N:o 253 (129) - 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina marraskuun 5 pnä K. S. R. 2501 Metallien kiillotus ja puhdistus aineita Color, Sampo, Voima, Ceolin, Pataolin, 8o1«d, Geolin ja PahdiBtua-hyytelöl saatavana K,-S. Rohdoskaupassa saatte parhaiten hllekiijoittaneelta, joko ostamalla kaukaan tarpeineen, tai il- Talvivaatteet laamalla ne valmiina. Kankaita on niin runsaasti, että vaativaisinkin ostaja tulee tyydy tetyksi. M. G. OKSALAN Pukimcliike. lias nienettelytapa. Mutta uiman ivat itsessään pulppuileivan naurun Mao Wck> laati «g pi< tlltl! (I. 4b780). Jyväskylän kaupungin Vaivalshoitohalli- iuksen pidetään kaupungin Raatihuoneella torstaina marraskuun 17:pnä kello & i.p., jolloin vakinaiset avunannot seuraavaksi vuodeksi määrätään sekä käsitellään Vaivaishoidon oh jesäännön 15 § :ssä mainitut asiat. Jyväskylässä 4 päivä marraskuuta 1910. Vaivaishoitohallituksen puolesta: Wille Oksanen. M. kirjallista munaa vuodessa, niin wa- H rowaiset makutuomarit katsoiivut äl^ h listyneinä toisiinsa ja kysyimät: mi- D tämaks tämä nyt on? Ia suurin ) heistä esitti jäätämän kylmästi nuo- relle runoilijalle: hra Leino tekee it- selleen parhaiten, jos »viiteen wuo- i-t—o teen ci mitään julkaise. Ia totta o- li. että Eino Leinonkin kirjallisessa synnytyksessä oli toisinaan joukossa n.s. kimimnnia, joista ei poikasta tu- le, koska niistä puuttuu elämän ko- koomus. Mutta mitä oli vielä Eino Leinon tuotteliaisuus nykyisen kirjallisen tuotannon rinnalla! Meillä on jo kirjaileminen muuttumassa niin sa- noakscmme tehdasteollisuudeksi, jon- ka harjoittajina »voimme tällä hetkel lä mainita herrat Jalmari Finnen, Wäinö Katajan ja U. W. Walokor- wen. Näinä oivat kirja il ijamoi- mailijoita, jotka „startaa'.vat" mel- keinpä joka kuukausi. Jalmari Fin- neltä tullenee tälle vuodelle ilmesty- neeksi ehkä kymmenen teosta ja kah- delta jälkimäiseltä ainakin kolme. Ukko Runeberg on pieni näiden rin- nalla, sillä hän Jnti „Wänrikkejään" kymmenin »vuosin pöytälaatikossaan. Tuomea siis onnellistutetaan tätä nykyä kirjallisella kewätlulwalla, jos- sa nuoruus ja hulluus »viettävät h«jort».».Mto kokoon uehoooeelle suonut, tain» t k. 6, nnc»f|cn(iloito (tuiutUU* [iiitctciilo p:n klo. >/, 8 aamulla. j kokonainen parvi kainoja kirjallisia LII O XII Joka mies! äimien ..missejä" s. 0. na>Ski'.jailijoita, jot- huuto, työjako, > ^ tahtomat »vaatimattvmina ^.7 vssston päällikkö.^ f(intaa kortensa runotarten kekoon. ~~ Niin että kyllä meillä tätä nykyä HllOnSGIl huutokauppa, on kirjallisten lyhteiden sitojia. Pa- ,, . . .... ^ h.i vain, että useimmassa tapaulses- Maanantaina 7 pna tätä imrras- ; .. .. , ,, ' ... . . I°j..k.° a -"w 'uumuude»,» w» ...d. mchm k°u-°t-s . latta- --U. lu,u>°k«,?,U. >2 ^ wa, l° -en w°m k°Im rmmts-m-Ion. k»keoou« on 5 syi n pituinen j*i' a ^ sisältää 3 huonotu. Rakennus on ! Mutta meillä on sellainen yleisö, ainoastaan 15 vuoden vanha. 1 joka ostaa kirjallista rihkamaa. Se !sama yleisö, joka täyttää »elämien LRakennustoImlkunta. ■ kumien" salongit ia jättää kylmille i-: teatterit ja konserttisalit, kuinka Elävissä Kuvissa ' paljon se makuunsa nähden on Ykin- _ UnifilccS »larkkinarahmaSta, jota ilosta ja ivojhkaa posetiimiäijän marakalin Odjelllia 4-7 p. M.rrisk. konsteille ja »tulcnfaöjillc" ja „Uiär= Eriin pienen pojan elimikerta. 2) Da- uicihtnifidc" y.iii .11.111. sellaiselle. 8955 Rantala i—I W. p. K:n 8956 8962 1-1 matkaa. 8) Ylpeya. 4) iUe in vaikutus . .. .. . 5) Sakaalaia-ranakalaiaia keitULharjoitnksia. jääköön sanoiiiattll. Taina 0ii Maili k) SatiQ»rakenQi-kaia 'kaQikaii 14a» ranai- ajllNMLrkki, jota ei sentään Mielä tar- kolla. 7) lopari» o» niin halla. , if , f . . ... — - - Mitse ottaa maailman lopun enteekji. Kaipa tätä nuorekasta rimpnilemis- ta seuraa mielä tarpeellinen »väsy myskin, jolloin ei kaikki maita, Maan »vaaditaan täysinkypsää leipää. Mikä tähän lienee sitten syynä? Lyhyesti sanottuna holtiton ja huo- nosti hoidettu kirjallinen kritiikki. Varsinkin maaseutulehtiemmc kirja- Jyväskylässä marrask. 5-p:nä. KM-llMMjll. »vieras oikean arvostelun teräksen- kylmälle luonteelle. Sitten on puo- lueellisuus meillä se kaikkein mahta- Min tappara, jolla kirjallisia kunin- kaita lyödään. Lyhyesti: meidän nykyinen subjek- tiiminen ja heikko kritiikki ou syynä siihen, että kirjallisuutemme »vielä äsken kaunis pelto työntää parhaal laan itsestään niin paljon rikkaruo- hoa, niin paljon hentoa heinää, joka tänään kukoistaa ja Huomenna pät siin heitetään. Mutta todelliset vb- jektiimiset taideteokset jäämät ylei- söltä ymmärtämättä, kun niitä eimät ymmärrä nekään, joiden asiana olisi tehdä ne suurelle yleisölle ymmärret- talviksi. Miksi tulin juuri näin kirjoitta- neeksi „Ollin-Mikon" j.n.e. armoste- lun alkuun? Juuri siksi, että Wäinö Kataja on tyypillinen ilmiö edellä- sanotusta kirjallisuudessamme ja hä- ileu tämäkin kirjansa, niin mones- kymmenes kuin se lieneekin, ei kestä arMostelun polttamaa tulta. Kuu- tamomalaistuksessa siitä ehkä voi- daan nauttiakin niinkuin hänen ja Walakor»ven kirjoista yleensäkin, mutta kirkkaassa päivässä o»vat ro- fcl liiaksi silmäänpistölvät. Sillä en silmäkään mitään yhtenäistä ja joh- donmukaista juonta — jokaisen kir jein koossapitämää luurankoa — ei siinä ole ja toiseksi henkilöt kirjan a- lussa ja lopussa oivat melkein samat, sillä se kehitys, mikä heissä huoma- iaan, on komin mitätön. Kirjan lo pussa näet sopeutumat jo yhdessä syö- liidän yksistä emäistä, maikka kirjan alussa leipäpalasesta ärisemät toisil- teen kuin kissanpennut, niin isä, äiti ja poika kuin omatkin. Ja arMaakaa- pa, mikä on tuon muutoksen saanut aikaan. Halleyn Pyrstötähti, Ma- tuuttaa meille tetijä. Minä pnoleö- terni »vakuutan, että se on tekijän o- iiiaa keksintöä, joka on pantu »häntä- lähden" tiliin. Tuosta tähdestä teh^ !>ään kertomuksessa ki'min suuri nu- inero takaliston elämässä. Tämä nyt on primitiimistä iair-ciic*. jonka täytyy turmaliina tuollaisiin »voima- leinoihin, jotka »vain muosikyrnrne- ricn ja satojen ta f aa tulemat edes näkymiin ihmissilmille. Ihmiselä mä kantaa joka väimä omassa po- messaan niin paljon taistelua, niin paljon moimaa ja sen »vastakohtaa, e*tii tämä aines itsessään tarlvitse- matta turmautua taivaiden takaisiin »häntätähteihin" tarjoaa kylliksi ai hetta paljon paljon suurempiinkin sielullisiin kehityksiin kuin mitä las- 'ä kertomuksessa on Halleyn pyrstö- tähden amnlla saamutettu. Moder^ nitaide kääntyy ihmisen siieluun. Sieltä se hakee tumiauiucja, joiden i-ihccn. Mutta tämä on silti »vähäis tä »verrattuna esim. kertomuksen löy hään sommitteluun. Niinpä Hai- leyu pyrstötähti, joka lopullisesti on kertomuksen akseli, esitetään meille kuitenkin masta noin kirjan pnoliivä- lissä. Tästä jo ymmärtää, miten kie- roon kirjan kokonaisuus käy. Jos Wäinö Kataja antoi Halleyn Parhaat Koneet 217 i Pyytäkää meiltä hintailmoituksia! tehdaa-, toolliaaaa-, Uhkö-, mylly-, tarpiini- ja maanviljelya- aaatte »daUiaimmin IConekaoppa-OsakeyhtiO AATRALTA. Helsinki. Tampere. ViiparL Vi 12-0 tikiellon takia painoylihallitukselle tekemän esityksen johdosta. Senaatin päätöstä asiassa ei ole »vielä sanoma- lehdille ilmoitettu, koska päätös on tarkistamaton. — Senaatin määräämä rangais tus liikennetarkastaja Okkerille. Mi» kä!i kerrotaan, tulee hra Oller se- - » -> ! naatin päätöksen mukaisesti siirret- tähden olla omilla aloillaan ia Viipuriin ia sikäläinen lii- litti kulvaukseusa yksinomaan noihin keimetarkastaja B. fr Lohman Hel- foliiiccn inditviidiin, niin siitäpä ker-^ ^ siiikiin. Senaatti lienee tehnyt pää- ioinus taiteellisesti »voitti. Hänellä töksensä pyytämättä rautatiehallituk- oli käsissään hymä aihe. nmtta liän i en '" u f un foa, sekä kysymättä liiken- w> tandi „l)ä.,tö.W,b c |!ään-. ' l yy » 1 Sol l mam » Sai(«ta „älw, M «inn-S°Ia.^ ^ jci ci ole Mtcla läheskään iellvtlla tai- senaatin laatiman esttySehdotuk- dekeinoistaan. Mutta luulen, että sen jakolaitoksesta. Sictenkun senaat- parin »vuoden uupumaton opiskelu yksinomaan kirjalliseksi kasmatuksek- seen jo jonkun Merran pudottaisi suo- iduksia hänen silmistään. Jos HZ» näin edelleen jatkaa, niin mitään klassillista teosta ei häneltä koskaan jää. Mutta suuren yleisön hetkelli- seen humittamiseen ei silti ansaitse kokonaista elämäänsä tuhlata. K. A. I. v urallisia y.m.yleisi< uutisia. PimsimitsimlM »M. Senaatti hyiväksyayt painohallitnk- sen ehdotuksen. Senaatti on eilen tapahtuneessa euttclysjä hymäksynyt painoylihalli- tuksen ennen selostamamme ehdotuk- sen uusien painohallituksen asiamies- ten asettamisesta erinäisiin maamme kaupunkeihin sekä näiden asicimiestcn palkoista. arivostelut yhdeksässä kymmenestä syivyys on »vapisuttaiva. Mutta uä- tapauksesta owat niin könipelön nai-' mä tunnearlvot olvat Wäinö Äata- »veja, että niistä »voisi esittää huivit- jallc uppo-oudot. Hän on piimällä Lllin-Mikto, Aapon-NLa ja Ullan- talvia otteita inhimillisestä hapuile-' ub kntdija ja »vielä semmoisenakin Tullihallituksen Päätlreh- töörin tvaihdos. Tullihallituksessa esiteltiin eilen H. M. ii. arm. määräys »v. lokak. 2V p:ltä tullihallituksen päätirehtöörin, laamanni Toilvo J >.ihanlics B o i s- iu a n i n erottamisesta Mirastaan ja mauhemman Mirkamiehen erityisiä tehtämiä Marten kenraalikulvernöö- rin kansliassa, eronsaaneen emerstin Axel Fredrik af E n e h j c l m i n nimittämisestä hänen jälkeensä tulli- hallituksen päätirehtööriksi. Laaman- ni Boisman luopui heti »virastaan ja kiitti tullihallituksen »virkamiehiä osotetusta uutteruudesia ja melivol- lisiiudentunnosta »virassaan. Wasta nimitetty päätirehtööri ryh- tynee tänään hoitamaan »virkaansa. ti oli »valmistanut ja Hänen Majes teetilleen lähettänyt ehdotuksen arm. esitykseksi jakolaista, on Hänen Ma- josteettinsa 28/13 vniä lokak. 1000 tapahtuneessa asian esittelyssä su- Mainnut arm. käskeä, että senaatin »valmistama ehdotu? oli jätettämä huomioon ottamatta, mutta että mainittu ehdotus oli senaatille pa- lautettama, jotta siitä poistettaisiin hallinnolliseen lainsäädäntöön toh- distumat säännökset, 'a uusi ai.noll. esityksen ehdotus, joka sisältäisi yksin- omaan eduskuutalainsäädäntöön kuu- luivia määräyksiä, Malmistettaijiin. Tämän johdosta jätti senaatti »viime lielmikuun 11 p:nä laimvalmistelu- kunnan toisen osaston toimeksi »val- mistaa ja senaattiin antaa ehdotus asiasta. Mainittua määräystä täyttääkseen on lainmalmistelukunta verinpohjin tarkastanut puheena oletvan esityseh-- Dotuffcii saadakseen selmille, Niitkä sen säännökset olvat sen laatuisia, et- lä niiden Moitaisiiu katsoa kuuluman hallitsijan hallinnolliseen lainsäädän- !i'ön. Tämän tarkastuksensa tulokse- na on lainlvalmistelukunta läheltä- nyt senaattiin tarkastetun ehdotuk- ien asetukseksi jakolaitokiesta sekä sen ohella, malaistakseen sen lainsäädän nön sisällystä, mikä nyt on poistettu aikaisemmasta csitysfl>dotukse'>ta. lnyötäliittänyt ehdotuksen asetukseksi, sisältämä tarkempia määräyksiä jaka laitoksesta annetun asetuksen somel- liittämisestä, joka Miimeksi mainittu ehdotus siis Moitaisiin antaa hallin- nollista tietä. — Senaatin uudet julkai>i«r. Tcnea- ::n »ttdcnnitaiöicn f ct :i I! n i s ii jen 4:ä numerona on ilmtötqmjt miniJtciintu- '.uoMOn wnh'.viStc:tu moimassa r- lcwan tullisäännön mu ka m rah<i-a''i^in- ministcriölle myönneityi^.i tulli- j^i kaup- pa-asioiia koskemien oilcufucn i-k"»-- > rakentamistöiden scöta roha-<q'iciin ministeriö.' ja kauppa» ja teoMsuusminiSt«riön keZke.i. Tama on julaistu myöZ lviralis.ssa lehdissä. Suopioulääuin läntistä »vaalipiirin keskuslautakuntaan? pu» heenjohtajaksi pankin loinisaario Ll. L. Vallenius Kuopioita, jäst- niksi maanmiljelijä Juho S n e l l» ni a n Karttulasta ja lehtori» insl» ncöri I. A. Zidbäck KuopioSta sekä marajäseneksi kansakoulunopetta» ja Juho Metsikkö Kuopiosta. Vaasanläinr» itäisen »vaalipiirin keskuslautakuntaan: pu- heenjohtajaksi homioikeuden viskaali, »vapaahra Eskil Palmen VaasaS- ta, jäseniksi talollinen Aleksanteri toimisto Kuortaneelta ja talou» denhoitaja I. R. Walawaara Vaasasta sekä marajäseneksi kaupun- glnkamreeri Anton Heinonen Jymäskylästä. . . ,. Maatalo«S»Pet«ksen anta minen Kesti-Tuomen kansanopistossa. Määräraha tarkoituLt» warte» ehdollisesti mybuurlty. Senaatti on Keski-Suomcn Kansan- opiston johtok. anoin, johdosta, että opiston yhteydessä toimimassa isän* tä- ja emäntäkoulussa annettamaa maatalousopetusta Marten myönnet- täisiin tarpeellinen määräraha, niää- rännyt, että Maltion tulo- ja meno» armioehdotusta laadittaessa muosiksi 1010—1913 on ote:tau>a hailitta- »vaksi, moidaanko mainitulle opistolle marrask. 1 p:n 1010 ja marrask. 1 p:n 1013 »väliseksi ajaksi myöntää 2,000 mk. Muodessa maatalous-ope» luksen antamista Marien. Samalla on senaatti jo määrännyt tämän muoden osalle tuleivan mää- torahan makseltamaksi. KeskttSlautatunuat. Eilen tapahtuneessa esittelyssä niääräsi senaatti puheenjohtajat ja 2 jäsentä keskuslautakuntiin. Hämeenlääni» pohjoisen MLolipiiriu keskuslautakunnin pu heenjohtajaksi määrättiin kansan- Wiwt> Immi kiijiMt. Töiden jatkamiseksi tänä vuonna myönnetty 30,000 a,?. Tie- ja vesirakennusten ylihalli tuksen esityksestä on senaatti uiyön- täi.yt 30,000 mkn cnnaktomäärära- han Vesijärmen kanaivan uudestaan- jatkaniisekft tänä syksynä. Ennakkomääräraha otetaan siitä 70,000 nikn määrärahasta, joka korkeimmassa paikassa on myönnet- ty näitä töitä wart>:n otettalvaksi enji Muoden menosääntöön. — Saksalaisten Id)tien maahan- (5ino. 5iertomus kylän takali^iolta. luisesta johonkin semmoiseen, johon takalistomaisen nai»>.i. ! tnvntikielto. Senaatissa esiteltiin les- ( ^ Kirjoitti Wäinö Kataja. Helsingissä komasti pyritään, mutta perille ei j On tosin kertomuksessa toisinaan ^ kimiikkona painoylihallituksen aikai- ^ opiston johtaja Äiusns vaikku Kustannusosakeyhtiö Otalva. Siivu- päästä. Mutta kiittää pitää, se on eletynkin elämän kosketuksia. Esim. kirjelmät, jotka Sääksmäeltä, jäseniksi talollinen Ar- ja liv. Hinta 2 mk. kohtalon imaa, useinkin sitä, joka ei'Mikon kelväinen mylläriantmatti on fin 3iaiti ° Jämsästä ja lelvyscp- Takalvuosina kun Eino Leino am sitä ansaitse. Ia »vaieta siitä, jota iieiväSti ioinnutettu keväiseen luon- h ^ W u o re l a Tampereelta sc saitakseen kirjailija-laiinukseusa luu- jokin HämeeulSSuin kuvernöörin wirka. korkeimpaan paikkaan on tehty esitys senaatin simiiiitoimituskun- nau esittelijäsihteerin Arthur L r o s e l d t i n määräämisestä hoi- ; tamaan Hämcenlää.iin kmvernöörin ! »virkaa. meentapaisella kiiruulla hautoi pari kehumaan. Tämä on kylläkin kohte foötc»»at Berliner ^agebiattut, 1 muv JlU u lu -^mia-ta ia icivmco- i _ g||nt4iB Iainat> ©irtain kun- ja Wahrc Jacobin niaahaittnoutittel-- T ~ r """" | a , on anonut 150,000 mkn tvaltio- inhimillinen maisto ei »)llytä toon. Ja nuo ruokailut, joita niin toa, sekä salnan ylihallituksen kirjel- ^ waraiaseneksi agronooun A. B. lamaa watwaistal,m rakentannsekst Mkomaille. Tunnelima ja loske- lusta. kirjoittanut Ilmari Liant». ' " XIIT. 29 Päivi heinäkuuta. Helsinki. Ja maikka meillä on monta paina jaista ja monta kirousta ja monta typerää ja ikämää ilmiötä, niin kui tenkin — on nautinto polkea „oinaa maata". Se on kuitenkin »meidän perkaamaa". .Kelläs tääll' ois' ää nen vuoro . . Ajuri tuntuu siman omalta rcn- gittä. jolta vapaasti Moipi kysyä, et» tä .no kuinkas se Juoseppi on jaksa- mur Kappeli tuntuu sellaiselta maatiaisrotnisen pikkukaupungin ka- pakalta, jossa jokainen tuntee toisen sa. Ja Aleksanterinkatu tuntuu leh- mikujalta, niin kodikkaan »vaikutuk- sen sekin tekee, kun Berliuistä puin tulee. Ja kun pistäydyt sanoinoleh- btn toimitukseen, itiin sekin nyt nui- nahtaa niin mnkamalta, »vallanknin kotikylän postitoimisto. joSsa »voipi kysyä että »milloinkaan mahtanee tul- la kirje Amerikasta?" Ensimäinen »vaikutus siis on hywä. Ja ruoka: se että saapi leipää ja woita ilman eri eri »verstaissa toimitetaan, tarjoa- maksua, tuntuu ihanteelliselta. Tet- tatojtaan on Suomessakin jotatin hylvaä. Ekbergin lahmi ja Heljin- gin sharkuterian moileipäpoytä! Me suomalaiset olentme leimänsyöjmvä- kea, klrnupiimäkansaa ja kahmi- aatclia. — 3io, kämitkös Berlinissä? — Ka kämäsin. -- Näitkös paljon? — yiäinhän tuota kipenen . . . — Näitkö yksiraiteista rataa? — Ctn. Mikä se on? — Hyi häpeä! Mies tulee isosta maailmasta eikä ole nähnyt mitään! — Sanomalehden toun : .i:a:a se mi- i'i'a näin haastatti. Haastattelu lop- p».: siihen. Minä läksin saunaan ja yikoiiitt. Ja sekin teki hylvän maitutuksen. 30 päivä heinäkuuta. Mutta toinen kotimainen »vai- kutelma ei ole yhtä suloinen. Sattui asiaa suureen Helsinki- laiseen hotelliin, joka koreilee kcko Suomenmaan nimellä, sattui myös asiaa suuren suomalaisen hen- kimakuutusyhtiön konitoriin, joka niinikään upeilee Kaleivaiseu kaiisau Merhoniiiiissä. Ja tapahtui, että se- kä herra owen»vartija että herra »vahtimestari eimät ymmärtänee: sa. naataan E n o m c a. Sbfo Helsinki ikäänkuin kumarsi heidän selkäinsä ^takana ja irmisti tyytv»väisenä: „bit- te schön, näin sen oleman pitääkin!" — Sprechen Sie deutsch? — Ja! i:.ä tullihallituksen, mainitun tuon- — I parusski gaivarite? — Ta! — Förstär ni sinska? — Nej! — Prr. . . k. . . Lieneekö tässä matosessa maail-^ massa mitään muuta maata, jouka kansalliskaikniset laitokset sitnd niaä- rin puleeraisimat itsectilä »vieraalla pulituurilla kuin meidän typeränyl- Peyttä potelva isänmaamme, joka o- ntiansa »vieroo? Syy ei suinkaan o- le yhden yksityisen mahtimestarrn ei kä yhden owenwartian, »oaan on »vita koko »järjestelmässä" — ennen kaikkea siinä, että useimmat herrat suomalaiset pitämät tarpeelli- scna alistua tähän Suomen »rah- t! mestari-kyyppäri-siivistiifseen seka ettei meidän kansallistuntomme ole kylliksi »Ylpeä". Toimo'.sii:pa sydä- meni pohjasta, että Waldemar Chur^ terg, tuo peljätty ritari, tvielä »van- hoilla päiwillään pääsisi Helsinkiin nieidän nukkumaa nuor.sozmme in- noktamaan. Siinä si»vussa hän jou- ' taisi — maikkapa ranskaksi — opet- tamaan meidän »hienostellemme^ patriotismin pyhiä aakkosia! Silla Juhana Milhelmin kirjoittama s a- iio ei näy meitä paljonkaan autta- 1 »van — me kaipaamme aina ja ikui- sesti elä»vää herätystä ja aatteen to- tenttajia. Suomen juna^s.i. (palaajan tunnelma). Suloiselta tuntuu taas ajaa suo- malaisessa junassa! Meidän rauta- Mäkikylä Alöjärmeltä. tellläinmehän on niin erinomainen järjestys, saksalainen turhanlatk- tuus ei Medä mertaa. Meidän ju namme kulkemat huiman nopeasti, »varmaankin 10 peninkulmaa tun- nisja, me emme seisottele tyhjäntakia asemilla ja pienillä pysäkeillä. Meil- la on hirmuisen kiire, sillä elämä on lyhyt, jokainen minuutti on liskettu — me riennämme iankaikkisuutta kohden aamuruskon siiMin. Konduk- töörimme cimät jouda liikoja puhu- maan, huoli ja toastuuttalatjuuSeii tunne jännittää heitä joka sekunti, he ctvat meidän pyhät »vartianime. Meidän asemantiehemme omat \2uio» pan »valppaimmat. korkealla, kai- kuivalla äänellä he huusivat jokaisen ohntjetun pysäkin nimen niin että on i,o heitä kuunnella ja matkustalvai- nen tietää aina, missä häntä milloin- 1 fin Miedään. Suomen kolmannen luokan Maunu on mailman malli- ^ Maunu! Mikä erinomainen tila- 'muus, mitkä kadehdittavat muka- Wudet, mikä ihastutta»va puhtaus! ^Akkunat kirkkaat ja suuret, lamitsat ! sileät kuin peililasit, ci ainoatakaan naarmua. Ei Uiilloinkaan pölyä, ei ^ milloinkaan likaa! Suomalaisethan * etmcl koskaan syljeksi lattialle, he ei- ^ mät koskaan Miskele emäitaän penkin. 1 alle niinkuin muut kansat. Suomen rautatiehallitus on heidät kasniatta- luit siisteyteen. Tupakoitsijani Mau nut tuoksutvat hienoiimnille itämai sille hajuvesille, moni hieno rouwas- henkilö Malitseekin mieluummin tu- pakkamaunun ainoastaan niiden miellyttävän tuoksun wueksi. Cfri* kuntaan. tyisesti ansaitsee mainitsemista mail- man edessä meidän kolmannen luo- kan makuuMaunumme. Niitä on aina tarjolla kolmea lajia: miesmau- uuja, naislvauuuja ja pcrheivaunu- ju. Waikka olisi lapsia nuttka monta matkassa, aina ne kuitanuppuscl saa mat rauhallisen sijan eri »vaunussa - - meidän hallituksemnu on ajoissa oimaltanut tulemaisnntemme tuet, niitä on hymin hoidettama yöjunissa- ti.i. Tosiaankin onnellinen maa, jolla on niin puhdasluontoise: pikaiunat Helsingistä hamaan Tornioon ja Kajaaniin asti! T.isin se ci kuulu rantatie järjestyk seen. mutta tässä yhteydessä oivat inielenkiitoksella maiiuttaivat kaikki ! aseiuaruokalat sekä juomalat Suomcu ^ i suuriruhtinaallisessa maassa, .^uin-' ^ la siellä kaikkea saapikann halivalla j I ja kuinka paistit omat oilvalUsia ja ■ J kahmi kirkasta ja sen Mehnäleimät niin runsaat että luutisi matkusta, »vansa leipäpuiden maassa: Ja mikä ^yStämällinen kohtelu ja huornaamai- ^suiiK. Nuot hyrnyileMät kaunottaret ^ omat niin MiehättäMät että mnni niatkustamainen on naarassa ai- uoastaan heidän tuppatukkansa taut- ta myöhstyä junasta, joka ei odota sekuntiakaan kauMemmin kuin perus- 'tuslakimme säätää. Klistän minä ^siis Suomen rautateitä ja huudah- dan riemuissani: Ottakaa esimerkkiä muut kansat, maat ja mannut, war« sinkin, sinä rautatierikas ylpeä Saksa! Jyväskylästä ja Keski-Snornesta. ZimsmMn sm»>WM Ensi tiistai-iltana kello 1 / i 8 pide tään kunnallistälolla yleinen asian» harrastajain kokous, jossa keskus- teliaan siitä, mihin toimenpiteisiin olisi N)hdyttä»vä nuorsuomalaisen sa> noiilalehdistön paimien »viettäuusek- si täällä Jywäski)lässäkin. Toimomme, että kaikki, jotka yal- raetomat asiaa, saapunet kokoukseen. — Jyväskylä» piiri» kansakou- lnvtarkaLtajanwirka. Entinen kansa- kouluntarkastaja S. Kunelius un määrätty marrask. 1 p:sta tois- täiseksi ja siksi kunnes »virka ehditään saada vakinaisesti täytetyksi hoita- maan Jyväskylän piirin kansakou- luntarkastajanvirkaa. — Wirtal» »«»risssenralla oli iiMi'- rna sunnuntaina w. f:n 30 p:nä. ma oli erittäin rikal. ja kauttaaltoaa isänmaallinen. Aluksi saatiin kuullq