säästörahastoja, joihin talletettuihin säästöihin kunta työttö- myyden kohdatessa maksaa yllämaini- tuiden perusteiden mukaan lisää. Tätä etua eimät järjestymättömät työläiset ole kuitenkaan muuta kuin nimeksi käyt täneet hymäkseen, kun taas sen sijaan ammattikuntien keskuudessa on Gentin järjestelmä päässyt laajaan käytäntöön. Yleensä on (kentin järjestelmä osot- tautunut erinomaisesti tarkotustaan mastaamaksi. Paitsi Belgiassa on se jo laajassa käytännössä Ranskassa, Smeit- sissä ja Saksassa. Myöskin yksityistä ja puhtaasti kun- nallista työttömyysmakuutusta on koe- tettu, maikkakaan tällaisten makuutus- laitosten tulokset eimät ole merratta- missä edellämainittujen makuutusjär- jestelmien tuloksiin. Järjestymättö- mien työläisten mälinpitämättömyys käyttää hymäkseen näin tarjottuja ma- kuutustilaisuuksia saattaa yhä enemmän ajattelemaan pakollisen työttömyysma- kuutuksen säätämistä. Sen lisäksi on mielä ilmeistä, että työttömyysmakuu- tuksen ohessa on tarmokkaasti edistet- tämä työnmälitystyimistojen perusta- mistä ja julkisten töiden teettämisen järjestämistä työttömyyden ilmiötä sil- mällä pitäen. Yleisiä uutisia. — Lopullisia nimityksiä. Ken- raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätöksiin, metsäkondukläöri L. L. Lei- mon nimittämisestä opettajaksi Roma- niemen metsänmartijakouluun sekä lää- ket. lis. Hj. Törnrothin nimittämisestä rautatien lääkäriksi rataosalle Tornio- Lautionsaori. — Emäntäkoulut. Kokkolan emäntäkoulun maltioamun on senaatti korottanut 3,000 mksta 4,000 mkaan ja cpetuskaluston hankkimiseen myön- tänyt kerta kaikkiaan 1,000 mkn mal- tioamun. — Oppiwelwollisuusasia. Kou- luylihallitus on antanut lausuntonsa eduskunnan alamaisista ehdotuksista asetukseksi 1) oppimelmollisuudesta, 2) kansakoululaitoksen kustannuksista sekä 3) oikeudesta mapautukseen uskonnon- opetuksesta. Ylihallitus puoltaa lausunnossaan, josta toimomme moimamme ensi tilas- sa tarkemmin kertoa, eduskunnan mah- mistnsta näille asetusehdotuksille. — Kastvatusopilliset kesäkurs sit. Senaatti on myöntänyt käyttö- Maroistaan 1,000 mkan suuruisen apu- rahan seminaarin johtaja I. H. Tuh kaselle kasmatusopillisten kesäkurssien toimeenpanemiseksi kierto- ja pikkukou- lujen opettajia marten. — Inarin kietvaritalo. Inarin kunnan anomuksen johdosta saada il- maiseksi puita kruununmetsästä erään kiemaritalon rakentamista marten, on senaatti tarkoitukseen myöntänyt 170 runkoa. — Maantviljelysseurain wal- tioatvut. Perä-Pohjolan maanmil- jelysseura on anonut jatkettua 2,000 mkn apurahaa karjanhoidonharjoittelu- laitosta marten muonna 1911—1913. — Miopisto. Germanisen kieli tieteen prosessorin mirkaan omat asian- tuntijat, paitsi yhtä antaneet etusijan dosentti H. Suolahdelle. — Kouluylihallituksen apu- kamreeriksi on nimitetty homioik. ausk. Kusti Rautajärmi. ©ulun kaupungista. Aehoitus ivcml itonnintaan. t Maalit lähestyivät lähestymistään, mutta maalimalmistukslsta, paitsi mi- rallisista, ei kuuluu mitään. Merkit- seekö tämä sitä, että tällä hetkellä, jol- loin kaikki tiedämme isänmaatamme uhkaaman mitä suurimman maaran, että juuri tällä hetkellä annamme melt- toudelle ja saamattomuudelle, noille kansallispaheillemme, mielä suuremman mallan kuin ennen? Onnetonta olisi, jos se sitä merkitsisi. Mutta me suo- malaiset emme saa pysähtyä kuuntele maan tuota sisäisen epäilyksen pettä- mää ääntä, joka kuiskaa, ett'en»me maa- ran torjumiseksi muka moi mitään teh- dä. Sellainen ajatus, sellainen katsan- tokanta suorastaan lamauttaa kansalli- set moimat, kuolettaa kaiken innon ja maltiollisen asiain harrastuksen. Mei dän on päinmastoin herättämä itse ja saatama kansan symät rimitkin, nuo taajat äänestäjälaumat hereille, käsit- tämään hetken koko makamuus. Mei dän on heille teroitettama maltiollisen elämämme perustusten säilyttämisen tärkeyttä, josta ensi eduskunnassa on kysymys, koskapa yksinomaan siitä riip- puu mälttämättömienkin yhteiskunnal- listen uudistusten mastainen toimeen- pano. Meidän on teroitettama maalimme- non tärkeyttä jokaiselle, jonka kohtaam- me, »vetoamalla mihamielisten menä- läisten alinomaisiin matkutuksiin, ettei muka Suomen maalaiskansa mälitä itsenäisyytemme säilymisestä mähää- kään. Mutta ennen kaikkea; On järjestet- tämä suom. puolueen esitelmä- tai kokoustilaisuuksia, laajempia tai pienempiä alueita käsittämiä, joi- hin mälttämättä on maadittama edus- tajaehdokkaita esiintymään. Niissä on kansan mieleen teroitettama jokaisen melmollisuutta mennä maaleihin. Toimintaan on ryhdyttämä ihan heti, sillä muutoin se on myöhäistä. Ei ole suomalaisella puolueella enää maraa menettää edustajapaikkoja, eikä sen tarmitse niitä menettää. Päinmas- toin se hymillä touveilla moi mennä maaliin, jos kukin sen jäsen maan täyt- tää melmollisuutensa. Oulun Nuijan maalitoimikunta soisi saamansa tarkat tiedot kokouksista ja niiden menosta ja yleensä muistakin maaliasioista, moidakseen osaltaan aut- taa yhteistä asiaamme. Kaikista kokouksista olisi mahdolli- simman pian lähetettämä selostus Kai- ku-lehteen, koska se puolestaan entiseen tapaan on malmis lemittämään tietoja kokouspaikasta ja -ajasta. Oulun Nuija. euomalaifcn puolurrn eteläin* Ookkmt Alun lmiK. Eteläinen maalipiiri. Eskola, Samppa, maanmiljelijä, Pyhäntä. Haapanen Santeri, opettaja, Hyrynsalmi Juntunen I. E., maanmiljelijä, Kajaanin maas. Mannermaa I. A., tuomiota- pitulin asessori, Oulu. Moilanen Pekka, maanmiljelijä. Suomussalmi. Paajanen Nestori, maanmilje- lijä, Pyhäjärmi. P u n t t a l a Antti, maanmiljelijä, Liminka. T y p p ö Leonard, maanmiljelijä, Rautio. W a h e Iisakki, maanmiljelijä. Haa pamesi. Wilkuna Heikki, maanmiljelijä, Nimala. Pohjoinen maalipiiri. Heikinheimo Matti, romasti, Kemijärmi. Hiltula Aukusti, maanmiljelijä, Pudasjärmi. H o o l i Heikki, maanmiljelijä. Ka- runki. R u n t t i Juuso, maanmiljelijä, Kiiminki. W a a r a l a Juho, maanmiljelijä, Kuusamo. — Oulun Nuijan ylimääräi- nen kokous pidetään tänään klo 7 i. p. Kysymys maltuusmies- maaleista! — Pikkujoulua miettämät Nuo ret Nuijalaiset ensi sunnuntaina klo 6 i.-p. Tilaisuudessa on esitelmä tri E. Laineelta, sanomalehti, runo, kan- sallistanssia ja leikkiä. Tilaisuudessa on mielä joulukuusikin ja emännillä kuuluu oleman kaikellaista hymää tar- jolla. Wanhatkin nuijalaiset termetul- leita. Siis kaikki mukaan! — Oulun piirin kansakoulun- opettajiston Vuosikokous pidetään Oulunsuun kansakoululla t. k. 19 päi- mänä alkaen klo 9 a.-p. Julkaisemme myöhemmin kokouksen rikkaan ohjelman. — Rahatoimikamarin kokouk sessa toissa-iltana oli esillä seuraamat asiat: Torppari Juho Prittisen rakennus- lupapyyntö Alalaanilaan jätettiin ra- kennuskonttorille. Talonomistaja A. Tyyskä oli pyy- tänyt rahatoimikamarilta lupaa saada aukaista ikkuna talossaan, tontilla n:o 90 II kaupunginosassa Kajaanintullin kansakoulun pihalle päin. Rahatoimi- kamari suostui pyyntöön ehdolla, että ikkuna on tehtämä lasiliilistä ja sulel- tama, jos kamari mastaisuudessa sitä maani. Neitien Wahlgrenien samallaiseen pyyntöön suostuttiin samoilla ehdoilla kuin edellisellekin. — Kirkkowaltnnston kokouk sessa eilen illalla käsiteltiin seuraamia asioita: Päätettiin ostaa urakoitsija Heikki- sen perillisiltä hautausmaan mieressä olema pelto 1,500 markalla hautaus maahan yhdistettämäksi. Kolehdinkantokysymys, jota edelli- sessä kokouksessa oli ehdotettu käsitel- tämäksi, jätettiin mielä toistaiseksi sik seen, joten kolehdinkanto jää nykyiselle kannalle. - Pitkämatkainen tvieras. Wii- me sunnuntaista alkaen »vierailee Ou lussa eräs unkarilainen opettajatar Blanka Pöcsy, joka aikoo muoden päi- mät maassamme tutkia kansakoulu, seminaari- sekä kansanopisto olojamme. Hän on jo oleksinut maassamme kuu- detta kuukautta ja tällä ajalla on hän tutustunut Helsingin kansakonluihm sekä Jymäskylän seminaariin, josta hän tänne on tullut. Täällä on hän liikku- nut maaseudulla Oulun piirin kansa koulujen tarkastajan kanssa ja matkus- taa täältä ensi miikolla Tornioon, seu ratakseen muutamia päimiä Lapinkin piirin kansak. tarkast. hänen matkoillaan. Sieltä saapuu hän tänne Ouluun 19:sta päimäksi osaa-ottamaan Oulun piirin kansakoulunopettajin muosiko koukseen, jossa hän on lumannut selos- taa aitounkarilaisen opetusmenettelyn, lukemisen- ja kirjoituksen opetusta mar- ten. Joulun tienoissa hän taas matkus- taa etelään, miettääkseen joulua Iy- mäskylässä ja sitten seuratakseen Hä meenlinnan- ja Turun piirien kansa- kouluntarkaslajia heidän mirkamatkoil- laan. Jos kesällä pidetään yleinen kansakoulukokous, aikoo hän siihenkin ottaa osaa. Matkoiltaan hän kirjoitte- lee uutteraan kotiseutunsa lehtiin. — Piirnstajan ja rakennus urakoitsijan toimen harjottamisesta apulaisten kanssa ilmoitti eilisessä maistraatissa rakennusmestari Wiktor Wikkuls täältä. ^ Kestikietvari ja hollikyydin pito. Eilinen maistraatti hymäksni edelleen kestikiemarinpidon annettamaksi kestikiemarinpitäjä Olli Piiparille 950 mkan ja hollikyydinpidon I. West- manille l,500 mkan muosimaksusta, lukien tammikuun 1 päimästä 1911 kolmen muoden ajaksi. — Wirkawapantta sairaudeu tähden myönsi maistraatti eilen kan- punginmiskaali Gustaf Toppeliukselle 2 miikon ajaksi, sijaisena toimii yli- konstaapeli Armid Hedman. — Uusi lääkäri Ouluun. Kau- punkiimme on nyt asettunut uusi lää- käri, nimit. lääket. lis. I. E. Kana- n »n, harjoittamaan lääkärintointaan, kuten lehdessämme olemasta ilmotuk- sesta näkyy. T:ri K. on oululaisia. Täällä on k. y. Pohjan Leimun Kokous torstaina t. k. 8 p:nä kello 8 il!. Sanoma- lehtitilaukset ensi vuodelle v. m. tärkeitä asioita. Esimies. hänellä koti ja täältä on hän päässyt ylioppilaaksi. Hän on ollut miimeksi alilääkärinä Takaharjun parantolassa. — Kitvirakeuuuksissa asumi nen. Eilisessä maistraatissa oli esillä termeydenhoitolautakunnan esitys, että kiellettäisiin rakennusmestari W. Wik- kula asumasta tontilla n:o 31 kaupun gin ll.ssa osassa olemassa rautalieto- nisessa uudisrakennuksessaan, koska rakennus oli huomattu tarkastuksessa epätermeelliseksi. Oikeus kielsikin mas taajan 100 mkan sakon uhalla käyttä- mästä sanotussa rakennuksessa olemia huoneita asuntoina, jollei termeyden- hoitolautakunta siihen erityisiä lupaa anna. Samoin oli esillä yllämainitun lau- takunnan esitys, että talonomistaja Johan Petter Majaman kiellettäisiin pitämästä asuntona rakennuksessaan tontilla n:o 35 Linnankadun marrella olemia kimihuoneita. Koska ei käynyt selmille, että ter- meydenhoitolautakunta olisi mainituissa huoneissa tarkastustaan toimittanut, lykättiin juttu t. k. 13 päimään, jol- loin mastaajan on oltama saapumilla 20 mkan sakon uhalla. — Epärehellinen myyjätär. Eilisessä raastumanoikeudessa oli jäl- leen esillä kamaltamisjuttu tehtailija Bengt Johanssonin märjäysliikkeessä palmellutta myyjätärtä Alma Nurme- laa mastaan. Hra Johansson ei olisi maatinut mustaajalle edesmastuuta, jos hänellä olisi ollut maksaa takaisin 384 mkaa 30 p:niä, johon summaan kamallus oli noussut anteeksiannon Mesta ilmautuneiden anastusten kautta, joita mastaaja ei ollut asianomistajalle ilmoittanut. Yleinen syyttäjä ilmoitti, että pyydettyään mastaajan maineto distusta Wiipurin kaupungista ja maaseurakunnasta, oli niistä »vastattu, ettei siellä ole kirjoilla sellaista henki- löä, pyytäen samalla lykkäystä asialle. Oikeus lykkäsikin jutun t. k. 16 päi- mään, jolloin kantajan on tuotama oikeuteen ne kirjat, joiden mukaan maillinki on laskettu. —- Ei waras paikkaa walitse. Wiime sunnuntaina katosi rukoushuo- neella eräältä palmelijattarelta vääl- lystakki, jonka hän oli asettanut salin seinällä olemaan naulaan. Kun ta kista ei mieläkään ole kuulunut mi- tään, lienee marmaa, että se on jou tunut jonkun pitkäkyntisen käsiin. — Näpistelystä oli maslaamassa eilisessä raastumanoikeudessa eräs Ilta- järmeltä kotoisin olema Juho Pirtti- lahti niininen mies, joka »viime syys kuun 21 pinä oli anastanut täältä konsuli Ramanderin pirtistä muuta- man Matti Moilasen laukun, armol- taan 5 mkaa ja sen sisällyksen armo Il mkaa 15 p.niä. Pirttilahti, joka tunnusti tekonsa, tuomittiin näpistelystä 2'> markan sakkoon. — Iuopumisesta y. m. sakotet tiin eilisessä raastumanoikeudessa 5:ttä eri henkilöä niin, että yksi sai kahdes ta eri juopuinisesta 40 mkaa, kaksi 35 mkaa ja kaksi 2<> mkaa sakkoa. — Liikkeen kauppa, josta minne numerossa kerroimme, onkin peruutet- tu, joten toiminimi Loukkola Armola tulee liikettä jatkamaan kuten ennenkin entisten omistajain johdolla. — Koko maata käsittäwät Pai- nikilpailnt, jotka oli pannut toimeen R. y. Pohjan Leimun W. & U-seura Woima, alkoimat lauantai iltana, jat kuen sunnuntaipäimänä yksityisesti ja taas sunnuntai-iltana yleisölle. Osan- ottajia oli yht. 20. Ensimäisenä parina astuimat esille Oulun rautatieläisten urheiluseura Hei ton painija Autere ja Oulun Voiman painija Kandelberg, joista jälkimäinen suoriutui mastustajastaan 4., sek. ku- luttua. Paini oli ketterää ja reipasta. Toisena parina esiintyimät Samonen Turun Urheilnliitosta ja Haataja Ou- lun Woimasta. Paini, joka kesti 25 min. jäi ratkaisematta. Tämän jäl keen painimat kemyeesee.i keskisarjaan kuulumat Lehtonen Oulun Pyrinnöstä ja Mankinen Heitosta, joista edelli- nen sortui omaan heittoonsa, joten Mankinen suoriutui »voittajana, aika 4,40 min. ''Näitä seurasi raskaan kes- kisarjan painijat, tunnettu Turun n:lii- ton edustaja Oksa ia Kärsämänoja Oulun Voimasta. Ottelu jäi ratkai sematta. Mielikseen katseli heidän painijaan, marsinkin turkulaisen kan- niitä siltoja. Niskamoimatkin näytti- mät hänellä oleman tamattomat. ruu- mis sopusuhtainen ja kehittynyt. Tämän jälkeen esiintyimät kuuluisa painimestarimme Yrjö Saarela Oulun Pohjasta ja Kuusisto Oulun Heitosta. Hän onkin jättiläiskokoinen, eipä Saa relakaan siinä rinnalla näyttänyt kuin aiman poikasella. Voimatkin näyttä- mät oleman Kuusistolla tamattomat, mutta painitaitoa ei luonnollisesti moi »verrata mestari Saarelan taitoon ja ketteryyteen. Kuusiston^ ja saarelan paini päättyi 12 min. .>4 sek. kuluttua edellisen häiviöllä. Tätä paria seurasi Leimonen Pietarsaaresta ja Purra Torniosta, jotka ottimat alussa tuli- sesti yhteen, mutta kiista laimeni mä- hitellen molemmin puolin ja paini jäi ratkaisematta. Sitten astuimat esille Laurila ja Pikkarainen ja he ottelimat- kin kiimaasti. Paini oli kaunista ja oterikasta. Wihdoin sai Pikkarainen