N:o 50 — 1910 eäieit. Maanantain» Toukokuun 2 Huutokauppa. Tiistaina myydään Huutokauppakama rissa myöskin 1 urkuharmooni, lastenvau nut, mctsästyspyssy, ruokakaappi y. m. Oulun Huutokauppakamari. pakamarin itseoikeutettuna johtajana samalla, jotapaitsi kustannusta kaup- pakamarin jäsenille katsottiin ehdotuk- sessa nouseman liian korkeiksi. Annet- tamaa lausuntoa lähemmin tästä asias- ta malmistamaan »valittiin kauppiaat Illikainen ja 'Nousiainen, insin. Karhi ja maramom. Termonen. Kauppaseuran edustajaksi Suomen kauppamaltuuskuntaan malittiin kaup- paneumos Riekki, maralta kaupp. Il- likainen. Kauppa-asiamiehelle päätettiin edel- leen maksaa 800 mk. palkkiota »vuo dessa ennen tehdyn sopimuksen perus- teellä. — MioPPilaskirjoitukset. Tänä kemännä Oulun oppikouluissa suorite- tuista kirjallisista kokeista on tutkija- lautakunta hyrväksynyt seuraamien op- pilasten kokeet: Klassillinen lyseo: W. I. H. Bergh, A. I. Sandelin, O. G. Forsman, A. I. Heikinheimo, F. A. Heikkinen, T. I. Itkonen, W. G. Iärminen, M. A. Lemon, K. A. Mar- tikainen, W. I. Mikkonen, A. I. Nummenheimo, M. A. Rajamaara, E. Rechardt, S. Remes, N. B. N. Räsänen, E. I. Toimonen, I. W. Winter, A. A. Alander ja B. N. Öhman. Realilyseo: G. V. Waener- berg. Suomat, yhteiskoulu: Aune Ahrnberg, H. Armola, Signe Heikin- heimo, S. Hilden, Martta Karjaluoto, Helmi Lönnrot, Aino Reinilä, Maiju Reinilä ja V. Winter. Suoma!. jatko-opisto: Siiri Aartola, Hellin Heiskari, Julia Järminen, Aina Lamppa, Aili Ruot- salo, Leni Tenhomaara ja Martta Niemelä. Ruotsal. real ioppilaitos: Gerda Braren, Helly Grönlund, Aini Lundström/Ellen Nickul ja Elli Till- man. — Elinkeinoilmoituksia. Oulun osuuskauppa ilmoitti perjantaina maist- raatille alkamansa täällä harjoittaa koneellista leipomaliikettä. Neiti Ida Kauppila ilmoitti alka- mansa harjoittaa kahmilaliikettä. — Varkaudesta tuomittiin perjantaina raastumanoikeudessa työ- mies Frans Rinne joka oli »viime M syn ja talmen ajalla työpaikastaan I I. Kauralan kenkätehtaalla marasta- nut pieksuja y. m. nahkatamaraa yht. armoltaan 276 mk. 75 penniä 5 kuu kaudeksi »vankeuteen ja menettämään kansalaisluottamuksensa 2 muodeksi. Varastettua tamaraa on takaisin saatu 170 mkn 50 p:n armosta. — Konttoristi Wilho Nelva lan, joka on maasta karannut, usko- tuksi mieheksi malmomaan hänen etu jaan isänsä kuolinpesässä määräsi raas- tumanoikeus laumantaina mahtimest. M. Sukin. — N:n osuus pesästä tu lee asetettamaksi konkurssitilaan. — Laiwaliike salmessa alkanut. Parina päimänä miime miikon lopulla hääräili hinaa-alus ..Yrjö" jo Toppi- lan salmessa. Eilen alkoi ..laimaliike" kaupungin ja Pikisaaren, samoin Hietasaaren mä- lilla. . Toisia lauvoza putaillaan ja kor jaillaan tuimasti. Oulun läänin keskinäisen paloapuyhtiön kokous pidettiin laumantaina. Hymäksyttiin muosiker- tomus ja tilit sekä myönnettnn tilin- tekijöille mapaus. (Tiliä olemme jo selostaneet). Johtokuntaan ensi muo- den alusta '.valittiin maaniviljelijät I. Karpela ja H. Holma, maralta opet- iaja I. Kokko ja maamviljelijä I. Poutala. Tilintarkastajiksi tämän .vuoden liliä marten malittim^opettaja S. Lundman ja agronoomi F. Saa- lasti. — KaswatuAoPillisia tvalmis tuskursseja käsityönohjaajain wal- niistämistä marten kansakouluille jär- iestetään kouluylihallituksen toimesta alkukesästä Limingan kirkonkylään kah- det. Naiskäsityön ohjaajain malmis- ruskursseissa tulemat opettamaan nei- dit Katri Tuori Limingasta ja Fiina Mattila Oulusta sekä mieskäsitöiden ohjaajain malmistuskursseissa opetta- iat P. Tapio Limingasta ja I. Räi^ sänen Lumijoelta. — Oulun seudun opettajatzh distyksen kokous on ensi keskimiik- io-iltana klo li Heinätorin kansakou lulla. Ohjelmaan kuuluu kaksi esitel kää Y. m. — Oulun kunnan työntvälitys- toimistosta haki työtä huhtikuun ajalla 45 miestä ja 10 naista, yh tensä UI henkeä. Hakijoista oli 2 miestä ja 1 nainen kirjoilla muilla paikkakunnilla. Työhakemuksensa uudis- n 28 työnhakijaa. Työpaikkoja tar- jottiin 11 miehelle ja 12 naiselle; näistä oli 5 naisen- ja 1 »niehenpaikka maaseudulta. Työpaikkoihin osoitettiin 18 miestä ja 9 naista, joista 2 naista maaseudulle. Nyt kuluneen V-kuukautisen toimin- lakauden ajalla on toimistosta tehty ,->:;7 työhakemusta ja saman ajan ku- tuessa on työpaikkoihin osoitettu 193 työntekijää. (Edellisenä toimintakau tena oli työnhakijoita _(»8B ja työhön osoitettuja 255). Kun suurin osa työn- hakijoille osoitetuista töistä on ollut lyhytaikaisia tilaväistöitä, niin ylläole- »vastakin käy selmille, kuinka epäedul- linen kulunutkin talmi on ollut työn- tekijöille. — Lähetysjuhlaa on aikomus miettää Oulussa heinäkuun 9—12 p:nä. Tilaisuuteen saapuu puhujina pastori Hannu Haahti ja lähetyssaarnaaja K. Korhonen Helsingistä sekä toimon mu- kaan useampia pappeja, joita aiotaan Oulun läheisyydestä maaseuduilta pu hujiksi juhlaan pyytää. Kuuliakuntaa maaseuduiltakin toimotaan runsaasti näihin juhliin. Ohjelma, joka tulee rikassisältöinen ja monipuolinen, julkaistaan myöhem- min. Ranta-Halin perintötilalla n:o 34 Haukiputaan pitäjän Kellon kylässä; maramaanmittari Emil Muori sa- moin toimittamaan halkomisen Pohjo- lan perintötilalla n:o 8 Hyrynsalmen pitäjän Ristijärmen kylässä. Pllistojm jlirjckmm. Täällä on käynyt, tilauksesta, Hel- singin puutarhuri Olsson tarkastele- massa Oulun puistoja ja laatimassa ehdotuksia niitten järjestämisestä. EH- dotus on nykyään kaupungin raken- nuskonttorin käsiteltämänä. „Kalema" kertoo siitä seuraamaa: Melkolailla on hra O. suunnitellut puistoja ja istutuksia muutettamiksi. M. m. omat Pokkitörmän sekä merel- le että joelle päin antamat penkereet suunniteltu muutettamiksi. Käytämät tulisimat toisella tamoin järjestöttä miksi ja pensasistutuksia siirrettämäksi niin että näköala kämisi aiman ma- paaksi. Linnansaarella on ajateltu siellä ole- ma tähtitorni muodostettamaksi kesä- ramintolaksi ja puiston keskustaksi. WanHat linnoitusmallit säilytettäisiin ja niitten sisäpuolelle järjestettäisiin lamatenniskenttä. Linnansaarta ny- kyään rumentamat makasiinit omat tie- tenkin ajateltu poistettamiksi. Linnansaarelta johtaisi silta — tä mä toistaiseksi hurskaana toimomukse- na — Lammassaarelle, joka järjestet täisiin yleiseksi puistoksi. Keskelle saarta on ajateltu rakennettamaksi jon- kultainen pamiljongi, jota käytämät ja istutukset kauniissa kaarissa ympäröi- simät. Tässä suurimmat muutokset. Sitäpaitsi on hra O. ehdottanut muutoksia esim. Seurahuoneen pohjois- puolella olemiin istutuksiin nähden, jotka nyt omat järjestetyt ikäänkuin siitä Seurahuoneelle pääkäytämä me- nisi. Toht. G. Borgin edustalla ole- ma puisto ja katukäytämä on myös- kin ehdotettu uudelleen järjestettämäksi. Muihin tarpeellisiin kaunistustöihin on jo muuten ryhdyttykin. Niinpä Heinätorin istutustöihin on rumettu ja kun nämä omat saatu malmiiksi, siirrytään toht. Borgin ohi kulkeman kadun ja puiston järjestämiseen. Hymä on laatia suunnitelmia puis- tojen järjestelystä. Mutta jos niitä todella on aikomus rumeta toteutta- maan sillä tamalla ja siinä järjestyk sessä kuin edellä olema selostus tietää, niin saattaa hymällä syyllä kysyä, onko paikallaan rumeta penkomaan manhoja puistoja, jotka jo nykyisessä kunnos saan kuta kuinkin tarkoituksensa täyttä- mät, kun kaupungin alueella on puis- toksi aiottuja alueita, joissa ei »vielä ole nimeksikään istutuksia. Mielestäm- me saisimat entiset puistot (postikont- torin edustalla olema, seurahuoneen ympäristö y. m.) jäädä toistaiseksi rauhaan. Sensijaan olisi monin mer- roin tarpeellisempaa saada sekä manha että uusi Heinätori y. m. puistoiksi aiotut paikat istutuksilla marustetuiksi. Sikäli kuin tämä työ edistyy ja mi- käli on maroja käytettämänä möisi ryh- tyä manhoja puistoja uusimaan ja uudelle kannalle järjestämään. — Kuollut. Perjantaina kuoli Hel- singissä oikeusnenmosmies Johannes Castren. Mainaja oli syntynyt he!- mikuun 25 p:nä 1847 Oulun läänin Pyhäjärmellä, missä hänen isänsä Zachris Castren oli kirkkoherrana. Tul- tuaan ylioppilaaksi Oulun kymnaasiosla muonna 1808 otti mainaja innokkaasti osaa sen aikuiseen ylioppilaselämään ja silloin Lauri Kimekkään johdolla aljettuun suomalaisuustaisteluun. Suo- ritettuaan 1877 yleisen oikeustutkinnon oli mainaja aluksi Kuopiossa, kunnes 1882 tuli Iymäskylään oikeusneumos- mieheksi, josta mirasta sai joku muosi sitten eron. Oli 1904—1905 muoden maltiopäimillä Mikkelin edustajana. — Lääninhallitus. Lääninkans- listi Tuomas Pärssisen nimityksen kautta Inarin piirin numsmieheksi amonaiseksi joutunutta kanslistinmir- kaa on läänin kumernööri m. k. 28 p:nä määrännyt neiti Lydia Lahden- perän toistaiseksi ja kunnes mirka ma- kinaisesti täytetään hoitamaan. — Lääninlvirkamiehet. Inarin piirin mastanimitetty nimismies Tuo- mas Pärssinen on muuttoa marten ja yksityisten asiain takia saanut mirka- mapautta ensituleman syysk. 1 päi- mään saakka ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty ylioppilas Ilmari Itkonen. Samoin on Taimalkosken piirin ni- mismies Gust. Rud. Hernberg lääkä- rintodistuksella näytetyn sairauden ta- kia saanut kahden kuukauden ajaksi, t. k. 1 p:stä lukien, ja on hänen sijai- sekseen siksi aikaa määrätty ylioppilas Einar Maenerberg. — Maanmittanstoimltukfia. Maramaanmittari Einar Bäckström on määrätty toimittamaan halkomisen jälkeen. Perii-Ujckl! klmm riitö. Se sominto-oikeus, jonka Keis. Suo- men Senaatti Oulun läänin kumer- nöörille lähettämässään kirjelmässä kuluneen tammikuun 18 p:ltä oli mää- rännyt pidettämäksi Kemin Telefooni- Osakeyhtiön ja Osuuskunta Pohjolan r. l. mälillä, elleimät nämä muuten sopisi telesoonimerkkojensa yhdistämisen tamasta ja ehdoista, kokoontui Tor- niossa miime kuun 28, 29 ja 30 päi- mänä. Sominto-oikeuden jäseninä oli- mat Kemin Telesooni-Osakeyhtiön puo- lelta malittuna piiri-insinööri K. Nord- mall ja Osuuskunta Pohjolan puolelta tarkastaja K. Kerkkonen, jotka olimat puheenjohtajaksi malinneet asessori K. Lagerlöfin. Sanottua osakeyhtiötä edusti sominto-oikeudessa toimitusjoh- taja K. E. Nordberg ja osuuskuntaa maratuomari Antti Karikoski. Asialliset jättimät sominto-oikeuden ratkaistamaksi ensiksi kysymyksen, oliko tarpeellista yhdistää kummankin tele- soonilaitoksen kaikki keskusasemat mai olisiko kylliksi, että tämmöinen yhdis- täminen toimitettaisiin ainoastaan Ke- min kaupungissa olemien keskusasemain kesken. Asiallisten tuotua esiin eri näkö- kantoja asiassa, antoi sominto-oikeus seuraaman päätöksen: Koska Kemin Telefooni-Osakeyhtiö oli maatinut molempien telesoonilai- tosten yhdistämistä kaikilla niillä paik- kakunnilla, missä molemmilla on kes- kusasema ja telefoonimerkko ja tämä maatimus perustui Keis. Senaatin päätökseen, harkitsee sominto-oikeus oi- keaksi määrätä, että yhdistäminen mo- lempien laitosten kesken on toimeen- pantama kaikilla paikkakunnilla, missä molemmilla laitoksilla on oma keskus- asemansa. Toinen kysymys oli: onko tarpeel- lista että tämä yhdistäminen toimite- taan useammalla kaksinkertaisella mäli- linjalla mai riittääkö tähän yhdistä- miseen kullakin keskusasemalla yksi johto? Kolmantena kysymyksenä oli: millä ehdolla tämä yhdistäminen saisi tapah- tua? Sominto-oikeus, joka on katso- nut, että sen toimimaltaan ei kuulu lausunnon antaminen „Pohjolan" teke- mistä ehdoista sen laatiman ehdotus- suunnitelman kohdissa 2 ja 10 eli et- tei Kemin Telesoni-Osakeyhtiö saisi nostaa kormausmoatimusta niitä osa- keyhtiön entisiä telefooninkäyttäjiä mas- taan, jotka omat luopuneet osakeyhtiön telefoonien käyttämisestä pitempiaikais- ten kontrahtien nojalla ja että yhdis- misen kautta ehkä syntymät riitaisuu- det omat, elleimät asianomaiset muulla Lamalla somi niiden ratkaisutamasta, Kemin kaupungin raastumanoikeudessa ratkais tamat, nähnyt hymäksi määrätä seuraamaa: 1) Yhdistyminen saadaan toimeen panna masta sitten, kun Kemin Tele- fooni-Osakeyhtiö on muodostanut kaik- ki johtonsa, niin erinäiset paikallismerk- konsa kuin pääjohdotkin, kaksinkertai siksi. 2) Telesocniyhteys tulee käsittäni ään yhtenden Kemin Telesooni-Osakeyhtiön ja Telefooni Osuuskunta Pohjolan r. l. nykyään omistamien telesonimerkko- jen kesken ulottuen molempien omista- miin johtoihin niiden kokonaisuudessa. 3) Yhdistymisestä tulee Kemin Te- lefooni-Osalcyhtiön siihen nähden, että Osuuskunta Pohjola omistaa laajem- mat linjat, suuremman käyttäjäpiirin ja tulee yhdistymisen johdosta keskus asemillaan kärsimään hankaluuksia ja haittoja, suorittaa yleisinä kormauksina yhteensä Smk. 8,000 »vuosittain, josta summasta Smk. 3,000 on laskettu kor- luouksfksi hankaluuksista keskusasemilla. 4) Mdistämisjohdot, joiden tulee olla kaksinkertaiset, rakentaa ja kustan- laa Kemin Telefooni-Osakeyhtiö. 5) Yhdistämisjohtoja saadaan aset taa myöskin Telefoni Osuuskunta Poh- solan pylmäisiin aina sen mukaan, kuin sopimammaksi katsotaan. 6) Yhdistämislaitteiden kunnossapito keskusasemilla tapahtuu kunkin laitoksen omistajan toimesta ja kustannuksella, mutta yhdistämiseen larmittamien joh^ tojen kunnossapito kuuluu Kemin Te- lesooni-Osakeyhtiölle yksin. 7) Puhelujen mälittämiseen eri paik kakuntain mälillä, joissa kummallakin on oma keskusasemansa, käyttää kum pikin asianosainen omia johtojaan, mutta jos jommankumman johdot sa- tunnaisesn joutumat epäkuntoon, tnlee molempien mälittää puheluja toisilleen tilausten muorojärjestylsessä. 8) Kumpikin asianosainen maksaa toisen linjalla käytetyistä puheluista linjalle määrätyn taksan mukaan. 9) Jokaisesta jonkun yhdistysjohdon kautta mälitetystä puhelusta on knm- pikin asianosainen oikeutettu toiseltaan perimään 10 penniä jokaiselta alka- neelta 5 min. ajalta mahdollisiin lin- japuhelumaksuihin katsomatta. 10) Kaikki edellämainituista mää- räyksistä johtumat rahasuoritukset omat asianosaisten kesken tilitettämät muosi- neljännetsittäin. 11) Tässä edellä olemat ehdot omat »voimassa toistaiseksi kummmkaan ei kuumemmin kuin G kuukautta puolelta tai toiselta tapahtuman irtisanomisen Mitä kustannuksiin sominto-oikeuden pitämisestä tulee, katsoo sominto-oikeus kohtuulliseksi, että ne jaetaan Kemin Telesooni-Osakeyhtiön ja Telesooni- Osuuskunta Pohjolan kesken siten, että edellinen suorittaa »valitsemansa jäse- nen piiri-insinööri Nordmallin palkkion ja jälkimäinen malitsemansa jäsenen tarkastaja Kerkkosen palkkion sekä mo lemmat asianomaiset puoleksi kumpikin sominto-oikeuden puheenjohtajan palk- kion. Santarmin ampnmisjuttn Haukiputaalla. Koska miime numeroon päätös tästä jutusta joutui ainoastaan osaan painosta, julkaisemme sen nyt uudel- leen. Se kuuluu seuraamanlaisesti: Kihlakunnanoikeus katsoo selmitetyksi tulleen, että »vastaajat omat kyseessä olemassa tilaisuudessa kukin ampuneet yhden tai useampia laukauksia, mutta onko Sard-mainaja näistä maiko ulkoa ammutusta luodista saanut kuoletta- man haaman, sitä ei ole moitu saada selmitetyksi. Samoin on myöskin täy- fin selmitetty, että »vastaajat kyseessä olemassa tilaisuudessa oliivat ilman laillista oikeutta, ei kuitenkaan häijyy- destä pitäneet Sardia martioituna, mutta pitäen liementälvänä asianhaa- rana, etteimät mastaajat olleet alun pitäen pidätystä toimittaneet, eimätkä menetelleet omasta alotteestaan ja että maassa silloin mallitsi poikkeustila, katsoo kihlakunnanoikeus, samalla kun syytteet muissa osissa aiheettomina hylätään, oikeaksi tästä rikoksesta tuo- mitä »vastaajat nimitt. kauppa-apulai- set K. I. Paa»volan ja A. Pasasen, makkaramestari S. Salmen ja perä- mies I. Soinin kunkin 150 markan sakkoon. Samalla kun Sard-mainajan ruumiin lääkintälaillisesta tarkastuk sesta tohtori Liljeblomille tulema palk- kio tuomittiin kruunun »vahingoksi, määrättiin mastaajat suorittamaan todistajapalkkioita asiassa yhteensä 300 mk. Päätökseen ilmoittimat asialliset molemmin puolin tyytymättömyyttä. miStamiseen. Jos yhteistoiminnan henki olisikin oimallettu, niin ei mai- don puutteen takia meijeriä seisotettaisi. Samoin kuin osuusmeijerin niin on osuuskaupankin laita. Nelin harivat saamat taistella osuustoimintahengen puutteessa. Ennemmin tai myöhein- min kuitenkin on täälläkin osuustoi- minta otettama taloudelliseksi tukipyl- »vääksi, jos mieli on elämää jatkaa ja kestää kaikki ne rasitukset, jotka tulema aika kannettaivaksi panee. — Jkäivä onnettomuus oli ta- pahtua miime torstaina Tengeliojoella, jota par'aikaa perataan. Portimokos- ken niskaan oli perkausta marten ra kennettu tammi, joka nostatti Portimo- järmen »veden niin, että tainmi yhfäkkiä särkyi. Syöksymä mesi mei mukanaan suuren osan tammimarustuksista. Onni onnettomuudessa oli, että tämä tapah- tui työmiesten ollessa päimällistunnilla. Jos työmäki olisi ollut työssä sulun särkyessä olisi se joutunut suureen maaraan. — Aikaista kyltvöntekoa. Kau raa kylmettiin Rautiossa miime kuun 29 päimänä. Perunoitakin on jo is- tutettu. — Meriliike Kokkolassa on alka- nut. Torstaina saapui sinne ensimäi- nen alus. — Pyhäkanppa päätetty lak- kanttaa. Taimalkosken kirkonkylän kauppiaat pitimät m. k. 25 p:nä ko- kouksen osuuskaupan talolla, jossa yksimielisesti päätettiin lopettaa pyhä- kauppa sunnuntai-iltoina, mikäli se koskee marsinaista kauppaa, ainoas taan ruokatamaraa mähissäerin myy- dään niinkuin tähänkin asti sekä myös ohikulkemille matkamiehille anlletaan mitä mälttämätöin tarme maatii mat kaa marten, niinkuin hemosruokaa y. m. s. — Päätös astuu moimaan t. k. 8:sta päimästä alkaen. Onnea maan tälle päätökselle to- teuttamaan käytännössä se, sillä mikään todellisuudessa ei liene ketään mälttä- mättömästi pakoittamassa tuollaiseen enempi halpaan ja ala-armoiseen te- koon! — Iijoki tnltvii. Suuria wa- Hinkoja. Miikon lopulla alkoi Iijoen mesi pelottaivasti nousta. Lauantaina ja eilen ehti se korkemmilleen. Etelä- iin kansakoulun alueella mieri yli met- rin paksuisia jääröykkiöitä. Asemalle johtmva maantie oli osittain meden peitossa. N. s. Haminassa tulma kui tenkin pahimmat tuhonsa teki. Mesi nousi taloihin asti häätäen asukkaat pakosalle. Mesi ja jäät syöksyimät esiin sellaisella moimalla, että monien ra- kennusten kimijalat särkyimät ja ra- kennukset jäimät jäätelien »varaan. Ent. Ahmamaaran kauppatalossa tuhoutui par» huonetta. Useita nametoita, sau- noja y. m. on tuliva runnellut, siir- rellyt paikoiltaan j. n. e. Asukkaat koet- tamat pönkkien y. m. amulla tukea ra- kennuksiaan. Haminan seutu tarjosi ei len kamalan näyn. Monta sataa kiloa dynamiittia on käytetty jääpatojen särkeiniseen. Eilen klo 3:n aikoina saatiin mihdoin »väylä auki, joten jäät pääsimat liikkumaan Mesi on sen jälkeen mähän laskeutu- nut ja »viime yönä tuntumastikin. Tulivan aiheuttamat mahingot oivat suuret. Haukiputaan joessa »vesi nousi aina lauantaihin asti suuresti, mutta laski jo lauantaina iltapäimällä noin 20 cm — Rotvaniemellä m. k. 26 p:nä pidetyissä mälikäräjissä tutkittiin Au gust Nygardin murhasta epäluulon- alaisena »vangittua talonv. Tapani Tapaninp. ?iätyntiä, joka oli tuotu lääninmankilasta tänne tutkittamaksi. Asian käsittely kesti kello 10:stä e. pp. ilta-myöhäseen asti. Eneinpi käsittely lykättiin toukokuun 18 «äimään, johon oa haastettama »i.elinajan meli kuulia maksi, sekä joitakin muitakin todista- jia. Mastaaja passitettiin läänimvan- kilaan. Samoissa käräjissä maatuvat saa- mainiehet kultaseppä Matti Uittoa ase- tetiamaksi konkurssitilaan. Kun M. Uit- to on poistunut paikkakunnalta Aine- rikaan eikä häntä ole saatu haastetut- si, niin asian enempi käsittely lykättiin ensi kesäkuun 22 päi:vään. Poliisikons taapeli O. Poikela määrättiin ottamaan pesä haluunsa. Samassa tilaisuudessa pyysi myös puusepänleski Betly Lantto pesäeroa, maan kun asiakirjat oli lähetetty liika myöhään Lanton kuoleman jälkeen tuo- »närille, niin ei sitä moitu myöntää, »vaikka melkojat kyllä myöntiivät, kun ei pesässä ote mitään ottamista. — N»;vauiemen meisännar tijakoulun taiinitarhasta »nyydään useiden sekä koti- että ulkolaisten puu lajien taimia, kuten toisessa paikassa olemasta ilmoituksesta lähemmin nä kyy. Ulkomaalaisista puulajeista »ne- nestymät marmasti pihkakuusi, lehti kuusi, ja sembramänty Perä-Pohjolas- saki»'.. — Asuntojen ympäristöjen kau nistamista ja metsämiljelystä harras- tamat henkilöt käyttäkööt siis hymäk- sensä tilaisuutta saada PohjoiS-Suo- men ilmanalaan jo kotiutuneita tai- mia. — Osnustoimintahenkeä tarmit- sisi Alatorniolla enämpi »vaalia ja hoitaa, että se pääsisi kasmattamaan he- delinää kantamaksi puuksi. Ajanmu- kainen osuusmeijerimme on täytynyt maidon tuojain ja meijerin perusta- jäin itsekkäisyyden tähden mnotrata eri tarkoitukseen eli keinotekoisen moin »val^ piffu uutisia. — Avioliittoon kuulutettiin täällä tuo- miokirkossa eilen sanomalehden toimittaja Mihtori Alpi W a t a j a ja kultaseppä I. H. Pekurin ja puolisonsa tytär, neiti Tyyne Emmy Pekuri. * — Diakonissaoppiin tuli lauantaina illalla muuan nuori lappalaisnainen Uts- joelta. Omituisissa kansallispukimissaan hän mielenkiintoisesti poikkesi muusta mat- kustamasta yleisöstä, joka uteliailla kysy- myksillä manvasi tyttörukkaa selittämään matkansa tarkoituksen hänen selittämästään päästyään monen monta kertaa. * — Cttltm hiihtoseuran kiertopalkinto, komea hopeakilpi on yleisön nähtäivänä Lundberg & Taivastin rohdoskaupan akku nalla. Kilpi on tehty rwa Hilkka Ranta- niemen piirustuksen mukaan. - Wapunpäiwä. Kauniina ivalleni toukok. l päiwä. Jo aikaiseen aamulla ke- rääntyi tansaa kaikenikäistä Linnansaarelle, missä useampi laulukuoro nnritti lauluja keivään kunniaksi. Motettikuoro käwi sä melin tervehtimässä seurakunnan pappia y. m. Sosialidemokraattien mielenosoitus- kulkue kierteli kaupungin pääkatuja päät- tyen Pikkukankaalle, missä puhein y. m. luokkahenkeä liehdottiin. Illalla oli seura- huoneella Vappukonsertti, johon mikkelim- mät ehtimät piletin saada. — Ziansa pnhuu. Kaikkialla maassam me on miime aikoina pidetty kansalaisko kouksia sen johdosla, että senaatti kumosi mäkijuomain kuletuskiellon. Sähkösanomain ja laustmtojen kautta on kansa ilinaissu» mielensä tässä asiassa kolkuttaen rautatie hallituksen ja senaatin omilletunnoille. On ollut ilahuttcuvaa huomata, kuinka kansa on ivalmcilla eikä salli mastaansanomatta hywinwointinsa häiritsemistä. Toisenkin asian muoksi on kansa ru:ven nut puhumaan. Eduskuntaan on saapunut kymmenkunta satojen kansalaisten allekir- soittamaa adressia, joissa lausutaan tun- nustus ja mielihymä sen yksimielisyyn den »vuoksi, mikä ilmeni eduskunnassa t. . 5 p:nä »valtakunnanlainsäädäntölysymyk- sen esillä ollessa. Nämä adressit tukemat eduskunnassa annettuja lausuntoja ja näyt- täwät rajantakaisille mastustajillemme, että eduskunta tässä asiassa esiintyy koko kan- san käsityskannan tulkkina. — 5in»nmitau>arain hinnat ko!»oawat. Menäläis-amerikal. kalossien hinnat oivai kohonneet kahdeksasta neljääntoista pro- senttiin asti. * — Ingersollin ansiota. Joku aika sit ten sattui Seinäjoella paikkakunnalle saapu neiden sosialististen rautatietyömieslen kes- kuudessa tapaus, joka puolestaan surullisella taivalla osottaa, mihinkä sosialistiemme nskonpilkka »voi harjoittajansa johtaa. Muuan innokas sosialistinuorukainen oli uutterasti tutkistellut jumalankieltäjän In- gersollin uskontoa pilkkaamia teoksia, kehu- nut ja ylistänyt niitä maasta pihviin ja yllyttänyt toisiakin niitä lukemaan — ne kun muka osottaivat, millaisessa pimey dessä kansaa uskonnon aivulla on pidetty. Zlnvan niinkuin A. 28. „Kansan Tahdossa" äsken teli. MieS näkyy kuitenkin tätä teh- neen mastoin parempaa tietoaan, koskapa omatunto pani hänet miimein niin loivalle, että järki sekaantui ja onneton, Juudas Jskariotin esimerkkiä seuraten, yritti lopet- taa pänvänsä lyömällä keritsimillä rintaansa. Paikalla olleet ihmiset saiwat tämän kui tenkin estetyksi, niin että main pienempiä merinaarmuja ihoon tuli ja toimittuvat mie hen Kauhajoelle lääkärin hoidettamaksi. Raskaaksi kasmaa niiden sydämettömien edesmastuu, jotka järjettömästi ja ajattele- mattomasti yllyttäen yksinkertaisia ihmisiä luopumaan isiensä uskosta ja antautumaan sen pilkkaamiseen, mikä useimmille kansas- tamme on kalleinta ja pyhää, saattamat heidät tällaiseen säälittämään tilaan. OI- koon tämäkin tapaus marottamana muistu- tnksena siitä, että paha työ ennenkin tai myöhemmin rankaisee itse itsensä. Muualta Suomesta. — Kuollut. Torstaina kuoli Hel- singissä esittelijäsihteeri, maltioneumos Rudols Ösberg 68-muotiaana. — Hämeenlinnan efi-seminaa- riin oppilaiksi aikowille huoinau- tetaan, että hakuaika kestää toukokuun loppuun. Jos riittämä määrä maltio- apua saadaan, mapautetaan oppilaat kokonaan koulumaksusta. Muista asiaan kuulumista seikoista on likemvi selos- tus »viime maaliskuun ajalla olleessa ilmoituksessa. Tämän ohella huomau- tamme, että laitos tarkastajain anta- main lausuntojen »nukaan on 20 mnot- ta hymällä menestyksellä touninut »val mistaessaan opettajia maamme pikku- ja kiertokoukuihin. Lukumuosimaksut omat olleet melkolailla halmemmat kun muissa samanlaisissa laitoksissa. Asun- to- ja elantokustannuksetrin omat Hä- meenlinnassa melkoista Halmem»nat kuin suuremlnissa kaupungeissa. Kun laitos tämän lukumuoden loputtua on ollut 20 muotta keskeytymättömässä toimessaan, niin on aikomus ensimäi- senä päimänä kesäkuuta miettää sen ole- massaolo»» 20-muotista muistojuhlaa ja jos riitämä määrä osanottajia il- moittautuu, niin kohta sen jälkeen jär- jestetään 5:si »viikkoa kestämät kasma- tusopilliset kurssit mirassa oleivia pik- ku- ja kiertokoulun opettajia marten. Sekä juhlaan että kursseihin aikomia opettajia ja »nuita asiata harrastamia pyydetään aikeistaan ensi tilassa il- »naittamaan johtaja Tuhkaselle Hä- meenlinnaan »valmistamia toimenpitei- tä marten. Ztluut lehdet. Mckickta >!issis!l> iscreislG. „Uusi Aura" kirjoittaa: Meillä on paljon puhuttu merotus- laitoksen uudistuksesta ja eri puolueet omat panneet paljon työtä kysymyksen tutkuniseen. Miten merotus saataisiin enemmän tuottaivaksi maltion lisään- tyneitä tarpeita tyydyttääkseen, mutta miten se smnalla tulisi oikeudenmukai- seksi ynnä nykyajan katsantokantaa noudattaen kohtuullisesti jaetuksi »va- rakkaiden ja mähempimaraisten kesken, kaikkea tuota -ne olemme muosikausia punninneet ja aprikoineet. Muuten on kysymys paraillaan mal- tion koinitean pohdittamana, joka ose- lettiin m. 1908 »valmistamaan ehdo- tusta tulo- ja mara!lisuus:veroSta. Äkykyään, jolloin hallitus on poiken- nut siitä peru-saatteesta, että eduskun- nan on myönnettälvä uusia »veroja ai- noastaan siinä tapauksessa, että mal- tion »vakinaiset tulot eiivät »valtion »nenöihin riitä, ei hallituksella ole ai kaa odottaa komitean lausuntoja eikä vitkäaikaisia »valmistamia tutkimuksia. Tälnä meidän hymä hallituksemn;e kat- soo, ettei eduskunnalla ole mitään te- kernistä maltion »vakinaisten tulojen tai »vakinaisten »valtiomarain käytön kanssa, josta hallituksen katsanto kan- nan mukaan seuraa, ettei eduskunnat- la muka ole oikeutta tulkia, mihin »va- kinersia maltionmaroja käytetään tai mihin ne riittämät. Hallitus »vaan iliuottaa eduskunnalle erityisiä »valtion tarpeita, joita »varten se pyytää edus- kunnan osottamaan »varoja uusien »ve- rojen kautta. Eikä siiliä pitkälle tut- kita merojeu oikeudenmukaisuutta tai meroteknillisten etuisuutta. Tuota pi- kaa »vatmistetaan ehdotuksia uusien »verojen kantamisesta, joilla on aiko- »»ms Suomen kansan kukkarosta puser- taa yli 1l> milj. markkaa tarkotuksiin, joitten laadusta eduskunta ei ole saa- nut lausua ajatustaan. Kun tällaiset kysymykset tulemat eduskunnan päätettämiksi, ei ankaraa ristiriitaa hallituksen ja eduskunnan »välillä moi »välttää. Siitä lainsää- dännössäinme selivästi lausutusta pe- riaatteesta, että eduskunnalla on 'oi- keus tutkia, mihin tarkotuksiin suos- tuntaa »vaaditaan, ei eduskunta »voine hymäksyä nnsien merojen laatuakaan ja niitten kantoperueteita. Marsinkin on tuo »varsinainen s o t a »v e r o sen luontoinen, että eduskunnan parhaalla tahdollaankaan tulee mahdottomaksi siihen sellaisenaan suostua.