Rfco 130 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina kesäkuun 10 p:n& 1910 7Ilavsdtnvat: f-ylivilin filiti (Tlirfftry v», r#fv| rgitsi Bsrasantaloa Kko 8 f. p.): koko vnori 7 mk. pno". vooal; 4: — la kuukausi 75 o. — Vallille koko raoa 4 ropL — iaeiOaaa; ja Ukaaaine 22 mk. l-yiivilaei ilmestyy tiistaina, tootaba ,a lanvantelna klo 8 a. p.): koko vuosi 4 mk.; pooli vaoal 2 ok. |a kutkaasi 50 p. — Veiljillc 2 repi — iaerlkau ja alkiaaiDc 12 mk # Toimitus: K. A. Jlnri, 6. inli, U. Ksivi», päätoimittaja. valtaava. tglmttuaaöiteafi TniinMn ]» konttori ratfspMM P»hf|>>n n*ft 9 Avoinna 8 a. p.—7 L p. IbDoltnshlmut: Tekstiä adalU 8 pemdl m/n Ja lakalla |UkMB 6 paonll a/m. VmaiS- )a pC^avtalUaMi OmoltaUsta alennuta. KanlmnivHmnltakwl S— 5 likaan CT iIim , vthttmv Ja q» tyminmnlfakMt 2 aik. - VaflrtoflmoHakia villlsttaa mmam käkUa U*. Hi. Hollmerus '£S Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. O vv turalavli tittlvX Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 i.p. 153 Pormestari Ei Si Käj älltO [Asianajaja Jyvaskjtäni. Nikolainkatu 77. (Abllund'in perik. talo.) 1870 Hotelli Wahlgrcn Omist. Emil Rundqvist 1753 Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahuoneet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten er tyishuoneita Uusi biljaardi! Rahakurssi. Suoman Pukki S p. kesäkuuta Jftia Myynti- Orto- kurtsi- komi ** *». PiaUri Lontoo La. 818 20 266: 66»/ 80 pp. -- — La. «k SS 90 pp. —: — rariiai ....Ia. 100-60 90 pp. —: — Antwerpen , , Barbini . . Hampuri. . . Lyypekki . . Fraakfort a. M Amatardam. , Tukholma , . Kristiania , . Kööpenhamina L n. 100: 80 90 pp. —: — La. 123. 90 90 pp. —: — La. li.8. 90 90 pp. —: — 1. a. 128. 90 80 pp. — L a. 128 80 90 pp. —: — La. 210: — 90 pp. —: — L a. 189: 20 L a. 189; M L a. 189: 20 *68: 65 25: 22 26: — 100: — 99: 83 99; 70 98: 80 128: 40 122: 20 128: 40 12% ai 128: 40 122: 10 128 80 122: 20 206* 20 138: 70 183: 70 188: 70 liStimitM _ Tohtori G. Palander, sairaalan lää käri. arkipäivinä kello A—11 <up. ja S—6 i.p., pyhäpäivinä Ilo 10—11 «4>. Tohtori William Vartiovaara, kau punginlääkäri. arkipäuvinä klo K—11 <up. ia 4—K ip., pyhäpäivinä kello 9—10 a^>. 32 Tohsori Kalle Rikala, ulkomailla. .Hammaslääkäri «tig Lund, arki- päiminä 10— li a .p. ja 3—i i.p. pait si luuiuair.oiTiii iltopäiroällä. 809 Liike- Ja ammafflosoffelfa. Artturi Wakkola, asiaaajaja Jyväskylissä, parturi Ollila! sen talossa, lähe HcteU Vahlarenia. nhelin 19b. vahlgrenia. 48 Tavataan 10—2. — Kauniit kihlat, Zen : ith y.m. tarkkuuskellot jeteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tehdUnhyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 216. 1086 G. A. Ikosen Herrat Talonomistajat Huomatkaa! Sementti- ja asfalttiahan kuulu via töitä kuten: asfalttikatukäytä- viä sekä kaikkia sementti ja as falttitöitä tan tehdakseLi huolelli sesti ]a halvalla. Sopimuksia vojpi tehdä rautakai ppias herra A. Nie- meläisen kanssa taikka omistijan T. Airaksinen, Lahti. Puhella 256. 1751 11—86 — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jyvlakrllast. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitt otan tehdäkseni. Bein&karttoja kiinnitetUn kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyslistoja ■uuri varasto. Salkkuja (portföljejft) val mistetaan. Huom.! Lainakirjastojen kirjoja aido taan huokealla 100 KWtalwMl!ce on muutettu Blomin taloon Asema kadun varrella. 2 2 saapumisen vuoksi myyn entisen varastoni Puvuiksi tilattuna sisäänostohintoihin ja allekin. Jyväskylässä kesäk, 10 p:nä. Osuustoiminnin merki tys picmiljelylselle. , KETTUNEN !*2 Räätäli. 2-fi Valmiita hellepukuja myytävänä A. Kettusella. 2 m 2- 4 Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasa sna. Castren & Snellman M Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari ike Land. Rsatimies Kammosen talossa Kauppa- kadon varrella. 61 Avoinna 10—2. Puhelin 188. CMiei Klm = ii tiilitejlM= tuoyeita |uoft'Uoan. i86 Ali lliihijänoi. Kaarlo Liukkonen, kruununnimismiet, varatuomari Korpilahdella. Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaesas 67 Zinisnllij, ii gemtltili myy Uusi RuumlSarkkukauppa alen- «etuilla hinnoilla. N. Blom S- Kumppani, 92 S\Dn>ii6tola. Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telet 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. Hieroja- ja Sairasvoimistelija Hanna Sehtinen ri Kauppalaisseuran talo. Keaki-Stiomen Rakennusliike »TARMO" os. Jyväskylä, Tarmola. Puhelin n:o 190. Suorittaa kaikkia rakennuta • laan kuuluvia tehtäviä nop immin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunksraken- oukeet. 1)42 3poäskplan Kaupungin Kauppakoulu alottaa ensimäisen toimintavuotensa ensi syyskuun 1 p:nä klo 12 päi vällä huoEeustossaan Jyväskylän kaupungin kunnallistalossa. Kauppakoulun oppilaiksi otetaan 14 ikävuotta täyttäneitä ja ylem män kansakoulun oppimäärän suorittaneita sekä mies- että naishenki löltä; liikealalla toimineilla on etusija. Lukukausimaksu on Smk. 4°: —; varattomuuden nojalla myönnetään joku määrä vapaapaikkoja. Oppi jakso on kaksivuotinen. Oppilaiksi pyrkijöiden on lähetettävä omakätisesti kirjoittamansa ha kemukset sekä niihin liitetyt maine-, koulu - ja palvelustodistuksensa oikeaksi todisteltuina jäljennöksinä ennen heinäkuun 1 päivää allekir joittaneelle kauppakoulun johtajalle osotteella: Jyväskylän Kauppakoulu, Jyväskylä. Hyväksytyille oppilaille lähetetään kirjallinen kutsumus. flrol kuva. Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevosvaljait matka- kapineita y.m. Tilaus- ja korjaustyöt tehdään huolellisesti. 1637 pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastossa. Matkus taa maiseadaile. 52 Nuorsuomalaisen-Perustuslaillis- suomenmie 'iiea puolueen C3T FUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 se a, Päivölän talossa, on kesäkuukausi na avoinna arkipäivinä 12—3 Pu helin 64 29. — Puoluesihteerin ko tipuhelin 68 65. K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuia 2—8 mk. ja lihii korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. Wiimeisinä 10—15 muouna on Tanska tehnyt juurta edistysas keleita. Erittäin iiahuttaivaa on että PieiNviijelijätiin eritoten o- wat woineet kehi.ykscn mukana seurata. Tiihen on etupäässä ^vaikuttanut kaikkiall.i solrellutet- tu osuustoiminta, joka ei ainoas- laon tuota suoranaisia kouraan- innimvaa f)i)ö;i).i, maan myöskin kehittää ljritteliäiiiji)': i ja loi.ne- ■l kajuutta. O l e v> a n j e n I<iitefait entinen ntjiin»iljdi/s= niinisrer;. Aitomme juurien M n fo n iu at: ot ju tcn flmeuunautfien joukosi.» on eitti- mäitä yhteis- cli oiu i ts:oiintutc c r.ivQltoniim-Via ja f)uoinu::<uii;MT.:i jä f = tiään jäiiäivä if>mi«fiuiiwu nlcjeiiä kulttuurielämässä, fjii fofo fuuviii ncen m aa ilma n on .auta o.ute nH 1 rrat= toin «yhyessä a>assa saaivliitanut suun- natoitta kannatusta. Mcrfeitiunailucn kchilt>)iteenä meillä ; 5u:o^uiv-ji, Eng- Lannisja. '2afja&;<i, Tchweit.;is>ä >a Tanskassa, se on tienjä kauas lAn.erikan ja Aasian kanssillc. aina e- iäiseen Äiinaan asti. ja kun kymmen- kunta wuotta sitten cuue:.M meilläkin alettiin «leivittää ja tutuksi lehdi, k>as- laanoiettiin se riemulla ja ljleiioUö ty)- tyiväi^ellä. Tosin UuttuMuiua; wä- hi tv lie n nämä ensi alussz kaikkialla mielet mukaansa tempaamat osuustoi- niinnallisei harrastukset, mutta mci- dänkin kansamme elämään on tui:en- f iti osuustoiminla-aaie !yinmenwuo:i- iscn elämänsä ajalla painanut j>)wät ^merkit. De on osottanut oieivansa suunnattomasta merfinjfioäiä ja ie on aNvLainattomalla iawalla näyttänyt ky- keuemänsä kohottamaan kansaa simccl- iisesii ja lch:eiskunna!lisesti. Omista oloistamme saaduilla kokemuksilla o- lenrmc itse tullee: Huomaamaan osuus- toiminnallisten yriiysten ratkaiseivan muutenkin tapaamme jo aikaisin yh- teistä toimintaa ihmisten ja perheitä ten keskuudessa. Niinpä esim. aiivan wanhempina aikoina, jolloin esi-isäm- me pääasiallisesti saiwat ela:ukjenm mersäschkjeslä ja kalastuksesta, oli ole» massa yhteistoimintaa. Kun metsäs. tyksessä ei riistan saanti suurenunass,, elli taavetta ti)ydt)ttäwässä uiäärässä yksitellen käynift päinsä, yhiyiwät näet useammat yhteen meisäs:l)sretkeen eli seurueeseen ja saadun riistan tasaism jakamista warten myiwät sen sellaise» naan ja jakoiwat keskenään saadut ra- Hat. Nhieistoiminta tä-sä ilmenee felwästi. sillä ivasta yh:cen-liittymise?r kaulia käivi i'uuremman riistamäärä^ saanti mahdolliseksi samalla kuin myös- kin sen kuljetus myyntipaikoille hel pommaksi. Taalvutetlu hin,i oli mi)ös?in silloin suurempi. Äalasluk- sessa on aiwan samanlainen lchteenliit. chminen jo tvarhain ollut olemassa. Kun esim. nuotan teko, silloisten alku. peräisien ollojen walli:essa ei ollut mahdollinen yhdelle Perhcelle. eikä se sitä usein olisi moinul käyttääkään, yh^ iyimäi useommar talot yhteen nuot taan ja yhteiscsli Dydy-lelyl kalat jotniin sitten tasan osakkaille. Ka- iasiutlcÄa on ivieläkin olemassa tämä i-hteisioim:ltnan ensimmäisiä muotoja, »iastcn ra^.vaainiscssa on niinikään »a» wat:a!vissa yhteis:oim!.n:aa. Tapana näet oli, että useat eläjät yhtyitoa: yh- teiseen kasketppoiiioon y.in. siihen kuu- luiviin töihin,,ja wasta sitten kun wil- ja oii atrmoissa, jaettiin sato lyhteinä kullekin osalliselle. Meillä monin pai- koin taux,ll?set ..talkoot" owar myös kin aikaisumni^ia ajoilta jäiiyneiiä ich- reistoiminnan muotoja. Osiossa ja ii..,iinn : .i\ä noudateltiin ni'nifiiin i.h- :eciviiinc;:mä-:ä. Niinpä suolaa ynnä muita elintarpeita aina os:e::iin yh- leiiesu suuremmissa määrieiä, samal- la kun ml>M«vänä olttvat luotleei. ti- ha. >voi. nahka y.m. korleamman hin- nan saaivu.lam^seksi mielllimin myös- kin Miytiin yhtciseÄi. Alkuaan ko- roisin niiltä ajoilla, jolloin iulkuyh- teys oli hlt)win waillinain.'n >a hanko- la, omat meidän suuret kirkkoiveneet. jotka siis nekin saawat kiittää yhteen» liitNMi-aaietla olemasiaolosiaan. E- siimrkkcjä yhteistoiminnan muodoista aikaisi!l»pina aikoina, on kyllä lviela- kin mainittatvana, mutta riilläncmär IS24 6 S .suuren merkily!>scn, muita, maikka tun- cdelli?et osoiiamaan, ?ttei aate !tjes- nusiÄnmekin faiifi sen tähän asti ai- sään suinkaan ole „eil'.N'äuoän lap° KULLERVO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Aeiam ehet Jyväskylässä: U.Jaa tinen, J. Karjalainen, E. Mansnerus ja J. Tommila. isos Parhaat ruumisarkut V. Hinnlnen. Puhelin 167. HUOM.t Hinnat alennetut. 1296 Matkailijakoti „R A U H A" vastapäätä rautatienasemaa. Siistiä huoneita matkustavaisille. 1-91 A. E. Lahtisen puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepftn alaan kuuluvia töitä. DM- Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 Jyväskylän Seurahuone Rauhallisimmat ajanmukaiset matkustsjahuoneet kaupungissa. - Eosiluokan ravintola. Yksityisiä seurue- ja kokoushuoneita. 1871 C9* Keain aikana ulkoparveketta yleisön käytettävänä. Kauppakadun varreUs. Huoneita ja ruo kaa matkustavsisiUe y.m. ja kuukausittain Puhelin 120. Anna Slrenlus. umom, 1880 „Vahinko ei tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyvftskyl&uft S4i Arvi Koskinen. Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- Ja hautajais- konvehdit aina saatavana. 286 EINAR KEIUMHN Kellokaupassa: Kokottaan uusittu viru- tl hopia-kuorisia tarkkuus tasku kelloja, niinkuin „Zinlkt" ja nOmega", valmiita kultasia kihla- ja koru- sormuksia, viril- «lisiä ja valkeita silmälasia. Haom.! Hinnat entista halvemmat hin taluettelo aaifcmiehille ilmaiseksi. Puhelen N.o 188. 1081. 2075 kaansavmal edisiykftt, ei sillä silti ole sanottu ellei osuustoiminia-aattcen merkitys olisi Nioinut olla 'vieläkin suu- rerrtpt jos sen harrastusta olisi jaka- mallomammin löytynyt ja osuustoi- miniä käytännössä saamuttanui sitä kannatusta, jota todella olisi moinul louvoa ja joia nimenomaan maan ta- loudellinen elämä on kaiwannul ja yhä evicläkin lai>paa. Koska, niinkuin jo maini'tsimmekin. ensimäincn ylcinen innostus ojuustoimiiua-aalleeseeu. lakkolailla on wähentyi>l'l ja osuustoi- miniä ei mielä ole saaivullanut iuä heistä kannatusta, joka sen ojalle on tulema, olemme ka.soneel snytti oiewan •lyhyesti käsitellä osunsicäminnan mer N" Ivaan eitä se on aina ollut cle- masisa. mutta historiallisista o>o'sla riiflpuen esiinSliMn erilaisissa >nuo- doissa. Mitä siis tarkotetain yhlcis- eli cisuustoiminnalla? Dleens^i tarloi. t.naan sillä ylsilöjen n?ap<la'a rhteen- liittymisiä määrätyn tarkoitusPerän jc<i'.vuttamiseksi suen kvitentin, cnä koitti osalliset owat 'asa-armoisia eikä loinen sen enemniän fu:n loinenkaan asetu mihinkään dlts:utnissuhtei|'m muihin nähden. CsuuSroumnf, pe- rusiuu maichaan lunivttuun totuuden »monesta Pienestä purosta syntyy suuri lvirta". Jo kun katsi tai kolme ichi»iwäl ijhteistä aisiaa ajamaan. woi- daan pa^on aikaansaada, mutta was- kii!tMä, nimenomaan mikäli se koskee kun Kampia chöskentcice yhteisellä Pienmiljelysiä, Tosin meillä t: ole päämäärällä on todella paljon saamu- milään uutta ja sen huomailalvampaa lcnM'issa. Mutta, loäitcttäluc, csale in: u o tavvaa, kuin r.utä meidän ri»ji;h;iö on mvöslin yt'»lön ivapc.ata yh- Peäsli ja larmökkaasti niöökcuiclctpä ■ iccn'iiit -1 'iuistä, tarlouetun päämoä- P^lle«voseura >lchdiSsää» ja jultaiiuis- sac!kivu.>iamiseisi. Niin onkin, mut- saan ijo useasti on c|ii»>u.'?a o- ^ Zui? tällainen kyieeniittiymtnen täksuen, että wanhempienk-n näkökoh- ^ lapahiuu woiion hanlkimisetsr csaltail- tien tlverestäminen ei ainakaan asiaa lx heidän rikastuttamiseksi, tarkoi'.aa I^asku- ja Vek8elilomakke!ta myydään Keski-Saomen konttorissa. pahenna, olemme kirjoitukseemme ryh- lynvek. Mitä ensinnä tulee yhteistoiminnan his:orialliseen ikään, iaaiainme ian.'a, että aaie todellisuudessa on yhtä wan- ha kuin it'+c ihminenkin, ivaitka se was- ta »viimeisinä »vuosikymmeninä onkin saaivunanut Mkyisen, miltei kaikille a- loille sÄvelimvan muotonsa. Ptr- heessä ilmenee näet Yhtclslo.minla ai- yhteemii!l.1)minen osuusyr>tnm'n ai- noaslaan jäsenien taloudellisen tc:« meentulon helpott<rmis:a eli niinkuin Tanskan rahawsrain päällikkö minis teri >Wi>?h. Lassen lausui eräässä pitä- mäsään esireknä-jä: „Ei ole näet ai- na chmilsille jdroänä se juutt oleelli nen ero, mikä wallilsee oiuusyrilnsien ja osalciMiöyrilysten »välillä. Osake- yhiiömuoro on keino, jon suur: pää» wa» luonnollij-ena elmchion^ muuo oma kcchllää vokdak^een mahdolltsim-