N:o 90 — 1910 Soit . T., SaomaL 1 k. 1 «. 40 mm. KKSKI-SUOMI Perjantaina huhtiknnn 22^pail~ ILTAMAN tolmeeopanerat Muuramen nuoriso seuran voimistelijat sunnuntaina tk. 24 p.nä klo 6 i.p. Tasankolassa. Ohjelmassa miesten ja naisten yh- teiaToimistelaa y.m. Lopuksi tans sia* 1«9 1-1 $e tcrtä valtaansa ufeinf.it käyttää liian pintapuolisesti. mikä jeikkz vot olla omiaan lamauttamaan metscktvarnjan toimintahalua. He saaticuva: nimitä tisimtyä siinä »vastuunalaisessa asc- maHoan" joko liian jyrkkinä, antaen enemmän yksipuolisia, omavaliaisia määräyksiään, jotka käytännössä ovat miltei mahdottomat toreun-m, tahi päinvastoin ovat metsänhoidollisiin lysymyHin nähden ehkä tiiem.näP va paalla konnalla, ustoen meljänhoiloa- ja -käyttöä koskeva: asiat kokonaan metsänvartian käsiin. Kumpainenkacm toimenpide ei tietysti -ole Paikallaan, joskin viimemainittua näkökantaa voinee Vitää koko joukon oikeutetum pana. Sekin riippuu meisänvartias- ta, jos hän nim. ottaa tuon hänelle uskotun velvollisuuden erityiseksi huo lekseon ja asiakseen. Siinä tapauksessa voi virkatalon haltia hyivällä syyllä uskoa koko metsänhoitosuunnitelman seuraamisen metsänvarttalke, joka koke- muksmsa Perusteella voi sen Parhaiten tehdä. Onni PMmvn. rittavat Wennui>ks>ua^ vähintäin Smk. ilaiÄiitolle. Lausunnon ancaminen 30:— ja enintäin Smk. JOO:—. Si- HePngin työväen liiton perustuslail- itäpaiksi tulisi kauppakamarien saada lisen nuovMlubin sa Suomen nuori- lvaltioapua yhteensä Siuk. 75,000:—| son liiton arpajaislupa-anomuksista ja keskuskauppakamarin Smk. 75,000 oll myöskin esillä eilen, mutta lienee eli yhteensä Smk. 150.0Z0:—. Aat> soen slchen, että valtiolla naiden lai tosten kautta tulee olemaan suoranais- ta hyötyä, ei sitä summaa wc, pitää kohtuuttomana marsinkin kun tähän asti varisin tacfyiki on uhrattu kaupan hyväG. Komitea on tehnyt ehdoiuk- sensa ottaen huomoion olnvat olot. Eikä Ivoine olla epäilystä siira, <i:ä jos komitean hyvin harkinu ihdotus tulee hyiväksyty^n, ttvaifufuui se voi makkaasti kauppamme ja :eollijuutem>- me hyväksi. Komitean puheenjohlajana on :5.ut 'senaattori Aug. 1>'a:niay ja jäseninä pankmjohtaja Kaarlo ^roselt, johtaja Kyösti Järvinen, kauppanetuvos,)>u- ho Lallukka, senaattori Julian Ser- lachius, koiisuli Gösta Sumelius ja konsuli S. L. Friis, joka kuitenkin ko- mi'i«m lyön kestäessä oli ilmoittanut ovsvansa estetty siihen ottamaan osaa. j Sihteerinä on toiminut sil. maisteri Arvi Kuha. Komitea otiaa m lyhemmin käsitel- tÄväkseen muut srlle annetut tehtävät. Mietintö kauppa- kamareista. Senaatin asettama komitea ieke- mään ehdoruksia erinäisistä kauppaa LoAgvista asioista on äskettäin pitä nyt ensimäisen kauppakamareja koske- van mietintönsä. Mietintö sisältää lyhyen perustelun, ehdotuksen kauppo kamariasetukseksi ja suu.initeiiu'M katq?pakamariyhbistysten mallisäinnöt $cEä kartan ehdotettujen *a:naren iroimintapiireistä. PerustÄuissa koskettelee fomiira kaupan kehitystä ja sen suhdetta teh- das-, koti» ja käskeolliiuuteen. bue- mauttaa niiden ediscämlstä 'arkoina- vista toimenpiteistä, joiden tolkutta- jnLsefjt vaaditaan kät)taiutolIi;es.i jär jesteltyä, toimivaa riittävää kanna- tusta nauttivaa edustusta. Kokemus on nimittäin osottanut, etteivät ny- Tyiset kauppayhdistykset yleensä ole kyenneet itsenäisempään toimintaan ja laajakantoisempiin toimenpiteisiin täu- pan etujen ja oikeuksien hiM^si. Ko- mitea on vakuu.e.-.a siitä, eträ tarvi taan laitosta, jossa on edustettuna kaupan Harjoittajat, laajassa merkityk sessä myös teollihluS, käsityöt. kotiteol- lisuus. On psruslcitava kauppakama- «ja. Ehdotuksensa on komitea perustanut vapaaehtoisuuden periaa:ieelle. Siten tvoidaan otaksua, euä niihin saadaan ^ täydellistä harrasmöli ja asianlunte- musia. lMläpaitse on paljon helpom pi saada kauppakanarilaiios luoduksi tällä perustuksella. Sillä muodollises ti ei tämä uusi ehdotus ioske nykyistä edustusta ja antaa suuremmat mah- dollisuudet olosuhteilla mukaan kehit- tyä. Tämä ei kui^?nk«tan estä mää- räämästä peruste.taville kamaralle määrätyt toimintapiirit, jotka voi daan myöskin olosuhteiden mukaan muuttaa. Msiryisillä liikkeenharjoitta jilla on vapaus liittyä mihin kamariin heille paraitm soveltuisi. «Komitea on ajatellut Perustettavaksi teliisi kauppäkamar p'.:riä, Hclsinflif, Turun, Miipurin, Tampereen ja Waa- san koitpunkeihin. Ni.den tehlälvänä olisi wiltka:eme maan halluuksell-: ja viranomaisille tehdä csichksiä 3no:ä;<j, jocka koskeavÄr kaupan.ja teollisuuden etuja ja oikeuksia; hankki.'» ja antaa tie. tow, antamalla lausun:^a ja ukeiruQä esityksiä auttaa viranomaisia kaupan ja teollisuuden edistämistoimessa, väHvoa Pörssiä ynnä mvita kauppae ja tealliisuutta värien ehkä perustettan'ia laitoksia fcfa sellaisen laitoksen pcifcre* lMes>a olevien Hentilöiden toiuiinl^' tahi olla tällaisessa val.wonnassa osal-! kiisena. Kauppakamariyhdislyksen sään»^ nöissä lähemmin määrätään yksityis- ktchraisesti nämä tehtävät, poista ma:- mtta?oon arbidraqeiautakunnan asetta- minen. scwinto-oik.'us, huc^ehiiminen salamista, lnkenneoloisia, julli-, tuu- J«ffi- y.m. makuista, menekki- ja cs- tomarkkinoista j.n.t« Kauppakamarin muodoSiaisiiva: eri- tyiset kauppakamar-.yhdislukset, joiden jäseniksi pääsisivät asemkftssz inaini-tui liilkeenhaöjoittajat. Vauppalam^rin jä. senlu?u on wÄ) Niäin viisi:>>is:a ja yt)> d.styksen kalsisataa. Näide-l y^Ä!?>:ys- ten perustaminen on asianomaisen tan- pungin kanppayhdis:yl'c>: asia. Kauf- pakamari voi sakauiua wa!.?k.ln:iin ja asioiia valmistaa, yhdiZ.ykien raha- «siofta hoijaa criminen w>.'.siiäjen?n!n työvaliokuma. Väh nläin olisi laup- pokamarin kokoonnu:'.ama se :seinän kertaa vuodessa ' r * 'a keossa firäpdts; Virallisia y.m. yleisiä uutisia. SsratD M mislcmtmMs^ Pietarista, hlthtik. 20 pum: Ministerineuvosto on käsitellyt seu- raavat sille lausunnon antamista var- ten lähetetyt Suomea koskevat asuit: 1) Senaavin alamaisen alistuksen ynnä ehdotuksen eduskunnalle annelta- vaksi varojen osaamisesta v. 1910 sotilasrahaston varojen lisäämiseksi; 2) Suomen v. 1909 valliopä väin alamaisen vastauksen armMiseen esi- ty^seen Suomen kruunun v. 1908 ja seuraavina vuosina suoritettavasta sotilasmaksusta, >sekä Z) Sonaatin alistuksen ynnä ehdo- tuksen eduskunnalle aimeitavaksi esi- lykseksi v. 1911 ?onnei>!>a.was:a erityi- seslä sotilaÄverosta. Ensimäisen ja kolinanne n asian s uh- teen ei -ministerineuvostolla ole ollut mitään muistuteltavaa, muita mitä toiseen asiaan «mlee, on neuvosto vh- tynyt?enraälikuvernöörin lausuntoon, joka sisältää, että v«>ltioipäitväin was- tans olisi jätetlävä huomioon otta- matta. lopullisen Päätöksen tekeminen jäänyt riippuvaksi erinäisistä hankittavista kedoista. — Reinius-Kanniaisen jntt». Se- naatti on jättänyt huomioon ottamat- :o leski Ella Helena Kanniaisen Waa- ss-sta anomuksen, että hänet vapautet- täisiin kächmäslä sitä 7 vuoden kuri- iushuonerangaistnsta. johon senaatti pn tuominnm hänet erinäisistä vää- rennysri koksista. — Kalastuskomitea lopetti istun- tonsa tältä keväältä !t.k. 19 puiä ja kokoontuu uudestaan ensi marraskuun 20 p:nä. — Esitys hallinto-oikeudcllisesta tno- mio-istuimesta. Kuten tunnettua en, anoi Suomen eduskunta v:n 1903 wisÄa vo5tiopäivillä, jotka ovat perustetut ennenkuin mai nittu laki astui woimaan, tulee 2 vuo den kuluessa äsken mainitusta päiväs- tä saattaa sääntönsä yhdenmukaisiksi lain määräysten kanssa ja hankkia ui'.l- le vahvistus, niin on Suomen wa- kuutustenta^kastÄija maisteri O. Hallsten Maasan läänin kuvernöörille lähettämässään kiirjelmässä anonut il- motusta niisiä paloapuyhdistyksistä, sotkia eivät vielä ole uusille säännöille vahvistusta hakeneet. '— Kansanvalistusseuran kirjasto- avustukset. Otto A. Malinin »lahjo- tusrahasi^sta faamisia varoista on viime vuotisten valtioapuanomusten perustMa myönnetty 50 mkan kirja- avustus iseuramville kirjastoille Waa- san läänissä: Alavuden Sapsalainmin. Karstulan K imi nq in. Kauhajoen Nummikosken, Kauhajoen Peräht,y- pän, K koijärven Leppäiänkylän, Käl- vian ki^konHlän, Kälviän raittiuss. »Tenhon", Laihian Peltomaan, Lau- heille menestystä vastaiseillä elämän, taipaleellaan. Uusi lukuvuosi koulussa alkaa ensi marraskuun 15 P:nä. ^ ^'"^ kalin Lievestuoreen, Saariiärven «kV» i- -»«« pu Btis«lililikml>llim ImsiKÄis- Eduskunnan lähetekeskustelu ilmesty- nyt venäjäksi painettuna. Kuten tunnettua, käsitteli eduskun ta tiistaina, huh ti k. 5 pnä, Menäjän pääministerin ehdotusta ykis.valla- kunnallisesta lainfäädännöstä. Täsiä keskustÄusia eduskunnan pikakirjvi- tuskanslian laatima keskustelupöytä- kirja on nyt senaatin kiÄenkääntäjä- konttorissa käännetty venäjänkielelle ja ilmestynyt painosta. Luotsipaällikön wirka. Kenraalikuvernööri Seynin ehdok> kaana luolsitirchlöörin virkaan lienee tvenäläisen laivaston peramiesyhdis- trkjen överstiluubnanidi Konstan- ti n Samsonoff, joka useana vuonna on ollut virassa -uoincn lulMmtoksessa. Em«l'jlimslcii rotat tamisesta, jolle ylin hallinio-oikeudel Änen lainkäyttö senaatin talousojastol- ta siirrettäisiin. Saatuaan määräyksen valmistaa yllämainittua fysymlM koskevan esi- tysehdotuksen, on senaatii ryhtynyt sen valmisteluun. Kysymyksen valmistelu tapahtuu oikeustoimituskunnassa, mis- tä tätä varten on äskettäin saapunut eri toimituskunnille tiedus.elu, monta- ko valitusasiaa kussaikin toimituskun- nassa on ollut tämän vuoden ensi päi- vään rätkaisematta. Mikäli tähänosti saapuneista ti las- toilmottuksista on saatu iietää. oli joulu?. 31 p. 1909 ratkaisemaltouiien valitusasiain luku: Oikeustoimituskunnassa 13, lioista 9 oli saaPunut v. 1909 ja 3 edellisenä vuonna; Siv il it oimi tuskunn assa 520, joista 370 oli saapunnt v. 1909, 114 vna 1908, 43 v. 1907 ja 3 w. 1906: ^Maltiovaraintoimituskunnassa! 66, joista \55 oli saapunut v. 1909, 4 v. 1908, 4 v. 1907 ja 3 iv. 1906; Kirkollisasiaintoimituskunnassa 116, joista 113 oli saapunut v. 1908, 1 v. 1908, lv. 189Z ja 1 ni. 1896; Kulkulaitostoimituskunnassa 149, joista 97 oli saapunut v. 1909, 38 v. 1908, 9 v. 1907, 2 w. 1906, 2 v. 1905 ja 1 V. 1902; Kauppa- ja teollisuustoimiiuskun- iiassa 37, joista 31 oti saapunut w. 1909, 5 v. 1908 jal lv. 1904. — Korjaustyöt valtion rakennuk silla. Aleisten rakennusten ylihallltuk- selle on jiencatii myöiiiänyt 240,000 mk. korjaustöitä varten, jotka on kat- settu larpeellLiksi tänä vuonna tehdä nilissä ylihatll il uksen hoidonalaisissa ra- kennuMsa, jo^a kuulumat senaatin si w i i l i toi m i tusku nnan all e. — Senaatti. Korkeimmassa pai kassa tapaihtuneessa esittc>lysj!ä on hy- vät'syt>ty senaatin esiM esittelijäsihtee- ri >E. N. Rainesalo n nimitiini s estä senaattoriasi ja talousosaston jäseneksi pysyttämällä häilet edelleen esittelijä- sihteerin 'toimessa ja lukemalla hänelle senaatto-rille tulevan palkan, joka kui- >ien!taan ei oikeuta <lKkecsecn, jaosta lpaRas^a on lpoisluetiava v:n 1889 helmik. 11 P:n asetusien mukainen sen- tonaatimero kuin myöskin Ääkewero leUi-- ja orpokassaa koskevan vuoden 1896 HÄmik. 26 p:n ase!>ll>!sen perus- teolla, että hänen IfuhkeuliG leski- ja orpokassaan jää samabsi >senaat>o.ritst nimiltämisenkin jätteen; sekä etlä häilen Paltkaitsa ja palkkionsa ösiltelijäsihteerm toimesta, mikäli ne eivät mene sijaisen Paklan suorittami- seen, siirtyvät kruunulle. Kysymys työkyvyttömyys- ja vanhuudenvakuutuksesta. 101 äänellä 78 ääntä vastaan hyväksyi eduskunia. kuten selostuksessamme >o eilen mai- nilsimme, hyljäten so>sialidemokraat:ien vastcSaulseessa tehdyn ehdotuksen ylei-- ses.ä 350 mkn 'eläkkeestä kaikille 55 vuotta täyttäjille taj aikaiieilimin työkyvyttömiltsi joutuneille, työiväen- asiainvaliokunnan mietinnön n:o l:n ehdotuksen ja Päätti Hänen Äeisarilli- sÄta Mases^iittaan anoa, •eitä hallitus ensi tilassa valmistut- taisi ehdotuksen laiG työkyvyttömyys- ja rikirjastot. — Kestikievarit ja kyydinpito. Läci- rin kuvernööri on uskonut kestikie- värin- ja kyydinpidon hoiderlaivaksi Maijarven nimismiespliridsä seuraa- ville henkilöille viiden vuoden ajaksi, tulevan 1911 vuodea alusta lukien: Alajärven kunnan Knrejcea tolassa toi. Jaaikko Härille 300 mkn tvuosimak- sua vasaan; Menkijanven kylässä tal. Matti Kan-Mstielle 450 mkn vuo simaksusta; Alajärven kylässä 1:ssä kestikievarissa, jossa Alasänven kuina vastaa 146 ja Wimpel'n kunia 219 kyydistä tal. Matti Hoisko.le ^.00 mk. vuosimaksusta; saman kylän toisessa kestilkievarissa, jossa Majärven kunta vastaa 33 ja Lappasärlven kuma> 327 kyydistä tal. Jaakko Viitaniemelle 350 mkn vuosimaksusta !a Möksyn ky- lässä, jossa Alaljäriven kunia N>as:oa koko ft)i)b i rt)Ävelvollisnudes!,'., talok.is Aaprami Saukolle eli Ketolalle 250 mlkn vucsimäksusta; Soinin kunnassa Laaialan kylässä tal. Alban us Lcukkoselle 390 mkn vuo- simaksusta; KirkonktMssä tal. Juho Leppäselle 440 mkn vuosimaksusta; Livan kljlässä, kauppias Heikki Ranta»- Teille 265 mkn vuosiimaksusia ja Kivi- järven kylässä, jossa Alajärven kunia vastaa 277 ja Soinin kunta 88 kyy- distä, tal. Juho Nnnninmäelle 230 mkn vuosimaksusta, sekä Lehtimäen kunnan Kirkonkylässä, missä Soinin kunta vastaa Nimivel- vollisuudesta, talolkaanemän.tä Äcaria Alimattiselle 375 mkn vucsimaksua llvastaan. — Valtioapua maantien rakentami seen. Ratvtalammin kliillalaiset ovat v ai tuuleman sa. kunnafl islau'.akunnan pulheenljohtajan Aapeli Hytösen kaut- ta Hänen Majesteerillecn oiosteiussa anomuksesisa pyytäneet yleisistä varois- ta 8,884 mkn 70 pennin suuruista <t- purahaa rakennettavaksi määrätyn kunnan sisällä olevan Sa-ikarille me- neivän m aan 1 ; ien kuntoon saattamisek si. — Maanmittaustoimitukset. Daa- san läänin kuvernööri on määrännyt marvmaanmittari I. Lehmullsen toi- mittamaan isonjoen lÄjdennyIsen Ewi- järven Pitäjän Kivijärven Hlässä. — Nuorsuomalaisten Nuorten lo- kouksesla tänään kello 7 i.p. Kunnallis- talolla huomautetaan vielä. — Tonttihuutokauppa. Tänään klo 11 a.p. vuokrataan rahatoimikamans- sa ltontit n:» 4 48:sta neliöstä ja n:o 6 53:sta neliöstä. — Elävienkuvien Teatterissa O.y. Opiksi ja Huvillsi näyteLään tästä päivas )ä alkaen Khuraovaa^ hauskaa ohjÄmaa: Panoraama Tunisisca Dar- Et-Beyslä katsottuna. — Billiken. — Antonius ja Kleolpatra. — Meren symfoniöö. — Neiti Paula Peters ope- lettuine eläimineen. — Uskalias 1ik« donlyömi, Herra Arihur Kaukovskyn hl>ppl> Vudan ja Pestin vä>.imellä rau> imiesillafta. — Sielvmättömät tvalo- kuvaajat. . moittMtua poCfimton toivossa, vaan on myös pidenäivä muistissa, että täi. lä 'tavalla lesmme <fmtren palveluksen sieme ttfti/i ym yksille mme. Kiirehtikää sus tilaamaan maanvil- jelysnäyttelytoimikunnalta, osote Lah- ti, ilmoituslomakkeita. Näytteet tutkimuksia var- ten hae taan näyttely toi- mikunnanpuolesta. Jyväskylästä j.i Keski-Snoniest;). päivätyn ehdotultsen pohjalle. iiliNiMm l>«Sl!l«i- oistosfa. p Meisetsr järj«K.ettÄv.>lsi ja .i:äwäksi keskukseksi ci'si sil muodoS :eltawa eri kamarien wa!:uut- tamista koottu kMusk.iupvak^nmri. Tällä olisi nbsinvn-aaa loiiniinopätc- suntoja liilesanoista seka määrätä toiininiapu- rien alueet. La».okicn taloudellisen puolen on komitea ajatellut niiu jät» jestetyksi, että yhdls:yksen jäsenet suo- Senaatissa esitettiin eilen kenraali- kuvernöörin kitise, jota koskee arm. kcsklM senaatille antaa lausuntonsa eduskunnan v. 1909 tekemästä ano- muksesta matka-apmalhcjen myöntä- misesrä sanomalehtimi.'h lle. Senaatti laati lausuntonsa eilen suorastaan. Siutto se on vielä tarkis:«-.mat:a että siilä vielä anneta mitään lietoa. ^ ... ..... ... * > . Senaai ti on hyliannyt K ong i n ka n- kaan postitoimiltuksen entisen hoiiasan - Uubct Sm» °'. £l - ®.°« n TO ° titu f? ****}• iissä esitettiin eilen kennaluuveruöö-. tuksen pääiötsesiä, mikä koskl vajaus- rin kirjelmä ja sen ohella senaatille ta, johon Saari Messoait mauutun saapunut pyyntö lausunnon antamises- ^ postttoimiiuksen hoitajana oli iehilyt erinäisten edl^kunnan hyväksy- st^pMsi. Wajcuksen vahvisti main kunnalllsaietuslen lohdosta. Se ' ' Jhw5skylan merimies- koulussa oli ensimäinen vuosituikinlo eilen, jolloin koulus.a täyden oppimäärän suorittaneina laskettiin seuruaiva: op- Pilaat: Lauri Just!e n Tamvcrerlto', .'iä- nicn summa 85, arvolouse .fiitettälvö; sai aPurahaa 40 mk. Juh» Sundqvist ^yväskyläs- lvanhuuZlväkuutukses^a, joka Äsi tä; äänien summa 83, arvolause lii- rakennettu pääasiallisesii inivaliditeel- tettälvä; apurahaa 40 mk. tmakuutuiskomitean 5 p. >oukok. 1308! Oskar L ä h t e e l ä Korpilahdella; m-atti lykkäsi asian keskuudessaan va liokuntaan, johon kuulumat senaatio- rit Markoff, 3iaiinesaio> sa kreiwi Berg. Mainittu lausunnon antamispyy.ltö o>li saapunut lsenaatliin viime maalis- kuuÄa. — Menäläisen sotaväen majotus. Senaatissa esiteltiin «ilon siviili,ioi* mituskunmn ilimoittrs siitä, ettei se naattiin vielä >ole saapunnr lieloa, ovatko keisarikunnan viranomaiset vahvistaneet! sonaatin hyväksymät senaatti 1441 mk. 43 penniksi. — Kruuuunverojen koonti. Lau kaan kihlakunnan henkikiirijoittaja F. 'W. Chtzdenius on vapautettu olemas- ta läsnä kuluman vuoden kruununve- äänien sumina 77, orvolause hyydyt- tälvä; apurahaa 30 mk. Albin Kautto Laukaasta; väui- määrä 73, arvolause tyydyttävä: apu- >rahaa 30 mk. Hugo Kuusinen Jyväskyläsiä; äänimäärä 72, arvolause iyydylrävä; apurahaa 40 mk. -Emil L e h t o n e n ttänekoskelia; äänien >summa 68. orvolause tylyyttä- mi", vä; apurahaa 30 mlk. Heimo Rajala Helsin-gistä; ää- nien summa 51^aMolause väluäivä; apurahaa 30 mk. lCmil Virtanen Korpilahdeita; äänien summa 51, mlvolauie välttä mä; apurahaa 30 mk Jämsän Ahtelskoulu Osake» yhtiön ylimääräisessä yhtiökokouksessa toissa- päivänä pääteb:iin seuraavaa: Osakeyhtiön kassakrediliivilaina pääteltiin siirtää Nhdyspankista Ken- sallispankkiin ja vähentää 5,000 mar- kalla. Koulussa nykyään toiminut 6:s luokka päätettiin lakkauttaa ja jatkaa koulua loistaiseksi ainoastaan 5-luok- laisena, kunnes saadaan nähdä miten vailbMa rahoja saadaan. Opettajain palkkain järjestely jälet» tiin johtokunnalle. Koulussa päätettiin koelteeksi ottaa käytännön yksijaksoinen lukuaika, niin että koulutunnit jatkuvat yhtä mittaa kello 9—2 päivällä. Nämä päätökset ovat omiaan jyn- nytlämään suurta kummastusta asioi:a sivultapäin seuranneessa. Että koulun lama summan, loisesta pankista toi seen ,siinä voidaan tietysti väittää seuvaiun liikemiesPeriaatieita, mutia todellinen tarkoitus näkyy kutienkin päälötsen läpi ailvan sellväsri. Tar- koitoksena on ^rjöyilää kaikesta sanan- ltvallasla koulun asioi n mies, joka puoiuesyistä on yhtiöii enemmistölle Zvasicniniellinen. Si^. siis on toi- montaa johtamassa näkökohta, joka ei saisi lulla kysymykseen scllaises^a lai? loisessa kuin on lchteis^ouiu. J:s puoluesyyt saallva: määrätä kaikessa, menee koko hyvä yritys Pian peri- katoon. Toinen Päätös, koulun supistaminen 6-luÄkaisesla viisiluotkaijctsi on kau ialoud>e!llisessa suhi:esia auäuf.iitiuiön laka-astel. Ihmetyttää kuitenkin. u:ä näin rärkeitä päälöksiä tehdään kokouk- seA^a, jcissa on läsnä vain lymincnkun- la osäkkoenamistajaa. Te osoi.c.i m ie- lesiämme innosduksen laimen:um!sia mielten kylmentym^slä yhtciskovlua kohtaan. Ja lämä on Niitä suurim- «nassa määrässä vali:e::awaa. Wi.imeisen!kin päätökser. onnelllsuu,:- la uskMamme epäillä. Asian kaikki hyväikin puolet huomioon ottaen ei ole ensinkään varmaa, että niin pie- net koululaiset, kuin owat kouli'.jemn»e alaluokkain oppilaat, kestävä: viiden tunnin yhtämittaisen is:um:sen kou- lusja, siitä kärsiväuä. T^iimccikcina on niin paljon puhuttu yhtämittaisen konlujärMyksen pua^.s:a, jos was- taaloin, että asia on ikäänkuin iliuas- ja. Mutina tästä uudesta tavasta ei imeiEOä vielä ole kokemus:a. Onhan tosin kunniakasta olla uusi.m anttrlMn uronuurtchona, mutta sellainen asema «voi vaatia suuria uhrejakim Ja sitä emme kai toivoisi.? CillMI kijsMhS. Käännekö odotettawissa? .Morninig Postille" Pietarista saa- puneen kiedon muikoan tulisi valtakun- nanlainsäädäntök^'Mt^ ratkaisu duumassa slirrymään ainakin ensi jou. luun. Lchden kicheemvai-hiaja tie':ää kerioa, eriä määräämissä korkeinunissa halliituspii-reissä okiisi Suomen kysy mykseen nähden tapahtunut kannan- muutos. Myös venäläisÄ' lehdet »Reijh", jo- >iä on vopaamekistcn kadctiien äänen- kannattaja ja aina ejsiitt.ynyt Suomen emjen puoltajana, za „Suomi-syöjicn" pää-äänttorlivi, „Novotje Mremja", mi- tä on hymintin lähellä pääminisieri Tlolypinin näkökantoja, kirjoittavat siihen suuntaan, et^ä volkiisemissa ho- mipiireichä aletaan huomata Smunek- le suosiollisempaa miekialaa. Ainakin kysymytscn siiriämiÄ.ä tuonnemmaksi. — Oikaisu. Lehtomme viime pää- kirjoituksessa »Uusi suomettarelauien heitt:>lvakuutuis>)hriö" mainitaan »H- dessa kohdassa ^henkilvakuutusosakeyh- tiö Suomi". Tarkoilus dt'ii kirjoittaa »keÄinäinen henk^ivakuulusyhliö Suo- Lahden maanwlljelysnayt tely tv-St pSiwaä« elo kuuta 1910. Uudenmamiiläänin ja Jlä-Hä:neen 30 mkn apurahan sai siiäpaitsi cksi maanviljelyssemojen näytielyioimi- oppilas, jota ei vielä htMäksytty. Li- kunnan Ikokouksessa Lahdessa t. k:n 19 säksi sai jokainen oppilas lahjaksi yh- P:nä pääletti-m pidentää ilmoiltautu- misaikaa siementavaroille toukok. 1 päimään, jotta osanotto sarvisiin mah rojen säkkikoonniMa ja on ylioppims ? selitt)kjtneen. OSmo Jä^iskÄäinen määrätty olemaan Päättäjäistilaisuudessa olivat näy- hänen sijaisenaan. — Kunnanlääkärit. Lääketieteen- ..... , . . kandidaatti A. Becker on määrätty päiiväk!irjja y.m. Niistä päättäen olvat kantojen selliville >aaml»ta varten miva hintaluettelot venäkäisen " sotaväen ^ hoitamaan Karsiulan kunnanlääkärin kouluaikanaan edistyneet suurimmasta merkitlljksestä, sillä vali mamittamlista Marten Suomessa kesäk. vitkaa 3 kuukauden ajan j^k. 20 p:s"ä tätvänä oppilaiden työt: 'pursepUnis- dolli^mman suuvetsi. Nmyas osanot- ituksei, laskuvihot, kirja nyi to, laiva- to olisi alueella löytyvien eri siemen- majoittamista varten Suomessa kesäk. 1 p:stä 1910 samaan P:ään 1916. — Arpajaisasioita. Senaatti on puoltanut avpajaisluvan myöntämis- ,ä Suomen voimistelu- ja urheilu- Litvlle ja Suomen yleiselle palokunta- lukien. ajan t,k. 20 merw t etl 'funrestä määrin kun ottaa koimalld noista pachaimmat laadut ^!lukuun ltjhyen kouluajan ja heidän voiden jaloslusiyöt kohdistaa niihin us.i»k« i°i«° »m-tunwm lS pM»/>°iim«ii-n m«. «°p»ss> koulu» me m uudet, mentin mtckaan PalcapuyhdisttMen, Urnberg iiittti oppilaita ja toivotti Näyttelyyn ei siis ^ksmcmaan Pidä ll- Ltiiliiiiti liilkai , KIM Siran rmlckU Esitys ennakkomäärärahan myöntämi- sestä valtiorahastosta. ^cnaaltv on tcihnyt korkei'npaan pai Kaan esilyksen ennakkomäärärahan myöntämisestä vatliorahastosta nii- den muutosiöiden suoristamisia vor- ten, jolla on kalsonu väluämältömäksi lehdä, jona tvenäläisen ilitkuivan la- ^.uslon 'täylläminen Tuoinen rauta-.eil- tä tavisi moh^ollisetsi. TcyMän ensin selvää siitä, kuinka tysymys yhdlMiikenleen ai!aansa<nni- jcsia Wenäjän ja Tuomen rauiatie- liver^tkojen wal.ilä heräsi ja milä asias- ia lähän saakka on lehly, esittää jenaat- m.m. «seuraalivaa: Se koinnea, Ijofa aseieiliin tutki naan kyiymy5lä keiiaritunnan liikku- :van r«u:alieka.uslon käl) uämi sestä Zucmen rautaieillä ja suomaiaisten .vanilujen lähel'.ämiseslä Venäjän ro- DoJIc, o:i antlui si lhen iniiotseen, euä .armiltalsiin 340,333 rupiaa <907,554 Tmk.) asemcsiliojen ja sillojen uudes- ican >ratenlamis<iksi sekä suamolaisien .raunujen poriaDen Piöenlämisetsi yn- nä lai telia isiin muihin pieneliipiin muutoksiin, joiden tauota lavisi mch- ocUusci'fl 'i<Mj..täa Suomen rautaieillä ieisarttunnan ^a-varavaunuja >a wc- :urei:a, joi»-^ on totme atjcUa ja pai- imivar tonnia kiskoa!u~y:i setä joi den savupiippu ei ole korkeampi kuin •t,9 in^iriä tistosia laskeiluna, paitsi semä>joM—^'lcwsan>radalla, jolla ja- wu<piipun korieus ei saa Äla yli 4,3 .nclrin. Ten oha-sa on tulkutai:os- .irini^ieri illmoilianut, ev:ä solilaAvi- rancmaisien Mieli >pi:cen mukaan ir.il* lä löillä, jotta vaalivat Mämainitun 340,333 rullan menoerän, iyydytcieän läijdell.isesli i?i>ttchc.!tc'llä Suomen ja keisarikunnan ramaleiden yhdisiämi- >n larkoitus, mui:a kulkulailosm.nis- teri on samalla s.ililläny:, euä maini- tui lyöt ol.si l,nat>doll.siimnon pian juoriiettclva cdoltama ia suunnnellun yhdysvadan rafcni-.ion •;t-a keijarikun- r.on >a i2uotne;i rauta:ievcrt'kojen vä- ulle, fos.o mainiu^jen io-imenpi:eiden lauua »voilaisiin siirtää venäläisiä ka- ius:oa Tuomen >rauialealle ennen kuin mainklu y!,d^erala on rakennettu. Tämän j<hdosia on piettä tauia- ..iehalli^uljen laujun:oa ja rarnatiehai- liius m sttillänyt, että kvymyksenolai- set muutcQlyöl. soisia aiheuiuvs: kue- lanulilset Suomen rauiale.den oiaNa on anvio^.u ^W,354 imrkkaan, -riisi suoriieriava kahden vucden kulue-sa silen, että ensima.senä vuttena suori- lelia .siiil koitti muulos:l>öt alempana main^.uilla raiaosilla, joiia raulalie- >alli!us pitää soulalallist-ssa suhteessa ärkeinrpinä, setä puolet tarpeellisieia nuutos:ö>s:ä Oulunradalla ja puole: nalltusiaj^.vaunuisla Zrarustettaisiin .'lennellyllä poriailla; toisena vuole- .ia quc-rileliaisiin ka.>.ti Mturi tarpeelli- 'el mu ulostiet. EnsimäiM zvucden muuioslyöt vaaiin^r seuraamat menoerät, ni- ninäiii: Pi^arin-^Helsingin Hä- n-eenlinnan radalla 117,811 rnf., iCxin- ton radalla^ 19,139 mk, Turun -Tam- erccn—Häm.enlinnm radalt: 34,97*2 irf., laajan radalla 57,123 mk., <Scl= ing n—Turun radalla 17,«'47 mkai, kuluit madalla (PuÄei lus>:ornutsieia) i32,185 m'k. sekä tvaunu^en iraru-ia- niinen pilcmmillä poriailla lpuo.^t lus:annuksi-:a) 75,000 mk. eli taik- kiaan 453,677 mk., sciia iumma jo ku- lunxina muonna Moilasiin kayllää. Teinen puoli menoista, 44ö,477 mk., käl>:e:täisiin tvuonna 1911. Mnzen kaikin puclm rauiaiiehall^- iutsen mie^tipiieeseen siilä. cnä olisi larkotuksenmukaisuna jaka-.v työt kah delle vuodelle siten, eitä ensiin.nscn.i vuotena suorileliaisiin seliia ^llu'e->a sulkeessa tärkeimmät muittof-rtiot, kos ka näillä löillä, ennen tu:n ja on «valmis, ei ole milääu mer. iiysta kauppasuhteessa, on jenaaui siia m:e.»