Mio 48 101© Sanomin Oulun kaupungista ja läänistä. Ti laus n I n n&t: Oulussa: ■ vuodelta . • limelta vuodelta \>- ; jnnekseltä K im kaudelta . . t: — 2: — 1: - 36 Postissa: 4: - 2: 20 40. Keskiviikkona Huhtikuun 27 päivänä. . V**>«,vy?v SS ssssaaösasssBsszBsraamBBBBaBBSEaB ESEZBSBBBEES Ulkomailta 10: — 5: — Kaiku Umaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARi. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. E. A. O U LAS VI RT A. Taloudenhoitaja. "toimisto jrt. konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ä?n iilsllr» Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksilyispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:ila ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiiliset kuoleman-ilmoitukset vähintäia 3 mk., ris iistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Aivioliittoon kuulutettuja. .v>ewosmies, leskimies Juho Tiikkala ja patmetia Malpuri 5iustaawa Liimatta, mo lemmat Oulun kaupungista. Torstaina raamatunselitris rukoushuo- neella kello illalla. Henkikirjoituksen takia on kirkkoherran kanslia ja kirkkokonttori amoinna kello '.- j!) —10 a.-p. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa v. m. toim. J. Lakari. F 0 OLLILA '°™' ttaa asioita virastoissa y. m. Osoite- OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Kuollut. Täten ilmoitamme, että Jumala suu ressa rakkaudessaan ja viisaudes saan otti ijäiseen kotiin Pienen lemmikkimme Eino Harjun (o. s. Hentilä) Pudasjärven Jongunkylässä huhtikuun 20 p:nä 1910, elettyään luonamme 3 kuukautta ja 28 päivää. Kaisa ja Johannes Harju. Sen isä piti armaana ja äiti piti rakkaana, vaan taivaan Herra parhaana, kun korjas yrttitarhaansa. Ilmoituksia. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. MatKustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Jäntti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomarl ... teimistökauppoja. OULU» Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203.1 HUORfi.! HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Kansakouluille: Tutkinto- ja Päästötodistus- Kaavakkeita myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. HUOM.! Kaavakkeisiin painetaan tilaajain vaatimuksesta kansakoulun nimikin. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitiliile merkityt rahat kasvavat korkoa ko tolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminfti pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Ammattien tarkastaja Oulun piirissä Insinööri Karl G. Frietsch. Osoite toistaiseksi: Rautatienkatu n:o 8, Oulu. DB ■ n HB ii. BB Ensi kesäkuun alusta alkaen vas taanottaa allekirjoittanut Oulussa Pallas-talossa. L. EKLUND. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ■ v aktiuttakaa omaisuutennea L3 ws tulipalon SS varalta! ,,Kullervon" ja „Pohjolars" fisiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. ensi perjantaina Nui jassa kello '| 2 8 i .-p. Saapukaa lukuisasti. Kaikki laulajat mukaan. Viimeinen Kansan-Konsertti Palokunnantalolla tänään keskiviikkona kello 8 i.-p. Pääsy 25 penniä. Solistit: Ht-rrat O. Krvin;; „Kornetii" ja P Sliller „Xvlofoni". Oulun uuden asemakar- " tan mukaan laadittuja:: Henkikirjoitus- :: Sanketteja, :: jotka varmasti ovat käyttökelpoisia Oulun kaupungin henkikirjoituksessa on myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Oulu, Huhtik. 27 p:nä. Oulun Aanppavhdistys^ kutsuu kaupungin kauppiaita ja teolli- suuden edustajia yleiseen kokoukseen Raatihuoneella perjantaina kuluman huhtikuun 29 p:nä klo ti i. p. keskus- telemaan maltion puolesta asetetun ko- mitean lakiehdotuksesta perustettamia kauppakamareita marten sekä Suomen Kauppamaltuuskunnan keskusmaliokun- nan ehdottamista seuraamista kysymyk- sistä: 1) Eikö tarmokas kotimaisten tama- rain tarjonta kauppiasten puolelta olisi omiaan melkoisesti lisäämään niiden menekkiä omassa maassa 7 2) Onko kauppiasten moitto koti maisista tamaroista yleensä pienempi kuin ulkomaisista, mai tarjotaanko jäl kimäisiä kauppiaille tehokkaammalla ta- malla? 3) Onko epäkohtia olemassa koti- maisen teollisuuden ja tukkukaupan kes- kinäisissä suhteissa ja jos on, mitä? Onko marsinkin tehtaiden pyrkimys tuk- kukaupan syrjäyttämiseen eduksi teolli- suudellet 4> Miten saataisiin teollisuus ja kauppa yksimielisesti ja itsetietoisena päämäärästään yhdessä työskentele- mään kotimaisten tamarain markkinain laajentamiseksi i Mihin toimenpiteisiin olisi siinä suhteessa kauppiastaholta ryhdyttämä ja missä määrin saattaisi niitä Zeollisuus edistää? lopuksi Kauppayhdistyksen puolesta malitaan edustaja Suomen Kauppa- maltuuskunnan kokouksia marten ja kä- sitellään muista ehkä silloin esitettä- mistä asioista. Oulussa huhtik. 20 pinä 1910. Puheenjohtaja. llnfi fuomaloincn »i» 10. Kuten tunnettu päätettiin äskettäin pääkaupungissa pidetyssä asianharras- tajain kokouksessa perustaa uusi suo- malainen henkimakuutusyhtiö. Mones- takin syystä on tätä yritystä ilolla termehdittämä. Henkimakuutus on ta- loudellisen maurostumisemme tärkeim- piä keinoja. Se on omansa tehok- kaasti edistämään kansan säästämäi- syyttä. Sen kautta jokainen kansa- lainen saa tilaisuuden turmata omais- tensa toimeentuloa kaikkien mahdolli- suuksien maralle. Armaamattoman paljon on meillä mielä tehtämää henkimakuutusalalla. Ainoastaan pieni osa kansamme jäse- nistä on masta käyttänyt hymäkseen henkimakuutuksen tarjoamia etuja. Kau- kana jälessä olemme mielä niistäkin maista, joitten oloja moi omiimme merrata, puhumattakaan parempiosai- sista maista. Muutamat numerot sen osoittamat. Suomen 8 miljoonasta asukkaasta on ainoastaan 125,000 makuuttanut henkensä. Ruotsin 5 1 2 miljoonasta asukkaasta on 280,000 henkimakuutetlua. Makuutusten määrä oli Suomessa m. 1908 lopussa mä- hän yli 416 miljoonaa markkaa eli noin 140 mk. henkeä kohti. Ruotsissa oli samaan aikaan henkimakuutusten määrä lähes 1400 milj. markkaa eli noin 250 mk. henkeä kohti. Tanskassa oli makuutuksia samaan aikaan noin 750 milj. mk. eli noin 250 mk. hen- keä kohti. Mutta jospa myönnetäänkin, että tällä alalla on mielä paljon tehtämää, niin saattaa yksi ja toinen kysyä, onko sitä marten uusi makuutusyhtiö tar- peen. Kun tietää, että maassamme toimii nykyään ainoastaan kolme k o- t i m a i s t a henkimakuutusyhtiötä ja näitten rinnalla noin 15 ulkolaista henkimakuutusyhtiötä, niin onhan il- meistä, että suhde ei ole kansamme edun mukainen. Enempi työtä ja li- sää työmoimia kotimaisen henki- makuutustoiminnan edistämiseksi ja sen palmelukseen ehdottomasti tarmitaan, jotta kaikki se hyöty, mikä henkimakuu- tuksesta koituu, tulisi omaksi hymäk- semme. Mutta onko tätä marten uusi yhtiö tarpeen, kysytään. Kolmesta ko- timaisesta yhtiöstä on kaksi (Kalema ja Fennia) ruotsalaisten perustamia ja johtamia ja sellaisina omat ne luonnollisesti mallan mieraita niille suomalais-kansallisille pyrkimyksille, joita edistämään ja palmelemaan meidän on saatama yksinpä taloudelliset yrityk- semme ja puuhammekin, jos mielimme kerrankaan päästä mapaiksi siitä hol- huunalaisuudesta, jossa suomalainen kansa yhä mielä niin monessa suhteessa on. Suomi-yhtiön johto on mähitellen luisunut ei-kansallisiin käsiin. Äsket- täin pidetty yhtiön edustajain kokous selmästi näytti, mihin suuntaan tämä johto on kulkemassa. Sosialistien puo- luetaloihin on yhtiön maroja lainoiksi annettu, mutta kun muuan marinoja makuuksia esittämä talo-yhtiö, johon kuului suomalaiseen puolueeseenkin lu- keutumia kansalaisia, pyysi lainaa, sitä ei myönnetty, jotta muka oltaisiin »puolueettomia". Ia tämän menette- lyn hymäksyi edustajakokous. Emme huoli tällä kertaa enempää kajota sii- hen, mitenkä se nuorsuomalais-ruolsa- lainen liitto, joka Suomi-yhtiössä on isäntämaitaan päässyt, suhtautuu suo- malais-kansallisitn pyrkimyksiin. Ilmeiset tosi-asiat näin ollen osoit tamat, että suomalaisella tienkimakuu- tusyhtiöllä on tässä maassa yllin kyl- liri tehtämää ja maikutusalaa. Mutta onpa jo kuulunut mastusta- miakin ääniä ja marsinkin taholta, jossa aikanaan kerskattiin edistyksen ja mapaamielisyyden harrastamisesta. Nuorsuomalaiset omat rientäneet mer- kitsemään tämän yrityksen pelkästään puoluemielen aikaansaamaksi puuhaksi. Kun eimät „kiihkosuomettarelaiset" ole onnistuneet saamaan Suomi-yhtiön johtoa haltuunsa, oli perustettama uusi yhtiö. Niin sumaitsee nuorsuo- malaisten pää-äänenkannattaja tästä yrityksestä lausua koettaen samalla osoittaa, että on muka tarpeetonta, jopa suorastaan mahingollista perus- taa keskenään kilpailemia keskinäisiä makuutuslaitoksia. Merkille pantamaa main on, ettei tämä kansan edun huolehtiminen sil- loin tullut ilmi, kun turkulaiset ruotsi- kot perustimat henkimakuutusyhtiön, joka on puhtaasti suomalaisillakin seu- duilla saamuttanut huomattamasti ja- lansijaa. Suomalaistenko pe- rustama ja johtama henkimakuutus- toiminta se main on tarpeetonta puo- luepuuhaa, jota sellaisena on mastus- tettama? Niiden, jotka kaikkia asioita omat tottuneet katselemaan puoluesil- mälaseilla, on tietysti mahdoton nähdä tässäkään yrityksessä sitä, mikä puo- lueettomalle katselijalle on ilman muuta selmä. Sehän on main uusi lisä siinä kansallisessa työssä, jonka määränä on mapauttaa Suomen suomalainen kansa siitä meille mieraan kansanainek- sen henkisestä ja aineellisesta holhouk- sesta, jossa ruotsikkomme omat meitä suomalaisia tahtoneet ja tahtomat edel- leenkin pitää. Kansallismielisten mel- mollisuus on työssä ja toimessa osoit- taa, että uudella suomalaisella henkt- makuutusyhtiöllä on ei ainoastaan runsaasti toimialaa maan että se on mälttämättömyyden pakosta syntynyt. Eduskunta. Maliokuunat. Simistysmaliokunta on ensi lukemi- sessa ed. Torpan y. m. anomusehdo- tuksesta, maikka siitä poiketen, päättä- nyt ehdottaa 100,000 markan määrä- rahaa kunnallisille pientenlasten kou- luille alkuopetuksen kehittämistä mar- ten. Koulut tulisimat olemaan mäli- asteena siksi kunnes oppimelmollisuu- den moimaan astuttua saadaan sen mukainen alempi kansanopetus aikaan. Koulut tulisimat työskentelemään joko kiinteinä tai siirrettäminä, kiinteinä 36 miikkoa muodessa ja siirrettäminä kol- messa paikassa 12 miikkoa paikassaan. Opettajan palkaksi on moliokunta eh- dottanut 400 mk. ehdolla että kunta samalla suorittaa mähintään 200 mk. Opettajan pätemyysehrona olisi mähin- tään yksimuotinen pikkukouluseminaarin kurssi. Samoin on Simistysmaliokunta toi- sessa lukemisessa, pysyen ensi kukemi- sessa tekemässään päätöksessä, päättä- nyt ehdottaa anottamaksi 150,000 mkn määrärahaa jaettamaksi kouluylihalli- tuksen kautta maalaiskansakoulujen mä- hamaraisten lasten ruoka- ja maate- tusamuksi. Laki- ja talousmaliokunta on toi- sessa lukemisessa käsitellyt eduskunta- esitykset teitten tekemisestä ja kunnos- sapidosta maalla hymäksyen ne pää- asiassa. Talousmaliokunta on toisessa ja kol- mannessa lukemisessa käsitellyt miltei loppuun lakiehdotuksen metsänhämittä- misen ehkäisemisestä. Maatalousmaliokunta on ensimäi- sessä lukemisessa useitten äänestyksen jälkeen hymäksynyt ed. Jonas Castr^- nin y. m. eduskuntaesityksen, joka si- sältää ehdotuksen laiksi maanhankin- nasta tilattomalle mäestölle, kolme en- simäistä pykälää. Lisäksi on maliokunta toisessa luke misessa päättänyt pysyä aikaisemmin tekemässään päätöksessä ja sen mukaan hallitukselta anoa, ed. Elorannan y. m. anomusehdotuksen mukaisesti, toi- menpiteistä sotilas- ja simiilimirkatalo- jen, torpparien y. m. oikeudellisen ase- man parantamiseksi perinnöllisen muok raoikeuden periaatetta somelluttamalla. Samalla lausuttiin toimomus, että tällaisille torppareille myöskin malmis- keltaisiin mahdollisuus miljelemiensä torppien lunastamiseen merotiloiksi. Vleisiä uutisia. — Uusia arm. esityksiä. Kor- teimmassa paikassa tapahtuneessa esit- telyssä on mahmistettu armolliset esi- tykset: pääoma- ja kuponkimerosta: erityisestä sotilasmerosta muotta 1911 marten; marojen osottamisesta miksi 1910 sotilasrahaston tulojen täydentämiseksi: jäämistömerosta; marojen osottamisesta kansakoululai- tosta ja erinäisiä simistystarkotuksia marten; kulkulaitosrahastosta m. 1911: marojen osottamisesta sen lainasum- man takaisin maksamiseksi, joka m. 1909 siirrettiin yleisestä maltionrahas- tosta suostuntarahastoon sen menojen suorittamista marten; sekä marojen hankkimisesta niihin tarpei- siin, joihin mäkinaiset maltion tulot eimät riitä. — Kansallismuseon sisustami- «en ja esineiden siirto sinne. Korkeimmassa paikassa on suostuttu siihen, että jos maltiorahaston tulot sallimat saadaan kulunkiarmioon ottaa museorakennuksen sisustamiseen maltion argeologisia, historiallisia ja etnograa- sisia kokoelmia marten korkeintaan 343,847 mk., josta 190,000 mk. on otettama m:n 1910 tulo- ja menoar- mioon ja loput min 1911, sekä lisäksi kokoelmain siirtämiseen aina 45,000 mkaan,°josta 10,000 mk. on heti asetet- tama Arkeologisen Toimikunnan käy- tettämäksi ja loput otettama 1911 muoden menoarmioon. — Mäenlasku kaupungeissa. Senaatin esitys koskema kuluman muo- den lopulla pidettämää mäen- sekä ra- kennus- ja asuntolaskun toimittamista Suomen suurimmissa kaupungeissa on korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä armossa hymäksytty. — Köysitawaraiu tulli. Kor- keimmassa paikassa tapahtuneessa esit- telyssä on mahmistettu arm. asetus köysitamarain tullin korottamisesta. — Palowiiuawero w. 1911. Eduskunnan maltiomarainmaliokunta on malmistanut mietintönsä arm. esi- tyksen johdosta palomiinamerosta. Wa- liokunta ehdottaa, että eduskunta, edel- lyttäen, että suostunta hamaitaan tar- peelliseksi, armioisi palomiinamerosta muonna 1011 saataman nettotulon 11,070,000 markaksi ja kulkulaitosra- haston osuuden mähittäinmyynti- ja anniskeluyhtiöiden mottosta samana muonna 1,200,000 markaksi. Merosta ehdottaa maliokunta käy- tettämäksi palomiinanmalmistuksen sil- mälläpitoa marten sekä syyttäjän pal- kitsemiseksi erityisestä akkeroimisesta palomiina^asetuksen rikkomisia syyttee- seen saatettaessa armiolta 235,000 mk. ja hyödyllisiin kunnallisiin tarpeisiin kunnille jaettamaksi 400,000 mk. Meron on maliokunta ehdottanut 2 markaksi litralta. Mietintöön omat edustajat von Born, Hallberg ja A. Neomius liittäneet mastalauseen, jossa ehdottamat meron hymäksyttämäksi arm. esityksen ehdotuk- sen mukaisesti 1 markaksi 40 piksi lit- ralta. — Pelikorttisnostunta. Edus kunnan maltiomarainmaliokunta on malmistanut mietinnön arm. esityksen johdosta pelikorttisuostunnasta. Wa- liokunta ehdottaa pelikorttisuostunnasta saataman tulon armioitamaksi 50,000 markaksi hallituksen esityksen mukaan ja edellyttäen, että eduskunta hamait- see suostunnan tarpeelliseksi. Wero ehdotetaan samaksi kuin arm. esitukses- säkin eli 1 markaksi korttileikiltä. — Toripäitvät. Haapameden kun nalle on senaatti antanut luman tori- päimien pitämiseen. — Hautausapurahastot. Se- naatti on mahmistanul Suomen rau- tatieläisyhdistyksen hautausapurahas^ ton sääntöjen muutokset. — Maatalousopetus kansan opistoissa. Kainuun kansanopiston kannattajayhdistys on anonut 3,000 mkn suuruista «vuotuista maltioapua agronoomiopettaian palkkaamiseksi mar- raskuun 1 pistä 1010 lukien. Maan- miljelyshallitus on anomusta puolta- nut. — Hetvosenkengityskonlnn pe rnstamista warten Kokkolan kau- Punkiin on „Smenska Österdottens norra Hippos" niminen yhdistys ano- nut 500 inkaa kerta kaikkiaan opetus mälineiden hankkimiseksi sekä muotui- Teffi ylläpidoksi (iOO inkaa oppilasta kohti, korkeintaan <>,000 mk. Maanmiljelyshallitus on puoltanut koululle myönnettämäksi 300 mk. kerta