1">islsiim elokuun 3 p:nS N:o SS ISIV TSllsisesta wLllitsewaSta sinnSiys- lielen asemasta on suomenkieli hy- win, hywin kaukana. Tähän nähden ei tarrvitse muuta kuin ainoastaan miitatata esim. yliopistomme ja liike- elämämme kielioloihin jz siihen syr- jäiseen asemaan, joka suomenkielellä niissä on. Ja sitä paitsi, niin kauan kuin ruotsinkielisissä kouluissa suo menkielisilläkin paikkakunnilla ja maam me ainoassa yliopistossa säännölli sesti suuri määrä alkuaan suomen kielisestä kansasta polweutuwaa nuo risoa kasmatetaan Välinpitämättö mäksi jopa Vihamieliseksi suomenkieli- selle siwistystoiminnalle, tulee suo menkielisen kirjallisenkin työn wai- molla olemaan paljon »vähemmän työntekijöitä kuin joS suomalaiskan sallinen henki olisi koulujemme ja yliopistomme työskentelyn johtamana «simana ja suomenkieli niiden ope tuksen kielenä. Katselee siis asiaa miltä kunnalta hymänsä, tarmitoan suomenkielen Val litsemaksi simistyskieleksi saattamiseksi maassamme myöskin lainsäädäntö toimia. Nuorsuomalaisten heittäyty minen asiaan nähden yksinomaan wc- hitellen, ikäänkuin luonnonlain Voi malla tapahtuman kehityksen ivaraon samalla kun he katsomat Välttämä! tömäisi jättää rauhaan yläluokan osittain koko maatamm?, osittain suo maloista Suomea koskemat määrä etu- ja yksityisoikeudet, on samaa kuin miltei ikuisiksi ajoiksi estää suo menkielen pääseminen Vallitsema! siwistytzkie!ekfi. Kun asiaa näin katsoo symsmmä' tä, ei juuri muuta moi kuin hymäh tää sille ylistyshymnille, jonka Sa takunnan Sanomat kerta kerran pe rästä Virittämät nuorsuomalaisten kaunokirjailijoin kunniaksi tarkotu sella osottaa, että he omat n?, jotka suomenkielen Vallitsemaksi simistys kieleksi saattamat. Tahtomatta kie tää heidän osuuttaan siihen, täytyy kumminkin Vielä toistaa se, jonka je ylempänä lausuin, että suomenkielen pääsemiseksi mallitsemaksi simistyskie leksi tarmitaan muutakin kuin suo menkielisiä nomelleja. Satakunnan Sanomain halun saa da tietää, miten lainsäädäntötietä edis tetään suomenkielisen kirjallisuuden kasivanrsta ja suomenkielen kohotta mistä Vallitsemaksi silvistyskieleksi saatan siis tyydyttää Mittaamalla siihen, mitä juuri tässä edellä olen lausunut. Mitä muuten tulee suomenkielen ja suomalaisen kulttuurin edistämiseen lainsäädäntö- ja maltiotoimiin, siihen nähden Satakunnan Sanomat ei tiedä, huopaisiko wai soutaisi. Lo pulta se tekee kumpaakin. Ihden ko konaisen kirjotukssn se, nim. toisen kirjotuksensa, käytti yritykseen tcdis taa, että kulttuuria ei Voida lainsää däntö- ja maltiotoimin edistää. Mem pänä juuri Viittasin, että se ihmeis sään haluaa tietää, miten lainsää däntötietä woit.isiin edistää suoma laisen kirjallisuuden ja suomentuen kehitystä. Täs^ä huolimatta se n)ä-r>e perjantaillisessa kirjotukseZsaau jälleen myöntää, että suonta laisia k-lttuu^ia ja su)!?.e.'.Zie!en pääsemistä Me kuu luivaan asemaan Voidaan edistää lainsäädäntö- ja Valtiotvimin. Män tääpä lehti, että nuorsuomalaisetkin sitä keinoa h^aazat käyttää milloin se maan on mahdMsuuden rujoissa Tämä mäittelyn aikana esiintyny käsityksen käänne ei moi olla muuta kuin mieluinen minulle, koskapa saa- tan lukea sen omaksi ansiokseni. Mut ta saattaisipa moni tehdä lehden tä täkin kohtaa koskeman esiintymisen johdosta kysymyksen, mikä nyt on oikeastaan Satakunnan Sanomain kania. Moidaanko sen mie'estä su: malaista kulttuuria ja suomenkielen Viljelystä edistää lainsäcdärttötietä wai eikö? Mielesi äai on lehti pon temasti siihenkin nähden ajanut kan taa: »molempi parempi". Mutta sel lainen kantohan onkin puzrsuoma laisuuteen kuuluma. Kktkelmill mijltii kksiimlltkliltll. (»Satakunnalle" lirj. M. O.) Kaksi malkolakkista nuorukaista as telee Ollinpäiwänä pitkin pöly'stä maantietä, koettaen lyhentää tuota armion mukaan 5:n penikulman pi tuista taimalta, joka heidän tänä mat> kansa miime päiminä on kuljetiama. Molemmat omat he hoikkia kuikkia, ja outo wsisi nähdessään heidän näl> käkurki -koipensa luulla, että he omat lapsena saaneet l.ian Varhain totu tella seisomaan ilman tukea, sillä to dellakin hymin määrään jo omat hei dän mäsyneet polmensa painunee! Erottaaksemme heidät toisistaan täy tyy meidän huomata, että tuo, jonka Valkolakki on painettu lähemmäksi kar mia on noin 2 V.' cm. toista pitempi, ja moimme siis täydellä syyllä nimit tää häntä pitemmäksi ja tuota toista taas lyhemmäksi civikseksi ja tämän esittelyn jälkeen ryhtyä seuraamaan heitä kummalla taipaleella. He omat tänä aamuna astelleet wa?ta noin puolitoista peninkulmaa, mutta eilinen päiivämzrssi tuntuu wielä niin selmästi sekä säärissä ja reisissä että jalkapohjissa ja varpait ten Väliin syntyneissä rakoissa, että hiki waluu jo mirtanaan pitkin tus kastuneita kasmoja, ja kaihomielin Tässä yhteydessä olen unelä pado tettu koskemaan asiaan, jonka jo ker ran oikaisin. Joka kohdassa, missä olen puhu nut suomalaisesta kulttuurista ja sitä koskemasta lainsäädäntö- ja maltio- toimista, olen sanonut, että suoma laista kulttuuria Voidaan edistää lainsäädäntö- ja waltiotoimin. Sa takunnan Sanomat taas Väittämät, että olisin puhunut kulttuurin luo misesta lainsäädäntötoimin. Huo> mäntin jo kerran tästä. Mutta mitä tekee Satakunnan Sanomat? Se se littää miime perjantaillisessa kirjotuk- sessaan, että minä muka olisin kor jannut lausuntoni paremmaksi alka malla kulttuurin luomisen sijasta puhua kulttuurin edis tämisestä!! Haluamatta nyt ollenkaan lausua mitään siitä, mikä erotus on tässä tapauksessa käsitteiden »luominen" ja »edistäminen" Välillä, täytyy sanoa, että Satakunnan Sanomain tätä kohtaa koskema kyynillinen wa!heelli> suus on hämmästyttälvä. Lehti kehottaa minua Vangin Euroopan stmistyshistorian johdan- nosta lukemaan, mitä merkitsee sana kulttuuri. Wom lohduttaa lehteä sillä, että satun jo e?me-tään ymmärtä mään tuon sanan, Vieläpä sen laa- jimmassakin merkityksessä. Mutta niin laajaksi en sen käsitteen merki tystä luule, että siihen sisältyisimät määräy -set kuolemanrangaistuksesi a lääkäreille keksimättömyvdestä tai lin jaalirattaiden Valmistamisesta tun nissa, jommoisia Sctakunnan Sc?c- mat Väittämät siihen sisältymän. Tuskinpa maan G. Bar- gin simistys- historia kykenee saattamaan minua tai ketään Makuutetuksi siitä. Vastaukseksi esittämääni suomalai sen puolueen ja nuorsuomalaisten oh- jelmain eräiden yksityiskohtain Ver tailuun Satakunnan Sanomat ainoas taan Vakuuttamat, että nuorsuoma laisien ohjelma on nnn hywä, ettei paremmasta apua. Tämmöinen Va kuuttelu ei nyt kumminkaan mitään todisia. Heidän ohjelmansa ei totta tosiaan siitä parane, maitta he itse sen ylistyksiä pilwi!n kirjottaisimat. Kantani ei Vieläkään anna Sata kunnan Sanomille rauhaa, huoli matta siitä, että Viime kerralla sen jo mahdollisimman sitomasti ja sel- mäSti toin ilmi ja maikka se jo muu ten edellisistä kirjotuksistaniiin oli tunnettu. Satakunnan Sanomista se kaikesta huolimatta Vieläkin on hä märä, Ei woi muuta kuin surku tella, että lehti kerta kerran perästä krrjottaa mZittelykirjotuksia henkilöä Vastaan, jonka mielipiteet sille omat tul.lemattomat. Miksi siis lehti on ollenkaan kirjottanut? Miksihän ni mitettäisiin ominaisuutta, joka saat taa lehden monen palstan pituudelta syyttämään ja sättimään henkilöä mielipiteiden johdosta, joita ei tun neta? Lehden hsuraitut Nomoje Wr>M' jasta, Meuäjän taantumuksellisesta ja pi?nten kansakuntain elämisen oi- teulfim riistämisestä omat lcwän wä>tt.'y?> piiriin kokonaan kuuluma tonta, ja lehti onkin ne asiat ottanut tälläkö kertaa paheeksi Voidakseen lopettaa »pouttu-asti". Satakunnan. Sanomain röyhkeys tahtoo wi?dä ymmälle. Huolimatta sen omasta esiintymisestä, joSta wa litettawcin suuressa määrässä on puut-, tunut totuudenrakkaus, se suosittelee minulle totuudenrakkauteni kehittämi sesi tieteellisiä teoksia!!! Lehden omat kirjottajat se.-.täänkin sitä ominaisuutta ehkä paljon enem män puuttuMut kuin minä Minusta tuntuu, että heiltä puuttumat siinä suhteessa alkeetkin. E.i Voikaan hiille näin ollen totuudenrakkauden synnyt tämiseksi suosittaa tieieell.si«n tecsten lukemista, maan katson, että lrähä- katkismus ainakin aluksi riittäisi. Satakunnan Sanomain wäitte!y- tamasta olen jo edellisissä kirjotuk- sissani huomauttanut, mutta teen sa odottamat he molemmat O:n kyiää, johsn on ivielä puolen peninkulman pitui? en taiwal. — Ekö jo istahdeta tien siivuun lepäämään? Sitte jciksstaan kämellä pysähtymättä Ochon saakka. Siellä on leipuri ja meijeri. — Istutaan maan, unstaa se ly hempi, k.ut me wielä tänään kotio eh- dimm?. Harmillista waan, että eilen totuimme löytämään lähteitä ja pu roja tiemme Varrelta, ja nyt näyttää siltä, kuin tä ään emme saisi edes rapakkoividellä kitalakmmme kostu taa. — Älä puhu, tuolta kaakosta nou see mustia pilmiä! Sitten he istuirvat, se pitempi tien oikealle puolelle, ja se lyhempi wasem- manpuokisen ojan partaalle. Ja kat- seliivat kaakosta nousemaa pilneä. Tunnin kuluttua tämän jälkeen sac.- puim^t matkailijamme Ochon, jossa »pitäisi olla leipuri ja meijeri". Mesi uussa rientämät lukemaan jokaista »kylttiä", mutta heidän paratiisiaan wc an ta!-do löytyä. »Maalari", »Rääiäli", »Kelloseppä". »Nahkuri" >a — „Nuokawwarakauppa". Ei sii nä e-iää ehditly tarkastamaan, miltä luo »kauppa" ulkoapäin näytti, juoksu- -alassa, pitempi edellä ja lyhempi Heli intcreillä, ryni ättiin sisään, omikello il^hti, ja sitten syntyi kiusoittama hil jaisuus. Nälkäiset ja hikiset matka- miehemme ehtimät nyt tarkastella ym- päristöää:'. Tukahduttama haju. KeS. ellä tyhjä puotipöytä, seinillä hyllyjä a niillä kolme pakettia Maasan höy- moin mielä nytkin. Sen sananmaihto kanssani on todella ollut sangen sää dytöntä. Noin Viisikymmentä eri kertaa on se minua sanonut nääris- telijäkst, Valhettelijaksi, törkeäksi Vöä- ristelijäksi, typeräksi, perin typeräksi j. n. e. Olen Vähän ihmetellyt, miksi se niin komin monta kertaa on minua noilla lehden lempinimillä puhutellut. E.köhän olisi Vähän harvempikin kerta riittänyt tuon, lehden mielestä niin Välttämättömän ajatuksen tul kitsemiseen? Mutta Väittelykirjotustensa aiheeksi se kai on tuon läpikäymän tekstin tarminnut, kun se ei asiaperusteella ole jaksanut mitään Valaisemaa oman kantansa puolustukseksi sanoa. Lu kijakuntaansa se siis tällä »simistys- sanain" runsaudella o» rawinnut> Lienemätkö sitten samaiset lukijat tul leet näiden moimasanain kautta tyy dytetyiksi ja makuutetuiksi lehden erin omaisesta esiintymisestä, sitä minä siitäkin huolimatta, että kysymyksessä omat nuorsuomalaiset, uskallan epäillä. Satakunnan Sanomat ilmottamat loppusanoissaan olemansa häpeissään tähän Väittelyyn osaa ottamisensa Vuoksi. Sitä en ihmsttelekään. Kun nyt kerran on esiintynyt Väittelyssä niin säädyttömästi ja asiattomasti kuin lehti on tehnyt, on enemmän kuin luonnollista, että lopputulokseksi jää häpeän tunne. Minä puolestani tunnen puhuneeni hymän asian puolesta ja omaan siis hyaiän omantunnon jos kohta nnnun täytyykin myöntää, että Mastustajer.i röyhkeys ja asiallisuuden puute omat toisinaan pakottaneet kysymään, pi täisikö ollenkaan jatkaa, Vai e,lö. Vastaisuuden Varalta cnnan lo puksi Satakunnan Sanomille sen neuVon, ettei se käniisi syyhyvättä saunaan, ryhtyisi Väittelemään csias- ta, jonka suhteen se i'se sen parem min kuin kc ko sen puoluekaan ei tiedä istuako wai seisoa. Väittelyssä ei totta tosiaan riitä se, että hymin monta kertaa sanoo toista typeräksi. H. P, ylimääräiset ivaltio- pmwat. Mimääräisten waltiopäiwien ko koonkutsuminen, kirjoittaa G^loS Mcskmy, syysk. 14 p:ksi on aiheutta nut erilaisten huhujen ja selittelyjen syntymisen sekä Venäläisessä että suo malaisessa sanomalehdistöjä. Kysy mys on, kuten olemme saaree: ne- tää, että Suzmen eduskunnan rat- kaistawuksi jätetään k ^ksi, merkityk seltään yleisivaltakunnallista asia?, nim. 1) 10 miij. m:kan maksamisesta sotilastarkoituksiin ja 2) Suomessa asumain Venäläisten saattamisesta samsihin oikeuksiin suomalaisten kanssa. — Pr«5vraattvri« Nasta- lause ?esraLl?k«wer«»öri«Kpu laisen «imitykse» johdosta. Se- naatin istunnossa wiime perjantaina antoi w. t. prokuraattori K. I. Sa- VoniuZ pöytäkirjaan merkiltäwä ?si lausunnon, joZsa hän huonc.uttaa, että kenraaliapulaisen apulaisen nimi tys on tapahtunut lainmastalselli La malla, josta m. m. on ollut seurauk sena, ettei Vastanimitetyltä kenraatu kuw :rnöörinaxulaiselta ole ivelcttu VirkaylennySmalsaa. Asi.'.n näin ol- len olisi senaatin pi'änyt käär.tyä hallitsijan puoleen tarpeellisen oikai sun aikaansaamiseksi. - O. Muuri» !u«rhaji,tt». L-iuantaina jätti ent. senaottl^ri K. C stren talollisenpojan lesken Matil da Matintytär Muurin asiamiehenä kenraal.kuivernöörin kansliaan kirjel män, joSsa ensin tehdään selkoa Muuri-mainajaa murhan johdosta! Kaikkien vä dsn mci^ittuzen haA- tusmiestea luona käynnistä tuli lähe tystö siihen käsitykseen, ettei ole Vä hintäkään toiwoa, että senaatissa eri tyisemmin kiirehdittäisiin kieltolain Vahvistetuksi tulemista. pidetyn poliisitutkinnan sekä ruumiin aniauksen tuloksista sekä asian käsit telystä sotaoikeudessa ja onotaar, että csia Viipymällä joutuisi lain mukaisen tutkimuksen oloiseksi sotaoi keudessa, jossa anoja asianomistajana saisi olla läsnä, tai, jos tämä on mahdotonta, osia jätettäisiin keisarin itsensä ratkaistaVaksi. - LääkintShallitus. Apteek- kientarkastaja A. Hellström on mää rätty hoitamaan lääkintäasiain ases sorin Virkaa lääkintöhallituksessa elo kuun ajolla, jolloin miran hoitaja, tohtori W. E. Grenman toimii ap- teekkientarkastajana. — Wa!tio«ra«tateideu t«lvt oliwat Viime kesäkuulla 4,485,024 mk. 33 p., edellisiltä kuukausilta 17,139,315 mk. 83 p., siis Vuoden ensimäisellä puoliskolla 21,624,340 mk. 66 p-iä. ZVsstaamat lumut miime muonna oliwat 4 ,222,275 mk. 75 v., 16,273,700 mk. 44 p. ja 20,500,976 wk. 23 p. Pekoselle u»tzö««etth I6,vv« «kas. Eat. Helstngin rikosasian komisariolle Wilho Peko selle on senaatti myöntänyt yhteensä 16,000 mkaa kormausta. RaittiusPhrinsSt ja virauvAsiset. Kesäkokouksessaan heinä?. 28-31 p:nä Valitsi ruittiuslväkr 6-henkisen lähetystön käymään eräitten Viran omaisten luona puhelemassa muuta mista asioista, jo>dm suhteen Viran omaisilta toiVot ^Ni Vireää, raitiiuZ- mielistä toimintaa. Lähetystö, johon k-mluimat rouu'-i A. Simol?, neiti E'li Tamastähti, tohtori K. ReijoMcicra, kcuppiaS T. Pohjolainen, ruomiriL. Pohjanheimo ji johtaja R. Kojonen, suoritti teh- täVänsä t. k. 1 x:nä. Tärnä lähe tystö on antanut S. U, Tm lemitrt- tämäksi seuraaman selonteon: Kieltolaki. Kieltolain Viipymisen johdzsta esi teltiin kansan huolet stnaottoreille Hosiainom, Kraa z ja Rai^es-ilo. Easivmaimttu ei mastanrm mitään. Toiset ilmoittimat kyllä om:Sta vuc- leZtaan olemansa suosiollisia kieli laille, mutta kun asia kuuluu eri yi- sesti kauppa- leollisuuZtsimuue- kunnalle, jota he eienat kumpikaan edusta, niin se ei kuulu su nn^i- sesti heille eiivätkä niinmuodoin ole joutuneet asiaan erikoisesti s-zne 'y- mään. Kuitenkin ar^elinzot, että -n melkein ylipääsemättömiä esteitä kiel tolain toteuttamisen tiellä. E:enl-u asian rahallinen puoli, myöökin suu- reSsa määrässä sen seuruulsena ilurc- nemä salakuljetus. Lähetystön puo lelta huomautettiin, eitä Suemcn kansa sy:vimp!ä rimejä myöten on Valmis ottomaan harteilleen lisän e- Wäkij»ostai» tulltkäfittely. Kan raittius kansa n tietoon oli tul lut, että tullista on päässyt läpi Suomen asetusten »vastaisia alkoholi- aineita ja tullikamarit Harmoin ant- wat kemiallisesti tutkia, omatko maa han w!eis.-»t »Mjuomat laissa sää- dettyje-: mä'räy-ten mukaisie, niin käwi lähetystö LSStä xuhnmoss? tul- l-hallitn^e-z yl-tirehtöörm, hercaBois- kan- Puhuteltu lupasi manm kaiken myZtämLikuticksensa asiclle, kehottaen raittius väen lah^ll-- jättä mään kyseessä ele-s^sta epäkohdasta kirjelmää niine todistuskappaleilleen, j:ita on tiedossa. Tiedusteltiin mnZLkin W'2ihalliluk- sen lantaa RauLkaa koufulin teke mään pyyntöön r.ähdeettä pienien konjakki ullojen tullia alennettaisiin. Tirehtöörin mastautseZts huomattiin tullch illituksen oleVsn konsulin kan nata, että tullia on oteVaN-i -n^een paljovden mukaan pvlic-sen Zukvdiää- räs:ä huol matta. Lähetystö selilii, miten tull;n alent-.imik e;: py^d.tyllä tanzall: tulee marmatti woi?l.'t- P^inotzlihallituS ja se»o- malehtiuutiset. Painoylihallituk sen kokouksessa miime heinäk. 29p:nä otti painoylihallituksen puheenjohtoja, maisteri V. Kanninen esille kychmyk- sen panoki?nteen nostamisesta Björ- neborgs Tdnirgiä Vastaan siinä Viime heinäkuun 26 p:nä olleen kei- sariL)ieraUua Pitkäpaadella koskeman :^u -.sen johdosta. Mainitun uutisen alussa sanotuin: »Seuraaman tärkeän j; sisältörikkaan sähkösanoman on h?lv'min:s:eri parooni Friedericksz lähettänyt keisarimierailusta Pitkä- pacdella". PainoylihollituZien jäse nsi hrat R?gnell ja Grenman katsoi- mat uutisen aliuosan sisältämän sopi matonpa armostelua ainoastaan ho- wimin's!eri>tä ja kun siinä ei puhuta mitään H. M. Keisarista, ei mainittu uutinen heidän mielestään Voinut antaa painoylihallitukselle aihetta mi hinkään toimenpiteisiin. Painoylihal lituksen puheenjohtaja päätti kuiten- ki", että asia on alistettaiva senaatin oiksu?oscZto!i tutkittamaksi, koska mainittu lehti oli uutisessaan sopi mattomasti ja imallisesti esittänyt sihkö'--nrman, jossa puhuttiin H, M. Keisarista sekä keisarillisesta perheestä. — Oppiko«l«t. Koulutoimen ylihallituksen esityksestä on senaatti mrö.itänyt rinnakkaisosaston ylläpi- tämiselsi Porin suomalaisen klassilli sen lyseon ensimäisellä luokalla 5,233 mkaa. Samoin on senaatti myöntänyt 500 markan määrärahan sk optikon- koneen ja 50 mkan määrärahan nuot titelineen hankkimista Varten Porin suomalaiseen klassilliseen lyseoon. 'j — Blisppil?sZ!rjvit»?set ta- ^ p.ihtu< uiaanantoina 5:nä, tiistai- z torstaina 3: m ja perjan- ! tai.-!a 9:nä tulemaa syyskuuta. . . ^ . , Suullisiin ylioppilcstutkintoihin il- 6 ««>> »»-»I ! N,oi!will>-Io -N ftM. 20 j- 20 pniä US-' , »«., 7 ,,z ^ „ luomus?id.-tykzen pera-^ cmi'e :a .-ytt»z sen Suomen Kalastusyhd^tyisen si-j — ^pp-last-tt ja uvort-» tamaau wäkiju?main ki ytöiisäcn- tymisee-'. S: ei kuiter-kacn käyttä nyt yllurchtLörm Vakaumusta u-uut tahan. WMi«om6i«'Zsljetus rasta- tisllä. P Ltir htcöri Ahoseile läyti n ilmi tuomissa kansan huolet sen j hd.-.Sta, että kisito wä!ijuomLen kuljetuksesta Suomen Valtionrautateillä oli lalke- uteiiu. Esitettiin >aiit:usla nan pyyn tö, että ra tta.iehallit^s te?isi clotieen kasiotakiellon jälleen aikaar.s.is m'- seksi. PÄtirehtööri oli omasta koh daltaan m ilmis Lehmää'.! asiassa w)itaivas>sa sillä jo ytsinpä r^uw- teittenkin hyNän kannalta olisi suota- waa semmoinen kielto. Alotttta ei rautatiehallitus w >isi kuitenkaan teh dä, koska s>: juuri äsketts n tässä asiassa asettui Umolle kielteisell? kan nalle luin a>kaisemn!i:.'in, k- n sen lausuntca wa d ttiin. Mutt.: jos tulee uusi oaomus, jota pärstät to- dismskappal?«t seuraaVa:, oscttcen, että kuljetuskiellon pecur.ttaMi.'en en lisän-'.ut ".-.ureitti juoppsvtte, »uiu oli päätir^tiiör» Valmis myötämaikuUe- m an kuisetuskiellon kyhäisi. Kaiteakin on lähetystö tässä ssia?- sa saanut sen käsityksen, ettei ole toi- wntz ku'.j»w^!i?ll>?n aika.-nsaamiseSto, sillä ku jttusk-ettoa ivastaan ottanee se-n-n-nftbia Ve.ikuiu'?«'allaisitsa p-',i- koi-s^, mini-.e Suin en rnttiusivä?» ji koko k-insan toiwon>.ukset ilman erikoisia ponn>stuisiu eimät näytä ulott! Ivan. jlimi ck 8garmjckj. AMnÄ)otLiMis!L Surusi. Eerikinkatu S. Puh. 434. Omistajat: Honiioiteudennotario .^uvi ja ^omioileuden- kausl^->ti Santeri »saarnijoki. Periaatteinaan on komitea lausunut, että uusi yhdistys toimisi koko maan kalaÄajamäestön hymäksi, joten seu ran Virallisina kielinä tulisi olemaan suomi ja ruotsi, että maanmiljelys ja kalastusseurat, jotka narttimat Valtioapua, toimisimat omalla kan nollaan kuten tähänkin asti. Uusi yhdistys olisi yhd stäwanä, neuivo- mona ja yhteistoimintaa herättäniänä pääseurano, jonka kotipaikka on Hel sinki. Niiv.ikään ehdottaa komitea, että ciottu yhdistys ajanmukaiseen kuntoon uusituilla säännöillään jat kaisi Suomen Kalastusyhdistyksen työtä ja perisi sen omaisuuden ja azaitioanun y. m. Tämä kaikki sillä edellytyksellä, että manha yhdistys siihen suostuu; muuten perustetaan ihan uusi yhdistys. o , M, Kalastusko miiea. ryleipomon korvpuleipää, (palkittu Kuopiossa w. 1905). Aivoimesta perä- omesta he nak^sät teurastajanpöyd m lihoineen, joidenka äärestä epäsiistin näköinen lihamyllynwää-ttäjä astuu myymälääa, rc-ott-^a snvuomea ja huutac: »Hiltaa"! j? poistuu enuseen työhönsä. — Onkohan täällä edes limonaa. tia? — Kysytään. »Hilla" tul-, nielaisi Viimeisen pa lasen, jota hän ateriansa keskeytymi sen tähden Vielä sisäänastuessaan pu reskeli suussaan. — Saako täällä juoda limonaatia? »Hilta" pyyhkäisi suunsa esiliinan kulmaan ja maStasi, että kyllä. Mihdoin ja Viimein ilmestyi pöy dälle kaksi pulloa ja kaksi xesemäiäntä juomalasia. E .>empää empimättä tyh- jensiwät janoiset Vieraamme kumpikin pullonsa ja ostimat sitten yhteisesti yhden paketin tuota palkittua korppu- leipää. Ja poistuimal. — Nyt haetaan meijeri, ja sitten metsään syömään! Het'en kulutma istuimat c vikset, niin pitempi kuin lyhempikin, metsässä maantien siivussa kolmea kilometrin päässä O:sta. Päempi au?aa herkul leen moipuke.in ja katselee si;teawesi suussa, kuinka se lyhempi päästelee leipäkäärön siteitä. Jo aulasi, ja nyt herk... oimalliset korput airvan ho- me ssc,! Ensi kerran koko matkalla menyinät miestemme laihat posket tamalliSta pitemmiksi. rotuksia silloin, lun^eltolakl s .od^l', ^ kuten sen kdu>kuntak'n on lausunut, z Miime toukokuun 23 p:nä koko — Kauppa- ja tesll:sulMom,.t,:.'k'.'n« j tui HtturB-s-1 maanVljeiys- ja nan makinai-ta pääitiMZ ei ! laS! työtö tarva-nu. EiUtelijäsiht.eri Litio, jonka flite mentiin, kertoi että n'inh'.)win hallitsijan määräys uuden lieitclaki ehdotuksen laatimisesta kuin eduskun nin hyVäksymä toinen kieltolak-th- dotus on senaatissa lykätty erityi seen Valiokuntaan, mutta että kum mankaan johdosta ei ole pidetty ky- seeZsäoleZvassa Valiokunnassa yht>'än istuntoa. Missään tapauksessa kiel tolaki ei woi tulla Valiokunnassakaan esille ennenkuin lokakuussa, j^rka alussa senaattorit kaikki oxvat sacpu- ncet kesälomaltaan. LähetySiön puale-ta tiedusteltiin esitteliiäschteecin ylsiiyi-tä m'elip dettä asiassa, ko?ka hän jiucunee kieltola n esittelemään senaatissa. Omasta kon nastaan kieltolakiin nähden ei herra Eusvrett k»:s ^lei»e« »ima- kosgresfi pidettiin Porissa miime sunnuntaina oamrpäinzätlä. Edus tettuina oliwa!: Suomen uimaliitto (hra Uno Westerholm), Helsingin ui- maseura (hra John Henriksson), Maasan uimaseura (hra Harry Schau man), Tampereen uimaseura (hrat Elis Siwen ja W. Latma) sekä Po- rin uimaseura (hrat A. Almqniist ja K. Mohlonen). Edustajat lausui sekä suomeksi että ruotsiksi termetulleiksi Porin uima- seuran puheenjohtaja, paloasiamieS Aksel A!mqwist, jonka jälkeen kon- gressin puheenjohtajaksi Valittiin rau- tatienVirkamies Uno Westerholm sekä sihteeriksi opettaja I. Henriksson ja maamittari K. Mohlonen. Esitettiin ja tilintarkastajain ehdo tuksesta hymäksyttiin rahastonhoita jan laatima tilisupistelma. U.maliiton presidentiksi Valittiin uudellce.: salaneumos F. W. Schau man ja liiton johtokuntaan Valittiin uudelleen pankinjohtuja Aug. Land- qmist Varapresidentiksi ja puheenjoh tajaksi, palomest. Oskar Ekman Va rapuheenjohtajaksi, rautat.mirkamies Uno Westerholm sihteeriksi, yliopp. Toiwo Aro marasihteeriksi ja op ett. John Henriksson, kaikki Helsingistä, sekä kirjakauppias Harry Schauman Waasasta ja teknikko Elis Sinen Tampereelta. Rahastonhoitajaksi Va littiin konsuli Karl Se iden! ch n urin tilal e war.keinhoitoVirkamies O, Fors sell Helsingistä ja toimittaja H. W. Lylyä tilalle johtokunnan jäseneksi paloasiamies Aksel Almqvist Po rista. Tilintarkastajiisi Valittiin kaupp. Th. Baltscheivsky ja tri R. Bengels- dors Helsingistä sekä Varalle kaupp. Emil Kock Moasasta ja kelloseppä W. Latma Tampereelta. Liiton elinaikaisiksi Varapresiden teiksi Vatittiin Vapaaherra R. v. Willebrand ja Lontoon amatööriuima- klvbin jäsen, mr. Robert Sandön. Hankoniemen uimaseura hywäksyt« tiin uimaliittoon. Koska kansainmalisten sääntöjen mukaan amatöör t eilvät saa toimia uimaspetiajina maan rajojen ulko puolalla, päätettiin tästä Vastaisuu den Varalta huomauttaa sekä Helsin gin että Kuopion uimaseuraa, joiden jäsenet A. We!z?ll ja Kemiläinen toi mimat We?äjällä uinninopettojma. Edustajiksi kansainväliseen uima- kongressiin, joka pidetään ei.si syysk. 11 p:nä Brysselissä, malitt.in kirja- kaupp. Hzrry Schiuman ja Vapaa herra R. H. Nichol. Maista käsitellyistä kysymyksistä mainittakoon, että uud-ksi mestaruus kilpailuksi hymäksyttiin 100 m. selkä uinti. Pöytäkirjan tarkastajiksi Valittiin herrat A. Almqvist ja Etis Simen. — Norja» FaelleSfsre»i«g for Haa«dwerk og i«dustri'« Vuosikokous alkoi miime lmman- taira Trondhjemissä, joSta kokouksen osanottajat !a '.koitusta Varten rvuok- M. i »!a «.uuni»»»-"»»'» --HIt-l» Wl>>wät wu!°° I.i. °s i w«n tul-!. O»'»ss-> MU,, h-m-cuun SI«-i>!M-tlmw°-r.«.p,. ««»il» kk..!--. P-"l°i!t.n °,o». w°.-t-ch-.'dck°a» k°kMs>-.n pmI°-I°,° I.H. m,.°» u°d--- s--r.Z. «» MW», !-k-. yht»,° l« >- «-«» >ö.hd-!-Sa j. m,u!.nkii> lZ «Ilimm. p.d-w» B°°. I.IflmZMSn M»-ftuma- «i» ia w^°i«m,-p°«avSW j stMömm Mlös-nom»^ m^er^ I Ab ^ ndm n >J'Ui2r>. Saha. Samaten sai kunnia-! »Tuottakoon yhdlstyki enne työ edls- rom^u R.'Grömsull, lehtori Gene z! kirjan calmatusta lihasta teurastaja ' tystä käsityön ja teollisuuden hymäksi. johtaja B. Ecikössn, kalastuSkonsu- j A-iton Gustafsson, lantti Malleu-uS sekä k.>ws:u?;e!-neu- j - Waltio» t»!tih»«tska«- :o.z tt I H Äinen, A. Pilkänm ja^ p-,Sfi! Oulussa t. k. 2 p:nä teki ^ torie.mr,an tarjouksen O ttujäriren Listo kuitenkaan tahtonut mitään ilmoittaa. — Tämä mahtaa olla s una paket i, joka cli Kuopiossa näytteillä 5 muotta takaperin. — Ihan lvormaan ... Mutta . .. I: se lyhempi otti puukkonsa, meisti korpustaan pahimman homeen pois, simasi paksulti moiti sen päälle ja — söi, sillä hären oli nälkä. Ja koska sillä pitemmälläkin oli mähä näikä, teki hän saman. Sitte räitettiin syöttää loput hemosille, joita kenties tultaisi jossain tien siivussa kohtaa maan, ja pää kallellaan, polmet ei sa- nottamasti entistään suorempina alet tiin marssia eteenpäin. Emme Viitsi seuraaman peninkul man aikana häiritä noloja civ Isiäm me. Jos olemme itse joskus olleet useamman päimän jalkamatkullo, niin tunnemme hPvin heidän til-msa, kun sitte ivielä muistamme heidän äskei sen ateriansa. Tällä Välin on tuo kaakon pilmi noussut tainiaalle ja Vihmoo silloin tällöin mettä pölyiselle tielle. Miehet saapumat erään töllin kohdalle. Pihassa leikkii kaksi 7-3 muotista poikaa. He huomaamat mat kailijamme ja kipasemat kiireesti si sälle. Hetken kuluttua tulemat he por taille jonkun iv imoihmisen, luulta- masti äitinsä, seuraamina. Nyt al kamat he kädellään osottaa matkaili joita ja katsomat kysymästi äitiu.sä samalla nyk en tämän han.eenliepesstä. Ä ti nöykäyttää ikäänkuin myöntymi sen merkiksi, ja jo seuraamassa silmän- I F F>r,cu. N^mä h^.tti.ö, paitsi lehteri Ge- netziä, <-.c.t nyttem ni-- olleet iootsa Heisi? giösä ja tehneet sääntöehdaiuk- s.n uutta seuraa Varten. A st ^.a h r- r starvten k^nSsa p.detaän perustaja kskouö syyskuun lopulla. räpäyksessä juoksnvat pojat maan tiellä. Nyt seuraa omituinen: äiy. Pojat alkamat k»!kez w ttkolakkien ed.iiu ltih^en »välimaika:: jäässä. He juok-.elv^t, pysä'?!ymä!, katsnvat taaksensa j: taa? juolsemat. Tie poikkee n:tt''ään, on luljetui m^r^aan- kin jo kttomeirin töllittä, j - yhä pysymät c vis en edellä kohtalaisen m.t?!'-. päässä. Äkliä ilmacntuu tielle pirtti. Tuiskuna juotse!!.'et po jat sen luolse ja j-iäu.äi sulien i.dot- m .an. ^)tyt käsit-äwät raihna..t mat- kaniiehet poikien tarkoituksen, ja se pi tempi Kumia taskustaan kaksi samal- laista lanttia. -» Eihän näin jalkamiehen kannat taisi nuksaa porttirahaa, multa ... SamaSs; saapumat he aimon por tin Viereen, ja yhteiZmoimin anoivat pojat sen selälleen jääden sit.en pää kallellaan, likainui naama surkeassa irmist^ksessä odottama m, mitä tule man piti. Ennenkuin se pite-npi kun nolleen ennätti ojentaa känään, siep pasi Vähäisempi pojista ollenkaan kiit tämättä molemmat lantit häuen kä destään, — ja nyt seurasi totinen txppelu meräjan aN-aajai'. kesken. Portti jäi selälleen, j^ ikäänkuin koi rat, joilla on merinen lih^p .u? h im- pai5saan, alkoimat ii-.llittt juott i ko tiin päin. M.'htoi olla ko-valla sen löitiu l.ipä! I äkum itkoill - omat kitoinetrlpyl- wäät sangen mieltäklinnittälviä esi- mrian tarka^tuspiirin Haapajärmen hoito- a!..e ssa T-ip. sac.reu kruanunmaalta kaadtttamaSta 15,102 sahapuusta a 2: 41 sekä Hmkkamäen kruunua- maalla kaadettam^sta 5,029 puusta ä 3: 71 toiminimi Juselius Porista. ne^tä. !)tyt siiviiuttimtt ylioppilaam me pyttvcän, joka osotti, että kotiin oli ivielä 13:n kilomttrin matka. He Vannoi?>at, että tämä oli olema Vii meinen nä:n pitkä jalkamatka iänä kesäm'; sitten he heittäytyimät koste- aau ruohikkoon ja lepäsimär. He oli- mat käyueet komin harmasanaisiksi, ja ainoastaan sywä henkitys moi ohi- iulkijalle ilmoittaa, että tuolla heini- toösa mahtoi joku Väsynyt matkamies koota uusia Voimia lopputaipaleelle. Sateli mähän, ja taas nousiivat mie het pystyyn päästäkseen ennen yötä kotiin. — Kuinka pitkä matka Vielä on jjälellä? ^ — Ensi kilomeiritolpassa pitäisi olla 12:n merkti. Kuljettiin ta s ääneti. Se pitempi ka;soi kelloaan. Mutta tämä onkin tamalliSta pi tempi kilometri, olemme tulleet jo 15 m nuuttia ... Tai ehkä tästä on pyl- wäs poissa. — Niin kaiketi. T ies ei kuulunut muuta kuin ras kaitten askelten töminä. Mihdoin al koi se lyhempi epäillä: — Siitä on jo pitkä aika, Var maankin kuusi Vuotta, kuin minä täcllä roim.eksi kuijii', muita en minä tällaisia paikkoja muista silloin täällä olleen. — Niin, nyt on kulunut jo lähes puoli tuntia si tä, kuin me siivuutim- me miime kilometritolpan. Mutta on han tämä leiveätä ja ajettua lietä Suomen Teollisuusmaliokunnan Keskuskomitean puolesta: Isak Saha". Norjalaisten kunniawieraana mai nitussa kokouksessa on Suomen Teol lisuusmaliokunnan puheenjohtoja, kun- nallisncuwos V. v. Wright. — Kilpailu Hjalmar Idmanin lahjoittamasta kiertomatjasta kalus tonsa kuntoon saattamisen ennätyk- ja missähän me olisimme moineet har haan poiketa. Jatketaan nyt maar, Vielä edes tuohon kylään asti. He saapuimat kyläön, merkillisen outoon. Tie mutkasi masemmalle, ja seis. Somasti päättyi se rintaan, siinä oli laimalaituri ja pieni laima. Jos matkailijamme olisimat osanneet, Varmaankin he otisimat monet s.dtt- telut tuhlannet. Sanaakaan lausu matta he kääntyiivät takasin, nousi- wat törmälle ja tuumimat. Tcpasi- mat siinä lapsenpiian, joka nojasi ai taa masten keinutellen lasta käsimar- rellaan. — Tiedättekö, mitä tietä täällä pääsisi S-Sän? — En; minäkin olen mallan outo tällä paikkakunnalla. Seuraamassa tienhaarassa he raa pimat kormantaustaa ja kääntyiivät eri tielle, kuin mitä o li ivat tulleet. Tie oli pahanpäimäinen karjakuja. Tuli poika maStaan. — Pääseekö tätä tietä sille maan tielle, joka wie S^ääni — Pääsee. — Onko maantie likelläkin - — On. — Ei sitten hätää! Kementynein aZkelin aStuirvat nyt kotokynnykseltä näin harhaan joutuneet yttämömn.e tuota sawista karjatietä edelleen. Mut ta kului sellainen aika, että matkaili jamme alkoimat epäillä, tokko tuo äs keinen poika oli tarkoittanut, että hei dän näin lauman olisi tarminnut maantietä etsiä. Miimein tuli karja-