'Vu> 64 — s i? I -y - KAIKU. Maanantaina Kesäkuun 6 päivänä. i-hjois-Suomen Maanmittaus- toimisto. (n Kausaiikatu 21 Puheli» 533 Kiijstcimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. luotsihallituksen ja meriministerin wä- lillä tulee tapahtumaan tästä lähin ilman senaatin ja kenraalikumernöörin mälitystä. — Leimasuostuntaselkkauksen jälkilaskuja. Kenraalikumernööriltä on Oulun läänin kumernöörille taasen saapunut kirje, jossa kumernöörin mastauksesta huolimatta ehdottomasti maaditaan ne mirkamiehet hetisyyttee- seen pantamiksi, jotka eimät ole nou- dattaneet laitonta leima-asetusta. — K. — Miopisto. Keskimiikkona oli konsistorissa esillä kysymys kemian apulaisenmiran täyttämisestä, jolloin lviran ainoa hakija sil. lis. M. H. Pa^ lomaa 21 äänellä 13 mastaan julis^ tettiin pätemäksi ja asetettiin ehdolle Miisi jäsentä oli poissa. Maanmiljelystalouden dosentiksi on ehdotettu tri I. E. Sunila. — Metsänhoitolaitos. Kitisen hoitoalueen metsänhoitajanmirkaan on ehdolle asetettu: 1) metsäkonduktööri T. Nysten puoltolauseella, 2) metsä- konduktööri W. Nemanlinna ja 3) metsäkonduktööri I. A. Rechardt. Kitkan hoitoalueen metsänhoitajan mirkaan on ehdolle asetettu: I) metsä- konduktööri E. as Hällström puolto- lauseella, 2) metsänarmostelija, metsä- konduktööri A. Sjöman ja 3) metsä konduktööri W. Roschier. Utsjoen hoitoalueen metsänhoitajan- mirkaa omat hakeneet sil. maist., met- säkonduktööri A. Renmall, metsäkon- duktöörit W. Roschier ja I. E. Sam- mallahti. Amoinna olemaa Kitisen hoitoalueen melsänhoitajanmirkaa on metsänkonduk- tööri W. Roschier määrätty toistai- seksi hoitamaan. Metsäkonduktööri L. Leiwo on mää rätty toistaiseksi hoitamaan amonaiseksi jäänyttä Romaniemen metsänmartija- koulun opettajanmirkaa. — Waltion ammattikomitea ja käsityöläiskoulut. Asiaa pohti- n:aan asetettu komitea on harkinnut, eikö moitaisi järjestää muutamien suu- rempien kaupunkien kuten esim. Hel- singin, Turun, Tampereen, Miipurin, Oulun ja Kuopion käsityöläiskoulu- jen yhteyteen työpajaopetusta n. s. Franksurtilaisen järjestelmän mukaan. Frankfurtissa on näet opetus niin jär- jesretty, että jokainen oppilas käsityö- läiskoulun kahdella ylemmällä luokalla malmistaa muoden kuluessa työpajassa mähintäin kaksi tai kolme esinettä kou- lussa tekemäinsä piirustusten mukaan. Teollisuushallitukselle on jo jätetty esitys, että se harkitsisi, eikö moitaisi huomauttaa sanottujen koulujen johto kuntia, että kouluissa syyslukukauden alusta alkaen olisi saatama aikaan työpajaopetusta, jota marten komitea on laatinut tarkan ohjelman. ZMMttil lUöiDfn kui- llillils. Maanrviljelyshallituksessa on touko- kuun kuluessa käsitelty m. m. seuraa- wat anomukset: Kuolajärmen pitäjän Kursun kylästä kotoisin olema uudisasukas Juho Aska on anonut saada maltioapua sanotussa kylässä sijaitseman Hangassuon kui- mattamiseksi maanmiljelysinsinööri M. Erosen laatiman suunnitelman ja 2,600 mk. päättymän kustannusarmion mu kaan. — Maanmiljelyshallitus ei ole anomusta puoltanut. Dlimieskan pitäjän Kankaan kylästä kotoisin olema maanmiljelijä Jaakko Hapuli on omasta ja sanotussa kylässä sijaitseman Sarmojan osakasten mal- muttamana anonut maltionapua sano- tun ojan ja sen simuhaarojen perkkaa- miseksi maanmiljelysinsinööri Matti Erosen laatiman suunnitelman ja 37,500 mk. päättymän kustannusar- mion mukaan. — Maannnljelyshalli tus on puoltanut 37,500 mkaa senaa- tin 22 p:nä toukokuuta 1903 mahmis- lamilla ehdoilla kruunun myötämaikut- tamisesta mesiperäisten maiden kui- mattamiseen. Tmmalkosken pitäjästä kotoisin ole- wat talolliset K. G. Nemala ja Aaro Karmonen omat omasta ja useiden muiden puolesta anoneet saada 3,000 mkaa suoranaista maltionamustusta sanotun pitäjän Jokijärmen kylän kruu- nunmaalla sijaitsemien Iso-Pyöriä ja Toljojärmien laskemiseksi sekä puutar- peet kruunun metsistä. — Maanmilje- lyshallitus on puoltanut 3,000 mk. ehdolla, että osakkaat itse teettämät työn maanmiljelysinsinööri G. M. von Essenin laatiman suunnitelman mu- kaan. Sälöisten kappelin Piehingin kyläs- tä kotoisin olema talollinen Albert Hurnanen on anonut saada maltio- apua sanotussa kylässä oleman Hur- nasenojan perkkaamiseksi maanmiljelys- insinööri Matti Erosen laatiman suun- nitelman ja 5,860 mk. päättymän kus- tannusarmion mukaan. — Maanmil- jelyshallitus on puoltanut 5,860 mk. senaatin 22 p:nä toukokuuta 1903 mahmistamilla ehdoilla. Talolliset K. G. Haataja, A. Salo^ maara ja H. Mattula omat anoneet, että heille myönnettäisiin 17,750 mkan maltionamustus senaatin 22 p:nä tou- kokuuta 1903 mahmistamilla ehdoilla Kuusamon pitäjän kirkonkylässä sijait- seman Maunojärmen kuimattamiseksi maanmiljelysinsinööri I. A. Schroe- derin laatiman suunnitelman ja 17,750 mkaan päättömän kustannusarmion mukaan. — Maamviljelyshallitus on anomusta puoltanut. Oulaisten pitäjässä olema talollinen Matti Kaskinen on omasta ja sanotun pitäjän Oulaisten kylässä sijaitsemien Iso-, Wähä- ja Suhakkonemain osa- kasten puolesta anonut saada maltio- apua näille soille suunnattujen malta- miemärien kuimattamiseksi maanmilje lysinsinööri Matti Erosen laatiman suunnitelman ja 35,600 mkaan päät- tymän kustannusarmion mukaan. — Maamviljelyshallitus on puoltanut anomusta. Ehdotettu maantie Tschuo- lisjärwen rannalta Norjan rajalle. Antamassaan lausunnossa 1909 muoden jälkimäisten maltiopäimäin anomuksen johdosta maantien rakenta- misesta Tschuolisjärmen rannalta Nor- jan rajalle huomauttaa Oulun piirin piiri-insinööri, että hän, yhtyen edus- kunnan esitykseen kyseenalaisen tien merkityksestä elintarpeitten kuletukselle kesäaikoina Inariin, katsoo tien mal- tiotaloudelliseltakin kannalta tarpeelli seksi. Maltion Inarissa olemista met- sistä on nimittäin myyty hirsiä, jotka Paatsjokea myöten kuletetaan Jääme- relle, ja tie on täten tärkeäarmoinen liikennettä marten takaisin Jnarinjär- melle. Paatsjokea pitkin on näet, sen monien koskien muoksi, hymin maikea kulkea. Kun tie saadaan rakennetuksi, on myöskin helpompi hankkia muilta paikkakunnilta työmiehiä hakkuu- ja uittotöitä marten. Edelleen pitää piiri-insinööri tarpeel- lisena, että, sittenkun on selmitelty, tullaanko Norjan taholta tietä jatka maan rajalta merelle ja mihin koh taan, toimitetaan täydellinen tutkimus tien suunnan määräämiseksi ja seikka peräisen kustannusarmion laatimiseksi. Tie- ja mesirakennusten ylihallitus on esittänyt senaatille, että, jos saa daan marnmutta siihen, että Norjan hallitus rakentaa puheenaoleman tien Norjan puoleisen osan, ylihallituksen käytettämäksi anneltaisiin 3,000 mk. tien suuntaa ja kustannusarmiota kos- keman tutkimuksen toimittamiseksi. tasan Oulun kaupvngists. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Paltamon kappalaisen mirkaan 4:nnelle maalisijalle asetettu Ristijär- men m. t. kappalainen Wäinö Psaler suoritti maalikokeensa 5 pnä kulumaa kesäkuuta, maalikysymys on toimitetta- ma 12 pnä ja maali 26 pnä samaa kuuta. Maalin toimittajaksi on mää- rätty Sotkamon kappalainen A. Möm- mö. Toukok. 8 pnä pidetyssä pitäjänapu- laisen maalissa Pyhäjärmellä O. l. saimat ääniä 1:llä maalisijalla ollut Jmpilahden kirkkoherran mirallinen apulainen Salmissa L. Eerola 2397, 2:lla maalisijalla ollut Mimieskan kirk- koherran apulainen O. Kolehmainen 35 sekä 3:lla maalisijalla ollut Raahen ja Sälöisten maaseurakunnan m. t. kappalainen A. A. Werkkoranta 300 ääntä. Maaningan kirkkoherralle Elias Ro- schierille on lermeyden hoitamista mar- ten myönnetty mirkamapautta 3 kuu- kaudeksi, kuluneen toukok. 27 pstä lu- kien. Sijaiseksi on määrätty samalla kirkkoherran apulainen Toimo Manasse Kimekäs. Haapajärmen kirkkoherran mirkaan on tuomiokapituli, Keis. senaatin käs- kystä, kuluneen toukok. 28 pnä anta- nut maltakirjan Vlikiimingin kappalai selle R. I. Heikinheimolle. Nimitetty sai astua Mirkaansa kesät. 1 p. Mirkamahmistuskirjan Enontekiön kappalaisenmirkaan on tuomiokapituli miimekuluneen toukok. 28 pnä antanut Enontekiön m. t. kappalaiselle H. A. Järmentaukselle. Mirkaan on astut- tama 1 p. toukok. 1911. Mikiimingin kappalaisen miran mä- liajan saarnaajaksi, entisen miranhaki- jan lultua nimitetyksi toiseen mirkaan, on tuomiokapituli kuluneen toukok. 28 pnä määrännyt Kiimingin m. t. kirk- koherran K. K. Hautaniemen, oman Mirkansa ohella, 1 pstä kesäk. toistai- seksi. Kuopion kirkkoherrakunnan apulai- seksi kesä—elokuun ajaksi on tuomi» kapituli toukok. 3 pnä määrännyt leh- tori K. K. Sarlinin. Alatornion kirkkoherra G. Junne liukselle on termeytensä hoitamista mar ten myönnetty mirkamapautta 6 kuu kauden ajaksi, lukien 15 pstä toukok ja oikeus oleskella se aika ulkomailla Alatornion kkh:n mirkaa hoitamaan on siksi ajaksi määrätty kkh:n apul. O W. Saario. Rantsilan kirkkoherra N. I. Sime liukselle on sairauden tähden myönnet ty mirkamapautta 18 pstä toukok. tois täiseksi. Mirkaa on sillä mälin mää rätty hoitamaan oman mirkansa ohella Temmeksen m. t. kappalainen N. H Holmström. Pudasjärmen kappalaisenmirkaa, jo hon toinen hakuaika päättyi miimeku luneen toukok. 23 pnä, on hakenut ai noastaan Kuopion maaseurakunnan m t. 2:nen kappalainen A. E. Ruuska nen, joka myös saman kuun 28 pnä asetettiin maaliehdolle. Edellisen miranhaltijan tultua nimi tetyksi toiseen mirkaan on Muonionis kan seurakunnan kirkkoherranmirka ju listettu haettamaksi 60 päimän kuluessa toukok. 21 pstä lukien. Utajärmen kirkkoherranmirkaan yh- delle maalisijalle asetettu Haapajärmen kappalainen ja m. t. kirkkoherra An- ton Heilala on määrätty pitämään maalisaarnansa 26 pnä kulumaa kesä- kuuta, maalikysymys toimitettamaksi pnä heinäkuuta ja maali 17 pnä mii- memainittua kuuta. Maalin toimittaa Muhoksen kappalainen Drjö Simelius — Papeiksi tvihitään täällä tuo- miokirkossa huomenna klo 11 e. pp jumaluusopin ylioppilaat Kytömäki Laitinen, Markkanen ja Rauramo Mihkimisen toimittaa piispa Juho Koskimies. — Oulun läänin Talousseu ran johtokunnan kokouksessa lau mantaina käsiteltiin seuraamia asioita: Maliokuntaan, joka käsittelee seuro jen yhteisen taimitarhan ja siemenen karistimon perustamista Pohjan- maalle, päätettiin malita Talousseuran puolesta 3 edustajaa, joiksi tulimat metsänhoidonneumoja W. Leino, maan- miljelijä F. Matturi ja metsäkonsulentti F. Louekari. Kokouspaikaksi malittiin Oulun kaupunki. Työnjohtaja T. Matilaisen ja S. Saarisen mirkaloma-anomukset hymäk- syttiin. Ilmoitus karjanäyttelyistä Pietaris ia ja Suomessa ei johtanut mihinkään toimenpiteisiin. Karjanhoidon neumojan lausunto Mieluslosken sonniyhdistyksestä sekä torppari M. Kellonsalmen palkintora hain anomus hymäksyttiin. Pulkkilan kirkonkylän sonniyhdistyk- sen palkintoanomus hymäksyttiin, eh dolla että sääntöjen mukainen sonni hankitaan. Agronoomi Saarnin ehdotus työn johtajan palkkaeduista, uudesta piiri- jaosta ja apurahain anomuksesta hy- mäksyttiin ja päätettiin heti panna pyyntö jatkumista apurahoista, jotta moitaisiin panna toimeen yllämainittu jako. Metsänhoidonneumoja M. Leinon esitys metsälain noudattamisesta pää tettnn lähettää metsänhoitomaliokun- taan. Jäseniksi ..maatalouskilpailun" pal- kintolautakuntaan malittiin agron. F< Saalasti ja maanmiljelijä M. Uljua, Metsänhoidonneumoja Hakkaraisen pyyntö saada muuttaa asumaan Pat- tijoelle ostamalleen maatilalle hymäk- syttiin toistaiseksi. Korottomia lainoja ä 200 markkaa, myönnettiin puuseppä Jaakko Matti- lalle Limingasta ja samenmalaja I. E. Paloselle Nimalasta. Agronoomi Louhelan esityksen 200 markan apurahan käyttämisestä karja- talouskoulun etemimmille oppilaille hymäksyi johtokunta ehdolla, että ma- rat saadaan mainittuun tarkoitukseen, samalla päättäen ilmoittaa maanmilje- lyshallitukselle, että Talousseura hy- mäksyy L:n ehdotuksen. Karjanhoitomalmontamaliokunnan ehdotuksen johdosta edustajan läheltä- misestä Itä-Suomen maanmiljelys- näyttelyyn Koumolaan päätti johto- kunta, että karjanhoitokonsulentti saisi edustaa Talousseuraa mirkamatkollaan ollessa. Ilmoitus Talousseuralle myönnetys- tä 200 markan suuruisesta apurahasta silahlanäyttelyn toimeenpanemiseksi Ou- lussa syyskuun 22 pnä, hymäksyttiin yksimielisesti ja malittiin mainittua näyttelyä puuhaamaan maanviljelijät Korhonen, Pikkarainen ja Holma. Li- säksi tulimat malituilsi samaan toimi- kuntaan rouwat Grape ja Lakari Ou- lusta. Ehdotus mirkailijain yhteisestä kesä- juhlan imettämisestä hymäksyttiin ja myönnettiin heille »virkaloma kokouk- sensa ajaksi. Talousseura malitsi puo lestaan juhlatoimikuntaan agronoomi Saalastin ja maanmiljelijä Matturin mirkailijain malitsemien jäsenten lisäksi. Maanmiljelijä Antti Hannulan, Ali- mieskasta, anoma 500 markan laina hymäksyttiin, mutta johtokunta päätti wast'edes ottaa tamakseen tarkastaa miten miljelyksiin annetut marat on käytetty. Apulaissihteerin pyytämä kesäloma myönnettiin. Lumijokelaisten pyyntö Haarasuo- nimiselle suolle miljelyskoekentän aset tamisesta hymäksyttiin ja Talousseura päätti ottaa sen järjestämisen neumo- misen huolekseen. Agronoomi Paamo Saarnin pyytä- mä »virkaloma hymäksyttiin. — Elinkeinoilmoituksia. Kont toristi Einar Gallenius ja pankkimir- kailija E. Rustanius ilmoitti miime perjantaisessa maistraatin istunnossa alkamansa täällä harjoittamaan kone- y. m. tamarain Välitysliikettä. — Rakennustoimi. Mahmistus- ta pyysimät miime perjantain mais- traatin istunnossa rakennuspiirustuk- silleen: kauppias Illikainen uudisrakennuk- selleen tontilla n:o 7 ensimmäisessä kaupunginosassa. Oulun diakonissakoti uudisrakennuk- silleen Uudenkadun marrella. — Tonttiriita, jossa on kantajana rakennusmestari Myllylä täältä ja mas taajina täkäläiset kartanonomistajat Lampela ja H. Hekan-aho, oli taaskin esillä miime perjantaillisessa maistraa- tin istunnossa. Juttu on jo useat kerrat ennen käsitelty. Kuten muista- nemme oli kaupunki myynyt Hekan-ahon ja Lampelan tontteja lähellä oleman alan rakennusmestari Myllylälle, mutta mainitun oston kautta tulisimat yllä- mainitut kartanonomistajat kärsimään, sillä heidän olisi tehtämä muutoksia rakennuksissaan. Mastaajain asiamies/ tirehtööri Ju- melius huomautti, että mielestään ainoa käytännöllinen ratkaisu riita-asiassa, jollei kaupunki suostuisi lunastamaan Lampelan tonttia, olisi se, että riidan- alainen ala yhdistettäisiin mainittuun tonttiin. Kaupungininsinööri esitti, että haet- täisiin tonttirajan muutosta siten, että raja Myllylän ja riidanalaisen maa- alan mälillä siirrettäisiin siten, että se kulkisi 60 sentimetriä Myllylän ulko- huoneiden simu, ja että Lampela sitten saisi lunastaaj jäännöksen alasta itsel- leen. Lampela ei sanonut nyt amakaan moimansa suostua lunastukseen, koska riidan-alainen osa on täydellisesti hal- lussaan ja koska on kauan suorittanut nautitsemastaan osasta tonttimeroa. Hekan-aho taas mastusti kaikkea siir- toa, joka aiheuttaisi sen, että H. ja L:n ulkohuoneet tulisimat siten yli tonttirajan, mutta asuinhuoneiden ja Hekan-ahon huoneiden mälille jäisi ainoastaan metrinala, joka tulisi portti- aukkoa mastaamaan. Myllylä mastusti kaupungin insinöö- rin ehdotusta, tahtoen saada lunastaa maa-alueen, jonka oli ostanut. Hekan- aho ja Lampela saisimat sopia keske- nään. Asian sekamuuden tähden lykkäysi juttu kesäk. 21 päimään, jolloin päätös julistetaan. — Juttu ilkivallan harjoitta misesta täkäläisessä läänin mankilassa oli esillä miime perjantaina raastuman- oikeudessa. Kuten muistamme edelli- sestä uutisesta oli Oulun läänin man- kilassa rangaistustaan kärsimässä olema Samuli Kimmo rikkonut yllämainitussa huonekaluja, ikkunoita y. m. Raastumanoikeus tuomitsi Kimmon kärsimään rangaistusaikaan kuukauden lisää ja samalla kormaamaan maltiolle lääninmankilassa tekemänsä mahingon 27 mk. 60 pennillä. — Unsij liike. Pukimoliikkeen on arvannut kultaseppä Petterson'in ta lossa toiminimi Pohjolan Pukimoliike. — Itiisi yhtiö. Oulun sementti- ja rautabetoni niminen uusi osakeyhtiö on täällä perustettu. Ahtiön tarkoi- tuksena on sementti- ja rautabetoni alaan kuulumien malmistus. Pääoma on 20,000 mk., joka tarpeen maatiessa moidaan korottaa 50,000 markkaan. Toimitusjohtajaksi tulee mainittuun osakeyhtiöön tehtailija W. Tuomainen täältä. Ahtiön tarmitsemat koneet omat jo tänne saapuneet ja malimo- rakennus tullaan rakentamaan yhtiön omistamalle tontille Lyötynsuolla. jänä oleman rakennuksen mintille oli murtauduttu, tietämättä kuitenkaan lä- hemmin tapahtuman aikaa määrätä. Jo miime huhtikuussa oli huomattu mainitun talon kellariin tehdyn mur- tautumisen, mutta poliisitarkastuksen pidettyä ei edellisen eikä jälkimäisen murtautumisen seurauksia saatu tar- kemmin todennetuksi, kun talon isäntä mäki on matkoilla. Sisäänmurtautu- neiden jäljillä allaan. — Liiviin tvarasti miime per- jantaina klo 1 tienoissa päimällä rää- täli Juho Tanskasen liikkeestä jouto- mies Hjalmar Knuutila, kotoisin Ali- mieskasta. Mies oli ollut tomereineen muka maatteita katsomassa mainitussa liikkeessä, mutta sitten tuli molemmille kiire lähtö. T. ei ollut huomannut markautta, maikka itse oli puodissa, maan toisella puolen katua olemasta liikkeestä huomattiin T. puodista tul- leiden miesten käytöksessä jotakin omi- tuista ja niin lähdettiin seuraamaan miehistä toista, joka tamattiinkin Ap pelgrenin puistossa olemasta limonaa- timyymälästä ja häneltä löytyikin ka donneeksi huomattu liimi. Poliisi pi- dätti miehen, joka ennenkin kuuluu ol- leen kiinni näpistelystä ja miinan myynnistä. — Waimo katosi. Miime per jantaina katosi täällä rautatien takana asuman kirmesmies Antti Eskelisen maimo miehen ollessa työssään. Es- kelinen armelee maimonsa lähteneen erään italialaisen kuljeksiman korukalu- jen kauppiaan mukaan, sillä kaupuste- llja oli ollut useita muorokausia asu- massa mainitun E. perheessä. Jta- lialainen oli poistunut siimoihin aikoi hin, kun Eskelisen maimokin, joka jon kun aikaa on elänyt huonosti. Amio- puolisoilla on 3 lasta, jotka mielä äi- din hoitoa tarmitseisimat. — R-y. Pohjan Leimun tär- kein kokous on ensi keskimiikkona klo 8 illalla. Silloin lopullisesti hymäk- sytään talonkauppakirjat. Näin tär- keän päätöksen tekemisessä olisi suota- ma että joukolla kokoonnuttasiin. — Oulun uimaseuran tvnosi- kokons on huomenna klo 1 h 8 illalla uimalaitoksella. — „Iris" saikkasi matalikolla Rommakossa miime lauivantaina Hai luotoon lähtiessään. Luutimat kai että sitä pääsee kulkemaan missä maan mettä näkyy, maan siellä meden alla likin lameat hietasärkät joita „Jris" koetti puskea mutta turhaan. Kun yhdeltä pääsi otti toinen sen jo mas- taan. „Astrid" sai olla apuna ja kap- paleen aikaa yhdessä telmittyään mih- doin pääsi oikealle mäylälle. Myös- :in laumant. aamuna Hailuodosta läh- iessä joutui „Jris" meripimeässä ym mälle, myöhästyen siten tunnin mep ran. „Onni Unien" sitäw«stoin meri^ pimeästä huolimatta tuli säännölleen Ouluun. — Konkurssihakemuksen jätti äkäläiselle raastumanoikeudelle miime auantaina mäkimestari B. A. Knob ock. Melkojain kuulustelu tapahtuu . k. 11 p:nä. — Laitvaliike. Lauantaita mas- en yöllä saapui tänne englantilainen höyrylaiiva ..Largo" Kemistä, ottaak- een lisää puutamaralastia Patennie- mestä. Lauantaina saapui tanskalainen la>- ma „Mikael Ontchoukoss" ottaakseen Iistä toiminimi Bild'in puita. Sa- moin saapui tänne hollamilainen höy- rylaima „Poeldyk", lastatakseen pape- ripuita. Sunnuntaita masten yöllä saapui purjelaimaa, nimitt. norjalainen „,vrida", lastatakseen Toppilan sahalta ahattua tamaraa, ranskalainen ..Her^ mud", lastatakseen Patenniemestä sa- lattua taioaraa, ruotsalainen ..Calle", uoden sementtiä Tanskasta, ruotsalai- nen „Pepita", tuoden tiilejä, samia ja mtkia sekä ruotsalainen purjelaima ..Henrietta", tuoden sementtiä. Eilen illalla saapuimat tänne maa- alainen höyrylaima Iris tuoden kap- ?aletamaraa Lubeckistä ja ruotsalainen )öyrylaima „Wiking" laslatatseen sa hattua tamaraa Toppilansalmen sa- )alta. Miime yönä saapui tänne suomalai- nen parkki „Aksel". — Sisääumurtauduttu. Miime zerjantaina huomasi Ainolan talou denhoitaja, että Ainolan nykysin tyh — Anniskeluoikeudet. M. k. 31 p:nä on läänin kumernööri mah- mistanut asianomaisten maistraattien tekemät päätökset, jotka koskemat kulu- man kesäk. 1 p:stä alkamaksi kaksimuo- tiskaudeksi: Oulun Anniskeluosakeyhttölle myön- nettyjä koti- ja ulkomaisten mäkijuo- main mähittäismyöntioikeuksia; samalle yhtiölle myönnettyjä ra- mintolanpito- ja anniskeluoikeuksia Raa- tin ulkoramintolassa; sekä Oulun kaupungin seurahuoneelle, Oulun suomal. klubille ja Sällskaps- lubben i Nleäborg-nimiselle seuralle sekä Kemin suomal. klubille myönnet- tyjä anniskeluoikeuksia. — Maanmittaustoimituksia. Kommissioonimaanmittari Otto Haka- salo on määrätty toimittamaan halko- misen Pelttarin perintötilalla n:o 6 Oulunsalon kappelin Oulunsalon ly- lässä: maramaanmittari I. H. Luoma sa- moin toimittamaan halkomisen Pohjo lan perintötilalla n:o 4 Paamolan pi- täjän Pekkolan kylässä: maramaanmittari Sylmin samoin toi- mittamaan halkomisen Seppälän tilalla n:o 10 Paltamon pitäjän Melalahden maramaanmitsari Ossi Teräs samoin toimittamaan halkomisen Kestitapion perintötilalla n:o 27 Romaniemen pi- täjän Ounasjoen kylässä: ja maramaanmittari E. Muopio samoin toimittamaan halkomisen Pannunaan perintötilalla n:o 22 Karungin pitäjän Korpikylässä. — Nakennustoimi Oulussa. T. k. 3 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset toiminimen Loukkola & Anvola omista,nalla ton tilla n:o 87 tämän kaupungin 3:ssa kaupunginosassa tehtälvää uutisraken- nusta marten. — Rakennustoimi Kajaanissa. T. k. 3 pnä on läänin kumernööri mahmistanul piirustukset työmestari Jaakko Piiraisen omistamalla tontilla n:o 7 Kajaanin kaupungin 3:ssa kau punginosassa tehtämiä asuin- ja ulko- huo-.ierakennuksia marten. — Arpajaiset. Luman arpajais ten pitämiseen pyytämällään ajalla ja erinäisillä ehdoilla oivat kenraalikumer- nööriltä saaneet Sieioin urheiluseura ja Oulunsuun nuorisoseura. Sitäivas- toin ei kenraalikumernööri ole myön tynyt ivoimistelu- ja urheiluseura „Py- rinnön" ja Oulun seudun nnorisoseu- rojen liiton arpajaislupa^--anomuksiin. — Wahwistettuja sääntöjä. M. k. 30 p:nä on läänin kumernööri muhmistannt säännöt Iin ja Raution kuntain paloapuyhdistyksille sekä Ou^ lujoen ja Oulunsalon kuntien yhteiselle paloapuyhdisiykselle. Raahessa, kämi Pietari 3:nen kimnaa- sin Pietarissa ja kirjoitettiin Pietarin yliopiston ylioppilaaksi 1862. Suornti Helsingin yliopistossa tuomaritutkinnon 1866 ja tultuaan maratuomariksi 18<>9, palmeli Miipurin homioikeudessa, yle- ten mihdoin 1890 neumokseksi. M. 1001 tuli hän Rauman tuomiokunnan tuo- märiksi sekä pääsi samana muonna se- naattiin, jossa alussa toimi kauppa- ja teollisuus-, sittemmin oikeustoimitus- kunnan päällikkönä, kunnes hän m. 1905 nimitettiin Turun homioikeuden presi- dentiksi. — Uusimallisia Postimerkkejä. Saapuneen tiedon mukaan tulemat meidän postimerkkimme ulkoasultaan muuteltamiksi samallaisiksi kuin Menä- jällä tämän muoden alusta käytäntöön otetut omat. Nykyisten postimerkkiem- me kulutusaikaa ei mielä ole määrätty, maan on käsketty postihallituksen tehdä siitä ehdotus, tietää U. S. — yhteiskoulujen waltioawut. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan alistaa, että m. m. seuraa- mille yksityiskouluille myönnettäisiin seuraamat maltioamut mikäli mal- ti o n marat sallimat: Oulun suom. yhteiskoululle kolmea yläluokkaa kohti 9,000 mk. (3,000 mk.) syyslukukauden alusta m. 1910. Oulun suom. jatko-opistolle 6,000 mk. (3,000 mk.) muodesta 1911 al kaen. Kemin suom. yhteiskoululle 3 ylintä luokkaa marten ä 3,000 mk. tämän muoden alusta. — Hylättyjä sääntöehdotuksia. Senaatti on hylännyt Oulun ja Maa- san läänien maakauppiasten paloma- kuutusyhtiön uuden sääntöehdotuksen. — Seminaarit. Raahen semi- naarin musiikinopettajattarelle Mendla Hainarille on myönnetty mirkama- pautta lukien miime toukokuun 20 päi- mästä kuluman kemätlukukauden lop- puun. — Tullilaitos. Helsingin tullin- imtajan tointa on määräajan kuluessa m. m. hakenut tullinhoitaja K. I. La- gerlös. — Teknillinen korkeakoulu. To distuksen diplomitutkinnon ensimäisen osan suorittamisesta omat m. m. saa- neet seuraamat ylioppilaat: konera- ennusosastolla: T. I. Palomäki ja maamittausosastolla: A. A. Obukai- nen. — Siveellisyysrikokset Iywäs- 'ylän kuuromykkäkoululla. Kuten unnettua, lähetti kouluylihallitus tar- astaja M. Forsiuksen Jymäskylään utkimaan sikäläisessä kuuromykkäinkou- ussa tapahtuneita simeellisyysrikoksia. Toistaiseksi on kouluylihallitus pi- dättänyt opettaja I. E. Halmeen toi- mestaan. Hänen asiansa tulee käsitellä- mäksi kouluylihallituksen edessä. — Suomen asia duumassa on ollut esillä perjantaina ja lauantaina. Dli 50 puhemuoroa on pyydetty. Ker- romme ensi numerossa tarkemmin asian käsittelystä. — Uusi senaattori. Turun ho lvioikeuden presidentti D. M. Äkerman on nimitetty senaatin oikeusosaston jä- seneksi ja marapuheenjohtajaksi malta- luman loppuun eli syyskuun 30 p. 1912 saakka. Hra Äkerman on syntynyt 1843 — Suomen Taideteollisuusyh distyksen arpajaisista omat moii- toja saaneet m. m. seuraamat henki löt: Rouma Aino Pentzin Oulusta ja rouiva Elli Winter Oulasta kera- niukin: B. A. Torekell Sodankylästä kahmipannumyss.n: kirkkoherra A. Maltamaara Kuusamosta kaitaliinan' kauppias A. Niminen Kajaanista lompakon: N. (Gustafsson Ruukista pitsiä: apteekkari W. ^rouqmist Kuu- samosta kahmikalut: Risto Linna Ka jaanista kerannikin: tuomari A. Pehkonen Oulusta hopeisen riiuani-il- lan: piirilääkäri O. Sahlberg Roma- niemeltä porsliinimaljakon: kauppias John Antell Oulusta pöntäliinon: kauppias H. Mäkelä Oulusta maton: kontioristi Mannerinaa Oulus ta kabmikalustou ja liinan y. in. ;a kauppias 'S~>. Hägg Oulusta Taa un tehtaalla malmistetun salenkihuoneen sisustuksen armoltaan 2.700 inarkkaa. — Kamol» tapaus. Miime per jantaina aamupäimällä sattui Limm- gassa Marttilan tilalla tapaus, joka on maatinut ihinishengen. Tilanomis- taja E. W. Pen<.?,inin puoliso sai niin. matsaansa remolmerin kuulan, joka kulki monesta kohti suoliston läpi. Pii- rilääkäri Liljeblom paikalle kutsuttuna antoi ensimäisen amun. Saman päi- man iltajunalla tuotiin rouma P. tä- käläiseen lääninsairaalaan, jossa heti toimitettiin leikkaus. Heiikeä ei kui- tenkaan moitu pelastaa. Lauantai- iltana klo 11 aikana kuoli haaloottunnt. Kuinka tapaus oikeastaan m sattu- nut, siitä ei ole ainakaan mielä mar- moja tietoja. .Kerrotaan, että remo'- meri olisi lauennut, kun hra Pentzin yritti panna sitä kirjoituspöytänsä laa- tikkoon, jolloin kuula oli lentänyt laa- tikon läpi ja sattunut pöydän toisella puolella olemaan rounaaau. Paikka- kunnalla liikkuu monellaisia huhuja ta- pauksen johdosta. 4 pientä lasta jäi kaipaaniaan näin surullisella tamalla poistunutta äitiään. — Tulirokko, joka taimella jo al koi ja on riehunut pitkin keioättä Ou^ lnjoella mieden lukuisia uhrejaau hau-