Lauantaina 29 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 11 — 1910 Vleisön licdoKsi eitd kaupungin säästö Piintin ^vimnstöön w. UHO kuu (uroat ivnat l c :^crberg John pvotuu-j.i. Tauicic-fon A. pankin jobtaia, A. A. "oslinhoitaja Ju&in >{. katippias, Koimnla A fnliaioiuni, Mottlatncn P. taup pias, v .Viau'a;icn il. lehtori, Nep pcnttioin -l. kauppias. Oinonen °.-f. kauppias, C ppinan O. opteefari P. P, kauppias ja kauppias. Panviai.. v > uuni i-r-ioii puheenjohtaja on kauppias W. Antiin ja ivarapuheen ioluaja lompia-o P. kotilainen. rOik-uipaiitln hallituksen jäsenet ro. ru ; < oivat herrat Cederberg Mailto, paiilinjohtaja, Eskelinen ■[. Hämäläinen A. kaup .iaS, Palannen Eino, kauppias yariviahu-it A. pankimvirkamies ia 51! mi ia H. kauppias. aHttufia i puheenjohtaja pankin u ä\ riic* A. Parmiaiuenja mara -7.'cor.'.o:'laja kauppias H. Surakka 5l. Petrelius, n.l ,astonhoitaja ja kirjuri. ! äydellistä ^rr- ; - PP8* «y - n? tule-n j tkamaan edelleenkin tot tuL.iiia lyövoimilla. A'itnit :cn varasto tasku- ja sein'•keiloja parhaimmista teh telit a kohtuhiatoihin. Ä. HÄTINEN. tuoe-sfa aiailisen onnemme tako jiiu hiijCuiiiimmi eduskuntaan qk siiloinaan seilaisin henkilöitä, jotka ulnnailuSta mapaina. mutta silti peru->:uslaleihimme nojaten, omat isänmaanrakkauden lämmittäminä rccuunia, luolkapyyteistä mapai- na, työskentelemään särkyneen on- nemme Sammon kokoamiseksi sekä sen s'.'.o>'lemiseksi niin hymin ulkoa kuin siiälläkinpäin uhkaamilta maa- roilta. ^tiu maltillisella ja olemiin oloidii! someltumalla toiminnalla wi^ä -voitaisiin saada kärjisty,tei tä ristiriitaisuuksia tasoitetuiksi, jiiiil ln takeena m. in. keisari- nu:iiruhtmamnme äsken antama fnoarfa ratkaisu paljon hämmin- ii.i Ulottaneessa suostuntakysymyk- fcvfd, jota hallituksemme kykene- n uionn)t )den tähden oli saatettu iille peiustuslakiemme mastaiselle kannalle, jolla se »vuoden alusta tä !-.än asti on ollut. Sanottu rat- iaim osottaa, että hallitsijallamme m halua tasoittaa ristiriitai nen sia. .-v un tästä olemme tietoisia, n.im melmoittaa se myöskin meitä -'uoinalaisia toimimaan siten, että ;i:c puolestamine olemme malmii ni iäninään somitteluuu Venäjän ;a Suomen ivälisien särkyneiden olojen ehjiisi saattamiseksi marsin- ;iit sotilasasiassa ja järjestämään ?.n halliisijan maatimustanoudat- ..n.i. rahamaksun kannalle ajaksi etcn.ipäin. .'Van sottlasasia saataisiin maik- iava iv.iin kymmenkuntamuodeksi, ln.-.on on ehdotettukin, pois päimä- jurj' >'chlseölä, niin silloin on risti- i.iuVnulskn tutkain katkennut ja vaelic ystämällisten joukko on zrcnäläi-neu keskuudessa taas kas- loon. a. huontatessaan, että kan- samin.? ioinihiuaUaanfin, eikä main innoin pyolii täyttämään niitä kmliiia kansoilta »vaadittuja mel- molliinnisia, joita teidän isän- inn.oiuunronfa un ä ivaatii ta- ivalla, joka ei loittkaa heidän, laillaan yinmärrettämissä olemaa, kunniantuntoansa ja itserakkaut- tania. killoin juuiautuisimat muutkin o'ot '.vähitellen ja rauhallisesti aiit.peräisnn ja luonnollisiin uo- miinla, ja ennen kaikkea loisimme paalt unine sen ikeen, mikä meitä mu iustaan ja häpeään asti ra- sn.aa. tmi cIiDoin tahdoin olemme jättäneet maltalaimamme johdon roie.a^en miesten käsiin. :!iauaiferoa hetki lähestyy. Se on uneta tervan osoittama, minkä laisia oman onnen seppiä me suo- malaiset olcmme. Wieläkerran, ku- ten io monasti ennenkin, seisoo Suomen kansa Herkuleen tarooin tienhaarassa, jossa sillä on roara maitta lamasta, millä se tahtoo puduMaa olemassaoloansa, joka näyttää sangen häilymällä. LI noella olemat maalit omat siksi rc -Uanelvaa laatua, ettei kukaan, lelemättä itseänsä syypääksi kan salliseen rikokseen, saa jäädä pois äänestyksestä ja kaikkein mähim- NN in niiden, jotka eimät hymäksy ' } ua pcitamaisen uhittelevaa me nettelyä, jota miltei järjestään inuiDen puolueiden paitsi suomalai sen puolueen edustajat omatosoit- taneet soiilasmiljoona-asiassa. Siis herää, nouse kansa Sua men. kan onnes' eesta taistohan! — Ei kuita fotif onnen huo: men, jos olet meltto, toimeton ja onnestasi huoleton. Ei sulle uuden päimäu koitto sarasta ihana, eik' kaiu iki-ilos' soitto, jos olet orjana. Aseilla hengen kahleet katko! — Wapaaksi i'uoja sinut loi. — Paheiden paulat remi, ratko, niin silloin koittaa onnen koi ja -Tuomen sulosoitto soi iloisin sämelin ja kielin. Siis tartu tarmolla nyt sotisopaa)" ilomielin ja sodi innolla! B. W. R. ^eollisuusdallitulcselle 13 päi vänä Marraskuuta 1884 armol lisesti vahvistetun Järjestyssään nön 6 §:n nojalla kehoitetaan täten Joensuun kaupunkiin kuu luvia tehtaanomistajia, tehdas- liikkeen harjoittajia ja käsityö- Iäisiä 20 markan sakon uhalla ennen cnsitulevan Maalis kuun 15 päivää antamaan Maistraatille asianmukaisesti al lekirjoitetut luettelot liikkeis tään, niissä käytetyistä raaka- aineista, työväen ja työpäivien luvusta, työpalkoista, liikevoi masta, liikkeessä kulutetuista raaka-aineista, sekä teosten mää rästä ja raha-arvosta, kaikki sitä varten painettujen kaavakkei den mukaan, jotka kaavakkeet ovat maksutta saatavina Raati huoneella arkimaanantaisin klo 11—2 a. p. — Tiedot ovat an nettavat vuodelta 1909 ja on asianomaisten saman sakon uhal la ilmoitettava myöskin viime vuoden kuluessa sattuneista liik keiden. lakkauttamisesta. Joensuun Raatihuoneella Tam mikuun 28 päivänä 1910. Maistraatin puolesta : W:m Wallenlus. avajaiset ja sen yhteydessä luistinkilpai- Iut katajan jäsenten kesken pi detään huomenna sunnuntain» klo 3 i. p. Ohjelmassa m. m. torvisoittoa, yhteisluistelua, ilotulitus y. m y. m. Sisäänpääsy 50 p. ja jäseniltä 25 p. Johtoknnta. 6!äwn Kuvien teatterissa Aino Uusi suuremmoinen OHJELM.Ä: Murhenäytelmä. Pitkä kuva. 2. Neitsyt Maarian kaula- koristeet. Setä Burton. 4. Herkkusuu. Lystikäs kuva. 5. Biskajalahden ranta milla. HUOM.! Kaikki yllämainitut kuvat näytetä: u ainoastaan meillä. Järki ja mielettö myys. Routamuosien pahimmillaan ollessa lausui kerran muuan suo malaisen puolueen johtomiehistä, irittfa meikäläisten asema tn ai- tiollisessa puoluetaistelussa on 'oko ajan ollut siinä suhteessa ttliki epäedullinen, että meidän ikämä melmollisuutemme on aina ollut — niinkuin sanotaan — saarnata järkeä", kchoittaa ylei söä malttamaan mieltänsä silloin- in, kuu roairoat ja mastukset omat olleet pahimmillaan, kun kärsittä- män määryyden synnyttämä kiuk- u ja mielikarmaus omat mäkisin- in tahtoneet tukehuttaa kaiken järkisyihin perustuman ajattelun ja toiminnan. Takatvuosina toiset Moittimat kelvottomuuksiin, mä- imaltaisuukstiu, keruaammin „kuu- nialla kuolemaan" kuin kärsimään määryyden sortoa. Suomalainen puolue toimoi aikaa parempaa, ohdutti tttlemaisuuden luottamuk- ella ja neumoi säilyttämään tu- emaisuudelle kaikki, mitä suinkin moimme, eniten kaikkea oman olemuksemme kuolemalta pelas- tamaau. Be oli toimotonta työtä ja aina ou ollut yhtä epätoimoista tai- muttaa laumoja kuulemaan mal- tillistä ja kärsimällisen odotuksen zuhetta. Laumat omat aina mie- utmtmin malmiit kuulemaan sitä oka osaa kiihoittaa intohimoja, jerättää eloon kaikki alhaisimmat mietit ja maalata yltiöpäisellä 'iihkoisuudella saamutettaman pää- määrän kaikkea muuta loistamani- maksi. Semmoinen puhe menee uuriiu laumoihin, sillä ihmiset- ä loppuu aina järkiperäisen olen- non ajattelemisen lahja, kun ih- mineii muuttuu lauman maisto- maiseksi jäseneksi; häntä ohjaa sil- loin ainoastaan eläimellinen mietti ja luontoperäinen maisto, ei inhi- millinen järki eikä kehittyneen henkiolennon perusteellinen ajat- tekeminen. Joukko-tahdossa eimät järkisyyt ole koskaan määrää- minä. Sama mastaus, joka suoma- laisella puolueella täten on ollut ennen moitettamanaan, ou sillä nytkin edessä olemissa maaleissa. Sosialistit huutamat kansalle: jos malitsette meidät eduskaan, niin me emme suostu maksamaan We- najän hallituksen maatimia kym- menejä miljooneja; me mastus- tamme koko luonnossakin tapah- tumaa asemelmollisuuden suoritta- mistä ja maadimme kausan-mi- liisiä. Siihen lisäksi huutamat ..perustuslailliset": miljoonamaa- timus on laiton, jonka muoksi me emme siihen suostu nyt em- mekä wast'edes; me emme taimu maksamaan kansatt matoja lait tomasti kumotun asemelmollisuus- lain kormaukseksi, maan maadim- me ehdottomasti Wenäjän halli tuksen noudattamaan niitä säädök siä ja lakipykäliä, jotka meille on eri aikoina mahmistettu; malitkaa siis meidät eduskunkaan. Nämä huudot ja selitykset rai kumat kautta maan, huumaamat ajatuskymyttömäin laumojen ais tit ja lumoamat faitfalaisten kor- mia sillä äärettömällä ..rohkeudet la", ..mahtipontisuudella" ja „lait lisuudella" jonka ..miisaudella" ei ole rajoja. Kaiken tämän kiljunnan ohella selittää nyt taas suomalainen puo- lue: miljoouain maatimus on kyt- lä muodollisesti laiton, mut- ta asiallisesti on meidän kansamme melmollisuus taipua ue maksamaan; seumuoksi suomalai- nen puolue on malmis taipumaan maksumaatimukseen ja tästä syys- tä ou eduskuntaan malittama suo- mataisen puolueen edustajia. Onhan näillä puheilla niin sil miinpistämä eroitus, että täytyy totisesti osata ajatella moidak- seen käsittää, kuinka kokonaiset maltiolliset puolueryhmät moimat joutua, maalle mitä tärkeimmässä asiassa niin tuiki mastakkaisiin joh topäätöksiin. Mutta jos kerran osaa ajatel- la, silloin on asia mitä yksinkertai- siu. Eihän tarmitse muuta kuin ajatella, että ei mikään lupaus eikä laumoille maalitaistelussa an- nettu makuutus hyödytä kansaa mähimmässäkään määrässä muu- ta kuin ainoastaan siinä tapauk sessa, että se lupaus moidaan toteuttaa, että lupauksen mukai sella menettelyllä moidaan päästä siihen, mihin sillä uskotellaan py- rittämän. ^7 Jos ei sillä siihen päästä, niin sehän on main tur haa suuupieksämistä, jolla ei ole maltiollisessa elämässä sen suu- rempaa armoa kuin yleensä niillä tahansa .^tupakkapuheella" moi olla. Kysykää siis sosialisteilta, maa laisliittolaisilta ja ..pernstuslailli- silta", ennen kuin heitä äänestätte, ottamatko he todellakin masta- takseen äänestäjilleen siitä, että Menäjän hallitukseu maatimia so- tilasmiljooneja ei meidäit kansal tamme oteta ja että meidän ase melmollisuusasiaamme ei muuten- kaan järjestetä toisin, kuin mitä heidän eduskunnassa muodosta- mansa enemmistö päättää. Kun z>e matsinkin näin maalien edellä tietysti mastaamat, että he kyllä moimat estää miljoonani mak- amisen, niin kysykää heiltä edel- leen, miksikä 'he eimät estäneet itä miime syksynä. Jos «perus- uslailliset" todellakin sosialistien anssa moimat estää sen, että meiltä "otetaan aluksi 10 miljoonaa muodessa sotilaskustannttsten peit- tämiseksi eimätkä he kuitenkaan esim. miime syksynä sitä estäneet, niin mastatkoot sitten siihen, kuin- a he enää ilkeämät astua kansan silmien eteen puhumaan semmoi- estä pahasta, jonka he omien sa nojensa mukaan moisimat estää eimätkä kuitenkaan estä. Ja kun ie eimät kuitenkaan moi näitä ky- ymyksiä selmittää, niin sanokaa heille se,mikä on totta, että he nim. malehtelemat kansalle uskotelles- "aan moimansa tehdä semmoista, mitä eimät kuitenkaan moi. Ja -un he tulemat maltiopäimiltä ta- aisin, niin kysykäähän silloin uudes taan, kuinka he omat antamansa makaumukset täyttäiteet. Ja sano- kaa se jo etufäteet, että silloin on tehtämä lupauksista suora selmä. Siinä o» juuri meidän nuoren mattiollisen elämämme onnettomin 'urkeus, että kansaa suorastaan pe- tetään, että sitä medetään nenäs- tä. Isänmaallisuuden ja oikeuden nimessä syötetään mitä törkeimpiä malheellismtksta kansan symille ri- meille, jotka eimät itse ole tilai- uudessa perehtymään maltiollisen elämän yksttyisseikkoihin. Mutta semntoinen mielettömyys ja sem- moisen mielettömyyden palmele- minen on ennemmin taikka myö- hemmin katkerasti kostama itsensä. Surullista main tuntea, että mei- däu nähtämästi täytyy hymin paljon kokea katkeruutta,^ eniten- kuin taimumine kuulemaan järjen kieltä. Mieletön sotkeus ja sokaise- minen omat syöpyneet meillä eri- näisissä piireissä itiin symälle, että sen kitkeminen on tuntuma mielä hymin katkeralta. Kitkemättä se ei kuitenkaan moi jäädä, sillä mah- dotonta on kansaii jatkaa elä- määnsä malheellisen huumauksen mallassa. („Wiipuri". me äänemme sille puolueelle, joka marmimmin johtaa maltiolaimam- me salakarien mälistä. Asemelmollisuus-asia oii se ky symys, joka ensi sijassa kansa- laisten on tehtämä itselleen sel- maksi. Äsken hajoitetun eduskun nan euemmistö päätti, kuten wn- nettu, olla suostumatta Menäjän hallituksen maalimaan mäliaikai- kaiseen järjestelyyn. Sttomalaisen puolueen edustajat — ja heihin yhtyi muutamia nuorsuomalaisia — tahtoimat että maadittuun jär jestelyyn olisi snostttttama, koska perustuslaki ei sitä estänyt, maan salli samallaisen menettelyn tässä asiassa kuin 19»') ja 1907 mtm sien maltiopämnllä ja koska maa- dittuja maksuja ei moida pitää kohtuuttomina muiden kansojen asemelmollisuusrasituksiin merrat- tuiua. Heidäu mielestään on Suomen kansan Menäjäii malis- ttmeen mielipiteen ja koko simis- tyneen niaailnian edessä osotetta ma että se tahtoo täyttää asemel- mollisuutensci maltakunnan puo lustuksessa muiden Menäjän mal tikan alaisteit kansojeit rinnalla. Ja luulisi kaikkien jo tajunneen, että meidän on tehtämä minkä moimme jottei Suomen kansaa mastaan saateta tehdä asiallisia syytöksiä, jotka main kärjistäisimät ristiriitaa sen ja Menäjän halli tuksen mälillä. Kuten sanottu, enemmistö päätti olla saitottuun järjestelyyn suos- tumatta. Tämän päätöksen seurauksia on jo nähty. Eduskunta on hajotet- tu, sotilasmiljoonat on meiltä otettu ja kotimainen hallitus on menetetty. Sotilas-asia on uudelleen tu lema eduskunnan käsittelyn alai- seksi. Ja marmalta tuntuu että me todenteolla syöksemme itsemme perikatoon, jos edelleen menette lymme maltiollisessa kysymykses sä määräämät edesmastuun tun netta mailla olema sosialistineu ja siihen liittymä maalaisliittolai- nen tyhmä sekä äätimäiset n. s. perustuslailliset. Warma makaumuksemme on, että yksinomaan suomalaisen puo lueen kanta möisi johtaa nykyisten onnettomien ristiriitojen selmitte- lyyit. Moimakkaaksi olisi tämä ajatussuunta saatama eduskun- nassa. Mutta Suomen eduskun- nan kokoonpano riippuu Suomen äänimaltaisista kansalaisista. Hei- hin siis isänmaa metoaa. Naiset, isänmaa metoaa mei- hm! Mäsymys on miime aikoina mallannut mielet. Ja tuutuupa liitä kuili Uitohduksiiii olisi jäänyt entinen tuimuslauseemmekin: „ oi keudet asettamat meille melmolli- uuksia". — Jos puolueemme nai- et iiyt main laimeasti ottamat osaa tulemiin maaleihin, osotta- m at he sillä huonosti tajuamansa isänmaait aseman ja oman mel- mollisuutensa. Mutta tällaista ei 'aa tapahtua. Senluontoisen lai minlyömisen seurauksia emme jak- 'aisi kantaa. Ponnistakaamme enmuoksi kaikki moimamme jotta 'uomalaisen puolueen naiset taa- oin joukon meuemät maaliuur- nalle! Tuoma!, puol. Nais- m a li ok uuta. Suomalaisen puolueen uaijet ja nais- ♦ »» • i i »» i • Mjestot! Taasen on loaaliaifa käsissä Maamme tulemat kohtalot omat meille pelottaman epätietoisia. Paljo riippuu nyt malittaman eduskunnan kokoonpanosta. Koi- masti on eduskunta jo lyhyenä olemassaoloaikanansa hajoitettu Kuinka käy jos ei nytkään malit tama saa tehdä työtä isänmaan hymäksi! Isku toisensa jälkeen kohtaa kansaamme, rikotaan ja «mitään, maan ei mitään raken neta. Suomen Naiset! Suuri on edesmastuumme näissä maaleissa, kenties suurempi kuin koskaan en- nen. Kuka meistä uskaltaa tällä hetkellä ottaa mälmpitämättömyy den synnin omalletunnolleen? Uumalle, joka Suomen maalioi- keutcttu nainen! Sitä ennen sy- mentykäämme tällä hetkellä maal- lemme tätkeisiiii kysymyksiin, jotta marmalla makaumuksella annam Tämä tiedonanto merkitsee siis, ettei eduskunnan esitystä menä- Iäisten mallasjuomain tullin ko- tottamisesta ole hymäksytty ja että kysymys tullin kotottamises- ta yleetisä ulkomaisille mäkijuo- mille on ratkaistu ja samalla kun asetukset palomiina,verosta ja mal lasjuomain suostunitasta muodeksi 1910 korkeimmassa paikassa hy- iväksyttiin. Toistaiseksi on itäin eduskunnan lausuma toimomus mäkijuomain tullikorotusten toi- meenpanosta lopullisesti ratkais- tu. Mutta senaatti ei jättäne silti iiyt, kun, kuten äskettäin olemme kertoneet, selmitys mäki- juomien tullikorotuksen tarpeelli- suudesta oii selmästi esiintuotu, tekemättä uutta esitystä korkeim- paan paikkaa». Suomen luotsi- ja majakka- laitoksen uudistaminen. Meriministeriössä on hydrogta- sisen ylihallituksen päällikön joh- dolla muodostettu etityineii komi- tea tutkimaan kysymystä Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen luudes- taan järjestämisestä. Sisaminis- teriön edustajana koniiteassa toi- mii poliisidepattemeiitin marajoh- taja Missationom. yliopisto. Lakitieteen tohtori Rafael Wal- demar Erich on nimitetty maltio- ja kansainmälisen oikeuden pro- sessoriksi. Zleise» tväenlaskuu toimitta- minen. Senaatti on päättänyt korkeim- paaii paikkaan tehdä esityksen että yleinen mäenlasku toimitettaisiin niissä maan kaupungeissa, joiden asukasluku on suurempi kuin 13, 000 ja että ifitä marteu myön nettäisiin 40,000 inkan määrä raha. Meisten rakennusten ylihalli tukselle on senaatti myöntänyt 62,000 nikan ennakkomäärärahan ylimää räisten arkitehtien palkkaamista y. m. marten. Painoylihallituksen tartvera- Hat. Senaatti on myöiitänyt Iti,000 mkatt määrärahan tarpeellisten lisäapulaisteit palkkaamiseksi pai- noylihallititkseen m. 1910. W. 1909 iiiyönnettiin painoylihalli tukselle santaan tarkoitukseen 10,000 mk. Yleisiä uutisia. Venäläinen tarkastus Suomen maltionrantatcillä. Prokuraattorin ivastalanse. siun senaatissa olimat tiistaina tarkastettamina ntaäräykset siitä järjestyksestä, jota noudetaan kul- i ^ulaitosmiuisteriön tarkastuksessa Suomen maltionrautateillä antoi prokuraattori Charpentier pöytä- irjaan eriltäisen lausunnon tämän asetuksen laillisuudesta. Hra prokuraattori huomautti, että kun kysymyksen alaiset armos- "a mahmistetut mäliaikaiset asetuk- et, jotka koskemat kulkulaitosmi- nisterion järjestämää tarkastusta Sitomen rautateillä, eimät mikäli asiakirjoista käy selmille, ole mah mistetut ministerimaltiosihteerin esityksestä, senaatin ei olisi pitänyt Hallitusmuodon 1:n ja 2:sen sekä 19 iz:n mukaan atm. manisestissa maaliskuun 17 p:na 1826 toisen artiklait mukaan, joka koskee mal- ion maltiosihteerin mitaston ohje- aäntöä, käsiteltämäkseen ottaa tä- 'a asiaa. Kun kuitenkin niin on apahtunttt, ei prokuraattori katso- nut mirkamelmollisuutensa mukai- esti moimansa olla tässä huo- mauttamatta että mainitut mää- räykset, joilla rautatiet asetetaan keisarikunnan menälästen mirka- miesten alaisiksi, loukkaamat sitä perustuslain määräystä, jonka mukaan Suomen asiain hallinnon ja hoidon pitää olla Suomen miesten käsissä, panen mastalau- seensa sitä mastaan, että nämä määräykset julaistaau Asetusko koelmassa. Wäkijnoma-suostunnat. Ci tullin korotusta. Samalla kuin korkeimmassa paikassa t. k. 21 pnä mahmistet- tiiu asetukset paloiviinamerosta ja mallasjuoma-suostunnasta, on eduskunitan esitys siitä, että hal- titus, katsoen kotimaisteu juomu- mutusjuomain meron melkoiseen korotukseen, ryhtyisi toimenpiteisiin mäkijuomia koskeman tullilainsää- däännön tarkastamiseksi, hylätty. Wieläkö tarwitaan lisää todistuksia? Suhteessaau keisarikuntaan kos kemissa kysymyksissä on meidän yksikamarinen eduskuntamnte, niin- uiii tiedetään, pysynyt laadultaan yhdenlaisena miimeisten säätymal- tiopäimiemme kanssa. Se on ja- autunut kahteen pääryhmään, jois- a ruotsikkojen johtama ..perustus- aillis"-sosialistinen ryhmä on kä- ittänyt noin kolme neljäsosaa edus- tajista ja suomalainen puolue noin yhden neljäsosan. Edellinen näis- :ä on aina pitänyt erityisenä ait ionaan sen seikan, ettei se muka ole tehnyt myönnytyksiä menaläis- ten pyyteille; jäMmäinen' taas, joka tahtoisi somitteluilla mälttää pahimmat ristiriidat, on sen täh- den leimattu..myöntymäisyyspuo- lueeksi", jolla nimellä on koetettu suomalaista puoluetta hämäis- tä ja halmentaa äänestäjäin sil- missä. Näitten pääryhmien erilaisesta kannasta on muosikymmenen ku- tuessa niin paljon puhuttu ja kir- soitettu, ettei luulisi kenenkään lu- kutaitoisen ihmisen enää oleman epäselmillä siitä, mikä näitä ryh- miä oikeastaait etoittaa. Mutta jos ei olisi puheita tai kirjoituksia uskottu tai ymmärretty, niin eliemniistöryhlnän politiikan tulok- set ainakin puhumat jokaiselle jo siksi selmää kieltä, että yksinkertai- simmaitkin pitäisi käsittää, mihin kä ,.perustuslaillis"-sosialistiiten ärsytyspolitiikka lopulta johtaa. Sillä selmää on, että jos kerran annetaan eduskunnalle ylipäänsä jotakin merkitystä maikeitten risti- riitojen selmittämisessä Menäjän hallituksen kaitssa, niin eduskun itan „perustuslaillis"-sosialistiuen enemmistö on mastuunalainen siitä, ettei se ole toiminnallaan parempia tuloksia saamuttaitut. Suomalaisen puolueen eduskunta- ryhmä sen sijaan on mapaa mas- tuusta, mikäli sen mielipiteet ei- mät ole saamuttaneet enemmistön kannatusta. Mitä erittäin sotilaskysymyk- seen tulee, joka ou ristiriitojen ydinkysymys, niin pitäisi edelleen jokaiselle olla selmää, ettei senta- painen «mastarinta", joka on kuulunut ..perustuslaillisten" ja sosialistien taktiikkaan, missään tapauksessa johda muuhun kuin yhä pahempaan ristiriitaan. Edus- kuuta ei moi jonkun haameksijait tamoin yksinkertaisesti kieltää soti- lasmiljoonia. Jos semmoinen kieltäytyminen olisi ..nykyisessä yhteiskunnassa" ylipäänsä mis sään mahdollista, niin mannaan- kin riippumattomien kansain edus kunnat olisimat jo aikoja sitten hä- mittäneet koko sotalaitoksensa. Mutta niin ne eimät ole tehneet. Päin mastoin on kansanmaltai- simpienkin maitten, niinkuin esim. Smeitsin, sotalaitoksesta johtumat kansan rasitukset suhteellisesti, jopa maan maallisuuteenkin nähden, paljon suuremmat kuin ne, jotka meillä tällä kertaa kysymykseen tu- lemat. Aleisen rauhan asia ja useitten riisuminen — niin toi- mottamaa kuin se olisikin — omat kysymyksiä, joitten ratkaisemisen ai- ka ei ole mielä tullut, kaikista mä- himmin meidän eduskunnassamme. Menäjän kansaa painaa, niin- kuin tiedämme, raskas sotilasrasi- ws. Suomi, jonka täytyy kuu- lua Menäjän »valtakuntaan ja sii- hen kuulumana nauttii maltakun nan aseitteu suojaa, ei ole oikeu- tettu kokonaan kieltäytymään ot- tamasta moimiensa mukaan osaa maltakunnan sotilasrasituksiin. Kiel- täytyminen loukkaisi Menäjän ka,t- san kaikkia kerroksia ja siitä syn- tyisi ristiriita, jonka selivittämisen maralle ei ole olemassa mitään kansainmälistä tuomioistuinta. Ei tämä asia ole niin yksinkertainen kuin jos esim. joku sosialistinen ..kunnallistoimikunta" tai .^piiri toimikunta" kieltäytyisi maksamas ta „piiri"- tai ..puoluemeroja" hallituksellensa. Toisella kamalla ratkaistaan mielä kansainmäliset ristiriidat. Suomeii äskeinen eduskunta olisi moinut, jos se olisi tahtonut, ratkaista sotilaskysymyksemme louk- kaamatta perustuslakia. Mutta sen „peritstuslaillis"-sosiatistinen enemiiiisto ei tahtonut. Siksi se hajoitettiin ja siksi saa kansa taas kustaittaa uudet maalit. Malit- kaamme nyt eduskuntaan sellainen enemmistö, joka ei pidä perustus- laillisuutta ainoastaan keppihemo. senaan, maait joka kykenee ja tah- too perustttslakia rikkomatta tehdä eduskunnassa päätöksiä maan to- delliseksi hyödyksi. Oit olemassa riittämästi todis- tuksia siitä, mitä ..hymää" Suo- men kansalle ou sen eduskunnan »perustus laillis"-sosialistinen enemmistö, joka omaksuu suoma- laisen puolueen kannan, moi risti- riidat selmittää, mikäli ne mielä selmitettämissä omat. Ken sitä tahtoo, hän äänestää ensi tiistaina ja keskimiikkona, hei mik. 1 ja 2 p:nä suomalaisen puo lueen ehdokkaita. Ja kukapa sitä ei jo tahtoisi! Joensuusta ja likitienoolta. Miksi sinulla on valtiollinen äänioikeus? Maltiollinen äänioikeus on kan salaisille sitä marten annettu, että kansalaiset sen mälityksellä tau- sumat käsityksensä isänmaan yh- teisistä asioista. Se kansalainen, joka tämän oi- keuden armon tajuaa, ymmärtää myöskin, että jokainen äänimat- täinen on yksinkertaisesti melmolli- nen äänioikeuttaan käyttämään. Maalien tulokseen ei maikuta ainoastaan se, että äänioikettttan- [a käyttää, maan sekin, että jättää tämäit oikeutensa käyttä mättä. Semmoinen ajatuskanta, että iiyt muka saisimat toiset puolueet näyttää, mitä saamat aikaan, ei mapauta joutilaita yhteisestä edes- mastuusta yhteisen orntettomuu- den uhatessa. Me olemme kaikki metsiemme raartijoita, siitä nyt emme mihinkään pääse. Sllä me olemme yksi kansa ja isänmaa onmeillä yksi ja yhteinen. Jos jokin tieto onnettomissakin oloissa moi olla kansalaiselle loh- dutuksma, niin kyllä se on yksin ;a ainoastaan se tieto, että on täyttänyt melmollisuutensa ja omasta kohdastaan koettanut mai- kutiaa minkä on moinut yhteisten asiain menoon. Ilomantsin tuomiokunnan tno- mari, homioikeudenneunzos A. von Weis- senberg on mapautettu toimitta- mättämästä tämän muoden laki- märäiset talmikäräjät Enon pitä- jän käräjäkunnassa ja ne määrät- ty toimittamaan homioikeuden auskultantti I. H. Waris. Kaupmtkimme werot»lslauta- kuuta suoritti tehtämänsä loppuun mii- me torstaina. Tutkijalautakuntaan jäseniksi iva- litsi se puolestaan talonomistaja A. Hokkasen, kauppias O. Pitkon ja rakennusmestari A. W. Pit- käsen. Julkaisemme merotuksen tulokset ensi unikolla. Zlwoin»a olemaan Liperin kih- laknnnan rmmunwoudin wir- kaan on läänin kumernööri t. k. 24 pnä asettanut ehdolle: 1 sijalle Pirk- kalan ja Dlöjärmen piirin ruunun- itiiitismiehen K. A. Kaukorannan, 2 sijalle ylimääräisen esittelijän Kuopiou lääuinkansliassa, ruunun- nimismies Otto Andbergin puoltolauseella ja 3 sijalle Helsingin poliisilaitoksen rikosasiain komisaation, maratuomari Wäinö Takasen. Joensuun kaupungin säästö- pankin isännistö malitsi torstaina puheenjohtajak- seen kauppias K. Judinin ja ma- rapuheenjohtajakseen kauppias P. Kotilaisen. suomalainen Thömäenliitto toimeenpaitee huomenna hauskan iltaman, niinkuin toisessa paikassa lehteämmin ilmoitetamt. Kehottamalla kehotamme yleisöä mahdollisimman lukuisasti ja yksi- mielisesti saapumaan näihin ilta- miin. Sitä ansaitsee niiden armo- kas ohjelma ja ennen kaikkea lii- ton hyma tarkotus. Talonkauppa. Suomen pankin pankkikomisa- rius Ernst Broms on myynyt ta lonsa n:o 5 tämän kaupungin 22 korttelissa lehtori Aaro Matkkasel- le. Hinta tnntematoit. Mastaait- otto tapahtui eilen. Kaupan mä Iitti Joensuun asioimistoimisto. Kunnanlääkärit. Polmijätmen kunta oit senaa- tilta anonut 400 mkit muotuista apurahaa, jotta naapurikunnan lääkäri moitaisiin saada palkatuksi käymään kunnassa sairaita mas- taanottamassa. Marttayhdistyksen wuosiko- kouksessa t. k. 27 pnä päätettiin helmikuun ajalla toimeenpanna noin 3 miik- koa kestämät keittokurssit kaupun gissa. — Maliitiin johtokunta täksi kalenterimuodeksi ja siihen tulimat seuraamat henkilöt: Noumat: L. Asikanus, I. Hirmonen, Hilja Hä- mäläineii, I. Kotilainen, A. Lai- ne, O. Reinola, A. Megelius ja L. Mirtamo, sekä neidit: NinaJu- din, Anna Parmiamen, Kati Par- miainen ja B. Pipineit. Puheenjohtajaksi malittiin rouma Augusta Laine, marapuheenjohta- jaksi ja sihteeriksi rouma Lina Asi- kanus ja rahastonhoitajaksi neiti Nina Iudin. Aiti-iltamia pidetään eittiseen tapaa,t niin monta kuin yhdistyk sen matat sallimat. on Urheilun alalta. Pohjois-Karjalan piirin johtokunnan kokouksessa 2ö pnä tätä kunta käsiteltiin muunmuassa seuraamaa asioita: Päätettiin lu- nastaa yksi 50 mkn Nuoren-Kar- jalan osake. Kuiinasniemeit ja Miensuun W.- ja N.-Seurat hy- mäksyttiin piiriin. Piirin perhe-ittamat pidetään ensi lauantaina 29 p. Ilosaarella muosikokouksen päätyttyä klo 8 i.-p- Jllatsuihin omat kaikki pii- tiin kuulumat jäsenet ja heidän kutsumieraansa tertvetulleita. Joensnnn lnistinsenra päätti miime kokouksessaan, että luistinradan amajaiset pidetään huomenna klo 6 ip. Klo 4 omat Katajan luistinkilpailut. Sopii siis huomenna pistäytyä radalle. Jllentmalla on ilotulitus ja raket- tien laskeminen. Maalit. Tulematta tiistaina ja keskimiik- kona helmikuun 1 ja 2 p. on ne päimät, jolloiit mekin ruumiillisen työn tekijät olemme tilaisuudessa kaupungin raatihuoneella tapahtu- neissa maltiopäimämiesmaaleissa antamaan äänemme joko sellaisille edusinies-ehdokkaille, jotka sekä ky- kenemät että tahtomat malmoa kan- san parasta kokoitaisuudessaan, taikka sellaisille, jotka eimät tahdo, eiivätkä kykenekään eduskunnassa tekemään mitään sellaista, mistä olisi kenellekään hyött)ä: päinmas- toin jarruttamat hedelmällistä lainlaadintaa, ja koettamat usko- tella meille kehittymättömille ja maltiollisia asioita tuntemattomille, että pormarit eimät tahdo laatia sellaisia lakia, joista olisi hyötyä meille. Nämät miimeksimainitut omat sosialisteja jaensinmai- ititut pormareita. Ja näistä por- mareista omat epäilemättä suo- m a l a i s e n puolueeii miehet niitä, jotka kaikista mähemmän malmo- mat ja ajamat luokkaetuja ivaan yhtäläisesti koko kansan hymää ja parasta. Äänestäkäämme siis suoma- laisen Pnolneen ehdokkaita; Työmies. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Onko näin hyma? Millainen on se todellisuus, jo- hon muotoperustuslaillisuus ja sosialistien uhmailn on kaiisamme mienyt? Suomalaiset miehet pois kotintaisesta hallituksesta, ntuuka- laiset, olojamme tuiitemattoinat niiden sijalle, eduskunta mähämä- liä hajalla ja kansamme tulemai- suudentoimeet mitä synkimmät. Katselkaa, kansalaiset, tätä ku- mas niiden toimeiden matossa, jotka mirisimät rinnoissa suuria- kon juhlahetkinä ja täydentäkää sen märimimahduksia sillä tiedolla, että kysymykseen on jo pantu ioaltioltisteu oikeuksiemme sellai nen sotkeminen, että me emme enää tiedä mitä niistä on jakella jos hanke toteutetaan. Nämä to- siasiat puhumat kolkkoa kieltä siitä teoriapolittikasta, jonka huomauk- sissa kansaamme on kuletettu. Ajatelma. Kun halla mie maanmiehen kyl- mön, niin ajatteleeko hän: en minä ensi sumena kynnä enkä kylmä, halla sen kumminkin tu- hoaa, turha mairea ? Jos hän näin päättää, silloin Hän lausuu oman kuolemantuomionsa, eikä hänellä enään ole elämisen mah dollisuuttakaan, kun hän jättää käyttämättä ne keinot, mitkä luo ja on hänelle määrännyt elämi sen mälineiksi. — Meillä on taas pian uudet maltiolliset maalit edes- sä. Moni »vaalioikeutettu kansa lainen ajattelee tällä hetkellä, mttä minä sinne maaliin menen, ei mi- nun ääneni siellä mitään merkit- se, turha mauva maan. Mutta tällä ajatuksella lausut oman kan- sasi kuolemantuomion. Kun jätät täyttämättä maltiollisen maalioi- keutesi, itiin menettelet samalla ta- malla, tuin se mies, joka hallan tuhon jälkeen ajatteli: turha mai- ma kyntää ja kylmää. Koululaitos. Mirkamapautta tuleman helmik. p.stä kemätlukukauden loppuun t myönnetty Sortamalan suoma laisen tealilyseon lehtorille silos. toht. W. M. Linnamemelle, sijai- sena ylioppilas M. R. Koskimies. Maapoliisit. Amoinna olemaa kahta ylimää- räisen poliisikonstaapeliii tointa Pielisjärmen ntununnimismies- piirissä omat Pielisjärmen kihla- kunnan ruununmoudin tykönä ha- keneet ylimääräiset poliisikonstaa pelit Juho Nousiainen ja Mikko Mustonen, käsityönopettaja Pekka Räsänen, talollisen poika Olami Tiilikainen ja työmies Kalle Joki- pii Pielisjärmeltä, poliisikonstaa peli Kalle Airas, mahtimestariil poika Juho Mörsky ja työmies August Mertanen Miipurista, yli- määräinen poliisikonstaapeli Aaro Romppanen Kontiolahdelta, työn- johtaja Fabiait Tiilikainen Tohma- jänveltä, entinen poliisikonstaapeli Heikki Siponen Joeilsuusta, mäki-. tupalaisen poika Eero Gröhn Kiih- telysmaaralta ja kirjuri Feliks Gylden Ilomantsista. Lähettishartanshetkiä pitää Suomen Lähetysseuran saat- naaja Millehad Koski Polmijät- mellä :J0 p. saamaa kirkossa ja klo 4 i. p. Miinijoen Karttulas- sa: 31 p. Haapamaaran Olli Kart- tusessa klo 10 ja Saarimaaran koululla klo 4; Helmik. 1 p. Läh- teenahon Heikki Monosessa k: to. 4; 2 p. Haaralan Niemelän Tah- mo Haarasessa klo 4; 3 p. Ru- maslahden Niemen homissa klo 10 ja Martomaaran koululla klo 4; Matka jatkuu Juukaan, jossa, papiston määräämissä paikoissa on useina päiminä hartausseu- roja. Näissä tilaisuuksissa koo- taan kolehdit Suomen Lähetys- seuralle Lähetyskirjoja on myy- tämäitä. Tuberkuliinitarkastuksessa, *7 jonka läänineläinlääkäri H. W. « Helander toimitti talollisten Aksel ? Aspelundin, Mikko Tanskasen, ^ Heikki Omaskaisen ja Markku Hyt- tisen omistamissa karjoissa Pol- » mijärtven pitäjässä, hamaittiin ( että karjat omat hymin hoidetut^ ja mapaat tuberkuloosista. Kihlakunnan lautamiesten Pal- rat Poltvijärwellä. Koska Polmijätmen kuntalaiset matsiitaisessa kuntakokouksessaan miime jouluk. 18 p:nä päättimät lautamies Esaias Rantalan pal- kan korottaa 25 mksta 73 mark- kaan muodessa, lukien tämän muo- den alusta, on lautamies Ran- tala tästä kunnan päätöksestä lää- niii kumernöörille jättänyt kirjal- lifen malituksen, anoen korotuksen luettamaksi jo miime muoden alus- ta, kuten toistenkin kihlakunnan- lautamiesten palkat omat määrä- tyt maksettamiksi. Nurmeksen oluttehtaan lak- kauttaminen. Koska on tehty maatimus, että Nurmeksen oluttehtaan tulisi muo- delta 1907 suorittaa meroa 800 mk., mutta koska panimo toimi sanottuna muotena main 3 päi- mää ja koska panimo silloin lope- tettiin, oit sen entinen asiain hoi- taja L. Söderström senaatilta ano- nut että panimo mopautettaisiin puhemaolemaa meroa suoritta masta. Ison toihan aikana oli Nurmeksessa paossa paljo mä keä Etelä-Karjalasta ja mahdol- • lisesti Samankin puolelta. Kir- kottkirjoihin on kappalainen Pieta- ri Mondelius, joka oli syntynyt 1649 ja kuoli 1728 79 muoden manhana ja jonka tytär Anna Mondelin oli lukkari Antti Ull- grenin maimona (kuoli 1761), merkinnyt erinomaisen paksulla ja huonolla hanhen sulalla useita paikan ja henkilön nimiä marsiii- kin Hiitolasta. Sellaisia paikan- nimiä oivat esim. Hiitolan kylä, Raimattalan' kylä, Tiurula, Ulas- kannienii, Meijola, Ilme, Ala- kokkola, Uläkokkola, Huiskoltniemi, Kyläiilahti — Hiitolassakin on sen niminen paikka —. Jhmis- nimiä taas on sieltäpäin esim. Kiuru, Ahokas, Kuhka. Pari nen-päätteistä nimeä, niinkuin Kerminen moipi miitata Samoit puolelle. Mai olisiko näitä Hiito- Iässäkin? Nurniekse» »vanhimpina tukka- reina omat olleet w:u 1700 paikoilta lähtien Johan Jockman (kappalai- sen poika), Aiittt Ullgren (Af- läekin aikuisen pitäjänkirjuriu Ee- rik Jockmanin meli), Daniel Dop- ner (kappalaisen poika, asui Lehto- ivaaran mieleisessä Maaralan ta- lossa, koska hänellä oli puolisona Lehtomaaran tytär Maria Tapa- ninen, synt. 1748; itse Daniell oli syntynyt 1734 ja kuoli 21 P :nä huhtik. 1809). Sitten tuli Petter Mustonen, rokonrikkoma mies Kopraksesta; kuoli 1844. Kuohatin nuorisoseura» w,u>si- kokous pidettiin t. k. 23 pnä. Paitsi ta- manmukaisia muosikokousasioita käsiteltiin loppuun jo ennen Hat- kinnan alaisena ollut piirijako- kysymys. Seura jaettiin kolmeen piiriin: Seimäsmaaran, Korho- senmaaran ja Tuomasmaaran piireihin/ Johtokunta malitsi samassa ti- laisuudessa keskuudestaan esimie heksi m. 1910 Juho Kuittisen, maraesimieheksi Aina Koistisen, sihteeriksi ja rahastonhoitajaksi op. Juho Kortelaisen ja emännäksi Hilma Kokkosen. Seura wähän lepäiltyään on siis taas päättänyt ryhtyä „työ- hön". &9 I SS C *3> im' CO I 09 CO B sa mi CS < -t v» OI Ui sr « p» s» sr < va B v» S ■ PS S. vs. S- »