N:o 148 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntailla heinäkuun 3 p:na Kertojani sanoo, että Pohjoiö-Ame- rikasso ja EngllanniIsa on aina osattu onnellisesti olla sekoittamatta politiik kaa ja uskontoa kansansllviöiystyohön. AVaadilaan kansansrmisrykjen hyväksi /yöskemelijAtä, että hänen on jeijotta- p>a päiwäirpMriikan ulkopuolella. Tä- hän tÄsirykseen kertojani yhn)y, katsoen että jellatjen henkilön, joka on oman aitanpa valtiollisen elämän keskessä, «n?o/onaan mahdotonta kansanvalis- rusryösjään jättää politiikka syrjään. Ken on woimatkaasli antautunut val tiollisiin puolueharrastutsiin, ei woi jotta olemalta puolueellinen sitä kainoa lai puoluma kohtaan, joia hän irje edustaa, ja niinpä hänen johtamansa /ansansavtsryStyö aina saa johtajan lpollklilliljesla lannasta väriiytjenjä. Sellainen sMxislysiyö, jota hän iwoi ichdö, ei ote todellisia ifmnäajsujöiä, fillä yksipuolinen lieto joka saavu.in puolueellisesta «sanomalehdestä y. m. e» ole mitään stvisiystä. Tanotaan- chan ettei koettelemaron hyve ole mi- jään lyl)we ja samaa «voidaan sanoa yksipuolisesti väriteilMä lausan.siwiS- lyksestMn: se ei ole sitm&tjsui. Si- wiSiMä saavutetaan vatn harkitse- malla eri Mlelipiieilä ja katsoin f.tsia. Ä^asca je slimislt/s on tooellist.i sivis tystä, joka perustuu iijenäiseen ja ar- vostetutylhiieen tutkisteluun ja ajat:e- lcuiiseen. Sen tv uoksi tosi kansanst- vistysmies ei tahdo olla agitaattori määrättyjen mielipiteiden puolesta, maan tahtoo auliini tehdä kansan o- salli seH taikesia siitä, joka woi opet- taa sitä oMieleinaan, arvostelemaan ja toimimaan oman parhaan läsityk- jertjä ja omantunnon iiiutaau. Poli tiikka ja uskonio owat tans.insivistyk- ien harrastajalle todellisuudessa eivät- -tä avain hanoissa — yksityisasioita, sa noo kertojani. Hän lisää että täinä- kqsin)» on hänen omien tuomioillensa mutaan Saösan kanjaimatistusa)os^ä voittanut alaa-. Tiina ijiciiesjsi fan» janlvalistuskokvuksessa, jossa kertojani oli mukana, olivat lauti eri ioijomuf» set ja puolueet edusietiuina, uiiu-pä protestanttisten pappien ja teologien mukana oli lokom^^a jotu iu;oi;;ie fin. Sijassa on. sanoo fcr:o]o, kui- teiUin loll'si suuntaa, jotka wa?iusta- wa»i »vapaamielisiä puoluciden yllipuo- lella olctvaa kanjan.si!.v.s yötyötä ja lalhtc^vat kausamralisluöta yarsoitiaa puometarto^lutsessa iititutuitii puoli set ja sosialidemokraatit. Mutta vn-pa saatu totea, enei kansalaisten laajat piirit tahvo omaksua st.ä pnoltsiivis- u^stä, jota nämm juunnai tarjoavat, ^iitrpa 'väittää kettojani, eitä eräs työväenopisto, jonka jo,siaalidemokraa- ui perustivat Berliiniin sai dufji paljon aptpulaiiö ja kuulijana, •muna inijohctnmin je on yhä en-emnu.ix jou tunut kylmille. Tiliä työmiehet lino- moft.val, eriei heille tarjouu tosisimis- ttptä ja tietoa. Zraan aqitatort^ssa tarkoituksessa erityisellä umnl-:* j^roi= teltua ja aväänttdHja tietoa. He tämi- ty.rvat sen tähden muiden laitosten puoleen mm. Berliinin er.nomaijeen kaupungin kirjastoon, josta !)c ie.avot kaikki» mitä haluaivat, saavat 'sitäkin, -jonka ei ole tarvinnur käydä pi.olue- i e»su urin kiirasmlen «läpi. i>ie sanat, jotka eräs saljÄainen katijansiivistys- mies lausui, piiäisi jof«:tea faron kertojani mukcan omalsua, ka.ramme snvis^)sl>i^ymys on niin icrlcti ja niin törkeä, ettemme rniieiikään woi uilllo, sitä wedeilawän alas puoluelhsymy:- 1'etsl. Ä!äin Pilkalle tuo ruotsinmaalainen kertojani. En ole tehi«)l selkoa .täisi!? hänen mielipiteistään sen »vuoksi. c::ä kai soi sti' niissä olevan jotakin erikoisen t:ul- ta niille, sotka tähän t0kvu!seen emt tulleet. Luulenpa päinuMitoin, että ne kaisattrotawat, soi'a lertojani esit- tää. olennaisilta kohSiliaan o'vai juli< ri ne samai. solka esiintyivät Tuomen kansanomaisessa nuorsoiouroltiffcc»ia ja jotka tuforcat olema..n tämänkin ko kouksen aaiteellisena pohjiiu.i. Luulen, että periaat:eelliscsii mounine kertoja- ni ajaru;!.'aniaan yh:yä. me monich'a kohdin toisi'? käsiitäisiuime ja lausuisimme. Tuomen nuoriioseuraiii- ie on lähiokoh^akseen oltanut kansan >a erittäinkin ien nu^r>!okl'^vaiuksen ja fimisnMen, sellaisen fnvisn>fs?n. joka ei icchdo johtaa wain tie.ojen iaatnut» tami»een, mikä ennen kaikkea on har- Mitli mime tOli SuöDifn Ipöfii. ,,The Natio»"-lehde» wiime lausunto Suomen asiassa. Allä olemalla otsakkeella julkaisee mai- »ittu wapaamielmcn viitkoichli pääkir- joituksen. Sen sisältö on sitä laatua, että fiitä kannattaa tehdä lähemmin sel- w!tä. Ja kerromme siitä U. Sm mu- kaan: Ne muodollisuudet, joita Wenöj3llöki« noudatetoan valtiomuodon hämittämi- seksi, menevät hätäisesti eteenpäin, lou- suu lehti, ja Enomi on »yt muutaman päimiu tai tunnin kuluttua menettcvä parlammttoarise» itsthallintonsa. Woikka silmäin edessä on onnettomuus, kohtaa va pientä kansaa, jota jokainen wapaa rotu ajattelee myötätunnolla ja armon- annolla, kulkee kumminkin suurin joukko ihmisiä omia tatrallifia teitään harras taen mitä asioita, jotka lähemmällä kos kevat vain heitä itseään. Innostu ks,n hetkinä saattaa kyllä nouSta veljkyden tunne, joka liittää ihmiset toisiinsa, joilla on vieras kieli, mutta kulttuuri yhtei- nen. Jotain muutosta on kyllä tapah- tllva Lontoonkin elämän pyörteessä, fit- tenkuin Helsingin kcdut ovat vihaa ja kauhua täynnä. Mutta näitä tapauksia katsotaan täältä pienenevässä perSpcklii- vitsä. Englantilaiselle hänen kotoinen voltioumoto-ristiriitavsa, ranskalaiselle )äm pust »aolijörjettelmSnsö, saksalai» Ijoitusia omaniunnonmukaisuuleen ja^ lhli)lwiin tapoihin, hytvien iarko-tuslen !pallweie?»iiseen. Nuorisoseuraliikkeelle on myöskin allusta pitäen ollut omi- naista, että se savisiykier. alalla äujrfii ja luokkcNvasiakohiien laioiila- ^ rnijeen luoinacin yhteistä kansallisia suomalaista Mvislysiä eri kansan!ker- rolsun. Marsutkin wiime aikoina on tämä uuorisoseuraiiitkeeinin? saanut erikoisia painoa panna siihen tunnus- merkkiinsä, eitä kansansiw>s.ystyo on PÄettälvä lvapaana lvaliiollisten puo- lueiden agitatsionitarkouukiisia. Erit- tainkin iässä kohden luu.en nuoriso- seura>mieslen ilolla tchiPvan feriajani periaatteelliseen waat:mukseen. cträ kansanjsitviSil^iyössä henkilön puolue- kanta ei waikutiaa märiitäiväsli. Siihen me ntt>ös'i/iii yhdymme että kan- !san walisiusnMä on eri Puolueiden kannattajilla 'sekä mahoollisuus etiä weAvollisuus »vaikuitaa yhdessä ja käsi j kädessä, jotia tosi stivistys wo:si pääs- tä kansassa elämään. Olen uskaltanut Miiiala ulkomaiden simisn,soloihin kahise s! a 'Msiä. Ensin- näkin Mä tawoin pääMune näkemään omat oiomme ikäänkuin kauempaa, aövartamaan nötöaloja nnie, katsomaan kotoisia Äojamme mapaammin katsein. ToilseH ne, jotka wapaaia nuorisoseu- raliikettämme pitämät anvokkaana ja Mallittavana, mielestäni saawar roh- kaisua ja- iloa >siitä tichosia. että edis- ryneinÄnissä savistysniaissa oivat päässeet tunnusieiuikst ja anvoou juu- ri ne aatteet, jotta heitäkin elähytiä- >wät, »vaikka näillä aaneilla ri olekkaan oman maannne oloissa riiitjiiixiä kan natusta ja ri ii tätvää käy-ännöllistä pohjaa. — Junain yhteentörmäys Socken -Ikilpailelvat hewoset, joiden hengitystä l Kessi-Euomen He>vosjaiost:lsyhdis° backan luona. Sockcnbackan luona ia- j<, teriveydentilaa tutkituin sitten ajon iysten L:iton walilscmina aqronoomi jälkeen. Kokeissa saaivuietiiin seuraa- iva l ennäiykset: V^irallisiay.rn. yleisiä aatisia. ,»Kurikan^ wllme numero takavarikkoon. Toissa päivänä oteltiin Helsingissä painohallituksen toimesta takamarik- koon tyvmäen pilalehti »Kurikan" 13 n:o. Syynä on lehdessä tviimeiscn edellisellä simulla oletva kuiva ja sen alla kirjoitus, jonka on katsottu sisältä män majesteettirikoksen. Samalla on Painohalliius tehnyt se- naatille esiiyksen kanteen nostamisesta lehteä wastaan. Sortoajan virkamiehet kor» Mausta pyytämässä. W. 1903 antamillaan Päätöksillä hylkäsi Moinen senaatti entisten ni- mismicsten Otto Alfred Raskin ja Äwar Tergijefsin sekä Kotkan entisen poliisikomisariuösen Gustaf Freybergin anomukset saada^ waltion Maroista amustusta sen johdosta, etiä heidät suurlakon jälkeen oli erotettu lvirois- taan. Anomuksissaan mainitut henki- löt miiitvsiivai armoll. asetukseen hel- mik. 20 p:ltä 1907, muita senaatti kaisoi, etleitväl anojat kuuluneet nii- hin virkamichiin, joita sanottu asetus larkottaa. Mainitut henkilöt oivat nyttemmin uudistaneet anomuksensa, tällä kertaa kenraakikutvernöörin kautta. Kenraali- kuvernööri on, jättäen asian senaatin harkittavaksi samalla omana mielipi teenään lausunut, että puheenaolelva asetus tarkottaa anojainkin tapaisia virkamiehiä ja todistaa täm m.m. se seikka, että saman asetuksen perusteet- la on myönnetty kottvanksia useille muille!pöliisiwirkamichille. Pahlunutia yh:ee»törmäys.'ä koskema oikeuidenkäynti tulee iälsiieltäMilst Hcl- isingin Piläjän 'ivälikäräjillä ensi elok. alussa, johon menncssä useimntot a- sianomistasat ehtinevät Paraniua >ch- teeutörmäyksessä saamistaan wam- moista. Helsingin Piiäljän apulais-nimis- mies W. Sjöman on Miiicminin iopei- tanut luikimukscn asiassa ja tullee syyt- läjä usei-a eri henkilöitä was:aan Hel- si>>gnt^-.Tockenl'<usan ratliosalla teke- m ä ä it ed eÄvast u tivaa ti ni ti k sia. ^iauiatiohalllitus ei ole asiaa »vi^lä käsitellyt, koska tutkiin lilassa synty- neet asiakirjat eilvät ole vielä saapu- neei. — Hels. S. Nomva Karin Gustafsson oli rauta- tiehallilukselle^ jättänyt anomuksen 1,tt00 mkan suuruisen ennakkomaksun suorittamisesta mieheivsä tirehtööri F. W. Gustafsonin kuoleman johdosta Socketchackait luona tapahtuneessa Yh- leenlörmmiksessä. Anomukseen on rau- taiiehalliius suostunut ja määrännyt sanoilin sliiiimaii »iatseitawaksi. — Kenraalikntvernöörin kanslia. MoskoMiit katH>ungiirpäällikön kans- lian apulainen Äandauroff cn nimitetty Suomen kcnraalikumernöö- rin kanslian osaston päälliköksi. H. Mhäilsyytenisä kenraalikuivernööri on w.k. 30 p. nimittänyt'Ploiskin ku- wernöörin luona erityisenä ivirkaune- l)enä palvelleen ratsumestari Nikolai L u g o iv o i n w.t. ivanhemmakst wir° ka mieheksi erityisiä toimia warten ken- raalilkuvernöörin kansliassa. — Suojeluskastvatuksen avustami nen. Neiti Berlha Hernbergin ano- muksen johdosta 'saada koroiiettn wal- tioapu hänen peruskamalleen Teime- län ikasiivatuslaitokselle tyttöjä Ivarien on senaatti määrännyt, etiä neiti >Hern- bergille 18 pna marrask. 1907 myön netty wallioapu koroitetiuna 4,500 inkaan wuosittain suoriieltaiva hänelle edelleenkin lukien alkaen heinäk. 1 pstä tätä wuotta w:den 1914 loppuun ja on tämä apuraha suoritettava siitä <30,000 'in f n suuruisesta määrärahasta, jonka H. M. fcTjan on aseilanut se naa lin käyleitäivälst kuntain tai yksityis- ien perustamain suoseluskasivaiuslai- tosten aivusiamvseksi. Tämä on ensi- mainen mainitusta määrärahasta «suo- ritettu apuraha. — Kalan istuttaminen. Talollinen Rautalammin pitäjän Siikakosken ky läsiä Alberi Kukkonen on lännin ku- Ivernöörille osoitlamassaan anomukjes- sa pyyiänyl tarkoitusia »varten ll.yiy- Mistä varoista jonkinlaista palkkiola lahnakalan isiuttamisesia sanoiussa kijläsiä sijaitsevaan Kuokkalaiitpi-nimi- seen jäNlveen. N:e 1 Luokka: Metokoe Jucksukoe GG2 »Tieto" 10,22 2,31 fif57, Paanu" 8,32.» 2,21, B 665 »Wanha poika" 10,32 2,34, 5 666 „Wirktu" 9,19 2,01 663 „Jlo" 10,31 2,13 664 „Kaini" 9,33 2,32 597 „Apu" 2,13 570 „Nissa" 2,06 595 „Urpo" 3,01 594 Kuninlkaanlpotka" 2,02 601 „Esa" 2,22 2 Luokka: 117 „Manun°Timo" 1,47 525 »Peikko" 2,02 451 ,/Kernas" 1,53 453 ,H5orho" 2,04 347 »Äieilu Poika" 2,08 331 »Poika" 2,13 441 „Welu" 2,28 — Luotsilaitos. Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen Ävvsti^ N. F^l e- n i u s on siirretty takaisin lailvasion perämieskuntaan. Jyväskylästä ja Keski-Snornesta. Hevosnäyttely. Kuten jo eilen mainiisimme. toimi tettiin kantakirjatarkasiuksen jälkeen perjaniaiim kuormanvetckokeel. He- lvcstorille o'li kuormanmetokokeila varten mitattu rata, jota kuljettiin 1 km. matka. Nata oli pehmeätä hieiik- koa, osaksi ylämäkeä, ja oli hevosilla kuormana 500 kg. hiekkaa ja ajaja kuorman päällä. Kokeessa ylsi niistä 7 hevosesta, joika eilen mainitsimme hyväksytyn tarkastuksessa, „ Pinosi pois", nim. maamvilj. H. Kotilaisen Kivijärwcliä »Joutusa". — Weioko- keisiin eiwät ottaneet osaa muut kuin nyt kantakirjaan tarjottavat hevoset. Metokokeiden jälkeen suoriieiliin juoksukokeet Seppälän kankaalla. Tä- mäu kokeen suorittivat 1 ja 2 luokissa Tarkastuksen ja kokeiden Perustut- sella hyväksyttiin valtion ori- kantakirjaan seuraavat hevoset: N:o 662 «Tieto", vaal. routia s, omist. maamvilj. S. Linna Ätultia; >N:o LK3 „J'i o", ruuni, omist. Aä- ne koske n orilMistys; N:o G64 „Kai n i", tummanruut., omist. Äänekosken osakeyhtiö; 'N:o GG5 „Wa n h apoik a", rau» tias, omist. maaivvilj. Jaakko Luukko- nen, Laukaa; 3!:o 66G ,/W irk k u", rautias, lä,si» pää, otnist. maaMvilj. Kalle Ilves- järvi, Keuruu ja N:o öö7 „Pa a n u", omist. maan- ivilj. poika Atsel Lunttila, Saarijärvi. Eilen toimitettiin palkintojen jato ja näyttelyn lopettajaiset Hotelli Wahl- grenissa. Paltinioja saivat: E n s i m ä i ses>s ä luokassa, jossa kitpailivat kantakirjaan merkit- jeiiiäilöinät 4- ja ö-ivuotiaat orili: 2 palk. 50 mk. N:o GG2 „Tieto"; 2 'palk. 50 mk. N.o liti7 „Paanu"; 2 palk. 50 tn'i. N:o 594 »Keski- Suomen Kuninkaattpoika", omistaja Tuomen valtio, hoitaja maamv. I. E. Liede, Pihlajavebeltä; ~'6 palk. 25 mk. N:o 597 „Apu", cm. agr. Edvin Arppe, Wikppula; Z pckk. 25 mk. N:o CiiG ,,Wirkku", 3 palk. 25 mk. N:o G(i5 »vanha poika". Toisessa luokassa, jossa lii- pailinxu edellisenä vuonna 'kantakir- Arvid Nordenstreng, maamv-.lj. I. H. .Pellinen ja konsuleutti Uuno Jaati- nen. Palkintojen jaon päätyttyä herra Alsthan puhui kantakirjanpidon ja kan- takirjanäyttelyjen tarkoituksesta. — Jyväskylän kaupungin kauppa- kouluun on 74 hakijasta, joista 25 on käytännöllisellä alalla toiminut ja 49 ilman käytännöllistä kokemusta, hy vät syi ry seuraajat 40: Ahtiainen, Iisakki, Jämsästä; Es- kelinen, Edw. Jljlväskylästä; Grön- blom, y. O., Jyväskylästä; Havu mäki, LlM, Kintaudelta; Helen, Hen- rik AHbanus, Haapamäeltä; Hietala, Aino, Muuramesta; Honkamäki, A sa ria. Myllymäeltä; Karjalainen, Elli, Jt/tväskylästä; Äaukoranta, Lempi, Tonvakasta; Kettunen, Sulo, Mesan- gasta; Kierinen, Hanna, Jyväskijläs- tä; Kolehmainen, Milda, Jyväskyläs- tä; Kunelius. Matti, Pihtiputaatta; Laurikainen, Mihiori, Iipväs^lästä; Lehtovirta, Thoore, Ttjsmäsiä; Liuk konen, Elli, Jämsäslä; Oksanen, Ztau- ha. Jyväskylästä; Pellinen, Taavi, Jyväskylästä; Peltokarhu, Urho, Jy- väskylästä; Peura, Anna, Kuujaasta; Puranen, ^Taima, Vesannolta; Putto nen, Johan Erik, Laukaasta; Manne- Iin, Lyydi Aleksandra, Ji/väskHästä; Meriö, P. E., JyväsMsiä; Mikko- nen, Wäinö. JiDäskyiästä; Mäkelä, Onni. Suolahdesta; Mäkelä, Ester, Jämsästä; Nieminen, Waldemar, Jy- jvasftyästä; Närhi, Hanna, Viitasaa rella; NäMi, Kalle Emil, Jyväsky- läsiä; Ruih, Hellin, Jyväskyläsiä; Taari, Kaarlo N., Ewijärvettä; Taa- rikko, Elias. Korpilahdella; Saario. Tulo Fredrik, JiMiäsftilästä; Taimi- nen, Maria, Jyväskylästä; Tuomi- nen. Helmi, Jyväskylästä; Winqvist, Ellen, JyväMästä; Virtanen, Lai- na. Jyväsiylästä; Wuori. Kaarlo, o rp sei ta; Määnäncn. Taul, Jy- ivästyiäsiä. — Hevoskauppa. Maanvils. A. Malinen Jyn^ästyläsiä on myynyt lan:akirisa:ammanja N:o 394 ..Liisun" ian^iouluncpe.lzsa ja maatuvilj. £sk. Lahdelle Katttulasia. Kauppa?umma tunicmaion. S II Kesäjuhlille Heinolaan heinäkuun 10—11 pnä N hakuittamme kesäjuhlilta ei kukaan saa jäädä pois! Voiiiakaa hämäläiset kerrankin nah- jusmaisuutenne sa saapukaa oiicin jaan meriiiyt 5->wuolisel kuin myöskin joukolla tuohon maakuntamme luon- ö-ivuotiset oriit: 1 palk. 150 mk. N:o 117 „Manun- Timo", omist. Tuomen vallio, hoita- nonkauniiseen pikkukaupunlii.t ihaile- inaan sen i u m o a v a n k i u n i s t a ympäristöä sa laskemaan noin ja maanvilj. H. Poikonen, Karsiula;' pian maamme rasain ulkopuolellakin 2 Palk. 100 mk. N:o 451 »Kernas",' kauneuvesiaan k u u l u i i i a \\-i a n- omis:, maaiuvilj. H. Ruih, Laukaa'/ kal a n k o s k i a. Etcirkin tuosta kos- 3 p. 50 ml. 453 »Porho", omist.'kimatkasia on tulttva virkis!ycmal5i, talonomistaja Arthur Korhonen, Jy- jollaisia >ci muualla Hämeessä ole tai* wäskylä. K olm a it n e s a l u o k a s s a, jona. ^uuri e!u tuon kosk.maikan selle Preussin ylivallan hitaasti tapah- tuva murentuminen —nämät ovat päi vän suuret elinkysymykset, jotka etupäässä toytlävät mielet. Ja kumminkin on jokaisessa maassa miehiä, mitä koukonäköisempiä ja lasja- sydämisimpiä miehiä, joille lähenevän onnettomuuden toteuttaminen on syvä suru, minkä torjumiseksi he tahtoisivat tehdä paljon. Englannin, RanSkin, Sak- san, Jtclian ja Belgian parlamenttien menomoriaalit näyttävät, että niidenkin piirissä, joiden jokapäimäisenä tehtävänä on oman kansan politiikan toimet, uhra- taan aikaa ja ponnistusta kehoittamaan, puhumaan ja tekemään pieniä yrityksiä, joilla ajoissa Menöjän mallanpitäjiä va- rotet täisiin. Europan oikeusoppineet ovat vaikuttavalla yksimielisyydellä julkaisseet vastalauseensa. Sanomalehdet ovat kai- killa kielillä ääneen lausuneet maailman mielipiteen. Kauppakamarit, kuten Manchesterin, Glaicovin, Nencostlen, ovat taitalraSti asettuneet sille ainoalle pohjalle, jolle liikemiehet voimat mosta- lauseensa perustaa, ja osottovat sillä, etteivät yksinoppmeet ja valtiomiehet ole arot Euomen kohtaloita. Odotettavissa on, että nämä protestit jatkuvat yhtä laajoina ja elävinä silloin kun on jo liian myöhäistä. Mohän on tapahtunut tähän asti tositoimia, lukuun- ottamatta pubeittcn pitämistä, vasta- lauseitten antamista ja paperin tuhri- mistä. Europa ei ole imelä kuullut is kuja erään parlamentin ovelle eitä näh- uyt vielä kosakkain piiskan heiluvan Suo- men kaupunkien kaduilla. Pahat teot ovat »ofta aikessa. Wa»t«»tu» Huo» on ?e, ett.i ;cain'.i'e tällä n. 5 O a - jossa kilpailivat 7-vuotiaat ja siiä l en n uksella. Muutenkayn ei o- vanhemmat oriit: ! sanoilo juhlaan lule kalliiisi. sillä Hei- 2 lp. 200 mk. N:o 49 »Manit", o m. n oi a n kaupungin !ra>l^uus'.o on myön- KeAki--Tuo-men Hippos, hoiiaja H/ tänyt a P u ra ha n suhl:a var:en. Hietanen. \ On wälilämä'.öntä saapua jo la u- Kilpailijoita oli seuraaivat määrät: v a n t a i na 9 !p:n iltana, sillä silloin 1 luokassa 21. joisia 16 ennen kan- 'ivieteiään yhteiset ' l l al l i se i takirsaan merkitsemätöntä; ^cNvchÄy^puheineen T. Z?:n talolla ja 2 luokassa oli ilmoitettu 9, mutta iunnuntaina 10 p:n aamupäi- näistä ylsr myyriin näyttelyn aikana 'meillä teemme lyhyemmän h u v i- eikä sitten enää kilpaillut ja l)htä ei m a t ka n sonnikin maalaistaloon faii- oliu ensinkään tuotu näyttelyyn; ! tiiin Nuotsalaissänven raui'.'.lk. Ilta- 3 luokassa kilpaili 1 hevonen. ^päivällä urheilijat saavat mitcllä ivoi- Palkintolautakuntaan fuuluin>at: | n.iaan kansanjuhlan yhteyteen toimeen- puheenschtajana waltion hevoshoidon- Pantavissa suurissa urheilu- neu!>voja Axel Alfrhan ja varapuheen- kilpailuissa ja niiden jälkeen a.'- johiajana agronoomi A. Wahren selä taa runsasohjelmainen f a :r i o n j u h- la-iktama W. P. K:n juhlasalissa. Maana ntalna 11 p:u aamuna lähdemme siiten tuolle innostavalle k o s k i m a r ka l ( e ja jaavumnu |kl;ä »vasta iltapäivissä rflfaisin; sen jälkeen mielämme oikein lepäsevät lcpputans s iäiset kaupungin kauniilla harjupajviljongilla. Laivamatka on sopivin tehdä Hei» n o l a-laivalla, joka lähtee Vesijär» iven satamasta Heinolaan joka päivä klo 2 päivällä l.s. Helsingin junan (läh. 9.50 ajp.) saavuttua Lahteen (1,37 ijp.) Mukaivin on rautatielippu os:aa Wc>>tjärven asemalle. Mtiöhästyneer vortvot siiäpaiisi saapua P ä i j Sk ?. *• iaiivalla, joka lähtee Nesijirveltä ,'unnunt. aamuna 4,30. Eitfi tilassa on »välttämätönt», että kukin juhliin aikava ilmoriaa tulos, taan ainakin 3 päivää ennen, joien ilmotuksen tulee olla saapunut viimeistään torstai-illana Hämäiäis-Osaluunan ke kunnalle. latoimi- — Maakartanoiden kauppoja. Ti- ianomi-iaja I. M. Riipinen on myyllyt omistamansa Walkilan karta- non Pirkkalan pitäjän Stkoist-?.-, ky- iästä tilanomistaja Hans Oskar Wen> uolle ja tämän »vaimolle Llqa Alek- sandra Wennolle 155,000 mku kaup- pchinnasta kaikkine irtatm-sioineen. Waslaanoito tclpahtuu heiuak. 15 pnä. — Lapscnmurha-yritys. Viime k:n loppupulla synmitti Virroilla Puuma- lan tallon palivelijatar ytsinäisyisessä lap'en ja peitti sen navetassa lannalla, mutta teki sen niin huonosti että talon muori tuuli itkua ja pienokainen pe lastettiin 'kuolemasta. Rikollinen jou- tuu teostaan syt)tteeseen. — Kansakoulut. Pe.äjäveden kun» non Tupamäen kattsakoulu^ opettajaksi on valittu opett. Eemeli Karinen Nurmijänvetiä ja Saarijärven kun- »an Länsi-ölaimarin kausakoulun opet» tasoksi »peitajatar Hilja Tätiä. Vesannon Sonkarin lylän kansa- '.oulun opettajaksi on valittu Aarne August Kanninen Rautalammilta. — Leppävirran piirin nimismiehen vitkaa on hakenut m.m. Evijärven ja Koriesjärzven piirin nimismies il. Gyllenbögell. — Viitasaaren Nuorisoseuran arpa jaiset oivat Suovanlaljdella tämän k. 6 ja 9 pnä pidettävien maamtespäi- vien wuoksi siirretyt tämän k:n I lj p:kjt. ^ utzJö - Hämäräperäinen sähkö» sanoma. Eilisessä lehdessä julkaisimme Lon- toosta ly h sähkösanomaliedon, jcnka sisällöstä samalla miiövkin jo lausuim- me anvelumme. U. T:n Lontoon lirseenva.htaja ker« too nyt asiasta lähemmin: Täkäläisten lehtien julkaisema Reu- terin toimiston sähkösanoma kuuluu: »Toissa tiistaina oli Helsingi»iii pe- rustuÄaillisten ja suomalaisen puo- luecn johtajilla ylsttyinen neuvottelu, jossa päätettiin jatkaa propagandaa Länsi-Europassa ja valittiin yhteinen komitea, jolle kootaan suuri rchasum- ma. Kokouksessa puhui englamilainen Hol'son, agiiationin tähänastinen joh. tasa lännessä. Päätettin jättää puolue riidat ja komitea kääntyy Greyn puo- Iccits, kosla puoluejohtajalle muka N»a« fuutettiin, että parlamentissa on asial la vankka kannatus, jos koko Suomea edustaiva järjestö sitä pyytää.' Kuten helposti huomaa, on tämä Lontoon lehdille Helsingistä lähetetty messa on tähän aSii vielä supistunut siihen, että ihmiset kaikista puolueista ovat liittyneet kansallisen lipun alla käsi kädessä ilmaisemaan tahtonsa. Ei ole vielä ollut mitään fyysillisiä kärsimyksiä, jotka leimaisivat nämät toimeenpiteet suureksi väSryydeksi. Merta ei ole mielä ivuodatettu, ja Suomi viettää mustan marjon alla vielä itsenäisen olemisensa viime'siZ päiviä. Mutta muutamissa viikoissa tämä on oleva kaikki muuttu- nut. Bobrikovin hallinto uudistuu ker- ran vielä aktiivifine hirmuvaltoineen ja paSfiivisine vastarintoineen — sa- nanvapauden rojoittaminen, sanomaleh- distön ahdistaminen, suomalaisten vir- kamieSten erottaminen, suomalaisten tuo- marien poistuminen. Mieraat pitävät käsiään kansan kaulalla. Julkinen elämä tulee uhalle ja laittomuudelle alttiiksi. Johtojia kohtaa maanpako. Nuoret te- ternät salassa suunnitelmiaan. Koulujakin uhkea venäläinen poliisivalta. Ja mah dollisesti epätoivon synnyttämiä väki- mallantöitä johtuu vastaisuudessa, ku- ten ennenkin, seurauksena ulkonaisen va- kimallan tunkeutumisesta harvinaisen maltillisen ja siveellisesti edistyneen kan- san keskuuteen. On mahdollista, että suuri peruutta- mattomaSti tapahtunut vääryys on seu- rauksena siitä, että Europan valtalause on ollut liian heikko. Tuomio on lan- getettu rikoksesta, joka jo on tehty. Mut- ta tämä konta jättää huomioonottamatta Venäjän virkavallan rekordin kokonai suudessaan. Se saattaa olla uhkaava, mutta se oa usein heikko. Ee myöntää tönään, mitä h kielsi eilen, ja puhuu yhden viikon kuluessa kahdella mielclli. Jo kerran ennen Suomi on ollut sor- rettu, mutta nousi taaS. Kuiuka usein vuosien 1904 ja 1906 välillä luvat- tiinkaan Wenäjälle itselleen perustuslaki, lumattiin, peruutettiin ja luvattiin taas? ..Te voisitte levittää sortoa Puolaan, Kaukastaan, Itämeren maakuntiin ja We- näjän sisäosiin, multa Surmessa olevan vienen vapauden ja valistuksen kolkan täytyy ainakin jäädä koskemattomaksi." Tämmöisiä sanomia, — joi ne voan lausutaan kaikuvin äänin ja usein toik- tamalla — ottavat Venäjän vallanpi täjät korviinsa. Europan opinoniSta ovat he viime kädessä riippuvia. Heidin dip- lomattansa tarvitsee meidän yhteiStoi- mintaomme Konstantinopolissa, Pekin- gissä ja ennen kaikkia Teheranissa. Hei- da n horjuva luottonsa nojautuu siihen toivoon että enemmin tai myöhemmin Pariisin ja Lontoon rahamiehet ricntämät auttamaan heitä maksamaan kaSvaneitten velkojen korkoja. Heidän arvonsa riip- puu paljon kansainmälisten sekä kunin- kaallisten että paclamenttaoriSten v e- railujen osottamaSta kohteliaisuudesta Kaikissa näissä suhteissa Menöjän mir. kovalta nojautuu ulkomaalaisten myötä- tuntoon. Kaikissa näissä suhteissa Eu ropan mielipide, joS se vaan on valpas, vaikuttaa heihin. Ei ole muuta keinoa yleisen paheks':- misen tunnetuksi tekemiseksi tuin väsyt- tämä ogitatsionin tie. Mielipide, joka ei ole kyllin voimakas saattaakseen ihmisiä kokouksia järjeStömäcn ja memoriaaleja laatimaan, oa mielipide, jota hallitsevien luollien ei tarvitse ottaa huomioon. Englannin ulkoministeriö on saatettava käsittämään, että sen noudattama ajiain- johto s>api symintä pahelsum>Sta osak- seen, jo» se ei saata v ikutuSval» ta^nsa tuntumaan. Joko se yStä- vyyssuhde, joka on syn'ynyt Englannin ja Wcn^jän ma Iillä, oikeuttaa meitä k^yttSmään sen iraikutuSta mirkovnllan pahimpien väärinkäokbiten ehkäisemiselsi, tahi ei se sitä te?. JoS se oikeuttaa mei- tä sitä käyttämään, silloin maalla on oi' keuS seada tictaä, milsi ulkoministeriö on tilavuuden laiminlyönyt. JoS se taaS ei saa aikaan sitä, niin tuo YSt vo?S on side, joka n>oipi saattaa meidät o'al- lisiksi vielä suurempiin rikoksiin. Viime vuosina ovat monet aj^tteirat ryhmät kansaa kiih yneet Turkin ja B.lgian vää- rinkäytöksiStä Makedoniassa ja Co- gossa. Suomalaisia kohtaava vöryyS ei ole niin raakaa kuin mainitut sortotyöt, mutta kansan simisty» on otettama huomioon sen kärsimystä mitatessa. Se vaStamäite ettei ole olemassa liit- tosapimukseen perustuvia oikeuksia, on puhdasta saivartelua. Niillä vakuutuk silla, joita hallitsijat ovat Suomelle an- taneet, on liittosopimuksen pyhyy». Niitä ei voi rikkoa samalla Europan kunniaa loukkaamatta. Se on kansainvälinen ky- symyS. JoS mr. Roosevelt saattoi, ke- nenkään loukkaamatta, puuttua Englan- nin toimintaa Egyptissä, niin Englannin oikeu» puuttua Euomen hallintoon on ainakin yhtä selmä. Toisessa tapauksessa egyptiläiset itse vastustivat sekaantumiS- ta; toisissa tapauksessa suomalaiset sttS toivovat. Denshavain selkkauksesta Per- sian sopimukseen ja viimeiseen Egypti» tapauksiin a»ti on sir Edvart Greyn täytynyt huomito, että hän on Harmoin todella edustanut sen puolueen mieliä, lo ka luo tamu«miehiä hän on. Jo» hä» tekisi laiminlyönnin — toiivottanm on, ettei hän sitä tee — tässä lopull setsa koetuksessa, silloin vapaamielisyy» on tuntema perinnäisen ulkopolitiikkansa olevan mennyttä. Odottakaamme paran* pia asioita oikeutetusti ihaillulta henki» löltä ja suurelta historialliselta puo- lueelta. JoS Englannin hallitu» oa ti- lois uudeksi vaikuttamaan hra Stolypi- niin ja jättää sen tekemättä, silloin se on luopunut siitä, mikä on tämän kansa» parhaita tradiisioneja. Jo» se taa» on yrittänyt, mutta epäonniStuuut, niin — pelkän itsekunnioituksen vaatimuksesta — silloin on merkittävä muuto» tämän maan suhteissa Venäjään. Jyr'L« kan nan omaksuminen Persiassa, ohje Cityn rahamiehille, päättävä kieltäytyminen mned.llisia kohteliaisuuksia vahvista- maSta — ncmä aieet on Sir Edvard Greyllä l(dcssiän. Ryt on «aan ja sanomalehdistö» velvollisuus julistaa hänelle, että odotetaan hänen niitä käyt» tämän. — Ranskan kamari» jäsente» adreSsiS- sa dumnoLe Tuomen kysymyksen joihdol- ta on jo 326 nimeä, tietää Hbl:n Porisin livjecnllvaihtaja. Adressi on Yhä «dcllee» «sillä ja pusia nimiä karttuu.