N:o 243 — 191Ö KESKt-SUOMI Sunnuntaina lokakuun 80 pma Tuoretta K. S. R 2501 (Cocus rasp.) saatavana K,-S. Rohdoskaupassa »valin istuneet niihin peellisten hallitnskuntien tahi toi- topnolisesti mislojen cfiiiiic-ötcn toima laupun- pystymät, geissa. Missä juhtee-sur !cl)itti)uu-- Kun näin olemme selivillä siitä, ncn on tähän suuntaan h'.(temuv]'a millin fitiuitaait kuiinallineii toimin- ja mitkä seikat todistamat |cn siihen t i tässä suhteessa on kehittymässä, suuntaan kallistuman? I on mielii asianamme tutkia ja koct- Se, jolla on ollut tilaisuutta pi- l taa päästä selluille liiti, ouko tämä tcnlniän aikaa tarkastaa kuuiiallista! keliiiys sopusoinnussa sen suurcu elämää ja sen kehitystä eri kunnis sa, on marinaan tehnyt sen hamain- non, että henkilö, jota kerran on kul in imuosi kauden ollut iossakni näistä luottiinnstoimista, jokseenkin sään- nölliscSti tulee siilien uudelleen wali- tuksi, jos hän ei siitä kieltäydy tahi ole aiman knkenemätön ,>tä hoita maan. UseassZ kunnassa omat olo; ja yleinen mielipide kehittynyt sille kannalle, että pidetään sopimattoma na. jopa asianomaista lienkilöä louk kaamana inenettclnnä .'lia malnse- inatta hanta uudelleen, kun hän jo on niin ja niin kauman kiittnolliscs- ti hoitanut tointa, kiistä kehitys- kannasta on ollut Ia eoelleenkin on seurauksena. että yhdet henkilöt kes- kertymättä omat saaneet hoitaa sa- moja luottamustoimia koko ikänsä talsi ainakin niin lauman kuin he suinkin ijältään ja termendeltään o- mm siihen kyenneet. Tämän mener- telyn seurauksena on. että nämat toimet Mähitellen menettämät scn luottamustoimen luonteen, joka nul- lä asetuksien mukaan on olema. Mutta mielä enempi. Munta-nissa kuinissa. marsinkin kanpnnkiknnnis- sa ilmenee selmä. jyrkempi pyrkimys suorastaan muuttaa näitä toimia ta- hi muutamia niistä Iunnaii';U]i Mi roiksi. Niinpä on paikoin taiMltu tebdä köljhäinhoitohallilukscn esimiehen toi mesta kunnallinen »virka, johon au tettaisiin niinkuin muihin kunnalli siin Mirkoihin ja jonka yoitaialle suo- ritettaisiin palkkaa samoinkuin Mir- kujen hoitamisesta. Erittäin lumoa mana esimerkkinä siitä, niihin suun- taan mielipiteet näistä luottamus- toimista omat kehittymässä, u;crai t* takoo» myöskin se käsityskanta, jj;fa Tampereen köyhäinhoitokonserenssis- sa esitettiin föi)häiul)0itohalLitiii-tcii esimiesten tehtämistä >a pallkaalN'.- sesta. Sieltä nimittäin lausuttiin se yleinen toimoinu», että nämat toi met, etenkin suurentmiss.r kaupun geissa olisimat muutettavat kluitien palkkaamiksi Miroiksi, joihin nimitet- täisiin hakemuksesta ja joiden saami seen määrättyjä pätemyiiöebtojii olisi asetettama. Näiden luottamustoimien palkin toimiksi muutamien on toinen seikka, joka »vähitellen riistää i\• 11tä kunnal lisen luottamustoimen luonteen. Ai- taisempina muosikymn,enii!a suorit- timat kunnat näiden tounten hoita jille jonkun merran kormausta niis telitöivän kanssa, joka koko kunnalli- sella elämällä ja toiminnalla nyk'?- ajan yhteiskunnissa on, ia onko se tiiliän yyteyteen asetettuna ja tässä »valaistuksessa tarkasteltu,.a laisot- talva oikeaau Mai Määrään fm;niaau johdetuksi. Jos se tässä tutkimuk sessa näytäkse oleman ristiriidassa niiden hymäksyttämien Periaatteiden kanssa, joille koko kunnallinen elämä ja kunnalliset laitokset owat peruste- 'iit ja rakennetut, on se katsottaiva 'nuhaan johdetuksi ja sunnuattana alasin oikeaan uraan. Jos min ci 'le asian laita, saakoon f: rauhassa kulkea eteenpäin alkamaansa snun- taan. Tämän ohessa vii meidän myöskin tutkittaMa. omatko ne äs- ke»i»ainiti>t snyt, joita esiintuodaan tämän kehityssuunnan puolnstuksel- n. todellakin sitä laatua, että ne Mält- tämättä Maatimat tähän suuntaan inenemää kellitystä. normaalilyseoiden opettajakbkelaiden lähettänyt maalilantakuunille, kuten »oehdykseen Mastaten puhui yliopct- e 'J fu Unkari", jxrästä korotettiin mc» Ilipendimöärärahar! korottaminen aikaisemmin mainittiin. Muntauiia taja Niemi kauniita, sydämeen täy- immille iaiteiiijoiae kolminkertainen lo.COO maikasta ltt.000 markkaan kappaleita on Main toimitettu pää- pjz Eläköön. sekä toiwotetti-n tervetuloa ta- ^ ^ kappaleita on .uu.u u-m.u,uu pVd sanoja oKettajatomereilleen ja ov, jätetty huonnoonottainatta Muo- kaupungin sanomalehdille nilden den 1!»1() mnosäännössä. Senaatti käytettämäksi. päätti alistaa korkeimpaan paikkaan, I Waaliluetteloiden laatimisessa on 'itä s e saisi ottaa huomioon täniän huomattama, että »vaaliluettelon poh- lnstnoorl N. •'iraMisiay.m.yleisiä uutisia. 2£iimc syyskuuu kuluessa teki koko tullitanto poistot ja pernntnksct poisluettuna 5,:i32,232 mk. p:niä. Viime muonna oli mastaama määrä 5,^01,202 mk. 89 p. ja edellisenä muonna 4,040,778 m f. 1(5 p. Wnoden 9 ensimäisenä kuukautena nousi kanto 37,048,034 m:kaan L5 penniin, kun Miime Muonna sama lanlo oli 3.? milj. 221,703 mk. 20 p. sekä edellisenä lvnonna ;;~>,098.850 mk. ?, p. — Lopullinen nimity?. Kenraali- knmernööri on yhtynyt senaatin pää- tölseen Vaasan hoivioikeuden ho'vi- oilclideiinenivoksen ,>mns Se lim ^indberniil niinttiämisestä Korsholnian tuomioknnnaa tuoma- rifst. — Waltioapuja. Vhdistykselle So keain Astämat on m?ksi 11)10 sen iufansliatöistä, jotka toimiin kuu- i työ kodin ylläpitämiseksi myönnetty luiivat', niutta Mähitelle-'. on ollut ~»,l >00 markan apuraha. Apurahan pakko tätä korlvaussum.t.-.aa korottaa siinä määrin, että se ainakin useassa kunnassa jo nykyjään katsotaan pal- kaksi toimen hoitamisesta. Cti olemassa kaksi iinntä, jotta o- Mat maikuttoneet ja edelleenkin mai- kuttalDat asiain fe!)ittymistä tähän 1«.uu;taan. Näitä syitä inyösfi!: c- siivtuodaan sekä julkisissa e^.iä rksi- tylsissä keskusteluissa kun tahdotaan puolustaa tähän suuntaan meneMää kehitystä. Toinen syy on se, että näihin toimiin kuuluu tahi vn yh- distettynä niin paljo ja siksi maikea- ta kansliatyötä, etfei joka kuntalai-- sclla ole aikaa eikä kykyä sen toimit tamiseen. Toinen on se. että näiden tonnien kunnollinen hoitaminen »vaa tii niin suurta kykyä ja niin paljon tietoja ja oppia, että Maan Harmat käytännöllisesti harjaantumat ja tie» myöntäminen seuraamiksi Muosiksi tulee riippumaan siitä, salliiko Mal- tiolvarain tila sen kulloinkin. yhdistykselle „Turma" on Eläneen pitäjässä sijaitseman alkoholisiipa- ranlolan ylläpitämiseksi myönnetty ,">,0(10 inkn apuraha Mnodeksi 1!>lv. Apurahan inyöiitäniinen senraaMiksi 'vuosiksi tulee riippumaan Maltiolva- ro.iu tilasta. Senaatti on päättänyt esittää kur-. 1 1 keimpaan paikkaan, että se mnoden^ 1911 menosääntöä laatiessaan saisi ^ ottaa huomioon uusfilologisen ylidis- tykien anomuksen, että saksan', ranskan- ja englanninkielten matka- stipendien määräraha korotettaisiin 500 markasta 5,000 markkaan, jos Erotuksen »vuoden 1011 menosään töä laatiessaan, jos ivaltiorahaston tila scn sallii. Waltionrautatcidc» »vuoden 1911 menosääntö. Nantaricliallitus >in nyttemmin ivalmista-int ehdotnk- 'ensa Maltionrautateiden »v:n 1911 »^enosäännöksi. Ehdotutscsra käy il- !»i, että menot keskushallintoa ja linialiallinnon neljää osactoa »varten oivat yhteensä lasket»: 37.500.000 aunfafij, — kiilnlvai: >o.'l0."cn meno- säännön Mastaalva rabainäärä on :><),r.00,000 mk., joten mähennys on 2 milj- Tuleman Mitodoi» nicnosääntö- elidotuksessa on Mielä lisäksi sem°a«- mot menoerät: kustannukset santar- niiinartiosta 120.000 ink.: eläke-, Zva- hingonkorlvans- sa eläfelaitoksen a- pn maksut sekä >akkanti !slnokka 5t!.000 m k. ynnä bauransalvnksi e- lilffeeffä olemien Mirkamiesten kuo linpesälle 0,000 mk. — Sotawäen osastojen pääkiköt Suomessa. Pietarin sotilaspiirin sotajoukkojen päällirtö. kenraali Ha- senkamps on nimittänyt fniamäe»- osaetojcn päälliköksi Konlvolan ase malle Miidennen snomeninnalaisen tarkka-ainpnjarykinentin elverslin Popossin, Lahden kanpunkiin saman rykmentin kapteenin Wit!omskin. Riihimäen asemalle saman rylnien- lin kapteenin Moloshin-Peiritsyen- kon, Kyininlinnaan knudennen suo- meiniiaalaisen tarkka-ainpnjarykinen- tin eiverstiluutuantin GulkoMiuksen, Tniisulaan ensimäisen snomeninua- laisen tykistödimisioonan c>oersti- ll!liii:antin Tshishikolvii:. Kuopioon kummenenncii snomeniiiilLlaisen tark- ka-a»ipnjarykmentin päällikön, e- werst: Snamenskin ja Wiip'.iriin Wiipnriii linnoituksen päälliköil ken- raali Petrossin. — Säästöönpanot vo?lisäästö- 'anffiin y. m. maalaiskirjcenkanta- i ca »välityksellä. Postisäästöpankki I all>tnksen asiasta tekemän csityksen j,;'.'!>osta on senaatti kesäkuun 13 p. -nimnairn Muonna »valtuuttanut Postisäästöpankkiholli^il^n n;lla linjoilla, joilla se !;.v:imian sepi',vaksi, antamaan mcialciivfirjeeii- kantajille toimeksi postisäästöpankin »>asluulla kullakin kirjeenkaiito.'ouo rella yleisöltä was!aai!vttaa asian- omaiseen postitoimijtotu liilieteita- «ocf fi sää<töönpai!oi.t posi isääsi ö- panskiin sekä yleisölle lanpaln pitää >ääc'c.merkkejä! postisäästopanki!'. ivarois»,. ,uorit- ra- ^aan maalaiskirieenkantniille kor^ ivaiiksen heidän wälitlä»'istään säas- !öönpa»ioista pankkiin, sekci aiitamaan maalaistirieenkantaji!- 'f tarpeellisia ohjeita säästoonpano- j.-i >välittäinises>'i postisääs^opank ki'!i ja säästönv>rkiie,l ninyiniiestä. Täiiiän johdosta on postisaastö- panliiihallitns määrannyr, että kulu ma il »vuoden muravf. 1 paiiväslu alkocn toistaiseksi ja kunnes siitä toi- s»n Moi tulla määmtyksi »naala!sk>r- jcriiTnntajat niitti linjoilla, jotka läkitemät postikonttorista tahi ensi- "iäisen tai toisen luokaa postttoimi- tuk'esta, o»vat Mellvolliset poötisaäs- tövankin puolesta ja sen mastnulla »välittäniään säästöönpanoja posti jaksi on panta»va ei ainoastaan asian- omaisen henkikirjoittajan 1010 lvuo- den tammikuussa »vaalilailtakunnal le toimittama luettelo kaikista 1k'09 Muoden henkikirjan mukaan äänes- tysalneella asumista henkilöistä, iot- ka 1910 muoden alkaessa omat töyt- tänect 24 »vuotta, »vaan mieskin lisä- luettelo henkilöistä, jotka 1910 muo- deu kulussa omat täyitäileet 24 lv. Lisäluettelon toimittaa henkikirjoit- taja »vaalilautakunnille »viilvyttel- möttö. ellei hän sitä jo ole lälietiä- nyt. Siitä huolimatta, onko loaaliinet- telo kelväällä 1910 tarkasteltu Mai ei, o.i »vaalilautakunnan edellämainitut luettelot niin pian kuin mahdollista torfaskttaMa huolellisesti. Jotta oli si riittäMästi aikaa »vaaliluettelon esille panniiscen sekä tehtyjen muis- tntusten tutkimiseen, pitäisi tarkas- tas saada suoritetuksi noin 10 p:ään marraskuuta. — Papisto. Maalinantteensä Wih din seurakunnan kirkkoherran mir- kaa Marten omat osoitetut suoritta maan 1 :ksi Laukaan seurakunnan ^ min nekin, mutta ?imät tietystikään nrkioherra.. rolrasti A. Lunden^tee niin tarkkaa työtä kuin kalliin,- 1.'. päimänä, 2:kfi Mäntsälän seura- mat. oppilailleen — Tomuimureita näytteli rata- L i s i t z i n eilen ase malla. Tilaisuuteen oli kutsnltu kon- lujen johtajat, lääkärit, rautatien Mirkomichiä ja sanoinalehtimiehiä. Jinureita oli näytteillä neljää eri mallia, niistä yksi n.f. lakajija..Ster- ling" ja kolme »varsinaista imijää. Viimcinainitnista suurin ..^riiold" oli sähköllä käytettalvä. kun taas pie- neiilpia „Unique" ja „Success"-i:imi- siä koneita käytettiin käsin. Imurit toimimat kaikki erinomaisesti, mutta »varsinkin kaksi suurinta „Arnold" ja »Success". Niiden »vaikutuksen huo masi marsin selmästi, kun koneella pari kertaa oli metäisty toisen luokan »vaunun penkkiä. Konluja, sairaaloita y.m. luarem- Pia laitoksia Marten on 275 markan hintainen sähköllä käypä Arnold »varsin sopima. Dksityinin perlieisiin on sopimin 95 inkn liintainen »Success". Se tekee tarkkaa tnötä ja Moi sillä puhdistaa esim. huonekalu- jcn alustat, kirjahyllyt y.m. maikea- pääsnisemmät paikat. Imureja käyt- tömällä sitäpaitsi pääsee kuljetta- niasle huonekaluja ulos ja kaikista sinä seuraalvista hankaluuksista. — Pienempi 33 mkn hintainen „llnt= qiu*' ja 15—18 mkn Hintainen laka- 'ija ..Sterling", toimimat kyllä hy- tunnan kirkkoherra, roMasti B. A. Proins 20 päimänä ja 3:ksi Heliin- g:!i yleisen sairashuoneen saarnaaja, Tomuimureita hankkii tilauksesta rota-.nsinööri N. Crfesterifeurue ..Italicnis.-he ensi.ulemaa marraskuuta; ja Iäm s ä u kappalaisen «virkaa »varten: 1;fft ^nhinalahden m. t. kirkkoherra I. H Puikki 13 päiivänä, 2:fji Äär- lölä'( m. t. kirkkoherra M. V. Soini 2>> päilvänä ja 3:ksi Turun Piplia- seurakunnan matkapappi K. Risti- kankare 27 päilvänä marraskuuta.— Vaalikysymys toimitetaan kumpaa- säästöpankkiin sekä myöskin ylei'osle kaupaksi pitämään säästomerkke>ä Maalaiskirjeenkan'aiille on po<>li- on »viime aikoina esiintynyt m. m Tutussa. Viipurissa ja Helsingissä ja on joka paikassa saanut osakseen suurta suosiota. Ohjelmissa, joista ensiinAinen on , . . . , . , , . . .. lnettaMana tämän lehden entt simul- lin »virkaa Marten >ouluknnn 4 pna T „ t u • ,, •- . . ,• s , lo .... .: .. l la. on useitten tunnettuun nlkomais- . 18 Mmm. tc „ fämcftöiäin förecantnä. iora telin «a ; ta „ t „, cIIce ' , ij5ä kun,«>, &,1,KU f,ifloI K rta,, tvtrfaa Mtta,. h|h , äJumoo ; 1 Lopen kirkkoherra I. .v. ^non, ja Jämsän kappalaisen »virkaa »varten ! — Maamieskoulut. Salon maa- Padasjoen kappalainen U. W. Rae- nncskoulun opettajaksi on maanmil- kallio. -- Hewos- ja nautakarjan kaupan järjestäminen. Marrask. 25 p. 1007 senaatille jätetystä mietinnöstä, joit- ka laati hemos- ja nalltatarjokailvan! järjestämistä Marten asetettu komi tea. on nyt antanut laimintvnsa Ha-1 ince.t läänin kulvernööri. joka on yh- oli eilen uudelleen esillä »välikärajillä tynyt komitean mietintöön koko sen Saarijärmcllä, mutta lykkäytyi Mas- laaj uudessa — Eläinten ja cliiintuotteitten mnahantnonti. Hämeen läänin ku- ».'eruööri on lausunnossaon »sytynyt ji-heu mietintöön, jonka on antaunt komitea, joka oli aseteiln laatimaan elidotnksia yleisiksi iäämiöf'ikii eläin- paus. »lista. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Nuorsuvmalaioten Nuorten säästöpankin hallitukseii tci.nesta 'j^tokunnan jäseniä pyydctää... ko- nyitemmin annettn tarpeelliset oh- . . ' ' ^ .. , • (>t 1 koontnmaan „Keski->-uome'.i kont- lstSsll MllSsll. »raliiomarastou tila sen sallii. Senaatissa esiteltiin torstaina »val- tio»varainwaliokunnan ilmetils, että (Suomennos). kauppias I»van Vasanolv ^lrkan- gelista oli jonkun selitiän.ättömän tapahtuman johdosta tuomittu Si- pcriaan, mutta hänen onnistui joi luin käsittämättömällä taivalla pae» :a ja pelastautua lännen peiasta- »raan kultamaahan. Se maa oli A- mcrika. Täällä hän ilmotti itsensä Arkan- g>'.'.,ssa asumille perheensä jäsenille, jotka kiiruusti niyiivät cmaisuuten- s^ ja muuttimat hänen luokjeen. Ia Nmcrika oli heidän jilmisiään se iu- »?attu maa. .jossa »voitiin elää ran- hallisesti ja hauskasi., lausua su-.- raan ajatuksensa ja ansaita pareiii- mii; rahoja. Ia kun snrulaiset kori- maassa kuulimat puhuttalvai, I>ra- nor. suuresta menestyksestä Ameri kassa, alkoimat hekin hautoa ajatn.k- fiu länteen muutosta. Tapahtui sitten, että Iivanan serk- ku Nikolai Basanom perlieineen erää nä kauniina päimänä saapui purjch- tien Slmerikaau. Nikolai Vasano- min peche oli aikoinaan ollut hvlvi'..- Moipa, mutta heidän talonw siiaiisi iclicllä sotaiväen nariuitiispaifkaa, jossa sotaniieyet Pitiioät ampnina^ yorjoitliksiaan. ja lähellä sijaitseman leirin sotilaat tuottimat lieille mo- nessa suhteessa paljon I'arnna. Nikolai Basanom hankki heti pe- rille tultuansa itselleen uuden karta Zckml tksliimlnlit. £hjeita Maalilucttcloa tekeiiiisestä 1011 »vuoden edustajamaaleja »var ten sekä siihen kuulutvista seikoista ei senaatin oikeustoimitnsknnta ole non jota hän tyttärineen hoiti il man mieraan apua. kartano oli hy- mä ja tuo..awa ja Leikolat oli hy- Min tyytymäinen uuteen elämäänsä. Kerran muodessa kämi Iivaiia per- heiueeu »vieraisilla :^ikolaiu luona i-\ kerran muodessa kämi 3£ifotai per heensä kanssa termehtinmssä Ima- naa. sillä he asuimat 5auka,ia toisls- taan ja sitäpaitsi piii .välttää linlh- fiu menoja. — Tämähän on kuitenkin ihana maa, tämä Amerika, sanoi Nikolai »vaimolleen Camillalle., kun he oliivat noir. »vuoden asuneet siellä. Me o- iemiiie asuneet täällä tokonaisen ivuoden uäkeinättä sc>ta»väkeä. täällä on hiljaista ja raii^allista, ihniiset oivat ystälvällisiä, kun heidän kans saan keskustelee, maa ou Hynni, il manala termeellinen — mielestäni olemme osuneet oikeaan paikkaan. — Kyllä, huokaili Camilla, jonka vanhat Manhemmat asuimat »vielä Venäjällä. Täällä menee kaikki yy- lviii., mutta siitä huolimatta kaipaan m,uä »välistä kotiin »vanhaaII isän- maahamme. Täällä on lulla hylva, mutta me olemme >i pysvmnie taal la aina »vieraina. Täällä ei mikään ke?ro meille lapsuutemme ja uuo- ru-'kmme ajoista, joka kiivikin vn n.eille »vieras. —Me euiiue saa olla kiittämattöniiä uudelle maallemme, joka on antanut meille niin Paljon hylvää. »vastasi Nikolai, joka Miihtni missä tahansa. Tämähän on maa ilman fotamäkeä, ja ajattele, mikä siunaus se on. toriin huoinen-iltana kello */, S. -- Dliopcttaja Herui. Niemi oli eilen »viimeistä päiivää »vidassaan. Päimällä käMilvät kaikki malli- ja osc.stokoulujen oppilaat ja opettajat sekö osa seminaarin opettajakokelaita lauluterlvehdyksellä yliopettajr Nie- nieil luona jättäen samalla hänelle tycto»vcrien puolesta adressin. Ter- kc.sin Stsäriin. ttisi lodellakin suo:aw<.. etlä mslcm» mat kunnon taiteilijat jaapuisuoal. esim. jrn-Iim tienoilla, jolloin luutisi ihmisten parhaiten pääsemän kuulcm^an, taa-kin tylöämme. Ia sill.iin olifi mei dän atsäriläisten mieh.Ssä ja nai- slcsa saa«vuttawa tähän !ila,suuteen, silla onhan Ktsärimme tullut tt^ibän n.k. kuulubsi mu-siikki-eläniaslään, niin c!:si meidänkin myötätuntoa os?itettawa l^iieilijoille, joita todellakin kannattaa k.n>>!ci kuulemassa, ja. joita kuunnellessa miclemme wirkistyy ja aatolsemme juh- !a?unnetman «valtaamana hetkisen wc>htäwät arkielämän hyörinältä. CiiS terA'ttuloa. kelpo taiteilijat. kiitcS ja kunnia heille. ett'eiwät ttibjien rimien cntcneet mieltään lannistaa, «vaan an- lämmöllä, innilla ja wv'malla parhaansa tälle tvähä's^!l« knulijaiun- nalle, joka kiitollisuudella heidät muis- lossaan säilyttää. — fiiUtUlu*. Tuonnottain oli tässä lehdessä uutinen, mikä koski torppari E. Lahtisen luokse Keuruulle sijoitettua lunnanhoitoiaiSta. Siinä kerrottiin, eitä uoitolaista olisi muka warsin tunnoltc- masli kuritettu ja kohdeltu. Äsia näyttää 'umminkin oloivan nyt niin, että ta- paulsia «n suuresti ti:oi:el:u, joko fit- :en :ahallaan tai tietämällä. Uutinen lienee syntynyt enemmän si'.ou:arkoituk» sec-sa >ja huonoista wa:?vnim:ö'.a kuin säälimäisyydcn ja ihmisra!!aud:n. tun- icesta. Wähän myöhemmin oli .Torre» :un Woimassa" asia t:rro:iu samaan malliin. Kun samassa yhteydessä annet- :iin räikeä tetkauS Lahlisen »kristillis» miclisyyvelle" ja koitettiin juuri sitä m« .'oisclla painostuksella esille tuoda, niin . ...... ... „ . lamä antaa kyhäykselle sellaisen leiman, aiiue talla Miikolla za antaa tuotot» j ctlc i | e onkin tuo karsan:i:kan:ojen na keskuvnkkona ja torstaina kon- erilaisuus, joka kyhääjän on saanut e:u- icrtleia hotelli Wahlqren.sia. seurue kajoomaan -itä .epäkoh. don" esille tuominen. Si.s mielipiteiden ivapauden sortamista ja wainoomiö!a tähän nähden. Tuo .triZnUismielisyys" cn jonkunlaisena silmätikkuna kirjoitta» jalle ja hänen hengenhcimolaisilleen. Ja lun näin epärehellisistä Ivaiiutlimista luriutaan ^nään, niin usein mitättö- inan pienestä asiasta tulee liian suur: numero, kun samalla aikaa isommat epäkohdat saamat mennä huomaamalta, maisinkin jo» ne tapahtuivat joSsatia miiärätyssä piirissä. Hoidoka» on aika-ajoin marsin ivailla» hoiioinen, joten tarminnee käyttää wä« .iöiä kowempiakin leitwia, mutta jem» moista luonnotonta kohtelua kuin uuti» jiesa mainittiin, emme ueks tapahtu- itecu. sillä hoitajat oivat siksi tvalaiva» micliötä ,väkeä, että o>aaiva: barkiia, mitä menee Yli tarpeellisen turin. Wai« keuksista mainittakoon, enä hoidokkaaita on m. m. k«va halu kuljeskella kotoa pcis. joilla matkoilla on jo erään kerran joutunut huonoihin setk?a:lu:hin raalo» j«n micshenlilöiden kanösa, ja kun kuu» .uu mielä oleevan jonkunlaisia neumon- aumjialin. jotka antama: kiihottusta tuolle ^mapauleen" pyrk.misclle ju kul- iccicluhalulle, m. m. sanomalla että ..milsi ne eimät anna sinun mennä ky» lään", niin ymmärtää kyllä että hoita» ja! omat «vaikeassa asemassa, eikä suin» kaan heidän asemansa ole kadehdittatva. jiun nyt usein tuollaiset wär:letyt. te- kaidtu: uutiset saattcnoat asianomaisille ikämyyksiä ja kaik-llaiöta harmia za yleisökin, tietämättä asian tooell'.sta laa, >joutuu helposti tuomitsenulan s»tä. jota näin on tahdottu huomion esinectiii aittaa, niin on asiaa arwoötklta,vz toi» !cltakin kannalta eitä ainoaStaaa pur- chdiiialva moisten tunieenpurkauöicn «liilaan. Muuten hoidokai itsekin kuu» luu „selmemmällä pääiiä" ollesiaan ole» wan tyylyiväinen olc>ya:kkaansa eikä tah- ;otu sitä «vaihtaa. jelnshallitus hymäksy.int asironoomi K. I. Ollilan Jy'väsk»ilästä. Lukkari Saaren juttu taajan pyynnöstä »vielä ensi mar- rastilun '.>2 päimään. Nnutnlnmmin wcsikauhuta- ^vesikanhun oli kissaan lar- leu sa eläintuotteiden maahantuon- tnttanut luultamasti erään kongin- kankaalta kokoisin ole»van miehen koira, joka oli kissaa purrut noin kol me »viikkoa sitten. Missä ttoiiftin- Akankaan mies ja hänen koiransa nyt owat. siitä, enempää kuin heidän ni- iiiistäänkään ei kirjceiilvaihtajanime ole saanut mitään tietoa. — Laulajaiset antoi lofafuuit 23 pnä Ätsärin k.kylän Nuorisoseuran talolla iculaja Jussi Pukkila, säestäjänä herra Koimisto, Lapualta. Mitä näiden mo- lcm^ain taiteilijoiden esitNkseen tulee, oi: konsertti onnistuneimpia, mitäpaik» kakunnallamme on tuultu, ^kämä maan. ctl.i yleisöä oli saapunut, sa:tu»cis!a syistä, harminaiicn mä^än, inutta scn fttielliicmpi ja innostuneempi oli jämä fic-fnincn lauma, jolle niin hylvin lau- laja luin säestäjäkin parhaansa pani- Mat Ilseita numeroita ohicimasta. jo?a si'älsi 12 kaunista laulua, täytyi laulaa uudestaan ja Marsinkin: .Mikii laulan", »Illalle" ja eräs kolmas laulu Meimät yleisön haltioihinsa, yli ohjelman lau- lettiin innostuttaman hurmaama unka» rilainen laulu ja loppusäkeen: «eljen. — Eikö koko macssa ole sotalvä- U'6'i kysyi Nikolain »vanhin tytär katsoen hämmästyneesti suurilla sil- m illään. -- Sitä en luule, sauoi isä. Ia jos niitä jonkun Merran olisikin, niin pi- detääu ne kaupuniieissa, suurissa kaupungeissa. — Minä olen äidin kansaa nhiä mieltä, sanoi yhdeksänkoislalvuotias Marika. Täällä tuutuu niin tyhjältä Ia kun täällä ei löydy sotamäkeä, niin emme koskaan »voi mennä nai- niisiin. Meillä oli hauska, kun lei- rissä pidettiin tanssiaisia enneii maailmassa. — Täällä on Niin yksitoikkoista, sanoi seitsentoista lvnotias Annita, joka oli hylvin kaunis ja »vilkas tyt- to. Kotona sanottiin usein, että minä olen kaunis ja iloinen tyttö, mutta täällä ei edes katsota minun päälle- nikään. — Nyt ette saa olla kiittämättä- Mia. toaan ahkeria, niin pääsette eh- kä muutamien muosien perästä ko- tiin. — Ah, kuinka hauskaa, huudahti Marika. Samassa silmänräpäyksessä kuului ulkoa kummallista ääntä. Auului iläankuiu aseiden kalsketta. Samassa pamahti laukaus, joka sai kaikki juoksemaan ulos. — Mitä se on? — Hyivä Jumala, sotamiehet oivat i! — Ehkä he otsat kuulleet teidän mielettömät puheenne, tytöt. Ehkä täällä löytyy makoojia. — Oi Jumala! Sotamiehet lähestyttvät lähesty' mistään ja silloin tällöin kuului yt sinä isiä laukauksia, tikkiä tuli nakn--! »vii.» joukko sotilaita. He olimal li^ laisia ja läpimärkiä. Upseeri kulki etunenässä. Silloin tällöin kaikuilvat hänen läpitunkemat komentosanansa. Heitä tuli yhä useampia. Koko pi- ha cli täynnä likaisia sotamiehiä. Ka- nuunat jo muonaMaimut tulimat ry- mislen. Niittyjen ja peltojen yli saa- pui joukkoja uupuneina ja Masyneinä poilvien ja kuukausien kotvasta työs- tä. Nikolai seisoi raimostuneena ikku- ii»ssa naisten koettaessa piiloutua pö»>tieu ja sänkyjen alle. Mitenkähän meille käynee! Mi tenkähän meille käynee! — Kun piha oli aiwan joukkoja täynnä, alkoi kauhea kanuunain pau- kc. Aksi laukaus kuului toisensa jäl- keen ja kun kanuunat olitvat tahdä- tyt aiman rakennuksen seiniä mas- taan, niin syntyi kauhea jyrinä. Jk- kunaruudut särkyilvät ja pulosilvat helisten maahan. Huudot ja koinen- tosanat kaikuimat. Mutta »viimein tankosi sekasorto ja upseerit näyttäytyilvät. Senjälkcen tuli kolme heistä sisään huoneen o»vesta. Nikolai luuli nyt »vasta pahimman alkalvan, siksi hän arvasi olvcn, heit täytyi polvilleen ja huusi »uurteisella ruotsinkielellä: — Armoa hymät herrat! Armoa! Koko tämä talo on teidän, jos sääs- taite elämämme! — Nouskaa ylös. hymä mies, sa- noi pitkä armokas upseeri laputtaen Häntä olalle. Me emme tahdo teille mitään pahaa. Mitä kansallisuutta cleite? — Venäläinen, armollinen herra. Minulla on pieni »naatila. Siinä onkin koko ontaisuu:cui, mutta se kuluu teille, herra. — Kuuluuko se minulle? Hän kääntyi seuralaisensa into- leeii ja nauroi hilpeästi. — Kiitos, se oli hymin Ystämälli- sesti tehty, niutta minä en tahdo ot- taa sitä teiltä. Mc olemme täällä so- taictkellä ja olemme saapuneet »vaä- raäu paikkaan. Meidän olisi pitänyt mennä paljon lännemmäksi. — Omatko »viholliset täällä lähel lä? kysyi Nikolai kauhuissaan. — Kyllä, leikkitvihollise:. Me ai- noastaan leikimme sotaa. Ja nyt me tahtoisimme wähän ruokaa nälkäm me sammuttamiseksi, jos teillä sat- tuu olemaan. — Meillä ei ole niin paljoa. Mub ta leipää, »voita, juustoa, silliä, pe rnnoita ja läskiä on meillä kyllä, ehkäpä sitäpaitsi teurastamme muu- tainia kanoja ja masikaa. — Kiitos, se kyllä riittää. Upseerit olimat tulleet katetun poy- dän luo. Äkkiä liikahti Annita pöh dän alla, niin että hän kosketti pitkän upseerin jalkineita. Hän kumartui hämmästyneenä alas, kohotti Pöytä — Itsemurha. Räätäli 5! alle Saan. Sysiuäst», lähti ti. 22 ja 23 p n »välisenä yönä musteeltaan »oai- monsa mierestä. Vaimo luuli danen menneen saunaan makaamaan, tvaan aamulla kun alkoilvat jälkiä tarkas- tella, yöllä kun oli iatanut mahän lunta, jotta jälet näkyilvat, johtimat- kin ne Nordenlundin uimahuoneelle. liinaa ja kohtasi Annitan kauhistu» ncet silmät. — Mitä tämä on? kysyk hän Ni» kolailta. — AH. armollinen herra, älkää tehkö mitään pahaa tytölle. Hän kau- huissaan piilotti itsensä. Kapteeni kumartui alas, otti An- nitoa molemmista käsistä ja nosti hä.-.et päiwän »valoon. Hän seisoi yhä pitäen hänen käsiään omissaan, hur- niautuneena niiden kasmojen kannen- befcta, jotka olitvat hänen edessään. Armoa herra! Ärm«a! kuiskasi Annita kyynelsilmin kuolonkalpeudcn muuttuessa ruusun punaksi hänen poskillaan. Hän polivistul suutele- maan upseerin u»iworninn lieioettö. — Nouskaa ylös, kaunokaiseni! sanoi kapeeni ystäivälliscsti. 'nulta samalla kohteliaasti. Me emme ole Niitään barbaareja. Me olemme soti» laita, mutta olemme silti ihmisiä. Mikä on nimenne? — Annita. — Annita — oletteko koskaan tie tänyt. kuinka kaunis olette? Tällä aikaa olitvat äiti ja »van» hemntat tyttäret hiipineet esiin piilo- Paikoistaan etsimään kaunoja kynit- tÄväksi ja hakemaan esille kaikki ta- loa ruokatvarat. He näkimät Annitan ja kauniin upseerin, mutta kukaan ci uskaltanut katkaista heidän kes- kusteluaan. Äiti huokasi symään ja tytöt kadehtimat Annitan osaksi tul- lutta kunniaa. Annita itse oli kolo- naan unohtanut pelkonsa ja hän oli hmvitettu puhellessaan ystävällisen