N:o 12 — 1910. ivät. Sanottamasti ei mitään sairauk- sia ole ollut. Toimeentulo aineellisesti on köyhän- puoleista, rahanpuutetta malitetaan yleisesti. Poolahommia on kylläkin tienestihaluisille ollut runsaanpuolei- sesti, mutta palkat niistä hommista kehutaan oleman niukkoja. Osuusmeijeri on taas näin talmen aikana pienessä käynninhommassa, joten lehmilliset saamat meijeristä toi- meentulonsa jatkoa. Tuo kylämme meijeri on mennyt aiman rappiotilaan sen muoksi että kaikilla ei ole yksimie lisyyttä sen kunnossapitämiseen. Kaikki — useat suurien karjain omistajat — eimät sinne maitoa kuleta, joten mei jeri ei moi mähästä maitomäärästä suorittaa kuin halman hinnan siksikin suurien menokustannustensa muoksi. Kyllä todellakin osuustoiminta-alalla on täällä nukuttu rauhallista unta. Herätkää toki toimimaan yksimielisyy- dessä? Pois tyhjä rähinä jamastus- teleminen! Muistakaa, että yksimieli- syys on moimaa, sillä yhdessä toimi- misen kautta poistuu päällämme ai- neellinen ja henkinen kurjuus. Eräs tiehanke-anomus on nostettu pystöön kylässämme. Tie, joka tulisi eräälle syrjänurkalle yhteisillä marsilla tehtämäksi, tulisi olemaan noin penin kulmaa pitkä. Tuo nurkkakylä, nimel- tä Mustamaa, sijaitsee muuten pahan metelikön suon takana, joten kesäiseen aikaan on sieltä kehno kulkea. Wuo- tena 1900 yritettiin Mustaanmaahan hätäapumaroilla tietä tehdä ja uhrat- tiin siihen 2,000 markkaa, mutta tie kuitenkin malmiiksi tehtynä tulisi mie mään maroja lähes kymmenentuhatta markkaa maltioa miesten armiolaskun mukaan. Tosin muotena 1902 pyy dettiin tietä mainitulle paikalle ja sil- loin toimitettiin armiolasku tietä war- ten, mutta sen perästä ei ole kuulunut mitään, myönnetäänkö maroja tai ei. Kun nyt uudestaan tienhanke on pan- tu mireille, niin toimon Mustanmaan asukkaiden puolesta mitä pikaisinta toimintaa miranomaisilta tässä asiassa, sillä tie sn epäilemättä tarpeen maa- tima mainitulle perukalle. H. K. — Säräisniemen Menehei- tosta. Maalaisliiton akitaattori Jäykkä esi- telmöi täällä t. k. 23 p. Tarkoituk sena oli tietysti maalikarjan ..haalimi nen", sillä eihän täällä ole ollut kuin joku ..poikamies", joka on uskaltanut sanoa olemansa ..todellinen" maalais- liittolainen. Nenästä koetti esitelmöijä metää kuulijakuntaa suurilla maleil- laan. Uskotteli, että eduskunnassakaan ennen ei ole ollut muita ..maalaisia" heidän etujaan malmomassa kuin nuo ..ainoat" liiton miehet. ..Jäykästi" sanoi mies suomettarelaisten senaatto- rien miimekautisesta palmeluksestaan mieneen eläkkeet kuin pyhät pojat.*) Sotilasmiljoona-asiassa sanoi hän ole- wan oikeuden ..ottaa pois" mäkisin miedyt miljoonat. Sitä minä suuresti ihmettelen tuon esitelmätilaisuuden johdos'ta, että niin hymät maalaisliiton ystämät kuin so- sialistit, panimot asiassa „kampoihin." Läkättää oikein tahtoi kieli mihasta demokraateilla. Muutamain..tomerien" käsitteet puolueestaan mernmät häm mingissä aiman sekaisin, koskapa puo- lustuksekseen puhuimat sitä ja tätä. Todellakin nauruhermoja kutkutti, kun maalaisliitto ja demokraatti ..mäitteli." — Vastinetta kirjoitukseen ..Lait tomuuksia Limingassa" Kaleman 17 n:ssa, jossa ollaan muka oikaseminaan minun tässä lehdessä ollutta Limingan kirjettä. Kuinka hullusti tälle lmlli- suuden ritarille tai ritarittarelle käy, näkyy siitä, että hän sanoo esim. ase- tuksen kunnallishallinnosta maalla ja sen § 64 määräämän kunnallislauta kunnan malitsemaan kansakoulujen joh- tokuntain mirkailijat, maikka mainittu pykälä ei koske lainkaan tätä asiaa. Hän olisi helposti saanut selmän, kenen tehtämä se on, ottamalla selmää kansa- koulujen moimassapitoa ja hoitoa kos- keman asetuksen M 15—16. Samoin syytöksensä, että Limingan kansakoulu- ien johtokunnat yhteisessä kokoukses saan olisimat laittomia päättäneet, osoittaa kirjoittajan tietämättömyyttä, sillä yhteinen kokous ei ollut koolla mirkaiUjain maalia marten, maan eräitä yhteisiä asioita marten, maikka erään ei-suomettarelaisen esityksestä tyydyttiin yhteiseen rahastonhoitajaan, minkä johdosta kyllä ei meikäläisten puolelta oltu huomauttamatta, että se ci ole asetuksen mukainen, maan luul- tiin mäliaikaisesti ehkä menemän läpi. Luultamasti syytöstä, että kunnan- maltuustoon tuli malitulsi mastoin asetuksia 2 naisjäsentä, ei moida aset- taa minkään ryhmän niskaan, sillä eri piireissä ennen maalia oltiin siitä yksimielisiä, että naisia on malittama ja kun muita naisia, joilla olisi omi- nainen talous ja sitä seuraama kun- nallinen äänioikeus, ei ollut kuin nämä 2 suomettarelaista, niin ne tulimat yksimielisesti kunnankokouksessa ennen muitten jäsenten maalia malituksi. Näin ollen mainitussa kyhäykses- sänne samoin kuin samalta taholta tehdyt kotoiset hämyttomät hyökkäyk- senne minua ja mainittua kirjotustani kohtaan samoinkuin suomalaiseen puo- lueeseen lukeutumien syyttämiset eimät onnistu. k. 21 päimänä Mikko Jso-ojan ta- ossa. Puremasta pakkasesta huoli- matta oli saapunut isollainen joukko isäntämiehiä koolle. ..Päimät" alotti Keski-Pohjanmaan maanmiljelysseuran metsänhoidonneumoja Lauri Kaskio il- maittamalla, ettei mainittu maanmilje- ysseura ole moinut lähettää muita Uin ainoastaan ..metsämiehiä" tänne uennoimaan. Tämä tieto saattoi mei- dät mähäksi aikaa tuntemaan katkeraa pettymystä, mutta ne metsän maiku- uksesta ilmastosuhteisiin ja kasmikun- aan kohdistuma: esitelmät, jotka mai- nittu metsänhoidonneumoja aamupäi- mästä piti, saimat mielet lämpene- mään ja marsinkin kun hän toisessa esitelmässä erinomaisen pirteästi ku- masi sitä tamatonta metsänraiskausta, mitä yksityismetsänomistajat omat har- jottaneet, jopa kotitarmehakkuussakin ja erittäinkin metsiä summakaupalla myydessään saattaneet itselleen suuria mahinkoja aikaan. Esitelmän aikana kuului hymäksymisen hymähdyksiä mo- nen suusta ja sen loputtua kuulin jon- kun sanoman: ..Kyllä minäkin myin sen k—n kankaan liika helpolla". Kun sitten mielä milkkaasti keskusteltiin metsäasioista ja sen päälle syötiin mahma yhteinen päimällinen, joka oli laitettu isännän mieraanmaraisesta toi- mesta niin olisipa ollutkin ihme, ettei tyytymättömyys olisi jäljettömiin ka- donnut. Päimällisen jälkeen käytiin metsässä katsomassa niitä töitä, joita isäntämme oli toimittanut metsänhoito kilpailuun ilmoittamalla metsävarallaan ja samalla saatiin oikein hamainnollista metsänhoito - opetusta ammattimiehiltä. Kun sitten iltapäimällä kuultiin mielä pari esitelmää: esitelmä metsän kylmä- misestä ja siementen kokoamisesta met- sänh. neumojalta M. Viitasaarelta sekä ennen mainitulta metsän kasmamisesta, niin olenkin maininnut pääasiat Rau- tion ..metsäpäimiltä". T. k. 22 päimänä pidetyssä melko- jäin kokouksessa ilmoittimat maanmil- jelijä I. Rantatalo ja hänen poikansa (entinen kauppias) N. Rantatalo luo muttamansa kaiken omaisuutensa mel- kojensa suorittamiseksi sekä esiintoimat pesäluettelon jossa oliomaisuuttakoko- paljon enempi kuin mekkoja, mutta ha- maittiin saamisia oleman paljon aiman epämarmoja, joten on uskottamaa, et- tei omaisuus todella riitä melkojen mak samiseen. Saamamiehet päättimät suos- tua sominnolla pesää rahaksi muutta- maan ja uskotuiksi miehiksi malittiin poliisi Esr. Haapakoski ja maanmilje- lijä Emanuel Myllymäki. A. N. Vaaleihin on inentcivci! Koelypsypalkinnot. Kuluneen muoden ajalla toimitettu- en koelypsytaulujen perusteella jaettiin palkinnot seuraamasti: I palk. maanmilj. Sammu Karinie- melle, Erkki Pietulalle, Oskari Nili- maaralle, Aakusti Kulpakolle ja A. E. Candelinille. II palk. maanmilj. P. Hannulalle, a A. Kormalle. III palk. mm. Olli Puljulalle; kaikki Kittilän kunnasta. Koelypsyihin säännöllisesti osaaotta- mien lypsämien lehmien lukumäärä on ollut 65. Maatalouslehden lemittä- m i n e n. Kaikkia seuran piirissä toimimia maalaisyhdistyksiä päätettiin kehottaa tilaamaan ainakin yhden muosikerran ..Maatalous"-lehteä sekä malitsemaan asiamiehiä lehdelle. Palkinnot niitynraimauk- s is ta. Oulun läänin kumernöörin maati- muksesta, päätettiin puoltaa miiden- kymmenen markan suuruisia palkintoja, tarkotukseen myönnetyistä Maroista, jaettamiksi neljälle henkilölle Enonte- kiön ja Inarin kunnissa sekä kolmelle Utsjoen kunnassa. Retkeilyjen amustus. Hallitukselta päätettiin pyytää 50 % alennusta korkeintacm 20 henkilöä käsittämälle maanmiljelysretkikunnalle, ensi kesän ajalla rautatiellä Romanie- meltä Koumolaan ja samoin takaisin. Maalaisyhdistysten amus- taminen. Massin lapioäes myönnettiin Enon- tekiön. Sodankylän Sattasen ja Kitti- län Kuimasalmen maalaisyhdistyksille. Kittilän Könkäänkylän maalaisyh- distykselle myönnettiin laitettamaksi sammalkuimikkeen hienontamiskone. Inarin maalaisyhdistykselle yksi jousi-äes, aura ja puoli tusinaa kuok kia ja samoin lapioita. Kittilän Alakylän maalaisyhdistyk- selle myönnettiin 75 mk. käsityönäytte- lyyn ja 50 mk. juurikasminäyttelyyn. Kittilän Kaukosenkylän maalaisyh- distykselle myönnettiin 75 mk. maan- miljelysnäyttelyä marten sekä yksi kah- den hemosen käytettämä kääntöaura. Kittilän maalaisyhd. pyynnöt jätettiin seuraamaan kokoukseen, jolloin pääte- tään utsjokelaisten y. m. mastedes saapumista amustuspyynnöistä. Näiden lisäksi käsiteltiin muutamia muita asioita. Metsäpäimät tulimatkin niistä aijo- tuista maamiespäimistä, jotka Rau- lion maamiesseuran toimesta pidettiin ■ \ Mikä on silkkaa maletta. Toim. huom. Lapin Mlllitliloiisstlira. Tammik. 22 p:nä oli seuran johto- kunnalla kokous Kittilän kirkolla, jossa käsiteltiin ja päätettiin seuraamia asioita Seuran johtokunta. Luettiin Sodankylän, Enontekiön Utsjoen ja Inarin kunnissa olemien johtokunnan jäsenten kirjelmät, joissa ilmoitettiin seuran sääntöjen 5 §:n määräämällä tamalla toimitettu johto- kunnan jäsenten malinta. Ja oli eroa mismuorossa olema johtokunnan jäsen maanmilj. A. A. Neitiniemi malittu uudelleen seuran johtokuntaan. Johtokunnan puheenjoh- t a j a t. Kuluman muoden ajaksi malittiin puheenjohtajaksi opettaja A. Fränti ja maralta mw. O. Nilimaara. Maalaisyhdistysten pe- rustaminen. Luettiin Inarin Kyrönkylän ja Kit- tilän Kellontekemän maalaisyhdistys- ten säännöt, jotka sellaisinaan hymäk- syttiin. Muosikirjan painatus ja aikakauslehdet. Seilran muosikertomusta päätettiin painattaa 500 kpl. ja kansliaa mar- ten tilata: Maatalous, Tapio, Peller- mo, Meijerilehti, Kotiteollisuus ja He- moshoitolehdet. Käsityökoulut. Seuran kiertämä mieskäsityökoulu päätettiin sijoittaa kuluman talmen miimeiseksi työkaudeksi «huhti-, touko ja kesäkuuksi) Sodankylän Kuoskun kylään. Metsänhoitoasiat. Seuran käytännöllisen metsänhoidon neumojan ohjesääntöön tehtiin sellai- nen määräys, ettei hän saa yksityis- ten^ metsistä myyntiä marten lukea, eikä merkitä pienempiä puita kuin sel- laisia, jotka 1 ,5 metrin korkeudelta täyttämät 80 sentimetriä ja sitä isom- pia. Luettiin myöskin Suomen met- sänhoitoyhdistys ..Tapion" kirjelmä, koskema metsänhoidollisten muistiin- pano-kaamakkeiden tarpeellisuutta, joi ta päätettiin täytäntöönpanoa marten tilata. mik. 1904 annetun armollisen asetuksen mu- kaan kmvernööreille ja heidän alaisilleen kruununmoudeille. — M. S, Gi kukaan » »»* »»t »f t saa Mada pois maaleista! ■piffn uutisia. — Nnorten nuijalai^tcn mnosikokons on tänään klo (> i. p. Tarkeinmin uutis osastossa. — Rontva Iuuncliuv nuorsnomalais- ten lnottohcnkilönä ja akitaattorina. Rouwa I. on ollut muoden Alatorniolla oleman Suomalaisen naisliiton «n. s. Lusii- nan liitoin puheenjohtajana ja pitänyt sen toimesta esitelmiä kotonaan Parasniemen pappilassa, Tornion kaupungissa, Alator- nion Raumolla ja Kaakamossa sekä aina- kin Haaparanalla, Helsingissä ja Fiskarin tehtaalla. Torniossa pidetty esitelmä lop- pui ponsiin: I) eduskuntaan olisi lähetettä- wä naidun naisen aseman epäkohtia koke- nut henkilö ja 2) isättömien lasten koteja olisi perusretlaiva joka lääniin. Esitelmä oli alkuaan kirjoitettu ruotsiksi, mutta eräs maisteri suomensi sen. Romva I. luki sen suomeksi tamalla, josta Kaiku aikanaan kertoi. Rouma kuului puolsuomalais- nuor- suomalaiseen joukkoon. * — Hytväii sopua maalaisliittolaisten ja sosialistien lvätillä todistaa sekin seikka, että Knviniemessä rakennetaan parastaikaa työmäentaloa erään maalaisliittolais-isän- nän maalle. Torpparit eimät kuitenkaan ole mielissään, saadessaan „pirun kirkon" naapurikseen, maan protesteerasimat he siitä isännälle, sillä he pelkäämät koko paikka- kunnan tuleman ylösalasin käännetyksi, kun- han talo saa asukkaansa. * Snomalaincn hierojatar (5gypti,i<sä. Kansalaisemme, neiti Maikki I u n n e l i u s Oulusta asuu nykyään Egyptin khedimin Abbas 2:n Hilinin pääkaupungissa Kairos- sa, missä neiti Junnelius toimii makinai- sena khedimin puolison Jkbal Hanemin hie- rojana. * — Snurlakkotapahtumia pcnqotaan. Kenraa liklim ernöörin kanslian maatimusten johdosta on Mikkelin läänin kumernööri maatinnt Samontinnan ja Heinolan kau- punkien maistraateilta tietoa ja selmitystä siitä, milloin ja kenen käskystä on mainit- tujen kaupunkien poliisipäällikkyys ja mat- monta siirretty asianomaisilta kruununpalme- Iijoilta, kruununmoudeilta ja nimismieksiltä miskaaleille ja maistraateille, lvaikka tämä päällikkyys ja ylin malmonta semmoisissa kaupungeissa ja yhdyskunnissa, joissa ei ole täydellistä poliisilaitosta, kuuluu 18 p. hel- Antakaa toinen tämän Päiwän Kaikna seurannut waalikehotns naapurillenne! — Csitelmäkokoukseen, joka Oulun Nuijan toimesta pidettiin eilen illalla Maneesissa, oli saapunut niin runsaasti yleisöä, että monet sadat hää- tyimät palaamaan omelta takaisin, kun ei huoneeseen moitu laskea enemmän kuin 400. Nuijan kuoron maist. P. Kesäniemen johdolla laulettua pari lau- lua puhui maist. O. Rauhamaa sotilaslysymyksestä, koske- tellen sen yhteydessä niitä uudistusky- symyksiä, joita suomal. puolue on oh- jelmansa mukaan mireille pannut, mutta joista ainoastaan joku on olojen muoksi toteutunut. Selmittämää, makuuttamaa esitystä kuunteli yleisö tarkkaamaisena ja palkitsi sen suosionosoituksilla. Pienen lomahetken jälkeen piti lakit, kand. A. Lagerlös malaiseman esi- telmän ..m y ö n t y m ä i s y y s p o l i- t i i k a s t a" eli ..suomettarelaisesta" politiikasta. Kumattuaan aluksi ne kaksi erilaista käsityskantaa, jotka meil- lä suurmaltiollisissa kysymyksissä omat ilmenneet (..perustuslaillisen" ja suo- mal. puolueen) ja huomautettuaan, että ..myöntymäisyyspolitiikka" teoissa on mallan toinen kuin miksi sitä mas- tapuolue lehdissään y. m. esittää, osoitti puhuja, että Suomen hallin- nossa on noudatettu myöntymäisyys- politiikkaa Pormoon maltiopäi- mistä alkaen, sillä seurauksella, että maamme on monessa suhteessa edis- tynyt sangen suuressa määrässä. Toinenkin katsantokanta sai tilaisuut- ta sortomuosina suurlakon jälkeen osot- taa, mitä se kykeni aikaansaamaan. Ainoastaan omaan kuntoon luottaman Suomen itsenäisyyttä suojeleman toi- minnan mälttämättömyyttä puhuja erit täin painosti, sillä mieraaseen apuun turmautuminen on määrällistä. Wilk- kaat suosionosotukset sai puhuja osak- seen. Wiimeisenä puhui neiti Hanna K a a r o l a kansan ehjyyden ja yhte- näisyyyen taarpeellisuudesta ja mält- tämättömyydestä juuri näinä aikoina. Meisö osotti tyytymäisyyttä puhujalle. — Nuorten Nuijalaisten wuo- sikokous on tänään klo 6 i. p. Ohjelmasta mainittakoon paitsi miral- lista puolta suomal. puolueen naisjär- jestön matkapuhujan, neiti Hanna K a a r o l a n puhe nuorille, lausunto- numero, yhteislaulua j. n. e. Jokainen jäsen tietysti saapuu ko- koukseen. Muutkin min jäsenet terme- tulleet. — N. N Pohjan Leimun »vuo sikokouksessa eilen malittiin seuran puheenjohtajaksi täksi muodeksi maloku- maaja F. Suomela sekä muiksi johto- kunnan jäseniksi hrat Hammar ja Raita ja nti Miitala. Miimemuoti- selle johtokunnalle myönnettiin tilima- paus. Jäsenmaksu päätettiin täksi muodeksi 1 mksi 50 pksi. — Oulun raittiuspiiriu ttmosi kokous pidetään täällä Pohjan Lei- mun huoneustossa ensi maalisk. 5—6 pnä. R. A. Pohjan Leimun edusta jaksi tähän kokoukseen on malittu hrat Kallinen, Milppola ja Karhu sekä nti Heinonen. — Juttu sauomalehti-kirjoituk- fien korlvauksesta. Lauantain raas- tumanoikeuteen oli leht. TorSten Ren- mall H:gistä haastanut Kalema-lehden, maatien hymitystä miime kesän aikana kirjoittamistaan, ulkomaakirjeistä 2,890 -Ai cm:stä ä 10 p:iä eli 289 mk. 02 p:iä. Vastaukseksi ilmoitettiin „Kale man" puolesta että kirjoituksista ei nii- den armottomuuden tähden moitu ju- laista muuta kuin 908,5 cm. ja siitä oli hra R:lle kormaukseksi myönnetty 90 mk. 85 p. eli 10 p:niä senttimet- riltä. — Jutun enempi käsittely lykät- tiin helmik. 19 päimäksi. — N ah aa wiedä yritti eilen il- lalla muuan nuorukainen täällä Kemp- paisen keittiön rahalaatikosta, mutta saatiin hänet ehkäistyä ja möngittiin. Ei luota lau maansa ..Kalema" koska ei uskaltanut ottaa ilmoitusta palstoilleen suomalaisen puo- lueen esitelmäkokouksesta Maneesissa. Lienee armoisa lehti huonosti ra- minnut laumaansa näin maalien edel- lä, koska pelkää lampaidensa tulleen aitamuksiksi ja hyppäämän mieraille laitumille parempaa ruokaa etsimään. Wai miten on selitettämä ..Kaleman" haluttomuus ilmoituksiin? Eräs. A V©Ito Oulun Purjehdusseuran arpajaisista jaetaan tänään Seurahuoneella. Aansalaiset! Muistakaa maaliuurnalla käydessänne Aeuhkotausiakin! Kussakin äänestyspaikassa kaupun- gissamme on esillä keräyslaatikko ma- rojen kokoomiseksi marattomien keuhko- tautisten hymäksi. Älkää unohtako an- taa ropoanne kärsimäin lähimmäisten koman kohtalon liemikkeeksi! Olkoon karttuisa kansan käsi! — Kuollut. T. k. 24 p:nä kuoli Heusalan tilalla Kalajoella maanmilje- lijä Matti Heusala (Siipola) 59:llä ikämuodellaan. Lähinnä jäi hän- tä kaipaamaan puoliso ja 4 lasta. — Suomalaisen puolueen waa- likokonksia Ä)liwieskassa pidettiin miime miikolla kaksikin. T. k. 25 p:nä oli kokous Kirkonkylässä kanttori P. Päimärinnan talossa, jossa neiti Hanna Kaarola tunnetulla läm- möllä ja moimalla esitti Suomalaisen puolueen toimintaan marhaisemmista ajoista nykyaikaan saakka. Erityisesti terottaen mieliin, miten suomalaiset omat ennenkin komina aikoina kestä- neet. Ei ole syytä nytkään lannistua maikka aika näyttää pimeältä. Äänes- tämään siis mieläkin totuuden ja oi- keuden puolesta joka nainen ja mies. — T. k. 28 pnä oli Kokous Niemelän kylässä K. Kippolan talossa, jossa pu- huimat edustajaehdokkaat Rauha- maa ja Typpö. Edellinen teki laajasti ja seikkaperäisesti selkoa soti- laskysymyksestä, sen alkumaiheista asti, sekä muutoinkin selmitteli Suomalaisen puolueen kantaa tärkeimpiin edistysky- symyksiin nähden. Jälkimäinen puhui main lyhyesti, jossa selmitteli kantaansa miljoonaknsymykseen nähden, yhtyen täydellisesti edelliseen puhujaan. Molemmissa kokouksissa oli huoneet täynnä mäkeä ja kokoukset rauhallisia, paitsi miimeksi mainitun kokouksen lo- pussa surullisen kuuluisa Lystin Jaakko, joka mieläkin muodostaa yksin oman puolueensa ja eräs 20-muotias sosia- listi-poikanen koettimat riitakysymyksiä mirittää. Niihin mastasi lyhyesti tark. Rauhamaa. Dlimieskalaiset, miehet ja naiset muistakaa että jokaisen kansalaismel- mollisuus on ensi tiistaina ja keski- miikkona saapua maaliuurnalle. Met- säperäläisetkään eimät saa jäädä pois. liiiHiiiiiifiiifliiiift liioinattaa! Romaniemen marsinaiset tal- mikäräjät alkamat 1 päimänä helmi- kuuta, jolloin myös on edustajamaa- lit. Joilla on käräjäasioita ja omat toisesta äänestysalueesta, niin muis- takaa ottaa maaliote mukaanne, että moitte äänestää Kirkonniemen äänes- tysalueella! Ei missään tapauksessa saa jättää äänestämättä. Äänestäkää Suomalaisen puolueen miehiä ja me- täkää miiru suomalaisten listaan. ..Suomalaisuus moittoon" se on tun- nussimamme! Mm» sm» kMillisciitliBt Olen usein kuullut lausuttaman mä- linpitämättömästi Suomen kansan edus- tajamaalista: se on yhdentekemä, maik- ka ei menekään äänestämään: »kyllä Jumala hoitaa asiat." Niin tosin on- kin ylimaita Jumalalla. Mutta otta kaamme huomioon, että Jumala toi- mittaa asioita usein mälikappaleellisesti, niinkuin on näkösällä Raamatussa. Jumala on lähettänyt sotajoukot pa- kanoita kukistamaan ja heidän aikei- tansa hämittämään. Miksi nyt antai- simme ivapaasti Jumalan kieltäjäin ynnä muiden semmoisten käsiin niin suuriarmoisen asian kuin on maamme ja kansamme lakien laatiminen? Sii- nähän riippuu tulemaisuutemme. Waa- tikoon jokaista omatunto täyttämään pyhää melmollisuuttansa: mastustaa niaamme turmiota. Sen moi jokainen tehdä antamalla äänensä Suomalaisen puolueen ehdokkaille. Suomalainen puolue on makamin ja tarmokkain us- konnon kannattaja. Sitä pattsi nyt löytyy suomalaisen puolueen listalla kristillisyydestä tunnetuita ehdokkaita. Älköön kukaan laiminlyökö äänestä- mistä. Asia on tärkeä. Siinä jokai- nen täyttää Jumalan tahtoa, kun edes auttaa totuutta isänmaan ja kansan hymäksi. L. T. parasta täyeilihavaa Sveitsin Juustoa 2:20 kilo myytävänä hallissa N:o 51. Kangoren meijerin kauppa. ———■HM—a—3—a—HM Kirjallisuutta ja taidetta. — Tapio. Kaikille lukijoillemme ei taitane olla tiettyä, mikä Tapio on. Se on metsänhoidollinen aikakauskirja, jota toimittaa Suomen Metsänhoito- yhdistys Tapio. Tämä yhdistys pe- rustettiin kaksi muotta takaperin, ja on sen tarkoituksena työskennellä maamme yksityismetsätalouden kohottamiseksi ja olla tämän taloudenhaaran hymäksi toi- mimien maataloudellisten seurojen jamet- sän hoidon harrastajien yhdyssiteenä. Tähän keskusseuraan on nyt kahden muoden kuluessa liiittynyt jäseniksi kaikki maanmiljelys- ja talousseurat, sekä 2.'M) maamies-, maalais-, y. m. paikallista maataloudellista seuraa. Paitsi sitä, että nämä jäsenseurat omat aatteeellisena selkärankana Tapio-yh- distyksen toiminnalle ulospäin, kun yksityismetsätalouden edut omat mal- mottamana on näillä jäsenseuroilla mielä se aineellinen hyötykin, että nii- den jäsenet saamat aikakauskirja Ta- pion puolella hinnalla. Jo yksin siitä syystä kannattaa siis maamiesseurojen liittyä Tapion jäseniksi. Tapion muo- sikerran hinta on nimittäin 3 mk., mutta Tapio-yhdistyksen jäsenseurojen jäsenet saamat aikakauskirjan 1 mar- kalla 50 pennillä, jolla hinnalla sitä- paitsi kukin mihko ilmestyttyään lähe- tetään suoraan toimituksesta kullekin tilaajalle erikseen, eikä yhteisenä kää- rönä seuran jollekulle toimihenkilölle, jonka luona ne moimat mirua kauman, ennenkuin joutumat tilaajalle, ja josta mielä lisäksi tällä henkilöllä on suur- ta mastusta, jopa suoranaisia menoja- kin. Tapio ilmestyy kerran kuussa noin kahden painoarkin suuruisena, kumitet- tuna ja hymälle paperille painettuna. Sitä tulee niinmuodoin ilmestyneeksi muodessa noin '380 simua suurta kokoa. Siinä on sekä kansantajuisempia kir- joituksia että sellaisia, jotka omat omiaan miitottamaan tietä kehittyneeni- pään metsätalouteen. Tapio tahtoo malppaasti seurata aikaansa, ja sen palstat omat amoinna metsänomista- jien omillekin kirjoituksille. Kahden muoden aikana on Tapio siinä mää- rässä saamuttanut kannatusta, että se on nykyään Pellermon jälkeen enin leminnyt maataloudellinen aikakaus kirja maassamme. Tapion lemiämi- nen onkin tärkeä kysymys: se on mit- tana siitä, missä määrin metsänomis- tajat itse tahtomat, että täällä työs- kennellään metsätaloutemme eteen, sillä heidän itsensä osoittamasta harrastut- sesta lopulta riippuu, moidaanko ja kuinka paljon maassamme toimia tä- män tärkeän taloudenhaaramme kehit- tämiseksi. Tilaamalla siis aikakaus kirja Tapiota moi jokainen metsän- omistaja omalta osaltaan suoranaisesti maikuttaa yksityismetsätaloutemme edis- tämiseksi. Tapiota saa tilata jokaisesta posti- toimistosta ja suoraan lehden toimi- tukselta, os. Helsinki, jolloin se kum- massakin tapauksessa maksaa 3 mk., sekä lukuisilta asiamiehiltä ympäri maan, jolloin yllämainittujen jäsenseurojen jäsenet moimat lehden saada 1 mar- kasta 50 pennistä. Jos jollakulla paikkakunnalla ei siis olisi Tapion asiamiehiä, olisi sieltä jonkun siksi ru- mettama, jotta kysymyksessä olema alennus moitaisi saada. Asiamies saisi palkkiota 10 °/o tilausmaksusta ynnä postikulut kormatuiksi. Niin, ja sitä paitsi tietysti olisi paikkakunnan maa- miesseuran hommauduttama jäseneksi Tapioon, jos ei se sitä ennestään olisi. Nämä molemmat, sekä jäseneksi pääse- minen että asiamieheksi tuleminen, käy päinsä ilmoittamalla siitä Suomen Met- sänhoitoyhdistys Tapion toimistoon, os. Helsinki. Kaiken sen taloudellisen maurastu- misen pohjana, joka maamme elämäs- sä miimeisten ivuosikymmenien ku- luessa on ollut huomattaivissa, on metsä. Metsät omat kieltämättä maam- me suurin tulolähde ja maataloutemme kulmakimi. Mutta jos emme tätä tärkeätä tulolähdettämme ryhdy hoita- maan, moi se ehtyä ja ehtyä niin pa- hasti, että koko maamme talous siitä mitä symimmin joutuu kärsimään. Tästä syystä on jokaisen aikaansa seuraaman ja taloudestaan huolehti- man metsänomistajan tilattama itsel- leen Tapio. Ulkomaalta. — Sisällinen sota Nieara- gnassa. Blue ^ieldsistä saapuneiden tietojen mukaan on tapahtunut tunnin kestämä taistelu hallituksen pääjoukko- jen ja mallankumouksellisten mälillä. Taistelun jälkeen peräytyimät halli- tuksen joukot. Mallankumouksellisten