I^suautaiiia lllarrsskuun IL xmS rVRVN I.LSI'! 1910 - ^:o 13L - 3 PalstoittamiStoimiSto. M-°»m .wsi»öSri «-ura» Söderholm T»rt». HnmaliStokat» S. Puh. Iv 43 13SS Marraskuun t? pniä. Mankien Dksitoikkoisekst tulee vankiloihin sul jettujen elämä, eikä heidän työnsä juuri suurtakaan hutvimsia tuota, erittäinkin kun tämä työ tehdään suu rimmaksi osaksi sisällä, työhuoneissa ja kopeissa. Varmaankin olisi siitä pal jon hyötyä, joS «vankien työn »voisi teydä hieman monipuolisemmaksi ja saada se toimitetuksi »allkilan seinien kin ulkopuolella. Jo tvanhat egyptiläiset ja rooma laiset pitimät tvankejaan kaimostöissä ja myöhemmin heitä kv ylettiin meren kulussa. 1600-luwulla löytyi Scksan kaupungeissa rattaita, joihin tvangit olimat kiinnitetyt pitkillä ketjuilla ja jotka aamusin liikkuivat kaluja myö den wankien puhdistaessa tie.ä liasta ja pölystä. Myöskin on mankeja käy tetty linnojen rakentamistöissä. Eikä maanmiljelystyökääu ole unholaan jää nyt, sillä Mcnäjän Siperiassa on man- kien alvulla paljon saatu aikaan. Ja Keski-Euroop>)ssa on tehty yrityksiä vankien käyttämisestä suow:ljcl?jöinä Smeitsisjä, Bernin konttoonsa ^maakunnassa), löytyi w 1880 »aiheilla ääretön mutasuo. Koetettiin suota kui- Mittaa ja saada se M5 «:nwiljelykse n sopimaksi. Osottautui kuitenkin er.nen pi.kaä, ettei kannattanut käyttää työssä paUkatyömiehiä, jotka tulimat liian kalliiksi. Päätettiin käyttZä työhön seudun wankilan asukkaita. Aluksi rai- toattiin uusia ojia suohon ja tiet lai tettiin kuntoon. Sen jälkeen kuokittiin ja kynnettiin maa ja kylmettiin Viljalle ja heinille. Mangit suorittimat kaikki tarmittamat työt tarkastajien opastuk sella ja alvulla. Työ laitoksessa ei tunnu pakolliselta ja ikämältä. Terveellinen mieltäkiin- nittämä ulkoilmatyö wuoroin aurin gonpaisteessa ja sateessa saa ruumiit ja mielet paranemaan. Koska kuiten kaan mankilan rikokselliset eimät yksis tään kykene koko tarmittaVaa työtä suorittamaan, on osa maata Vuokrattu, osalle taas on perustettu erityinen siir tola Vapaaksi lasketuille Vangeille, jotka täällä saaVat tehdä ansioiyötä siksi, kunnes Vankilan hallinnon kautta omat saaneet parempiansioiset paikat. Myös Saksassa on ryhdytty suuri suuntaiseen suonasutuStyöhön, jossa Vangit tekelvät perustannstyöt. Suunni telma on seuraama: Miljeltämälle suolle saapuu aikaisin kewäällä joukko wa paita työmiehiä, jotka rakentamat yk sinkertaisen puutvajan. Kun tämä on Valmis siirtyy siihm voin 30 Vankia Vartioineen. Nämä alkamat heti ra kentaa n. s. siirtolaisrakennvsta, jossa sekä asuin- että eläinsuojat tulemat sa man katoksen alle. Tämä rakennus Valmistuu syksyksi ja siirtymät siihen silloin Margit ja Vartijat. Sitten ryh- dytään ojitukseen, teiden laittoon j. n. e. Siirtolaistalon ympäri järjestetään pieni puutarha ja Vähän pelioa Van kien tarpeiden tyydyttämiseksi. Näin Viljelty suomaa myydään sitten ma paille siirtolaisille. Mankien työstä lasketaan 1 mk. 25 p. päimässä, josta he sitten saamat suurimman osan käy- tettämäkseen Vapaaksi päästyään. Eiköhän Vaan meilläkin Suomessa Voisi jotain tähän suuntaan tehdä? Maamme tuhannet suot tarvitsisimat kyllä tulla ylösmuokaiuiksi ja Viljel lyiksi. Ja tällainen työ Vangeille, isänmaan hairahtuneille pojille, olisi Varmaankin suuresta merkityksestä. Se olisi omiansa heitä kehittämään ja luc- maan uuden mielen Vapaaksi pääs tyänsä antautumaan uusille ja parem mille teille. Joiminloja. -- Tuule» kepposta. Tiistaina kälvi Hel singissä loma tuuli, loka teli monta keppos ta. Niinpä se eräältä tansialaiselta huma lassa olemalta merimiehellä tempasi halun päästä ohiatalseen sen mereen. K>lpll>uoisusia ei mies huomannut edessään olemaa laiturin cennaa, waan Ivoksi suoraa päätä mereen. Onneksi oli ihmisiä lähellä, loika onkimat <ekä hatun että miehen tuimalle. Auran KeMyt-Olut — EnnreSta h«t»St« oli kerran hyö- thäkin Että sellaisista suunnattomista . pa doista", joita bymäk »aiiemme nykyään pitä mät päähineinään saattaisi ,oSkuS olla hyö tyäkin. sitä ei juuri uskoisi. Mutta keskimiik- lona sattui Krimnumuorenkadulla Helsingissä erään talon kohdalla, että tuuli kolisteli kol mannessa kerroksessa auki olemaa akkunan säpäleiisi, saaden juuri alitse kulkema pata- painen neiti koko läjä» lasinkappaleita »is- iaansa. Tulos oli sama kuin olisi heittänyt hanhen viskaan mettä, sirpaleet ponnahtimat hatusta moimattomina kadulle. — Surkea» »retordta* on jo saavut tanut e äs pienen pieni 14 muotias poika «. Mähämaa, jola miime teSkimiikkona oli Maa- saa raastumaooikendessa syytettynä neljäs tätoista eri varkaudesta kaikki tehty kau pungin saunoissa. - On fiinä postikortteja. Osakeyhtiö Launis A. B. Helsingissä on herra Isak Ju- linille Tampereelta myynyt «vuodesta 1906 hariottamonsa postikorttituktuliikteen. Kaup pahinta lienee noin 60,000 mk. Kaupan lautta on herra Julin Tampereella nykyään juurin postikorttien tukkukauppias Suomessa. Perhe-umisia. — Hopeahäitää» wiettiwät eilen Wii- purin ruiitaiieairmon päällikkö A Sandström >a hänen puolisoina. o. s. Andersin. Hopcahäitään miettimät miime tiistai-ilta- na aiimalvnstaapeti Juho Partanen ja wai monja Maria, o. s. Äärklmen, Miipurissa. — Eyntymäpäimtä. 7 0 muotia täytti t. k. 9 pnä opeitaialcr Ida Ingman Kns- tiinaukoupungisia. '^ieiti I. on ollut »cristn» nankaupungin suomal. iansukoulun opettajana perustamiien ensi muosista siihen saalla, tun nes joru muosl sitten otti erou eläkkeellä. 60 muotta täytti eilen Janakkalan tuo- miolunnon tuomari G. I. Sourander, — KO muotia täytti toispäimänä kunnalli neumos K. Fieand ^adasioella. ö O muotia täytti t. k. 7 p. Kristiinan postinlzoitaia A. Allen. — SO muolla täytti eilen pastori K. W. E. Wal16n PormooSsa. 40 muotta täytti eilen Mynämäen hen- kilirjoittaja R. Bergman. — 40 muotta täytti eilen Kaskisten kanpungiulääläri ll. A. Flcege. Mlillillta kotiMNitll. — Asetetaan siastiiä. Se komi tea, joka on asetettu tutkimaan oloja valtionrautateillä, ehdottaa 5 asemaa lakkautettamaksi Oulun radalla. Sääs tö siitä nousisi 41,955 Marikaan. — Kaarti» pataljoona» kasar- «ikirkko Helsingissä on muutettu kreikkalais mcnälsijelsi kirkoksi ja ta- pah'vi kirkon Vihkiminen Viime per jantaina. Kirkon sisustustöihin oli hal litsija lahjoittanut 2,000 ruplaa, ker too Finlj. Gaseta. S4oe on siirvilöiry hymm paStöörisee- ratt» mieto mallasjuoma. — hantti fallinnut wel»aRirjan «LSrenuyksen. Sellainen tapahtuma oa .Työmiehen" kertoman mukaa» sat tunut Lahdessa. Siellä olemasta Kan sallis Osake Pankin haarakonttorista oli muuan tehtaitija Hymander nostanut kolmen takac.jan allekirjoittamalla wel. kakirj^-lla 2 5,000 mk. Hymander lähti sittemmin pakoon maasta ja lainattu summa joutui takaajain maksettarvaksi. Kaksi Helsingissä asumaa takaajaa suo rittimat summan ja alloiivat jälkeen päin Velkoa kolmannelta takaajatta, kaupp. Koskiselta Lahdessa, hänen ta kaamansa eli kolmatta ojaa summasta. Silloin huomattiin, että pankin huos tassa olemaan »velkakirjaan oli kirjoi tettu Koskisen allekirjoituksen eteen: »sitoutuu takatakuuseen", eli siis sellai seen, että häneltä ei moitu tämän sitou muksen perusteella Velkoa takaamansa osaa. Näinollen joutui asia oikeuden tutkit- tamakjr ja kemiallinen tutkimus kirjoi tuksesta, musteesta y. m. todisti, että mainitut sanat Koskisen nimen edessä olimat kirjoitetut toiiella kynällä ja eri musteella kuin nimi. Nyt joutuivat kirjaa hallitsevat pankinmirkailijat kyse lyn alaijilsi. Silloin tunnustikin sano tun pankin alijohtaja, että hän oli sal- linnut Koskisen jälkeenpäin kirjoittaa yllämainitut sanat pankin huostassa ole^ vaan velkakirjaan. Oikeus tuomitsi sitte Koskisen myös kormuamaan korkoi neen takaamansa osan lainasummasta. Pankin johtokunta ryhtynee pitempiin toimiin tapahtuman johdosta. — Mies jSSnyt junan alle ja knollu» T. k. 9 p. klo 6.25 i.p. jou tui Uudenkirkon asemalla seppä Herman Kokko, koettaessaan hypätä liikkeessä ole maan junaan, junan u:o 10 alle sillä seurauksella, että hänen ruumiinsa meni keskipalkalta poitki sekä kadel ja jalat ruhjoutmmat. Kuolema seurasi tietysti heti. Kotko oli noin 30.wuotias ja jätti jälkeensä 3 lasta. Hänen vai- monsa kuoli miime kemännä. — SyysjSitten «Areja. Sunnun- taina t. k :n 6:ntena paiivanä hulkuiivat Narmassa Kuralan lahteen lähtUe Ku- ralan l^ima aituria Tampereen puolessa Poutalan 9 Vuoden ikLinen poika Jo hannes ja Mklundin ? muoden manha Erkki. Toispäimänä aamulla oli isompi joukko lapsia kelkkoineea luistelemassa Kurikassa jäällä, jolloinka lää murtui ja 4 lasta joutui omantoon. Kaksi heistä saatiin pelastetuksi, mutta toiset kaksi, 7-.vuotiaS talollisen poika Wilho Äesli-Hirmi ja noin 8—9 nmotias rau- tatietyömiehea poika Uuno Jantunen joitvat WeUamon uhreiksi. >2^ Nykyaikainen leikkikalu. Lentokoneet nyt tähän maailman aikaan Vetämät kaikkien ihmisten huomion puoleensa. „Jlmcilu" oa nykyajan tunnussuna. Manhain ihmisten mielijohteet tarttumat helposti tapsiinkin. Ei siis ihmeellistä, joS »kansalle kasmaivalle" on hankittu ajanmietettä siltä alalta, joka on nykyajan .erityisala": lentokoneiden alalta. Ulkomaalla omat lentokoneet jo saaneet sijansa nuorison ja lasten leikki kalujen joukossa. TaS ä on kuvattuna poika leikki lentotoneineen. Nämät lento koneet, joissa .moottorina" omat Mahtvat kummilanka laitteet, eimät tietysti moi pysyä ilmassa erittäin kauivan, mutta hausto a leikkikaluja ne silti omat. Wan- hatkin moimat rötökseen niiden liitelemistä ilmassa katiella. — Foas »s««ska»ppa tehnyt tiontvrsfi». Mirtain osuuskauppa, joka, kuten tunnettua, on maamme manhim pia ja suurimpia osuusliikkeitä, sillä kun on suuri pääliike ja 3 suurta haara- liikettä, on sulkenut kaikki myymälänsä. Hallitus jättää mararikkohakcmuksen näi^ nä päiminä. Pesän marat liemmät jo^ takuinkin yhtä suuret kuin melatkin. — K«iwoo« pAtoft ja tuoli t. k. 7 pnä Raatasalmklla kaatumatautia sai rastama loinen Kusti Jordan. Vai naja oli 23-wuotias. — Kirmei tapaturma. — Lapst pudonnut kiehumaa» «ejipata»» ja kuollut. Wiime lauantai-iltana klo 6 tienoissa putosi Sippolaa poliisin I. Kujalan neljännellä truodella olema poi kanen saunassa ollessaan liehumaan well- pataan ja paloi niin pahoin, että hir- meitä tuskia kärsittyään yöllä klo puoli 2 tienoissa kuoli. — Aaislaus Salolassa. W. k. 27 p. tuli erään kruununtorpparin 13 > MuotiaS tytär raiskatuksi ollessaan erään naapurimiehen kanss- matkalla Lahdes ta Kutajoelle. Raiskaaja, se mainittu naapnrimieS oa pötkinyt teille tiety mättömille. Hän on kotoisin Forssasta, josta hän on hiljattain muuttanut Ku tajoelle Hollolassa torppariksi. Hän on yli 30 MuotiaS ja perheellinen. Kimiä tietoja. — Keuruun vanba kirkko tulee siirret. tämäksi Helsingin Seurasaaren museopuistoon. — käräjöimishalu näyttää Orim d?llä oleman ka^mamaan päin Miime käräjillä oli siellä 80 oikeusjuttua, edellisillä oli ollut «0. — TnulaStamisell» kalast«misesta Kopsomon järmessä tuomittiin Orimeden kä räjillä kaksi miestä. Tuulastaminen on laissa kiellettyä. — Aviorikoksesta -»- kolmen aiviotto- mau lapsen synnyttämisestä — oli itsellinen Heikki Järminen Orimedellä manannut «ai monsa Hetan käräjiin OikenS tuomitsikin Heta Järmisen mainitusta rikoksesta amio- eroon ja 100 markan sakkoon. — Tuhkarokko raimoaa tätä nykyä Pa rikkalassa. Niinpä Tarmanan kansakoulun op pilaista on 20 sairastunut tähän tautiin. — TekijäHalkkio. Maanmiljelvshallitus on myöntänyt talolliselle M. Ilkalle 400 mkn suuru sen palkkion teoisista „Mehiläis- kirja" ja „Kananhoitokirja". — Kylmän kylwhn sai kaksi Forssan pö listä pudotesjaan lokcen t. k. 2 pnä, naara- teSsaan sitä tyttöä, joka t. k. 1 pnä katosi Forssaa Hotellista ja luullaan jokeen men neen Tyttö oa yhä kadolsism ja joki siksi paljon jäässä, että etsiminen on täytynyt kes keyttää. — Kuopion tietopuolisen meijerikou- luu meiiertiursieille on m. m. hymä.syt.y Juho F. Kanermo SalöSta. — Sikaruttoa on ilmestynyt maanmil- jelysneumos Edm. Björkenheimin omista massa sikalassa Orisbergin tilalla Jjosjaky- röSsä. — Suomen lähetysseuran tulot teki- lvät heinäkuulla 32,814: 77 ja elok. 32 747: 92 se!S iSmän lisäisi pienempiä summia eri rahastoihin. — Kuortaneen lukkari-nrkuriumaalis- sa t k. K puä >ai enimmät äänet seuratun- van w. t. lukiari-urluri W. Pekuri. Hump pilan lukkari-urkuri A. Summanen ei saavut yhtään ääntä. ^ Suuri maatilan kauppa Agronomi U. E. Sai-dström ou myynyt omistamansa Teräioälän kartanon Kilpe^nivea kylässä Wiipurin lähciiyydcssä maatilan omista>a Hannu Tiaiielle Rantasalmelta 136,000 mk. kauppahinnasta. — Pika ajurit ja ruoskat. Miipurin mais raatti on zulkaiSsut tuuiutu^sen, joss i pika-ajureita lehoitetaan niin mähän kuin mah dollista täyttämään ruoskaa >n kielictäan käyr- tämästä muita luin n. k. englantilaisia ruosna. 2Nclkulatuuricl Turun Lehden konttorissa. TllkllUlltMMa. Herran suosio. »Opeta minua, tekemään suosios jäl keen", niin rukoilee kuningas Damid. Suuri konsti oa etsiä Herraa suosiota. Ihmisten suosio ja Herraa suosio käy mät useia Mastakkaisia suuntia. Ja moni joko arkuudesta tahi maailman rakkauden taimuttamana etsii ihmisten suosiota. Sananpalmelija tässä kohden on useia suuressa kiusauksessa etsimään ihmisten suosivia. Mutta ParaS olisi kaikessa etsiä Jumalaa suosiota ja aja tella: olipa ihmisten suosio miten ta hansa; kun Maan olen Jumalan suo siossa, niin fiinä kyllä. Kun sinä Herra maan minulla olet, niin en minä en sinkään taimaaSta eli maasta tottele. Kyllä tosia tulee ystämyyttä ja rak kautta osottaa kaikkia kohtaan, mutta toista oa etsiä ihmisten suosiota. Mutta nyt kun itsellä ei ole oikeaa viisautta etfiä Herraa suosiota, niin oa ParaS kääntyä Herran puoleen ja sanoa hä nelle: »Opeta minua tekemään sinun suosioS jälkeea. Opeta minua kaikessa etsimään sinun suosiotas ja ajattelemaan jokaisella askeleella: »Kunpa tässäkin tekisin Jumalan tahdon jälkeen". Sillä siinä missä Herraa suosiota etsitään, missä Herran suosion jälk-en tehdään, siinä myös Jumalan tahto tapahtuu. Rukouksensa Damid perustaa näihin sanoihin: »Sillä sinä olet nnnun Ju malani". Niin mekin perustakaamme rukouk emme siihen, että Herra on mei dän Jumalamme, meidän rakas Isämme. Ja onhan Jumala erittäinkin sentähdea meidän Jumalamme, että Hän oa Jee suksen Kristuksen Isä ja että Jeesus on »älimieheksemme tullut. Kun näin pe rustamme rukouksemme Jeesukseen, niin rukoilemme Jeesuksen nimessä. Herra» suosion etsiminen on siis yk sistään siinä, että me syntisinä elämme armosta ja Jeesuksen Meressä uskomme synteinanteekfiantamutsen, elämän za an- tuuden meille kuulumaksi. Ja näin ar moa nauttijoina, Jeesuksen meren suo jissa ollen me myös tahdomme tehdä Herran suosion jälkeea ja.kulkea tasaista tietä Herran Hengen johtamana. »Si nua hymä HenkeS mieköön minua ta saista tietä". Itse siis emme ojaa oi- kiaa tietä kulkea, maan Herran täytyy meitä taluttaa. Me olemme kutea lap set, jotka eimät ilmaa taluttajaa ojaa käivellä. Jos taluttaja jättää meidät, niin me kompastumme. Herraa Henge» tarmitsee sentähdea johdattaa meitä ja hä» mie tasaista tietä, joka on elämän tie. Kuoleman tie on epätasainen, sillä siinä ihminen lankee synnistä syntiin. Kuolemaa tie oa täynnä loukkauksia, mutta elämän tiellä loukkaukset Välte tään. Muute» uskomien tie ei kylläkään ole ruusuilla ja kukilla kaunistettu. Kyllä siinä on paljon orjantappuroita ja piik kiä, murheita ja Mailvoja. Mutta pää asia on, ettemme horjahdu elämän tieltä. Silloin on tiemme tasainen kaikkien toaiivojentin tullessa, kun Herrassa py symme. Herraa suosiossa saamme siis Jeesuk sen ansion tahdin olla. Onnelliset olemme autuutemme Jumalassa. L. I. R. Turun Siemenkauppa. Nyhtäkää TmllglM-Miim 1 «tk. pullo MolfGiMergin Mnikaupasto v-t' , paperosseja! Mtä ja toista. — Harvinainen ilmiö Dlista- rossa. — Kaimonpohja tulessa. Kun Juho Jmppajen, Alistalossa, mesikaimoa maanantaina symennettiin maaporalla, sytty, kailvonpohjassa noin 7 metrin sylvyinen ja SO cm. lemyinen porausaukko tuleen, siellä työs.entelervan miehen tulitikusta. Asian me no on seuraamaa: Kun poraaja alkoi kaulia ankosta omimis ta suhinaa, otti hän tulitikulla malkean näh däksensä mistä suhina ivhtui. Silloin lei mahti porausaukko palamaan ja miehelle tuli liire päästölleen pois taimosta. Ennenkuin hänet saatiin nostetuksi maalle, ehti hän polt taa silmäkarmansa. .Zaimon reunalta heitet tiin nyt arktoon lunta ja tällöin ilmilielli sammui, mutta yhä edelleen tuli aukosta tuu maa höyryä. Wielä, tiistainakin aamupäi- Mällä tapahtumasta „Waasallc" ilmoitetlaes. sa, yön aikana taimovn tullut mesi suhisee, mutta höyry on lakannut tulemasta. Tämä omituinen tapaus on herättänyt paikkakunnalla melkoista huomiota. — Wi«lä noita honkia humisee. Seikuu sahaan oli miime Miikalla sahatta- tvaksi nostettu niin suuri honkatnkki, että 6— 8 miestä saimat sitä noin tunnin ajau meiS- tellä, ennenkuin se sopi raamista läpi mene mään, maikka siihen mahtuu halkatsijamital- taan 25 tuuman tvahmuiueu tukkipuu. Olipa siinä pölkyn pätkää, joten sopii siis kyllä edelleenkin lauleslellä, että, „wielä noita hon kia humisee tuolla Suomen sydänmailla." Hhtvinkäällä kuoli t. k. S p. Kajaa nin tuomiokunnan ent. tuomari G. E. Malm 87 »vuotiaana. Suoritettuaan w. 1852 tuomarintutkinuon tul: häu auskultant. Turun homioikeuteen, josta hän notariona w. 1870 nimitettiin Ka jaanin tuomiokunnan tuomariksi, jo-ta Mirasta hän 1891 omasta pyynnöstään sai eron, asuen sitte loppuikänsä Hy vinkäällä. Toispäimänä kuoli asunnossaan Hel singissä pitemmän aikaa sydäntauua sairasrettuaan entinen liikemies Johan Jeremias Rikala. Wainaja oli syntynyt Hämeenkyrössä 1848 ja omisti aikoinaan 30 wu?tta Wahantanicmen höyryjähän ja tiilitehtaan Tampereen läheisyydessä. Häntä kaipaamat leski jo K lasta. Tiistaina kuoli Nastolassa Koiska- lan kurtaaon pehtoori Gustaf Adolf Lindström 52 muoden ijässä. Lä hinnä s remaan jaimät leski ja tytär. Entinen Maasan homioikeudenneumos Ernst Wilhelm Tegengren tuoli eilen aamulla Helsingissä 75 muo den ikäisenä. ^sen3Mt3. — MenSjin «ufi ka»sa«walis tvsmiutstert Casso oa saanut hymin kylmän mastaanoton duumanjäsenien puolelta, esiinnyttyään duumassa pit> källä puheella. Niinpä edustaja Ka- pustin lausui, että olisi ollut paljon parempi olla puhumatta kuin puhua siten. Komalemskl taaS sanoi, ettei mi nisteri lainkaan tunne sitä asiaa, josta hän koetti puhua. Oikeistolaiset eli oikeammin Stoly- piniläiset omat ihastuneita ministeriin. — »Hän oa kuitenkin ministeri, jota me tarvitsemme. Hän oa ivielä mus tempi kuin iise Sch varz", entinen mi- niSleri, laskettelemat he sukkeluuksiaan. (Lchmarz oa saksalainen sana ja mer kitsee »musta"). — Welt muryaunut «eljenfS säälistä. Moskoivan pnrioikeudcssa jiietllin toisjapalrvänä oikeusjuttu Yli' oppilas 5iip»riiowia rvast an, jota syy tettiin 17 ivuoliaaa weijea>ä murta misesta »säaUsm häntä toytaan". Mur hattu olt halivatta. Oikeus tuomitsi ^ syytetyn äitinsä holhoukien alaiseksi. Linnankata 15 b. 8632 Rautatien Rahtikirjsja T«ru« Lehde» lo»ttort»s«« Läntinen Rautakatu 19. Kamalia numeroja. Mestaustilastoa Menäjältä julkaise» Bir/ch. Wjäd,, ja se oa sangen surul lista tilasioa. Se käsittää ne kuoleman» rangaistukset, jotka oa toimeenpantu so taoikeuksien tuomioitten perustuksella. Virallisesti mahmistettujen numeroidea muki an on miimeisinä neljänä muoana Menäjällä telotettu: W. 1906 249 henkeä. W. 1907 624 » W. 1908 1,340 . W. 1909 630 „ Nämä numerot omat erikoisen rama- lia, jos ajattelee, niinkuin lainopillinen aikakauslehti »PrcMo" lausuu, että »melkein puolet sotaoikeuk sissa syytetyistä tuomitaan syyttömästi. lMomsslw. — Selgian parlamentti amattu — Maltstie» rähtnällii. Belgia- parlamentti «mattiin t. k. 8 p:nä. En nenkuin kuningas luki julki tvaltaistuin- puheensa pavimat sosialistit toimee» meluaman mielenosoituksen. Kuului huu toja: »Hajotusl Ileinen äänioikeus!" — Heidän huutonsa hukkuivat huutoi. hin:^ »Eläköön kuningas!" Välikohta usta keSti neljännestunnin ajan. Koko tämän ajan seisoi kuningas valtaistui men vieressä odottaen lärjestyksen pa. laittomista. — Krippeui» mestaus, joka olt alkujaan määrätty toimeenpantamakst t. k. S p., on lykätty t. k. 23 p:ään. On ilmennyt seikk ja, jotka osittamat, että tohtori Crippenia syyllisyys ei ole kaan aiman selmä. Huhu kertoo, että hänen murhatuksi luultu maimonsa Belle Elmore elää ja asuu Chicagossa sala nimellä. Crippenia entinen päämies Mungoa oa lumonnut 250,000 markaa palkinnon sille, joka moi hankkia luotet tavan tiedon Belle Elmore» elämisestä. — Crippenin asianajaja Newton jätti maanantaina 3,000 henkilön allekirjot» taman anomuksen Crippenia armahta misesta. Allekirjotuksia kerätään edel leen kautta koko Englannin. — Salaliittoja portugali» t«- satvattaa ivastaan. Madridista sähkötetään: Portugalissa on keksitty silalitto tasamaltaa masiaan. Portuga lin rajalla lähellä Valencia De Alcan» taraa on mangittu 5 kenraalia, 17 ylempää upseeria ja lukematon määrä alempiarivoisia sotilashenkilöttä. Uusia wavgitsem:sia tapahtunee kohdakkoin. — Sata ja kattila omat yhtS mnstat. Naparetkeilijä Rasmus- se n oa kuulustellut niitä moni^ eski motta, jotka Cookilla ja Pearyllä oli mat mukana heidän löydetyksi mäittä- mällänsä pohjoisnamalla. Niiden kerto muksista ja kumauuista oa Rasmussen saanut sellaisen käsityksen, jonka hän nyt on julistanut maailmalle, etteiivät niin Cook kuin Pearykaän ole käyneet lähel läkään pohjoisnapaa, seikka, jonka ajat telema ja »apariitaa seurannut yleisö oa ihan alusti- alkaen uskonut. — ?aawi ?ius 1V :s on aikeissa antaa myönnytyksensä ruumiiden poltta miseen. Hänen edeltäjänsä omat olleet kiimaita ruumiinpolton mastustajia. — Kiina saa 10 milj. punnan lainan. Lontoosta, marraskuun 10 pnä. Reuterin toimisto ilmottaa, että saksalais englantilais ranskalainen pank- kiiriryhmä aikoo esittää amerikkalaisille rahamiehille, että yhdessä hankittaisiin Kiinalle 10 miljoonan punnan (250 milj. markan) laina. — Ilufi Krippe» jnttu. Lontoo» Crip^en jutun paäiytlyu sukcitautnn sa manlainen tapaus esilie San Fransis- kosta Amerikassa. Siellä latoji miime huhtikuulla eräs 20'wuolias opettajatar siten, ettei hänestä sittemmin ole mitään kuultu. Nyt on tämä opettajatar nähtävästi löydetty — paloiteltuna. Erään samaa kaupungin lääkäri Grantin asiapmka on ilmoittanut hänen edeltäjänsä kertoneen hänelle, että kyseessä olema nainen oli tullut Grantin luo hakemaan lääkärin apua. Grant oli luorittanut yhdessä sairaanhoitajattarensa kanssa leikkauksen, johon opetta'atar kuoli. Heti pantiin toimeen tutkimus lääkäriä luona ja hä nen kellarinsa sementrilattian alta löy- dettiin ihmisruumiin palasia. Sairaan hoitajatar ja lääkäri Grant ivangittiia heti ja on sairaanhoitajatar kuuluste lussa tunnustanut, että Grant oa syy pää vpe '.tajat !eren kuolemaan.