Torstaina 17 p. fldmlkuuta KA RJALATAR N:o 19 — 1910 Smufia iiunjiLaii että rakas vaimoni talon emäntä Sikke Oinonen, o. s. Lindblad, vaipui kuoleman uneen Pielis- i "arven pitäjään Haitusaaren ;ylässä Honkapuron talossa helmik. 14 p:nä 1910 klo 12,15 59 v. li kk. ja 4 päivän sukulaisille ja tuttaville. Ädam Oinonen. Kristus on minulle elämä. Kuolema on minulle voitto. 1.I1 Y:n ▼uosijuhla lauantaina t. k. 19 p. klo \'i7 huoneustossamme. Pää- johtok. siht. nti M. Renvall pu- hnu. Jokainen jäsen saa tuoda 2 vierasta mukanaan. Nti Renvall puhuu t. k. 20 p. ruotsiksi klo V» 2 tyttökoululla, suomeksi klo 7 huoneustossam me. fasua» IMfsss MM» Vuosikokous pidetään iltaman yhteydessä ru koushuoneella, sunnuntaina ku luvan helmikuun 27 p. kello 5 ip. Joensuussa 14 p. helmik. 1910 F. V. Terä. Joensuun kaupungin Kauppa- ja Tehd?.s- l&dlstykseii helmikuun kokous pidetään Raa tihuoneella torstaina t. k. 24 p.nä klo 5 I. p. Joensuussa 16 p. helmik. 1910. Puheenjohtaja. Esiintulleesta syystä ovat Turistihotellissa siirretyt toistaiseksi. (K. S. 1 k.) ja iBietsialainoD ilta suuremmoisilla ilotulituksilla jäällä ensi sunnantaiaa t. k. 20 p. kello 5—8 ip. Lähemmin katu- aviiseissa lauantaina. joilla on velkaa kauppias M. Oinosen konkurssipesälle, ke- hoitetaan toimittamaan suoritus Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:on konttoriin niin pian kuin mahdollista. VSmö Cederberg, uskottu mies. suosijat pääse vatfaifcraa§ti mää räämään kirjallisuutemme rvas- taista suuntaa oman mielensä mukaiseksi, joka maara on kyllä tarjolla, koska kaikki kemyt ja aistillisuutta kutkuttama kirjalli- suus näyttää oleman komin ha- kuttua tamaraa. Tässä kasmatustyössä on maam- me edistysseuroilla, kansankirjas- tojen hoitajilla sekä lasten ja nuo- rison kasmattajilla tärkeä ja kauas tulemaisuuteen tähtäämä toimiala. Heidän pyhä melmollisuutensa on entistä suuremmalla huolella rr>h- tyä ohjaamaan nousemaa suku- polmea rakastamaan kaikkea hy- mää ja kaunista sekä löytämään »viihdytyksensä henkeä jalostamas- ta ja tosihyötyä tuottamasta kir- jallisuudesta. Kun tähän pääs- tään, niin yleinen mielipide tulee puolestaan ratkaisemasti korotta- maan painetun sanan mastuun- alaisuustunteen siitä alennusti- laSta, mihin se nykyään on tun- tumasti luisumassa. Astukoon siis painetun sanan edesmastuuntunteen herättäminen näinä maikeina aikoina sisäisenä uudistustyönä päimäjärjestykseen kaikkien oikeutta ja totuutta ra- kastamien kansalaisten keskuudessa, jotta ainakin kansamme suurin osa tulisi tietoiseksi siitä, että pai- netun sanan kylmö moi tehdä sisältönsä mukaista hedelmää mie- lä muosikymmeniä, jopa satojakin sen jälkeen kuin ne aimot, jonka ajatuksia mainittu kylmö sisältää, jo omat maatuneet, ja toimitta koon siten, että painotuotteemme kestämät, ainakin simeellisessä suh- teeLsa, mastaisten aikojen armos. t«lun. B. W. R. jotka vivät ole sähkölaskujansa maksaneet säännöllisesti saa ra hatoimikamari vielä täten huo mauttaa että kaikki tähän asti maksamattomat laskut ovat mak settavat ensi Iauvantain raha toimikamarin raliatunnilla. Jol lei niitä silloin suoriteta ja myös kin vastaisuudessa suoriteta I rs - kui c sa määrättynä aikana niin on rahatoimikamari pakeitettu noudattamaan valtuuston vah vistamaa määi-äystä että johdot on katkaistava niiltä jotka ei sähkölaskujansa määrä-aikana suorita. llabiiioS mikamar!. Sosialisteilla ja maalaisliittolaisilla ehdoton enemmistö. Helmikuun 1 ja 2 pnä toimitet tujen maalien tulokset omat nyt- temmin pääasiallisesti tunnetut. Lopulliset »viralliset maalin tulok set moitanee »vasta joitakuita päi- wiä myöhemmin julkaista, mutta ne tuskin muuttaneivat tähän asti julkaistuja numeroita siinä mää- rässä, etteimät eri puolueiden edustajamäärät pysyisi sellaisina, kuin tähän asti lasketuista taik- kein maalipiirien äänistä on moitu päättää. Cn saatu selmille, että suomalainen puolue tulee menettä- mään kuusi ehdokassijaa etupäässä sosialistein ja maalaisliittolaisten hymäksi, jotka uudessa edustun- nassa tulemat siis yhteensä muo- dostamaan ehdottoman enemmis- tön. Sosialisteilla tulee näet ole- maan 8."> ja maalaisliittolaisilla 17 edustajaa elikkä yhteensä 102 edustajapaikkaa. Tämä on sellainen maalin tulos, jota kohta eduskunnan hajoituksen jälleen rumettiin ennustamaan. Lausuttiin, että nykyiset olot oivat omiaan lisäämään main äärim- mäisten puolueiden maltaa, sem moisten, jotta maatimulsissaan omat jyrkimmät ja suurisanaisim- mat ja moimat medota alempien kansalaiskerrosten mähätietoisuu- teen. Näin omat moineet tehdä sosialistit ja maalaisliittolaiset, joita jälkimäisiä hyivällä syyllä moidaan pikkusosialisteiksi sanoa, sillä oikeastaan he eiivät mitään muuta ole. Nt)t malittu eduskun ta on itse asiassa näiden puoluei- den mallassa ja märiltään sosia- listinen. Moidaan siis sanoa, että sosialistinen katsantokanta tulee olemaan määräämänä pian kokoontumassa eduskun- nassa. Armatenkin sosialistit ja maa- laisliittolaiset tulemat mäittämään tätä ivastaan, mutta tosiasiaa tä- mä ei »voi muuttaa. Molemmat puolueet omat nimenomaan „her- rain" mastustajia. Maalaisliit- tolaiset siinä määrässä, ettei hei- dän mielestään kukaan „herra" moi ymmärtää, mitä maalainen kaipaa olojensa ja asemansa pa- rantamiseksi. Sen moi muka ai- noastaan yksinkertainen maalainen tietää, joka maalaiselämää on ko- kenut, maikka hän lainlaadinnasta ja sen suhteesta jokapäimäiseen elämään ei tietäisi rahtuakaan. Maalaisliittolaiset korottamat elä- mässä saamutetuu kokemuksen kaiken yläpuolelle ja katsomat tie- topuolisen simistyksen hymin mä- häpätöiseksi tekijäksi eduskuntatyös- sä, jopa tarpeettomaksikin. Ja koska nyt kenellä meikäläisellä ta- hansa täytyy olla elämänkokemus- ta, maikka häneltä yhteiskunta- asioissa puuttumat alkeellisimmat- kin tiedot, niin maalaisliittolaisten puoluetoiminta ei muuta ole kuin aiman eksyttämän käsityksen lemit- tämistä mähätietoisen kansan kes- kuuteeu koko eduskuntatyön merki- tyksestä. . Todellisuudessa muodostui jo miimeksi hajoitetussa eduskunnas- sa sosialistien ja maalaisliittolais- ten suhde toisiinsa sellaiseksi, että oikeastaan oli maikeata erottaa tätä meidän uudenaikaista maa- laissosialismia siitä kansainmäli- sestä sosialidemokratiasta, jota ny- kyinen työmäenliike meillä edus- taa. »Meillä on eduskunnassa nyt sata sosialistia", sanottiin useamman kuin yhden kerran päät- tyneillä maltiopäiivillä, ja yhteis- työ näiden kahden puolueen mä- lillä tuli monessa kysymyksessä näkymiin aiheuttaen milloin mul- listamia päätöksiä milloin (maito kunnissa) arpomista tärkeitä asioi- ta ratkaistaessa. Useimmissa ta- pauksissa häipyi ero sosialistein ja maalaisten pikkusosialistei» mä- lillä olemattomiin. Uudessa eduskunnassa päästään siis itse asiassa siihen, että siellä tulee olemaan sosialistinen enem- mistö. Näin ollen on koittanut kansallemme se aika, jota sosia- listinen sanomalehdistö suurella ikämällä on odottanut. „Emme- hän me mitään mahda niin kanan kuin eduskunnassa on pormarilli- nen enemmistö", omat sosialisti- set sanomalehdet ja kyläagitaatto- rit selitelleeet. Wasta sitten kuin sosialistein äänimäärä on kohon- nut ehdottomaksi enemmistöksi, näy- tetään muka, mitä eduskunta tulee toimeen saamaan. Me olemme siis nyt tämän kehityskauden kynnyk- sellä ja ensi kuun alusta lähde- tään purjehtimaan kahden sosia- listisen puolueen yhteisissä mer- keissä. Tiheät eduskuntahajoitukset omat siis johtaneet äärimmäisten puo- lueiden rvoiman kasivniniseen. Kei- sarikunnan mallanpitäjille on tä- rnän täytynyt ol£a selrvillä. Ei ole puuttunut ääniä, jotka jo etu- käteen omat moineet tämmöisen kehityksen ennustaa, ja usein ta- pahtuneet maalit omat silminnäh- tämästi todistaneet, mihin ollaan menossa. Tästä huolimatta ha- joitetaan meillä eduskunta yhä uudestaan ja täten heikonnetaan niiden yhteiskuutakerrosteu maiku- tusta, jotka tahtomat yhteiskunnal- lisiä olojamme säilyttää ja ainoas- taan rauhallisessa kehityksessä mu- kana olla. Waalien tulos on sellainen, että suomalainen puolue menettää kuu- st edustajapaikkaa: yhden ruotsa- laiselle puolueelle, kolme maalais- liittolaisille ja kaksi sosialisteille. Suomalaiselle puolueelle ei^täm- moinen maalin tulos ole suinkaan ilahuttama, mutta eipä siitä luu- lisi heruman sellaista lapsellista mahingoniloakaan, jota Tampereen Sanomat omat moneen kertaan jo ennättäneet ilmaista. Lehden mielestä asiat näin mennen kulke- mat armattamasti oikealla ural- laan ja hymää mauhtia. Me puo- lestamme emme pidä maalien tu- [oksia isänmaan edun mukaisina, maan toimomme, että tämä kansa tulee mielä joskus järkiinsäkin. Painopisteen siirtyminen mas- tuu- ja työkymyttömien eduskunta- ryhmäin käsiin, siinä on nähdäk- semme äsken toimitettujen maalien tulos. Yleisiä uutisia. Haritonokiin komitea» eucmmistvn ehdotus. Virallisesti ilmotetaan: Alam. asetetun menäläis-suo- malaisen komitean enemmistön laatima ja hymäksymä sääntöeh- dotus yleisivaltakunnallista merki- tystä olemien, Suomea koskemien lakien julkaisujärjestykseskä on tar- kastettu erityisessä neumottelussa ennenkuin se joutuu miuisterineu- moston pohdittamaksi, joka neu- mottelu tapahtuu helmikuun 1 14 pmä pääministeri Siolypinin pu- heeujohdolla. Suomal. Uutistoimiston pyyn- töön saada selostus uuden Suo- men asiain konferenssin istunnois- ta, jotka alkoimat maanantaina on Pietarin toimisto ilmottanut, että konferenssin istunnot omat salaiset, jonka tähden laajempaa selostusta niistä ei moida antaa. Toimisto on lumannut kuitenkin julkisuuteen antaa. Konferenssin puheenjohtajana on pääministeri Stolypin, jäseninä kenraalikumer- nööri Seyn, rahaministeri Ko- komtsem, maltakunnan kontrollööri Haritonom, oik. ministeri Sheglo- mitom, senaattori Garin, maltak. neumoston jäsenet Deutrich ja ken- raaali Borodkin. Kysymys esittelyjärjestykscstä. Senaatissa esiteltiin perjantaina molempien osastojen yhteisessä täysi-istunnosfa kernaarikumernöö- rin kirjelmä toukok. 29 (Iti) p:ltä 1909, jossa ilmotettiin, että Hä- nen Majesteettinsa tarkastaessaan ministerineumoston pöytäkirjoja senaatin kesäk. 19 (ti) p:nä 1908 tekemän esityksen johdosta Suo- men asiain esittelyjärjestyksestä, jonka esityksen ministerineumosto ehdotti hylättämäksi, oli määrän- nyt, ettei ministerimaltiosihteerin ollut tuota senaatin esitystä enää uudelleen esiteltämä, maan että se oli jätettämä silleen. Syntyperäisten uieniiliiistcn kansalaisoikens Sno- meesa. H. M. Keisari» käsky. Kenraalikumernööri on lähettä- nyt senaatille näin kuuluman kir- jelmän: A)!inisterineumostou puheenjoh- taja on mirkakirjelmässä tammik. ti p:ltä 1910 ilmoittanut minulle, että Hänen Majesteettinsa Keisari, otettuansa selkoa ministeuiueumos- ton erityisestä päimäkirjasta, joka on laadittu Suomen kansalaisoi- keuden myöntämistä Wenäjän ala- niaisille koskemasta kysymyksestä, on tammikuun 13 pmä 1910 kaik- keinarnmllisimmin nähnyt hymäksi käskeä: Mahdollisten epäilysten mält- tämiseksi sisäasiainministerin ja ministerimaltiosihteerin mälisessä kirjemaihdossa, mitä järjestystä on noudatettama menäläissyntyis- ten (ei aatelis- ja mirkamiesten) Suomen kansalaisoikeuden saamis- ta koskemissa anomuksissa, säädet- täköön että sellaiset anomukset, omat kesäkuun 1 pmä 1900 anne- tun armollisen asetuksen nojalla jätettämät huomioon ottamatta. Siinä tapauksessa taas, että jotkut erityiset asianhaarat tekisimät näi den anomusten puoltamisen suo- maksi, on sisäasiainministerin jä- tettämä puheenalaiset asiat ynnä keis. Suomen senaatin ja Suomen- maan kenraalikumernööri» lausun not harkittamiksi ministerineuivos- tolle, jonka on alistettama niistä ne, jotka katsotaan ansaitseman huomiota, kaikkeinkorkeimpaan rat- kaisuun. Joensuusta ja likitienoolta. Rautatien aikataulu. Joensuun kaupungin kauppa- ja tehdasyhdistyksen tietoon tul- tua, että rautatiehallitus ensi tilassa aikoo lakkauttaa sen junan, niin sanotun yöjunan, joka lähtee täältä aamusella ja saapuu tänne kello 12 yöllä sekä myöskin Joen- suun ja Wärtsilän mälillä kulke- mau paikallisjunan, on yhdistys kokouksessaan tämän kuun 8 päi- mänä päättänyt rautatiehallitus- selle esittää seuraamaa. että edellämainitun yöjunan kulun järjestämisestä alempana kerrotulla taivalla tulisi yhdistyk sen mielestä yöjunassa matkusta- man yleisön mukamuus taatuksi sekä Helsinkiin että Pietariin päin ja matkustajaliikenne olemaan kan- nattama, jos matkustajaju- nau N:o 812 lähtö Wiipurista asetettaisiin tapahtumaksi noin klo 11 j. pp. ja Joensuuhun saapu maksi noin klo 9 e. pp., ja mat- kustajajunan N:o 783 lähtö Joen suusta tapahtumaksi klo 1 < j. pp. ja Wiipuriin saapumaksi »oin klo •~> e. pp. Tästä muutoksesta joh- hiisi: 1) että sekajunat N:o 831 ja 832 Joensuun—Värtsilän malillä, jollei niitä ehdottomasti katsottaisi tarpeellisiksi pysyttää paikallisliik- keen mälittäjinä, moitaisiin kyllä poistaa, sillä matkustajajunat N:o 812 ja 783 mälittäisimät käypäisääu ja sopimaan aikaan myös paikal- lisliikkeen! 2) että Elisenmaaras- ta Wiipuriin kko .'»,30 ap. lähte- mä juna n:o 801 ja Elisenmaa- raan Viipurista klo 9,32 ip. saapuma juna n:o 802 moitaisiin myöskin poistaa, koska mainitut junat mielestämme tulisimat osa- puilleen kormatuiksi ehdotettujen muutosten kautta matkustajaju nani n:o 783 ja n:o 812 kululla: 3) että Samonlinnaan Elisenmaa- rasta klo 4 ,50 ap. lähtemä juna n:o 862 möisi kulettaa yöjunilla Eliseumaaraan sekä etelästä että pohjoisesta saapuneet matkustajat sen sijaan, että äsken mainitulla junalla ei nykyisin ole mitään muuta sanottamampaa liikettä kuin Samonlinnan ja sitä lähem- pien asemien mälinen paikallis- liike: 4) että mahdollisesti moitai- siin mielä poistaa jokin Antrean —Wiipurin mälisistä paikallisju nista, jotka lähtemät Viipurista myöhään illalla ja saapumat aa- mulla. Näistä muutoksista tuskiu mal- tion rautateille koituisi mitään mahinkoa, päinmastoin hyötyä, kun junat n:ot 831, 832, 801, 802 ja mahdollisesti myöskin jo- kin paikallisjunista Viipurin— Antrean mälillä moitaisiin pois- taa matkustajajunien n:ot 783 ja 812 järjestettyä yöjuniksi. Sorta- ,valan—Wiipurin mälillä jo ny- kyisin on kaksinkertainen miehistö, joten ehdotetun yöjunan takia ei lisämiehistöä tarmittaisi, sillä ju- nat Joensuun—Sortamalan mä lillä kulkisirvat jo malmonta-ai- kaaii. Ehdotetuista muutoksista, joiden toteuttaminen olisi kaikiii puolin katsottama sangen suotamaksi, seu- raisi, että posti saapuisi Joensuu- hun aamupäimällä, jolloin sen möisi samana päimänä jouduttaa lähtemäksi edelleen pohjoiseen ja liikemaailma möisi myöskin lähet tää mustauksensa; että kesäiseen aikaan kaimoilla tänne saapumat matkustajat ivoisimat iltasella jat- kaa matkaansa juualla etelään: että se matkustajaliikenteelle Hel- sinkun ja Pietariin tulisi niin mu- kamaksi, että siitä olisi hyöty sekä rautatielaitokselle että yleisölle, jonka mukaivuus lienee katsottaiva tärkeäksi tekijäksi liikealoja järjes- tettäessä ja muutettaessa. Muuten saa kaup.- ja tehdas- yhdistys kunnioittaen anoa, että, jollei rautatiehallitus möisi esitet- tyihiu muutoksiin suostua, junain kulku pysytettäisiin ennallaan. Taloukailppa. Kauppias I. Turunen on myy- nyt omistamansa talon Mäsala- ma- ja Koulumestarinkalujen kul- massa leskirouroa Anna Tikalle 10,000 Smkan kauppahiiiiiasta. Puuseppä Kalle Haapalainen o>.i myynyt talonsa n:o '> täinän kau- pungin 41 korttelissa ivanhan ase mapiirroksen mukaan puuseppä Heikki Lappalaiselle 11,N0N markan kauppahinnasta. Lahjapalkkion anomus. Edesmenneen ruununmouti C. W. Forssin leski Augusta Forss oil Hänen Majesteetilleen osoite- tussa anomuksessa pyytänyt lah- japalkkiota miesmainajansa jälkeen. Hewosystäwäin seurat. Läänin kumernööri ei t. k. 11 pnä antamallaan päätöksellä ole moiuut tarkastettamaksensa ottaa Pohjois-Karjalan hemosjalostus- liiton ohjesääntöjä, koska asiakir- joista ei käy selmille että sääntö- ehdotusta laadittaessa olisi nou- datettu aikasemmin mahmistetuissa säännöissä olemia määräyksiä. Kaupungin waltuusmiehillä on kokous tänään klo 5. Käsityö- ja tehdasyhdistyksen maltuutetut malitsimat eilen mara- puheenjohtajakseen kelloseppä O. Piipposen,, kelloseppä H. Hätis- mainajan sijaan. Howioikeuden päätös Joen- suun kirkonrakeuuusjutussa. Kerrotaan että Viipurin homi- oikeus on tuominnut urakoitsijan rakennusmestari K. Laukkasen ta kausmiehet kormaamaan 60,000 markalla Joensuun kaupungille uuden kirkon rakennusurakan kes- kenjättämisestä koituneen mahin- gon. Muualta Poh- jois-Karjaiasta. Zlpteekinka»!ppa. Apteekkari E. Wahlroos on myy- nyt omistamansa Pielisjärmeii apteekin promisori O. T. S. Me- therille. »ortmvalan ltikcapiilrtisieuh»;» johtokunta on senaatilta anonut, että koulun mallioamuslus koro- tettaisiin 90! > niarlasta •"> muooek- si eteenpäin 1,3.">0 markkaan. Tukkien ja hiomopuiden u-tw. Osakeyhtiö Tornator on senaa- tilta anonut lupaa saada samoil- la ehdoilla kuin ennenkin myös ensi kesänä uittaa sahatukkia ja hiomopuita suomuslaudoissa Pie- lisjoen, Kerman, Heinämeden'Kan- nuksen ja Taipaleen kanamien kautta. Kiihtelystvaarau ja ien ympä ristön op. yhdistyksen w«lv sikokous pidetään sunnuiitaina t. k. 13 päi- mänä Hammaslahden kaitsakou- lulla. Kokous alettiin tarkastaja Jacobsonin pitämällä rukouksella. Op. W. Ikonen puhui 1 Sam. 7: 12 m. johdosta. Opettajatar Tol- manen kertoeli, mitä kansakoulu on maikuttanut hänen kotikyläs- sänsä. Sama opettajatar ehdoitti kes- kuskeltamaksi kysymyksen: „Mi- tenkä opettaja möisi herät'ää op- Maissa harrastusta puularhahoi- toon." Alustaja ehdoitti, että opettaja käyttäisi oppilaita omas- sa puutarhassansa ja täällä hän näyttäisi mitenkä mitäkin tehdään. Kysymyksestä sukeutui pitkä kes- kustelu. Useammat puhujat eh- doittimat, että nykyään moimat hymin Marttayhdistykset edellä mainittua aatetta ajaa, kun heil- lä on ncumojia ja he saamat myöskin maltionamustnsta. 9Xnt- ta silti kuitenkin opettajan tulee antaa oppilaillensa kehoituksia ja neumoja mainitussa asiassa. Ja sitten yhdistettiin edelliseen, että Marttayhdistykset sekä opettajat koulukeittiöiden kautta opettaisi- mat oppilaita kasivisruokia 'yö- mään. Op I. Palmiainen puhui kan- sankirjastojen historiaa. Toimitettiin maalit. Toi.nikun- taan tulimat opettajat: Rob. Nuutinen, P. Waris ja W. Ilo- nen mäkinaisiksi jäseniksi ja ivanil- ta opettaja A. Tanskanen ja opet- tajatar Iida Wallaskangas. Tilintarkastajiksi ivalilliiii: opet- taja K. Westerlund roinvineen. Ensi kokous päätettiin pitää Niman koululla eufi kuun 19 p:nä. Telkien nnorisoseurazz maksu- iltama pidettiin t. k. 13 pllä 5iallion Es- kelilässä. Kun ensiksi oli laulettu „Jos sydän sulla puhdas on", lausui seuran esimies maanmilj. I. Waris yleisön tevmetulleeksi ja neiti Saniia Eskelinen runon. Sitten saatiin kuulla rouma Nuu- tisen esitelinä, joka olikin kuulemi- sen armoinen. ..Mestarii; nuuskarasia" näytel- tiin aika hymin täkäläisiin oloihin merraten. Wielä saatiin nähdä kumaelma, jonka loputtua piirissä ilta kuluikin koivin rattoisasti. Käytös oli koko illan mallikeipois- ta. Dleisöä oli mähänlaisesti saa- punut auttamam: kylämme kulu- neekst käynnttä lainakirjastoa, jonka hymäksi oli iltama puuhat- tu. Kylämme järjestyneet ivar- siiikin kunnostimat itsensä aika hy- min iltaman hymäksi, kun laati- mat siksi aikaa ristiäiset (tai miksi niitä nimittäisin) Kansanahon Atartikkalaan, jonne oli koko miik- ko edellä haalittu, jotta ci pitäisi mennä pormarien pitoihin, mielä- pä iltamaan menijääkin pyydelty kääntymään heidäii mukaan. A!ut- ta se kylmö lankesi tienoheen. Tämä järjestyneitten mieleno- sotus oli kai enteitä siitä yhteis toiminnasta nuorisoseuran kanssa jota parhaallaan puuhataan. Ensi kesänä nuorisoseura ja täkäläinen järjestynyt luokka aikomat uäer pitää yhteiset arpajaiset. Enieis- tä päättäen sopii luulla että siksi aikaa ehkä tekeimt samoin kun nytkin jonkuu käivelyniatkan Kan- sanahoon ja sieltä sitten tulemat arpajaisiin saaliin jaolle. Sinä pyhä yksinkertaisuus, etkö moi jo herätä siksi malmeelle, että tiedät erottaa nuorisouseuran ja pormariluokau, etkä nuorisoseuran hommia sano mastaedespäin por- marien pyyteeksi. Siiheit woit sinäkin kuulua ilman erotuksia ja tehdä työtä henkisesti edes hitu- sen siivistyäksemme että moisit pikkuhetken miettää mapaana puo- luemihan purkauksista toisin ajat- telemia kohtaan. Puoluemiha ivai mikä sai niin sokeaksi, ettette huo- manneet näittenkin iltamien tar- kotusta jokaisen hymäksi, saadak- semme matoja uusien kirjojen os tamiseen kylämme lainastooli, josta ivoisitte jokainen ottaa osaa lukemalla ja siitä nauttimalla sitä hyötyä, rajoittelematta: ole sinä pormari tai mikä muu toisin itseäsi kutsuma. — n. $U'iitinumuoi,bit, Senaatti on määrännyt nimis mies Eino Kemppaisen hoitamaan Liperin kihlakunnan kruununmou- öin mirkaa, kmmes se makinmsesli täytetääli. Aleiset kyläujiet. Tehdyn anomuksen etlä kruunun kustannuksella tulisi tutkituksi tien- suunta Pielisjärmeii pitäjäässä ole- maan Majalamniin liienemältä tieltä Kangasmaaran ja Enoii ky- lieii kautta Kuorajärivelle, on lää- nin knioernööri 1. k. 4 p:nä anla- mallaan päätöksellä lällä kertaa hylännyt. M etsiistyss cuvat. Läänin kumernööri ei t. k. 10 p:nä aiitamallaan päätöksellä ole katsonta moimansa nouoatettamalsi mahmistaa Ilomantsin metiästys- seuran ohjesääiitöjä, niissä ilmene- mien epäselivyyksien takia. Biekiläisten y. m. kirkonrakennnspnn- hista, jotka omat nyt sillä kalinalla, että kimijalka on malmiina ja itse kir- kon rakentainistakin miime ktius- sa tarjottiiii urakalle, maikka tar- jouksia ei ivoilu yksiäkään hymäk- syä, johtuimat mieleen entiset sa- manlaiset yritykset paikkakuniialla. Pohjois-K arjalan ensimäiset asuk- kaat olimat kreikanuskoisia. He tulimat tänne uuden ajan alussa, lvuoden 1-~>W päicoilla ja sen jäl- teen. ^)kiilä muistetaan olleen useissa kylissä pohjoisimmassakin Karjalassa, niinkuin Lieksassa, Paalasmaassa,Wie'insuussa,Wie'- issä, Lipinlahdessa (Lipitsainen, jonka niminen mies mainitaan myösiin Jloinantsin 5tnukseiiwaa- ralla mielä m. 1778), Kuohatissa, Wuokossa ja kenties Nnrmesky- Iässäkin. Jo kauan on kirjallisuudessa puhuttu, että näillä kreikanuskoi- silla on ollut rukoushuoiieiia Liek- sassa ja Wie'i'nsuussa. Eculta paikkakuntalaiset oivat tietäisillään useammistakin heidän rukoushuo neistaan. Sellaisia mainitaan Wuokosta ja Wie'isiäkin. Wuo- kossa muistellaan sellaisen olleen Nienten tilan eli Aaprolan nie- mellä. Sen sanotaan häminneeii 5?aarle 10:nnen Kustaa» sodan (l(>r»G—58) johdosta. 9!nkous- huoneeil kellot kerrotaan kreikan- uskoisten upottaneen Äuokon joen suuhun iuotsalaisia kastajia pa- koon lähtiessään. Sanotaan myös, eltä nuotat puuttuimat joen suun apajalla kauan aikaa jälkeen- päiii niihin kelloihin. Aaprolan solalla oli hymin suuri petäjä, ..lyylipuu", s. o. uhripuu. Sen kannoii juurella oli löydetty ivan- hoja rahoja ja ristiä.—Heidän hau tausmaansa lienee ollut Kosken- korman pellolla, jota kutsutaan Raaiosärkäksi. Siitä löydettiin kyntäessä kesällä m. 190.', ihmisen luuranko. W:c'issä taas on noin kilomet- rin päässä WaiU)alasta,^ johon Heikurat Pohjanmaalta tultnaaii ensi:i'.äiseksi aseituimat ja josta se suku oil muuannekin leminnyt, mutta silti mielä paikkaa hallit- see, — kilonietrin päässä tästä talosta etelään päin ou Wiekijoen ja Uilosen puron mälillä pientä männikköä kasmama niemi. Tämä niemi on saanut ilimen Kalmo- niemi syystä, että sitä nählämästi on käytetty hautausmaana. Hau- lausumaksi huomaa paikan kuo pille paiiluueista haudoista, joita on mieläkiil pitkin jokimartta. Suurin osa nientä on nyt tasais ta. Tämä niemi oli näet suureksi osaksi peltona noin tolmekymmen- tä muotta sitten, joten sen on au- ra tasoittanut Luita oli niin matalassa, että tätä peltoa kyn- täessä niitä tarttui auraan. En- nen pelloksi muokkaamista tämä paikka kasmoi suurta metsää. Kun nykyistä Wie'in pappilaa rakennettiin, löysi eräs kimimies Ätyllnsärkästä kallion raosta aar- teen, joka sisälsi: ristin «siis krei- kanuskoisteit merkin, niinkuin Vuokossakin), kukkaron lukot, soi- keitä, ohkaisia, pennin laajuisia hopearahoja ja pari maskiren- gasta. Kansa kertoo kreikanuskoisilla olleen kirkonkin Mieissä ennen muinoin, jonka sanotaan sijain- neen Wmihalan särkkäpellon etelä- päässä olemalla särkällä. Siitäkö syystä mai mistä lienee johtunut täinän särkän nimeksi Kirkkosärkkä? Kerrotaan, että miholliset, s. o. ruotsalaiset, ryöstimät tämän kir- kon armatenkin saman sodan jäl- keen kuin Wnokossakin ja aikoi- Kalaverkkoja, i^Tjrfei- kituita verkon pauloja suui-f varasto, Piclisjärvellii £. G. Kuuselalla. mat miedä fellot mnasiaan. Kel lot pantiin luenccfeen ja kaksi miestä alkoi soutaa jokea alas. Veneessä oli ryöstetty mummo. Tämä lupasi panna kaikkensa alt- tiiksi pelastaakseen kellot. Kun he pääsimät Uilosen puron suun koh dalle, niin mummo kaatoi meneen. Nyöstajät ja im.uumo hukkuiival. Kellot majosimat pohjaan, josta lieneivät niuliii. Tämän tirikoiulun. enempää kuin .Vuokonkaan kirkon, toden- peräisyyttä ei toistaiseksi moida »varmuudella maittaa. Sitten pähän asia seliviää, kun se täten ensin puheeksi otetaan. Mutta se on marina asia. että »viiiue muosisadan alkupuolella miekilaisillä oli aikomus rakentaa kirkkoa nykyisen kunnan niakasii- nm paikalle. He meumät siihen hirret ja rakensimatki» sitä pari metriä korkealle. Mutta kun hal litus ei suostunut iviekiläisieli kir- kontekoanomukseen, niin rakeiua- minen keskeytyi, ^iyöhemmin ku- kin meli hirlensä pois. Kirkon ra- kentajat, »vaikka heillä olikin hymä tarkoitus, saimat rangaistuksia. Heidät mietiin linnaan tahi lähe- tettiin Siperiani». Tällaista kirkon rakentamisju- pakkaa oi» sattunut muuallakii». bitinpä Lapinlahdella kerrotaai», eltä siellä papit Ruotsin mallan aikana puratlimat talonpoikien omin päin tekemäit kirkon ja sa- itoituaf: „Maslrantaan (Marstrand) joudutte, ellette hen pura sitä pois!" Ätarstrandin linnoitustöitä teetet- tiili ?)iiiotsii» mallai» aikaua pakko- töinä, joten „Mastranta" oli Sipe- vian meroinen. Lapinlahtelaiset saiioat masta »v. 1.^22 armollisen luman rukoushuoneen rakeutami- seen. 'Nilsiässä samaten rakensi talollinen Matti Rissanen Hipan- lahden kylästä m. li38 kirkkoa neljä hirsikerrosta aiman omin päinsä. Hänelle sanottiin siitä yhtä ja toista. Matti ivastasi: jos ei» minä tähän kirkkoa saa, niin ei miilusta tule yhtään jä- sentä autuaaksi! Siihen yhtyi muitakin, mutta marinaan sillekin yritykselle tuli esteitä, koska se jät kattoa maille. Vasta m:na li69 lienee saatu lupa sen kattamiseen, koska Nilsiä silloin pääsi kappeliksi ja sai 1871 ensimäisen kappakai- sen Johan Palanderin. — Kuh- moniemellä taas paloi kirkko 1804 ja talonpojat rakensimat kirkon räystästä myöten entiselle paikalle. Mutta esimalta määräsi kirkon sijaksi nykyisen paikan. Talonpojat sauvat raipparangaistuksen sekä »vesi- ja leipäivankeutta. Sittem- min heidäi» tekekeensä purettiin ja medettiin hirret uudelle kirkonra- kennukselke, jo»»ka minonurkat »uis- tä salmettiin. „B!ieleeiipainuma oli se marhaiuen aamuhetki ^ ^ 1814, jolloin oikeudenpalmeli- jat saapuimat tuolle tumattomalle rakennuspaikalle ja meisuuttimat mirreiimärssyn lUusi mirsik. 140:3): Se rakeitnus maahau lykätään, Jota ei Herra säännyt. Te maa myös ylös kynnetään. Jota hän ei ole käännyt. (K. A. Psaler, 'DUiistelinta Kuhmoniemeu seura- knnnasta.) Viekiläisten itykyinen kirkko- hanke tapahtuu esimallan luivalla. !oimoltamasti sillä on tällä ker- taa entistä parempi menestys! O. K. 3»S- l iätä (S Ä» -"Z M m £2* £3 saa LA i Ss M?» 'OS* § c -j3 ■i Clii liniöta ajassaan nmvraä kanssa töriS iiK-näläiiot titliuuit ©anljnlaau jmni fuiu liaincu oli cljtium talucla Iäti- h'ii SJcnäliiiict tkbuätfliiunt cm!avac-ti iiaiöta ja ul)tn)iu>at lyiioä lumifina ijiintää ettei hmi iluirtiiifi. Tilinä Ejimniili ja iiinoi: ..hviiiepa mtilnaiii mpuititaci filmillenne'." Mun iveniilaijet yhä tiulfajiiBiit, niin Ijiin uut-iUiii aiivan uiiipittömäoti: „ia joApa fanon, niin minä unileljtelen". Hiiv.tx mcinhus oli ivailiopäiiväniies Mik?o .vei kuran ukko. ')!uori isäntä. M. isä. oli iituri Dciuojella iviernäöiä Tinin-n hmnuaa ^äiienreiuuatie. gg> bnt« Vtartrayhdistys perustettiin Rääkkylään t. k. 4 pnä »suuressa pappilassa". Tilaisuu- teen oli saapunut Pohj.-Karj. Maanmiljelysseuran kasmitarhan- neumoja neiti Puranen, joka pitt eiisin asiaa »valaiseman esitelmä» ja kehoitti malitsemaait läsnäoli- joita keskustelun maralta puheen- johtajan. Siksi malittiinkin neiti Puranen. Asiasta keskusteltua, maikka hitaastikin, päätettiin pe rustaa mainittu yhdistys. Pu- heenjohtajaksi ja asiaa eteenpäin iviemääu maliltiii» kirkkoherran rouma A. Blomberg ja muiksi johtokumtan jäseniksi tarmittamat henkilöt. T. k. 14 pnä pitämäs- sään kokouksessa »valitsi johtokunta taas »varapuheenjohtajakseen rou ma Maikki Turtiaiseit, kirjuriksi rouma Emmi Pesosen ja rahastoit- hoitajaksi yhdistyksen esimiehen rouma Blombergin. Sainassa päätettiin tehdä apnraha-aiioinnk- set ensi tilassa Pohj.-Karjalan maaiiiviljelysseuralta ja Martta- yhdistysten keskusseuralta kasmi- tarhan- ja emäni»r>ysneu»voja»t palkkaamiseen ensi kesäksi yhdistykö sen- piiriin. — Toiivotaan maan onnea Rääkkyläi» naisten uudelle hommalle! SS3S S? M es M" S» s» < v- •-S ss Cfl O l/i sa Cfi s» s» <-»«- SS < v» s vs Sähkösanomia ° „Karjalattarel!e". Helsiitki, helmik. 10 p. senaattorien muutoksia. Sillmai» saanut ero». — Ha- siainoss ja Rai»iesalo nimitetty senaattoriksi. M SS