Lauantaina 30 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 84 — 1910 elukoita rääkäten se on ollut koko kylän pelkona. Nyt äskettäin on Wille Lappalaisen hemoselta oikean- puolinen etujalka puukolla piirretty niin pahasti, että tuskin siitä ter- mettä tuleekaan. Kyllä on surkeata, kun elukka saa kärsiä, puhumatta- kaan sen omistajalle tulleesta ma- hingosta. Lain kouriin ansaitsisi saattaa moinen sankari. Ahasmerus. Tapaturma. Tk. 25 p. tapahtui Liperin Ku- essalossa Tupakkamäen rinteessä tapaturma, josta olisi moinut olla pahempiakin seurauksia. Mylläri Mikko Turusta mastaan, joka ajoi Pamvo Tunisen ja jonkun fol: mannen miehen kanssa samalla hemosella, tuli mainitussa rinteessä joku Martikainen hemosella ajaen ja niittokone kärrin perässä. Kun edellisten hemonen näytti pelkät män niittokoneen rätinää, laskeu- tui Paamo Turunen pitelemään hemosta turmasta kiinni, että pääs täisiin kunnollisesti ohitse. Mutta hemosen hyppiessä joutuikin Paa- wo Turunen hemosen jalkoihin ja kärrinpöyrä meni hänen rintansa päällitse. Masta pitkän ajan pe- rästä Turunen tointui sen mer- ran, että moitiin wiedä taloon. Kalastuskursseille Juuan Paa- lasmaahan. Koska P.-K. maanmiljelysseu- ran amustuksella pannaan toimeen 6 päimää kestämät kalastuskurssit Paalasmaan saarella, jossa m. m. tulee luennoimaan Suomen Ka- lastusyhdistyksen konsulentti I. A!. Mallenius monesta tärkeästä kala-asioita koskemasta aineesta. Luennotta pidetään kalatalous- opista, kirjanpidosta, ajatustyöstä, itsenäisestä opiskelusta, osuustoi- Minnasta y. m. Sitäpaitsi opaste- taan kalansuolausta, samustusta y. m. järkiperäisesti, jos tilaisuus siihen myöten antaa. Siksipä olisi toiru ottama että näille kursseille saapuisi runsaasti osanottajia. Aika kylläkin on kiireellinen maanmie- helle, maan kun tilaisuutta tällai- seen ei aina ole ja maanmiljelys- seurakin on sumainnut amustaa ilmasilla kyydeillä niin tilaisuu- desta olisi pidettämä kiinni. Kurssit on aijottu pitää I. Kuirin talos- sa alussa mainitulla saarella. Kurs- sipaikka on kyllä muuten epämu- kama niille, jotka tahtomat etempää saapua, maan kun Paalasmaa- laisille on kalastus suuresta mer- kityksestä, päätettiin nämä pitää siellä. Muualta Suo mesta. . Suomen asia Englannissa. „Warotus Tuomelle". Lontoosta kirjoittaa U. Sm kir- jeenmaihtaja tk. 19 pnä. Vapaamielinen ja Suomelle tosiystämällinen lehti „ Daily Chro- nicle" koskettelee tänään Suomen asiaa kahdessa kohtaa. Ensi simulla olemassa uutisessa, joka on marustettu otsakkeella ..Suomen mapaus", kertoo lehti, että tunnettua englantilaista so- sialidemokraattia, joka on edusta- nut nuorsuomalaisia Englannissa ja nyttemmin äskettäin on pitä- nyt mallankumouksellisia puheita Suomessa, on marotettu Englan- nin miranomaisten taholta, että hänen on joko lakattama käyttä- mästä promokaattorista kieltä tai poistuttama Suomesta. Edelleen huomauttaa lehti, että tällä her- ralla ei ole mitään oikeutta pu- hua Englannin sanomalehtien puo- lesta, lukuunottamatta sitä merki- tyksetöntä sanomalehdistöä, joka edustaa sosialidemokraattien pien- tä ryhmää. Nuorsuomalaiset ereh- laajoihin kertomarunoihin. Karja- lan kannaksen kautta Suistamolle ja Ilomantsiin tullessaan ne pite- nemät ja saamuttamat mihdoin mahtaman laajuutensa Wienan Karjalassa Pohjanmaalta muut- taneiden sukujen suussa. Mutta jo Suomen puolella laulut saa- matkin esittäjikseen miehisiä mie- hiä, partasuita uroita Inkerin tyt- tölepakoiden sijaan. ..Kanteletta- ren aiheisto on kerätty Suomen Karjalasta; myös Karjalan kan- naksella ja Inkerissä on sentapai- sia lauluja miljalti". Loihturu- noja on myöskin sekä Suomen että Menäjän Karjalasta runsaasti, mutta ..sananlaskuista ja -sutkauk- sista sekä armoituksista on Karja- la ehkä köyhempi kuin muu Suo- mi; samaten lienee myös sämel- mien laita." ..Karjalaisten osuutta Kalema- lan runoissa" selittää pros. Kaar- le Krohn. „Kalemalan runo- aiheista on suurin osa Länsi-Suo- mesta tai Wirosta kotoisin." „Ka- lemalassa on tuskin ainoatakaan kertomarunoa, joka olisi Menäjän tai Suomen Karjalasta alkuisin, ja mahdollisesti inkeriläisperäisiä on marsin rajoitettu luku." Kar jalaisten ansiota sitä mastoin on eri tahoilta tulleiden aiheiden yh- teensomittaminen ja Kalemalan päähenkilöiden nimiin yhdistämi- nen sekä täten syntyneiden tari- nain laaja käsittely. Heillä on ollut runsaasti runollista lah- jaa. Seuraa taas pari E. Ah ti an kirjoitusta, joissa hän käsittelee rajantakaisten karjalaisten kielelli- siä ja yhteiskunnallisia oloja. „Wasta aiman miime aikoina tymät suuresti, jos he luulemat, että hänellä on mitään maikutus ta tämän maan sanomalehdis- töön. Mäoleman lisäksi omistaa lehti yhden pääkirjoituksiaan samalle asialle pannen kirjoituksen otsak- keeksi „WarotusSuomelle". Nuor- suomalaisten tulisi, sanotaan siinä, maroa yltiöpäitä (rash) neumon- antajia. Englannissa on paljon myötätuntoa heidän asialleen. Täällä on ollut paljon mielipahaa, jopa suuttumusta, heidän maansa mapauksten riistämisen johdosta. Siitä huolimatta armosteltaisiin tässä maassa ..toiminnan" poti tiikkaa (policy of „action") suo- malaisten puolelta ajattelematto- maksi, jopa itsemurhan meroiseksi. Se todenäköisesti ei hyödyttäisi mitään muuta kuin Suomen ma- pauden mihollisten tarkotuksia. Tämä on mielipidekysymys, joka on otettama sen arivoisena kuin se ansaitsee! mutta yhden seikan sanoo lehti moimansa mannana tosiasiana makuuttaa. Semmoi selle toiminnalle ei Englannissa ole mitään armoa nauttimaa kan- natusta. Elköön suomalaiset maan pettykö tässä kohden. Jos onkin maksettuja agitaattoreita, jotka käyttämät kieltä, mikä on tul- kittama päinmastaisessa mie- lessä, niin Suomen kansa älköön kallistako kormaansa heille. He eimät missään suhteessa edusta mitään mielipiteen ryhmää tässä maassa eikä heillä ole oikeutta puhua Englannin puolesta. Testamenttimääräyksiä. Hiljattain kuollut neiti Cecilia Charlotta Grundström on testa- mentissaan yhdessä joku aika sit- ten kuolleen rveljensä kanssa tehnyt seuraamat määräykset: Porin kaupungille 40,000 mk. jota summaa kaupunginmaltuusto hoitaa Anders Mauritz Grund- strömin nimellä ja josta muotui- set korot ennen joulua jaetaan kau- pungin apua tarmitsemille manhuk- sille, hoitokomitean määräyksen mu- kaan. Hänen omistamansa talo Sa- lon kauppalassa muodostetaan airashuoneeksi, joka nimitetään ,,S. A. & E. C. Grundströmin airaskodiksi" ja jossa marattomat sairaat ja toipumat saamat ma- paan hoidon, sikäli kun maroja riittää. Jos talo syystä tai toi- sesta myytäisi, on sen hinta käy- tettämä yllämainittuun tarkotuk- seen. Sisarenpojan tytär Elli Maria Stjärncrantz saa 30,000 mk., sitte kun on täyttänyt 25 muotta ja sitä ennen rahojen korot muosit- tain. Jos hän kuolee naimaton- na, ilman rintaperillistä, saa Po- rin kaupunki rahastoonsa 15,000 mk. ja Suomen lähetysseura lo- put pakanalähetystä marten. — U. A. Henkivakuutusosakeyhtiö «a- lama. yhtiöjärjestyksen 3 §:vt mukai sesti on yhtiön hallitus päättä- nyt, että ensimäinen osakemaksu, 100 mk., kultakin osakkeelta on suoritettama miimeistään ensi elo- uun kuluessa johonkin Kansallis- Osake-Pankin konttoriin mäliai- aista kuittia mastaan. Uudenmaanläänin kntvernöörin wirka. Uudenmaailläänin kumernööriksi nimitettänee manhempi toimitus- sihteeri H. M. Keisarin Suomen 'ansliassa Pietarissa maltioneu- mos Eugras Nyman. Korlvausta siitä, ettei liike ole yleisön suosima! Kauppias Jman Pestrikoss, asu- ma Tammisaaressa, on kenraali- kumernöörille jättämässään kirjel- mässä anonut, että hänelle kor- mättäisiin yleisistä maroista 15 tuh. markalla ne mahingot, mitä hän on kärsinyt suurlakon jälkeen. (m:sta 1907 lähtien) on rajan ta- ana joskus suurina pyhinä luettu emankeliumia ja lausuttu saarno- [« kansan kielellä". Karjalattaren lukijat armaamat, miten taas käy- pi, jos Kyprianus tulee Aunuksen piispaksi. Sisä-Wenäjän karjalaisista kir- aittaa K. F. Karjalainen, joka m. 1895 oleskeli kesän Tme- rin ja Nomgorodin lääneissä. Uutta on hänen kirjoituksessaan mm. se tieto, että karjalaisia on sinne tullut, paitsi Suomen Karjalasta luterilaisuutta pakoon Stolboman rauhan jälkeen — m. m. Liperis tä —, myös rajantakaisesta Kar jalasta nälkää pakoon, ne seudut kun omat leipämaita. Toimeen- tulo näillä sisä-Wenäjän karjalai- silla kuuluu olemankin hymä. Mutta menäläistymisen maara heillä on aina edessä, eimätkä he sitä moi mälttääkään, maikka hei- tä on paljo; m. 1897 heitä oli Nomgorodin läänissä 9,980 hen- keä ja Tmerin läänissä 110,747 henkeä; aikaisemmin oli mieläkin enempi. Maaorjuus heillä ei ole ollut erikoisen ankara, kun he enim mäkseen omat asuneet keisarillisen homin maa-alueilla, siis hallitsijan personallisina alustalaisina. Inkerinmaan muinais- ja kan- satiedettä esittää Inkerin erikois- tuntija, maist. Kaarle Soik- keli. Sitä seikkaa toimoisi lukija lisäksi malaistaman, missä noista nimeltä mainituista pitäjistä mat- jalaiset nykyisin asumat ja omatko inkeroisten, äyrämöisten ja samak- kojen asuma-alat aiman sekaisin mai erillään. Huonoa suomea on Litma, p. o. Liettua, Miikkulais, p. o. Miikkulainen, sekä lause: kun hänen liikkeensä ei enää ole ollut paikkakuntalaisten suosima. Syyksi siihen, että hän on menet- tänyt liikepiirinsä, ilmoittaa anoja sen seikan, etta suurlakon aikana oli antanut asunnon Tammisaa ren silloiselle santarmille. Ken- raalikumernööri on lähettänyt kir- jelmän senaattiin. Suuri tulipalo Raitvolassa. — 15 rakennusta Palanut. T. k. 27 p. klo 12 päimällä sai Raimolan kylässä 2 1 ., kilometrin päässä Raimolan asemalta alkunsa tulipalo, joka muutaman tunnin kuluessa hämitti kokonaan 11 ra- kennusta. Tulipalo syttyi ensin kenraali Hamiltonin kaksikerroksisessa hu- milarakennuksessa. Humilan ylä- kerran muokralainen lienee jättä- nyt palaman papyrossin tuhkakup- piin pöydälle, mistä tuli lienee tarttunut akkunamerhoihin. Paikalle riensi Raimolan W. P. K., mutta ei se puutteellisine mehkeineen saanut suuria aikaan, marsinkin kun mesi oli tynnyreillä haettama noin 400 metrin päässä mirtaamasta joesta. Rakennus paloi perustuksiaan myöten po- roksi. Irtaimisto lienee suurim- maksi osaksi saatu pelastetuksi. Rakennus oli makuutettu jossain menäläisessä yhtiössä ainoastaan 5,000 ruplasta, mutta armioi- daan sen armo ainakin 11,000 ruplaksi. Tulen kuumuudesta kiihtyi tuu- li, muodostaen pyörteitä, mitkä tuprahutlimat säkenepilmiä toisten rakennusten pärekatoille. Seuraa- wak>i uhriksi joutui Daniloffskin talo, jossa m. m. sijaitsi Raimo- lan postitoimiston haarakonttori. Palokunta kiirehti ruiskuineen aset- tumaan talon kartanolle ja suurin osa irtaimistosta ehdittiinkin saada turmaan, mutta silloin olikin jo itse ruisku joutunut kaikilta puolin niin tulen saartamaksi, että täytyi jättää tulen saaliiksi. Talo oli makuutettu jossain menäläisessä yhtiössä 500 ruplasta. Palanut ruisku, joka oli aiman uusi, oli makuutettu ..Pohjolassa" 250 rup- lasta. Nyt kiirehdittiin pyytämään apua Terijoen ja Kellomäen palokun- nilta. Mainitut palokunnat saapui- matkin palopaikalle, jossa tuli jat- koi kauheaa työtään. Daniloffskin talosta lemisi se Sebesnoman Hu- milaan, pannen itse pää-, piha- sekä ulkohuonerakennukset kaikki tyyni poroksi. Armokkain irtaimis- to saatiin siitäkin pelastetuksi. Hu- mila oli makuutetju ..Pohjolassa" 11,000 markasta. Wielä jatkui palo pitkin Kimen- naman kirkolle miemää tien martta polttaen pari rakennusta. Tien toisella puolella m. m. paloi erään Bessonosfin talo, joka lienee ollut kokonaan makuuttamaton. Irtaimisto saatiin useimmista pe- lastetuksi jotakuinkin tarkoin. Klo 1 ..3 tienoissa onnistuimat »vih doinkin paikalle saapuneet Terijoen ja Kellomäen palokunnat yhdessä paikkakuntalaisten kanssa rajoitta- maan tulen tamattoman malta- man moiman — Wiip. Lisäeläkeanomus. Entinen ra. t. nimismies Antti W. Ojanne, joka asuu Jääsken pitäjän Jakomaaran kylässä, on lähettänyt senaattiin anomuksen, jossa hän symimmässäalamaisuu- dessa ja nöyryydessä pyytää, että hänelle suotaisiin semmoinen eläke, jotta hän möisi elättää itseään ja kasmattaa lapsiaan. Hän ilmottaa joutuneensa keisarin jä kenraaliku- mernööri Bobrikoss-mainajan täh- den sellaiseen asemaan/ ettei hän enää kelpaa yksityisten palmeluk- seen eikä ole tähän astisten halli- tusmiesten aikana saanut maltion palmelusta. Hän on huhtikuun 23 pnä 1909 saanut 400 mkn muo- tuisen apurahan, joka on riittämä- „Se on tämä kirkkokunta, joka tu- lee mähitellen poistamaan" (s. 156), p. o. Tämä kirkkokunta se tulee .... Saksalainen ritari- kunta s. 157 p. o. Kalpameljesten ritarikunta. Lyydiläisiä, jotka kuulumat ole- man laiskansekaista kansaa, ja heidän kieltään esittää maist. Jo h. K ujo la, joka kämi heidän luonaan miime kesänä ja taisi pyrkiä sinne tänä muonnakin, mutta käännytettiin menäläis- ten poliisien toimenpiteestä ta- kaisin. Peräti hauska aihe on seuraa- massa, maikka malitettamasti liian lyhyessä E. Ah ti an kirjoitukses- sa ..Luterinuskoiset suomalaiset ja siirtolaiset Aunuksessa". Olihan Aunus entisinä aikoina makinai- nen pakopaikka nälkämuosina kan- salaisillemme ainakin Samoa myö- ten. Ja onhan aiman sananpar- reksi käynyt: „Minne matka?" — ..Aunukseen", ja ..Tekee lähtöä kuin kissa Aunukseen". Tämän kirjoit- tajakin tuntee erään mummon Nilsiästä, joka on syntynytkin Au- nukseen 1820-lumun lopulla. Ja eräs Heikki Kuosmanen Nilsiän kirkolta oleskeli toistakymmentä muotta Aunuksen Konnun kylässä, nähtämästi samoina aikoina, mut- ta tuli takaisin kun alettiin sota- mieheksi maatia. Nurmeksessa muistetaan Walkeamäen ..kimisa- motassa" työssäolo. — Ahtia sa noo, ettei moi määrätä aikaa, mil- loin Aunukseen turmautuminen on alkanut. Tämän kirjoittaja luulisi, että se on peräisin aina niiltä ajoilta, jolloin Pietari suu- ri perusti sinne tehtaita, tai aina kin niiltä ajoilta, jolloin Tiudien tön. Anoja ilmottaa jo ennen teh neensä monta alamaista anomusta ja sanoo kirjelmänsä lopussa, ettei keisarin armollinen tahto liene, että häntä, joka täytti keisarin ja kenraalikumernööri^ Bobrikossin määräykset, siitä nyt rangaistaisiin puutteella. Rajankäynti Suomen ja keisa- riknnnan »välillä. Rajankäyntikomisioni, johon kuu luu Menäjän puolelta komisariona mirkamies erityisiä toimia marten Pietarin kumernöörinmirastossa Glasoss ja maanmittarina läänin- maanmittarin apulainen Haucke sekä Suomen puolelta komisariona henkikirjuri Paamolainen ja komi- sionimaanmittari Holmström, on päättänyt alkaa rajankäynnin kei- sarikunnan ja Suomen suuriruhti- naanmaan mälillä elokuun I pnä, alkaen siitä paikasta, jossa Naja- joki laskee Suomen lahteen. Ra- jankäyntiä jatketaan sitten mainit- tua rajaa myöten Torpparinojan laskupaikkaan Laatokan rannalla. Fiulj. Gaseta kehottaa U. T:ta asetettatvaksi edeslvastuuseen majesteettirikoksesta. Finlj. Gaseta tekee selkoa U.S:n miime sunnuntaisesta pääkirjoituk- sesta, sanoen sen oleman täynnä räikeitä hyökkäyksiä yleismaltakun- nallista lakia mastaan ja sijältä- män sopimattomia huomautuksia hallitsijan pyhästä persoonasta, josta osasta kirjoitustaan U. S:n olisi, lehden mielestä, kärsittärvä rangaistus. Mitä merimiehet saatvat Nii? Tk. 11 p. alettiin Kotkan poliisi- laitoksessa tutkia ennen kuuluma- tonta rääkkäysjuttua. Tutkintopöy- täkirjojen mukaan käy selmille seu- raamaa: Eräänä aamuna miime huhti- kuussa, kun höyrylaima ..Colin Archer" oli matkalla Englannista Amerikkaan, niin suomalainen kokki Hugo Johansson oli unhottanut laiman kapteeni Wiljam Omanin hytin puhdistamatta. Kapteeni kut- sui hänet hyttiinsä. Kun I. tuli ulos täältä, niin hänellä oli me- rinen kuhmu päässään. Sanoi kapteenin lyöneen häntä. Pian tä- män jälkeen tuli kapteeni myös kan- nelle marustettuna..solmurosstlla". Sillä löi hän Johanssonia, kunnes perämies tuli mäliin ja sanoi: „ei tuolla taivalla saa hakata, maikka ollaankin merellä". Kun laima saapui Amerikkaan, niin kokki maa- ti eroa 14 muorokauden kuluttua. Mainitun ajan umpeen mennessä pyysi päästä pois laimasta tai konsulin puheille. Mutta kapteeni ei laskenut minnekään. Silloin J:llä ei ollut muuta keinoa kuin lakata työskentelemästä, johon hän kyllä oli oikeutettu. Tästä suuttu- neena kapteeni laittoi hänet rau toihin ja sulki ruuman pohjalla olemaan pimeään koppiin ja piti siellä yhden muorokauden ilman ruokaa ja juomaa. Tomerit olimat kuitenkin salamihkaa kerran saa- neet antaa hänelle ruokaa tällä ajalla. Kapteeni, saatuaan tästä mihiä, otti Johanssonin sieltä pois ja asetti hänet toiseen koppiin lä- helle omaa hyttiään. Tämä koppi oli 93 cm. lemeä ja yhtä pitkä, joten siellä ei siis moinut lainkaan nukkua tai olla pitkänään. Siitä huolimatta sai I. olla täällä pi- meässä 33 tuntia ilman ruokaa ja juomaa. Kopin omi oli lujasti naulattu kiinni, joten tomerittaan eimät nyt moineet apuaan tarjota. Hän sai siis olla 5 7 tuntia p i- meässä kopissa yhtämit- taa. Mihdoin eräänä päimänä lai- mamiehet menimät kapteenin hyt- tiin ja pyysimät päästämään I. pois. Tähän ei kuitenkaan suos- tuttu silloin. Samana iltana klo 7 laskettiin kuitenkin hänet kopista pois. Ulostultuaan hän ei nähnyt mitään ja malitti olemansa sai- marmori keksittiin (1757). War- hain 1700-lumulla näet oli Ml- siän Muotjärmeltä Suottakannan Leskisen yhdeksästä pojasta eräs mennyt Aunukseen ja päässyt siel- lä kotimämyksi. Mutta muuta- mana pääsiäispäimänä hän sieltä karkasi, jättäen maimonsa sinne, ottaen sen sijaan rekeensä appensa rahakirstun. Sitä hän ei kuiten- kaan moinut pitää; se piti hau- data kankaaseen Suottakannan lä- helle. Appi näet sanoi, ettei hänen rahoistaan ollut Leskiselle hyötyä olema. — Aunukselaiset olimat muuten olleet pakolaisille hymin ystämällisiä, muistelemat manhat ihmiset, ja sen uskoo kyllä Karja- lan kirjan lukija. — Nykyisistä Aunuksessa olleista suomalaisista kertoo Ahtia: ..Toimeentulonsa he saamat enimmäkseen työläisinä teh- taissa, sahoissa, maanmiljelystöis- sä y. m. Miimeaikoina omat yhä useammat päässeet talonpojiksi, yhtymällä jäseniksi kyläkuntiin, joiden yhteisomaisuutena miljeltä- mä maa mielä on". Myöskin as- tiain tekijöinä ja kaupustelijoina olen kuullut heidän siellä liikku- man. Tämän ..Karjalan kansa" lu- mun lopettaa taas pari kaunokir- jallista pätkää: ..Karjalaisen (kaup- pias Timo Manteren) pitämä pu- he eräässä iltamassa" ja P. I. Hannikaisen tuttu ..Karjalaisten laulu". Jatk. ras. Kaikki mitä hän söi tuli ulos samaa menoa. Jonkun ajan fu< luttua jalat ajettuimat kuin pöl- kyt. Kaikesta huolimatta kapteeni maati Johanssonia tekemään työtä, eikä laskenut häntä Amerikassa ollessa lääkäriin, maikka I. pyysi lupaa. Kuoloyön edellisenä iltana pakotettiin hänet taas malmista- maan ruokaa. Kokki koetti tehdä moitamansa, maan ei kestänyt ja- loillaan. Möyrimällä hän kömpi hyttiinsä, jossa sitten pyörtyi. Täl- löin kapteeni antoi hänelle munaa ja ooppiumia. Illemmalla tuli Jo- Hansson mielisairaaksi ja miesten täytyi jäädä yöksi häntä martioi- maan. Mihdoin seuraamana aa- muna eli maaliskuun 2 pnä klo 3—4 mälillä kidutettu mies kuoli. Kuulusteltaessa on kapteeni se- liitänyt, että Johansson oli yrit- tänyt saada laimalla aikaan kapi- nan ja että konsuli oli antanut luman mangita hänet. Juttu oli toissa maanantaina esillä Kotkan raastumanoikeudessa ja lykättiin lokakuun 1 päimään, jolloin ilmiantajan, merim. E. Lautalan tulee olla läsnä 200 mkn sakon uhalla ja kapteeni Oh- manin mangitsemisen uhalla. Johanason-mainaja oli 21 muo- tias. Kapteeni Öhman on kotoisin Houtskäristä Turun läheltä. Postinkuljettaja tvarkaqna. T. k. 20 pnä on pontti-kuljet- taja Oulun ja Kiimingin mälillä «mannut Pudasjärmen postila^- kun ja ottanut siitä Kuusamoon osotetun postipussin, josta anas- tanut 2,195 mkn arrvoisen ma kuutetun kirjeen. Postinkuljettaja on teillä tietymättömillä. Lähem- piä tietoja puuttuu. Totilaspaltvelija ampunut up- seeriusa ja sitte itsensä? ..Rjetshin" mukaan sai meri- pääesikunta sähkösanoman, jossa kerrottiin, että aikaisin torstai- aamuna oli eräässä Uuraan rei- tillä seisoman risteilijän..Admiral Konrilosfin" lukitussa kajuutassa löydetty midshipsmani Panjutshin kuolleena kuulanreikä ohimossa. Toisella kajuutan makuupaikoista, jota tamallisesti käytti eräs ky- seessäolemana yönä poissaollut upseeri, lojui aimot murskana Panjutshinin sotilaspalvelija mat ruusi Trushkosf, jolla kädessään oli remolmeri. Tutkimus tapah- tuman johdosta jatkuu mielä. Armeliaan sotilaspalmelijan am- puneen ensin upseerin ja sitte it- senja. Päitvän tapahtumia. Kiomasta, heinäk. 21 pnä. Kol- messa kylässä Tsherkaskin piirissä raimonnut hirmumyrsky rankka- sateineen on tuhonnut 17 ja mi- kuuttanut 740 rakennusta sekä 8 myllyä. Barnaulista, heinäk. 22 pnä. Shelabalinskajan kylässä hämitti tulipalo 70 taloa ja paljon mil- jamarastoja. Eräs mies sai pa- lossa surmansa. Kishinemistä, heinäk. 22 pnä. Sorokin piirissä on raimonnut tamaton hirmumyrsky, joka hä- mitti rakennukset Makareshtin ky- lässä. Erään majan luhistuessa sai eräs lapsi surmansa. Karjaa on myöskin tuhoontunut. Mii- meiset myrskyt Bessarabiassa omat aiheuttaneet suunnattomia ma- hingoita. Tultva »vienyt osan kylästä mukaan. Jelisametpolista, heinäk. 25 pnä. Toistunut tulma Nuhisskin piiris sä mei mukanaan läntisen osan Bashgeinjukin kylästä. Paljon karjaa hukkui. Ihmisuhreja on myöskin. Kulluneumojen puut- teessä lähti piiripäällikkö jalkaisin mainittuun kylään. Jntendenttitarkastukset Pieta- rissa. Pietarista, heinäk. 27 pnä. Senaattori Garinin määräyksestä on mangittu pää-intendenttihalli- tuksen ensimäisen osaston päällikkö emersti Akimosf ja hänen apulai- sensa emerstiluutnantti Freygang. Kauhea murha Tiflisissä. Tislisistä heinäk. 28 pnä. Eilen aamulla muokrasimat tun- temattomat mies janainenMoskom- skajan marrella huoneen ja kutsui- mat illalla lääkäri Akamalomin luokseen. Kun miimeksi mainittu kumartuneena kirjoitti lääkemää- räystä katkaisi tuntematon takaa- päin tikarilla hänen päänsä ja ak koi leikellä ruumista kappaleiksi pannakseen sitä marten marustet- tuun koriin. Rikollisen ei kuiten- kaan onnistunut leikata koko ruu- mistä kappaleiksi. Lukittuaan ka- marin lähtimät tuntemattomat ulos ilmottaen emännälle pian palaamansa takaisin. Döllä huo mattiin rikos. Murhapaikalta ta- mattiin kautsuleimasin, jossa oli kirjotus: Sosialisti-mallankumouk sellinen puolue. Joukkojen at» mani. bulgaareja, mutta jossa Turkin hallituksellakin on osansa. Kysy- mys on nimittäin Makedonian kirkkojen omistuksesta. Turkin hallitus on nimittäin hy- mäksynyt lakiehdotuksen, jonka kautta tämä kirkkojupakka on tul- lut järjestetyksi. jZHellinismi, kreikkalaiset omaten- tisaikoina käyttäneet hymäkseen kirkollista yksinmaltaansa ja miime aikoinakin mielä sen amulla aja- neet kreikkalaista asiaa bulgaarien keskuudessa ja sen amulla'kielelli- sesti kreikkalaistuttaneet bulgaari- laista kansaa suuressa määrässä. Kun bulgaarit sittemmin erosi- mat ekumenisen patriarkan (kreik- kalaisen kirkon päämiehen) mallan- alaisuudesta ja saimat oman kir- kollisen päämiehen, eksarkin, oli- mat he suurimmaksi osaksi kirkoitta, joita patriarkan alaiseksi jääneet kreikkalaiset pitimät hallussaan. Näistä kirkoista taisteltiin usein merissä päin ja se saattoi halli- tuksen — ollakseen puolueettomana • yksinkertaisesti sulkemaan sadot- tain kirkkoja. Uusi laki, jota jo 24 kreikkalaista edustajaa eduskunnassa kiihkeästi mastusti, on saattanut kreikkalai- sen mäestön kiihdyksiin. Siinä mää- rätään nimittäin muun muassa: ..Siinä tapauksessa, että mäestö alueella, jossa riidanalainen kirkko tai koulu sijaitsee, osaksi on patri- arkan, osaksi eksarkin alaista, kuu- luu kirkko tai koulu sille, jonka ni- messä se on rakennettu. Jos kui- tenkin tämä on mähemmistönä ikä kolmattakaan osaa koko wäes- tö^tä, kuuluu kirkko enemmistölle". Täm«v määräyksen kautta joutuu suuri oi^. tähän asti kreikkalaisia, kirkkoja ja kouluja, joissa jumalan- palmelus ja opetus on tapahtunut kreikkalaiseen tapaan, bulgarialai- selle enemmistölle, samalla kuin hallitus kuitenkin »n suostunut amustamaan mähemn-.istön kirkko- jen ja koulujen rakentan-ista. On selmää, että tämä kyniinkin oikeudenmukainen määräys örsyt- tää kreikkalaisten kansallisylpeyttä, joka mielä yhä uneksii kreikkalaisen keisarimallan uudistamista, sillä nyt maipuu hellenismi Makedo- massa mähemmistökansallisuudeksi, jonka maatimaton kirkko useinkin saa seista manhan, monisatais- muotisen herrantemppelin rinnalla. Turkin hallitus ei ole muulla tamalla moinut asiaa järjestää, jos kohta se mahdollisesti on aja- tellut samalla antaa näppäyksen kreikkalaisille, jotka Kretan kysy- myksessä omat sille niin paljon harmia hankkineet. Kuinkas tässä pulmallisessa ky- symyksessä rauha saamutetaan, sen on tulemaisuus osottama. Halli- tuksen täytyy menetellä hymin mii- saasti mälttääkseen merisiä taiste- luita, sillä kreikkalaiset uhkaamat jo ennemmin polttamansa kirkot kuin jättämänsä ne bulgaareille. Kreikkalaiset metoamat myös Ber- linin sopimukseen, mutta maltojen sekaantumista ei tietenkään tar- mitse pelätä, sillä jo Kretan kysy- myksestäkin on saatu tarpeeksi. »00,000 dollaria »varastettu. „Frankfurter Zeitung" on saa- nut Nem-Iorkista seuraaman säh- kösanoman, jonka julkaisimme mii- n:e lehdessämme olleen samaa ta- pausta koskeman sähkösanoman li- Ulkomailta. Makedonian taistelu. Tuskin on Kretan kysymys jou tunut jonkun merran syrjään, kun jo Makedoniassa alkaa toinen tais- telu, joka tosin lähinnä koskee Tur- kin maltakunnan kreikkalaisia ja CaipaUen Maalaisseura toimeenpanee vaihtelevalla ohjelmalla 7 p:nä Elok. R. Vornasen talossa. Kuulutus. Sunnuntaina 14 p. Elokuuta 1910 kohta jumalanpalveluksen päätettyä pidetään Kontiolahden kirkossa kirkonkokous, jossa keskustellaan ja päätetään: 1. Hyväksytäänkö huutokau passa tehty tarjous kirkkoher ran virkatalon metsistä myytä vistä tukkipuista. 2. Luetaan kirkollisten rahas tojen tilit viime kirkollisvuo- delta ja päätetään mihin ne an tavat aihetta. 3. Luetaan rästiluettelo mak samattomista kirkollisista mak suista. 4. Maksetaanko O. Kinnusen konkurssipesään maantuotteista saadut varat. Kontiolahdella 30 p:nä heinä kuuta 1910. H. Piipponen. Halutaan ostaa: Lintuj a, Nahkoja j- Puoloja. A. Pennanen, Joensuu - Koskikatu 12. (K. S. 1 k. 4 s. 35 mm.) Caillisen edesmastuun uhalla kielletään kaikellainen metsäs- täminen Riuttamaa- ran tilalla N:o 11 Kiih- telysmaaran pitäjään Heinämaa- ran kylässä. Joensuussa, 29 p:nä heinäk. 1910. M. G. Piipponen. Menäläis-kiinalaisen pankin tä- käläisestä konttorista on mielä tun- temattomalla tamalla marastettu Southern Railmay, Union Pacific, Southern Pacific ja Norfolkin Länsiradan osakkeita yhteensä mä- hintäin S milj. 500,000 markan armosta. Myöhemmin ilmotetaan, että pankin kasööri Mieberg on tun- nustanut, että hän on menettänyt rahat keinotteluissa. Paljon kuolleita ja haaivot- tuneita. Kauhea pyörremyrsky raimosi miime miikon perjantaina Mila- non maakunnan yläosassa tehden suuria mahinkoja marsinkin teolli- suusseuduissa Busto, Arsizo, Leg- lano ja Saronno. Myrsky kaa- toi lukuisia tehtaansamupiippuja, jolloin eri tehtaissa sai surmansa yhteensä 60 työmiestä ja pari sa- taa haamottui. Pellot omat hä- mitetyt, katot on myrsky repinyt rikki, puut karsinut alastomiksi. Sunnuntailukemista- Istämäni, otaksun, että sinä olet kerran elämässäsi nähnyt kuo- leman työn tuloksen s. t. s. olet nähnyt omaisesi ruumiin, josta elo on paennut. Olet nähnyt nuo makamat kasmonpiirteet, jotka niin monesti sinulle hymyilemät. Liik- kumattomana ja kylmänä lepää se käsi, joka sinua on lämpimästi termehtänyt. Mitä ajattelet sil- loin, nähdessäsi ystämäsi sima makamimman hetken ympäröimä nä, jota kuolemaksi sanotaan ja oletko silloin ajatellut, että kerran on minunkin alistuttama saman moiman alaiseksi, jossa ystämäni nyt on? Kysymys on yksi niistä monista suurista kysymyksistä, joita kaikkimaltias Jumala aset- taa eteemme ja joita emme moi paeta, maan joihin on alistumat- sesti mastattama tässä olen minä. Jumalani. On lohdullista ajatella kuole- maa, kun tiedämme, ettei sen moima ulotu rajattomasti, maan että se on uni, josta meidät he- rätetään elämään, johon meidät on luotu, jos olemme nukkuneet Jeesukseen Kristukseen. Hän on se moima, joka on pois ottanut haudan ja kuoleman kammon ja tehnyt kammion rauhan huoneeksi, jossa saamme odottaa Hänen ihanaa tulemistansa taimaan kirk- kaudessa. Ajatelkaamme kuinka Jesus alistui kuoleman lakien alaiseksi ja marttyyrit esim. polttoromiolla. Pelotta, tyynesti ja jälkimäiset usein kiitosmirsiä meisaten alis- tuimat kuoleman määräyksiin. Mikä oli se moima, joka heidät teki niin rauhallisiksi, maikka kuo- lon miikate mälkkyi malmiina katkasemaan elämänlangan? Se oli tietoisuus ylösnousemiseen yh- distettyjen Jumalasta lähtemien moimien auttamaisuudesta, ettei se tila johon he siirtymät ole ijäi- nen, maan hetkinen. Tämä sa- mainen tietoisuus ja marmuus ylösnousemuksen moimasta on tu- kenut ystämääsi sinä hetkenä, jona hän on lausunut sanat: Isä, Si- nun käsiisi annan minä henkeni, siksi hän nyt lepää paareilla sil- miesi edessä niin tyynenä ja jos lähemmin häntä tutkit, niin huo- maat hänen sillä makamalla het- kellä hymyilleenkin ja sille ystä- mälleen Jesukselle, joka on tullut häntä luokseen ottamaan. Korkeimman Jumala suokoon sinulle ja minulle sellaisen mielen, että aina olisimme nöyriä mas- taanottamaan kaikki elämän koh- talot ilomielellä ja luottamuksella, että päimä tulee, se suuri päimä, jolloin alhaisuudesta siirrymme kunniaan Jumalamme luokse, jota rakastamme, niinkuin Hän meitä rakastaa. Ohjeita marjanpoimijoille. 1. Poimikaa marjoja ainoas- taan kuimalla ja kauniilla ilmalla (ei siis sateella)! 2. Poimikaa ainoastaan täy- fin terra eitä, eheitä ja kiinteitä (ei liian kypsiä) marjoja! Älkää puhdistaessa koskaan käyttäkö mettä! 3. Puhdistakaamarjattar- koin, eroittakaa raa'at marjat, lehdet ja rikat! 4. Poimikaa ja puhdistakaa marjoja aina puhtain käsin puhtaisiin astioihin! 5. Lajitelkaa marjat mikäli mah- dollista suuret ja pienet erikseen. Suurempia määriä marten moi tähän käyttää miljanlajittelijoita eli triööriä (esim. Tidaholm). 6. Käyttäkää kuljetusta marten mataloita koreja eli laatikoita! 7. Myykää marjat niin pian kuin mahdollista, sillä säästetyistä marjoista maksetaan alhaisempi hinta tai ei niitä ollenkaan osteta. a) Puolukat ja suomuuramet omat poimittamat puolikypsinä. b) Marjoja ostetaan tamallisesti painon (kgr) mukaan. Täyteläi- sistä, pyöreistä ja kiinteistä mar- joista saadaan aina korkeimmat hinnat. e) Marjoja poimiessa moidaan myös käyttää erityistä poimimis- kouraa. (Smk. 3: 50). m