:o 99 — 1910 KÄIKU. Maanantain» Elokuun 29 pölvrnö- »" WJ'VV«!rW./ •|>l M UlttMim H^H,W«JL juaamui«« J.U> i wii am Jfcaiiriitfaai—taiiilii 'iVmiviu 3 K. YLÖSEN Jälk. Oulu KANGASKAUPPA (Omist. Paulamäki) O.-y. Pallas-talossa. SYYSLÄHETYS SISÄLTÄÄ NAISTEN KAPPOJA (muodikkaissa väreissä^ KÄVELYPUKU KANKAITA Cverka- sekä seviottikudoksilla), SADEVIITTOJA aikaisille sekä lapsille. SYYSVANTTUITA suuri valikoima. :: HERRAIN PUKU- PALTTOOKAN- KAITA. Vaatetusliikkeeseen kuuluvia esineitä y. m., y. m. HUOM.! Mallia lähetämme pyydettäessä maaseudulle vapaasti. Oulujoen pappilassa kanne taan kirkkoherran Kevätsaatavat lauvantaina ensi Syyskuun 3 p:nä Rahassa maksettaessa peritään voista 2 mk. kilolta. Samalla ovat viime vuoden rästit suoritettavat. Oulujoella Elok. 27 p:nä 1910. E. Pesonen. Asuntoa mieluummin täysikoidolla haluaa miesopettaja 1 p:stä syysk. Vastaus t. 1. konttoriin nimimerkille: H. M. R. Kalustettuja huoneita vuokrattavana eri sisäänkäytävällä Kelloseppä Karvosella, Pallaksessa. Koululainen 38, Pellbergin talo. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Tervola. Kiinteimistökauppo j a MaanmitUustoimia y. m. Kajaanin yhteiskoulun kannatusmak sua, maatien mastaajan suorittamaan laiminlyödyn maksun, joka tekee 750 markkaa, siihen luettuna 6 prosenttia korkoa kolmelta kannatusmuodelta ja että hän welwoitettaisiin suorittamaan rahatoimikamarin kulut asiassa. Vastaajan asiamies maratuomari I. Termonen mäitti, ettei Kajaanin kaupungilla ole mitään tekemistä pu- heenaolemassa asiassa, samoinkuin ra hatoimikamarilla, jolle se oli jätetty toimitettamaksi. Kajaanin kaupunki on nimittäin masta tänä muonna ottanut puheenaoleman koulun kannattamisen huolekseen. Kun 2a pmä huhtik. 1906 oli ko koontunut kehoituksesta toistakymmentä henkilöä pohtimaan yhteiskoulun laa- jentamisesta yliopistoon johtamaksi kouluksi, oli toimeenpantu ainoastaan koemerkintä, jotta selmille saataisiin olisiko niin paljon koululla kannatta- jia, jotta »voitaisiin ryhtyä ylläkerrot- luun toimenpiteeseen. Tällä tamoin syntyi kantajan asiamiehen oikeudelle jättämä luettelo, johon mastaajakin oli pannut nimensä, huomauttamalla, että hän siinä tapauksessa, jos jää paikkakunnalle ja lapsensa käymät ky- seessäolemaa koulua, ryhtyy kannatta- maan sitä 250 markalla muosittain. Tapahtuneella merkinnällä ei ole siis katsottama oleman melmoittamaa sito- misluonnetta. Mitään kannatusyhdistystä ei mas- taajan tieten ole sen jälkeen perustet- tu, eikä myöskään erinäisiä sitoumuk- sia merkitty, sillä yksityisten toimesta ja pääasiallisesti kaupungin anniskelu- moittomaroilla saatiin koulussa lisä- iunteja aikaan. Vastaaja oli kyllä suorittanut lah- jana mainitulle koululle 250 markkaa, mutta kun muutti sitten paikkakunnat- ta, ei hän katso olemansa melrvollinen mihinkään maksuun. Kantajan asiamies pormestari O. Helanen mäitti mastaajan ilman eh- toja kirjoittaneen nimensä sitoumuslis- taan, sanoen puheenalaisen merkinnän olleen sitoman ja että koulun lisäluo- kat olimat perustetut kannatukseen no- jautuen. Lausui lisäksi, että kun kau- punki ylläpitää koulua, on se siis oi- keutettu perimään kannatusmaksutkin, pyytäen pitempää lykkäystä selityksen antamista marten asiassa, lisäten että muut merkitsijät olimat lumonneet kan- nattaa koulua niinkauan kun se on paikkakunnalla, maan ettei mastaaja ollut sitä täyttänyt, maikkakin oli kir joittanut nimensä kannatuslistaan ja ollut puuhan alkuunpanijana. Jutun enempi käsitteleminen lykät- tiin ensi lokakuun 8 päimään. — Poikaset wäkijuomia wa- rastalemassa. Wiime miikon torstai- iltana marasti kaksi alaikäistä meljestä talonomistaja Ähkysen kartanolla erään maalaisen kärryistä 4 litraa miinaa mieden nassakan kaupungin ulkopuo lelle, luultamasti maistelemistarkoi tuksessa. Poliisi kuitenkin sai pian voikaset kiinni ja he tunnustimat ri koksensa. Tämän johdosta soimatkin he isältään aimo selkäsaunan, jotta sen kaumemminkin muistanemat. — Konttoristi Matti Newa lan korwauswaatimus. Kontto risti Matti Nemalan ja Antti Tolck mainajan perillisten kormausmaatimus juttu oli miime lauantaina mais traatissa esillä. M. Nemala maati asiamiehen kautta yht. 3,000 mkaa kormausta Tolckin äidiltä Stiina Tolc kilta Pielisjärmeltä ja maanmiljelijä Pekka Tolckilta Kuusamosta, koska oli kärsinyt mahinkoa M. Tolckin häntä ilman aiheetta täällä Linnansaarella toukok. 4 pmä ampumalla haamoitet tua m. m. oikeuskuluissa, lääkärin palkkiossa ja menettämällä Kalema-yh tiön asiamiehen toimen y. m. liikeyri tyksistä ja koska ei ole ehtinyt ter mehtyä saadusta mammasta, sillä lää kärintodistuksen mukaan ei kantajan oikeanpuoleinen keuhko ole mielä aiman parantunut. Lisäksi oli kantaja joutu- nut pitkäksi aikaa työhönkykenemättö mäksi. Mutta, koska kantaja ei ole mielä moinut täysin määritellä maatimaansa kormaussummaa, pyysi asiamies lyk- käystä. Mastaajain asiamies ilmoitti, että mainajalla on mielä muitakin perillisiä, nimit. yksi sisar ja kieltäytyy sentäh den mastaamasta asiassa. Oikeus lykkäsi asian enemmän kä- sittelyn ensi lokak. 8 päimäksi, jolloin mastaajain kummankin on oltama saa- pumilla 20 markan sakon uhalla ja mastaajan asiamiehen marustettuna näytteillä ja sukuselityksillä. — Kunnianloukkausjuttu. Mii me lauantaina oli taaskin esillä raas- tumanoikeuden istunnossa Aappo Lyt- tifen Vilhelmiina Pitkästä mastaan nostama kunnianloukkausjuttu. Kuten muistettanee oli Pitkänen soimannut Lyttistä siitä, että hänen olisi pitänyt marastaa halkoja edellisen liiteristä Mastaajan asiamies S. Haapala sa- noi, että mastaaja, joka on heikkoher- moinen, ei ollut soimannut kantajaa erityisesti, maan asiassa todistajina kuulustelluille henkilöille oli ainoastaan kahden kesken eikä missään solmaamis- tarkoituksessa ihmetellyt, ettei kantaja ollut ostanut puita miime loka- ja marraskuulla. Lisäksi, koska todista- jat omat mahtaneet heidän ja mastaa jan keskinäisistä puheista kantajalle il- moittaa, omat todistajat mastaajan mielestä ilmiantajia ja sellaisina pe- räytystodistajiksi julistettamat. Kan- taja kielsi todistajien oleman ilmian- tajia, eikä sanonut heiltä solmaami- sesta ensinnä kuulleensa. Oikeus hylkäsikin kanteen, koska kan- taja ei ole moinut esittää täyttä to- distusta solmaamisesta, määräten ku- lut kuilattamaksi asiallisten kesken ja melmoittaen mastaajan maksamaan todistajapalkkiot. — Awiorikoksen johdosta awio- eroa maati miime lauantaillisessa raastumanoikeude^sa kaupustelija Fii- na Ström miehestään Kustaa Strö- mistä. Mastaaja kielsi tehneensä amio- rikosta. Useita todistajia kuulustel- tiin. Oikeus lykkäsi jutun enemmän käsittelyn lisätodistajain kuulustel emi- 'en muoksi ensi syyskuun 17 päimään, jolloin mastaajan on ottama saapu milla tuonnin uhalla. — Tappelua ja meteliä. Mii- me lauantai-iltana oli Edward Tuo- milan kartanolla ollut tappelua ja me- teliä, jossa eräs nainen oli saanut reiän poskeensa niin, että suustakin meri tuli. — Äkkikuolema. Miime lauan taina kuoli täällä äkkiä sydänhalmauk- een työmiehenleski Liisa Haapala 74 muoden ikäisenä. — Lailvaliike. Miime perjantai na saapui hollantil. parkki ..Zajnem", uoden muotia Aströmille, samoin ruotsal. kuunari ..Amalia", tuoden ementtiä Pohjois-Suomen maanmil- elyskaupalle ja norjal. höyryt. „Pre- micr", ottaakseen puulastin Toppilasta. Miime lauantaina saapui tanskalai- nen höyrylaima ..Nyköping", lastatak- een puutamaraa Martinniemen- ja Toppilan sahoilta. Reimani» »nnrhn. Entisen kertomuksensa lisäksi kertoi mume lauantaillisessa poliisikuuluste- ussa O. Piiralan mukana kulkenut it- ellisnainen Liisa Gustama Partanen että ennen kertomansa matka Ouluun, olloin tapasi junassa Tuiran ja Kel- on asemien mälillä mainitun Piira- lan, tapahtuikin noin. kaksi miikkoa sitä ennen kun kertoja Rantsilassa kuuli puhuttaman Raatinsaaren murhasta. Lautiosaaresta oli sitten Piirala nai- sen Gustama Tolosen ja työmies Os- kari Matosen kanssa matkustanut Ro- maniemelle arpajaisiin ja oli kertoja Piiralalta itseltään jälkeenpäin kuul- lut, että P. oli aikonut puukolla tap- paa Romaniemellä erään poliisin met sässä ja oli päimitellyt mielä, että ei sattunut remolmeria mukaan, niin olisi sillä kyllä poliisin ampunut. Eräänä päimänä oli P. matkusta nut G. Tolosen ja Oskari Malosen seurassa Tornioon ja oli Lautiosaa- ressa liittynyt hänen seurueeseensa nai- nen Maria Koimu ja työmies Lassila. P. oli ostanut sitten remolmerin ja palannut yksinään samana päimänä junalla Lauttasaareen. Seuraamana päimänä eli tiistaina matkusti kertoja P:n kanssa Miantien pysäkille. Ol- tuaan yön Miantiessä lähti kertoja Jihin noutamaan sinne asemalle jää- neitä maatteitaan, joita ei kuitenkaan saanut. Täältä kämeli hän samana päimänä Haukiputaalle, jossa oli yötä. Seuraamana päimänä eli torstaina matkusti kertoja aamujunalla suoraan Raaheen, miipyen siellä ainoastaan yhden yön, jonka jälkeen matkusti ju- nalla Ruukkiin. Oulusta junalla pa- lattuaan P:n kanssa sekä tehtyään jo ennenmainitun hemosmatkan Iijoen martta ylöspäin P:n seurassa sekä tul- tuaan aamulla Jakku-Jussin torppaan, muistaa kertoja, että P. ei maannut yötä torpassa, (josta oli mielä ajanut kaiken talonmäen ulos, kun emäntä oli uskaltanut häntä moittia miinakau pasta), maan lähti aamulla sanoen mene- mänsä ..Haminaan" ja palasi torppaan masta sitten kun saman päimän ilta- juna Oulusta oli simuuttanut Iin ase- man. P. oli silloin hikipäässä siinä määrässä, että oli kertojaakin lämpi mämpi, maikka kertoja juuri tuli sau- nasta. Seuraamana yönä torpassa olles- saan oli P. kysynyt kertojalta: „ar- maappa, paljonko minulla on rahaa". Kertoja oli siihen mustannut, on kait 80—90 mkaa, jolloin P. oli sanonut, että oletpa hymä armaamaan. Usein mainitun 100 markan setelinmaihto Heinon kanssa tapahtui myöskin sa- mana yönä. Kertoja muistaa P:n myöneen mel kein kaiken miinansa, G litraa pirtua ja 3—4 litraa miinaa maanantai-il- tana Oulusta palattuaan, mutta oli P:llä tästä huolimatta tiistai-iltana satamamatkalta palattuaan niin paljon miinaa, että moi Heinollekin myydä sitä kaksi kokonaista olutpullollista. Miinaansa oli P. säilyttänyt metsäs- sä, eikä Jakku-Jussin torpassa — sa- moin kuin ennenkin oli ollut tapana säilyttää. P. oli heti torppaan tultuaan men- nyt saunaan, pyytäen laittamaan hä nelle ruokaa siellä olonsa ajalla. Sa- mana tiistai-iltana oli P. ostanut it- selleen puukkomeitsen eräästä myymä- lästä Iin Haminassa, mutta kertoja ei moi muistaa oliko P:llä ollut puuk- koa sitä ennen. Mielä oli kuulusteltamana merimie- henleski Anna Sosia Rautio, joka on Torikadulla olemassa olutmyymälässä n:o 27. Hän kertoi nähneensä Piira- an t. k. 1 tai 2 päimänä mainitussa myymälässä ja oli P. juonut siellä yhden pullon olutta, jolloin kertoja oli maroittanut tarjoilijatarsa antamasta miehelle paljon olutta, sanomalla, että ..tuo on hymin suuri roisto". rännyt seuraamat henkilöt mainituissa kestikiemareissa toimittamaan ylimää- räiset kyyditykset: Herralan kestikie- märissä talolliset Liisa ja Juho Hol man sekä Tormelan kestikiemarissa Juho Jämsä-Tormelan, Kalle Torme- lan ja Hermanni Jumanin kunkin koh- daslaan sekä Hermanni ja ^rans Sarkkisen yhteisesti. Samoin on kumernööri uskonut kestikiemaritalonpidon sekä marsinaisen kyydityksen toimittamisen Utajärmen kunnassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisi- muotiskaudeksi: kirkonkylässä lautamies Uuno Juntuselle, Tololan seuduilla talolliselle Matti Pyykölle, Poukamon talolliselle Juho Lusualle, kola, S. Tuomikoski, M. Jutila, I. | mitään. Hilloja ei ollut ensinkään, Sohlo ja I. Heikkinen. ! mustikoitalin main jokunen, puolukoi- — Kuollut. T. k. 2:'. p:nä kuoliltakin^ näkyy tuleman aiman n'ähä.i. Lumijoella talokas Adolf Sutela 81 ™ ' muoden ikäisenä. Metsälintuja sitä mastoin näntlää man runsaasti ja siksipä kuuluu py>. , > syjen paukkumista ja koirien haukk» — Vhteiskoulut. Äöjaantn^ Yh-j mi g ta monelta suunnalta. H einämuo si tuli niukanpuole nen, mutta hymään korjuuseen kaikl saatiin. Harmoinpa taitaa niin mä hillä mastoinkäymisillä kuin tänä kesä tienoilla Sanginjärmen kylässä kauppias K. A. I loswsyhdistylsen Juntuselle, Juorkunan kylässä talolli- Kempele.) senpojalle Juho Mesaselle ja Särki- Näyttelyn yhteydessä pannaan toi- järmen kylässä talolliselle Juho. Pino- meen karjahuutokauppa sekä niemelle. Sanotuista toimista tulee I pidetään ..karjapäimät", joissa on esi- teiskoulun johtokunta ei ole myöntä- nyt mirkamapautta koulun johtajalle maisteri Suomalaiselle. — Pohjois Suomen kantakir ja sonninäyttely pidetään kuten ai- nä heinänkorjuu käydä, kaisemmin on tässä lehdessä ilmoitettu Kirjeenmmhtaja ? " 1 § ,f. c !) ? f e m .. a 11 a ^si syys- _ Pyhäjoki, eloknun 20 pmä kuun < päimänä. Näyttelyyn aiotta- jojo . Armoisa Kaiun toimitus ja sen mat elmmet omat, luettelon painatusta Iaaia lukijakunta. Taas mähän pakisen cnnen syyskuun miehistä mitättömin, kynästä ky' s?»* ^hiois-^uomen kar;anja- kenemättömin, koska ei tamo taitamam tolmlstoon (ofottc | mat ^ hMle kykenemämmät, tajustaan taitamammat. muotuisena kormauksena suorittaa Uuno Juntuselle Tyrnämän kunnan 1,200 mk., Pyykölle Tyrnämän kunnan 303 mk. 28 p. ja Utajärmen kunnan 296 mk. 72 p., Lusualle Utajärmen kunnan 925 mk., K. A. Juntuselle saman kunnan 400 mk., Mesalalle saman telmiä ja keskustelua karjanhoitoa kos- kemista kysymyksistä. — Tornion kaupungin kansa koulujen tarkastajaksi on malittu maisteri K. E. Petra. — Nuoria Kesän kauneus on kadon- nut, maloisat yöt pois mierineet, ke- don kukkaset lakastuneet. Heinämiehen miikatteen ankarat iskut omat kaata- neet tuoksuaman nurmen. Mutta tämä- kinhän on Luojan säätämä toimi ih- miskunnalle, että ensin aherramme eläi- mille talmeksi ruokaa, sitten masta it- .. . , sellemme emästä. rtkokfentenjolta. Heinätyöt omat loppuunsuori- mtnrtfmpiirnn I , . . * / • , • kunnan 700 mf. jo Pmomemelle [a- hp aan)oIan Lapinkylän nuorisoseuran tauniib 5 n amoien roaUitesfa ja man kunnan V00 mk. Samalla on £ loon oti t *f. 24 pnä kolme Ruu- 1 Wut taum,Den " m0|en ,0 kumernööri, kun urakkaa ylimääräistä xj„h,z„ poikasta mennyt sisään särke-^ I . r . LLUULUUt ' «dltyStä marten e> oltu saatu to>. ^tum kautta, mieden luti. «.±."«4 maikka elo kyllä on ivieiä «»??««« limonaatia. sokeria Y^^ mutta ankara' halla antoi kyyditystä meen toimittamaan ylimääräiset kyyditykset.,^ kirkonkylän kestikiemarissa; Paamolan ^ Pojisra on manhin 13 ja nuorin muoden ikäinen. Nuoruudestaan mihantaa kiirettä, sillä se miime maanantaita tilan n:° 6 omistajan Matti P°aw°->h^w o^at'^^pojat^1°^^pitomän | l°n. Laitisen ..lan n:o ^°m.sta>anj^^ w»netut nM*td«ittUn m. [S Lei| ilkitöistään. buitta. Siinä suhteessa siis ei saatu Pyhäjoen Maamiesseuran täyttä muotta, maikka kasmullisuus oli- toimesta pannuissa kilpailuissa kin rehemää. Mutta maanmiehen on draamat palkinnot uudismil- otettama kaikki kärsimällisyydellä mas- 5 omistajat Jaakko ia Heikki Poiko- jelyksestä ja karjasta: taan ia lähdettämä koman talmen mal- lan. kumniankin yhdellä h«°°sella. ja^U u d isw i.j ÄffÄ Piiralaa mastaan on jo kylliksi to- distajia, sillä kokonaista 6 todistajaa on nähnyt P:n täällä murhapäimänä a 2 todistajaa, jotka sitä ennen omat länet Iissä huomanneet, paitsi nyt uulusteltua Liisa Partasta. Piirala passitettiin lauantaina lää- ninmankilaan ja murhajuttu on esillä ensi perjantain raastumanoikeudessa. Arwoisia lehtemme 'uukansitilaajia huomantam- ne tilauksen uudistamisesta. — Valituksen Tornion kan lungin pormeStarinwaalista on äänin kumernöörille tehnyt 31 sano- un kaupungin asukasta. — Rakennustoimi Oulussa. T. 26 pmä on läänin kumernööri mah- mistanut piirustukset: Kauppias I. Mäkelän tontille n:o 19 1:ssä kaupunginosassa tehtämäa makasiinirakennusta marten. Hieroja Antti Tyyskän tontille n:o 90 2:ssa kaupunginosassa tehtämää li- ärakennusta marten. Asunto^osakeyhtiö Kuusen tontilla n:o 140 2:ssa kaupunginosassa tehtä- miä ulkohuone- ja saunarakennusta marten. — Kestikiewarit ja kyyditys. k. 22 pmä antamallaan päätök- ellä on läänin kumernööri uskonut estikiemaritalonpidon sekä marsinaisen yydityksen toimittamisen Haukiputaan unnassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisb muotiskaudeksi: kirkonkylässä Herralan alon seuduilla talolliselle Erik Gran- undille ja rautatieaseman läheisyy- dessä Tormelan talon seuduilla talol- iselle Juho Jämsä Kemilälle, sanotun unnan muosittain suoritettamaa, Gran- undille 1,000 mkn ja Jämsä-Kemi- älle 1,995 mkn suuruista kormausta mastaan. Samalla on kumernööri, un urakkaa ylimääräistä kyyditystä marten ei oltu toimeen saatu, mää- Eero Mikkosen, Postilan tilan n:o omistajan Heikki Mariksen ja Oraman tilan n:o 20 omistajan Aappo Ora- man, kunkin yhdellä hemosella; Tolo- i ^puuuiuu iuu» »•« r/I ( omistajat Jaakko ja Heikki Poiko- jelyksestä;a karjasta: kummankin yhdellä hemosella, ja m ? r • «m ++• i • ™ 5-nTnlnn tilan omtstaian Erkki Tolo- 10 mkaa Jaakko Pokela, samom Matt! on pienmchelyan asem Ei-.». ■."ÄKtl «g!.!TS - tikiemarissa- kerrat ^ M Snellman! la, Antti Teerelä, Aleks Teerelä, F.I koja suorittamaan, joita kyllä maan- Glon kahdella hemosella; Sanginjär- Parhaniemi; 111 palk. 6 mkaa Pekka j miehen hartioille täälläkin säälimättä men kylän kestikiemarissa: Kärppälän Sarpola Juho. Peltoketo; IV palk. tilan n:o 5 omistajan Pekka Kärppä- Aleks Knsktla, A Lemettt, Otto Ran-^ län ja Hiltulan tilan n:o 21 omis- tala. Kehottuspalkmtoina ,a,mat ku- tajan Matti Hiltulan, kummankin kin seuraama - rnkaa, niirttttam ^uho | yhdellä hemosella; Juorkunan kylän Keslitalo, Kalle Ke»kttalo, Tuomas kestikiemarissa: Mesalan tilan n:o Sarpola, Juho Makela, Herman Jus- lemmsuutta Usannyt. 1 omistajan Juho Mesalan ja sinoja, E. Mattila. H ir m en ; a h t: m i e h e t näky- Mikkolan tilan numero 7 omista- KariaktlpaUuista: II palk. mat \o laitteleman mehkettaan. ian Antti Mikkolan kummankin yh- Jaakko Pokela, Matti Yliknskilä, Aler pa nähdä, onko Pyhäjokisilla nyt pa- dellä hemosella- sekä Särkijärmen ky- Annala, A. Kiiskilä, F. Parhamemi, rempi onni kuin ennenkään silla hir- ^ ' ■ - 'F. Sarpola, Kaisa Mattila, Tuomas > miä kuuluu näkyneen pltkm kesaa. Pietilä, Antti Marttala, Heikki Keski- talo, I. Tyypekki; 111 palk. A.Annala, Matti Kiiskilä, A. Tyypekki, A. Jun- nikkala, A. Rantala, Eetu Rantala,! marataan. — Mutta onhan esi-isämme ennenkin komia kokeneet, pitäisikö mei- dän helpommalla päästä? Hinkuyskä täälläkin lapsissa > raimoaa, maikka ei mielä silti ole kuo- län kestikiemarissa: Pinoniemen tilan Esko. - Säräisniemen Meneheitos- ta 22 päimänä elok. 1910. Eletään sitä täälläkin, maikkei näykkään tie- täälläkin, niin kuin maaparta n:o 4 omistajan Pekka Pinoniemen ja Leski-Keräsen n.o 3. — Maalaispoliisit. Senaatti on määrännyt, että Kemin nimismies-1 ^ Tyypekki, A. Teerelä, Kusti Mat- l ^ f^omaiefetien'paistöittaTnfämme piiriin on kolmen muoden a>ak, -del- ^ ^ W. Pehkonen. Fr. Rad- V°>--°,ua ly.amme leenkin asetettama yl.maar. polnftkons. ^ Santaholma. I. Peltoketo. taapeli malmomaan ,arjestysta kesa- ^ Silmola, I. Rantala, Johanna' aikana Kemijokilaaksossa, ^ja on^ läänm Pätilä, Fr. Parhamemi, I. Mäkelä, kumernööri t. k. 24 p:nä määrännyt ^ Silmola, Aleksi Marttala, E. torppari I. A. SuopanginJanottuun Heikki Jaakkola. A. Teerelä, toimeen, joka toimi kestää. kuluman Keskitalo; III palk. sonnimasi- muoden lokak. 15 p:wään seka muosina -qsietilä. 1911 ja 1912 koko kesäkuun ;a elok. Kehoitan lopuksi pyhäjokisia mene- 1 p:stä lokak. 15 p:mään. mään Oulaisten karjanäyttelyyn, — Ylimäär. poliisikonstaapeliksi tam- . ^ sielläkin hymiä tuloksia karjasta mik. 1 p:mään 1912 saakka Kuusiluo- don saarelle Alatornion nimismiespii- ' ^ rissä on kumernööri t. k. 24 P"äl - Ankara raesade tai")o,t määrännyt nuoremman poliisikonstaa- hazoella t. k. pmmaa masten yolla, pelin Oulun^kaupungin poliisilaitok sikeimmästä unesta pakko he-jenkaan tullut hengenmaarallinen. Ei- Py-1 muoden tuloa on odotettu main ei taittu saadakaan toimottiin, sillä halla har- mikuutteli perunan :varret pahanpäimäiseksi t. k. 21 päi^vää mas- ten ja lie se turmellut mielä paljon mihantana olleita ohran kylmöjä. Miinan kauppiaita täällä käy mie- railemassa kuin kotonaan, itiinpä t- k. 19 päimän illalla oli eräs Sotka, mon mies myönyt miinaa useita litroja, josta oli seurauksena, että eräs kultut mies oli toista matkalaista nirhassu- puukolla niskaan. Haamasta ei kui- sesta Heikki Mähäsalon. Vesilaitokset. Talollinen Matti folioita Pekanp. Tytärniemi on läänin kumer- kuuraa nööriltä saanut luman omistamalleen Muuten omat täällä jo ilmat! ja aina aamulla nähdään j Markans. Kun miime tiis- pä siis ala olla outoa tämäkään seutu mistään törkeästä teosta. ..Seuioulla" sitä ollaan muittenkin maineenalasten kylien kanssa. Lumijoelta kirjoitetaan: Wuo- TytärniemenperintöMalle ^ t°i>ilt-»a Limin«ässa Tannerin työ- ^ i 1 Jn, mäentalolla pitämän esitelmän jälkeen, I dentulontoimeet omat Lumijoella hylvät, lassa kuulumaan Kalajoen Kypara -I^. kartanolle jäänyt jos ei halla ebtisi turmella kasivulli- nukkumaan itsellismies Eerikki Puha- kainen, mietiin häneltä taskuista 50 mkaa rahaa ja 30 mkan arivoinen kello. koskeen rakentaa mesimoimalla käymän sekä kahdella kimiparilla ja yhdellä raamilla marustetun mesimylly- ja sa- halaitoksen miljan jauhattamista ja puutamaran jalostamista marten. Samoin omat talolliset Matti, Otto, — Toinenkin Rowaniemen Robert ja Tuomas Danska kmvernöö- hukuttaja raudoissa. T. k. 20 riita saaneet luman uudlleen järjestää pnä mangittiin Paamolassa toinenkin heidän omistamaansa, Pyhäkoskessa Romaniemen hukuttaja, nim. K. Lau- Merijärmen kappelin Pirttimäen ky- rila, joka on nyt tuotu Oulunläänin lässä olemaa myllyä käyttämän mesi- »vankilaan. woiman. _ Höyryweneen kuljettajat ka Niinikään on talollinen Aukusti M^lasti tapelleet. T. k. alkupuo- Kaisto saanut luman omistamalleen oli Oterma-laimaan kuljetettu Leumaniemen perintötilalle n:o ^in koneosia Kajaanista Suomus- pitäjän Karjalan kylässä Siuruanjoen salmelle, niin laiman perämies H. A. Leumakoskeen rakentaa mesimyllyn ja ^ Tapio oli laiman koneenkäyttäjän ja sen yhteyteen raamisahan. — Limingan kunnan »valtuus tou kokouksessa t. k. 25 pnä ma- ittiin lautamiesehdokkaiksi kirkonkyläs-- ä Samppa Härmä, A. Matturi ja A. Juustila ja Alatemmekseltä A. Punttala, P. Pietilä ja I. Pehkonen Ollila. Raittiuden ystämien kirjelmän joh' dosta lausuttiin yksimielinen toimomus, että mäkijuomain kuljetus rautatiellä akkautettaisiin ja että kieltolaki mitä pikimmin saataisiin toimeen. Kunnal- islehtiä, joka Mikkelissä painetaan, päätettiin tilata. Maanteiden uudesta jaosta keskus- teltiin ja tuli siinä ilmi, että jymitys on aiman epäonnistunut, kun ei ole omeronsaannin maikeuksia toisin pai- 'oin ja helppoutta toisin paikoin otettu huomioon ja itse jakokaan ei ole men- nyt kohtuuden ja ennen tehdyn sopi- muksen mukaan. Kunnan omistaman maan luomutta- misesta lastsusmekselinalueeksi Tem- mesjokitörmältä, ei ollut mitään mas taan sanomista kun maan mekseliä tehdessä kaikista muista kustannuksista mapaaksi päästään. Jsonniityn ojat päätettiin kehottaa tänä syksynä aukastamaksi. Lopuksi armottiin tämän muoden lopussa eroamat maltuuston jäsenet. Eromuoroon tulimat I. Määnänen, A. Kaikkonen, I. Kylmänen, A. Ju- erään toisen miehen kanssa mennyt mastaan Hyrynsalmeen. Lädellä Hy- rynsalmen kirkonkylää oli heillä syntyi nyt riita, jolloin koneenkäyttäjä oli lyönyt airolla useita kertoja Tapiota; sitten oli menty maalle. Lähellä ole- mille matkamiehille oli kuulunut sur- keaa moimotusta ja liuutoa: „kirweellä löi." Pieksäjä oli juossut maata Hy- rynsalmen kirkonkylään ja ajanut maan- teitse Suomussalmelle, jossa Nn pi dätettiin t. k. 13 pnä. S tiin poliisitutkintoa 14—1.> puvma ja koneenkäyttäjä passitettiin mankilaan, mutta mankikyydin läliteissä oli Tapio sopinut, joten asia raukesi siihen. Mi- kä tappelun lienee aiheuttanut, ei kir- jeenmaihtajannne tiedä. — L:o. — Piippolan kirje S, 10. Halla on käynyt Piippolassakin monet kerrat. Parin miikon ojalla on useampi yö ollut kuuraa; komin pak- kanen oli 20—21 p. mälillä. Peru nan marsia on se mustannut joka pai- kassa ja monella aremmalla paikalla kaatanut ne maata myöten. Lienee merkkejä jättänyt ohraankin, joka mie- lä on useammalla kesken leikkuun. Marsin lupaamilta näyttäneet toimeet oivat tämän kautta koko joukon mä- hentyneet. Mesi on tumattoman mähänä La- mujoessa ja senmuoksi omat kaikki me- simyllyt lakossa eikä tuultakaan tahdo tilauksen mukaan tulla, kun tuulimylly- jen »varaan on jääty. Metsämarjoja ei ole saatu suutta, kun on mielä paljon jou'.umat- tomia peltoja. Ruis on enimmäkseen leikattu ja osapuille ohrakin. Tähän astiset hallat eimät ole mielä sanotta- maa mahinkoa tehneet. Kauman on ollut Lumijoella poutia, maan toissa yönä satoi hymän kasteen, joka olikin hymään tarpeeseen. Lumijoen 'Mtiökauppaan malittiin kauppa-apulaiseksi t. r. 24 pmä talot kaan tytär Lyyti Ollakka ^Iaanus). KestiläStä elokuun 21 P:nä 1910. Halla on majaillut paikka kunnallamme miime »viikon ajan, ni- init. elok. 15 ja 20 päitvän »välillä. Päimisin tuulleet luode ja pohjanen, omat yöksi »vetäneet malkoisen »vaip- pansa maanpinnalle, sillä melkein joka aainu on »naa ollut »valkeana ja peru- nan »varsi jäässä. Miten lienee käynyt obrain takalomailla, sillä ne oivat siel- lä olleet mielä »vihannat. Moni on hädissään heittänyt heinänteon kesken, ehtiäkseen pellolle ja saadakseen edes siemeiitä. Suuriviljelijät oivat täyttä- neet mikatteitaan tapansa mukaan, pie net samoin hädissään, ollakseen kilpa- <1^^* I ulla tuon mieraan kanssa ja niin omat :?,» f, hekin saaneet -uin luden suusta leik- ' kminsa loppuun. — Cnipci ollut sel laisiakin, jotka oivat luottaneet mie- raansa tuttaivuuteeii, ja tehneet heinää, maikkakin karmaalla mielellä. 'Unt ol kaa niitten jälkimmäisten leikkuu. Kumpi puoli »voitti, siitä ei ole tie- toa, »vaan näyttää siltä, ettei halla ole suuriakaan »voinut, sillä touivo^ oivat joutuneet joutumistaan ja omatkin ne jo täysin kypsät. Sato näyttää paremmanpuoleiselta. M a r j a m u o s i tulee huono, lnl- loja ei ole saanut naputtaa suuhunsa samoin on puolukoidenkin laita. — 5iirje Haapajärwen Autio- rannalta. Autiorannan uudesta kan- sakoulupaikasla oli t. k. 19 pnä ko- ko»is, jossa ilmeni monenlaista mieli- alaa, sillä kaikki olisimat tahtonet kou- lun aiman kotinsa lähettnmille. Koulun ensimäiset ja parhaat maa- tijat olimat mainitussa kokouksessa sen jyrkimpiä mastustajia, nim. siinä, että koulupaikaksi katsottiin kalliimpi ja huonompi paikka. 'Näyttää siltä, ettei