riistaivs Sslnukuun 22 p:nä 1910 - ?s:o 22 -3 Turun Siemenkauppa. Polttaliaa Paperossia PalstoittamiStoimisto. Maaum.tusmööri »ourad Söderholm 1392 Turku HumaliStokatn S. Pah. 10 43 «a Helmikuun ZZ p:nä. Kirje HeljiHistii. (Turun Lehdelle). Kun rvpeoa tällaista kirjettä wal viistämään, niin ei kylläkään tiedä, mitä kertoisi. Tämä tiet, mättömyyS ci kylläkään johdu siitä, että on niin kui va, ettei ole mirään tapr>h!unut, waan p^inmastoin siitä, että osioita onniin äärettömän paljon, ettei niitä tahdo saada mihinkään puitteisiin mahtu- m an. Eduskuntotvaalit owat nyt toimite tut. Sm jäsenet, Suomen kansan edustat, oivat walilut ja sa-pu-rat cnn mnkolla tänne työtä tekemään. KM l uli herra Stolypin eduskun laa w.il.ie kerran hojvittaessaan sca- Mansa uuden cduskunnan, joka olisi koirin li^pms ja suopea sen loppu- m!t om lle pyyteille, mutta erehlyipä — ;a erehtyi suuresti. Sillä eduskunnasta tuli, ei suin kaan S olyp nmielinen s. t. s. suomet tarelai.ien, maan hyminlin mastustuS- mielmcc!, niin eitä emo sioan V» edm unrm juonista omat hänelle so- wel'ai:a, Mum Vs tohlvis» hän mar- ma n hyminkin mielellään lähettää Siperian kcuivo! ia ta:'.iirain. Suomen kansa nälyy rurcalvan Mä- hitellen ymmariomääa, et eimät „wan hzt suomalaiset" ole sopimia asioi am me ajcmaan, sillä muosi vuodelta omat he menet aneet edustajia, talla kerralla kohona'st i 6. Ja jos lamaa lr .ubtia mennään, m n kymmenen lvuoden Peres ä suomeltarelc:isia ei montaakaan ole. I äwä wZ--n on, että sostalls-in laurel l', pau', >,t, jota he eia-ät iisckcm usko, olimat koonneet r.iin suura joukkoja heitä äänesti- mc.m Ltulis'pa i misi n silmäm lo p Ula!in lirauuman näkemään, enei sell i.^en meno ke paa, a.nckoan sillä, kai^a lärjestrsti kumoamalla ohjel mana, joki heillä nyt on. Nuorsuomala silla näkyy oleman py sytä joukkonsa, onpa useilla seudum kasmanutkm Ja luo inollistahan se onk.n, sillä joka kerron on omaksunut la ll> uud n ja tasai^u kehi yksen oh jelmalleen, täytyy eteerpa n käydä. Ja muä enemmia tämä tunnetuksi tu lee ja sosialismin sokaisemat ihmissil mät aukei-emat, sitä suuremmalsi nuor suomalaisten joukko kasmaa. Ja se olisi marmaankm maallemme mitä suurimmasta merkitykseltä. Pian siis yhiymut kanaamme edus» tajat. Kyllä tiedetään, että pienim mastokin sanasta koetetaan Seyum puolelta sitä liiani ottaa; mutta >iitä huolimatta tuotakoon suoraan ja sel- Mästi kansan huolet Miranomaisten tietoon. Sillä edustajat v wät ole Ma li ut millikään lakcitmtsi, wtan Suo men kanina ed siamaan. Ja jos sitten korkeat herrat tahto wat cduskunnan lähritää koim „sopi m ttomuu.'M!a" täl-den, niin lädde tään uusiin maaleihin jälleen K n k> Stolypi- ila seksi se edu lunta sitten tulisi saisimme kylläkin näl d?, E tei Maon olisi tuo-„laisyy'!" pian koko- naaukin kadonnut. Kaikissa nuorsuomalaisissa lehdissä on parin to men unikon ajcn kirjoi teltu erimieli tylsistä, jotka omat il nnantuneet Ni ors^omala sessa puo- lu essa Onpa jolt>l.n taholta esitet ty, euä puoluein olisi jaetiama kahtia j. n. e. Syynä taian „p rheru aan" eli alkujicn se, elä nrors omalaisen puolueen pää äänen'ann t ajat „Hel sinsin S nomat" la „S^omalutnen K ns-- olijat erimtiltopu^lu en pää ecdokiita as-tetaessa maltiopä.ma m e« rooleja Marten Tästä si ien -uli kulomalke na rupesi len^mäcn. etsit tiin marh ja Mtkoia j n. e. ja katlki tämä aikaansai lam^utum sta Maali toiminnat satiN. Tuollaren „perhernta" on koko- rar-sa sopi naton J^ silsi sen tartyy tauot'. P.oliehallino ia puolueko lo s on lu sm uiva kokoon ja nälit owai seliviU imatamat ja asianomaiset soi intoon s--atkttowar. Jos puolue olisi os'en päättyneissä wa Itis a i>o".ut toimia Umon > vita i!än , i „koh auksia", ol,si waali:uloS tuilu' puolueelle p:ljon edullisemmaksi. Mm a i yl >aiwät tuh unet maaleista P is >uurl noitten „ko.ikahakoiden" tadden. Muita toimessa ollaan, että kaikki taas entiselleen tulee. Waltioll'siska piireissä on ollut pu- h^ameena eduslurnan puheen,ohtaian maali. N inkuin tunnettu, on nuorsuo malainen edu-mies. hom.aseLsori P.E. Sminh-fmrd, ollut yknkamor sen edus kunnan Puheenjohtajana. Ja erinomai- selli lamalla on hän »vaikeaa tedtä- määnsä kaiklien ryhmien tyyly väijyy deksi boitanut. Sosialistit ei-vöt aho puheenjohta jaksi ääne-taä omaa miestä; sopimaa miestä heillä tällaiseen Mirkaan ei olisikaan. Warapuhei»,.spaikon lze kui- tenkir, h^nMmat jollekulle .tomerilleen". SuomeUarelaiset t-.aien tt.htoisimat puhemieheksi sooda oman miehensä. Mutta kun heillä ei tule vlem/vn kuin 42 ääntä, niin se toivo tyhjään raukce. Perustuslaillisilla (nuorsuomalaiset, maalaisliittolaiset ja ruotsalaiset) on ääniä yhteensä 71, min että heille näinollen, ellei mitään odottamattomia yllätyksiä sosialistein puolelta tapah du, jää puheenjohtajan »valitsemisen. Ja lunltaminta ja toimottaminta olisi, että entinen kokenut puhemies nytkin toimeen »valittaisiin. Määrällinen kil pailija asessori Sminhrfnudilla kyllä on senaattori Leo Mechelinissä, joka nyt eduskunnan suurimmalla ääni määrällä malittiin, mutta herra M. ei kuitenkian halunnee puheenjohtajan- paikkaa monestakin syysiä. Marmim- mclta siis ncyttää, että mankka, wa- koma Pekka entseen toimeensa saa eduskunnan kutsumukseen. Ja kyllä sil loin on masora hyrrissä käsissä, kun se hänellä on. Tällä seksi luullaan puhemiesjoukon uudessa eduskunnvssa tuleman: Puheevjoh aja: aseSs. P E. Smin- husivud. 1 Varapuheenjohtaja: „to meri- Kotonen, 2 morapuheenjohtaja: senaattori Leo Mechelia. Ja senaatti on meillä nyt niin ko mea ja kaunis. Venäläisten joukkoa on lisätty (yksi MZnha amiraali meni, maan toinen „wanhempi meli" sijaan tuli) ja herra Saarikoski on saanut ytden suomettorelaisea „kawerin" li sää: herra Rmnesalo. Suloinen on siis seura, se on marma. Ja kun sit ten prokuraattoriksi aijotaan joku hra Auer, suomettare ainen hönkin, niia on kokoelma malmis. Ii mitä herrat tekemät? Idän kiel tä puhuimat ja tsaijua juomat. Sen ohessa sit en koetetaan Suomen asioi ta kenraali kuvernöörin ja ministeri- neumoston maun mrkaan harkita ja päättää, saada mastustelemat eroite- tu ii ja nö .rät koroiteiukit. Ja muusta kylläkään ei Mälitetä S llä talloista työtä Marten tietysti herrat omat tul leet'in lihapatojen ääreen herttuile- m^an. Ja Suomi rauika saa kaikki minlut maksaa! O keusosastossa ei myöskään muri sen suurempaa työky kyä ole. Asiat siellä kasaantumat eikä niiden ra kaisusta mitään tule. Asial liset odottamat tär?eiuerkin limujen päc ttymislä. m t a kuluu kuukausi toi sen a jälkeen eikä mitään kuulu. Tällainen on nyt »kelta sen talon" koiren o. Ja sen »päällä," kenr-aliku mernööri Seynillä, on suurilukuinen awlls!aiajoukko, joka innokkaasti tmkii — lakia ja vsetuksia, moidalseen mal koittaa koko senaatin johdon itselleen. Tämä kaikli on nyt maan alkua siihen »lähentelemiseen-, joka on mi nisterineumoston rakkaimpana huolen pitona. Kerrassaan kummallista on. etteimät herrat Rajajoen tuolla puo len käsitä, että pakollinen lähentelemi nen maan siirtää meidät kauwemm"ksi. Olisi aika taktiikkaa jo muuttaa, sillä Mapiata maata ei somi kuitenkaan mielin määrin käsitellä. » Helsingin kaupungm svuri poliisi jou'ko on erinomaisessa kunnosta. Ja sn paällik'ö, emersii Berg, pitää täk, k oria hymästä komennossa. Mutta poliisien into moi mennä »väliin luan- kiri pitkälle. Siiä todistaa seuraawa kin lultu: Äskettäin pidätti poliisi iltayönä H lsu gt.i kadu'la yliopiston ove tajan — juop. muk estä. Potkaan aikoi m e di herran Mu ta tom > par» mastoan^ m i:täen e>tet han juopunut o' ulka n Ja kan asia sitten loutui raasiaman oikeuden eteen, niin e» poliisi mo.uut- kaan kannettaan ajaa, maan asia rau kesi. Poliisimme oli »varmaan liiallisessa innosiulseLsa katsellut yliopistvnopet tojaa juopuneiksi ja kun sen päädänsä sat, n^in pitt putkaan mieda. W s^ taansanomilet ,tw t aitaneet. Mutta nola.ukit tuli l^rr^ pol isi ja saauee 'ail' pienen lä'.jytyksen tuleir^isuuden Maralle. Hy oähän se on, että poliisi koettaa jär,e.ty?tä ylläpitää, mui a se on päaalia, ettei dän järjeslysinnossaui itse aikaansaa epl^ ärjes qstä, nuukoin tuossa mainitsemassamme tapauksessa, M Mipaana lainehtii Suomen lahti aina kaupungin rant-an asn. J?ätä ei näy, !imea hiwe>7e:iä tuskm löy tää — ja kui enkl.i ollaan suni kuu kaudessa, jolloin jäät »apaaivat olla m?lrin p> suisia ja lum !ilioljet milt'ci katan toiaUe. Mut a nyt on aiivan toista Nurin natiiy kaikki menneen. Täällä pääkaupungissa me emme niinkään ymmärrä, euä tnlla set 'taiat omat kesän sadolle stt. Mutta maamies käy surumielin peltojansa kazselcmaSsa, pelolla vjaiellen, mitä oraat sanomat kon kemzt tulee: saapu- nem^tko palkaset katvlvuo^neen — sii nä mielessä kytemä ojvtus. Ja kaiken tämän llsolsi nuo onnettomat maltiol liset olot. Todellakin liiau pvljon yht'- a.kaa! Pekka. Tohtori Heidekenin lap>e>,päästölaitoZ. Senaatti ou, päättäessään lisämää rärahoista Muoden 1910 tulo-ja meno ariviooa myöntcnyt tohtori Carl via Hcidekenille lapseripäastölaitoksen yllöpi- tamljelsi Turussa jatkujaa w. ltioapua 16,000 Mk. lissluis. — Suomea ranuika» ,,valvontaa^ on talivikllilkausiksi komennettu, kertomat Pie tarin lehdet. Pitkin koko rauuiUoa pidetään tarkoin silmällä ettei aseita eikä salakuijetuS- tamaroita pääse maahan. — Z1V W«otta oli wiime torstaina t. k. 17 pnä kulunut siitä tapauksesta, jolloiu roo- malaiskatootilaisen kirkon käskystä elämänä poltettiin polttoroviolla Giordauo Vruuo- Häntä, joka silloisessa synkimmäSsä uskonnol lisessa pimeydessä ja paamin suurimman mal lan aikaua uskalsi esiintuoda henkeusä kaupalla mapasuuutaisia ajatutsia stlloisen kirjon piin tyneitä opimappateita mastaan, on pidettämä nykyisen kirkkokuntamme yhtenä pääperus- iajaua. — Äskeiset senaattorinimitykset. Sekä kollegiueumos A. Hosiainomin eitä esittelijä' sihteeri E. R. Rainesalo» nimitykset senaatto reiksi ja seuaatin talousosaston jäseniksi kes tämät senaatin tvaltaluman loppuun, s. o., syysk. A) p-ivään 19 IS. Kolleginneumos Hosiainom Pysyy sitäpaitsi edelleen hallitseman senaatin oi eusdepartementin yliprokuraatto- rinmiraston mirlamiehenc. ja senaattori Rai nesalo ksttlelijäsihteeriuroirassaa». — 7» vudtta on tänä wnonna kulunut siitä kun Högforsin rautatehdas perustettiin. — Wtr!l?SstS II«alikss-, jol loin talokas Penttilä ampui talonpoi kaa Jaakko Ta osta hergenmaarallise ti ja josta uutinen on ollut lehdessämme, kirjoittaa kirjeeomaih ^amme: Tämäkin tapaus on taas luettaMa mäkijuomain kontolle, sillä kumpi.aenkin, niin Penttilä kuin Talonenkin oli juo- tvuksisia, >oka tietysti aiheutti tämcin surullisen työn. Eikö todellakin kansam me kaipaisi kipeästi kieltolakia, että moi täisiin »välttää tällaiset. — „Te »suo metarlaiset" kieltolain arru tajat he retkää jo toki siitä, sillä syntitaakka li- siänlyy päällenne yhä. Tämäkin me rityö, kun se on mielä suometarlaisen käden kautta tehty lankeaa kaksin ker roin teidän niskoillenne. S-fi. Perhe-uu.lsict. — Aihioihin oivat menneet: MoppilaS, neiti Signe Maria Biörl Turusta ja henli- Makuutusijhtiö Fenkian makuutustarkastaja hra Kuut Salmea Helsingistä. — Vihittyjä. Amioliittoon vihittiin lautvautaina Turun tuomiokirkossa mapaahra Hj. Stackelberg ja ueitl Sigrid Gustafsson.— Tampereella mumaut iua morsianien kodissa neili Auua Emilia Rait.inen kau?pias N. Raittisen tytär, ja iusiuööri Georg Wilhelm Ström Helimgistä. — Hopeahättään wiettiwät Kuopiossa t. k. 12 pna ylitoiidu.tööri F. Niemistöjä moimon^a ^ohunna, o. s. Salonen. — Sqittymövätwiä: 70 muotta täyt- >ää huom^naa Lozp ella testirouma Olulia B>ck»r. !)iouwa B- ou piltät aiat vuittakua- nolla o5ut johlaioana sieluna nuoilsoa rien- noisia ja seuranäyielailSlä. — 70 ivuolia täytti pkrjantuina laiipp^neumos F Serge>cff y >l Wi purin ioimelu mpia za t^rmollaiu>pia Unen, eulä Kauppaneumos S. ten luuria '.ahjo>tm>ia eri tarlojtu,siin shntymäpäimä- uäau. VS muotta täytti eilen henkimakuutlls- yhtiö Kaleman johtaza. ascs>ori Uuo Kurtcn. 50 muotta täytii suuumitalila kaupp. K. I. Haumlius Helsingissä. poimintoja. — Unsi Pyrstötähti, joka hiljakkoin tääl läkin n onesia paikae ia nähtiin on Kristia- niaesa Noriansa herättänyt tamatonta kauhua marsinim manhoisja ihmisissä He uskomat, etkä maailman loppu on lähellä. ZLavaakir- kollmt saarnaajat pitämät tärisyttämiä pa rannussaarnoja ja kaitkialta asunnoista kuu lun rukous:en lu ua ja mirsien meisua. M — .Onnenkauppaa'^. .Rossijassa" kir joitetaan: Suomalaiset omat päättäneet luottaa oliiienkaupvaan, Malinneet jälleen Mak ustusmietisen duslunnan ja harjoittaneet ulkomailla mitä innokkainta ogitalsionia Ve näjää mastaau Kukaties muka Wenä>ön habitus antaa myö en Suomen kysrimyl esm^ kun iillä oa mastossaan Suomen eduskunia- >in, >on? > on edustettaiva „koko Suomen kan- !aa". >a Euroopan ptemen mielipide Tosiu on tärtynnt »valitsi,oita miltei mäkisin laa- data rvaal.ilurville, ja sittenkin omat monet niistä jatläaeet äänittämättä ja joku öönes- läiiStä on ..aalilippuuvja kir,oittanut - myöv» tywäi'«vs tai mastarinta — ei kumpikaan pelasta Suomeamme. Humittaiva ou muuten yksi seikka — se taito, 'olla Suomen ruotialoiiet omat liikku neet ulkomailla ja joka on saanut ihastutsiinia Suomen sosialistit. Muta, lisää lehti e, ole ihme ollenkaan sillä hallitushan siihen on syypää, että manhat luomalaiiet uuometarlaiset) hä- misimät maalissa. Hallitutsen pitäisi tunnus taa Suomi erityise si walt'oksi silloin ei olisi sosialistejakaan ja manhat s«wmaloiset ja nuor suomalaiset eimät riitelisi, ja yleensä kaikki olisi erinomaisen hyivin. laSsa on aikomuS esittää Robert Schumannin suuri kööri-, orkesteri- ja svolvsämellyS »Pa ratiisi ja Peeri", jonka esittäminen kestää noin puolitoista tuntia, sekä Mozartin lati nankielinen »Requiem". Surullisen muiston juhlintaa. Armeijan ja merimäen tlubihuoneiStossa Pietarissa pidettiin tviime keskimiikkona jär jestyksessä miidennet päimälliset Bobrikoff- maiuajan kunniaksi. Johdosta huolehti wal- takunnanneumoSton jäsen Deutrich, joka piti termehdyspuheen ja esitti »eläköön" mainajan muistolle. Keisarin kuivan alla riippui Bobnkoffiu kukilla koristettu kutoa. Puheita pitimät m. m. Borodkiu, Purishkemitsh, Bu- latzet, Nikolflij sekä „Smjätin" toimittaja Baichenoff. Tilaisuuteen saapui useita ter- we>dqssähkösanomia. Rwa Bobrikoffille lä- hetettiin sähkösanoma ja osanottajien luettelo' — Pietarin lehdet kertomat, että kenraali Seyu antoi Helsingissä päimälliset niille bobri- koffareille joita siellä mielä löytyy. Mimltil Iiotinmltli. — Maan tulipalmelijat omat senaatilta aaoneet, että se ottaisi käsi telläkseen mahdollisimman pian tulli palmelijain toukok. 14 pnä 1906 jät tämän palkaikorolusanomukien ja ot taisi tällö n huomioon ulkomaalaisen kaupin kehityksen ja sittemmin kohon neet elinkustannukset. — Senaatin «irltamieyet. Kar keimmassa paikassa tapahmneessa esit telyssä on kul!ulattostoimitusklkvnan protokollasihteeri R. Ln.dberg nimi tetty esiitelijasihteeriksi samaan toimi tuskuntaan. — 5:a mikjooaan mk» r «k»a O. y. Suomen kaupunkien hypoteek!i kassalli! on senaatti myö .tänyt luwan ottaa 5 miljoonan mkn suuruisen ob ligitsionilair.an. — Wenett!wLt mySs ritariar «0«sa. T. k. 14 pnä korkeimmassa paikassa tc pahtuneessa esittelyssä ou käs ketty, että Maassa hovioikeuden jouluk. 1 puä 1908 tuomitsema lääninarkki tehti K. m. Reinius on erotettama Sta- »islain ritarikunnan 3 luokan jäsenyy destä ja on häneltä o ettama ja ritari kunnalle lähetcuämä mainittu ritari merkki. Samalla on käsketty, että Turun ho- mioikeuden helmik. 13 pnä 1909 tuo mitsema Hangon kaupunginkamreeri ja rahastonhoitaja, virasta eronnut howi- neuivos Mladimir Wegge on menettämä aatelisartvosa ja Mirka armonsa. Sitä paitsi on Megge määrätty erotettamaksi Anna ritarikunnan 3 luokan ja Stani st nn ritarikunnan 3 luokan jäsenyy destä. Samalla on H, M. Keisori käs kenyt senaatin ilmottamaan Meggeä kos keman lopullisen tuomion rahaministerille lotta siellä moitaisiin ryhtyä toimeapi teisiin maltakunnalr chastosta Meggelle hänen entisestä Mirastaan Hangon len- nätinkonttorin päällikkönä tulemaa eläk keen suorittamisen lopettamiseksi. — Kenliitkr oittajille tukemat tormautset wo>ltluettelojen laatia mtsesta. Tehdystä esityksestä oa se naatti myöntynyt maksettzmaksi kohtuul lisen ennalkokortvauksen Turun ja Po rin läänin henkikirjureille heidän laati mistaan MaaUluetteloista- la rekistä reistä äskettäin ollutta eduskuntamaalia marrea. — MeniijSnkleke» matka-apu rahoja on halenut yhteensä 45 rauta tien ivirkomie-tä, niietä 1 toinen apu- kamreeri, 1 rewiiscr, 3 o^cmapäLlliklöä, 4 ensi kirjuria, 11 toista iir uria, 3 pileiinmyyiää, 5 linjasähköi läjää, 14 sah'öttäjaä ja 3 harjoittelijaa. — Komioikeodet. Asessoriksi W ii- purin ho.n oikcuiccll oa icnaarti ni mittänyt yomioikeuden notario G F. Forsströmin, hovioikeuden sihteeri A R L^iiuk ea seka eiit. pormestari A. E. And?rs!onin. K^nnewis!aaliksi samaon hovioikev- «eta on senaatti nimittänyt homioikeu- den notario K. E Nyl-niul>en, Senaa- s ti» M. t. prolur atiort oli tähän wir kaan puoltanut ensimiiselle ehdo'assi- jalle asetettua homioikeuden notario E. I A, Grönbergin. Asesi.rlk.i W aasan homioikeuteen oa senaatti nimittänyt enjimäiselle eh- dokassijalle asetetun howioi!ei.den kan uemislaali K. I. W. v. Z oeygbccgin. — MlrRamapautta termeytensä hoitamista martea on myönnetty Ala- Tornion kirkkoherra G. Junneliukselle Ib päimästä helmikuuta 15 päitvään huhtikuuta ja määrättiin sanotun kirkko herran tointa hoitamaan Ala-Tornion kappalainen L. Grönholm oman toi mensa ohella. — AoSo maau KLstttLmS yemos- däyttely. Suomen heioosjalostusliit- tojen edujtajakokonlsen asettama erityi- nen »valiokunta on esiintuonnilla. n pe rusteilla anonut että yleistä, kokomaan kasittaivää hemosnäyt elyä Marien, joka käsittäisi kantakirja oriita ja kantakirja tammoja, ja joka näyttely toimeenpan taisiin Lahden kaupungissa ensi elok 18, 19, 20 ja 21 puä, myönnettäisiin 30,000 mkn suuruinen Maluonapn. Maamviljelyshallitus on puoltanut tätä näyttelyä Marten 20,000 markkaa, josta ainakin puolet olisi kuytettamä pal kintoina nayttelysiä. — Surulliueu tapaturma tcpah tui t. k. 9 pnä Lopen pitäjän Wojak. kalan kylään kuuluman Uudentalon met sässä. Siellä oli m. m. torpanpmka Ee- tvcrtti Hakala metsäahakkuutöiisä. H^- nen siellä työ?kenneLesjään kaaiui muuan kuima ja juureliaaa jo läpeensä lahonut mänty, jonka nahrämasli tuuu työnsi nurin, äkkiarivaamatta hänen päällensä iskien häntä paähan sillä seu rauksella, että han heti rva pui kuollee na maahan. N un surullisena lopun saa nut oli ivasta knudc.,loisti rvumias ja paikkakunnalla yleensä tunnettu erittäin siimonlnonttlsekii. Tämän yh:eydessä moi mainita, että hänen isänsä nvln muosi sitte joutui kai- moa kaimaessaan tapaturmaisen kuole maa uhriksi. — Tulipalo. — Ihminen pala uut. T. k. 12 päitvää masten yöllä syttyi Juuan pitäjän Sarweaswaaran P rilässä asuinrakennus palamaan. Kun tuli oli Päässyt malloilleen, kuului pors tuan perällä kamarista kamala huuto. Silloin mniZti talon isäntä Eero Piri nen heilkomielisen meljeniä Helkin jää neen kam.riin. Heikki Piristä oli rai- tvoutensa tähden täyiynyt jv kauemmin aika ajoittain pitää kahlehdittuna kunai kamarin seinässä. Weli koetti läpi iu len pelastaa häntä, muUa ei moinut. Tulen sammu.tua lamattiin paikalla lah leissa Heilki Pirisen luut. Tulen lic nee sa^uanul itje heikkomielinen mal loilleen. — Fulipalo. — HluZoita pala^ uut. TilSlai iUana noin klo 9 aikaan syttyi Käkttalmeu pilajän Joensuun kh- laesä torppari Hnkli Äiimin ulkohuo tierakennus palamaan ia paloi tvat-asjä ajassa p^rolsi. Rakennu! cs>a oleivas a tallissa paloi kaksi Heinolta, kymmenen lammasta, kolme Hiehoa ja pari lliaslk kaa. Elukat eiivat liene olleet ivaluu- tetut, tuskin palanut rakennuskaan, jo ien mahinko on tuntuma palvn kursi neelle torpparille. — Kansakoulu — 2:V« oppi laalle. Rri-tiinan ruotsalainen lehli kerioo Pnskamarkin ruotsalaisen kansa- loulun yhä oleman kahden oppilaan Marassa. Kyläsiä kerioo sama lehti oleman kouluikäisiä lapiia enempi ja niin ollen ei muka malnoapua tomulta oteia pois. Miläti Et,-Punaa tietää on kylässä kyllä kouluikäisiä lapsia, mut ta ne elivät suinkaan kaitll ole ruo«sin- klelijiä, maan telimät jo attoja sitte u>eat suom-nkieliset »vanhemmat ano mulsen kunt^.k>.koulsclle tiedustamalla mi hm toimenpiteisiin on aiMtu ryhtyä sen johdosta, että suomenkieliset top>el omat mailla omankietista kouluopetus ta. Mitään tieiva silta onko taman suhteen miyinkaan toimiin r^hdyliy, ei ole tuulunur, m^tlkalin lunta yijä pi tää ylla kansakoulua 2:Ue ruoljinkieli- selle oppilaalle huolimatta siitä et:a sa malla paiklakaanalla ?r» ^liikaa tytäsia r>»ots^laiiieil koulu, joösa o» mielä tyl,^ lilsi tilaa nilllelm kahdelle oppilaalle, joita morien nyt Pustam^rkin koulua pidci i, eikä matkakaan sinne pitkä ole. Kansantarina Sant Heun m kammiosta. Se isäntä, jonka hallussa Sant Hen rikin kammio Kokemäellä oli, tuskastui siihen ja koetti sen polttamalla yämit- taä. Mutta tapaytui ihme — ainoas taan luhti paloi, tun taas liekit ei^ät kainmivlt alaojaan kajonneet. Harini.- tunecna tasta sytytti omistaja >en loi sen kerran, muita nytkään euvat liellt sita polttaneet. Silloin möi ijanta kam> mwn huutokaupata, siitä päästäneen. „Äuusten kamariherra" osti sen poluo- pmkjeeu, ja silloin ryhdytuiu sita pian hajottamaan. Mutta kuu seuraamana Tuoreita Maldrvin S491 s G Gmenia s G «« p:lM Ki5o Rudolf Gardberg illa. Linnaukaiu 15 b. Hasraliike: Humll»sivn!atu 13. päivänä hajotuksen jälkem tultiin kam miota katsomaan, oli se taas koossa. Nyt purettiin se toistamiseen mutta sa malla seurauksella. Tä-ta m^hta-oa Kuusten herra suuttui ja kirvien pot kaisi kammion seinaa, sanoen „ olkoon >>tie siinä!" Mutta kutiin tultuaan tunsi li.in polttamaa tuskaa jalassaan ja pian .oko ruuiniis'aan!ln. Sillain hän ym» märsi euä se oli Jumalan kosto Sant H-nrilin kammion hälviilanisesca. Ha» nen toimestaan podetuin sntä sen jäl keen heaaä huolla, ja hän rakennutti sen ympärille kltvisen kirkon, Sant Henrilm lato eli aitta Koke mäellä, on tchiy 7 lomasta hir>i .rrck- seSta. Lattia on lopen lahonneina lari- kuista >a pinta alaltaan ainoaslaan 4^5 X327 cm. Ihdellä seinälle on owi ja mastapaijellä seinällä luukku Owen torkeus on noin 1 m. ja lerveys 84 cm. O.ven saranoista päättäen on se leskiaikuinen, joten ei ole mahdotonia ella lato todella olisi pyhimyksen ai- luinen. Ruteu ylciseSii tunnettu, on sen ympäri yli 50 wuotta sitte ralenneti-- tiilijuojus. Äimiä tietoja. — Valkonauha" anoa lolehdinke- räySotkeutla. suouien naisien irisilUinea raittius- za siroeeUlMsl.itlii ,Waironauha" ou senaatilta anonut saada ivuosiltain maan laitlssa lirkoisja työu>ä cdisiauuieln kerätä kolehtia Mikon p^uvanä, ionia sunnuntain liiuo ou walinnut eniyise^l rukouspäiwä> seen. — Neljä wiin»tel>daSta hämitetty. Mime wulvlla häivit >wat löysän, Alaw^.n- den ja j!uoctaneen poliisit Tvu>än >a tvaor- lai>t'ell piiä.äiu rajauiailta neljä salanni?" poluimoa. — Lohjan kunnan sairastupa. Lohjan kunta on lopulliiestt laanut luioan jairaslu- palija paitani pa.loluuasiaa hc, murui- ien maa-alu<en lanvlull jcura!u,iiian Liuolla- muliiesta kappalai>euivir^a'.alv-?ta. — Scnaatti. Dlim. kopisuksi senaatin si>vilitomllluslu>ilaan vn anonut paäslä lattt. ylioppilas K. Törrönen. — Maaiiltnljclysseurat Itä-Karjalan maanw>ljeiys^nra on auonur jatkumaa miau iuuruisia maliivapua. — Hiaauivuie- lyshalliluS on ptioiianut myvNuettaanUsi Li Vul) mk. — Suomen faktoriliitto on senaatilta anonut wa«!v>.tuöta ju».>ilvei)dolul,iclleell ja hau^.uöapureakaania saaiiio^)Lolu.ieUe. — Tullihallitus. Wirkawapautta neljäksi kuukaudi si, t. l. p:sta, vu Niyoiiiieity lul- lihulliiuljen tilaslvkoiiiloiiii esiuneheUe s. S^riclle, jonka siiaiiei^i silsi ajaisi on mää räily sitoj. niaisieri O. Autere. — Rautatiehallituksen liikcunetirehtZ- rinwirtaa hoitamaan, kunnes se Mecn tuy- teiaän, oa senaalli määranuhi ivapaahra R. Gripenbergin. — Maksuttoman tatvarain pakkahuo neessa oloasu on seuaaiii kaunalla -uuan tullilauiareissa lyheutänyt 30 panoasi^ 15 päiioaäu. — W«lituS ckspcditöriu wiran täyt tämisestä. Postietspcdiioori Cari Fogel holm on senaalliin malitlaiiut po?li!)all!iu^ea eddoluiiesia sanotun Hull iuiien vlictspeditv- ruiiviraii uudelleen täyi:äuiiselsi seiä ancuut, että hän loiriaan nimlletiaisim. — Käkisalmen thIflylaitoS, Käkisalmen krilpylailosvjaleuytivn ivi.i si u.ouk^ ssa malt tiin laitojen laciluri si ensi !>,!,!!>> »udellcca y.simielijeSti kaup. luäräri C, ^'n.n. — Savmikarjan mnohc. tiiontt Ti- ianomistaia, wapaai)^a K, i-, Lhapclle on anouut i^ua luvda nci.ä lehmää nialleca Tammelan a uiaayaa» tllvniikiellosia — Ruumis töydetty. TiZalkiakoskella tviime marrasluun ^:menä pänvanä liuku neen Wuolle-lai!v«n konreiikal>t:äiä L>> dcoosin ruumis ou nyilemmii! iiiydeliy iosteii ran« nasta tehiaan lait. rin luota. Ruumis oli jo madäntuneesiä tilassa. — ltielrnkääutäjän apulaisen palkkaa minen itSiipurin luiiiitnvaUltuisec». Se- naalti on nuiöulanyi tuluivai» ivuodclli Z.V00 mtan määrarahan lieienlaäntäiän avntaisen paittaamijelsi Wiipurin lääninijallitui^en. — Weroäyrt Forssassa tekee tänä tvuonna Änik. 7: 5». Pukukankaita Suomku su^rimmis:? tehtaista, Uaawentan»astii, Wuorijutcnkia. JaUeenuiyiitiUe ja ruuiaieille us o- Mailouian halivalla. Kugo Kelanöer. 4 Kauppiasiatu 4. — MiniSterivaltioslhtceri Langhoffin pitcisi taas eroamaan Virastaan, kuten Pie tarissa huhutaan. Kuten muistetaan, oli näitä eroamishuduja mcliein kolo wiime wnosi liitkeellä min We- näjällä kuin Suoulesjakia. ^ Siellä vasta lauletaan! Tallinnan suureen laulujuhlaan >nsi keiänä Mironmaalla ou ilmottautnnnt 153 lekatöönä 164 mics- köoriä, 40 lapsiköörsä ja 34 soittokuntaa, joi denka yhteinen 'äjenluku on 11.800. — Jnh- — Kuomatta»» oiteasjuttu tu lossa SaMpereella Helsinkiläinen ta lonomista O. E Holm on nostanut huomiota herättämän oikeusjutun tam perelaista kauppiasta Alfred Kordelinia mastaan. Herra Holm »ahtoo näet to dentaa, ettet han ole herra Kordelinille metkaa muuatta 25,000:n markan suu ruista er^ä, josia Kordelinilla on kan tajan allekirjoittama «velkakirja. Juttu tulee esille ensi maaliskuun 14:menä päimanä.