f4'0 87 tSiv. KAIKU. Maanantai* a Elokuun I päivänä. 'ohjois-Suamen Maanmittaus- toimisto. Kansankafu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoiniia v. ni. Gulun kaupungista. sutuksi kuolinpäimäksi määrättiin tam- mik. 1 päimä 1910. H. on ollut tie- tamättömissä 1l> muotta. — Awioero myönnettiin miime lauantaina raastumanoikeudessa työ mies Topias Huttuselle mainiostaan Liisa Huttusesta, joka ei määrätyn ajan kuluessa ole ilmoittanut tuleman- sa yhdyselämään ja tuomittiin menet- tämään oikeutensa yhteiseen pesään. — Singerin osasto oppilasten ja nuorten työntekijöiden näyttelyssä oli katsomisen armoinen ja harminai- nen lisä siihen meikäläisiin oloihin merraten. Ikämä main, etkä se ehti näyttelypaikalle masta silloin kuin mie- ras juhlayleisö oli jo kaupungistamme poistunut. Osastoon kuului tauluja, koruompe-! — Pesänkirjoitusta pyysi miime lutöitä kaikesta lajista ja kaikki ta- lauantain maistraatin istunnossa rau- mallisella Singerin ompelukoneella teh- tatienkirjuri A. Arola maimo-maina- tyjä. Eipä olisi uskonut esim. että jansa Jenni Katarina Arolan jälkeen näyttelyssä olema W. Wrightin tau- Samoin pyysi pesänkirjoitusta ja lun jäljennös ..Taistelemat metsot" oli jakoa maihdemies Emil Ohtonen mai- ompelukonetyötä, samoin kuuluisa ..Ku- monsa Marian jälkeen ningatar Blanka" ja ..Kuolleiden saari". Melkein kaikki tauluista, joita — Hartikaisen juttu oli miime oli parisen kymmentä oli näyttelypai- lauantaina Oulun pitäjän y. m. pitä- kalla olema neiti tehnyt. Eräänkin I jien käräjäkunnan kihlakunnanoikeuden sirotekoisen koristeen, jossa oli kaksi mälikäräjissä täällä asianajaja S. leimasta, sanoi hän malmistaneensa Saapalan talossa. Oikeuden puheen- 3—4 tunnissa, monista teoksistaan johtajana oli homioik. ausk. Wille puhumattakaan. Rahkonen, yleisenä syyttäjänä nimis- Tästä päimästä alkaen moi jokainen mies Aitto. hienompaan koru ja taideompelutyö- Saapumilla oli syytetty ja mangit- hön halukas henkilö ilmoitautua täkäilä- wna ollut työmies Pekka Hartikamen, sessä Singerin konttorissa taideompe- jolle oikeus pyynnöstään määräsi puo- lukursseille, joita ylläkerrottu neiti kol- lustusasimmeheksi asianaj. S. Haapa- men miikon aikana antaa täällä. Kurs- Haamoittuneen Johan Henrik seihin kuuluu 10 mallia. Hekkalan asiamiehenä oli homioik. Kursseilla opettama neiti on ensi- ausk. Lomenmark ja Armas Jukurin mainen maassamme, joka pystyy hie- j? Siklanderin asiamiehenä po- nompaan koneneulontaan. Kurssit ta- ^*si Jukuri. lua. Näissä erikoiskouluissa mallitkoon pahtumat Singer-yhtiön toimesta, jonka Snsm kertm Hartlkalnen liike-elämän periaal.ee.. se.. w°ttu..i- ^-m met ;a sen järistys samalla tamom iyöskentelee. lahden kylässä m. 1807. Keoilla kuin yleisissä kouluissa omat mallalla Kannattaapa siis käyttää tilaisuutta ^ on ollut Kuopiossa toistakymmen- yleissimistyksen periaatteet, metoodit hymäkseen, kun sitä niin Harmoin on ^ muotta, jossa hänellä on maimo, j. järjes.ys Mahd°l.ises.i moi -sian Mä tag H-r.ikais-a 4 kerta. M>estää toisella tanialla, mutta itfe lQan -uu-u, a opettajaiar m.la antaa. joarfaubeSta; °l. ollut m. m. Sörnai aatteen pitäisi kuitenkin olla oikea. ^Oppilaiden ja nuorten työn- sissä 3 muotta ja 3 muotta kansalais Oppilaskysymys on toisin sanoin näyttriySfa saadut palfm* luottamusta mailla. Sanoi olleensa muuttumassa kouluknsnmnks-ksi' siinä ?. n ? K>rkkotorm kansa- määränrahan tekemisestä, jota muu.tumasia touiuummtmetji, ma [ ou ( uHa elte , j( 0 4 tttapauoatta. fanoi aina toiStatynraentä tuhatta motbaan ehk a m en etiaa jos- Ennen jakotilaisuutta piti tehtatlija m f aa liikkeelle laskeneen. sakin kohden, mutta siinä Juho Mustonen lyhyen puheen. Pai- Tämän jälkeen luettiin Hekkalan on myös t o i m o a .m o i 11 a a j ^lla oli mäkeä aikalailla. j lääkärintodistus, jonka mukaan kämi ■—«g—nmi«i enemmän kuin menettää." K. Yleisiä uutisia, Surkea tuolcma. Wiime per- selmille, että Hartikainen kesäk. 28 p:nä jantaina täältä etelään menemässä pos- oli lyönyt kirmeellä Hekkalan selkään tijunassa oli matkalla kotiaan Oulaisiin 5 1 h fentimetrin pitkän masemmanpuo- täällä sisarensa muotiliikkeessä palmel- leiseen keuhkopussim ulottuman haa lut neiti Helmi Maunula. Kerrotaan, wan, otsaan 4 sm. pitkän ja käteen että hän olisi nukkunut junassa yli luuhun asti ulottuman haaman. Hek- määräaseman ja herättyään ja luul- kala maati niin ollen Hartikaiselle maan junan oleman Oulaisten simu, edesmastuuta ja kormausta lääkärin — Ratasuunnitelma Pietari— I oli mennyt maunusta ulos Kankaan kuluihin ja maksua läakärintodistuk Sawonlinna—Waasa. Senaatti ja Mimieskan asemien mälilla. seen. Lisäksi, kun oli tullut koko te on tarkastanut rautatiesuunnitelman, Ratamahti löysikin jonkun ajan ku- säksi työhön pystymättömaksi, maati jonka m. 1U04 annetun arm. käskyn luttua junan mentyä neiti Maunulan kantaja 800 mkaa ja sitäpaitsi kuvus- makaan tulee yhdistää aluksi Pietari ruumiin noin 7 x /a km. Alimieskan ase- ta ja särystä oikeuden harkinnan mu- Karjalaan ja sittemmin Waasaan. malta pohjoiseen päin. Ruumis oli kaan. senaatti on tämän jälkeen lähettänyt pahaksi silpoutunut ja pyörät olimat Wastaajan asiamies metosi 3 lumun tie- ja mesirakennusten ylihallitukselle kulkeneet koko ruumiin yli remäisten 6, 0 ja 10 pykälään, mäittäen Harti- euraaman kirjeen: | feit kahtia. Muuten näytti ruumis kaisen tehneen tekonsa itsepuolustuk- koska pojat oliivat sitäpaitsi m ituun k p:na vjv< oii rasrenyi i matkan, sillä radan mieressa natyi )el-i eoeuapain uhanneet Hartikaista, pyy- tie- ja mesirakennusteu ylihallituksen mät kantapäiden jäljet, joten on luul- täen, että mastaaja päästettäisiin ma- lähettämään senaattiin ehdotuksen rau- tama, että mainaja oli ollut portaita paalle jalalle ja maatien Jukurille, tatielinjojert tutkimisesta jostakin Suo- alas menossa ja niihin takertunut. Hekkalalle ja Siklanderille edeslvastuu- men puolella Rajajokea sijaitsemasta Ruumis mietiin Oulaisiin, jos samai- ta kotirauhan rikkomisesta, pidättäen paikasta 5Misalmen kautta Karjalan najan omaiset omat. Vainaja, joka mustaajalle oikeuden eri oikeudenkäyn- radalle, on mainittu hallitus toukok. 9 oli syntynyt 188.'^, oli ollut jonkun nillä maatia kormausta siitä, että hän puiä 1908 päiivätyn kirjelmän mukaan aikaa hiukan hermostunut. on ollut mangittuna. senaattiin lähettänyt laatimansa suun- Sutkuntakilvailut nnöräilnssä Jukuri katsoi oikeudettomaksi nitelman Terijoen-Käkisalmen-Ojg- , ~ KuNuman^auut^ sekoittaa Siklanderia ja Jukuria Har- järmen rautatielinjaa marten siihen ..^ annaan täällä ^ & tUcuraSau- li£ail ' cn ja Hekkalan mäkiseen asiaan kuulumme kustannusarmmineen ja eri- • r ^ 7 katsoen, että Hartikainen möisi eri oi. tyiskohtaisine piirustuksineen. ^an^puuhavta tömisen 0 za . pm-> ^udenkäynnillä ryhtyä heitä mastaan. itien tayoennynetp eoeuamamit- ... . s JQJaatimutien joliDosta, etla otteus suunnitelmaan alustamasti tutki- L 0T1 or rtttrt /J: n J f : y l roälipäätöffeUä '.vapauttaisi Siklanderin naattiin lähettämään ehdotuksen nor- samassa seurassa. n:aaliraiteisen rautatien rakentamiseksi I ~ U.-seura Sdittpani Jukuri ja Siklander kielsivät liai- näille nyt mainituille suunnille. ^ .. polkupyöräin xinneensä kotirauhaa, waatien mastaa- Tutkimukset on määrätty lopetetta-1 lys^ä elokuun -1 päuvänä koko Poh- edesmastuuta murhayrityksestä, ioaksr miimeistään syksyllä 1910. \ l?ulnaata käsi!tämiin scurojen^ mälisiin ^ Kantajan, Jukurin ja Siklanderin — Suomen posti- ja s, lennätinwirkamiehet. Keisarin-, eiIen Kajaanin maantiellä. i ^ian nimittämää todi^taiaa ei oltu iian posti- \a sahkolennatmhallitus on CFnnätnffct faatihi feumaraat- ! !1 nimittämää :o0i.ta;aa et oltu tirtnnnf- mirptf a fnfnrmffpn ffinnmpn ^nnaiyr^ei laaiicil leuraamal. talvattu: toista nnsta, jonta nunen pannut roireiUc tg|i)mpllen ©uomen .> km. matkalla: T. Haapala ^itäm n lla ^heminen ia i -ka oh meri- posti' ja scchtolennatimvirkamiesten (» m o a .- e *. sro fiannain <) nr r ^ f j S ? ■ 1 1.1. ™ * mastuunalaisuutta koskemien pykälien g m '441/. ( e f. Koblmcn M r—" ^ltuevla Pekurin mokilla, epaiU muuttamisesta siihen suuntaan, ettei £ ? 9 °f 5 ^k ' 'Paan suurmaraS Lampi,e st, loka mast- beitä mirkamirheistä tuomittaisi enää | | matkalla: W. Musto- tuomionsa markau.ttv- Suomen maan Pietarin tuomioistui- ^ missä. — Waasan läänin kuweruöö riuwirka. Maasan läänin kumernöö riksi nimitettänee joko emersti Midenäs I l m. 28sek tai kenraalikumernöörinkanslian mirka- 5 km. matkalla ajettiin 2 ] , 2 km mies erityisiä toimenpiteitä marten mutkin, joten käannepaikoissa tuli hie- emerstiluutnantti as Enehjelm. man hidastusta; 1 km matkalla aut- - Warowaisuutta Postivus^ ^J 1 " u ) ö l t l ät " ulL „ „ . . . , *« • «««"Ti" äcx Palkintoina kummallakin matkalla >° lauttu.a ka,tt-lwcssa. S-n \. ^ „ it uj johdosta etta posteljoonit, mm posti- " . .. toimistojen kuin postimaunupiirinkin, — Laitvaliike. Perjantaina saa kuin myös maantiepostin kuljettajat, pui tänne Ouluun englantil. Gotland, mikäli postihallituksen tietoon on tul- noutaakseen Haukiputaalta propseja lut, eimät aina noudata tarpeellista toiminimi K. E. Höckertiltä. maromaisuutta postipusseja ja laukkuja Lauantaina saapui tanskalainen käsitellessään, on postihallitus mää- ..Skanderborg", noutaakseen paperi- rännyt: puita Iin Röytä^tä: englantilainen 1:si> postipussien paino on, mikäli „Kap Eolonna", noutaakseen propsia mahdollista, rajoitettama korkeintaan Eilen saapui hollantilainen Äuer- 40 kiloksi; tijk" noutaakseen propseja Iin Roy- 2:si) postipussien ja laukkujen heit- tästä, teleminen sekä maassa laahaaminen Tänä aamuna saapui maasalainen kuin myös niille istuutuminen on kiel- „Bothnia" kauppatamaralastissa Ham- letty: purista. -'-si) postien sulkeminen pusseihin L>suu8kunta Noliian-Nellon m laukkuihin on toimitettama muro-\^T t Vt ttu6 i u:,t J a + n masti. jo.teuoät lähetykset .vahingoitu >°lk°,a,n kuulu-,-lu Mtn ^ ii T. Haapala 11 Wastaajan todistajista jaämättiin lähetyksen päällystään tulee ivastaan- otiaman postimirkailijan joka tapauk- sessa tehdä asianmaatima merkintä. Samalla muistuttaa postihallitus postitoimistojen hoitajia sekä posti- maunupiirin esimiestä tarkoin huoleh timaan, että tässä annettuja maäräyk- oikeuden mälikäräjissä. Maroja il- moitetuin sanotussa pesässä oleman 48,986 mk. 7 p:iä ja melat 27,.^(>8 mk. 28 p:iä. Pesän uskotuksi mieheksi malittiin maratuomari Jimari Termo- nen ja malmonta mäarätliin tapahtu- maksi ensi lokakuun 8 päimänä. — Kuolleeksi julistettiin miime siä tunnollisesti noudatetaan, silla nu- den laiminlyömisestä lullaan lvasiedes ehdottomasti edesivastuuseen saatta-1 lauantain raastumanoikeuden istun-! ollut mökillä tapahtuman sattuessa, maan. nossa merimies H. Hymärinen. Otak- sanoi Hartikaisen olleen nukkumassa. talien hän oli ollut lamallaan kihloissa ja elänyt yhdessä P. Hartikaisen kanssa, joka oli hänelle kellonkin antanut. Todist. Kreeta Huomisesta oli näyt- tänyt, että mastaaja oli itse omen aukaissut ja hän oli omalta portilta nähnyt Hartikaisen lyömän kynnyksellä makaamaa Hekkalaa kirmeellä. Oli kuullut mustaajan sanoman: „nyt on omi auki, tulkaa sisään" ja poikien perässä juostessaan: ..korjatkaa ruu- miita, niitä tulee lisää tänä yönä". Todist. Hemming Pikkuaho oli ta- mannut pojat 9 seuduissa onnettoman tapauksen illalla ja he olimat sanoneet menemänsä maksamaan Hartikaiselle kipurahoja, jotka oikeus oli heidän maksettamakseen tuominnut. Oli näh- nyt poikien Pekurin mökin ikkunan alla pyytämän sisään ja että he nykä- simät omen auki. Oli nähnyt mas- taajan lyömän kynnyksellä makaamaa Hekkalaa kirmeellä selkään. Todist. Liina Koskela kertoi m. m., että oli nähnyt poikien siemästi koput taman Hartikaisen asunnon omelle ja kuullut heidän sanoman, että he eimät tee milään pahaa mustaajalle. Ei ol lut nähnyt pojilla aseita. Todist. Aioila Salo sanoi m. m. poikien omelle koputuksen olleen siimoa. Ei ollut myöskään huoinannut heillä aseita. Todist. Anna Pirttikoski, joka oli KauF>{)atiittavUlemme ja ostavalle yleisölle saamme täten ilmoittaa, että olemme luovuttaneet yksinmyyntioikeuden Ou lun läänissä „MURTAJA"-lapioäkeelle toiminimi POHJOIS SUOMEN MAANVILJELYSKAUPALLE ja kehoitamme kaikkia äkeen ostajia kääntymään mainitun liikkeen puoleen. — Sa malla saamme myös ilmoittaa, että MURTAJA kokeneimpien maanviljelijäin lausuntojen perusteella korjattuna, on kevein, kestävin ja työkykyisin kaikenlaatuisten nurmikkojen muok kauksessa. Kunnioituksella: A. B. FERRUM O. Y. Viitaten ylläolevaan A. B. FERRUM O. Y. ilmoitukseen saamme täten kääntyä arv. maanviljelijäin puoleen vakuut taen nyt voivamme tarjota lapiorullaäestä, joka kokeiluissa on osoittautunut parhaaksi. Tarvitessanne lapiorullaäkeitä ostakaa „MURTAJA", jonka voitte tilata suoraan meiltä tai lukuisilta asiamiehiltämme ympäri lääniä. Kunnioituksella: POHJOIS-SUOMEN MAANVILJELYSKAUPPA, OULU, KAUPPILA, JUUSELA & X.nit, ISOKATU 44. kun pojat tulimat, oli herättänyt hä- net. Vastaaja oli silloin ottanut kir- meen ja sanonut sillä lyömänsä, jolloin todistaja oli koettanut estää häntä, mutta mastaaja oli tyrkännyt hänet luotansa. Muuten sanoi poikien omen takaa pyytäneen mastaajaa ulos. että hänelle maksaisimat rahan. Vastaaja oli sa- nonut pirttiin tullessa lyöneensä Hek- kalaa kolmesti ja kolmannen kerran mastaajan kahdella kädellä lyödessä oli Hekkala kaatunut. Todistaja oli huomannut säppien oleman omista poissa. Oli kuullut Hartikaisen huu^ taman mintissä olemaa Niemistä apuun, mutta tämä oli sanonut, ettei puutu, ei sekaannu asiaan. Todist. Alinm Perttunen kertoi m. m., että Hartikainen oli sanonut lyö- mänsä toisiakin poikia, jos heidät kiin- ni sga. Oli nähnyt pitkän, hoikan miehen heitelleen kimia mökkiin. Sanoi poikien siemästi pyrkineen sisään. Todist. poliisi Micklin oli mennyt tapahtumailtana 11 seuduissa Pekurin mökille ja kuultuaan merityöstä, oli manqinnut mastaajan poliisi Jukurin pojan kanssa. Todist. Anna Tjerf sanoi m. m. kuulleensa, että pojat olimat sanoneet. „mielä käydään toinenkin kerta". Ei kuitenkaan tiennyt, mitä pojat sillä oli- mat tarkoittaneet. Vastaajan asiamies pyysi lykkänstä asialle lisätodistajien kuulustelemista marten, samoin yleinen snyttäjä tay- dellisen mastaajan mainekirjan hankki- mistä marten ja että mastaaja siihen asti säilytettäisiin lääninivankilassa. Muuten ei syyttäjä esittänyt täydellistä syytöstä. Jukurin ia Siklanderin puolesta äiti heidän asiamiehensä asian oikeu- den ratkaistamaksi, samoin Helkalan asiamies Lömenniark mastusti Harti- laisen asiamiehen lykläyspyyntöä. Tämän jälkeen julisti oikeus pää- öksensä, lykäten asian enemmän kasit- e!yn ivirallisen syyttäjän ja^ mastaa- an asiamiehen pyynnöstä ensi elokuun 20 päimäksi. Silloin on Jukurin, Siklanderin ja Hekkalan olta:va saa- rumilla .">0 mkan sakon uhalla. Har- ikäinen passitettiin lääninmankilaan. tettu saamaan mirkamahmistuskirjan palmeltuaan kunnollisesti määrätyt kaksi koemuotta umpeen. (Kansak. aset. 131 §, mimmoiseksi se on muutettu Keisarillisella julistuksella 7/IIl:lta p:ltä 1893). Johtajattaren miran lakkaut- tammen ja miesjohtajan toimeksi muut- taminen on näin ollen opettajattaren I. M. Ellilän oikeuksien törkeä louk- kaus. Moisen muutoksen moi kunta tehdä ainoastaan silloin, kuin mirka on auki, mikä nyt ei ole laita. Tämä oikeuden loukkaus käy sitä räikemnmäksi, kun ajattelee, mihin moi- nen menettely meisi yleisemmin käytet- tynä. Se johtaisi siihen, että mirka- määräykset ja mahmistuskirjat eimät merkitsisi mitään, maan että opettajat olisimat alituisessa maarasia tulla mil- loin tahansa ajetuiksi pellolle, kun ei tarmitsisi muuta, kuin että kunta mil- loin muuttaa naisopettajan miran miesopettajan miraksi, milloin päinmas- toin. Kaiken tämän nojalla pyydän, että Herra Kumernööri kumoo Kuimanie- men kunnan edellä mainitun päätöksen, koska se loukkaa opetiaja;tar -'N Jenny Maria Ellilän laillisia oikeuksia ja tie- täisi turmiollisen mielimällä» pääse misiä määräämäksi kansakouluoloi- himme." )!äin asianomainen piiritarkastaja. Me puolestamme toimomme, että Ou lun lääninhallitus kumoomalla 5^uima- niemen kuiinan »valituksenalaisen pää töksen, tekee lopun kaikista tämänsuun- täisistä häätämisyrityksistä. Tämä on jo toinen laatuaan Podjois Suomessa, ja näitten enempi uusiminen on jo lii- kaa. Virkalomani aikana 3 päivästä elokuuta syyskuun 15 päivään hoitaa tehtäviäni toinen kaupunginlääkäri tohtori G. Borg. S. A. Granberg. I:nen kaup.-lääkäri. Oppilastöiden näytte lyä koskevat .askut pyydetään esittämään ensi keskiviikkoon mennessä näyttelypai kalla. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. DM»» ivickm tflijDiitti) lflfljnffliitointii iortoDritiii Oulun piirin kansakoulujen tarkas- aja on ^8 p:nä heinäkuuta jättänyt Oulun lääninhallitukseen malituskirjoi- tuksen, joka ansaitsee yleisempää huo- miota toiselta puolelta siinä mainitun sortoyrityksen harminaiseen laatuun nähden ja toiselta puolen niitten pe- rustelujen touoksi, joilla tarkastaja, huolimatta kansakoulun lainsäädäntöön jääneistä opettajan oikeusturvalle mää rällisistä aukoista, koettaa torjua sa- nottua yritystä. Kirjoitus kuuluu: ..Kuiivaniemen kirkonkylän kansakou- lun johtajattaren mirkaa hoitaa par'ai- kaa koemuosille määrättynä opettajatar Jenny Maria Ellilä, joka, niinkuin ilmenee oheenliitetystä mirkamahw:s tuskirjasta, on aikaisemmin toiminut mäkinaisena apuopeltajattarena samassa koulussa. Hymin hän on hoitanut tehtämiään kummassakin toimessa, mutta siitä huolimalta satunnainen kumakokouksen enemmistö on 10 p.na heinät, kuten näkyy oheenliitetystä pöytäkirjan otteesta, päättänyt hämit- tää hältä hänen nurkansa, johon hän heinäkuun miime päimänä on oikeu-' — Wirkawapantta yksityisten asiain talia on Oulun lääninsairaalan toimitsija Aug. Aid. Lemon saanut kahdeksi kilukaudeksi, kuluman elok. 1 pstä lukien, ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty Oulun läänin ta- lousseuran sihteeri Johannes Mahler. — Ulosottomiehet. Kemin kih- kunnan kruununmouti on oifeutettn ulosottomiehenä Romaniemen nimis- miespiirissä kuluman muoden loppuun saakka käyttämään myöskin poliisikons- taapeleita Antti Kerästä ja H. B. Ä!ormantoa. — ?)limäär. poliisikonstaape Iin toimen, jonka senaatti on mää- rännyt asetettamaksi Kuusiluodon saa- relle Alatornion nimismiespiirissä tam- mik. 1 p:mään saakka 1912, on lää- ninhallitus sopimain henkilöitten puut- teessä m. k. -9 pnä uudelleen julista nut halukkaitten hakukelpoisten henki- löitten haettamaksi 14 päimän kulues- sa senjälkeen kuin kuulutus siitä on Alatornion seurakunnan kirkossa jul- kaistu. Hakemuskirjat omat mainitun ajan kuluessa jätettämät Alatornion piirin nimismiehelle. — Maanmittaustoimituksia. Varamaanmittari Jimari Heikinheimo on määrätty toimittamaan halkomisen Prusilan perintötilalla n:o 17 Iin pi täjän Pohjois-Jin kylässä ja Sten- berlin perintötitalla n:o 30 samassa kylässä; maramaanmittari Lennart Vich- mann samoin toimittuinaan halkomisen Kähtämän perintötilalla n:o 1 Ala- mieskan pitäjän Kähtämän kylässä: ja ivaramaanmittari Oskari Vahlgren samoin toimittamaan halkoniisen At)is- luksen perintötilalla n:o lii Nimalan pitäjän Järmikylässä. — Qsuuskunnat. W. k. -9 pnä on lääninhallitus mabmistanut sään nöt „Kajaanin meijeri- ja myllyosuns- kunta r. l."-nimiselle osuuskunnalle, jonka kotipaikka on Kajaanin kaupunki.' Menesjärmen kyläsiä talolliselle Ed- — Wahwistettu kruunnnpuis ton manttaaliinpano. Senaatti on hymäksynyl ja mabmistannt Oi^lnn läänin kuioernöörin helmik. 1- p:nä 190!) antaman ja senaatin tulkiltamaksi alistamÄN päätöksen, joka koskee Piip- polan, Pulkkilan ja Kestilän vitäjien tientekolahkoon kuuluman miimemaini- tussa pitäjässä sijaitseman kruunun- puiston manttaaliinpanoa osanoUoa marten tienteko- jasiltarakennusrasiluk- seen, ja josta Kestilän kunta on wa- littanut. Samoin on lääninhallitus mahmis- tanut säännöt ..Pyhännän kunnan Ta- mastkengän kylän osuusmeijeri i. l."- nimiselle osuuskunnalle, jonka kotipaik- kana on Pyhännän kunta. — 5lestikiewarit ja kyyditys. W. k. .!> pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestikiema- ritalonpidon ja marsinaisen kyydityt- sen Dlikiitninqin kunnassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi: Manni- lan seuduilla talollisille Matti ja Au- kusti Mannilalle ia Marttilan talon seuduilla Ylikiimingin kirkolla lukkari Jaakko Sarkkiselle sekä resermitalon- pidon Vesalan talon seuduilla talolli selle Jaakko Siltakoskelle. Sanotuista tonnista tulee muosittain kormauksena suorittaa Matti ja Aukusti Mannilalle Ylikiimingin kunnan 1,483 mk. ."»(> p. ja Lumijoen kunnan 10 mk. 44 p., Jaakko Sarkkiselle Tyrnamän kunnan 75)0 mk. ja Jaakko Siltakoskelle Ali- kiimingin kunnan 290 mk. Samalla on lääninhallitus, ylimääräistä kyydi- lystä kun Mannilan seudun ja kirkon- kylän kestikiemareihin ei ole saatu toi meen, määrännyt aputaloiksi ylimää räisen kyydityksen suorittamista marten edelliseen sen läheisyydessä oleman Keskimmäisen talon omistajat yhdellä hemosella ja jälkimäiseen kestikiemariin Pikku-Marttilan talon ja Marttilan talon omistajat, kummankin talon yh- dellä hemosella. Samoin on läänin kumernööri us konut yhtä pitkäksi aikaa kestikiemar»- talonpidon sekä marsinaisen ja ylimää räisen kyydityksen Inarin kunnasia sijaitsemissa kyyrilaitotsissa: kirkonkn- lässä talolliselle Antti Morottajalle,