N:o 4 — 19IO KAIKU. Keskiviikkona Tammikuun 12 päivänä C Q A Itn n Sähköliike ja Teknillinen Ö rk l¥B Is Toimisto, Oulussa. :::::: Suositetaan! Suorittaa työnsä huolella ja ammattitaidolla. Paras lajiteltu varasto paikkakunnalla. □ „PAXIA" polttavat kaik ki todelliset tupakin- tuntijat Hankoniemes tä Pallastunturiin asti. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. liokunta siten toimittanut loppuun sen tehtämän, mikä sille kuului. Tätä eh dotusta kuitenkin mastustettiin roaUo kunnassa. Sosialistit sanoimat että heidän mastalauseensa ei ole malmit na ja kun tuli äänestys, oli tulos se että 10 äänellä 6 mastaan ajettiin pa perikoppaan koko maliokunnan iso työ Tämän enemmistön muodostimat so sialistit ja pari nuorsuomalaiseen ja ruotsalaiseen puolueryhmään kuulumaa kaupunkilaista sekä eräs ruotsinmieli nen maalainen. Mainituille kaupunki laisille oli esiintynyt peolttamana seik kana kaiken aikaa se, että kaupunkilai set myöskin tahdottiin tientekorasituk seen osallisiksi metää. Jos eduskunnan maliokunta, joka kokoonpannaan eduskunnan keskuudes sa tapahtumien suhteellisten maalien kautta, on pidettämä pienoiskumana siitä, millä kannalla eduskunta jossakin kysymyksessä on, niin ilmenee mami tusta tie-asian menosta, että eduskun nassa, semmoisena kuin se tähän asti on ollut kokoonpantuna, ei ole ollu enemmistöä sille kannalle, jota tässä kysymyksessä suomalaisen puolueen oh jelma edustaa. Ja jos, niinkuin luul- tamaa on, eduskunnan kokoonpano kai- kessa pää-asiassa tulee pian tapahtu mien maalien kautta olemaan saman- lainen kuin äsken hajoitetun eduskun- nan, niin täytyy sanoa, että tie-asian perille saattaminen suomalaisen puo- lueen suunnitelman mukaan on joutu- nut hymin maikeaan mastamäkeen. Tus- kinpa kykenemät puolueemme edusta- jat tätä asiata ajamaan sellaiseen rat- kaisuun, kuin puolueemme on tähän as- l suunnitellut. Se tietysti on omansa antamaan uolta, mallankin kun siihen liittyy wie- 5 toinenkin huoli, nim. se, että kyyti- asia, joka 1908 muoden jälkimäisillä maltiopäimilläratkaistiin suomalai- en puolueen ohjelman mu- aan, nim. siten, että kyytirasitus nrtyisi kruunulle ilman että sitä war- en tarmitsisi mitään kyytimeroa kan- aa, näyttää joutuneen matkalla hallit- tjati ratkaistamaksi sellaiseen seisahduk sen, että täytynee ottaa sekin uudes- aan eduskunnassa käsille. Ja kuka ietää, minkä mastustuksen alaiseksi se iellä tästä lähin joutuu. Kyytiasiassa nim.tammikunta päätti, että uuden kyy- ilain tuli astua moimaan 1 päimänä eduskuuta 1911. Tämän ajankohdan määräsi eduskunta siihen nähden, että nykyiset kyytiurakat päättymät tämän muoden lopussa, jotenka olisi sopimaa siinä ajankäänteessä siirtää kyytirasi- tus kruunulle. Mutta nyt alkaa aika jo olla liian pitkälle kulunut — wal- mistustöihin tätä siirtoa marten olisi pitänyt ryhtyä miimeistään miime mar- raskuulla. Jos ei ihan näinä seuraa- mina päiminä saada hallitsijan ratkai- sua kyytiasiassa eduskunnan päätöksen mukaan, niin sitä ei moida panna toi meen määräaikana, eikä silloin auta muu, kuin ottaa asia uudestaan edus- kunnassa käsille. Puheenaolemat kaksi merorasitus- asiata, jotka painamat erityisesti mei- dän tilallista maalaismäkeämme, oma siis huolettamassa tilassa. Ja täytyy sanoa, että mikäli nyt moi nähdä on epäiltämää, moidaanko tieasiassa lähim- mässä tulemaisuudessa toteuttaa suo malaisen puolueen ohjelmaa. 16,000 mk. (ehdotteeksi) kansliakului- zm ja 14,000 mk. (ehdotteeksi) muok- riin, kansliahuoneuston lämmittämi- seen, malaistukseen ja siistimiseen. EH- dotus nyt hymäksytyksi uudeksi meno- säännöksi on Finlj. Gasetan mukaan laadittu kenraalikumernöörin omien persoonallisten osotusten mukaan. Kanslian menosääntöön on otettu 29 mäkinaisella valkalla olemaa mirka- miestä erityisiä toimia marten sekä 5 mirkamiestä kirjurin tehtämiä marten. Kanslian menomääräraha on 337,200 mk. sekä sitäpaitsi 87,000 mk. 8:n eri- tyisiä toimia marten oleman mirkamie- hen palkkaamiseksi. Näin ollen nouse- mat kaikki kansliamenot yht. 424,000 markkaan, henkilökunnan lukumäärän ollessa 46. Tähän summaan eimät mielä sisälly kenraalikumernöörin pal- meluksessa olemien kahden adjutantin palkkaedut, jotka omat 15,000—17,000 mk. riippuen siitä, onko toisella näistä kahdesta esikuntaupseerin armo wai ei. Sttaailman meno a* Sisältö: Ruotsikoista ja ruotsinmielisyydestä wielä- kin. — Mieläkin pnoluei- den nimisiä. - Maalei- hin. Puhuin miime katsauksessani hiukan siitä tasa-armoasteikosta, jonka mukaan ruotsikkomme mittaamat meille suoma- laisille tasa-armoa. Katson melmolli- suudekseni mielä muutamilla lisä-esi- merkeillä malaista, mikä armo suomen- kielellä ja mikä armo meillä suoma- laisilla muuten on ruotsikkojemme sil- missä ja rinnalla. Kuten tunnettu, on polytekmllmen opisto eli nykyinen teknillinen korkea- koulu miimeisiin muosiin saakka ollut opetukseltaan täydellisesti ruotsinkieli- nen ja -mielinen. Suomenkielellä ope- tuskielenä ja muuten oli sija niin ah- taassa karsinassa, ettei siitä kehtaa suomalainen punastumatta puhua. Mutta ruotsinmielisten mielestä oli tämmöinen asiainlaita niinkuin Suo- messa ollakin pitää, -^9* kuitenkin pari muotia sitten määräsi senaatti, että teknillisessä korkeakoulussa pitäisi opettajien pitää joku luento miikossa suomenkielelläkin. Mutta siitäkös ruot- salaisissa lehdissä melu nousi. Mei- dänkö lastemme, meidän ..smenskata- lande", tulee kuunnella suomalaisiakin luentoja! Sortoa, sortoa, määryyttä, natsionalismia! Ja opetustaso alenee! ..Oikeus ja kohtuus" on, että opetta- jat, jotka eimät tahdo luennoida suo- menkielellä, saamat olla sitä tekemättä. Yleisiä uutisia. — Elinkeinolainsäädäntö. Ai kanaan anoi senaatti lupaa saada jät- tää miimeksi kokoontuneille maltiopäi- mille saman esityksen elinkeinolaista, joka oli käsiteltämänä aikaisemmilla maltiopäimillä. Ministerineumosto teki erinäisiä huomautuksia esitystä mastaan ja senaatti sai tehtämäkseen uuden esi- tysehdotuksen. Uusi esitysehdotus on nyt ollut Pietarissa, missä senaatin talousosaston jäsenet omat äskettäin oleskelleet, käsittelyn alaisena, ja on sinne asianomainen kauppa- ja teolli- suustoimituskunnan protokollasihteeri, tri L. Ehrnroot ollut kutsuttuna. Uutta elinkeinolain esitystä ei tul- tane antamaan, maan lienee sitämas- toin useita pienempiä esityksiä odotet- tamissa, jotka m. m. koskemat Wenä- jän alamaisten elinkeino-oikeutta ja kul- kukauppaa. — Kenraalikutvernöörinkans- lian uusi menosääntö. Finlj. Ga- setassa julkaistaan kenraalikumernöörin kanslian uusi menosääntö. Sen mu- kaan nousemat kanslian päällikön palk- kaedut 20,000 mkaan, josta 10,000 mk. on palkkiota, sekä päällikön apu- laisen palkkaedut 16,000 mkaan, josta palkka on 9,000 mk. ja palkkiota 7,000 mk. Muista menoeristä huomattakoon 27,000 mk. palkkioiksi mirkamiehille erityisiä toimia marten, 3,000 mk. suomenkielen ja mieraiden kielten kään- täjien palkkaamiseksi, 24,000 mk. (eh- dotteeksi) puhtaaksikirjoitusta marten. Huimaamaa mauhtia omat menot tässä mirastossa nousseet. Noin 10 muotta sitten tekimät kenraalikumernöö- rin kanslian menot noin 122,000 mk. Wirkamiehiä oli siinä silloin 12 ja muutamia ylimääräisiä. Wiiden muo- den kuluttua eli m. 1904 oli mirka- miehiä 27, sekä ..erityisiä toimia mar- ten" 12 ja muutamia ylimääräisiä. Menot nousimat 290,000 markkaan. Menot omat mielä senkin jälkeen nous- seet noin 370,000 markkaan. Nyt ne mielä nousemat lähes 50 tuhannella ja mirkamiesten luku on 46. On mah- doton uskoa, että tämä suunnaton me- nojen lisäys olisi todellisen tarpeen maatima. — Paiuokanne sanomalehti Jakobstadia ivastaan. Painoyli- hallitus on nostanut painokanteen sa- nomalehti Jakobstadia mastaan lehden julkaisemista kirjoituksista „Skola mil- lionerna utbetalas" (Maksetaanko mil- joonat) ja ..Huru länge skall senats maskineriet sungera" (Kuinka kauan se- naatinkoneisto toimii). Juttu tulee Pietarsaaren raastumanoikeuden käsi- teltämäksi t. k. 10 pnä. — Sotilaskarkaukset Vaasas sa. W. t. prokuraattori oli käskenyt Waasan kaupunginmiskaalia toimitta maan tutkimuksen Waasaan sijoitettu- jen menäläisten joukkojen keskuudessa tapahtuneista miehistön karkauksista. Kaupunginmiskaali on nyt prokuraat torin mirastoon ilmoittanut, että hän on toimittanut tutkimuksen ja siinä il- mitulleiden seikkojen perusteella haas- taitanut raastumanoikeuteen sanoma- lehdentoimittajan Kyösti Kimen ja työ- mies Heikki Kaukorannan. — Eläke. Elinkautisen eläkke 1,000 mk. muodessa on myönnetty Muhoksen pitäjän Ponkilan piirin kansakoulun- opettajalle Jaakko Puupposelle. — Kansakoulun opettajain yli opistolliset jatkokurssit amataan t. k. 22 p:nä. Uudet osanottajat moi- mat ilmoittautua professori M. Soi- niselle. — Tilattoman »väestön maan hankinta. Siikajoen kunta on senaa- tilta anonut 100,000 markan lisälai naa tilattoman mäestön lainarahas- tosta kunnan tilattoman mäestön ase- man parantamista marten. — Tieasioita. Pudasjärmen kunta on senaatilta anonut 1,992 mk. 50 pennin apurahaa Kemetinlammen ym- päri kulkeman kiertotien rakentamiseksi. — Tuonti meritse Pietarista Suomeen. Wuonna 1909 on Pie- täristä meritse tuotu Suomeen 1,730,638 puutaa ruista, 341,628 puutaa kau- raa, 45,104 puutaa tattariryynejä, 8,000 puutaa ohraa, 20,540 puutaa herneitä, 1,427,112 puutaa ruisjauho- ja, 1,679,505 puutaa mehnäjauhoja, 786,435 puutaa leseitä eli yhteensä 6,138,961 puutaa sekä sen lisäksi 44,016 puutaa öljykakkuja. — Suomen kaupunki- ja maa- laisknntain kesknSlainakassa alot- ti toimintansa eilen. Ja maikka puheena oleman muutoksen jälkeenkin ruotsinkieli jäi mainitussa opistossa mallitsemampaan asemaan kuin suomenkieli (huolimatta siitä, että oppilasten monikertainen enemmistö on suomenkielinen), niin julkaisimat nämä ruotsikko-appilaat opettajinensa Husmudstadsbladetissa malituskirjel- män, jossa tietysti puhuttiin sorrosta ja määryydestä, kun nuo oppilasparat eimät enää saisi »omassa maassaan omalla äidinkielellään" opetusta. Juuri näitä sanoja käytettiin. Sitä häpeä- mättömyyttä! Nämä herrat tiesimät kyllä, etteimät suomalaiset koko poly- teknillisen opiston olemassaolon aikana olleet saaneet todellakin „ omassa maas- saan omalla äidinkielellään" niin mi- tään. Ja — kuten minulle eräs yli- oppilas on maininnut — samaan ai kaan, kun nämä ruotsikkoherrat kehta- simat parkua muutaman suomenkielisen luennon heitä ..sortaman", samaan aikaan eimät suomalaiset ylioppilaat yliopiston sysis-matematisessa osas- tossa saaneet omalla kielellään kuulla ainuttakaan tarmitsemaansa pääluen- toa. Mutta tuossa malituskirjelmässä oli muutakin. Oli sellaista, joka selmää- kin selmemmin osottaa, mikä mieli tä- män maan ruotsikoissa on suomenkieltä, suomalaista kansaa ja Suomen maata kohtaan. Tuossa kirjoituksessa nimit- täin uhattiin, että jos kysymyksessä^ olema muutos suomenkielen asemaani teknillisessä korkeakoulussa todella tu- lee moimaan, niin menemät he, ruot- salaiset, saksalaisiin oppilaitot- siin, jäämätpä mielä saksalaisten lai- tosien palmelukseenkin. Sillä tamalla! Siis ennemmin saksankieli ja Saksanmaan palmelus kuin suo- menkielen kuuleminen ja isänmaan palmelus. Ruotsinkielikin, Vulun kaupungista. IDaalit. Suomalaisen puolueen malitsijayh- distysten asiamiehet malmokoot, että maaliliiton perustamiskirjan allekirjoit- tajina on runsaasti puolet ma- litsijayhdistyksen perustajista, ettei enää käy niinkuin edellisissä maaleissa, että kun joku nimi epäselmyyden tai muun syyn muoksi on hyljätty keskus- lautakunnassa, malitsijayhdistys siten allekirjoittajien puuuttuman määrän muoksi on jäänyt maaliliiton ulkopuo- lelle. Kymmenen nimeä yli puolesta ei ole liikaa. Asiakirjat molemmista maalipiireistä on lähetettämä yhteiselle asiamiehelle kauppias F. F. Ruotsalolle eikä millään muotoa suoraan keskuslauta- kunnalle. Amoin asianajomaltakirja jättämiseen tulee seurata. tuo rakas äidinkieli, maihdetaan koko- naan saksankieleen mieluummin kuin sen rinnalla siedetään kuulla suomea? Eikä tämä uhkaus Saksaan menosta ole jäänyt main sanaksi, sen todisti äskeisen häpeällisen polyteki-jutun yh teydessä Gust. Mattsson, sillä hän il- moitti ruotsinmielisiä paljon siirtyneen Saksan opvilaitoksiin. Semmoinen mieli se on osalla tä- män maan kansalaisia kansan suurta enemmistöä kohtaan. Ja semmoinen henki se huokuu niiden korkeakoulujen opetusistuimilta, joita suomalainen kansa Maroillaan ylläpitää kohottaak- seen kansallista simistystä ja saadakseen itselleen kykenemiä palmeli- joita mirka- ja ammattialoille. Ja meillä on suomalaisia- kin, jotka sanomat: suomalaisuuden liike on jo saamuttanut tarkoituksensa; ..suomettarelaiset" main puoluesyistä pitämät yllä kielikiistaa. Semmoinen on henki korkeakouluis- samme. Mutta yksin saa suomalaisen puolueen eduskuntaryhmä puolustaa anomustaan korkeakoulujemme suoma- laistuttamisesta. Semmoinen on henki korkeakouluis- samme. Mutta yksin saa Uusi Suo- metar malaista suomalaisten kohtelua Suomen yliopistossa, yksin paljastaa sitä häikäilemätöntä suomenmielisten miesten syrjäyttämistä yliopiston opet- tajapaikkojen saannista, jota yliopiston ruotsikot harjoittamat. Semmoinen on henki teknillisesj korkeakoulussamme. Mutta nuorsuc malaisten toisen puoliskon pää-äänen kannattaja ..Suomalainen Kansa" m as t u s t i mainittua senaatin toimenpi dettä suomenkielen aseman parantami- seksi. Semmoisia..suomenmielisiä" sa nomalehtiä meillä on. Mutta ne Suomalaisen puolueen esi- telmäkokouksta. Paikkakuntalaisten pyynnöstä pide- tään suomalaisen puolueen esitelmäkokouksia, joissa pu- huu maisteri O. Rauhamaa seu- raamissa paikoissa: Raahessa sunnunt. t. k. 16p:nä klo 4 i. p. ..Rastilassa". Pattijoella samana päimänä klo 7 i. p. Sälöisissä maanantaina t. k. 17 p:nä klo 6 i. p. Piehingissä tiistaina t. k. 18 p:nä klo 6 i. p. Kehoitetaan yleisöä lukuisasti tilai- suuksiin saapumaan tärkeitä asioita kuulemaan. — Oulun Nuijan kokous on perjantaina t. k. 14 p:nä klo 7 i. p Kokouksen ohjelmaan kuuluu selostus puoluekokouksesta, keskustelua maali- asioista y. m. — Kirkkowaltuustou kokouk sessa maanantai-iltana käsiteltiin seu- raamia asioita: Tuomiokapituli oli palauttanut ta- kaisin kirkkohallintoa marten laaditun ohjesääntöehdotuksen huomauttaen, että siinä oli joitakin kirkkolakia mastaan sotimia määräyksiä. Jonkun merran asiasta keskusteltua asetettiin asiaa harkitsemaan maliokunta, johon tuli- mat hrat Jokisalo, Snellman, Sauk- konen, Megelius, Tengen ja Pallari. Kirkkokolehtien kantamisesta hymäk- sytty kysymys lykättiin seuraamaan ko- koukseen. — Lahjoitus hautakappelia warten. Kirkkomaltuuston kokouk- sessa maanantaina ilmoitti tuomioro- masti E. Lönnrot, että konsuli F. Borgin perilliset olimat lahjoittaneet 10,000 mk. hautakappelin rakentamista marten Ouluun. Ennestään on tätä tarkoitusta marten maroja hiukan yli 1,000 mk. — Huomattatva konsertti. Ensi sunnuntaina antaa tunnettu suomalai- nen laulajatar, rma Dagmar Hagel- berg-Raekallio konsertin täkäl.Työmäen- talolla klo 8 ip. — Rma Hagelberg- Raekallio on hiljakkoin saapunut ulko- maiselta opintomatkalta. Oululaiset käyttäkööt tilaisuutta hy- mäkseen, sillä Harmoin saamme tällaisia tilaisuuksia, syystä kun Oulu on taitei- lijain kesken ..huonossa huudossa" kyl- myydestään musiikkia kohtaan. — Oulun ruotsalainen tyttö koulu (nyk. realioppilaitos) mietti 50- muotista juhlaansa eilen. Juhlat, joi- hin otti osaa suuri joukko koulun ent. oppilaita ja opettajia, alkoimat koulul- la klo 11 a.-p. Illalla oli juhlapäi- Mälliset seurahuoneella. omatkin niitä ..perustuslaillis-suomen- mielistä". Jo yksin tämä esimerkki suomenkie- lestä ja saksankielestä, isänmaan pal- meluksesta ja Saksaan siirtymisestä riittäisi kyllin osottamaan sen suhteen laadun, johon ruotsikot asettumat suo- malaisiin. Mutta kun ei ole puutetta lisäesimerkeistä, niin miittaanpa mui- hinkin tosiasioihin. Pysyn mielä kor- keakoululaisissamme. Kuten tunnettu, omat ylioppilaat kotiseutunsa mukaan jakaantuneet n. s. osakuntiin. Ennen kuuluimat ruotsin- kieliset ylioppilaat kotipaikan mukaan samoihin osakuntiin kuin saman seudun suomenkielisetkin. Mutta miimeisinä muosina omat ruotsinkieliset ylioppi- laat ponnistelleet päästäksensä kielija- koperusteella eri osakuntiin, erilleen suomalaisista. Ja yliopiston miran- omaisten suosiollisella amustuksella omat he saamuttaneet eristystarkoituk- sensa. Niin että nyt ei näiden hymien ruotsinmielisten tarmitse olla missään tekemisissä suomalaisten kanssa. Sillä mikään ruotsal. osakunta — niin on minulle kerrottu — ei pidä edes ko- kouksiaan ylioppilasten yhteisessä..yli- oppilastalossa", maan muualla. Millainen mieliala suomalaisuutta kohtaan näissä näin eristyneissä ruot- salaisissa osakunnissa, marsinkin man- himmassa, uusmaalaisessa, mallitsee, siitä on kumoamana todistuksena uus- ' . isen ylioppilaan Amellanin tun- läätö- ja piikkilanka-oitamenettely ,'<<■ suomalaista kansakoulua töh nistä menettelystä hän lienee i. ' osakunnalta kiittämän tunnus- 'i ruotsalaiset osakuntalaiset ö >: salaiset nuorisoseuralaiset omat . n menneet miimeisinä muosina ia..:■retkiä ..emämaahan" Ruot — Suuri tvahinko. Miime mii- kolla astui tehtailija I. Mustosen he- monen Toppilan sahalla lastuun niin että se tunkeutui kamion läpi. Leik- kauksista huolimatta täytyi hemonen tappaa, kun ei ollut paranemisesta toi- moa. Omistajalle tuli tuntuma ma- hinko, sillä hemonen oli makuuttuma- ton. — Maltnuston kokous on huo menna klo 6 ip. — Oulun N. M. K. Y:n nuo- risotyötä jatketaan maihtelemam- rnalla ohjelmalla edelleen. Poikaosas tossa, joka kokoontuu huomeniltana ensi kerran, mutta seuraamat kerrat perjantai-illoilla 7—8 ip., tullaan an- tamaan myös raittiusopetusta kokeilu- mälineiden amulla. Raamatunhisto rian opetusta malaistaan raarnatulli- silla kumilla. Hengellisiä kokouksia nuorille miehille toimitaan joka sunnuntai 12—1 päi- mällä, joissa tilaisuuksissa toimon mu- kaan tulee puheita pitämään useammat nuorisotyötä rakastamat opettajat y. m. Toimomme manhempain omista- man nämä tilaisuudet omikseen, muis- tamalla niitä ja kehoittamalla niihin nuorisoa. — Kansankonsertti on palokun nantalolla tänään klo 8 illalla. Alalitsijat, jotka waalipäiwinä olette toisessa äänestysalueessa kuin w. 1908 alussa. Alkakaapa jo hankkia itsellenne otetta maaliluettelosta, ellette sitä jo ole teh- neet. Jokainen on merkitty maaliluet- teloon siinä äänestysalueessa, jossa hänet kirjoitettiin hengille tammikuussa m. 1908. Saadakseen otteen maali- luettelosta, tulee lähettää maltakirja jollekin luotettamalle henkilölle siinä äänestysalueessa, jossa on luettelossa. Valtakirjan sopii kirjoittaa näin: Täten maltuutan puolestani ottamaan maalilain 46 §:ssä säädetyn otteen kunnan maaliluettelosta. lla p:nä 1910. Todistamat: Sitäpaitsi pitää mälttämättä t a r- kasti ilmoittaa, missä otetta haluama asui m. 1908 alussa. Otteita maaliluettelosta mälittää Oulun Nuijan Maalitoimikunta opet- taja Wilho Katajan mälttyksellä. Osot- teensä on Torikatu 43. — Pyhäjärtven laskemista kos- kewa hakemus hyljätty. Pyhä- järmen kunnan anomuksen saada las- kea Pyhäjärmen pitäjässä olemaa sa- mannimistä järmeä, on läänin kumer- nööri hyljännyt, koska asianomaisten lausunnoista kämi selmille, että sano- tun järmen laskemisesta moidaan odot- taa muutoksia järmen säilyttämiskykyyn ja Pyhäjoen poisjohtamiskykyyn, joit- ten muutoksi mahdollisia seurauksia ei mielä ole tarpeeksi tutkittu, sekä kun maltion alotteesta jo on ryhdytty Py- häjoen tutkimiseen eimätkä hakijat ole puolestaan tahtoneet suostua tarpeel- lisiin lisätutkimuksiin. — Ulosottomiehet. Salon kih lakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottomiehenä Sälöisten nimismies- piirissä kuluman muoden aikana käyt- tämään myöskin poliisikonstaapeli I. I. Ukkosta. Samoin on Kemin kihlakunnan kruu- nunivouti oikeutettu ulosottomiehenä Alatornion nimismiespiirissä kuuden kuukauden aikana, t. k. 1 p:stä lukien käyttämään poliisikonstaapeli Jalmari Lankista. — Läänintvirkamiehet. Lapin kihlakunnan kruununmouti Axel Sand- ström on yksityisten asiain lakia saa siin saadakseen sieltä ..yhteydentunnetta". Näiden retkien juhlissa on juotu mal- joja ja pidetty puheita yhteydelle ja yhteenkuulumaisuudelle. On myöskin, kuten esim. miime syksynä eräs tohtori teki, omistettu solmauspuhe suomalai- sille. Toisesta maltakunnasta, mieraasta maasta, siis maamme ruotsikot, nimit- täin etupäässä ruotsinmielinen simis- tynyt luokka, etsii yhteistunnetta, yh- teistoimintaa. Mieraaseen maahan se tekee retkiä tutustuakseen ja tutustut- taakseen, mutta oman maan suomalai- siin seutuihin, omaan kansaan tutus- tuakseen ei se tee retkiä, yhteenkuulu- maisuutta suomalaiseen kansaan se ei tunnusta, sille se kääntää selkänsä, sille se tahtomalla tahtoo olla mieras. Ja kuitenkin selitti juuri Husmudstadsbla- det pari miikkoa sitten polemiikissaan Uutta Suometarta mastaan, että tär- keämmät, lujemmat yhteenliittämät si- teet kuin kieli, muodostamat kansain, heimojen, rotujen kesken yhteiset lait ja laitokset, yhteinen historia j. n. e. Epäjohdonmukaisuus tämän lausutun ja ruotsinmielistemme menettelyn mä- lillä on melkein yhtä räikeä kuin se surullinen epäisänmaallisuus, jota ruot- sinmielisyys tässä maassa tietää. Sa- non ..melkein", sillä epäisänmaallisuus tulee mielä räikeämmäksi sen kautta, että se ruotsinmielinen sirvistynyt luok- kamme, joka ruotsinretkistä koettaa elinmoimaa ja elämänuskoa hankkia, sehän ei hymin suurelta osaltaan ole mitään eri kansaa tai rotua tai muuta, maan on suomalaisten talonpoikain jälkeisöä. Paljonhan möisi mielä tuoda ku- ivaamia esimerkkejä ruotsinmielistemme eristäytymisestä, mutta minä jätän toistaiseksi nuo rahayhtiöiden muodos- iamiset estämään suomalaisia saamasta nut mirkamapautta kuluman tammik. 20 p:stä seuraaman helmik. 25 p:mään saakka ja on Kittilän piirin nimismies Carl Möller määrätty sanottuna aika- na oman toimensa ohella hoitamaan Lapin kihlakunnan kruununmoudin- mirkaa. — Wahwistettn kylätien jako. T. k. 8 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut maramaanmittari Juho Haatajan toimittaman n. k. Liakan ky- lätien jaon Alatornion pitäjän Mmo- jakkalan kylässä. — Mauginkuljettajaksi ja -tvar- tijaksi kolmen muoden ajaksi, kuluman muoden alusta lukien, on läänin ku- mernööri määrännyt Pyhäjoen kun- taan talollisen Joonas Luodon ja Ou- laisten kuntaan talollisen Wille Ju- honp. Anttilan. Sulun läänin nMinktilÄo, Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta neet 22 p. joulukuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2:95 49 ast. moit. n tt 5 2:8410 „ t, „ 7 2:90 23 .. .. „ ., 8 2:85 6 „ 11 2:90 9 99 99 Ahteensä 97 ast moita Korkein hinta oli 2 mk. 95 p., keskihinta 2 mk. 91,6 p., alin hinta 2 mk. 84 p. Almiit ilvimtssil ju silmiit Qtifi. Laumantain lehdessä ..Liiton" ala- kertun ..mylläri" uskottelee itselleen ja muille, etteimät maalaiset „silmät um- messakaan" äänestäisi tuomari Lager- löfiä, jollei häntä muka ..äänestytet- täisi". Täydellinen erehdys herra mylläri! Mutta anteeksi annettama, se kun joh- tuu siitä, että ..mylläri" on kaupunki- lainen. Todistuksiako? — Kernaasti. Osuin olemaan Oulaisten kunnan- tumalla, kun siellä ensimäisten maalien edellä ensi kerran keskusteltiin Pyhä- jokilaakson ehdokkaista. Tupa oli täynnä miehiä, pelkkiä maalaisia. Ja ensimäinen nimi, joka ehdokkaiksi mai- riittiin oli juuri Lagerlöf. Ja hän ase- tettiin ehdokkaaksi kaikkien yksimielisestä (ei äänettömästä) kannatuksesta. Mutta ehkäpä ..Liiton" „myllärit" uskomat paremmin niihin, joiden he tietämät kuuluman omaan oikeauskoi- seen joukkoonsa. Annan sen muoksi sananmuoron Aabrant Kyrölle, jonka ..mylläri" tiennee alusta alkaen olleen mukana ..maalaisliitossa". Hän sanoi ensimäisten maalien edellä tämän kirjoittajalle: ..Lagerlöf pitää saada eduskuntaan; sellaisia miehiä siellä tarmitaan". Ja että hän todella ajatteli, mitä sanoi, sitä todis- taa se, että hän koetti saada aikaan ehdokaslistaa: Kiiskinen, Eskola, La- gerlöf. Joten siis „mylläri" mäitöksineen jo huomannee loikanneensa onnetto- maan kirnuun. Mutta muistellaan main edelleen rauhallisesti, että toi- sissa maaleissa tuomari L. maaseutu- laislistan ensi sijalla (kolmannessa maalissa hän ei ollut yhdenkään lis- tan ensi sijalla) sai huomattaman suu ren äänimäärän (kahdeksattasataa), maikka hänen malituksitulemisensa muu tenkin oli aiman marma, ja maikka häntä enimmän kannattamilla seuduilla oli omat listansa paikallisehdokkaineen. Tuomari L:n kannatus maaseudulla ei siis ollut loppunut ensi maalissa. Ei myöskään toisessa eikä kolman- nessa, sillä L. on piirikokouksissa aina asetettu yksimielisesti ehdokkaaksi. Ja niiden kokousten suuri enemmistö on aina ollut maalaisia. Mutta asian laita onkin niin, ettei- mät suomalaisen puolueen maalaiset mastoin parempaa tietoaan malehtelek- maata ruotsinmoittoisista pitäjistä, nuo ..ruotsalaisuuden päimät", nuo ruotsalaisuuden rahastot y. m. Dhden yksityistapauksen tahdon kui- lenkin mielä mainita, koska se niin hymin kumaa, ei ainoastaan ruotsalai- sen simistyneen luokkamme eristäyty- mistä kaikesta suomalaisesta, maan myös sitä alastonta mihaa, mikä suu- ressa osassa tätä luokkaa on kaikkea suomalaista mastaan. Tapauksen on minulle kertonut omin kormin kuulija. — Muuan maaseutulaisruotsinmielisen perheen nuorempi jäsen oli kaikessa Viattomuudessaan mennyt suomalaisen kansallisteatterin näytäntöön. Mutta sitä hänen ei olisi pitänyt tehdä. Sillä kun hänen helsinkiläiset sukulaisensa saimat sen kuulla, niin kauhistus sitä ripitys- ja opetustulmaa, mikä hänen ylitsensä eri paikoissa malui. Tapaus, sanoi kertojani, ei ole yksinäinen laa- tuaan. Semmoista se on se meidän ruot- sinmielisyytemme: ei missään tekemi- sessä suomalaisen kanssa, ei mitään suomalaiselle. Joka askeleella tapaa suomalaisuuden työntekijä tämän muu- rin. Tapaa kaikkialla, mutta marsin- kin pääkaupungissa sen tulee tunte- maan ja näkemään. Tapasin miime muonna eräällä matkalla samolaisen isäntämiehen. Hän oli ollut ..Suomalaisen Kansan" — tuon surkeimman nuorsuomalaisen sa- nomalehden — lukija ja tilaaja. Siis noita, jotka samolaisissa kylissään ei- mät aamistakkaan kansallista heikkout tamme ja epäkansallisen aineksemme moimakkuutia ja jotka sen muoksi ää- nestämät eduskuntaankin ..Suo-nal. Kansan,. ..pääskysiä". Mutia hän oli äsken käynyt Helsingissä, Ja se retki teki hänessä lopun siitä suomalaisuu- desta, jota ..Suoma!. Kansa" edustaa. kaan itselleen ja muille, että ainoas- taan he, maanmiljelijät, kelpaamat eduskuntaan. Suomalaisen puolueen maalaiset rohkenemat tunnustaa, että sellainen eduskunta, jossa olisi main maan-Jusseja (ja sosialistiagitaatto- reita) ei kykenisi eduskuntana mihin- kään. Rohkenemat tunnustaa, että lainlaadinnassa tarmitaan muutakin kokemusta ja taitoa kuin maanmiljeli- jäin. Tarmitaan ennen muita juuri lakimiehiä. Suomalaisen puolueen maalaisma- litsijat tietämät mielä senkin, että juuri tuomari L. on eduskunnan työkykyi- simpiä jäseniä. Hänen sanansa ja kynänsä omat jättäneet kaikkien näke- miä jälkiä mietintöihin. Ei liene suotta „Työmies"-lehden maliokunta- alakerturi jo ensimäisillä maltiopäimillä miittaillut L:n maikutusta maltionma- rainmaliokunnassa, jossa hän silloin oli, liian suureksi. Eikä kai sama ..Työmies" suotta syyttänyt, että La- gerlöf ja Ingman kaksin miehin laati- mat uuden kunnallislain; ka'kki ..por- marit" main heitä kannattamat. Eikä kai ruotsitko Alfthan suotta sanonut sosialisteille, että L:n ansiot esim. juuri uuden kunnallislain aikaansaamiseksi omat kymmenen kertaa suuremmat kuin sosialistien. Ja niin edespäin. Mutta kuka on nähnyt maalaislii- ton edustajain kynsistä lähteneet mie- tinnöt? Olisi marsin mieltäkiinnittä- mää tietää, monellako rimillä esim. maalaisliiton edustaja n.°o 1 Otto Karhi on amustanut mietintöjen mal- mistumista ja missä ne rimit omat luettamissa. Olisin kiitollinen mas- tauksesta. Sopiihan sitä kaikenlaisten palkka- ..myllärien" ladella typeryyksiä kehit- tymättömimpien kutkuttelemiseksi ja imartelemiseksi, kun tietää muiden pe- lastaman aseman, malitsemalla sem- moisia miehiä, jotka tekemät työn hei- dänkin miestensä edestä. Ja sopiihan sitä kyllä edustaja Kallion tamoin eduskunta-aikana kiitellä ..suometarlai- sia" ..herroja" ..riimatuiksi työmie- hiksi" — nämät sanat on minulla suoraan hänen suustaan — mutta maaliaikana näitä samoja miehiä pitää merää likaan. Sen asian laita, joka on kysymyk- sessä, on niin, etteimät suomalaisen puolueen maalaiset todella malitsekaan ..silmät ummessa", maan juuri amoi- min silmin ja pitäen päämääränään saada edustajikseen kykenemiä miehiä. Ja minä rohkenen toimoa, että ..myllärikin" omaisi silmänsä ainakin rehellisyydelle itseään ja muita koh- taan eikä alentuisi palmelemaan ja imartelemaan kehittymättömyyttä ja määriä epäluuloja. Wai tahtooko hän todella rehelli- sessä mielessä uskotella, että se olisi paras ja sopimin Suomen kansan eduskunta, jossa olisi ainoastaan sel- laisia edustajia kuin maalaisliiton edustajat omat olleet? M. H. HaapatVeden inurha- jnttl». Mälikäräjissä t. k. 7 päimänä Haa?^- medellä oli käsiteltämänä miime m::, raskuun 15 päimänä tapahtunut ttn mies Matti Hinttalan murha. Ep^- luulonalaisena murhasta on ollut man- gittuna talonisäntä Leunu Alitalo Haa- pamedeltä. Hänet oli tuotu manki- Hän oli nähnyt, kuullut ja kokenut mieraan mielen ja mieraan kielen mallan Suomen pääkaupungissa, jonka juuri tulisi joka askeleella osoil- taa muukalaiselle ja omamaalaiselle kaiken parhaimman kansallisen saa- mutuksen, minkä parissa suomalainen j ylpeänä ja iloiten kulkisi. Sen ..samolaisen sarkatakin" kansal- / listunto oli herännyt ja tuutilaulaja, ) ruotsikkojen paras palmelustyttö..Suo I mal. Kansa" sai mennä. Mutta mitä on m'.elä niin komin paljon muita samolaisia, muita suomalaisia, jotka nukkumat tuutilaulajien hyräillessäi suomalaisuus on jo saamuttanut moit- tonsa, ,.suomettarelaiset^ käyttämä: main keppihemosenaan tunnuslausetta: suomalaisuus moittoon. Mutta kuinka kauman se kansallis tunto nukkuu? Wiime kertaisessa katsauksessani olin pakoitettu eräälle Kaleman ..malitsi- jalle", jolta suomalaisen puolueen nimi oli riistänyt mielenrauhan, osoitta- maan, ettei enempää tässä maassa kuin muuallakaan luopiot määrää tai ole määränneet manhalle puolueelle uutta nimeä. Sen jälkeen on tuo jo edellisessä monesti mainittu pääs- kyslehti ..Suomalainen Kansa" oikein kahdessa mälikeartikkelissa hoilannnut samaa renkutusta: suomalainen puolue ei mukamas ole oikeutettu kantamaan tätä nimeä, koskapa on muitakin ..suo- ntolaisia". Allenkaan nut kajoamatta tuon pääskyslehden kannattajien ..suoma- laisuuteen", saanee näiltä narreilta kysyä: mikä oikeuttaa esim. ..maalais- liiton" pitämään sitä nimeä? Etfo maalaisia olektaan muissa puolueissa? K