, 1910 !^:o 44 tsuslltiNllZ MMn 1K M 1910 kl:o 44 Lausnkinz B ^urun Levli chSnttss» Kanta- ja KrtsMua»- Katujen Kulmassa HlastaxäätS KSS»köxa«SKta LlakerraSsa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhelimet: Ilmoitus- ja Tilauskouttori (8 a^,.—7 i^>.) . . . . 84 Toimisto (10—12 a.p. ja S—7 iH.) 14 41 KaSsakouttori Kirjapaino ja faktori . . . koim.johtaja 7 45 29 S 91 Hlkmshinnat: Turussa PoStik. Koko Wuod. ... 3: — 4: — Puoli » ... 1:60 2: — Nelj. » ... —:90 1:20 JrtonaiSnumerot 6 p. Httrun Hchtsä seurua ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Hurun Hehtt -klmeSthh kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisia ja lau- ««taisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta tunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. Lauantai, huhtik. 16 pu Jalo. Elmmmtai, huhtik. 17 p : 3 s. Pääs. j. Maanantai, huhtik. 18 p.: Waldemar. Sää-olot Turussa. FoispiivinS tnorstaina: Lämpömäärä: korkein 13, ali» — 1. Ilman suhteellinen kosteuS: 43^ Tmilen jumita: Lounainen. Lorinko on paistanut : 5 t. S m. Hile» perjantaina: Lämpömäärä: korkein -j- 13, alin -i- S. Zlmau suhteellinen kosteus: 6(1 °/»- luule» suunta: Kaakkoinen. Turmko on paiStamit: 3 t. 45 m. Lurun cevll sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Alusi «erataakRa. Johtava kir- joituS. Maatimntfet omat lopPvmatta- «at. K. M:»sa tSyttömarat: Ehdote- taan lisättamäksi. yhdysrata Snome» ja Wenijin ZVSlikyiymyS: Mäkijuoma asiasta. Englantilaisten myStSt«»toi- snns Snome» kohtaa»: Nemcast.en kauppakamaria päätös. Faiteilijistipendit. Attijnomie» »»tjetuskiekto: Kieltoa anotaan uudelleen voimaan ja laajennettuna. Snome» lnotfikaitokse» «e«ä- tttstyttamine». Jos?» se tsteutuisil Tuhoisa dynamiittiriljihdys Jaa. panissa. Albanian Rapina: Sammumaa» päin. FyttS myrkytt! sisarensa: Kau- niiden vaatteiden tähden. Ruhtinas lato Maisuuden apos tolina. Snnnnntailnkemista. Kirjoittanut A I. R. A»mia : JSttiläiSmielenosotuSkokou» Derlinissä viime sunnuutaiaa. Y. m., Y- «. JättiläiSmielenofotnSko?onS Berlinisfä tviime sunnuntaina. Maatimukset omat loppumattomat. Senaatissa esitettiin toispäivSnä kenraalikuvernööriä kirjelmä, joSsa vaaditaan Suomea yleisistä varoista korvaamaan ve menot, joita H. K. Majesteettinsa suuriruhtinas perintö- ruhtmaan atamanikasakkarykmentille koi- tui, kun se tilapäisesti komennettiin Suomeen. Mitä senaatti päätti, siitä ei annet tn tietoja. H. M:nfa käyttötvarat. Hhdotetaa» llsSttSvakfi. Senaatissa on esitetty kenraaliku vernöörin kirjelmä, joka koskee kysy mystä H. Majesteettinsa käyttö-oar-- määrärahaa lisäämisestä. Senaatti päätti tehdä alistuksen 50,000 mkn lisäyk sestä. NhdySrata Suomen ja Wenäjän »välillä. Pietarista, huhtik. 12 p. Kul kulaitoSministeri o» maltakunnanduu- malle jättänyt lakiehdotuksen 1,717,200 ruplaa myöntämisestä Suomen yhdys radan Newa-joen vasemman puolisella rannalla olevaa osan rakentamiseksi. Välikysymys. Mäkijuomain kuljetuskiellon lakkaut tamisen johdosta ovat eduskunnalle jät täneet välikyjymyksen sos. dem. ryhmän puolesta edustajat Hil>a Pärssinen y. m. Sena< tin usianomaijen jäsenen vas tattavaksi esittämät he kysymyksen: 1. Millä perusteilla väkijuomain kul jettamisen kielto rautatiellä on kumottu? 2. Mitä keinoja senaatti aikoo käyt tää väkijuomaturmeluksen ehkäisemiseksi? Saa nähdä kuka herroista senaatto reistä rupee vastaamaan ja mitä kieltä aitovat käyttää! Suomen luotsilaitoksen menälälstyttäminen. Se komitea, joka on asetettu käsitte lemään kysymystä Suomen luoisilaitok- sen »uudistamisesta", alkaa työnsä Pie tarissa tänään. Suomea edustavat komiteassa amiraali Andrei VZireuius >a överstiluutnantti Robert FilemuS. Heidän kanssaan matkusti Hengistä Pietariin toispäivänä myöslia luotsi- laitoksen sihteeri A. Peret. Menäjän meriministeriön ehdotuS on seuraava: Suomen luotsilaitos alistetaan koko naan Venäjän merimiaisteriön ja lä hinnä sen hydrograsiien osaston wal vonnan alle. Lnoisilaitolsen kaikki höy rylaivat, merenmittaustaivat ja jään särkijät luovutetaan korvauksetta meri- ministeriölle. Ne luotfilaitotsen upsee rit, jotka haluavat edelleen pysyä pal veluksessa, soavat siihen jäädä ja saa- vat he silloin 15 H palkankorotuksen, jotavastoin ne upseerit, jotka eroavat, jäävät eläkettä. Luotsit, jotka jäävät palvelukseen, saavat joka viides vuosi 'koko vastaisen palvelusaikansa kuluessa 100 mkan suuruisen palkankorotuksen. Mäkijnomien kuletus kielto. Aietta» anotaa» «udellee» «si maa» ja raaje»«ett««a. Suomen rautatieläisten raittiusyhdis tyksen puolesta on senaattiin jätetty ano mus senaatin päätöksen johdosta, jolla väkijuomain kuletuskielto kumottiin. Ano mus päättyy ponsiin: 1) että keis. senaatin päätöksillä tam mik. 23 sekä lokak. 8 ja 12 p:nä 1909 väkijuomain ja viinien kuletuksesta an netut määruykset pysytettäisiin ja saatet taisiin uudelleen wvimaan!a; ja 4) että väkevämmät mallasjuomat, kutea olut ja portteri asetettaisiin sa mojen määräysten alaisiksi. Englantilaisten myötätun- tllisims Suomea lohtaan. Aevcastle» »auppalamarin piiätös Nevcastlen kauppakamari teki keski viikkona päätöksen, että kaikkia keinoja, jotka eivät sodi kansainvälisiä hyviä tapoja vastaan, on käytettävä, jotta saa taisiin estetyksi Suomea aseman mnntos- aikeidea toteuttaminen. Tuhoisa dynamiitti- räjähdys Jaapanissa. Tokiosta, huhtik. 14 p.: Koben satamassa on tapahtunut 130 tonnin suuruisen dynamiittilaStiu räjähdys- ImpäriStössä on tapahtunut suuria vahinkoja. Paljon ihmistä ou haa- vottunut. Albanian kapina. Kapina sammumassa Rauhanehdot Hallituksen puolelta ltewit. Konstantinopolista, huhtik. 12 p.: Marmoja tietoja sopimuksesta albanien kanssa ei vielä ole. Luotet tavalta taholta väiretääa, että alba nien johtajille on taattu vapaus ran- gaistutjesta sekä aanetlv lupa lanualai- sen kirjaimiston käytäntöön ottamiseen kouluissa. Kapinalliset ovat jättäneet takasin anastamaasa tykit, mutta mun tamin paikoin tiike vielä jatkuu. Fcri^ sovitsiin kokoontuu p ljon ympäristön albanilaisia ja Mitromilsassa on vielä rauhatonta, mutta rauhaltrmuuksien saat. taa luitenkin yleensä jo katsoa päätty neen. Ainoastaan Prishtinissä jatkuu sotaväen lähetys Pohjois-Albaniaan- Hallitus on päättänyt pitää Albaniassa alituisen vahvan linnaväestön. Myöhemmin saapuneiden tietojen mu- kaaa on asema Albaniassa ennallaan. Huhut albanialaisten alistumisesta ovat ennenaikaisia. Jättiläismie cnositus- kokouksia pidettiin Berlinissä viime sunnuntaina kolmessa eri paikassa — sen vaalioi- kenslain johdosta, josta ennen ou ollut puhetta ja jouka johdosta jo ennenkin on «seita mielenosotuskulkuja Berli nissä ja muuallakin Prenssissä toimeen pantu — niinkuin niistä on kumiakin lehdessämme ollut. Wiime sunnuntaiset kokoukset olivat entisiä paljoa suurem mat — yhteensä 150 000 henkeä otti niihin osaa. Mutta ne tapchtuimat kaikinpuolin mallikelpoisesti. Järjestys oli mitä parhain; poliisia ei tarnnnnut ensinkään sekaantua asiaan. Eikä Ber linin kaduillakaan mitään liikenteen kes keytymistä tapahtunut, vaikka ihmisiä olikin niin paljon liikkeellä. Julkaisemme tässä kuvan yhdestä «oista kolmesta jättiläiskokoukjeSta. Ku vassamme, joka on tässä ylempänä, esi. tetään sitä kohtausta, jolloin väkijoukko nostamalla kätensä ilmaisee hyväksyvänsä ehdotetun lausunnon ponnet. Tyttö myrkytti sisarensa. Massillanissa Amerikassa tapahtui m. k. lopussa kamala rikos. Siellä eräässä perheesjä oli kaksi tytärtä, 16-vuotias Catharine ja hänen sisarensa Elizabeth, loka oli 2 vuotta vanhempi edellistä. Elizabcthillä oli kauniimpia vaatteita kuin hänen sisarellaan ja tämä herätti Catherinessa kateutta. Hän meni ap teekkiin ja osti sieltä myrkkyä, jolla hän hurmasi sisarensa Elizabethin. Rikoksen tehtyään pakeni Laihanne kodistaan pois ja meni erääseen kaupunkiin ollen siellä vieraalla nimellä. Mutta rikos tulikin ilmi ja viranomaiset noutivat nuoren tylön vastaamuan teostaan. Perheen äiti kuoli noin viisitoista vuotta sitte. Lapset soimat kaslvaa kai' kessa vapaudessaan; heidän isälisäkään ei suuresti huolehtinut tyttöjen kasma- tuksesta. Siis kunnon kasvatuksen lai- miinlyöminen lienee syynä tähänkin sur kuteltavaan rikolseen. Taiteilijas tipendit. Senaatti on päättynyt jakaa nuor ten taiteilijain matka-apurahat tänä vuonna sevraumasti: Kuivaamataiteilijastipen- d i t: Taidemaalari I. I. Ruokoko-kclle 3,000 mk., taidemaalari Arthur Ha- rald-Gallenille 3,000 mk. ja kuivan- lveistäja Evert Parilalle 2,000 mkaa. Säveltaiteilijastlpendit. säveltäjä Leemi Madetojalle 2,000 mk. sekä näyuelijä Irjö Jomcrsalmelle, yli oppilas E. A. Lindholmille, soittotai- teilija C. G. Maseninkselle ja sellotai teilija A. Ösiverlundille 1,500 mk. kul lekin, laulajatar Ingeborg Liljebladille, laulajatar D gmar Parmcalle, Pianon- soittajatar Elli Uotilalle, viulunsoitta jille Heikki Kansaselle ja Sulo Hursti- selle 1,000 mk. kullekin. Näyttämötaiteilijastipeu- d i t: näyttelijöille Helmi Lindelöfille ja Anni Pitkäselle kummallekin 2,000 mk Mäolevat ovat asianomaisen lau takunnan ehdotuksen mukaiset. Näitten lisäksi on senaatti omista käyttövarois taan myöntänyt näyttelijä Iisakki La- tulle 2,000 mkn matka-apurahan. HenkivzItliliiiizMS feimiz on julkaissut vuosikertomuksensa kulu neelta kolmannelta tilimuodoltaan. Se vuosi on ollut yhtiölle hy-vän mene-- ?yksen vuosi, jonka kuluessa yhtiö on ripeästi mennyt eteenpä n. Olamme muosikertomuksesta seuraavat tiedot: Makuutnshakemukfien luku oli 24,908 ja määrä 25,060,282 mk, mistä 2,138,903 mk. hylättiin. Myönnetty jen makuutusten luku oli 21,972 ja määrä 22.921,379 Muosimakjujen ko rottami^en y. m. syiden takia jätti 3,786 henki.öä lunastamalta vaknutukjensa, joiden määrä teki 2,425,301 mk. Vuo den kuluessa Päätettyjen vakuutusten luku siten nousi 18,186:een ja määrä 20,496,078 nukaan. Koko vastuusumma teki v:u 1909 eli yhtiön 3:n tilivuoden lopussa 45,283,989 ml. ja vakuutettujen lu kumäärä 30,621. Vertailun vuoksi mainittakoon, että henkivakuutusyhtiö »Suomen" koko vastuusumma tili vuoden kopnssa, joka oli sen I9:s. oli 262,312,373 mk. 86 p. ja vakuutettu jen henkilöjen luku 77,807. „ Suo massa" vakuutettujen henkilöjen luku määrä on siis vähän yli kaksi kertaa suurempi kuin „Fenniassa" vaknntetl». jen, mutta vastuusumma lähes 6 ker taa suurempi kuin «Fennian". »Suo messa" vakuutettujen keskimääräinen vakuutussumma on yli 3,000 mk., kun se taas .Fenniassa" on noin 1,500 mk. Tämän mukaan siis »Fennian" vakuu tetut yleensä ovat vähämaraista vä keä, minkä vakuuttamiseen yhtiö etusi jassa on kiinnittänyt huomiotaan. Nuorimmat henkimaknutukseea otetut ovat olleet viidennellätoista ja vanhin 65:llä ikävuodellaan. Keski ikä on 29,4 vuotta. Wuoden kuluessa ilmotetnista 102 kuolemantapaulsesta on maksettu ja va rattu Smk. 88,474: 39, josta jälleen- makuuttajat omat suorittaneet Smk. 32,315: 51. Tilimuoden m temaatti sesti lasketin kuolevaisuus nousee 200,600: — Smkaan ja on siis Smk. 144,441: 22 suurempi maksettua sum maa. Kuolevaisuusprosentti oli siis vain 28 armio-dusta määrästä kuolintapauksia. Mtiön tulot telimät yhteensä Smk. 1,819,865: 33 ja menot Smk. 1,758,456: 23, jo>en voitto tekee Smk. 6 l.409: 33. Lopuksi mainittakoon että Fennia hankintasumman suuruuteen nähden v. 1909 on toinen järjestyksessä maas samme, henkilölnmun suhteen taas ensi- -nainen kotimaisista yhtiöistä. Kuolintapausien lukumäärä oli 102, ja kuoli näistä keuhkotautiin 34. Jospa se toteutuisi! Muuan ulkomaalainen lehti on saanut Pie tarista kuulla, et!ä Hänen Majesteettinsa Keisari Snuriruhtinas saapuisi kohdakkoin Hel sinkiin. Samaa on joissakuissa piireissä ker rottu jo ennenkin. On maitettu näet, että Hänen Majesteetillaan olisi aikomus saapua Helsinkiin eduskunnan nykyisen istuntokauden lopulla ja samalla persoonallisesti toimittaa MaltiopäiivSin tavanmukaiset juhlalliset päät täjäiset. Matka ou mainittu oleman yhtey dessä Suomen ja Menäjäu Malisten asiain selvittelemisen kaussa, siten että Hänen Ma. jesteettinsa aikomuksena olisi omakohtaisesti päästä selloille mallitsennsta erimielisyyksistä ja palauttaa jälleen asiat sotvinnolliselle ja säännölliselle kannalle, tietää „Wiipnri." Päitvän pakinaa. — Kenraalikuvernööri Seyn, joka maanantaina saapui Pie tariin, on samana päivänä käynyt pää ministeri Stolypinin luona, kertovat Pietarin lehdet. M — Suuressa vastaanotos sa pääministeri Stolypinin luona viime sunnuntaina keskusteltua tärkeimmistä valtiollisista kysymyksistä. M. m. oli Suomea kysymys vilkkaan keskustelun esineenä. Pääministeri otti osaa keSknsteluuu, kertoo »Birsh. Wje. domosti". — Duuma ja Suomi. Duuma- valiokunnan esittelijä, kreivi Benning- sen, on ilmoittanut, että Suomea kos kevan lakiehdotuksen hyväksyminen voi daan pitää varmana, sillä sen yleisiä perusteita vastaan ei ole vastaväit teitä olemassa. — Leo Tolstoi Suomesta. Hbl:n Moskovaa kirjeenvaihtaja pääsi t. k. 13 p:nä Leo Tolstoin puheille. Suuri ajattelija lausui tällöiu miettei tään Suomen pulasta. Hän ilmaisi symän murheensa Suomea vastaan käy dyn taistelun johdosta ja yleensä vie raiden kansallisuuksien sortamisesta. » — »Faukfurter Zeitung", se saksalainen lehti, joka tuonnoin sisälsi niin an?ar«a kirjoituksen Suomen ve- näläistyttämisaikeita vastaan, että lehti otettiin Menäjällä takavarikkoon, lausuu myöskin viimeksi tänne saapuneessa nu merossaan sydämellisiä sanoja Suomen asian puolesta, liittäen kirjoitukseen neljä värsyä Macmme-lauliin saksalaisesta käännöksestä. Suuria työtaisteluja. Ranskassa on Marseillessa puhjennut raitiotyöläist:n lakko, zonka seuraukset näyttämät paisumaa hy vinkin suuriksi. Tiistaina lopettivat kaikki raitiotien palmeluksessa olemat henkilöt työnsä. Heitä kannattamaan ryhtyimät kauppa- apulaiset, jotka niinikään jätliivät työn sä. Tomän johdosta on koko liike elä mä seisahduksissa ja monet suuret kaup pahuoneet omat suletut, kun Pelätään syntyvän lemottomnuksja. Lakossa on noin 20,000 henkeä. On olemassa en teitä että tämä lakko aiheuttaisi oikein suurlakon kaupungissa tai työsulun. Myöskin Norjassa, Krislianiassa, on useilla suurilla työaloilla syntymässä rettelöttä työnantajain ja tekijäin vä lillä. Rakennusammaltiatalla on jär jestöjen kesken pidetty >owintoneuwotte- luja, mutta ne lopetettiin tiistaina ei vätkä ne johtaneet mihinkään tulokseen. Tämän jälkeen joutuu erimielisyys ja esitetyt sopimusehdot työnantajajärjestön ja toiselta puolelta työväen puoluehal linnon ratkaistamaisi. Jos nämat nä kemät, ettei tehdyissä sopimusehdotel- missä ole mitään tingitlaivää, joten niistä siis edelleen pidetään kiinni, on todennäköisesti suuria työsulkuja ja työ taitoja odsiettamissa. Jo ensi maa nantaina lakkaamat aputyöläiset raken- nustyöalalla työstään melkein koko Kris- tianiassa Ja sitten eilen piti alkamaa se kaik kein suuria työtaistelu — työnseisaus Saksassa, josta viime »"-^osia pu- i huttua.