N:o 36 — I9IO KAIKU. Keskiviikkona Maaliskuun 30 psivvna. Nomastt Iunnelius'en ampuja, renki Johan Johansson. malnollisia äänioikeuttaan maltion ja yhteiskunnan eduksi. Jotta saataisiin syntmnään hywä wäli eri yhteiskunta- kerrosten kesken, omat kaikki melmolli- iet käyttämään kouluikäiset lapsensa kansakoulussa ivähintäin 6—10 ikäkau tena. Täten on kansakoulu Munche nissä kohonnur alhaisesta waiwaiskou lu-asemastaan todelliseksi kansan kouluksi. yksityisessä keskustelussa tuosta ky- symyksestä tarkastaja Rauhamaa ar- mosteli m. m. Oulun käsityöläiskou- lua, joka hänestä joutaisi historialli- 'een museoon muinaismuistojen jouk koon, ie kun oli tykkänään jäänyt ai- kansa jälkeen. Oulussa nukutaan mielä itsetyytymäisyyden sikeintä unta, mut ta muualla ollaan jo heräämässä, tuu- mi esitetmänpitäjä, ja huomautti, että Kuopiossakin jo on päätetty järjestää kaksimuotinen ammattijatkokoulu, jossa aiotaan opettaa räätätin, suutarin, sa- nilasepän ja puusepän ammatteja, jo pa kesäisin myös maaniviljelyötätin. A rivoista neljännes- »vuosikerran ja knukansitilaa- jia Pyydämme ajoissa uudis- tamaan tilauksensa, jottei keskeytystä lehden jakami- fesfa syntyisi. E532BEB — Laäninwirkamiehet. T. k. .4 pma on läänin kuivernööri nimit- ränyt ja siirtänyt Paaivolan piirin ni- mismiehen Knut Wir?,eniuksen Limin- aan piirin nimismieheksi ja Inarin piirin nimismiehen Johan Henrik Vuorelan Alimieskan piirin nimismie- heksi sekä samalla julistanut siten awo- naisiksi joutunee; nimismiehenmirat Paamolan ja Inarin nimismiespii- reissä halukkaitten hakukelpoisten hen- kilöitten haettamaksi päimän ku- hiessä mainitun päimän jälkeen. Oulun kihlakunnan henkikirjoittajan E. Castrenin siitä tekemästä pyynnös- tä on läänin kmvernööri määrännyt saman kihlakunnan kruununmoudin B. S. A Tengenin toimittamaan kuluman muoden henkikirjoituksen Oulun kau- vunqissa. T. k. 24 pmä on läänin kumernöö- ri, peruuttaen poliisikonstaapeli Oskari Poikelalle aikaisemmin antamansa mää- räyksen Romaniemen piirin nimismie- benmiran hoitamiseen, määrännyt laki- tieteenylioppilaan Wäinö Wanhalan hoitamaan sanotun piirin nimismie- henmirkaa ensituleman huhtik. 1 p.stä toistaiseksi ja niinkaumau kun piirin nimismies I. Rossander, joka muiden muassa on kutsuttu suomalaiseksi asian- tuntijaksi siihen kansainmäliseen somin- to-oikeuteen, joka on asetettu selmittä- mään kuljeskelemien ruotsalaisten lap- valaisten oikeutta paimentaa vorokar- jaansa Norjan alueella koskemaa ky- iymystä, on estetty itse Mirkaansa hoitamasta. — Lääkärit. Samalla kun lää- kintöhallitus siitä tehdystä pyynnöstä on myöntänyt Romaniemen piirin pii- nlääkärille, lääk. lis. 7s- O. A. Sahl- derqille ivirkamapautta ensituleman huhli- ja toukokuun ajaksi, on lääkin- töhallitus määrännyt Romaniemen kunnan kunnanlääkärin, lääk. lis. W. w>. Sahllierqin sanottuna aikana oman loimensa ohessa hoitamaan piirilääkä- rinivirkaa mainitussa piirissä sekä tääkärinmirkaa Romaniemen yleisessä sairaalassa. — Maanmittaustoimituksia. Kommissioonimaanmilt. Kaarlo Lönn- dohm on määrätty toimittamaan hal- komisen Laamalan perintötilalla n:o 2 Zäräisniemen pitäjän Oterman ky- lässä; maramaanmittari Arel Ahrenius :oimittamaan rajankäynnin Tyrnämän kunnalle kuulumien yhteismaitten ja tilallisten mälillä Tyrnämän pitäjässä. — Wahwistetut säännöt. T. k. 24 pmä on läänin kumernööri mahmistanut uuden sääntöehdotuksen Haapajärmen kunnan paloapuyhdis- lykselle. — Mesistöt. Tal. Juho Hopuli hlimieskan Kankaankylästä on läänin lumernööriltä anonut Sormojan osak kaiden puolesta, että heille Sormojan ja sen simuhaarain perkkaamiseksi maan- milj. insinööri M. Erosen tekemän suunnitelman mukaan myönnettäisiin -*7,500 mk. Talokas Alb. Hurnanen Salon kap- pelin Piskingin kylästä on samoin anonut r»,8tib mkn apurahaa Hurna- senojan perkkaamiseksi maanm. ins. M. Erosen tekemän suunnitelman mukaan. Uutisasukas Juho Aska Kuolajär- wen Kursunkylästä on samoin anonut Hangassuon kuimattamiseksi mm. ins. M. Erosen suunnitelman mukaan 1,600 mkn amustusta. — Kuollut. T. k. IS p. kuoli Oulaisten Petäjäskoskella talon emäntä Liisa Uusikangas <>8wuotiaa- na. Suremaan jäi lukuisa joukko lap- sia, lasten lapsia y. m. sukulaisia. — Kestilän meijerissä maksettiin helmikuun maitoista Keskihintana li penniä. -s Suuret arpajaiset pidetään Haapamedellä nuorisoseuran talolla ensi sunnuntaina klo 4 ip. kansanopis- on rakennusrahaston hymäksi. Arpa- jäisissä on sitäpaitsi siemä ohjelma. Niitten jälkeen pidetään illalla klo 8 hieno-ohjelmainen iltama samassa pai- kassa. — Arpajaisten hymän tarkoi tuksen oimaltaen haapametiset y. m. lähipitäjäläiset arpajaisiin rientäköön. — Lähemmin ilmoituksessa. — Kansakoulun opettajain yli- opistolliset jatkokurssit. Hakuaika loppuu 20 p. huhtik., johon mennessä hakemukset omat piiritarkastajille lähe- tettämät. Apuraha on, niinkuin opet- tajat tietänemätkin, 100 mk. perheet- tömälle ja 150 mk. perheelliselle opet tajalle kuussa. — Pyhäjärtveu Maamiesseura piti kokouksensa nuorisoseuran talolla t. k. 21 p:nä, jossa maanmilj. H. Lundabl esitelmöi Tanskan oloista ja opettajatar M. Nemalainen kasmis- ruokien tärkeydestä, sekä taloudellisessa että termeydellisessä suhteessa. Jaet- tiin silloin palkinnot miime kesän kil- pailuista. Turnipsin ja mihantarehun miljelyksessä, jossa läänin talousseura oli toimeenpannut alaistensa maalais seuroin mälisen kilpailun ja jossa kil- pailussa Pyhäjärmen maamiesseura oli saanut l:n palkinnon 100 mk., saimat seuran jäsenet palkintoja seuraamassa järjestyksessä: Iin palk. 12 mk. kirkkoh. I. Musta- kallion perill. .'>2,1 pist.. II:n palk. 10 mk. lukkari M. Loppi 46 pist. ja maanmilj. M. Uljua 48,.'^ pist., III:n palk. S mk. past. K. Simelius 4H,^ pist., suntio E. Kauranen 4^>,2 pist. ja maanmilj. H. Kauranen 40,1 pist., IV:n palk. 6 mk. kirkkom. M. Niemi 39,Ö pist., maanmilj. H. Lundahl 38,8 pist. ja E. Niemi ->"7,7 pist., V:n palk. 5 mk. torppari H. Lukkarinen 36,9 pist., maanmilj. E. Häkkinen 30,7 pist. ja A. Tapaninaho 3.">,7 pist. sekä VI:n palk. 4 mk. maanmil. S. Kähkönen 34,7 pist. ja K. "Nis silä 24,0 pist. Erään lahjoittajan torppareille mää- räämät ylimääräiset palkinnot saimat torpparit E. Kauranen ja H. Lukkari- nen '» mk. kumpikin. Heinänsiemenen iviljelyksestä saima palkintoja: I:n 7 mk. lukkari M Loppi, Il:n 6 mk. maanmilj. H. Lun- dahl, III:n ö mk. kirkkom. M. Niemi ja muokr. I. Söderlund, sekä IV:n 3 mk. torppari I. Nurmesjärmi. Lannanhoidosta sai l:sen palk. lautamies S. Kuimaniemi, II:n palk 7 mk. kirkkom. M. Niemi, III:n palk 6 mk. maanmilj. E. Niemi ja I Nokkoudenmäki. Palkintojen jaettua puhui lukkari M. Loppi mielä kilpai- lujen merkityksestä karjan rnokamarojen parantamiseksi ja koelypsyn tarpeelli suudesta karjan jalostamis- ja lypsy-- kymyn -kohottamistarkoituksessa, esittäen keskusteltamaksi kysymyksen karjan tar- tastusyhdistyksen perustamisesta paik- kakunnalle. Asiasta keskusteltua pää- Lettiinkin yksimielisesti ryhtyä jem moista hommaamaan. Seuran edustajaksi talousseuran ko- kouksiin täksi muodeksi malittiin lukkari M. Loppi ja maralle kirkkom. M Niemi. Ohjelmassa oli mielä runo ja muo rokeskustelua: mälillä laulukin kajah- teli. Dleisöä oli satakunta henkeä. — Pyhäjärmen telesooniosake yhtiön kokouksessa maalisk. 23 p:nä päätettiin m. m. seuraamaa: malittiin johtokunta, johon tulimat lukk. M Loppi, maanm. K. Elomaara ja P A. Snellman, joista ensinmainittu pu heenjvhtajaksi ja rahastonhoitajaksi Marajäseniksi malittiin kaupp. N. Paa- janen ja lautam. H. Olkkonen. Tilin tarkastajiksi kaupanh. E. Koskimirla ja I. Heikkinen. - Kirkonkylän kes kusasemalle päätettiin ensi tilassa hank kia uusi 2."> ä 30 numeron aparaatti ja myödä entinen. Hoitajan palkaksi määrättiin 1Ö0: — mk. muodessa,Kuu senmäen keskusaseman hoitajan palkan järjestäminen jätettiin johtokunnan huo- leksi. Keskusteltiin myös puhelinjohdon jatkamisesta Kärsämäelle ja yhdistämi sestä sinne tulemaan Pohjanmaan te- lesoonijohtoon, että päästäisiin puhe linyhteyteen kunnalle tärkeäin miran- omaisten, kuten tuomarin, piiri- ja eläinlääkärin, ruununmoudin ja lää- nin pääkaupungin y. m. kanssa. — Samalla tulisimat Samon ja Pohjan maan laajat telesoonimerkot toisiinsa yhdistetyiksi, joten Oulusta ja Raa hesta moitaisiin puhella aina Iisat meen, Kuopioon ja Kajaaniin ja päin mastoin. Mutta Pohjanmaan telesooniyhtiö ei nähtämästi tällaista yhtymistä ja edistymistä harrasta siitä päättäen kun se maatisi Pyhäjärmen johdon yh distymisestä, paitsi puhelumaksuja, yli kolmesataa mk. muodessa, eli 15 mk jokaiselta aparaatilta. Kun yhtiö saisi maksun jokaiselta puhelulta eikä sen johtoa myöteu kuitenkaan moi puhella kun yksi kerrallaan, niin luulisi ole man yhden tekemää sille, lähtemätkö puhelut Pyhäjärmellä yhdestä mai yh deksästä koneesta, kun ne omat heidän omansa, ettei yhtiön tarmitsisi niitten kunnossapitoa kustantaa. Ja puhelu maksujen taas luulisi mastaaman hy min heidän manhan johtonsa kulutut sen ja työlisän. Mutta mitä enempi Pyhäjärmen yhtiölle aparaatteja li sääntyy, sen mahdottomammaksi tuo yhtymys noin luonnottomilla ehdoilla ulee. — Pääsiäismarkkinat Rolva- niemellä muodostuimat tamallista uuremmiksi. Tamaranmyyjiä oli run- aasti. Marsinkin maatetamaraa oli paljon tarjolla. Markkinamäkeä liik- ui pääkadulla melko runsaasti. Kau- iät lienemät sujuneet kohtalaisesti. .Markkinalystin" hommaajat olimat myöskin ottaneet ajastaan maarin. Näitten telttojen luona tungeskeli mä- keä, jolle käheä-ääninen mies kehuskeli seurueensa tarjoamaa nähtämää, kuul- tamaa. Nähtämällä osanotolla kuun- teli yleisö positiiminsoittajan seuruee- seen kuuluman naisen ja pienoisen lap- sen mieraskielistä laulua. Ampuma- teltoissa sai kukin onneansa koittaa. „Markkina humalan" olimat jotkut hankkineet, maikka yhdyskunnan maka- ma poliisimoima lienee sen saantia eh- käissyt. Sen ansioksi on tietysti luet- tama, että elämä yleensä oli siimoa ja hiljaista. — Suuremmoiueu sahalaitos Seittenkaareen. Pitkällisen ja paik- kakunnalle surullisen toimettomuuden jälkeen näyttää siltä kuin yritteliäisyys ja työ jälleen mirkoaisi Seittenkaaressa Ruotsin puolella. Kuten tunnettua on sikäläisen Granmiikin sahan ottanut haltuunsa eräs suomalainen konsortiumi, joka toiminimellä „The Seskar Wood (5:o L:ted" tahi „A. B. Granmiks sag- merk" on pontemasti ryhtynyt ei ai- noastaan kuntoonpanemaan tätä, en- tistä „Nordifkan" sahaa, maan myös kin mikäli näyttää laittamaan siitä jotain ensiluokkaista sahateollisuuden alalla. Niinpä lisätään tuohon jo ennestään jokseenkin suureen sahaan ei '.vähempää kuin miisi saharaamia, uusia halkaisu- ja sirkkelilaitteita, uusia pannuja, jota- paitsi sähkölaitosta tullaan mahdollisim- man suuressa määrässä käyttämään moimankuljetukseen tehtaan eri työa- lueille, sekä malaistukseen ei ainoastaan lautatarhassa, sahassa, laitureilla j. m. s., maan myöskin kaikissa tehtaan asuinhuoneissa. Saarella asujat kuulemat tietysti suurella tyydytyksellä töitten uudelleen alkamisesta ja toimeentulon mahdolli- suuksista ja lausumat uuden yhtiön termetulleeksi. Ja tämä termetulo ei mähene suin kaan siitä, että uusi yhtiö on onnistu- nut saamaan kaikkien tunteman ja ar- mossapitämän Sandmikin sahanomis- tajan hra Aug. Abergin, jonka johdolla me kaikki tulemme kukin kohdaltamme koettamaan laitoksen menestymistä edistää sekä paikkakunnan että liikkeen- omistajain hymäksi, kirjoitetaan Seit- tenkaaresta H:lehdelle. — Kuntakokouksessa Paalvo lassa t. k. 26 p:nä keskusteltiin ja päätettiin seuraamista asioista: Tuomari a. A. Pehkosen esitys, et- tä kunta suorittaisi käräjähuonekapat rahassa, 7 ii penniä kapalta, ja että se kannettaisiin kunnanmeron kannossa, lykättiin pitäjän kokouksen ratkaista- maksi. Kunnalle tulemat mimamerorahat väätettiin käyttää Tikkalan kansakou- lun hymäksi. Kunnan lainamakasiinista päätettiin, jos asianomainen lupa saadaan, myy- dä 200 hl. rukiita ja 100 hl. ohria. Kunnan lainamakasiinille päätettiin laatia uudet ohjesäännöt, ja malittiin sääntöjä laatimaan talokkaat Juho Pohjola, Hannes Eskola ja hra Au gust Kantola. Kätilön palkkaa päätettiin korottaa 150 markalla muodessa. joten se kun- nalta tulee olemaan 450 markkaa ja luetaan palkankorotus tämän muoden alusta. Samalla päätettiin kätilölle hakea maltiolta palkkaa 400 mk. muodessa. Rouma Anna Penttilän esityksestä päätettiin pyytää Suomen Naisyhdis- tykseltä opettajatarta kuusimiikkoisten keittokurssien toimeenpanemista marten kunnassa ensi syyskuussa, esitykseen suostuttiin ehdolla, että Nuorisoseura luomuttaa huoneet ilmaiseksi mainit tuun tarkoitukseen, jos huoneet saa- daan, suorittaa kunta muut siitä joh- tumat kulut. M b » iiöiiiit «Mi»tatiIMi>. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 9 p. inaaliskuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 3:17 57 ast. moit „ .. 2 3:18 24 „ .. .. „ « *«23 .. .. .. „ 7 3:14 28 .. .. „ 8 3:07 7 .. „ .. 11 3:1317 .. „ Ahteensä 156 ast. moita Korkein hinta oli 3 nik. 18 p keskihinta 3 mk. lö,i p mk. 07 p. alin hinta 3 Alerijärmen uutisia. Hiihtokilpailun pani toimeen Merijärmen nuorisoseura jäsentensä kesken tämän maaliskuun 20 päimänä Kun hiihtokeli oli komin huono, ilmot- tautui urheiluun osanottajia mähä. Miesten kilpailussa oli hiihdettämä matka 8, naisten ja poikasten 2 kilo- metriä. Palkintoina jaettiin rahaa ja saimat miesten urheilussa: 1 palk. Heikki Eilola, ennät. 41 m. 9 sek., 2 palk. I. Sainsalo, ennät. 42 m. 46 sek., 3 palk. Otto Eilola, ennät. 43 m. 20 sek., 4 palk. Antti Ojala, ennät. 43 m. 48 sek., 5 palk. Antti Saarilampi ennät. 46 m. 45 sek., 6 palk. Esraim Jutila, ennät. 50 m. 18 sek. Naisten urheilussa: 1 palk. Alma Eilola, ennät. 11 m. 23 sek., 2 palk. Olga Kauppila, ennät. 12 m. 38 sek., palk. Ida Karkulahti, -ennät. 13, m. sek., 4 palk. Nänni Eilola, ennät. 14 m. 5 sek. Poikasten urheilussa: 1 palk. Otto Sainsalo, ennät. 8 m. 30 sek. sekä ll.sta muuta pientä palkintoa. Nuorten urheilua katsomaan oli ke- rääntynyt suuri paljous ihmisiä. Lo- puksi kokoonnuttiin nuorisoseuran ta- lolle, jossa hiihtäjiä kestittiin kahmilla ja nisulla sekä jaettiin palkinnot. Lähtösaarnan Merijärmellä saarnasi Palmusunnuntaina sieltä pois- muuttama m. t. kirkkoherra K. E. Kalli. Tulema kirkkoherra Juho Kipinä saar- naa, ellei moittamattomia esteitä tule, tulosaarnansa huhtikuun 3 päimänä. Kuntakokouksessa - x k hy- mäksyttiin Pirttikosken kestikiemarin pidon ja kyyditsemisen urakkakauppa, joten kestikiemarin pito tulee edelleen talokas Juho Pirttikoskelle: annettiin urakalla postimeneen pitäminen tul- manaikoina Erik Salolle 5 markan palkkiolla: päätettnn tilata Kunnallis- lehti kunnan mirkailioille. Maalaisseuran kokouksessa - 1 /:!, joka pidettiin nuorisoseuran talolla, malittiin toimikuntaan tämän muoden ajalla toimeenpantamia kilpailuja mar ten seuran esimies K. S. Salmela ja talokas Emert Tanska: malittiin seu- raa edustamaan Talousseuran tämän muotisissa kokouksissa seuran esimies Salmela. Samassa tilaisuudessa pu- huimat Talousseuran mirkailiat — met- suhoidonneumoja, kalastuksenneumoja ja rakennusmestari — alaansa kuulu mista asioista. Wäkeä oli sattuneen huonon ilman tähden kokoukseen saa punut mähä. Äkillisiä odottamattomia kuolemantapauksia on sattu- nut kaksi tänä muonna seurakunnassa. Joku aika takaperin kuoli talollinen Erik H ä r ö ollessaan poikansa kanssa puuta sahaamassa lähellä ole- man pajansa tykönä.! Siinä kohtasi sydänhalmaus ja lopetti elämän sil- mänräpäyksessä. Wainaja oli 67 muo- den manha, perheensä ja koko ympä- ristönsä rakastama, joten kaipuu hä- nestä on ei ainoastaan jälkeenjääneelle puolisolle, lapsilla ja lasten lapsilla maan myöskin suurella sukulais- ja ystämäpiirillä. Samoin kuoli t. k. 16 p:nä ainoas- taan pari muorokautta ankaraa mat- satulehdusta sairastettuaan talonemän- tä T i l d a N e m a n p e r ä 49 muo- den ikäisenä. Itämällä kaipaamaan jäi mainajaa puoliso ja !-> lasta, suku laiset ja ystämät. lomien mttiiHiirin !l)ilOiil'llflUI>< pidettiin t. k. 1!» pnä Kemin raittius- seuran talolla. Kokouksen amasi piiri- toimikunnan puolesta opettaja Jikfa Lassila, joka myöskin malittiin ko kouksen puheenjohtajaksi. Pöytäkirjaa pitämään malittiin toimittaja W. Jäm- sen. Osanotto oli laimea, sillä ainoas- taan 4 paikallisyhdistystä oli edus- tetluna. Raittiuden Dstämäin keskus- hallitusta edusti nti ^anny Luukkonen Oulusta. Vuosikertomuksen mukaan on pii rissä paikallisyhdistyksiä 13, mutta ainoastaan 6 oli lähettänyt muosi- kertomuksensa. Muoden ajalla oli uusia yhdistyksiä perustettu 3, nimit täin Alitorniolle, Turtolaan ja 5kuima- niemeen. Luettiin piiritoimikunnan tilikerto- mus, josta kämi selmille. että piiri- toimikunnalla oli m:na 190!f ollut tuloja 1,007 mk. 82 p. ja menoja 948 mk. 65 p., joten säästö tälle muodelle teki 59 mk. 17 p. Tilintar- kastajain lausunnon mukaan myönsi kokous täyden tilimapauden piiritoinli- kunnalle. Piiritoimikuntaan omat kuuluneet opettajatar Elise Miuhkola, opettajat K. I. Lund ja I. Lassila, kansan- opiston joht. I. E. Tuompo, herra M. Peltoniemi ja lemyseppä O. Kemppainen. ?iäistä tulimat nyt ar- man kautta eroamaan nti Miuhkola ja hra Peltoniemi, jotka malittiin uudelleen. Tilintarkastajiksi malittiin roumat Augusta Westerlund ja Maria Heickell sekä maralle herrat I. R. Taso ja E. Sahlgren. Piiritoimikunnan huoleksi jätettiin seuraaman muosikokouspaikan määrää- minen, mutta lausuttiin kuitenkin toi- momuksena, että se pidettäisiin jossain maaseudulla eikä kaupungeissa. Luettiin piiritoimikunnan laatima työsuunnitelma alkanutta muotta mar- ten ja hymäksyttiin muutamilla toi- momuksilla, jotka etupäässä tähtäsi- mät entistä tarmokkaamman työn ja toiminnan aikaansaamista piirin alueel- la. R. Y. Keskustoimikunnan lähettämät kolme keskustelukysymysten alustusta luki kokoukselle nti Luukkonen. Ensi' mäinen niistä koski Kylmäjän kanna- tusta, toinen keskustoimikuntaa malit- taessa käytettämää maalitapaa ja kol- mas raittiustyön hymäksi toimeenpan- tamia jättiläisarpajaisia. Kokous aset- tui yleensä alustusten kannalle hymäk- syen niissä tehdyt esitykset. Eduskunnan toisen kieltolain mii- myttämisestä päätti kokous lähettää senaatin marapuheenjohtajalle kirjel- män, jossa lausutaan Perä-Pohjolan raittiuskansan symä huoli lain kohta- losta ja järkähtämätön toimomus siitä, että tämä laki pikimmiten esitettäisiin hallitsijan hymäksyttämäksi. Kello O alkoi yleinen iltama Palo- kunnantalolla. Ohjelma oli moni- puolinen, armokas ja onnistunut, mut- ta yleisöä maan oli mähänpuoleisesti, joka lienee aiheutunut siitä, että oli osunut kaksi muuta iltamaa samaan aikaan. — Puheita raittiusseuran il tamassa pitimät nti Fanny Luukkonen, opettaja I. Lassila ja hra O. R. Wapaa. Wuorokeskustelua ja muoro- lausuntoa esittimät lapset, n. s. Toi- monliittolaiset ja onnistuikin se heiltä aika hymin. Mielä oli ohjelmassa lasten laululeikkejä y. m., ja yhteis- laulua mäliajoilla ei tietenkään unoh dettu. — Rom. S. Wkö liiiflii aiotaan torkklia? Talon mäki pankolla torkkuu. Akku- noita ei muista kukaan amata. Tomua kasaantuu joka nurkkaan, huonekalujen alle ja päälle. Sylkylätäköitä keskellä permantoakin. Muoteet, seinäraot ja uunien taustat täynnä kaikenlaisia syö päläisiä. Ja tuberkelidasilleja joka tomuhiukkasella lentelee nukkumien suu- hun ja sieraimin. Se tuma on Suo- mesta. Tokkohan sentään^ — Liioittelette! M ai liioittelen'^ Keuhkotautiko sel- laista jalansijaa olisi keskuudessamme saamuttanut, elleimät asiat olisi sillä kannalla hyminkin monessa paikassa. Kyllä tosiasiat puhuivat tarpeeksi sel- mää kieltä. Keuhkotaudin malta-alue Suomessa päimä päimältä laajenee, huolimatta siitä, että herätyshuutoja kaikuu puolelta ja toiselta. Malmeil- lako todellakin olisi kansa, jonka kes- kuudessa tällaista tapahtuu ilman, että miehissä ja naisissa ryhdyttäisiin yh- teistä mihollista kukistamaan, kun jo tiedetään marmasti, että se mihollinen on kukistettamissa. Ja se on ollut jo muosikymmeniä tiedossa, mutta juuri miime muosikymmenien kuluessa on keuhkotauti Suomessa yhä moittanut alaa, sillä mälin kun muualla maail- massa sen malta on siihen määrään mähenemässä, että eräs saksalainen tiedemies on jo rohjennut ennustaa, että keuhkotauti 40 muoden kuluttua on olema Saksassa harminainen mie- ras, sillä edellytyksellä kuitenkin, että taistelua tätä kansan mitsausta mas- taan käydään siellä edelleenkin yhtä tarmokkaasti kuin tähänkin saakka. Ja kyllä siltä näyttää, että saksalaiset, englantilaiset ja monet muutkin mat- meella olemat kansat tuleivat taiste- luaan keuhkotautia ivastaan jatkamaan kunnes tuderkelibasilleilta omat elämi sen mahdollisuudet tyystin hämitetyt. Sillä mälinkö me suomalaiset istui- simme kädet ristissä, silmät ummessa ja antaisimme muilta mailta tarkoite- tut laumat meidät tukahuttaa. Pois se! Tänä päimänä taas maltaamana kaikuu herätyshuuto ympäri koko maam- me: Aseisiin keuhkotauti-mihollista mas- taan, aseisiin matalimmassa majassa sekä myös rikkaan muhkeassa palatsis- sa! Mieläkö annetaan huudon kaikua kuuroille kormille^ Älköön sitä toki tehtäkö. Jokainen seura, jokainen yh- distys, jokainen yksityinenkin kansalai nen kullakin paikkakunnalla. Pistäkää sormet sormien lomiin. Zhtykää moi- malliseen paikalliseen termeysliittoon, ensi kädessä kukistamaan keuhkotaudin maltaa ja sitte käymään muihinkin kansamme termeysmihollisiin käsiksi. Herättäkää jokaista mielä torkku maa kansalaista selmästi käsittämään tehtä- mätään. Jokainen mies ja nainen omintakei- sesti itse suojaamaan kalleinta omai- suuttaan, termeyttään! — „U. S:ssa" Konr. Reijo-Maara. Wenäläis-ruotsalaiueu laut- tauskomissiooui suorittanut teytäloäusä. Nimhiin tunnettu tehtiin Ruotsin taholta aikoinaan ehdotus tukkien ir- rallaan uittamisen sallimisesta Ruotsin ja Suomen rajajoissa tai Tornion ja Muonion joissa. Tämä ehdotus ai- heutti sen, että m. 1908 asetettiin niin sanottu menäläis-ruotsalainen lauttaus- komissiooni lauttaus-olojen järjestä- mistä marten mainituissa joissa. Tä- mä komissiooni, johon määrättiin 4 jäsentä Menäjän ja 4 jäsentä Ruotsin edustajiksi, katsoi tarpeelliseksi itse pai- kalla tutustua lauttausoloihin Tornion ja Muonion jokimarsilla, jossa tarkoi- tuksessa komissioonin jäsenet miime heinäkuussa tekuvät matkan Muonio- niskan kirkolle saakka. Tällä matkal- laan komissioonin jäsenet myöskin pi- timät kokouksia, joissa kuulusteltiin paikkakuntain mäestön, etupäässä ran- nanomistajain mielipidettä ja toimo- muksia uittoasiassa. Miime helmikuun 11 p. komissioo- nin jäsenet saapuimat koolle Pieta- rissa. Suomalaisina asiantuntijoina olimat saapumilla insinööri B. von Haartman, piiri-insinööri K. Nord- mall ja ylimetsänhoitaja I. Snellman. Komissioonille esitettiin ruotsalaisten jäsenten laatima laaja ja seikkaperäinen historiikki Tornion jokilaakson oloista sekä lauttaussuhteista. Komissioonin miimeinen istunto pidettiin helmikuun Pastori ^| § B. H. PÄIVÄNSALO on nyt juuri julkaissut uuden kertomuskokoelman Työväestö ja Pappi Kuvauksia Helsingistä Hinta ainoastaan 1 mk. Aikaisemmin ovat il mestyneet: Käyntejä kärsivien kodeissa. Hinta 85 p. Helsingin laitakaupungilta. Hinta 75 p. Muutama kuollut herää. Hinta 1 mk. 25 p. Liikaa maailmassa. Hinta 1 mk. Kansakoulun Lehti kirjoittaa näistä kirjoista m. m.: „ Sydämen kyllyydestä ovat kuvaukset purkautuneet esiin, ja sellaisena ne lekijä lukijoil leen taritsee. Löytäköön nämät lähetyksen työntekijän julkituo mat tervehdykset, paljon vas- taanottoisia sydämiä. Kohot takoon nekin runsain määrin auttavia käsivarsia kärsivien vel jiemme hyväksi." Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. QQQO OGOO ^ Talojen omistajat maalla O O ja kaupungeissa, ottakaa O A tämä heti huomioonne! O Aika on rahaa! Painatan lähimmässä tulevaisuudessa uuden luettelon myytävänä olevista kiinteimistöistä ja otan siihen aivan rahatta ja hinnatta myytäväkseni jätettäväin lilain selitykset. Pyytäkää ohjeita heti tämän luet tuanne. Huom.! Pienten tilain kysyntä on iso. Edullisimmin myydään maatila palstottamalla. Palkkioni on kohtuullinen. Vmiiimilln IH LliOMfi. © Oulu, Kirkkokatu 57. O O Puhelin 513. O O o 0OQO OOOO Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. LEO GUNNARI Kulta -ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Hyvin lajiteltu varasto: kulta- ja hopeatavaroita, kelloja, kiikareita, silmä- ja kilolaseja y. m. y. m. Vakaviin ja halpoihin hintoihin Clii Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu Nro 26, Kellos. Oulasvirran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. 21 p., jolloin sopimuskirja aUekirjoi- tettiin ju tulee se asianomaisten mi- nisteriön kautta esirettäiväksi baltiisi- jäin wahwistettawaksi. Zopimuskirjau allekirjoittiivat niin huivin kaikki missioonin jäsenet kuin suomalaiset asiantuntijat. Samassa iviime kotouksessa myös- fin allekirjoitettiin komissioonin erityi nen pöytäkirja, joka sisältää lähemviä määräyksiä siitä, mitä lautlaussääntö- jen laatimisessa ja puiden uitossa on marteen otettaiva. Varsinaisten uitto- eli lauttaussääntöjen laatiminen näet jätetään perustettaman lauttausyhdio- tyksen toimeksi, ^auttausyhdistyksen perustamiseksi taasen on Oulun läänin kumernöörin ja Norrbottenin läänin maaherran tehtäivä alku kutsumalla puu- liikkeen harjoittajia ja muita asian- omaisia lauttausyhdistyksen perusta- misesta päättämään. Oulun läänin kumernöärin ja ^iorrdottenin läänin maaherran on myöskin mahmistettama lauttaussäännöt ja tummankin on mää- rättämä joku miranomainen jäseneksi sekä lauttausyhdistykseen että sen hal- lintoon ivalmomaan yhteistä parasta ja yhdistyksen sääntöjen noudattamista. Niiorisoti rientoja. — Kansallismieliseen Nuoriso- liittoon omat liittyneet seuraamat haaraosastot: Pyhtään Hirmikosken Kansallismielinen Nuorisoliitto Taisto; Lammin Katalaisten Kansallismielinen Nuorisoliito; Jääsken Iääskijärmen Nuija: Orimattilan Pennalan Kansat- lis-Nuoret ia Parkanon Kihniön Kan- sallismielinen Nuorisoliitto.