:o 43 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. L«hden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa (36:s Vuosikerta) Joensuussa Tiistaina 19 p:nä Huhtikuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p.— Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen Ja M. Oinosen kauppapuodit. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 pää jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis- päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun S p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano malehti osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 illalla. Arkipäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotas-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.—Vai ip. ja 4—V j 6 ip. Tulevien postien osasto kello 8 ap.—Vai ip. ja 4—V s 6 ip. sekä 6,30—7 illalla. Huoin.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä varus tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—Vai ip. ja 4—sekä l /i7—7 illalla, siyinuntai- ja juhlapäivinä klo 3—10 ap. ja 7*7—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 6 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe- riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, kb 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Po hjois-Kar jalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Hammaslääkäri G. Lindholm Ni kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiosk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello lO.stä e. pp. kello 2:teen j. pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pankm konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6— 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna joka keskiviikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ia joka arki lauantai klo 6—8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1—V s 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohj ois-Kar jalan Maanviij elysseu- ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä maut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta- . kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliiterin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. PiiriääkSri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp.jaö—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9-^10 a. p. Asunto Rantakatu L .Immi Äsisiiaistoiiiiiito I attuneesta syystä saamme täten huomauttaa kaikkia kauppiaita ja sikurin käyttäjiä, että ostaessaan Rl IG AN SI KU Rl A (K:la 4 k.) huolellisesti tarkastavat, että jokaisessa paketissa löytyy selvästi painettuna : Ainoastaan Starr & C:in Riigan sikuri on maassamme monia vuosi kymmeniä tunnettu ja suos. laji. Viipuri, 22 p. maalisk. 1910. Kunnioituksella Osakeyhtiö Fr. Richardt. KANSALLIS-OSAKE-PANKKI Tila maaliskuun 31 p. 1910. «M» ! aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. Ii. Litmanen. tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitomossani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh- daslistoista. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan. Hinnat kohtuulliset. Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa. Kuosikkaita ja sopivia Haisten palttoita ( saatte aina hyvin valikoidusta palt- tookaupastani huokealla maksaa korkoa T&ISotuksiila s 6 kuulr.. irtisanomisella & 99 »5 99 3 2 1 vaadittaessa TalletoskoMttokoranttitilillS 5 °|o Säästökassatilillä 5 °|o Juoksevana tUlilä 8 °|o 4 1 |2 °|o 4 oj 0 8M2 °|o 8 °|o I Vastaavaa: Käteistä rahaa . . . 3,640,806: 37 Ulkom. rahaa ja ku ponkeja 318,089: 08 Obligatsiooneja . . . 2,458,430: 31 Kirjeenvaihtajia ulko maalla 2,376,649: 31 Ulkom. vekseleitä . . 3,462,195: 62 Kirjeenvaihtajia . . 13,165,020: 05 Vekseleitä 68,727,671: — Kassakreditiivien saldo 40,922,178: 34 Lainoja 26,841,063: 03 Osakkeita 1,985,433: 84 Pankkikiinteimistöt . 4,871,211: 68 Irtaimisto 28,467: 77 Eri tilejä 2,515,174: 96 Palkkoja ja kulunkeja 259,344: 35 Smk. 171,571,755: 71 Vastattavaa: Osakepääoma.... Vararahastot .... Voitto- ja tappiotili . Korkoja ja provisioo- neja Talletus tilit .... Juokseva tili .... Postilähetysvekseleitä Kirjeenvaihtajia . . . Kirjeenvaihtajia ulko maalla Nostamattomia jako- osia Eri tilejä Perittyjä vekseleitä . 9,000,000: - 9,293,000: — 593,745: 56 1,833,442: 41 136,074,867: — 7,710,012: 53 1,016,820: 56 4,000,016: 05 1,519,942: 46 71,209: — 84,236: 66 374,463: 48 Smk. 171,571,755: 71 Helsinki, 16 p. huhtikuuta 1910. Johtokunnan puolesta: Hallintoneuvoston puolasta: F. K. Nybom. Seb. Gripenberg. Werner Hjelmman. Nest. L. Eskola. Itä-Sui btiuiiiitiiiisti M. Koivula. " "7"^ t (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioimlstoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Vakuuttakaa hevosenne Turun HeYOSvakuutns- yhtiössä. Asiamiehiä i •Joensuussa: Y. Kallio. Kontiolahdella: J. RUsänei. Pielisjärvellä : M. H0HkaR€9L A Km» lie JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskuilen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy varastosta Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 m. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »kuhnen». Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. H. Kinnusen Joensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tiklvistä tilausten mukaan. Hintakyselyihin vastataan. Viipurissa - Rautatienkatu 5 Aseman vastapäätä Tarjoaa siistejä ja halpoja huoneita, alkaen Smk. 1: —. Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. ALBII KIPPI Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Polkupyöräliike - - Viipuri Pohjolan ja Maununkatujen kulma. Telefooni 945. Kun kaunista tikkiä vaatteisiis' tahdot Ja kukkaros hyötyä samalla katsot, Kiiy Joensuuhun Antti Lehikoisen* luo Hän halvalla »Kayserin» hyvän suo. Jos sarkaan, nahkaan tai silkkihin Sä tahtonet tikin kaunihin, Niin »Kayser» on aina valmiina Vuosikymmenet ompelee vahvana. Vaikk' linnoissa uljaissa koristus Matalan majankin somistus On sirous, komeus »Kayserin.; Ja kuuletko? — Käynti on hiljaisin. * A. Lehikoinen, Joensuu, Malmik. 14 P. Kopponen, » Niskakatu 12. Huomatkaa! Neiti K. Parviaisen talossa. - - Puhelin N:o 148 - - Joensuussa :: Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN Matkustetaan maaseuduille. Nurmeksen konttori. Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on TalletuskonttokuranttL Siinä maksetaan korkein talletuskorko ia pannaan korko pääomaan kahdesti vuodessa, joten «e kasvaa korkoa korolle puolivuosittain. Lahoja voi lähettää pankkiin poc ti .«akii>. Saanut suuri lähetys Joensuun Kirjap. 0.-Y.H Kirjani on hyviä maanviljelys- ja metsätiloja myytävänä. Lä hempiä tietoja antaa Niinivaa ralla E. J. Mönkkönen ja kau pungissa Juho Turunen. Te lefooni 217. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. SEPPELEEN NAUHOJA 8 Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. 5* toimitetaan tavaroiden tullaus kauppias Nep- penströmin pihamaka- siinissa huomispäivästä alkaen siksi kunnes uusi pakkahuone valmistuu. Joensuussa 18 p. huhtik. 1910. Kansakoulu lähem mäksi käytännöllistä elämää. Joku aika takaperin keskusteli pari henkilöä, jotka molemmat tunnustimat kansakoululta moita- wan maalia käytännölliseen elä mään nähden enempi kuin mitä siltä yleensä saadaan, siitä, missä on syy kansakoulun mierauteen elettäioälle elämälle ja siitä, mi- ien tätä asiaintilaa nioitaisiin auttaa. Ensimäinen keskustelija piti useita kansakoulun opetusaineita, kuten historiaa, uskontoa, kieli- oppia, laulua ja rooimistelua sel- laisina, joilla ei ole mitään tai ainakin hymin mähän tekemistä käytännöllisen elämän kanssa. Ja etteimät sellaisetkaan aineet kuin laskento, luonnontieto, maantieto y. m. tarjoa maatawiljelewälle ja karjaa hoitamalle mäestölle käy- tännöllisiä elämäntaitoja enempi kuin ne tarjoamat, siihen sanoi hän oleman syyn nykyisin käytän- nössä olemissa oppikirjoissa, koska opetus neliosastoisessa kan- sakoulussa kaikesta huolimatta muodostuu sen suuntaiseksi kuin oppikirja on. Asian muuttami- seksi ei keskustelija maatinut mi- tään edellämainituista aineis- ta kansakoulun opetusohjelmas- ta poistettamaksi, mutta oppi- kirjoihin maati hän tehtämäksi käytännöllisen elämän maatimia muutoksia. Toinen keskustelija, joka pel- käsi edellisen tahtoman tehdä kan- sakouluista ammattikouluja, joissa 14-muotisille lapsille opetettai- siin maanmiljelystä, karjanhoitoa, puusepän ammattia y. m. s. tai- toja, piti opettajia pääsyylli- sinä siihen, ettei kansakoulu ole kylliksi lähellä käytännöllistä elä- mää. Hän huomautti, että maa- seudullakin löytyy monia opetta- jia, jotka eimät pane kortta ris- tiin käytännölliseen elämään näh- den: puutarhassa kasivaa ohdak keita, peltotyöt teetetään palkka- mäellä, kunnan osuustoiminnalli- siin harrastuksiin ei oteta osaa j. n. e. Keskustelijan mielestä ei tällaisen opettajan opetus par- haimmankaan oppikirjan arvulla muodostu käytännöllistä ekämää palmelemaksi. Lopuksi, jotta kan- sakoulu tulisi lähemmäksi käytän- nöllistä elämää, antoi keskuste lija opettajille etenkin molemmille, joilla hänen mielestään on enem- pi taipumusta herrastelemiseen kuin manhemmilla, sen neumon, että he kämisiivät käsiksi ruumiilli- seen työhön ja alkaisimat ottaa osaa ympäristön taloudellisiin py- rinnöihin. Kumpiko noista keskustelijoista sitten mahtoi olla oikeassa ja kum- pi määrässä. He olimat molemmat oikeassa ja molemmat määrässä. Edelli- nen liioitteli kun hän luuli oppi- kirjoista kaiken riippuman ja jäl- kimäinen liioitteli kun hän mäitti opettajistoa pääsyylliseksi. Että kansakoulun oppi- ja lukukirjoilta moidaan esim. raittiusasiaan, maanmiljelykseen, puutarhan-, ka- nan- ja mehiläishoitoon y. m. maatalouden simuelinkeinoihin näh- den hymällä syyllä odottaa enem- pi kuin mitä nykyiset parhaim- matkaan tarjoamat, on kieltämä- tön totuus, samoin se, että oppi- kirjat ne pääasiassa määräämät mitä ja kuinka paljon kansakoulussa opetetaan käytännöllisiä elämän- taitoja. Mutta totta toiselta puo- len on sekin, että opettaja, jos hän itse elämästi ymmärtää käy- tännöllisen elämän maatimukset moi nykyistenkin oppi- ja luku- kirjojen käytännössä ollessa tar- jota oppilailleen käytännöllisessä elämässä tarmittamia tietoja ja taitoja paljon enemmän kuin mitä komiteani suunnitelmat, määrät tyihin tuntioppimääriin jaetut kirjat sisältämät. Missit rajansa ! tällä tosin on. Aika on rajoi- \ tettu. koska kullakin aineella ; on määrätyt miikkotuntinsa ja koska kirjat omat luettamat „läpi". 'Harrastus on myöskin rajoitettu, [ koska sen suuruuden opettajassa ' määrää se kuinka paljon hän am- ' mattirvalrnistuksensa jälkeen on j itsekseen luonut huomiota käytän- - nölliseen, elettäivään elämään ja ' sen ivaatimuksiin. Loppuuhan ' näet opetus opettajain ivalmis- tuslaitoksissa, niin päättämiä kuin niiden kurssit omatkin, useimmissa aineissa siihen, mistä käytännölli- nen elämä alkaa. Neumo, että opettajat alkaisimat ottaa osaa osuustoiminnallisiin y. m. taloudellisen elämän har- Orastuksiin, on hymä, mutta ei tällainen harrasteleminen mielä semmoisenaan koulua käytännölli- seen elämään lähennä. Woipi näet olla niin, että opettajan harrastusta näillä aloilla määrää- mät omat taloudelliset edut, jol- loin koulu harrastelemisista huo- limatta pysyy mieraana käytän- nölliselle elämälle. Eri asia on harrastaa oman asian tähden jo- takin ja eri asia harrastaa koulun lun tähden. Opettajan osuustoi- minnallisiin y. m. s. käytännölli- siin elämän harrastuksiin koulun ulkopuolella saattaa liittyä sa- ma harrastus myöskin koulu- työssä, mutta se ei ole mikään seuraus, niinkuin ei siitäkään, jos opettaja ei koulun ulkopuolel- la komin paljon taloudellisia asioita harrastelekaan, seuraa eh- dottomasti, että hänen koulu- työnsä on käytännölliselle elämälle mierasta. Tässä määräämät opet- tajain persoonallisuudet jotka omat erilaisia. Esimerkkejä siitä, että taloudellisissa harrastuksissa rie- human opettajan koulutyö moipi olla käytännöllisyydelle tuiki mie- rasta löytyy, niinkuin löytyy sii- täkin, että mähemmän riehuman opettajan opetus moipi olla wal- lan likeisessä yhteydessä elettämän elämän kanssa.