Tiistaina 19 p. Huhtikuuta KARJALATAR Nro 43 — 1910 Venäläinen kreilvitär toimeenpanee mies- uhrien awnlla murhan. Näinä aikoina on sanomalehdis- sä tuontuostakin sähkölennätintie- toja Menetsiassa käsiteltäivänä ole- ivasta kreimi Komaroivskin murha- jutusta, joka on herättänyt suun- natonta huomiota. >Ze onkin täynnä rikollista romantiikkaa. Päähenkilönä on kreilvitär Lkoma- romskij aikaisemmin Tarnoivskaja, ja omaa sukua kreilvitär ORurk, nainen, joka on musertanut luke- mattomia sydämiä, joka ivietteli erään rakastajistaan murhaamaan miehen, jonka oli ivalinmlt awio- puolisokseen. Noin kaksi ja puoli ivuotta ta- kaperin murhattiin rikas leskimies kreimi Komaromski palatsissaan We- netsiassa juuri ivähää ennen, kuin hänen piti mennä namusiin sano- tun Tarnomskajan kanssa. Syyte- kirjelmässä sanotaan että tämän naisen katse moi lamauttaa ja lu- inota. Hän on älykäs ja simi^ty- nyt nainen. Hänen ystämänsä olimat Komaroivskin yotämiä ja heihin kuului myöskin Naumom, joka kreiivin surmasi. Kun palme- lusiväki murhan tapahduttua riensi paikalle, tapastmat he inurhatun merissään ja Ziaumoivin hänen luonaan; molemmat itkimät. En- sin luultiin tapahtumaa itsemur- haksi. Liaumom ei mirkkanut sa- naakaan, poistui hotelliinsa ja lähti Milanoon. Mutta jo Pronassa nassa hänet mangittiin. Hän ei kieltänyt rikostaan, mutta mäitti ampuneensa Komaroivskin sanaso- dan johdosta. Kreimi eli muuta- mia päimiä. Ennen kuolemaansa selittää hän Nauinomin tehneen te- konsa mustasukkaisuudesta, sillä rakastihan Naumomkin Tarnom- stajaa. Tästä lähtien muodostuu juttu sotkuiseksi. Tainana iltana, jona rikos tapahtui, tuli Venetsiaan kol- me muukalaista. Aksi heistä kä- wi tapaamassa Naumomia hänen hotelissaan ja hänet nähtiin myös- kin käwelewän kreiivin asunnon edustalla. Hän oli menäläiueu asianajaja Prilukom, myöskin Tar- nomskajan rakastaja. Molemmat muut olimat meuäläisiä salapolii- seja, jotka olimat saaneet käsiinsä Naumomin kirjeemvaihdon. Prilukom oli niiden miesten pe- rikuma, jotka Tarnoivskaja on saat- tanut perikatoon. Hän oli taita- wa asianajaja Moskomassa, hä- nellä oli 25,000 ruplan tulot, ar- wossa pidetty asema ja hän oli onnellisissa naimisissa. Hän tuli tuntemaan Tarnomskajan m. 1904, tuli pian sen jälkeen hänen rakas- tajakseen, heitti ammattinsa, per- heensä ja kunniansa, rientäen jät- tiläisaskelin turmiotansa kohti. Hän löi laimin toimensa, ei huo- lehtinut enää perheestään ja oli toukokuussa w. 1906 joutunut niin pitkälle että teki ensimäiseu itse murhayrityksen. Hän koetti unhot- taa Tarnomskajan, mutta tämä ei jättänyt uhriansa -rauhaan. He asuiivat yhdessä ja malkustelnvat ulkomailla. Kun Prilukomin ivcr- rat eiwät enän riittäneet tämän kalliin seikkailuelämän jatkainisee» niin tämä armossa pidelty oikeus- neumos hämitli huostaansa uskot- tuja rahoja L (>,000 ruplaa. Pari tuli matkoillaan ensin Hollantiin, sitten takaisin Venäjälle, sitten Wieniin, Pariisiin, Alg'eriin, Lyo- niin ja Smeitsiin. Prilukom kärsi sauomattomasti tämän seikkailuelämän aikana, jo- ka oli ulkonaisesti loisteliasta, mut- ta sisällisesti lohduttoman tyhjää. Hän oli joutuuut aiivau rappiolle. Alkoi juoda, ei uskaltanut panna ivastaan kun Taruomskaja an tautui rakkaussuhteisiin muitten kanssa, ja antoi tämän naisen it- seään toisinaan piiskalla lyödä, toisinaan Yymäilyllä tukehuttaa, miten hänen milloinkin mieleen johtui. Kerran mielä tahtoi hän heittää tämän kurjuuden ja pala- ta tästä mustalaiselämästä enti- seen elämäänsä. Hän rikkoi mä- linsä tämän naisen kanssa ja lähti pois! mutta jo muutamien päimien perästä pyytää hän sähköteitse an- teeksi ja palaa katumana takaisin. Hänet otetaan ivastaan, mutta nyt hän on saamuttanut alentumisen huipun. Kun hän mielä kerran uh- kaa päättää päimäusä, raastaa Tarnoivskaja kylmästi, että hänel- lä ei ole mitään sitä ivastaan, hän pyytää häntä ainoastaan toimit- lamaan sen muualla jottei sekoit- taisi Tarnomskajaa juttuun. Nyt ivoi tämä uhrillaan tehdä mitä tahtoo. Hirmeätä on, että jokainen mies, joka lähestyi tätä naista, hautoi rikosta, murhaa tai itsemurhaa. Vieläpä Komarorvskikiu, hänen, onneton uhrinsa, kirjoittaa eräässä kirjeessä, että hän olisi malmis te- kemään minkä rikoksen tahansa hä- nen tähtensä. Nmnnoiv oli kerran tehdä itsemurhan, Prilukom useasti. Tarnomskajan ensimäisen miehen weli Pietro Tarnomski teki itsemur- han häuen kehottamanaan, samoin rauhantuomari Stahl, eräs entinen upseeri, jonka hän oli suoraan sa- noen hypnotisoinut. Armotuksellisuudeu miehätystä, joka tästä lumoojattaresta säteili, ymmärsi hän miisaasti lisätä he- rättämällä mustasukkaisuutta. Hä- nen uhrinsa saimat kärsiä kauheita tuskia: Hän puhui tunnetuista henkilöistä, jotka olimat malmiit tekemään mitä tahansa hänen puolestaan, ja hän puheli maiua- jista, jotka olimat uhranneet kaik- kensa hänen hymäkseen ja jotka olimat kuolleet hänen puolestaan. Naumomin saattoi hän miltei mielipuoleksi kertomalla erään ruh- tiuas Trubetskoin rakkaudesta hä- neen. Reseptiinsä liittää hän mie- lä julmuuden mystillisen taikaus- kon sekotuksen. Hän pahoinpitelee ihailijoitaan, ja Viaumomin mie hän hautausmaalle, missä tämän äiti ja hänen uhrinsa lepäämät ja pakottaa hänen hautakummun ääressä mannoinaan että on aina tottelema häntä ja täyttäivä hä nen käskynsä. Se mikä tätä naista kannusti kaikissa hänen toimissaan, oli paitsi seikkailuhalu, sammumaton rahanhimo. Rahaa tarmitsee hän suunnattomasti moidakseen »ou- dattaa kaikkia oikkujaan. Hänen rahanhimonsa uhriksi joutuu hä- nen lankonsa Pietro Tarnomski, tämän rahanhimon tähden tekee Ztahl itsemurhan, tätä rahaiihi- moa tyydyttääkseen tulee Priluko- ivista maras ja Naumoiv mur haa Komaroivskin. Ahfaikaa on hänellä kaksi sulhasta, Nnuiimm ja Komaroivski, sekä sitäpaitsi kol- nias rakastaja Prilukom. yZäitä pitää hän alituisessa jännityksessä, milloin kutsuen heitä luokseeu, mil- loin lähettäen heidät pois. Käsit- tämätöntä on mitä tyhmyyksiä miehet saattamat tehdä kun he omat rakastuneet. Kerrassaan pirullinen oli se ta- pa, jolla Tariiomskaja toteutti lo- pullisen suunnitelmansa. Koetet- tuaau eiisiii taimuttaa Prilukomia murhaaniaaii Komaromskiii, kääu- tyy hän, kuii tämä oli osottautu- nut liian heikoksi, iMi-ivuotiaan ^taumoivin puoleen, joka rakastaa häntä koko rotunsa intohimolla. »Jollet sinä suorita murhaa, niin sinä et rakasta minua, ja ininä lopetan fnhlceni sinun ja menen naimisiin toisen kanssa", lausui hän. Sitten tekee hän miimeisen temppunsa. Prilukolviu täytyy Koinaromskin nimessä lähettää Venetsiasta sähkösanoman, jonka tulee kiihottaa Mumomin musta- sukkaisuutta ja olla jonkinlainen loukkaus - häntä ja Tarnomskajaa kohtaan. Te kuului: „ Tiedän kaikki, teidän Naumominue oii renttu, malitau eitä oleii rakasta- nut teitä, te ette ole minkään ar- moinen". Naumcuu tahtoo maa tta Komarolvskin kaksintaisteliiun, mutta sitä ei Taruomskaja miteii- tään sumaitse. — Naumom mat kustaa Wienistä Venetsiaan; sa massa junassa matkustaa Prilu- kom ja kaksi salapoliisia, joille Tarnoivskaja on antanut käskyn mangita hänet ja jättää poliisin huostaaii. Voiko ajatella mitään pirullisempaa tekoa? Nmimom- han on saaimt käskyn ei koskaan mainita kreimittären liimeä. Ja kuii hänen silmistään ivihdoin pu- toamat suomukset ja hän tunnus- taa kaikki, moittii hänen tuhoojat- tareiisa häiitä siitä, ettei hän ollut täyttänyt hänelle määrättyä teh- tämää. Juttu herättää nyt yleistä huo- nuota, kuu syytetyt oikeudessa ker- tomat siitä lumoudesta, jouka mallassa he omat olleet. Oikeu- Vessakin huomataan, kuinka Tar- nomski imeläkin moi katseillaan maikultaa rakastajiinsa. Häiieii scillilacin esiintyä oikeudessa par- haissa »vaatteissaan. Hän osot- taa täysin ansainneensa saarnansa „lumoojau" lutaiiimen. Yleisöltä. Kutsumus Kausallismieliseu Nuorisoliiton kesäjuhlille JytväSkylässä 1010. Kansallismielinen uuoriso keräy tyy toiseen muosikokoukseensa ja toisille kesäjuhlilleen Jymäskylään eiisi kesäk. 11—13 päiminä. Se kutsuu täten jolikkoonsa ja kans saan juhlimaan ei ainoastaan sitä kansallismielistä nuorisoa, joka on järjestynyt sen rimeihin, maan kaikkia muitakin. Eikä aiiioastaan nuorisoa koske sen kutsu. Se pyy tää kaikkia kansallismielisiä, olkoot he sitten nuoria tai manhoja, mu- kanaan kesäiseen, kansalliseen juh laansa. Synkkä on kansamme tuleivai- suus eikä juhlanueltä tunnu ole- maii. Sittenkin lähetämme kut- summe kiertämään, sillä me olem me makuutetut siitä, että tällaiset makamat, suomalaiset juhlat oivat omiaan kohottamaan meissä kai- kissa lujaa uskoa kansamme tule- maisuuteen ja mahmistamaan sitä moimaa, josta lopultakin olemassa- olomme kansana riippuu, suoma- laista kansallistunnettamme. Kansallismieliset, manhat za nuoret. Lausumme teidät terme- tulleiksi juhlaamme. Vanhojen toimomme saaman uutta uskoa ja luottamusta nuorten nuorekkaasta innosta, nuorten toimomme saa- ivan nähdä manhempien osanottoa moidakseen siten tuntea, että heillä on pohjaa, mille moimat perustaa. Termetuloa. Kansallismielisen Nuorisoliiton keskushallitus. Sydän-Suonien Nuorten Nuija. Lhjelma Kansallismielisen Nuorisoliiton wnosi- ja kesä- juhlassa Jywäskylässä Laumantaina klo 10 a. p.—3 i. p. Virallinen muosikokous. klo 1 . 2 •")—7 i. p. Vuosikokousta jatketaan. j klo 1 „ 8— Iltama (Sydän-Suo-' men ^Nuorten ^Nuijan toimima).' Sunnuntaina ' - „ Aamulla kämelymatka. klo 12 p.— Hartaushetki maaseura- ■ kuiiuan kirkossa, klo 3—8 i. p. Kansanjuhla ja ar- pajaiset Lounaispuistossa. 1 , 9 i. p. — Konsertteja y. m. Maanantaina " „ klo a. p. Humimatka Jltapäimällä mahdollisesti mielä koiisertti. TohmsjärvsllS: klaanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Liperlssfi: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Kuu sj arvella: Kauppias J. Kuokkanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. tjnmu tupakan tUNtttat polttamat Suomalaisen Tupakkatehdas H.-An (N. 1150) Suomi, Raitit, Kantele Kaiku savukkeita Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oenfluu—Viipmri Aurinko termeyden lähteenä. Kreikkalainen lääkäri Hippokra- tes jo piti aurinkoa erittäin tär- keänä tekijänä termeyden säikyttä- inisessä ja suositteli auriiikokylpyjä parempien ruumiiumoimien ja suu- remman mastustamiskymyn saa- miseksi. ?)!eidänkin aikamme lääke- tieteessä on auringolla suuri mer- kitykseusä. Kirjassaan manhentu- misesta ja sen syystä on lääkäri Lorand Karlsbadenissasangen haus- kalla tamalla esittänyt auringon- malon monipuolista käytäntöä ter- meyden lähteenä. Tieteellisesti on todistettu, että auriugoiimalo maikuttaa baktereja tappamasti ja tilasto osoittaa, että aurinkoisina muodenaikoina insluen- sa ja muut sen tapaiset taudit mähenemät. Auriiigonmalon lääke- tieteellinen merkitys riippuu kah desta seikasta: matosta ja läm- möstä. Auringonkylpyjä otettaessa laajeilemat merisolut ja pian seu- raa mahma hikoileminen. Jo muiuaisessa Roomassa käy- tettiiu auriukokylpyjä! niitä otettiin joko katoilla tai erityisissä laitok- sissa. Hippokrates ja (5elsus määrä- simät auringonkylpyjä hermosai- rautta mastaaii. Tomiiesiil, Bluetin ja monen muun tutkimukset osottamat. että auriugoumalou maikutuksen alai- siksi asetetut bakterit joko menettä- mät lisääntymiskykynsä tai kilo- lemat usein kokonaan. Tämä on seurauksena sinisten tai ultramio- lettien säteiden maikutuksesta, kun taas auringon lämpö johtuu pää- asiallisesti puimisista säteistä. Ja juuri kemialliset säteet -vaikutta mat ihotulehduksia, jotka syntymät mahmassa auriugonpaahteessa. Finsen on teoreettisesti ja käytän- nöllisesti todistanilt kemiallisten säteitten lääkemaikutuksen ja on iiäyltäiiyt toteeii, että lasi moi es- tää näiden säteiden maikutukseu. Jos siis tahdotaan saada aurin- gosta täysi hyöty, on sen annet- tama maikuttaa suoraan, eikä sul- jettujeu ikkuuaiu läpi. Värjää- inättöiilät kailkaat läpäisemä! ma- loa varailen. On siis parasta käyttää kesällä malkeaa tai maa- leaa pukua. Vereiimuodostukseeu ivaikuttaa aurinko tamattoman mahmasti. On todistettu, eitä eläimillä, joita pidettiin pimeässä, merineste ja koko merimäärä hiiomattamasti mäheni. Samoin maikuttaa aurin- gonivalo edullisesti aiueeiimaihdok- seen. lyhyesti, kaikkiallci näkee au- ringonmalon suotuisan maikutuk- sen. Tässä on huomatlciiva, että maikutus on sila tuntumampi, mitä korkeammalla paikalla olem- me ja mitä puhtaampi on ilma. Korkeilla paikoin lisääntyy kemial- lisesti säteiden lukumäärä ja meri neste ja puiiaiset iverisolut lisään- tymät jo 500 metrin korkeudessa. Antakaamme siis auringon täy dellä moimalla tulivia päällemme. Liyt on keivät ja aurinkoa taas saadaan. Pitkä talmi on kulutta nut elinivoimiamme. ilyt akkunat auki, uutimet syrjään! Voimia ja reippautta tarmitaau elämässä. Ottakaamme sitä kun sitä ilinai- seksi on saatamana. Venäjän kurssi on tänään S kk. . 2«7 Kainulaisen Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 36 25: 22 3 kk. . . . 25: 02 Pariisi a/v . . 106: 60 99: 90 8 kk. . . . 99: 30, Antverpen a/v . 100: 30 99: 60 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 30 3 kk. ... 122: 20 Lybekkl a/v . . 123: 90 123: 30 2 kk. ... 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 30 3 kk. ... 122: 20 Frankf. a.M. a/v 123: 90 123: 30 3 kk. ... 122: 20. Amsterdam a/v 208: 70 —: — 1 3 kk. . . . —: — 206: 30 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 10 138: 70 Tukholma a/v . 139: 10 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 10 138: 70 Chlgago a/v . 5: 23 5: 16 Kuulutuksia. PicliSjaMcn kunnan tilattoman väes tön lainansasta lainataan rahoja, kiinnitystä tahi toimikunnan hymäksymää takaus- ta mastaan, sellaisille tunnetuille toimeliaille henkilöille, jotka omii: neuivoin eimät kykene itselleen hauk- kimaan pienempää omaa maata ja asuntoa. Halulliset omanmaan ja asumuksen perustajat, jättäköön allekirjoittaneille tahi joillekin toi- mikunnan jäsenille kirjallisesti eli suullisesti lainahakemuksensa ensi huhtik. 30 päimään asti, ja on hakemuksessa ilmoitettama ano- mansa lainan suuruus sekä tarkoi- tus johon sitä aijotaan käyttää. Pielisjärmellä maalisk. 31 päi- mänä 1910. Paawo BZäiuölä. Juho Saarelaiueu. (Rajam. 2 k.) Pikku tietoja. Polkupyörä» keksi Drais muouua 1817. Ilmoituksia tamattiiu ensimäisen kerran sano- malehdissä muouua 1<k>2. Egyptissä lasketaan oleman 1t>0,000 eiiem- män miehiä kuin naisia. s» Kuulutus. Täten kehoitetaan halukkaita ja sopivia henkilöitä ennen ensi- tulevan toukokuun 1 päivää metsänhoitaja Äkesson'ille Joen suussa kirjeellisesti ilmoittautu- tumaan 1 Kolin Biatkailijatuvan lalouden- hoitalan toimeen [ tulevan kesän ajaksi. Tämän yhteydessä ilmoitetaan, että mainitussa toimessa oleva henkilö matkailijatuvan aukipito- aikana kesäkuun 1 päivästä syys kuun 15 päivään saakka saa naut tia tulot makuusijoista, ruuasta ja virvoitusjuomista vahvistetun taksan mukaan, joka on nähtä vänä Metsähallituksessa ja met sänhoitaja A. Äkessonin luona. Helsingissä, Metsähallituksessa huhtikuun 13 päivänä 1910. Metsähallitus. (H. 1382) Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Ro mp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. L aillisen edesvastuun uhalla kiellän kaiken kalastamisen ja kala-aitain tekemisen maa ni rannoille, mikä kuuluu maan omistusoikeuteen. Hammaslahti 18 ji 1910. P. Saarelainen, N:o 21. D Huutokauppoja. Tämän kuluvan kuun 20 p:nä klo 6 i. p. Rahatoimikamarilla toimitettavalla huutokaupalla myydään enimmän maksavalle rakentamaton kartanomaa N:o 3 — 17 korttelissa uudemman asemapiirroksen mukaan, ja sa malla tarjotaan vuokralle 10 vuoden ajaksi rakentamon kar tanomaa N:o 4 — 60 korttelissa (n. s. kuoppatontti) huutokauppa tilaisuudessa mainittavilla eh doilla. Joensuussa 14 p. Huhtik. 1910. Rahatoimikamari. huonekalu- ja Joensuun keinu- tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. ES!]f]ftSvani Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek san aseman luona Ä. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 53. KOÖLHTAlPEälÄ to» kiriap. 0.-Y:n PaserikBonm. Maanmittarit! A11 n 1 a s k u-, Tilasto-, Toimituskirja--, Kartta- selity»-, Sieällya- y. m. lomstkkeita &tznntiunutm Näi'.?t kaikkia saatavana Joenssnn Kirjscaiao- n .-Y:n Eäjtriiastasla. KarjanhsitajättarEt. Siivo ja rehellinen karjanhoi toon tottunut palvelijatar saa- pi palveluspaikan suuremmaasa maalaiskartanossa, kun heti il moittautuu Karjalattaren kont- toorissa nimimerkille: „K. H." Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Vuodeksi 1910 kauttani tilatut Karjalattaret, pyydän tilausmaksut suoritta maan tämän Huhtikuun kuluessa. Viensuu, 14 /i 10. H. Joki-Pellikka. Myytävänä. einän, rehuherneen, pella van, liinan, ruokakasvien sekä kukkain siemeniä on nyt tullut, sekä begonian mukuloita ja reformi-kuk- kalantaa 0. (K. S. 1 k. 4 s. 27 mm.) Myytävänä on Romppalan kansakoululla kohtuhintaan perunoita, jotka soveltuvat joko siemenperunoiksi tai syöinäperunoiksi. U. Liukkonen. elkppyöriä joita myydään halvalla Olli Pitkon Rautakaupassa. Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kaianpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Ruumiinarkkuja aina saatavana Pielisjärveliä E. G. Kuuselalla. Rjaairaatoja ftjimpUM ja Viulaa^ieliä, viulu* ja soitin- tarpeita Joensuun Kjrjap. 0.-Y:n Paperikaupassa. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. (BtSia, paaleissa ja kuvoissa, vaunut- tain ja vähittäin, myy Kalti- mon asemalla E. Zimmermann. Eta !a verkkoja, Nuotanosia, valm. nuottoja, Riimu- verkkoja, Rysiä y. m. kalastus- tarpeita. Isoin ja halvin varasto! Jälleenmyyjiä otetaan! Hintaluette lolta ilmaiseksi! Viimeiset palkinnot: Neljä I:stä Turun kalastunäyttelyssä 1908 ja viisi l:stä Uudenkaupungin 1909. Turun Kalanpyydys-Liike, Turku. (I. 44311) Joensuu . läht. Hammaslahti Onkani o . „ Tohmajärvi „ Kaari la . „ Värtsilä . tul. ». läht Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . Heljiä . . I Sortavk!a tul. „ läht, Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaaratul. n läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea O 11.00 11.401 12.19; 12 .41 l.Olj 1.13j 1.23; 1-4C 2.13: 2.81! 3.16 CG O W 5.40 G.iy; 6.68 1 7.20. 7.40; 7.52! 8.02; 8.17 8.48! 9.05 9.49 2.3Q| 3.21! 4.C6| 4.33; 4.59' 5.13 7» tul. läht. Hannila . „ Kavantsaari „ Karisalmi . Tali . . . Tammisuo Viipuri n tul. Viip. Pietr. läht. 3.26 10 00 3.3610.10 4.10; 10.44 4.24;i05>-i 4.52-11.27! 5.07 11.42! 5.34 12.0hj 5.52 12 1 b! G.n 12.36; 6.^ 12.55 7.™: 1.27! 7.0Ö 7.41 8Z 8.19 8Z 8.51 9.01 9.n 9.29 9 .41 9 .50 1.50; 2.0 li 2 24; 2.39 2.50 3.09 3.21 3.33 3.44 3.56 4.04 6.00 6.2 i; 6.35: 6.49 7.03! 7.16! 7.25 Viip. Hels. läht. 1120 1.15 7.15: 2.51 5.2< 10.45 5.02 Viipuri—Joensuu ►o O 10.29 Pika- juna 6.10 2.41 7.oCi S P S Hels. Viip. tul. Pietr. 71 n H n n n n n ti ti n Ti Viipuri . läht, Tammisuo - Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea Tl tul. läht. Koljola . „ Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . B Hiitola . „ Alho . . B Elisenvaara tul. B läht. Ihala . . „ Jaakkima n Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. 7.03 5.06 1.03 ll.f'3 4.34 10.12 3.o4 7-54 11^38 I? ^0 c' 3 s» 0.00 9 27 6.40 6.50 7.02 7.13 7.25 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.00 9.27 9.55 10.16 10.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.55 1.07 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 1.30 1.40 1.53 2.05 2.15 2.31 2.50 3.05 3.21 3.42 3.53 4. IS 4.45 5.05 5.24 5.34! 6.021 eJii 6.4Ö 7 .35 7.3o 7I5 7Z 8.41 9.03 9.£ 9.45 9.~ io.i3! 10 .5; 10.45 i 11 .52 j 12.® I Soka- juna 4.15 4.27 4.44 5.00 5.32 5.48 6.09 6.24 6." 7.13 7.55 8& 8.4o 9." 9M 6.35 6.53; 7.11-1 7.4fH 8.33! 9.1(^ Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. ►3 r 9: Asema Sf M 3 >■ 3 X 1 ■5 ' £. S 1 s> 5 Joensuu . . . 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 7.19 5 6.55 Kaltimo . . . 10 729 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 lö 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — H 15 tr 1 s* — SE 3 9- ? Asema P =.<<» ? 1. $ ? "V E? y s° V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.55 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti * 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 8.21 Paukkaja . . 8.33 2 8.35 Kaltimo . . . 8.51 10 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 - Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 j. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8 — 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. 0.-& 1310