N:o 190 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona elokaan 24 p:ni ympäri Sirmnea tunnetaan ;ana .lah joitusmaat". Historia kertoo niistä, Zir- jailijo-t kertoivat, mutta tuskiapa Macn ■osaa lettoa sillä taivalla, kun sen tekee vairha harmaantunut Kannaksen asukas. Hän kertoo omista näkemistään, kokemuk sistaan lapsilleen tai lastensa lapsille. Eikä tuon kertojan tarvitse olla wiclä haimaantunuchkaan, miehuuden ijässä c» kovatkin alvat vielä kokeneet samaa, sil- lä wasta vuonna 1890 lunastettiin «vii» mr.nen tila Suomen valtion omaksi. Ti>5pa s« meiidän holvin herra kääntyisi haudassaan, jos näkisi millaista täällä nyi on, — kuulee useamman kcski-ikäi- senkin michcn päätteletvän katsellessaan kotakyläänsä. Jos wirkat mastaan min- kälaiöta täällä sitten oli, niin pian in- nostuu kannaksen asukas mics ja nainen i ifeuomaan, ja kertoessaan näet hänellä [Manalta Suomesta. Jälleen senaattiin jätetty anomus, johon arvatenkin waltiouwarat riittävät. Senaattiin on entinen Tammisaa ren poti.silaiitokjcn konstaapeli Alexan- der Popoff jäitaiM venäjänkielisen anonmtsen, ona hänelle farnwthiiliin ne Mchingoi, aniiifä hänelle suurlakon Äifana jjynlymväl ifeit tauna, että hänor yhdessä iöiiiufano N. Thadvoinin Jonaja toukoteihin SoiRimisaar^to. Tolloin jäi onomut'j<x/ja esitetyn kcno- mukjen mukaan titdmuima tjendlta TanöMisaareen iirtiaon omaisuus, jota, lahoon Jsirceflisi^ön touoksi ei aoitu. . m .. •mukaan -ottaa, loskapa fauipunnin oi u f- ! ' ,Lmc ' 1 ^tema kyynelistä. Jicfm puhu- latÄa ei tukäm, uskcktanut antaa he- ! puolestaan, miten paljon on kokenut vosicaar tavaroiden kuljetukseen etkä w)kyincn micspolmi lahjoitiivmail- omioa niiden siinSmqeÄjä. Tämän ..... . , ... Umoksi oKt atvomuflsen tef^än puolison! "7. , 1 >m T ^r" Pakko mm omaisuus, fu-xen siinä U; "»ut tchan me-dan kylaam- fuu;eKfdn. awan pokuhmnasia, nU ! me. nnn tu^vn olcht u-kaltanut tuta t.c mi'ttäin 65 nmv.lasia, «huiRa is en kulkea, loka tvie kylanhalki alkaa omistaja oli vherianm koksi vuona hrt0JC - Nuoa.unnot, jotka nytkin evät «uon «naiisuuden kokoamiseen. itien mo lemmilla pu-o tn, o.uvat stl^kuT- Anokliattjeensa luiciäd Popoff „fa« ian " Toi.>et olnvat kallellaan lunkirjoiituslueitelon", jenka mukavn!^ waras>a, «tta ioka ^minuutilla tcktvaroiSen arlvo nousee 2/773 mk. 25 0 ^ hi > dniai aIa » t^'s,a o- P. Tähän on Jui-elä lisätty 273 mkn linmt pmoamain.laan ohi nousetva lasku mainimn hermn markan ^"^lan paähan. Lqnn ruudut oliivat kustannuksista Tammisaaresta #im- !ti " ,! ? tuohilla >eka pa«:Ila .paijattuja. «1 .1, joten <fofO korlvau-iumma nousee A,u,nhuvneena Yf,i a.noa tupa, vakea 3,047 mm 15 p-n ,' lina u l eam| P ia perheitä, u,ein !olnn,en« Tähän er am.'Popchi.n tili kuiten- fl ^ n " ntä - 9 t::tt toxjpoMum fiXMi wiela pääty. ÄnomutteÄaan «iumopahasta, n-:n h-w.n herra ^ytää >hän wwla, eitä Häille wiran <ttä idt ™ aa « ?]* ia , tnt ™' menettäm^en korivanlsetst mlionnmäi- ^ lverapamna ^a korotti he.i, kun toi- fiin PuolemoiÄa wuoden pallld. _ menii. weroa. Cibsi pysytät Ae ^el- !la!jina aina wii.meise«n asti. — Kmrauk- — J sesta anvaat, että seu:u on niitä wii- melji ostettuja, kansa loiimeiseen a£H kärsiM)ttä. Riutta kaffifijuimcntä Muot ia on jo muuttanut kylää. 'Tien war- resia on nyt pieniä y^i^oriaisia, mutta scp.lria asuinrakennuksia. Tmvan pe» rään on Aiihin rakennet:u pari kamaria ja porstuan pohjaan jonkinlainen ruoka- huone. Pihan maantien puoleiseen reu- naan on jäänyt lvanhcr tupa ikäänkuin alituiseksi muiÄaksi menneiltä ajoilta. Pari taloa oluvat polku-hinnasta myy- nee: »vanhassa tulvassa olclvat c6i;ct hir> rct niuriiojcuran taloon raicnnu:-a:neii- si. J^tkus taas maahan <jaot:i'.vat, c11ä launiöt .ivaan oic-naivat niidcn paikkaa. Taloon tultuamme kuulemme, eitä niicituäctftä useanipikin on liikkunut ,,-suomen puolella", ja toijet N'atiiutta- ivat. ctiei sii-tä wielä monia »vuotta ole^ 'aan. kun jiellä käytiin. »Huonolla asial- ta" siellä tosin oltiin, !un oltiin „rää- sy» kciuusia", muita eihän sen asian huo- ncutia silloin kyetty t)ucnimwaa:i. Nyt hän tiiiv ijo alkaa jäädä ivähenimällc, kun on -toiset ii-jat ja vtot meillä iin riiäUä lo- SMti lnMM MMsll. — Kolme uutta suomalaista kansa- koulua Helsingin pitäjään. Helsingin pitäjän kuntakokouksessa torÄain.^pää- tcttiin saiwttuu.n kmUaan perustaa koi- n:e mtnta su-otttiatarsca kansakoulua, nim. Ttkkttr:-la-an, Huopalahteen za Melltrnkylään. -^uom^<xs:ea kansa- kouluin iirfuanäärä o tuojia pitäjäs sä ruliie nain ollen olemaan 7. — Helsingin Valimo Osakeyhtiö päättänyt jältää wararltlvauo>uukscn. H«.slng:.n ^^ttno-^ialenht:ön jchio- kunta päästi lououtaina pi.ämäsi>ta'.t tfefom^c«!<a luavuttaa yhtiön wara- rifcon. Liroja on tjhtiöllä n o. n 904,000 mk. ja selkoja 1.191.000 mk. — Vapaat koulukirjat ja «mut koulutarpeet koululapsille Tampereella. Vapaiden koulukirjojen ja >u.l-dc» koulutarpeiden antamisesta on Tcinpe- reen »valtuusto lohnyr päätöksen: että perheosien, jonka weroi:et:-awa ^vuositulo ei nouse 600 markkaan, o.t kaupungin puolelta ja kansak^uluQi- ....... tctj-er, wÄi:ykiellä mikiui I m kansa--.; Clm u,cm * uu,Iut tcfitcclais» ja iltakouluina täywille! wan. että laiskuuttaan karjalainen .MNP- Ir Pn„r,tfirt,ir ntuur tnr, «eroa. wi!]i halu.m luulla, mitä hän itse kertoo syyksi tuohon huonoon a- sioansa. kysyin — m iiii ii.o.sille an- ■ ■ A i ZiMD—Mstlimi. MMM ii ZmnMG Soililoilo. Ats- kilpailu»» alktt/ jollom koko Pariisi oli ulkona sitä katsomassa. Kuwamme esittää »voittajaksi päässeen Leblanein nousua ylöS ilmaan. Lentourheilun suurta maltaanpääsyä Ranskassa to- distaa se, että useat katsojista saapunvat paikalle ylentämällä". Kaikkia lajia lataus välineitä y. m. 8. U. öeski-Eimn Hyvin lajiteltu varasto ^ | Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. ° 8ia [ Piquo & hamppukankaita. Morsitutaipeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Höglundin Kangaskauppa pankin talo. Puhelin 65. Motttaja Leblane, jota, kuten lauantain lehdessämme jo mainitsimme, sai „Matinin" palkinnon, minkä hän jakoi lentokoneensa rakentajan Bleriotin kanssa. lapsille ivapaai foulufirtat jo tnuut tar peet. mutta murhin iDuhrittMMiiUn per heisiin ait?oa-taait eri Pyynnöstä ja ehdolla että motdaan esittää köybäin- ho!tc>halttluk!<n tänk.il:L.sta atvnstus- ta puoltatva lausunto. — Hels.Z. -- W«näjän »valtakunnan kartta kansakoulussa. Kenraalikuwcrnöörtn kansliasta on kouluhallitukselle ilmoi- t «t :u. eltä kenraalikutoernöörin k>itjdes- jä Ealmin Monlsilan tansakuilussa ei siellä ollur Denäsän tvaltakuniian kart- taa ja että faiffi maantieteelliset kar tat ja muutkin erinäiset opetuswä!i- neet oliwat ruotslnkiel.siä, lvaikka toti- lu on suomenkielinen. Ten olossa ke- hateltiin ylihallitusta ilmottamaan. mihin toimenpiteisiin tämän httomau- tuisen johdosta on ryhdytt>> ja millä tawoitl opetusmälineitä lansak-ouluthin hankitaan. — Opett.lehii. — Taas törkeä siweellisyySrikos. Teiskosta kirjoitetaan Tamp. 2tlle,el- tä muvan naimisissa olema >t>llismies oli siellä jokunen aika takaperin rats- kannm erään 3-wuot^aan iytön, joirka funial on uskonut hänen hoitioonsa. Tytön puiheidon mukaan mies o-n cheamman Herran kahden muoden ajall- i<k kmsannui tyttöä, ertsi knran kum- kaudan kuluttua siitä, jolloin tytlö^tno- tim hänen hoitoonsa. Tyttöä tatkastanut lääkäri ei ka»lso tvoiZvansa antaa asiasta muita «ieloja kuin että tyttö on .epäilytämässa" ti- lassa. N.ikolli.seksi epäilty mics kieltää siHl- lösyytensä. — Lakannut oluttehdas. Kokemäen oluttthda-sosakeyhtiö paatit perjantai^ na Pcrissa pitämässään hliniääräiscs- jä yhtiökokouksessa lopettaa totminian- M: kärsimme nuoruuden Ivuosina, , iim- im<han «Jirinä ounaan hemm meidän i- sömme kärsitvät eneinmän kuin sanoa saattaa. — Nyt olemme laulaen ja lie- muiten työni m e tehneet, kotimme rakcn- tlliicel, peltomme laajentanee:, kerran toiMomme ne perinnöksi lapsillemme jät- tÄvämme. Tämä nuoriso on saanut iva- loa, tvalistnsta. — Tuiceko noiden pai nua ihmistäkin alommaksi, huokaa Äan- naksen wa>n!hemmat lapsilaumaansa kat-- tac?saan ja synkkää tuleivaisuinta nyt iaa-Z micleAsään anvioid^n. Ä ^ sioille läkisitte. ei warmaankaan suuret tulot sinne houkutcllect ( — — Ei, tulot useinkaan eiwä: sinne houkutelleet, mutta saihan sieltä jonkun iiuctiaii rahaa, millä suori::: rahana mak- s-cttavxia howin »ropotria", — icitoo «vanhin joukosta. — Näin siis oli h>>win rjp-L-tti heillä tfaiffi laifcöjja, jos sen jak soi: täyttää, sait olla ja ctää lilallasi, ;jo» e:, niin ilman muitta mullilta pois ta- lvtrasi. -tilaltasi. Ja tuo ropotti ei ol- lut wähäinen määrä työtä ja talzaa. Her- ra oli esimerkiksi määrännyt kaikki työ hön kykenewät henkilöt hoiviin työhön heinän «ja leikkuun ajaisi. Cpiisuotui- sina kesinä jatkui h «vi n heinän ja leik- liuun aikaa aina syksyyn, joten ialvnpo- jillc ei jäänyt ko-ko kesänä minua työtvä- ksii. kuin tvanhulset ja lapset. XbiHa sitä koitettiin tehdä työtä omalla pellolla ja niityllä, mutta yökin oli lyhyt, sillä aa- mulla kello kolmen aikana piti olla jo h«»vin mäellä työhön uienossa. Työ- maalla tosin ei kasakoiia enään miimci- s.'na aikana nätyn»)t, mutta sen sijaan täytti holvin herra itse woimiaan siival- taen kepillään ohi kulkiessaan, jos näki jonltm laiskommasti liikkuman tai muu- toin uskaltaavan mastustaa. Moni mies ivielä muistaa «näitä, kepin iskuja seljäs- sään. Kun kesä meni howin töiZsik, -täytyi taimella ansaita «chaa, jolla maksaisi ra» hatveron ja siksi lähdettiin rahdinajoon sekä lumpun keräilemisecn. Kotia jäi- ivä: »vaimot ja lapset, ils: sauvat he teh dä kaiken työn, tuoda puut ja heinät met- jä:»tä, puida riihet y.m. työt. Ja karja- latset naiset «iwät töitä tehdessään jää yctioa miehestä jälelle, ei ainakaan täs» kiklcu-uutisia. — Kalle Procopt on lähettänyt kir jeen SerentuiSta (Tiperia-Zta) eräälle henkilölle, jossa hän ilmiottaa, että on ollu: sai>raana ja Wiisi kuukautta yhiä- >nti:taa, pääsemättä sängyS:ä ylös niuu- te n kuin kainalosaullvojen atvulla. — Ku ten muistettanc-e, haalvoittni hän scil- ka an, yrittäessään pääs'ä pakoon To- bolskin ivankilasta. — sairauden ac- we!ee hän ,kestäwän wi.'>!ä ehkä hytvinkin taitan. NGtoiMisuudcn hauskliudeksi pyytää hän kirjoja; eniiset kirjansa sa- noo sotilaitten, jotka häntä tuljettiwat Toi'<.lskista nykyiseen elinpaikkaansa, „hä- tviitäiieen". Erikoisesti pyytää saaada menäläis-ssuomalaista sanakirjaa. ■Siteitä qpetellen aikoo aikaansa kulut taa, tietää Työmies. dcssa ja raiwoisa taistelu, jota Ien jä- senci käyivät keskenään, oivat tuoneet iimi MM. joukon paljastuksia, joilla on suuri poliittinen armo. Tätä laalua olewassa suuressa ai ne tstcj o ukossa on etenkin huotnattalra Tttbrolvinin paku kirja, jonka otsakkee- na on: „Ä)iimte jjuvsikit johtatvat i^e- näjän kansan liiton?" Tämä ^palsu, 572 siivuinen teos ji- sällää koko pMmikiaineiston liiton nyN)istä päÄMiiusta ivasta,m, ai' neistoii, joka Päi>wä päitväitä on tlmts> tina); »Nusloje Sitamjan" siivu iii a. Tässä M)lcessa ei Tubrolvimn roa heibän ja wallanhimoisten »rehel. lisyyden mkaStajien" »alilla. ZLiimeksi maintttu seikka herätti sumturnusta liittoa kohtaan, mutta taistelussa ia- detteja vxtötaan oli liitto vielä tar- peen ja, kätkien kiukun jtjbSmiiiis.t, „re« helli syyden rakastajat" säilyttitvät sen kanssa «vanhat suhteet. Äuoden 1907 aLussa, jollotn hallitus alkoi liehakoida, kadetteja, kytmeniwät WÄij arlveltrtta- loassa määrässä, sen tähden, että liit- to e. »abtonut Iiw.'u<t kadk:tiwihaS. »aan (Joll-osm murha?). Kun toinen fouuma hajoitettiin sitä tuskin kärsit» tiin. Uuldistuksien julistamisen jäl keen 3 ip:nä kesäk. w. 1907, sai liitto kummaksoen kuulla, että byrokratit. ^rehellbsyydLn rakastajat", eimät la- heskään tahdo palata »vanhaan »valtio- järjcstÄmään".»., »Rehellisyyden rakastajat* PaättmZt yhdistää lokak. 17 p:n manifestin wanhaan järjestelmään. Kmr tästä ilmotettim Dubrominille ja pyydettiin hänen kanmtustaan, lama kiel:äyiyi. »Silloin ode!rtii>n esille kysyniys Dubro- avmin erottamisesta liitosta ja tämä ann.'!!!'!'. Wostorg»ivin tehiämiiksi". Ken antoi chehtÄväksi? Tekijä kut- suu tätä henkilöä niin läpinäkyvällä salanimellä, stiä on syytä »varmuudel la otaksua sen olevan Prussakimin. Moswrgow, joka alusia täytit tehlä- vänsä hyvin (Talbrovintn selichksislä, joi la hän vn antanut „Ru.j5oje Lnam- jasja" käy ifmi, että Wostor^ow antoi Tu bromini lke käsirahaa 2^,000 rup- laa). <aht>oi itse asettua Dubrovinm paikalle ja tästä syttyi sota. Silloin synty: 'fysymYA Dubrovinin erottami sesta toista tieltä, Her?,cnsleini>n mut- Urakka- Huutokauppa. Tiistaina t. k. 30 pnä klo 4 i. p. tarjotaan Kyynimöisten ^nnlnll». kivijalan korjaus, sala-ojanteko sekä vesirännit johtotorvien kanssa vä himmän vaativain tehtäväksi Uuraisilla elot 20 p. 1910. Juho Minkkinen. 2923 i_i Vuokrattavana syyskuun 1 päivästä 2 kamaria ja keittiö, Ranta tatu 127. 2923 ■ i_i rcvv tarjoa mutaan nutia. Mutia esi- Puheen Keniasta on kirj.'. varustettu, ha,utun awulla, jossa päÄjenkilönä oli pilkalla artikkelilla „Mädännäijyys^ Mm soma Prussakov. f-1-nian iiit-ini fi^tinibcsirt'.. ^ZLostorgMin epäonnistumisen jäl- Venäjältä. XOcnäjän »ans-xllltto. N ets h kirjot taa: Hajaannus, joka nykyään on ta pah- >tunut Menöjän kansan liiton keskuu- ÄLenäjcm kansan liiton kestitudessa jonka alla on nimd N. ilritusfu Tästä me löydämme erittäin miel- tätiiniiittä-ivän aineiston, joka ei ai- naistaan koske Wenäjän kansan Iiit» toa. ivaan troiclä tämän lisäisi kuvai lee sangen huviuaivasti meidän pvili- lista keinottelua, joka on pääpiirteenä taistelussa ttudiÄuksien puolesta ja wa§taan. PtdällälMn a-rvostelevista huc- mautuksislcd esitämme Kriiojkin sisältö- rikkaimpia kohtia. Tekijä, esittäessään Menäjän kansan liiton historiaa, lähtee siitä edellytyk- sestä, että vain tämä järjestö pelasti Wenäjän wallankumouksen voitosta. Tästä jlohtuu tämän järjestön voima ja auktoviteetti ^hallits^vtett piirien kes- kuudessa, tästä Dubrovtnin voima ja merkittjs. ..Liiton perustamista ja sen ensiinäi- siä loimettpiteitä, — lausuu tekijä, — Icrivchiiväl myötätuntoisesti »rehelli syyden rakastvljat" (näin kutsuu tekijä •Hallmistä), jotka horjuivat aladnilais- utt iskuista, foitten toiminnan etu päässä oli Miijnkov. Liitto ^hajotti sosic.alivallankumoukiellisen roskajou- kon ja kävi käsiksi heidän johtajiinsa, kaomeihim (setoä viittaus Herzenstei- niu murhaan), tekemättä kuitenkaan e- keen aljettiin toimia suoremmin. Kol mannen «valtakunnan duuman ovaalit lähenivät ja täytyi rie-ntää riistämään voitto -kadeteilla". Tätä marten oli mcnorkisreja- käsketty kannattamaan «vaateissa «loka kuu laisia, kun vain fc> beiit eivät päässeet voitolla. Tub- rovin harmistuneena kieltäijiyi tästä jct" karkottivat Dubrovinur liitoSty ja aiettMvat sinne omia puolueiaisiacm, Tämän lisäksi 'Perustetilin .Semsthi» na" suwajm seilva i se mman karsantoka«» nan ievinämtseksi, kaikki tämä sai aikaan sen että Dut, rovin kosiaattktn tuli liitosi erot» tuksi. Näin kuvailee Dubrovlnia »alen» t>:o" hänen h o trth >s. o r iot tstjan ja. — Kolera Pietarissa. Pietari, eläk. 22 p: Wt>im>e «vuorokauden aika- na on karaan sai-rastunur 49 ja kuol. ilut 30 heMä. Ea-iraaloissa on 675. '— Juttu rosvojoukkoa wastaaa. Ä iew, e«lok. 22 p:nä. Piiri sotaoikeus on lckouanuit kuMuÄtclu^ jutussa 10 rostooa vastaan, joissa heinä?. 14 ptnä 1907 Hsrltsta lchienoeilä höyrylaivat» lma>ngiistwat latvoipäällikön, pysäyt. itivät koneet ja. hei.uiwä:t ulos merkin- atvtÄaitcliiset sekä ryöstiwär senjäikeen m^kusiaj-M, jonka jÄkeszr he iaiwa» veneellä lpakeniivat. Todistajiksi on haa^isnru. 100 henkeä. Juttu kestää 3 päiwää. ^ m, .. . cn I — Tulipaloja. Ufo, rfof. 23 p: ' f ,en f F uudessa kylä-sa on tulipalo- häivittä, rijhffvitih, joka iftthen iTtfaan n ^ t 75 Montpoikatstaloa? rakennuksia najan ka n M liiton puheenjohtajan c» ja wiijawarastoineen. Paljoa frtUnfn^n .luvirrt/ntv* hi^Vnnf- r A pulainen, käyttäen asemaansa hMäk- seen, leviin tiiron keskuuteen kierto kirjeitä, joissa hän kehotti kannatta- tn-oxi 11 lokakuulai-sia. Boiton jälkeen vaaleissa alkoi kor- 5ea-atvoisten „rehelli>syyden rakasta» jien" keskundessa kchiittyä ajatus „kul.'- tuurin mukaisen toinuniu*:t toälttä- mättömlyyidlestä ipolitikassa ja tarpeet- t>omuudesta ilmaista toiveita ja tu.i- teiia woiiinailla". Tämä vielä enem- inän kiukusmtti Dubroviitia ja Hänen 'PuvluÄatslaan. „Jos liittolaiset suos- tulvat «tällaiseen ja heidän nyrkkinsä heikontulvat, niin «rehellisyyden rakas- tÄiat" käyttävät heitä perustuslailli- |l:n •ctfoitufsiin" . . . Ajaakseen perille tämän päämäärän sä ju saattaakseen Menasän kansan lii- «on ?.'oisilleen, ..reljellisyyden rakasta- karjaa an Manut. Oikomailta. — Tuuri metsäpalo Amerikassa. W o i e s, (Jiahoin waltio), eiok. 22 p. Mcksäpctlo on häviittänyt Puoli kau- puntia. Tulilpaioalue ulottuu sadan neliöpenikullman ilaasuiudelle. 24 ih» misiä on kuollut liekkeihin. 180 met- särimaroilM on kadokisissa ja pelätään Heidänkin joutuneen liekkien uhriksi. — Osa Panaman kanavaa «vattu liikenteelle. Washington, elok. 2) pnä: Poiraman kanavM Arlamiin ipuoll^lrci on 5 Vi peninkulman matkalla ovatttu la iva liike. sa ja »hajottaa yhtiön. Mtiön Koke- ^ ja meidän kylässämme —, »valuu,ttivat mäellä oleva oluttehdas on seijontvt ! n>.ehe:, eikä näissä pitäjissätään. tämän vuoden alusta alkaen ja olut varasto on vähitellen myyty loppuun. Kerrotaan, että tehtaan lakattua toi. mimasia, olisi väkijuomain tuonti Kokemäen asemille lisääntynyt. — Helj.S. Kutvia Karjalan Kannakselta. orjana ollut o» ounaan herran, Se waw>aa nähnyt on toisen oman. Kuin Suomi muu, mut muitumaton 3a hllpei «vielä s» on." Zlnvi ZönneS. Karjalan KannaZ sn se Tuomen osa, joka >lcweänä niemenä pistää Laatokan ja suomenlahden väliin ja jonka ersit« taa pieni Ravijoki suuresta Aenäjäctä. jiannaTsella asuu karjalaisia, jotka o* to>a» nousseet, hm on nostettu, painuneet, !un on painettu, mutta jotsa kumminkin «vat toielä säilyneet karjalaisia omaZsa vmuuijeSsa asemassaan, . - .. . Samassa talossa oluvat edellisenä sun- nuntaina olleet häät. Talon wanhem- inan sv oljen tytär »li viety naapuri ta- lcQn. Morsiamesta eli tyttärestään e- mäntä kertoi — kaunis :hminen, mankka ja terwe, svaikka sainkin hänet parkki- nutjusjä -tuolla Miipurin pitäjän ipuolel- la. En?clwcmnut silloin hoiviin repct- tiin. niin lÄsnnlme parkin kiskontaan siellä syntyi aukean niityn laidassa tyttö- m, ajoin lapsi helmassa tuon pitkän tai- patcen, kotona saunan länunitin pienot- pii pesin ja «käärin riepuihin. Luulin, ettei kestä pieni, siksi pitkä oli taival, n:^tra siinä on vielä länakin päuvänä ja minäkin olen wi«lä jälestäkin käynyt ,»a- nvaUa niityllä parkinotoSs,r. — Et tiedä ihmislapsi kohtalon kovuu-desta. tämä emäntä oli muualta «uomesta tullut Äiipuriin pakoeluksezn ja sitten joutu» nut tänne Muolaan scutuiville elele» mään. Lapsuuttaan muiSreli ^valoisana pällinä ja synnyinseiUlijaan kaipaili. Te siellä Suomen puzlella ette tiedä, miltä tuntuu tchda työtä toisen «nieli» wal!an orza-na, siZsi ette osaa aavistaa» miten valoisia ovat nämä viimeiset vucsikymmenek meille olleet, nyt kun työmme tulee omaksi hyväksenMe 871" nä isen tunnen, sillä olen kaiken kokenut. - 231 - maisteri Tervo puolesta maksusta vanhassa puu- hökkelissä suomenkielellä. Ja asui siinä lähellä vaatimattomasti pihan perällä. Kun Harry seisoo Tervon eteisessä, tuntuu hä nestä raskaalta painaa soittokellon nastaan. Sillä siinä muistuu mieleen se yö, jolloin hän iski vanhaa ystäväänsä kouluajoilta kivellä silmä kulmaan. Mutta hän painaa. Maisteri itse tulee avaamaan. Katsoo häntä kummissaan. Ja astuu askeleen taaksepäin kuin paeten. — Elä pelkää, Mattil alottaa Harry. Mutta samalla punastuu. Sillä se viimeinen kohtaus oli pelottavan raaka. — Suvaitsetko vastaanottaa minua vain hetkeksi? kysyy Harry arkana. Käy sisälle! vastaa maisteri kuin epäröiden. He menevät Tervon työhuoneeseen. — Minäkin olen nyt punainen „fenno". Ja olen kuullut tuon miehen — Harry viittää Snellman- bystiin — puhuvan leimuavia sanoja, mikä on kansallisuusaate ... Näin alottaa Harry. — Sinäkö „fenno"? lähtee Tervon suusta hyvin kummastuneella äänellä. — Vaikka olenkin valtioneuvos Nicanderin ai noa lapsi. Maisteri katsoo Harryn kauneita hienoja kasvoja ja kallista pukua. 229 — Harry asettaa siihen rinnalle mamman valoku van kabinettikoossa. Hienon-hieno maailmannai nen. Tukka koottu komealle sykkyrälle päälaelle. Mustassa kahisevassa silkkipuvussa monine rimp- suineen. Kultainen rannerengas jalokivineen kädessä. Valkeissa ohuissa sormissa paksut kultasormukset. Suu supussa ja kulmakarvat maalatut. Heta Antintytär Poroputaan veri kulkee häneen Freya Ingeborg Berenice von Löwenhjelmin ruu miin läpi... Harry hiukan säpsähti tätä metamorfoosia.