.auantaina 24 p. joulukuuta KARJALA Tr A R N:o 147 — 1910 K s; unioltukslii. ! Elävien kuvien Teatteri jouluaattona klo 5 hartaus- hetki Jt>u'ukuu.sen kanssa iu- koujhui '»"(.'iki. Jo.-.lupäivaiiä suomal. juma- Icnpaivylu.-» i. •> 7 e. pp. ja ruot- s»al. k!'» 1 fä;\ f HS. Suomalainen hart 'i^hetki rukoushuoneella klo 1. Kollehta rukoushuoneelle. Ehtoohartaus kirkossa klo 6. En-imäinen kollehta aamulla kovhille jumaluusopin ylioppi laille, toinen VViipurin evaDg seuralle. „foto" SMlälieiflra iltama Rukoushuoneella 2:na Joulupäi vänä kl<> 5 illalla. Näytäntöjä joka arkipäivä klo ; 6, 7 ja 8 ip. Sunnuntaina klo 4. 5, L, 7 ja 8 ip. Maanantainen OHJELMA: 1. Croixmazene-linnan salai suus eli kauhunhuone. — 2. Co- mojärvi. — 3. Mimosa. Taitei- lijarakkautta. — 4. Imatra. 5. Saul ja David. — 6. Paras hiusvesi tai tarmokas asiamies. ESS52S5S3 jMintulleesta syystä ilmoitam me että asiamiehenämma Hammaslahdella toimineet herrut H. Venäläinen ja J. Faustinen eivät ole enään oikeutettuja kantamaan rakuu- tu-;maksuj3. — Aaiamiehenämme Kuhte ysvaaralla toimii herra Pekka Kervinen, osote Niitty- latu;, jolle vakuutetut voivat maksunsa suorittaa. Vakuutusosakeyhtiö KÄLEVÄ. (K. S. 1 k.) (K. S. 1 k. i s. 60 mm.) Keskijärven Oriyhdistyksen vuosikokous pidetään Kemijär vellä kaupp. M. Vänskän talossa torstaina Tammikuun 5 p:nä 1911 kello 10 e. pp, jossa kes kustellaan ja päätetään sääntö jen 8 § määräämät asiat y. m. yhdist. kuuluvista asioista. Sa massa tilaisuudessa annetaar yhdistyksen ori vuoden ajaksi hoidattavaksi yhd. jäsenille. Saa pukaa miehissä kokoukseen! m /ia 1910. Yhd. esimies. Mihin nykyhetki jokaista Tuomen kansalaista velvoittaa? Jokainen meistä imelä Mar iltaan muistaa niitä monia ma- loisiakin toimena, joita meillä itsekullakin suurlakon jälkeisinä ai- koina tämän maan tulemaisuu- desta oli. Uskottiin että kun lain- säädäntöön pääsemät osallisiksi kaikki täysi-ikäiset kansalaiset, sää- h)i)it ja sukupuoleen katsomatta, niin silloin saamutetaan uudiS- luksia, jotka moimat onnellistut- taa kaikki kansankerrokset ja että tyytymättömyys olemiin oloihin poistuu ja Suomen kansa pohja- kerroistaan myöten kulkee tyyty- mäisenä tulemia kohtaloitanfakoh- den. Me olemme kuitenkin näinä aikoina tulleet huomaamaan, et» teiivät nuo unelmat olekaan to- leuluueet ja mikä pahinta, olem- me tulleet pakoitetuksi ajattelemaan aikaa, entistäkin pahempaa. Tarkastaessamme nykyistä ase» maamme ja asiaintilaa, niin kään tyy huomiomme ennenkaikkea sii hen suureen maltioon, johon olem- me niin julkisesti liitetyt. Tie dämmehän, että Menäjältä tule- ivat, ivoimaan perustumat mahti- käskyt uhkaamat riistää kansal tamme sisäisen itsenäisyyden ja omintakeisen kansallisen kehityksen. Tiedämmehän, että sama mahti- malta yrittää, mäsyttämällä kan- salaisia iässä maassa eduskunnan- li.it hajoilulsilla saada muil le ka n soille todistetuksi, ettemme itäistä kansalli- s e n olemuksemme e l i n e h- Voista suuriakaan mälit- täi] i. Maikka tämän kaiken tiedäm mekin, niin ei tämän puolen asias samme pitäisi saattaa meitä epä- toimoon, jos ivaan moisimme olla marinat siitä, että pystyisimme yksimielisinä tekemään työtä o in a n kehityksemme h y m ä k s i. Meidän on nyt kui- tentin myöntäminen, että emme ole olleet pystymiä ainakaan tähän asti miela luomaan kansanedus- kuntaa, joka olisi kylläkin moi- m a k a s tekemään sentapaista työ- tä, että Maikeiltakin aikoina moi- toisiin eteenpäin päästä. Sanotaan, ettei Rooma ole yh dessä päimässä rakennettu ja tä- ntän me tietysti käsitämme, joS meillä maan on aamistuksia siitä, minkälainen tämä Rooma ajan- oloihin merrattuna oli. Me kä- sitämmc myöskin, ettei yleensä mitään suurempaa tai jostakin eneiruttäätä merkityksestä olemaa käytännöllisessä elämässä moida saada aiman pian, ikäänkuin jol- lakin käden käänteellä. Me tie- damme esimerkiksi, että meidän laajat miljelyksemme, rakennuksi- neen ja teineen, joita näemme ympärillämme, omat jonkun pitkä aikaisen lyön tuloksia. Ne omat syntyneet mähitelleen, aste aSteel- ta ja poimi polmelta on niissä aherrettu. Manhemmat muodot miljelys- ja rakennustam oiSta omat maan hiljalleen saaneet mäis- lyä uudempien muotojen tieltä ja sikäli kuin nämät uudemmat, koleinulsen kautta, omat osoitta nee: paremmuutensa. Tämmöinen on kehityksen kulku kailtialla, mutta me olemme ol- ket taipumaisia unhoittamaan tämän ja sen sijaan rakennelleet tuulentupia, joita kaikenkarmaiset akitaattorit omat eteemme loihti neet. Olemme uskotelleeet itsel- lemme, että yhteiskunnassa löy- ttjmät puutteet moidaan poistaa noin maan yhdellä iskulla ja sik- sivä onkin pidetty tarpeettomana pieniä parannuksia ja asteettaisia eleenpäinpyrkimyksiä, joita jokai sena aikana moitaisiin saada. Tämmöisen harhaluulon maiku- tuksia epäilemättä on siis se tosi- asia, ettei eduskuntamme ole pystynyt alallaan kehi- tystä miemään eteenpäin siinä- tään määrässä kuin se muuten maikeiden olojen mallitessa olisi ollut mahdollista. Niin tärkeätä kuin ehkä olisikin se olisi Tuomen kansan pienois- kuma, mutta jos näin todellakin olisi, niin todistaisi tämä kypsy- mättömyyttämme. Se todistaisi sitä, ettei Suomen kansa mielä, maikka onkin monta komaa koke- nut ekämäntaisteluSsaan ankaraa luontoa maStaan, osaisi armostella mahdollisuuksia ja siksi tulisi siis tehdä paljon työtä selmentääk- seen näitä yksinkertaisia totuuksia maalioikeutettujemme mieliin. Niin tärkeätä kuin ehkä olisikin tällaisen malistustyön tekeminen maalipiireiSsä, niin ei se nyt kui- kenkään ole mahdollista enemmäs- sä määrässä ennen ensi maaleja jo lyhyen ajankin muoksi, mutta on mielä enemmän mahdotonta arkaluontoisuutensa muoksi. Wa- listustyö täSsä suhteessa määrin- käytettynä lisäisi maan sitä mä- sähtämiStä, jota alituisesti uudis- tumat maalit omat mukanaan tuoneet. Asemassamme on tällä kertaa ehkä tärkeämpää k ai k- kien kansalaisten osan- otto yleensä maaleihin huolimatta sitten niin tarkasti siitä, tuleeko tulema kansanedus- knnta kotoisissa asioissamme moi- makkaammaksi kuin edelliset. Meillä on tällä kertaa tärkeätä saada torjutuksi Menäjän hal- lituspiirien lemittämä luulottelu siitä, ettei ka n- samme kokonaisuudessaan muka olisikaan yksimieli- nen niiden toimenpitei- den turmiollisuudesta meille, jotka tunnemme yleismaltatakunnallisen lainsäädännön nimellä. Meidän täytyy jo yksin tämän muoksi saada jokainen äänioikeu- tettu tässä maassa käsittämään, että maaleista pois jäämi- nen on rikos yhteiskun- taamme mastaan ja että se on enemmänkin, se on rikos enti- siäkin sukupolmia kohtaan, jotka omat uhranneet parhaimpansa tä- män kansan puolesta. Suomen kansalaislaulussa lau- lamme: »Kaikki, kaikki ylös yhte- nä nyt Suomen onnea malmo- maan". Ne omat meille tuttuja sanoja. Olemme niin monta ker- taa kuulleet laulettaman. Me olemme kenties yhtä usein tulleet ajatell.eksi tätä nousemista, multa olemme myöskin ehkä yhtä usein unohtaneet ryhtyä tässä ajattele- mistä enempään. Nyt olisi aika nousta, jos tahdomme tositeolla olla oikeita Suomen onnen mal- mojia. Me olemme tuleman tam- mikuun 2 ja 3 päiminä taaskin tilaisuudessa osoittamaan tämän menemällä silloin maaleihin, sillä me emme s a a Menäjän mirkamallalle, pois jää- mällä maaleista, antaa todistusta siitä, ettemme mälittäisi oikeuksista m- me, jotka kuitenkin omat meille jokaiselle niin ka k liit. K. L. Yleisiä uutisia. Senaatin toimenpiteitä } »vuoden 1911 menosäännön johdosta. i Senaatissa esiteltiin t. k. 20 p. maltiomaraintoimituskunnan pääl- likön ilmoitus, joka koskee toimen- piteitä sen johdosta, ettei muoden 1911 menosääntö ehdi tulla mah- mistetuksi sanotun muoden alkuun. Tämän ilmoituksen johdosta on senaatti päättänyt asianomaisille mirastoille lähettää kiertokirjeen, jossa määrätään sopimissa kohden somelluttamaan tämän muoden meroarmiota huomioon ottamalla ne muutokset, joita muoden aikana on tehty, kuitenkin ehdolla että ehdollisesti myönnettyjä määrä- rahoja ei saa suorittaa. Pelikorttisnostunta ta. 1912. Senaatissa esiteltiin t. k. 20 p. maltiomaraintoimituskunnan laa- tima ehdotus arm. esitykseksi edus- kunnalle pelikorttisuostuntamerosta m. 1912. Senaatti päätti tehdä esityksen suostunnan pysyttämises- tä nykyisellään eli 1 mk. korttilei- kiitä. Tästä aiheutuivat tulot on senaatti laskenut 55,000 markaksi. Margariinilainsäädäntö. Maanmiljelyshallitus on, kuten aikaisemmin on kerrottu, tehnyi senaatille esityksen että ryhdyttäi- siin toimenpiteisiin eduskunnan margariinia koskeman lainsäädän- töalotteen toteuttamiseksi sekä mar- gariinin ja muitten moin masti- neitten tullin alentamiseksi. Jo huhtikuun 4 pmä tänä muonna asetti senaatti mainittua lainsää- däntöä koskemia kysymyksiä ja eduskuntaesityksen malmistelua marten maliokunnan. T. k. 20 p. tapahtuneessa esittelyssä päätti se naatti lähettää maanmiljelyshal- lituksen yllämainitun esityksen tä- hän maliokuntaan. Suomen kaupunki- ja maalais kuntien keSknslaiuakassa o y:n valtiontakuu. Senaatissa esitettiin t. k. 20 p Suomen kaupunki- ja maalais kuntain keskuslainakassa osakeyh- tiön anomus maltiotakuusta. Alis taessaan asian hallitsijan ratkais tamaksi on senaatti pyytänyt saa da tehdä ensi maltiopäimille esi- tyksen 20 miljoonan markan mal- tiotakuun myöntämisestä kassalle Tämän ohella on senaatti päät tänyt pyytää maltuutusta laatia! seen ehdotuksen asetukseksi, joka kos kee tämän takuun aiheuttamia muutoksia moimassaoleman pankki- lain 18 pykälään. Naisten talousopetus ja maa miestalmikurssit. T. k. 20 p. lähetti senaatti mal- tiomaraintoimituskuntaan maan- miljelyshallituksen esityksen, että menosääntöön otettaisiin mähin- tään 100,000 mkn määräraha naisten talousopetusta marten. W a I t i o maraintoimituskuntaan lähetti senaatti niinikään maan- miljelyshallituksen esityksen että määräraha maamiestalmikursseja marten korotettaisiin ainakin 300 tuh. mkaan. Historiallinen museo. Senaatissa esiteltiin t. k. 20 p. muinaistieteellisen toimikunnan ehdotus, että historiallisen mu- seon uuden talon sisustamiseen myönnetystä 373,847 markan määrärahasta kiireellisiä töitä mar- ten myönnettäisiin 78,428 markan uuruinen etumaksu sekä saman toimikunnan esitys, että ryhdyt- täisiin toimenpiteisiin uuden mu- eotalon saattamiseksi käytettämään intoon ja että toimikunta oikeu- tettaisiin heti hankkimaan sitoma ustannusarmio museon sisusta- mistöistä kuin myöskin yliopiston onsistorion esitys huoneuston luo- muttamisesta kansallismuseosta maltion historiallisia ja rahatie- teellisiä kokoelmia marten. Esi- tysten johdosta päätti senaatti irjelmällä kehottaa muinaistie- teellistä toimikuntaa tiedustele- maan Helsingin kaupungin raha- toimikamarilta, moisiko Hakasal- men humilan saada muokratuksi !esäk. 1 pstä 1011 kesäk. I pmään 1922 simistyshistoriallisia kokoel- mia marten. Muissa suhteissa ykkäsi senaatti asian maltioma- raintoimituskuntaan. Tullihallitus. Tullihallituksen esityksestä on enaatti päättänyt edelleen ensi muoden ajaksi asetettamaksi kemis- tin tullilaitokseen, mutta kysymys- tä hänen palkkauksensa ottami- sesta marsinaiseen menosääntöön, ei senaatti ole ottanut harkitta- makseen kun kysymys on liian myöhään heräketty. Maantviljelysopinnot. Senaatti on puolestaan myön- tänyt 4,000 markan määrärahan stipendeiksi henkilöille, jotka käy- tännöllisesti kehittyäksensä seuraa- mat maanmiljelysinsinöörejä ja agronoomeja heidän matkoillaan, mutta päättänyt tehdä asiasta alistuksen hallitsijalle. Määrärahat poliisilaitosta warten. Kun armollista hymäksymistä senaatin alistukseen miime mar- raskuun 11 päimältä, joka koskee ylimääräisen menosäännön mah- mistamista Helsingin poliisilaitok- selle sekä määrärahan myöntä mistä lisätyn poliisimoiman.yllä- pitämistä marten maan erinäi- sissä kaupungeissa, ei liene odo- tettamissa ennen kuluman muoden loppua, niin on senaatti Helsingin poliisilaitokseen nähden maltuulta- nut Uudenmaan läänin kuivernöö- rin etukäteen yleisistä maroista poliisilaitokselle määräämään suo- ritettamakst ne marat, jotka mai- tun poliisilaitoksen menosäännön mukaisesti nousemat mainitussa laitoksessa 58,710 markkaan sekä ensi muoden alusta toiseksi palme- luisessa pysyttämään nykyiseen yli- määräiseen palkkaussääntöön ote- tun henkilökunnan sekä samalla oi- keuttanut kumernöörin tammikuul- ta etukäteen yleisistä maroista nii- den määrärahojen lisäksi, jotka omat otetut ylempänä mainittuun menoarmioon, määräämään ^tar- peellisen summan 75,875 markkaa sen jaottelun mukaan, joka tämän muoden miimeisellä neljänneksellä on ollut moimassa sekä muiden kaupunkien, nimittäin Hangon, Turun, Porin, Maarianhaminan, Hämeenlinnan, Tampereen, Lah- den, Miipurin, Lappeenrannan, Kotkan, Sortamalan, Käkisalmen, Haminan, Mikkelin, Kuopion, Joensuun, Maasan, Oulun, Jymäskylän, Pietarsaaren ja Tor- nion poliisilaitoksiin nähden mal- tuuttanut kumernöörit ensi muo den alusta toistaiseksi palmeluk- sessa pysyttämään nykyisin pal- meluksessa olemat ylimääräiset po- liisit sekä oikeuttanut kumernöörit tammikuulta etukäteen yleisistä maroista määräämään poliisilai- toksille suoritettamiksi paitsi niitä määrärahoja, jotka omat otetut mainittujen poliisilaitosten meno- armioihin, tarpeelliset summat niit- ten jaottelujen mukaan, jotka tänä muonna omat olleet moimassa ja sikäli kun kumernöörit eimät ole ehdottaneet niitä mähennettämiksi. Tämä summa nousee 55,901 mark- kaan ja kysymyksessä olemat mää- rärahat yhteensä 190,480 mark- kaan. Miipurin »väkiluku. Tk. 20 p. saatiin lasketuksi Mii- purin mäenlaskun lopullinen tulot. Tämän mukaan oli Miipurissa esikaupungit mukaan luettuna jou luk. 7 pmä yhteensä 4 8,7 3 0 hen- keä. Taiteilijain apurahat. Senaatti on myöntänyt taitei- lija Aarne Orjatsalolle 2,000 markan maltioamun ulkomaista opintomatkaa marten. Kirjailija A. W. Koskenniemelle on senaatti myöntänyt 2,500 markan apura- han opintoja marten Pariisissa. Laulajatar Sofia Roihalle on se- naatti myöntänyt laulunopintojen harjoittamiseksi ulkomailla 1,500 markan apurahan. Sitämastoin on senaatti hylän- nyt kirjailijatar neiti Maria Jo- tunin anomuksen saada 3,000 markan matka-apurahan ulkomais- ta opintomatkaa marten. »okeain ystätvät. Sokeain ystämät-nimiselle yh- distykselle on senaatti myöntänyt työkoulun ylläpitämistä marten sokeille miehille 12,000 mkn muo- tuisen maltioamun 3 muodeksi tammikuun 1 päimästä 1911 lukien. Koululaitos. Matematiikan, fysiikan ja kemian lehtorin mirkaa Helsingin suoma- laisessa normaalilyseossa omat hakeneet filosos. lisensiaatti P. A. Heinricius, sekä tohtorit U. A. axen ja O. W. Äiemanlinna. Maltakirjan omat saaneet keh- tori Bruno Zilliacus moimistelun, yleistajuisen anatomian, fysiolo- gian ja termeysopin opettajat- taren mirkaan Sortamalan semi- naarissa. Fil. kand. I. E. Rannisto on peruuttanut hakemuksensa luon- nontieteen lehtorin mirkaan Sor- tam alan seminaarissa. Joensuusta ja likitienoolta. Maassa rauha, ihmi sille mielisuosio. Taas on joulu, rauhan juhla, kodin juhla, saapunut meille. Kaik- lialla on se otettu mastaan odo- tettuna, termetulleena mieraana. Kukkeasti puetut talmiset kuuset, lasten loistamat silmät, kirkkojem- me tuikkimat kynttilät pimeänä talmi-aamuna, kaikki kertomat meil- le samaa: on joulu. Monesti en- nen olleena, mutta yhä uutena ja manhenemattomana on se tullut koteihimme, ja tahtoo sulkea mei- dat kaikki, nuoret ja manhat, juh- lasyleilyynsä. Terme, joulu! Joululla on pohjoismaissa oma erikoinen merkityksensä. Mikä on parasta, ylentämää juhlamieltä, mikä on puhdasta, lämmittämää ja korottamaa, sen olemme tottu- neet ajattelemaan jouluun kuulu maksi. Luonnossa on pimeys; het- kisen miimähtää harmaan kalpea päimä pitkien pimeiden mälillä. Mutta se pimeys on jo moitettu, ja marmasti, maikka hitaasti, työn- tää palajama malkeus tieltään pohjolan pimeyden. Ja tämän maihteen ensimäisenä sanansaatta- jana on joulu, malon juhla, pi- meyden taittumisen perästä. Lois- ta siis kuusen kynttilä! Kerro lap- sille ja kerro manhemmille malkeu- desta, joka pimeyden poistaa; to- dista malon moittoa luonnossa ja malon moittoa ihmiselämässä. Tulkoon malkeus. Mutta ennen kaikkea on joulu rauhan juhla. Maassa rauha; rau- ha niille, jotka läsnä omat, ja rau ha niille, jotka kaukana omat! Kun puhui ennustus joulun tuo- jasta, seimen lapsesta, niin se tiesi puhua merkillisestä ajasta, jolloin kaikki sota on olema loppunut, me- riset »vaatteet tulessa poltetut, mie- kat muutetut auran mannaikst ja keihäät miikatteiksi. Ja se tiesi li- sätä, että kyykäärme on unohtanut kiukkunsa, ja milli peto ei enää raatele. Woimakkain runollisin ku min astuu laimeiden taimaan ran nalle tämä suuren rauhan aika. Ja ensimäinen jouluyö tiesi lähet- tää maailmalle jo moitonhuudon: Katso minä ilmoitan teille suuren ilon, joka on tulema kaikille kan- soille. Ny! ei enää tarminnut toi- moa, nyt oli jo olemassa maassa rauha, ihmisille mielisuosio. Joulurauha, se on kaikkien hy- myyden moimien yhteinen masta- lause sodan hirmuja ja mihan kyl- möä mastaan. Julista siis joulu- enkeli tätä sanomaa. Julista kaik- kialla missä mihan käsi nousee mihan tekoon; julista liikuttamim min siellä, missä meljesmiha kyl- mänä hallana on jäätänyt rauhan ja rakkauden, ja niiden sijalle aset- tanut sotalipun ja mainon myrkky- kielen. Osota joulurauha juma- lainen mahtisi, kokoa se mikä ha- jotettu on. Kokoa kotiemme pikku> maailmaan sen useinkin hajallaan olleet jäsenet, kokoa hajaantuneet mielet tuntemaan kotoisen lieden lämpöä, mirkistystä ja juhlailoa. Kokoa raadeltu ja rikkiremitty kan- samme rauhan sanoman ympä- rille. Amautukoon kaikki mielet, läm- metkööt kaikki sydämet, kun meille julistetaan joulun emankeliumi: teille on tänä päimänä syntynyt mapahtaja, joka on Kristus Herra. Kunnia olkoon Jumalalle kor- keuksissa, maassa rauha, ihmisille mielisuosio. Dliopisto. Jumaluusopillinen tiedekunta on hymäkfynyt ykiopp. R. E. Kallialan maturiteettikirjoitus en. Julkisen lääketieteen kandidaatti- tutkinnon suoritti tk. 21 p. yliopp. E. Leppänen. Kultahäitään miettimät Kuopiossa miime sun nuntaina lehtori Emert Winter ja puolisonsa Josefina o. s. Winter. Maatilankauppa. Kauppatoimi Petter Parmiai- nen & C:o on ostanut kauppias A. Wornasen omistaman tilan ja toisesta tilasta osan Taipaleella. Kauppahinta tuntematon. Tampereen käsityö- ja teolli- suuskoulu. Kuten jo ennen olemme mai- ninneet ja tämänkin lehden ilmoi- tus- osastossa olemasta ilmoituk- sesta näkyy, tarjoutuu käsitöitä harrastamille neitosille ja nuoru- kaisille hymä tilaisuus saada tai- teellistä ja kokenutta ohjausta kai- kenlaatuisissa nais- ja mieskäsi- töissä helmik. 1 pmä alkamilla käsityön opettajien ja opettajatta- rien malmistuskursseilla Tampe- reen käsityö- ja teollisuus kou- lussa. Postijnna myöhästyi eilen Joensuuhun tullessaan 7, tuntia. Postikonttorin joulujuhlien muoksi muutetuista aukioloajoista on ilmoitus edelli- sessä numerossa. Joulujuhlien tähden Karjalatta- ren seuraamat numerot ilmesty- mät ensi viikolla Masta tors- taina ja lauantaina. Uudella muodella ilmes tyy lehti kirjaltajalakos- ta huolimatta säännölli- sesti tamallisina määrä- aikoina, jota pyydämme arm. il- moittajien ja asiamiesten hymän- tahtoisesti ottamaan huomioon. Kehotamme asiamiehiä lähettä- mään tilausluetteloitansa sen mu- kaan kuin tilaajia karttuu, että hymissä ajoin ehditään heidän osotteensa järjestää ja latoa. Toimitus. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papisto. Romastin nimen ja armon on tuomiokapituli antanut Joroisten kirkkoherralle, fil. maist. A. W. ~ tahlhammarille, Nurmeksett kirk koherralle N. E. Manniolle ja Ilomantsin kirkkoherralle Alfr. M- riolle. Armonimen director cantus omat saaneet Lappeenrannan lukkari- urkuri Isak Kejonen ja Samon- linnan tuomiokirkon lukkari-urkuri Herman Ulmanen. Hautausmaat. Senaatti on myöntänyt Liperin seurakunnalle oikeuden rumeta käyttämään seurakunnan manhaa hautausmaata. Kuolleita. Miime sunnuntaina kuoli Sorta- malas'a maasuunin työnjohtajan leski Anna Maria Massi- nen 76 muoden ikäisenä. Mai- naja oli syntynyt Utrasfa 1834 ja jäi häntä suremaan kaksi poi kaa ja lukuisa joukko lasten lapsia Suomalainen kaiwosinsinö»ri Jtä-Afrikaan. Muori-insinööri Birger Lindberg on saanut edullisen tarjouksen kav mosinsinöörin toimeen Saksan Itä- Afrikassa. Hra L. lienee hymäk- synyt tarjouksen. Nykyisin on hra L. geologisen toimiston sekä Hack- man & C:on palmeluksessa näiden yhteisissä tutkimustöissä Kuusjär- men kuparimalmialueella Kuopion läänissä. Hän on ennen ollut kaimosinsinöörinä Sumatralla. Dlimääräiset konstaapelit. Senaatti on suostunut läänin kumernöörin tekemään esitykseen, että palomiina-asetusten noudat tamisen malmomista marten tule maksi muodeksi Pielisjärmen pii riin asetettaisiin miisi ja Juuan piiriin yksi ylimääräinen konstaa- peli, edelliset jokainen 900 markan ja miimeksi mainittu 600 markan palkkiolla. Eläintautia. Ilmoitettua että maikeaa tautia on ilmaantunut karjaan Tohma- järmen pitäjän Kemien kylässä ja hemosiin Komeron kunnan Ollölän bzlässä on läänineläinlääkäri Axel Söderman määrätty ryhtymään toimiin tautien lemenemisen ehkäi semiseksi. Kiteen kuntakokouksessa joulukuun 12 p. asioita käsiteltäes- fä päätettiin, että Kiteen osuus- miinamerorahat käytetään kansa- koulujen ylläpitämiseksi. Läänin rahastosta nostamaan ja kunnan rahastonhoitajalle lähettämään ma- Iittiin rehtori U. M. Telen. Emäntä Seppänen mapautettiin Puhoksen kansakoulun johtokunnas- ta; saman koulun johtokuntaan malittiin sen päätetyn ynnä kuol- leen Aallon sijaan emäntä M. Uuksu ja maanmiljeliä H. Lehto. Lainajymästön siemenmellain maksuajan jatkoa ei myönnetty. Uuden maantien teettäjäjohto- kunnan I. Pakariselle antama Kankaansillan tekijäkontrahti hy- mäksyttiin. Närsakkälän kansakoulun raken- nustoimikunnaksi tuli sen koulun johtokunta. Rakennusmestaria ei määrätty otettamaksi, mutta kun on rakennushuutokaupat toimitettu, on niistä annettama tieto kenelle teko on tullut, jonka jälestä pää- tetään, onko tarpeellinen ottaa mai ei. Mielisairasten hoitolaa ei nyt rumettu rakentamaan, kun on usei- ta muita rakennuksia tehtämä. Koska ei mielä ole kunta saanut mitään tietoa tuosta heinäkuun 8 p. 1908 pyvtämässään 10,000 markan maltioamun pyynnöstä uuden maantien teon amustukseksi, niin makuutettiin komisioonimaa- mittari U. Sumanto ottamaan selkoa siitä. Soran medättämifen määräys jätettiin toistaiseksi, eli siksi kunnes saadaan tieto tuosta amustusraha- asiasta y. m., sitte päätetään työs- tä ja tekotamasta. Tohmajärven kuntakokouksesta tk. £0 pnä. Kunnan menot tulemana muon- na armosteltiin seuraamaksi: Kunnallisrahasto. . 5,8i>0: — Kansakoulut . . . 37,049: 85 Tiet ja sillat . . . 2,169: 77 Majatalot ja mangin- kyydit 5,058: 77 Paloapurahatoon 1 50 p. tuhann. noin 2,700: — Käräjähuoneen läm mitys 310: — Maimaisten hoito . 19,556: 95 Äsken rakennettujen Petromaa- ran ja Akkalan kansakoulujen ra- kennuskuslannusten suorittamiseksi päätettiin ottaa Suomi-yhtiöltä melkaa 20,000 mk. Nämä koulut omat kalleimmat kaikista tätä en- nen rakennetuista kouluista, sillä niiden hinta, jos otetaan lukuun kunnan maalta otetm rakennus puut, hipuu 20,000 mk ja omat siis noin 5,000 mk. kalliimmat kuin tätä ennen miimeksi rakennettu Kutfunmaaran koulu (rakennus- kustannukset 11,864: 65), jonka hintaa muutamat olisimat maksat- taneet rakennustoimikunnalla ja kuntakokouskin alentui noiden ret- telöitsijäin kätyriksi kuluttamaan kunnan maroja turhissa yrityksissä • ja häpeällä lopettamaan ne kuten huonot aikeet ainakin. Il-" moitettiin läänin kumernöörille hylkäämä päätös Saarion kylään koulun laittamiseksi tehdystä mali- tuksesta. Maimaistalon hoitajaksi malit- tiin Mimmi Lähteenmäki. Suuren Onkamon kansakoulun paikaksi määrättiin Säkänniemi ja ostettiin H. Pirhosen perillisiltä maata 2 ha 1,000 markalla. Joh- tokunnan käskettiin hankkia piirus tus koulua marten ja tehdä kus- tannuslasku, jonka mukaan hae- taan maltion laina. Tilattomain lainarahaston tilit hymäksyttiin ilman muuta, koska ne oli tehnyt maltion tarkastaja. Kolin, Puson ja 5lhmowaaran kylien yhteinen kyläkunta- kokous pidetään Kopramaaran majata- lossa ensi tammik. 6 pmä klo 1 pm. mainittujen kylien liittymistä mar- ten yhdeksi kirkkoherrakunnaksi. Koska tämä asia on niin perin tärkeä näiden kylien asukkaille ja jokaisen etua tarkottama, niin luu- Iisi jokaisen, ken näistä kylistä kynnelle kykenee rientämän tätä puuhaa kannattamaan. Asialla on nimittäin sitä suurempi mah- dollisuus onnistumisestaan, mitä enemmän sillä on tähän puuhaan osanottamia kannattajia. Tehkääm- me nyt siis yhteinen reki- tai suk- siretki ensi tammik. 6 pmä Ahmo- maaran majataloon! Asiaa harrastamia. Zlweksen ampunvat metsänhoitajat E. K. Enekell ja W. Linnoila miime tiistaina klo 4 ip. Kuohatin hoitoalueelta, puo- li km. Kuhmon rajasta Nurmekseen ja 14 km. maantieltä länteen päin. Jlmes oli manha emä nähtämäs- ti äskenammutun puoliso. Enckell oli miime miikon lopulla käynyt koirineen ajamassa sen kallion koloon ja tunkennut sen sinne sekä tullut kauppalasta tomeria hakemaan sitä pois perkaamaan. Ahdessä Linnoilan kanssa he sitten salolle matkustimat. Jlmeksen perkaami nen oli erinomaisen jännittämää. Kolo laskeutui 1 V., m. alaspäin ja sitten haaraatui maakasuorasti moneen suuntaan. Uskaliaasti laskeutuimat Enckell ja Linnoila pedon luolaan, Enckell tulta näyt- räen suksisauman marteen kiinni- tetyllä kynttilällä ja Linnoila mal- miina ampumaan. Jlmes oli piiloutunut kimen taa, kun met- sästäjät sen takajalat puolen met- rin pästä huomasimat. Heti am- pui Linnoila pyssystään kaksi lau- kausta sen oikeaan takajalkaan. Tuli sammui ja peto alkoi kau- heasti karjua. Maralla oli mie- hilla pieni sähkölamppu, mutta sakeassa samussa se aiman mä- hän malaist. Mihdoin sai Enckell taas tulen ja Linnoila ampui il- mekieen, joka ärjyi ja syyteli kimiä, Enckellin pyssystä laukauksen. Se sattui ilmeksen masempaan lapaan. Jlmes peräytyi ja heitti rarjumisen. Tuli oli taas laukauksesta sam- munut ja kului aikaa, kunnes saa- tiin kynttilä uudestaan sytytetyksi ja pedon palamat silmät taas hok- sattiin. Jlmes ärähti, mutta Lin- noila ampui Enckellin pyssystä loisen patruunan. Se sattui ma- sempaan silmään ja silloin oli tais- telu lopussa. Metsänmartijan po- jat, Enckellin manhat metsätomerit seisoimat luolan suulla jännityksissä hekin, kun luolasta kohosi samua ku'n mistäkin saunasta, kuului hir- meää karjuntaa ja metsämiehet siellä miipyimät 20—30 minuuttia. He päättelimät: ..Kyllänytherratremit- timät itsensä ilmeksellä!" Mutta mih- doin nämä kohosimat kolosta ja toi- nen pojista sai ilmeksenselläänsäkun lähdettiin hiihtämään 7 kmmpituis- ta tietöntä taimalta lähimpään, Koppelomaaran taloon. Läänin »virkamiehet. Liperin piirin ruununnimismies Werner I. Chydeniuksen malituskirjelmä läänin kumernöö- rin ehdollepanosta Ilomantsin kih- lakunnan henkikirjoittajan mirkaan sekä keisarillisessa senaatissa mirkaa hakeneen senaatin ylimääräisen kopistin G. A. W a l l e n i u k s e n anomus, omat nyttentmin saa puneet senaatista läänin kumer- . nöörille lausunnon antamista mar- ! ten. Dynamiitin säilytysoikeus. Läänin kumernööri on oikeutta- nut Geologisen toimiston louhi- jmistöitä marten Outokumpu iti- 'misellä kukkulalla Kuusjärmen pitäjän Sysmän kylässä työpaikan läheisyydessä säilyttämään yhden muoden aikana 1,000 kg. dyna- miittia erinäisillä päätöksessä lä- hemmm määrätyillä ehdoilla. ^suusknnuat. Läänin kumernööri on tk. 17 pnä mahmistanut koko Enoii kuntaa käsittämän osuuskauppa r. l. ni- misen osuuskunnan ohjesääntöjen muutokset. Miinan salakuljetus Pielis- järwellä. Selostuksena Pielisjärmen pii- riin asetettujen poliisikonstaapelien toiminnasta m. k. ajalta ilmoittaa ruununnimismies I. H. Kuima- lainen m. m. että on saatu ilmi muutamia Menäjän puolella asu- mia henkilöitä lumattomasta mäki- juomain kuljetuksesta ja myynnis- tä. Takamarikkoja ei kuitenkaan ole onnistuttu tehdä. Kiihtelystvaaran kuttuan war sinais ess a kuutakokouksessa t. k. 21 p. käsiteltiin seuraamat asiat: Hymäksyttiin kunnallislautakun nan tekemä tulo- ja menoarmio. Malittiin Uskaljärmen kansa- koulun käsityöhuoneen mastaanot- tajat urakoitsijalta, joiksi tulimat rakennusmestari I. Smeins, ja talollinen Simo Kämä nuo- rempi, molemmat Oskolasta. Luettiin Kirkonkonkylän nuoriso- seuran johtokunnan kaksi pöytäkir- janotetta, ja saman lasku 16 mk. jota n:seura maati kunnan mak- settamaksi. Keskusteltua se aheet- tomana hylättiin. Mulon salokyläläisten tienteko- anomus keskusteltua hylättiin, koska tulisi kaksi tietä melkein rin- nan. Hymäksyttiin Hamaslahden kan- sakoulun lisärakennuksen piirustuk- set pienillä muutoksilla. Keskusteltiin manhan paloapu- yhdistyksen lakkauttamisesta. Pää- tettiin pysyttää mielä moimassa siksi kunnes itsestänsä lakkaa. Kes- kusteltiin eräiden kuntalaisten ano- muksesta, että kunnantalon mahti- mestari P. Mänskä sanottaisiin irti toimestansa ja pantaisiin sa- nottu toimi amonaiseksi. 880 ää nellä 22 mastaan asia aiheettoma na hylättiin. Malittiin Kirkonkylän kansakou- kun johtokuntaan jäseniksi A. Lei- nosen ja A. Mänskän sijaan, jot- ka olimat muorossa erota, taloll. P. Jumonen ja P. Törrönen, mo- lemmat kirkonkylästä. Kiihtelysvaaran kirkonkylän kansakoululla, oli t. k. 22 p:nä klo 6 a. p. op- pilaille laitettu tamanmukainen joulukuusi jonka ympärillä lapset laulellen leikkimät. Aleisöä oli kertynyt runsaasti ja kyllä se an- saisi käydä, olihan siellä kuulemis- ta ja näkemistä. Opettaja puhui mieleenpantamia sanoja joulun tarkotuksesta ja oikeasta joulurau- hasta. Lasteukirjastoja Uuno Cyg- naeuksen I«tt-wuotismuiS- toksi on perustettu m. m. Kiihtelys- maaran Niman ja Kontiolahden Selkien kouluille. Kansanopettajain osakeyhtiö Malistus lähettää noille ensi lukukauden alussa GO mkan armosta kirjoja malmiissa kirjas- tokunnossa. Tilankauppoja. Maanmiljelijä Kalle Koponen ja maimonsa Hilda Liperin Taipa- leelta omat myöneet omistamansa ti- lat, paitsi erästä metsäpalstaa, maanmiljelijä Reinhold Koposelle Kaatamosta 18 tuhannen markan kauppasummasta ja Reinhold Kopo- nen on myönyt omistamansa tilan maanmiljelijä Paamo Koposelle Kaatamosta 11,000 markasta. Maastaanotto tapahtui heti. Palotviina-asetusten noudatta- minen. Tätä tarkoitusta marten on yleisistä maroista myönnetty ensi muotta marten korkeintaan 5,100 mk. miiden ylimääräisen poliisi- konstaapelin toiminnaksi Piclisjär- men ja yhden konstaapelin toi- Minnaksi Juuan kruununnimis- miespiireissä. I M. I. ¥. viettää Perhe-iltaman Raatihuoneen salissa ensi tiistai na tk. 27 p. klo 6 ip., johon on tervetulleet yhdistykseen kuulu mattomatkin, yksityisesti sekä perheineen. Naisille käsityöt mukaan. (K. S. l k.) Kirjekortti Mattisen- lahdelta. Kauan on kulunut siitä kun miimeksi on ollut kuulumisia Mat- tisenlahdelta tämän lehden pals- toilla. Siksi alan nyt tässä hiu- kan pakista oloistamme muillekin. Jos alotan tuolla mastaolleella riemujuhlalla markkinalla, niin en moi sanoa mitään muuta kuin että ne olimat hymät, lukuunot lamatta ..Aläpihan ukkoa", jolta eräs rosmosakki, kuuleman mu- kaan, on »vienyt rahat lukkaroi neen. Ei näy poliisien paljous- kaan mähentämän taskumarkaiden lukua. Kylämme nuorisoseura on toi- minut milkkaasti ja miettikin mit- me sunnuntaina perhe-iltamansa maanmiljelijä August Pursiaisen talossa. Ohjelma oli suunniteltu laajaksi, mutta se laiskuus, se laiskuus on maan pahin mika, ja siksi tekimätkin ohjelmansuorit- tajat, melkein useimmat sen kous- tin, etteimät malmistaneet heille määrättyjä tehtämiä, joten ohjel- ma olikin main tilapäistä. — Alussa laulettiin yksiäänisesti. Zenjälkeen luki Alb.Karttunen(Lah- den) kertomuksen „ Aleksis Kimen muisto". Laulettiin taas. Maria Kerminen luki hauskan kertomuk- sen »Annukasta ja Junnukasta". Ida Pursiainen kertoi sadun, jon- ka jälkeen pidettiin loma. — Lo man jälkeen kokoonnuttiin taas paikoillemme ja jatkettiin taas ohjelman suoritusta Ema Turu- sen ja Meikko Hyttisen kertomuk- silla. Lopuksi leikittiin ja niin loppui nuo kisat. Näyttää siltä kuin tuonen mii- katemies olisi kääntänyt loisiinsa meidän kyläämme kohti. Sillä äskettäin tänä syksynä kuoli erään talon lapsi, mutta nyt ei tyyty- nytkään enää lapseen, maan mei maanmiljelijä Antti Sinkkosen.. Antti Sinkkonen oli äskettäin tul- lut kyläämme naapurikylästä, Onttolasta. Mainaja oli jo kylä- läistemme keskuudessa tunnettu ahkeraksi ja kunnon kansalaiseksi. Ilman pitempää sairastamista kuoli hän miime perjantaina noin puolen päimän tienoissa. Sa- moin kuoli miime miikolla kyläm- me laidassa asuma mökkiläinen Heikki Almi. aa P3 ST i - IS KU M «3» äy>" «s CD ST GS3* S3* as» M l t2S SS" M <53 Jos lapuksi pakisen kylämme isäntien kalan pyydöstä, niin täy- tyy sanoa, että saanti yleensä on huonoa. Siitä huolimatta koitta- mat he uusia pyytöpaikkoja, jos ^ mistä sattuisi antamaan. T. k. 15 pnä päättyimät kar- janhoitokurssit. Ne alkoimat 5 pnä jo niissä oli oppilaita run- saasti. Neumojina olimat johtaja Luikko ja karjakko E. Korhonen. Olisihan tässä paljon muutakin, mutta koska täytyisi hiukan rolla- ta, niin katson parhaaksi olla maiti. Ei siis muuta kuin muistakaa malmistua äänestystä marten, sillä heti se on sekin ja kuka ties', milloin toisen kerran. 2*: gu 33 B Uusi wuosi pian on L käsissä. Joko olette uudistaneet Kar- jalattaren tilauksen? Jollette ole, niin tehkää se aiman heti, ettei wiiwytystä ja keskeytystä lehtien lähettämisesjä tulisi. Lehden asiamiehet ja levit- täjät! Toimikaa nyt innokkaasti ja väsymättä. Päämääränäm- me olkoon: Karjalatar jokaiseen taloon ja torppaan tällä paik- kakunnalla, jokaisen käteen ke- nen warat suinkin sallimat sa- nomalehteä tilata. iUt sn < S- Cft r-+ O C/i C/3 SS S? << Muualta Suo mesta. Tulliuhoitaja von Karm wangittu. Helsingin raastumanoikeudessa käsiteltäessä rouma Maria von Karmin, miestänsä tulliuhoitaja A. A. von Karmia mastaan nos- tamaa oikeusjuttua elatusamus- tuksesta, kämi selmille, että Helsin- gissä oli tammik. 13 pm 1ö0L kastettu saman kuun 1 pmä syn- tynyt tyttölapsi, jonka manhempina asianomaiselle papille ilmoitettiin oleman kielenkääntäjä A. A. von Karm Miipurista ja hänen wai- S « cs S SjT S