N:o 10 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lahden kotiin kantamisesta lfaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa (36:s Vuosikerta) Joensuussa Torstaina 27 p:nä Tammikuuta 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainoa konttori, Sahliteria kirjakauppa, k&app. Ansu Hämäläisen, F. Nepp»Mttein'öi, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Qtaoäen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p., kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä j SI estä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — RanmilHs&t kuolemanilnoitnkset maksa- vat 3: 30 4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Piteiapialksisista ilmoituk sista ayiinnetääa suurempi alennus. Ilmoitukset «rat tuotavat lehden k *nttorna ilsesyf»»»- päivun edeBisenä päivänä ää nen klo 4 i. p., senjtHceen si sä sivujl» hiotte* «ukaaa. Tilatkaa Karjalatar v:ksi 1910. Pohjois-Karjalan kansallismielisen iväestvn ja tämän heidän paikallisen äänenkannattajansa wälillä on vuosikymmenien kiiluessa rakentunut luottamuksellinen suhde ja läheinen wuorowaikutus. Aatteellisten siteiden yhä taajenetva lujittuminen lehden ja sen ympärille kerääntyneen kantajoukon kesken takaamat Karjalattarelle edelleenkin tukevan aseman tällä seudulla jo vanhastaan suosittuna kansanlehtenä. Mikäli maamme valtiollinen asema on muuttunut yhä syli- kemmäksi ja kansamme tuletvaisuus uhkaavammaksi, liittävät yh teiset huolet ja kärsimykset, yhteiset toiveet ja ponnistukset meitä aina vaan lähemmäksi toisiamme. Nykyisissä jännittävissä vai- heissä ei kukaan täysivaltainen kansalainen voi tulla toimeen ilman sanomalehteä. Kansamme kohtalot erotuksetta koskevat meitä jo- kaista. Jtsekunkin täytyy tahtoen tai tahtomattaan pysyä tapausten tasalla, seurata niiden menoa ja yleisiä rientoja, ja se on mah- dollista ainoastaan oman sanomalehden avulla. Raskaiden koettelemuksien aikoina tulee Karjalatar edelleen ulko- naisen vaaran torjumiseksi, valtiollisten ja yhteiskunnallisten oikenk- siemme varjelemiseksi tekemään kaiken voitavansa, pysyen nskolli- sena suomalaisen puolueen suurille periaatteille ja sen edistysmieliselle, kansanvaltaiselle ohjelmalle. Päämäärämme on kansallistunnot- taan eheä, siveellisesti voimakas ja taloudellisesti riippumaton kansa omintakeisten lakiensa ja laitostensa suojassa. Ahdingoista huolimatta kohottaa Karjalatar äänensä kansallis- hengen herättämiseksi ja vahvistamiseksi, suomalaisuuden kohot- tamiseksi täydelliseen isäntävaltaan kaikilla aloilla, yleisen sivistyk- sen levittämiseksi kaikkiin kansankerroksiin, raittius- ja siveellisyys- pyrintöjen tukemiseksi. Tämän ohessa lehti asiantuntevien am- mattimiesten suosiollisella avulla ajaa myös taloudellisia ja var- sinkin osuustoiminnallisia asioita sekä julkisen ja kunnallisen elä män terveellistä kehitystä. Lukuisat kirjeenvaihtajat tulevat antamaan tehokasta apua lehden sisällön saamiseksi niin kansanomaiseksi, vaihtelevaksi ja tuoreeksi kuin mahdollista. Päivän tärkeimmistä tapauksista jul- kaistaan sähkösanomia; sekä kirjeitä Helsingistä ja valtiopäiviltä. Karjalattaren koko ja ilmestymisajat pysyvät entisellään. Tilaushinnat ovat nähtävänä tässä alempana. Suomalaisen puolueen katsantokannan tutustuttamiseksi tarjoo oman äänenkannattajan levittäminen verrattoman aseen. Siitä syystä ryhtykööt kaikki puolueen jäsenet nyt kilvan hankkimaan lehdelle tilauksia jokaisesta kodista ympäri laajan paiKaknntamme. Joensuussa 2 p. joulnk. 1909. Toimituksen puolesta: G. Könönen. CUausbtnnat: Joensuussa: Koko muodelta 4 mk. 50 p., puolelta wuo- delta 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Kotiin tuotuna kaupun gissa 5: 25, puol. wuod. 2: 65 ja kuut. 50 p. Postissa: Koko muodelta 5 m. 24 p., puolelta vuodelta 2 m. 64 p., kuukaudelta 50 p. Joensuussa »vastaanotetaan tilauksia kirjapainon konttorissa, Schluterin kirjakaupassa sekä herrojen F. Neppenströmin, M. Par- tasen, I. Pitkon, Ansu Hämäläisen, I. Ronkaisen ja M. Oino- sen kauppapuodeissa sekä rautatieasemalla I. Karivirran, P. Mänskän ja Karsikossa emäntä Ida Hämäläisen luona. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 illalla. Arkipäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- oso to s-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.— l /al ip. ja 4—7*6 ip- Tulevien postien osasto kello 8 ap.—Vai ip. ja 4—ip. sekä 6,30—7 illalla. Haoin.! Sisäftnkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 6,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnnntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v anas tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—y^l ip. ja 4— l / 2 ® sekä 1 /a7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8—iO ap. ja 7*7—7 ip. Posti lähtee: postfkonttocsta joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ^a ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse PielisjärveUe y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta^. Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ]a Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliircrm kirjakaupan suona olevat klo 9.15 ap. ,a 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähotyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa fraukkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schlirerin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Joensuin äsioiEisloiHslo " (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoiinisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiintfiimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatllaluet- telo nro 2 lähetetään pyydettäessä. i Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. j Joerisu n Asiolmistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. j liikauttakaa h*'YOs«niwc | Turun ! HeYosYakötfls- i yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa; Y. fcaltfo. Kontiolahdella: ,i s IL ^sällöH. Pielisjärvellä: M. UoäkaReö, VESIKATTOJA mustasta ja galvanoidusta pel listä, Vedenlaskutorvia, Pelti- uunia, Paistouunia, Kuparisia hellankaUiloita, ynnä kaikkia ra kennusalaan kuuluvia peltisepän töitä on edullisin teettää ! Ä. KARVOSEN liikkeessä Nikolaink. 20 - Joensuussa - Telef. 73. Omist. I. E. TCJISKUNEN. Liike alotettiin v. 1886 ja on katettu m. m. lö:ta kirkkoa. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. jaö—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi- pidetään kaupungintalon kokous- vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. i huoneessa torstaina t. k. 27 p:nä sekä pyhäpäivinä klo 9— 1.0, klo 5 j. pp. a. p. Asunto Rantakatu 1. f Piirieläiolääkiiri H. V. He'ander| vastaanottaa pankkikomisario j E. Broms'in talossa Rantaka- ■ Kokouksia. (K. S. 1 k. 1 s. 25 mm.) Alartta-y!idistyksen Vuosikokous Ilmoituksia. Kaupungin dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi j on tavattavana poliisikamarilia: joka arkipäivä klo 9—11 a. p.! Kaupungin kätilö E. Ikonen ta-} vataan teurastaja Karin talossa! Merimiesk. 32, Vaivaishoitojohtokunnan esimies | tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello 10:stä e. pp. kello 2:teen j pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 2 päivällä. pidetään suljettuna tiistaina ja Yhdyspankin konttori kello 10—2. keskiviikkona helmikuun 1 ja 2 e. pp. | päivänä silloin toimitettavain Pohjoismaiden Osake -Pank'n ; edusmiesvaalien tähden, konttoori kello 10—2 päivällä. „fotö" 1. Rahatoimikamari pidetään auki tri» • i _ t jj . joka arki keskiviikkona ja lau-j tlavienkuvien 1 eatteri vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna aesr In» «Um W«Wl,!Ztml, Joensuun kaupungin Säästö- pankki pidetään avoinna ;oka keskiviikkona ja lauvantama klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ■ ip. rahatoimikamarilla. J Z. Topeliuksen nuorison kirjasto ! 3. kaup. talolla on avoinna joka ,4. tiistai kello 4—5 ip. j Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. d . ia joka arki lauantai klo 6 - 8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo Vjl— 1 / J 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. OHJELMA: Liian rohkea kauppapal velua. Saharan erämaan lai dassa. Ylienkeli. Arabialaisia tyyppejä, menoja ja tapoja. Kohtia muurahaisten elä- m3stä. Vaarallinen ikä. Soittotunti. Itä-SioB Laliasiaistoiisti inoncillicco fcltl K. Parviaisen talossa. JUClldUUooa .. . . pielin N:o 148 - - Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. maksaa korkoa TalistukslSlQ: 6 kuufc. irtisanomisella 3 l 5» o °io 4 Ma °|o 4 °|„ 8 *|2 °|o 3°|b* vaadltteessa TalletuskoattokuranttllilillU 5 °|o S3äst5k^SÄtmiiä Juoksevalla tlliilS 5°| 0 s°!o S Nurmeksen konttori Ottaa rahoja korkoa kaavamaan. Edullisin tallentajille ot Talletuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ia pannaa»! korko pääomaan kahdesti vuodessa, joten »e kasvas corkoa korolle puolivuosittain. Sahoja voi lähettää pankkiin po« tiss&kin. Raittiusväen Arpa jaisista perimättä jääneet voitot saadaan noutaa rva Kalliolta poitikont- toritalosta. Tiistaina tulevan helmikuun 8 p:nä klo 9 a. p. myydään Värtsilässä rouva Pohjois-Karjalan Maanviijelysseu- ^ u '^ uddu J . . f „ u TT a ! Iida Siitosen konkurssipesästä £ SrriTvLS S: *■»—«. I rta i nta omaisuutta, ran toimisto kaupp. H. Sura- avoinna päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. kuten huone- ja huushollikalus- toa, liina-, pito- ja makuuvaat- teita, maanviljelystyökaluja y. m. y m. ja jos ei sinä päivänä mene kaikki kaupaksi, niin jatketaan myyntiä seuraavana päivänä. Värtsilässä 14 p:nä tammikuuta 1910. Uskotutmiehet. (K. S. 3 k.) ii tilisi on parempi k Me tiedämme, että hallitsija ensi kuun 1 ja 2:na p:nä kysyy Zuomen kansalta, tahtooko se suo- uittaa rahameron maltakunnan puolustukseen, wai asettuuko se samalle kannalle koin hajoitettu eduskunta. Me myös tiedämme, että maadittu rahamero ei ole niinkään suuri kuin mikä meiltä menisi siinä tapauksessa, että meil- lä olisi omassa maassa aseivel- teollisuuslaitos. Wielä me tiedäm me senkin, että meillä moidaan sanoa: koska ette tahdo rahassa suorittaa amustusta ivaltakunnan puolustukseen, niin lähettäkää poi- kanne tänne Wenäjäu miesten kaitssa suorittamaan Zuomen osalle tulema maltakunnan puolustus. Kumpi nyt on parempi: myöu- tääkö raha, joka meiltä saatetaan ottaa ja todennäköisesti otetaan, maikka eduskunta sitä mastustai- sikin, tai jättääkö maan kohtalo armaamattoman tulemaisuuden maraan? Luulisi yksinkertaisimntankin il- man maikeuksia osaaman tehdä tuo malinta, mutta niin ei ole asian laita. Hajoitetun eduskun- nan kaikki sosialistit, ruotsalaiset, maalaisliittolaiset ja miltei kaikki nuorsuomalaiset eimät suostuneet! rahameroa myöntämään, maan! asettuimat sitä mastustamaan. He ^ saattoiivat asiat sille tolalle, ettei • eduskunta Rajoitettiin ja hetimiten — niinkuin luullaan — toimite taan Suomen iviimeiset eduskun- < taroaaUt. He eimät pitäneet seu-j rauksista mäliä. Olisimatkohan siitäkään mälittäneet, jos asemel- mollisuus-ijässä olemat uuoret mie- heinme olisi komennettu sotapalme- lukseen Wenäjän joukkoihin, sinne hajoitetut yksi itään toinen län- teen ivieraan kansan keskuuteen, mieraan mirkamallan ja mieraan kielenkin tuottamia kärsimyksiä kes- tämään. — Suomalaisen puolueen kaikki edustajat olimat toisella kan- nalla: he pitimät rahameron ny- kyoloissa edullisempana ja olisimat tahtoneet, että asiasta olisi hallit- sijan kanssa neumoteltu. . Eduskunta ei osannut oikeaa malintaa tehdä. Osaako kansa sen tehdä? Lukija! Kumpi Sinun mieles- täsi on parempi? Jos olet sosiali- demokraatti, nuorsuomalainen tai suomalaiseen puolueeseen lukeutu ma, niin ajattele asiaa ja sinä huo- maat, että ainoa oikea menettely tapa olisi se, jota suomalaisen puo- lueen eduskuntaryhmä puolsi. Epäilemättä tulemat suomalai- sen puolueen edustajat uudessa eduskunnassakin asettumaan sa- malle kannalle. Mitä he muuta moisimatkaan tehdä, silloin kun on kysymys koko kansan onnesta ja menestyksestä. Suomalainen puolue on näet yksimielisesti sitä mieltä, että tämä menettelytapa on parempi kuin mastakkainen. Kansalainen, kuka lienetkin, joka luet nämä rimit, tee Sinäkin moi- tamasi tämän ajatussuunnan eteen. Wedä miimasi suomalaisen puo- lueen hymäksi ja kun sen olet teh- nyt, niin huolehdi siitä, että naa- purisi tekemät samoin. Jos niin menettelet, silloin teet kansallesi, isänmaallesi ja itsellesi palmeluk- sen. HLIMIJIHW HIII »mi IJJXJjJIJIiJJIJJJIlllllJ Mietelmiä lähenemien ednskuntamaalien johdosta. Maalipäimät lähenemät, nuo paljon merkitsemät helmikuun 1 ja 2 päimä. Silloin Suomen kan- san on maaliuurnan ääressä mastattama tahtooko se rauhaa ja järjestettyjä oloja mai tuhoamaa, toimotonta taistelua. Waara uh- kaa maatamme monelta taholta. Sen kantamuutta kenties ei tietä- mätön kansamme täysin mielä tajuakaan, masta silloin ehkä kun onnettomuus jo on yllättänyt etkä enää ole lorjuttarvissa. Nyt on otollinen aika. Minkä mastauk- sen siis annamme maaliuurnan ääressä? Mitä tahdomme: rau- haako mai taistelua? Tämä on neljäs kerta kun Suo- men kansa yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden perusteella käy wa- litsemaan edustajansa, joiden wal- mottamaksi se jättää maansa kal- liimmat asiat. Malitseeko se nyt sellaisia edustajia, joille isänmaan ja kansan onni on korkein pää- määrä, jotka siis omaa etuaan ja harrastuksiaan kysymättä, täyt- tämät tärkeän edustajawelwolli- suutensa ja pystymät sen teke- mään? Niin malitseeko Suomen kansa nyt miisaimpansa ja par- haimpansa eduskuntaan? Sillä jos koskaan, niin nyt on siellä joka sana, joka teko kultawaa'alla punnittama. Pieninkin erehdys, > kemytmielisyys, huimapäisyys moi syöstä maan perikadon kuiluun, sen partaalla kun jo ollaan. Eikä silloin pidä yksin syyttää rikoksen- tekijää, maan ankara edesmastuu lankee kansalle, joka semmoisen henkilön malitsee eduskuntaan. Kansalainen! Ei ole enää meil- le mitään salassa, mitään, joka ei ole yleisesti tiettyä. Kolmen kansanmaltaisen eduskuntamme suorittama työ on jo historiaa. Sanomalehdet omat julkipuhuneet kaikki mitä siellä on lausuttu ja miten äänestetty, miten pystytty työtä tekemään y. m. Mutta ellet niitä usko, niin ota selkoa siitä lähteestä, mikä puhuu lahjoma- tonta kieltä, se kun puhuu lausu- jan omilla sanoilla — tarkoitan eduskunnan pöytäkirjoja. Ota ne ja tutki, tutki omatko malitsemasi edustajat täyttäneet melmollisuu- tensa, omatko pystyneet tehtämään- sä. Ellei, niin elä silloin sellaiS- ta uudelleen malitse. Muista, että tuon punaisen miiman metäminen on kallis kansalaisoikeus, mutta sitä seuraa myös suuri edesmaS- tuu metäjälle. Valitsija. Miten maalainen ajattelee miljoona- kysymyksestä. Saarnaamat nuo sosialistit ja maalaisliittolaiset ja nuorsuoma- iäiset meille: „suomettarelaiset olistmat myöntäneet miljoonat, mutta me olemme kieltäneet". Minä tiedän sen. Juuri niin on asianlaita. Mutta minä kysyn: onkos maa nyt teidän kieltämisenne johdosta 20 miljoonaa rikkaampi? Ja on- ko maa ehkä mielä muutakin hyö- tynyt teidän kiellostanne? Viehän 20 miljoona otettiin sittenkin. Lupaatteko ehkä ottaa ne takaisin? Ette ole lumanneet. Maa ei ole siis rikkaampi teidän kieltonne muoksi. Ja ne miljoo nat otettiin laittomasti, kun ne olisi moitu myöntää laillisesti. Sekin merkitsee jotakin. Mutta onko maa ehkä muuten hyötynyt teidän kiellostanne? Kat- sotaan. Kiellon muoksi ensinnäkin saa- tiin menäläinen senaatti. ^'Onko siitä ollut maalle hyötyä? WaS- tauksen antaa, paitsi muut asiat, suostuntaselkkaus. Maau raha- asiat omat täydellisesti hunnin- golla. Virastoissa mallitsee ylei nen sekasotku. Laittomia määräyfr siä annetaan. Laittomia mää- räyksiä noudatetaan ja ollaan noudattamatta. Miten suuren rahallisenkin tappion tämä onne- ton suostuntaselkkaus maallemme tuottaa on mahdoton laskea. Kiellon muoksi saatiin toiseksi maallemme merrattain suosiolli- nen kenraalikumernööri Böckman ja kansliapäällikkö Knipomitsch erotetuiksi. Sijaan saatiin ken- raali Seyn ja hänen apurinsa. — Onko tästä ollut maalle hyö» tyä? Vastauksen antaa paitsi muut asiat, jo annetut, epälukui» set laittomat määräykset, kenraali» kumernöörin kanslian menosään- nön lisääminen, erinäisten mirka- miesten lisäämiset, kenraalikumer» nöörin talon komistaminen y. m, mikä kaikki tekee, että Seynin mir» kaanastuminen jo nyt maalle maksaa yli 2 miljoonaa mark kaa. Onko maa siis rikastunut mil» joonain kiellosta? Kiellon muoksi kolmanneksi ha» joitettiin eduskunta. Maalitkin maksamat rahaa. Ja lainsää- däntötyö keskeytyi. Onko maali» tästä ollut hyötyä? ^?en sijaan, että suomalaisen puolueen ehdotuksen mukaan soti- lasasiamme, tuo kaikkein arin ky- symys, olisi saatu laillisesti jär» jestetyksi kymmeneksi muodeksi, on meillä nyt maassa täydellinen sekasorto ja mitä epämarmin tu« lemaisuus ei ainoastaan sotilas- asiassa, maan kaikissa muissakin maltiollisissa kysymyksissä. Mei» dän tulee muistaa, että juuri so» tilasasia oli Bobrikosfin hämitys» työn lähtökohta ja pysyi aina sen keskuksena. Ja nyt antoi eduS« kunta päätöksellään Seynille sa» man lähtökohdan, saman kiitolli- sen kiinnipitokeskuksen, maikka