Iiis ^ e !o?i> 39 - ' .... 5 »'-.-»<> L' - ^ 8^IAI!UkiIA N:o 37 — ISIS M V. 4 -> . )! ?.-, :. ...- ^'-!!7! '5 N i KaMuklen xromo- liat^ni. .- i- n 7-;.e .' ee^'i-- ?'.-io v". ädkeMin il ny: 1 - ... : !i .'>?.- ii ^ - . ->'-.. m iet-in.77nc-l, i' ?L j KuningaökunnM julistamista on L" " UN Vuimi -itettu diplomaattMa ? > h?kl?t!?iam »välisillä neuivolteluilla. ei minkään mallon eikä h^e.itsij.chi.o.i«en taholta ole pantu es^'.< ll ruk'.iaas Nikitan aikomutseLe; d.-r^am->s:'n'z -i dipssmatiassa enää o!'. y',M z-ärkeä tekijä ku^n wielä joita- t^ia !vuestwmmcniä sit'en. jallsm "si-r>. Wen'j^-t kisar- Aleksanteri 2:!!n« anwal.;st'! ruhtincal li?:- >: ^j- -suudelmaan?- tnolle nou- ja seukaNijaUe Naoolesn ^ac-n ziiläi-n- ' ^>.-ns:ell:. TS mä ^ott-znrskannan m»» - f - e-'- - u>l.. ! >- !7 7 ^ ?7>"- - :'i N'-. !' e .-. i -7 ' H.M.5: Z- . . .... 'V' 7"^'- esi:eiään dallnnl- ' u! ?-? ^v1!o?-a. On , cnä ke-r-nul: N-:w ti'ii '. - n r a"'! - ?! i -7 ,. ^eii or. j..- ?Zke» 'ämän p.ihen t>vi :-'ira?t-j^ n?'-i- i^-i". N ^ »o--an kun?^ l- i?cl!i!"'? e^urenNsa oli i's:- ' r n> n "''lö''. ,.t^-.isl-e!.- 7"! . N' ^ ' - 7/ 7 7 - u !-,'- cin- M", n .inous.a "?->'- - :^.-7 i li. < . ii -> r^em : ^ c' !!^>7 m-i'7 . '-.im: . er-ec - -n , ' la'Nk' ni^.i-l-ir o ^ 7 ö'N ui' .. its - ! en i vui 'o? D? wllu' «äkysil-i nimenomaan B -!;^.:in n-sm'M'.5:n radioissa. Jo Z83I Ri^nriaöt.' ?!!ni»gi»skiuito; sitä seurasi 1882 Serbm, ja miime tunnustettiin tupiskaaksi n?yö-'?tn B-:!garisn ruhtinas. Oli s?:.' tä!,d?n u?orst!? lucnnclli^t^, että M-nt^vkg:^. j?w tcfin on Balkanin "s',^si-?:.'' viznv:, inuttci jonka «al- n^i?-»cn i'senäisaqs ulottuu kani-.il- .u usc.i!!a se mucdolli- s-tn tunnuit?ttiin!m Vasta Berlinin 1878, sekin ivhioi kohota ^ "i!'nd?n tv-sus. T»o vil-.a, j.'-7a nnt wahälst aikaa Me>l VN klin-uicäaqi «uurmlin maail- on ky2ä en- .-e.!-n o-^ZvL^ i-s-^a mzailmar. »apah^ Sen wi-'telut kristittyjen - i? mnh.^nlettU.nsten yli-valtaa ' SA^t ä mc.»'hl' kum su» . ' II! el^-vät kd?lleen :'.^?ncn.'e- w:nhc!-^s^, -'unkarikuluissa. Id in !^.!'u"aj°/N!', ei Nillsir-ia-:» koka N^"N V^itettuns, tuo urhea w»orkto- ^ f. t I»' n . s- ' . . -di ' ,u ^ ^ yi) -.,. n-., joile t ^ch^ud-n j^ :°i -ituis '/ ',.!ö!c.'. !? d:n mu- ^ s.tcu säilq.tZen 'tsellään ensi- l'-ipÄ --n s^n^rm'"^ ^ '-.-.iiix-tt-snZjn itsenäisyyden 'ä. !-.i'k -n'.^ »urwust ainakin heimonsa " j^ :-i -ituis-.'n olemvssa- 5! N!7 ö ' ^ z' ^ ,!7. U .. ^ ^ ^ ^ ^ ^ :...' i . n .i H ! a >. ' - r - (-; ^ ° . d u I !> u a .i z'.! .-l. , , N ^ '.. Ni -U ' ^ !-> ^ ^ c!i- ^ - 0 ' . C ^ ^ 1 ^ r, ^. ^ ^ ^ ^ ^ r.! ^ ! 7 1^ . i. s., l- -! 7 i _ a 7 ^ ^ i ^ i ^ !Lc .1.-!. ! ' 7 - s ' ^ . c, ' . n :.i77 7. ?i 7 ^ 771 2 i i! '7 I - l>' . '/ 7'. ! .! ' ' i : i ^ - ! ^ ^ . -- >7 7. I > 7 ^ ^ -o ^ 7t7i . 1 1^77 ^ 7 ,^7t i' n:. - 77 o / l^s 1 7 ! > i ^ - ! u 7 ' ^ ^ ^7 ', , ^ . ! - u- , 7'. ', , ^ - 7- !>n : . ^>7 i -!7da!i7^ ^ o ' !?' ^7 ^ !- E. ^ >'i! >7' " U77:7 1 7 7i / : :!7 a77' ^l ->'7 > 1 7 ' : ^7 n- 7 ' ^7 ^ 7 '' 7 ^ i- ^ 7 ?r: ' <" o i 1 ' - t'"' 7 !.^ > 7 .< ^ . — 7r. ^ ^ .11 ' ."---, ! ^7 ^ 's' ''7 '7 ^ -i 'l.' ' 7^ 1 - 1 . i: ^ 1' - .^ 7<i...,7 ^ . i . . ^ ^ ^ / 7' ^ ' 11'-^ ... ,„«.. .,..... <. ,. ^ ., , . ... ^ ' - 7' . 1 ^ 1 : 1 l 1 ' 7Ä . 1 ^ !. -7 ^ a -, >7 1 ' 1^7 7 ^ u^ ^7-' : j. -U7.i M7..N. K«n tnlen on sm:)l ä7l V ,ni^''ä tn'd"ä. n >d. 1 ^n.s. '. 7.. s ?. WL/äj'-L sooiS'a TurUi.! ^as- ^ -:siv!e y.l -tu> ^t.i -a 19:n'--,eu t "^uysisadsLa ja ftlt. uudm koulvn Niie!) a. j ra,.?.in M7s^iiiva'ti!.-iden »avautuS- i 711 i 1 l 'i ^ Ii N s ' j 7 ''ft i'7l^ ^ 7/ .u'- o ii' S7bii'?^u y. IN.. 1'.1-' ' ^z.'7 sie ' ^'-ä !1>N edu'l^!7. 7' i r ' 7i i-^i ^ >o n t"ö.ä i^, r... l. i)I.'7Zi^.ij ^ctt70, e^..ä i..z- 77 ^ 0 77>1 i^^ ' 7 -'57"i ... ' " .- .. 11 .71 . .. >'-7''!)at " . 7'vä'. ... sla ju.istiitsi^ :<i pa . - 7. 7. - "7 17 1>! -' u i. ai 'ci u- ^ 7-7^ äc 1 71ö" I7i!'.-^ ^ k7!.Il'r!!!.!l ^ l^> 7.ri"-ö')jä M>'ntcmgri cli n?arsin c-rnok^ans '.sazrin nuo laisena. San ra-.ch.-ö!i: Montenegron al.e:?? zal-tav^su l'.'uitn»!; Berimin 5.^: ,. ^ i ^ teh'.r.n msl- ^ii , kN7:,^ js:a tapaus » 7.'17 217^: l. pull:ses:i jät ,, v.,7^ : s !7.u . d-.u-an lvipaatc m/.väsyä!i:'. I'ä?rf.llan n.enet> z te:uS Ä r.:n'..>. ?-r,sipsin aikuna, jol- ieh»;.n Montenegron ja !1 I! t-' 17 -1 , 7-1 -INI N "o''ku'd 7^7 V -. ...r n i't i - 1^7- 7N!7! >..!iutse.i ySälli!<V7.U ^", -7r c.> l>i!:r. ali I^i- ^ 7!71 : i": 771.7 c'c ^ .ri^ !.!ni.iää^l'ö'l ka-. ->,'u. m.'.!Lc: .!»-?.^?;a-:--? l-ls-sön n?a^-l znyö^-z Se»bi.-^ vne-inc.t qhieissSLä Suur- s-ibi^?-t.-, Mo'.mr.egro »vieläkään o'.e -..'.-!z:^n^-; se käw: kyULkin sel- ^.?.i iäni iviime.siss-; Bosnian rel- :-i öi-sä. K ^u nilSkäkSi n ei epucz s'!-.-;, hznki::iin nqt l?rwa!:S armo- -.-.:>.en kch^^miftLa. Kuningas Nikita yksityis elämässään. 'Z) 1.7-lerran M!n esttämme muu- tao-.i-^i !!elojs siit-?, miten kuluu Eu- r >' .n ..'.uLr-mman" kuninkaan xäiwä yfsi>ii:se!ämä?sä6r. Siis: R^ktlnks Nikts, joka tästä lähtien !?n 9^080 neliök:lomettin suuruisen i-i iui- jz se i 250 tuh. asukkcian ku- n.ngou yhä Mlelä^.n, huclimattu !l--..', ?.tä hän on kokoncibtz 50 wuot- t.i ^-^-.t^uu: Ä!ont»ncgron..raskaöta" sc>no^c.r-) hallitus- e' ?o'kaan ? llut uk ' n ,:>;:» 0 :.-.;i-n.upL'e'.ricn kes'e-.l!um v 'i>!e!ur?!'' -.r. «ii NoV!:sk'j w>^uutt -a, eilä i 7 ;n7r''i'-: 'iZ-lc-hme-! j- S. dn» ' -i s 7 7u asicö!' somst.uaan url- 1 S - ri b^i:. I golkoA.dj-.ta ^er- -?' h. --.. etlä I'.goll.>wik'.', jc-ra r-li 1 ' 7 .d.' 7r^i5?N ? . g?'Ui, ?0 ii>7 B- gt -7.', jvi-.sa yäu p^iu tvittlve-'. !! oi ' ? k.oU ^ielar-i.', -.NU.77 j' -u !N' Ui u-a. -'- : ^'li"i.ii P-7'ar ^ luu!''Z-7!?i " hariiniL-^.n — Nikua Pet ter.c-1 ' .' 75 I. g^!'ow'ti',s erä-? tuom te r^i-ll N^wiU«j, mutia e> 'i- ^ gc.'?o-..'s'')Z kU7-iu-.'e.'t:in, ?.-:vi.;h vn yhä :cie>älin upea mied, e-.kä tosin ii'c.n khaNa mies kedki- ra-'mii!tI? upea ivcnha rouwu ..5- -.-.-'.l.7! -,.:n - ^iii;'6eo..rr menun n^?r- i k-tuluu yhä mielädn olehan hänen t ' -'ee en i i d'-?, jota -v'r en häntä i „r-are!.-,pi p.«i--tisko7.sa", ennen Euro» öi ee:i n k -.iy 'et ii?> su-ojelMos- s-! pan kuulu kaunotar, huolimatta siitä, '-5 .1, ' 7?a n: " .1 l) Z711 näin I -! e'-.ä hÄt ?n t ?i -mttanut maailmoan ar^c -vi- jn promztaattcri ölslä puhu: '.N ^ ? .'.r -7e i pel.-->d u rie- -irc .ö^ri Dolrr'hinsu: l,kä- ! 'e. etlä --ke : n, i-icr ö oli iouu.nut ^'5.- m j t.in ^dei-i'ä oi ;än c^e:u^n. i ii i^ iän I igo>'-on.-?'. > ^ j-:wn -iesl ai- 5 j^' s'.-.j '> > (taunii v) poi'.ia ja tyUäriä setä -.uin e lvuosina sairastanut anka raa lu^Valoa. Ansio tästä kauneu- de: i ik..s'umeitzmuude?ta lankesa sÄanöllisiLe elinLauzoiLe ja raiUiu- y7.;:» . i eu--nu--isi..-?i M.rcw- !d-ll'. (Wa:n tupakkaa kvuluu kunin- i? s r-'iä wie!äkin pciitaa sauhuutia- zva! ?. in :<I;ts."i s:u?upnppv). T i -n. llceu So 5 sumulla kanne taan !,chwit säin ^y!Sine?n ja ::oik'.m- ^ pale-i,x.n Nikitn Petrokv-tsyin y ^stn- le- ttikonio. Wen näi'. tyuötö- - kertaisi?'! sisus '^e!t -.r ..n, mut:a suureen H '.>ti 7 77 !n.-^en duuman p! äiös.a ! ^ »---uic .saan ja iyöhusreeseen, jossa ' ' - ' uudc. ^'"-VN::- jo iSill-j !i -'ioitUspöqdSn ää- tUi... Vi.re; iö. T N .7 n> tien c? n :^-. -at pv.'-li's:«utun-u! >!<i-.t'e! on Rzn»wx?u 7. - - ^ ^ . SI ,' ludä-7i N. -! C-c.^-z -- y^-vi-ii. 7 n.ä 'l'- i-tiä kiUl-c> it7 >zi--- )n ul iy " , - i-'7i g ''..nl ...eV7^-'S Lldes?«^f«. n'.. -a >.u AutarÄ hslliz on :>'-ei7N 7 n ' ö ^ ^./ i j. k !U'7 1 '^lg >c5i;.)'Ni17. l-7 .77, 7^ 7 L n- '77!j -11' :? >!.'.>!, 7^-. /^. ui.' - n .--!> n o!.' 7 n ^ -.!. L» «::n n-"-' t- n> > i 7!!-i.r k nsi'-. V .n ',', ie i 77 ! .7!' . : L . N!i7 ' 7 i ^ 77.. "i Z ^ - ii'?, 7 .e/ 7 7 7 vei. ^ 7 ) 7-1 l i! 7- 7' ' ^ !ui. 7 c> ^.7i ^ -. - - !^!77. H 7 7-11 ' 7^1!' ^ ' V d 7 7 ^ 7' 7 - 1 ^ cpa'.c.r I.- 2. 1;' in ^ ' ' n i' itV^ - '71 .a. T^. '^ t.^ VN W-.il!!- ^lu^ce'^n asi^!^rj-.-ja ja partäen -i" r.!e!S!2^suuttumustc i ^.i-den alle nimensä, ehkä lehden myöS- k.n re-a<:amuiÄtutu!st<?. Ia kahta tun tia u-.yöhkM!N'.n, s. 0. tcs-nällkiN klo 7 a^uu hallusij-z t-tttS C-ettinjen pa- lc'.^n ?qötti'n, j-)ku muuten on ä-ket» t-'in uude-^uÄi sis«st!!.:u, istadtea p^Nt-i xö^däi: ääreen nautti» hy- ??5l>ä ruokc halulla --nnoiseii lampaan- ! !) >; jllu joitakin kus!vi!sia, ?a»ravi- s.sti f^tokac-n-ii. ior!a hän »iss sekot- 7..-- v!.-e«ä^'.ä ja ^öyd:äö, ryvpätcu palan pai- .1 ?<?ä c ? 5. O^ze's.-.<-t i '!..kö- i uo^, kuun !au?aUi Ml, iaMism kyl- ^ ^ ^e,r.'n ^.. i- u - n n^ä77 >s möä — we-iä. Jcs han on hymälla 77 : ei ole L^is-u-tu r>!-uuleUa. t rinoi hän syödessään kok- 7 n p u-.rutLo--! ?uöhäi:- »cu-' Um kanssa, puhellen enimmälseen sa- . - - !. Nu-!o -eivs.iä' yli k !o ^'.isuta asioista, s. 0. kasarmeista, ki- '. " Ter-oevt--.o-doL.stt -.oi. - wö«?«'s!ä, tykeistä, manöömereistä . puutteelliser. Lääiärien p -o- ^ Kokkeja on holvissa muuten ' -r nau eta?n, miten tämä uusi lamall.sis-a oloissa »vain kaksi, toinen o', k.ko WenäM iuuresti ^h. w.-- ha ..musta-vuorelainen" kotimais- - k"- o!m ^s-' z.eMvs-i-Isu i ta. toinen ulkomaalainen kemeömpää 7^7. ei c-l"k.'-äkareitä . ranökalaiota ..kyökiiä" Varten. Työtä ei h".ilä ole Inkoja: kuningasperhe '.teru)l omassa keskuudessaan hyrvin ^ yksi».!«rtaiseö:i —^ v LiwäMat?rinan ! kuulua tsroallije^tl lihaUeml, tatst , liharunilau ja jälkirieoka, antimia, joi- i dm micramlin, m m. ulkomaltojen ! !d ostajat saamat tyyty-5. ellei jotakin . .. . ' Wienistä iin se lai- !. nli' c ^ rori kokkia li- ! !!!>.-. ?.7yttäcn, eitä !.-s!>taan silä Cet« la - a ta.e.h'l-i. M.ir>.- l t.'.7j? ik-n ho-l-issa eleiä. PeriotSvrinssi 'g ?! niiio-.si ju! ^.nv«; De. a'.olla, sola cn i?c:-n.iflssa Meck- ^ Lki-kiuglm kNlLMz- ^ °Z'^K^u!.i l, e n .ji. - ...:j-.".r.-'^.s. i ?<- binq-Ät^.i^in rilk,.'- u prinsessan .0 7 .. .. '.n 1 Iatan ia '.-'se-, 07. ^ -n - hominsa, upe- r. h-i-?a5 N?.i!-.z per- - 5m?i !U h-.r.cn sopallaan. Ja > l. k >. 26: a, u!i v.e-eki i i a^eampn kuuluu myöskin Menäjän Tuon tuostakin tarkastaa hän »ar meijaansa" ja palatfiivahdistoa, johon kuuluu 30 palkkasoturia (rvapaa yllä pito ja 60 kruunua palkkaa kullakin) asiamiehiä, joukossa paljon talonpoi kiakin, käy hallitsijan luona yhtenään j: saawat he ..audiensin" esteettöl mästi; kun iltasin saapuu Vieraita, pelataan aina korttia. Päirvisin tekee kuningasperhe retkeilyjä Vuoristoon ja merenrannalle, millom ratsain, milloin woimawaunuilla, joita on ko konoista kolme kappaletta. (Mertauk sen Vuoksi mainittakoon, että Saksan keisarilla on niitä uusimman tilaston mukaan 41, hinta keskimäärin 16tuh. mk. kappaleelta). Kuumimmiksi kuu kausiksi, syys- ja lokakuuksi muuttaa kuningasperhe Vuoristossa sijaitse maan ..datjhaansa", jossa Nikita Pet rowitsh, muiden töidensä ohessa, Vaa lii »vihannespuutarhaansa ja ihailee nautakarjaansa, johon kuuluu noin 60 komeata päätä, sekä esiintyy tuon tuostakin tuomarina talonpoikien riita asioissa, langettaen usein, mikäli ker- rotaon, selmäjärkisiä Salomonin-tuo mioito, joille Voittanut riitapuoli aina huutaa innostuneena «hurraata". Lopuksi mainittakoon Vielä, että Nikita Petromitsh on hywä, hellä perheenisä ja sellaisena komin huolis saan kahden Vielä kotoisalla oleman, ..kriitillisen" ijän saamutteneen tyttä rensä kohtalosta, s. 0. saattamisesta amioliiton tyyneen satamaan. Tar. jakkaita kuuluu tosin jo olleen ja yhä Vieläkin olezvan, mutta eihän näitä jälelle jääneitä toki käy uskominen er .simäisen parhaan huomaan, kun muut sisaret kerta owat kamunneet niin ylhäälle armoasteikossa... Kuningas N kita on saanut We- näjän kenraalikenttämarsalkan arvon ja perimöprinssi Danilo kenraalima jurin armon. Walla«kumo«S puhjen nut Portugalissa? Asema «hkaawa. ^ Kahakoita ka»sa»j»«kon ja sota«Se» wälillä. Daily Mailille ilmoitetaan Lissa bonilta: Kuninkaan äiti jätti maan tcrstcäna. Lissabonissa hyökätään joka päiviä suojelusmäen ja sotilas osastojen kimppuun, joten asema näyttää uhkaamalta. Kuningas ei ole kolmeen kuukauteen jättänyt pa latsia. Sunnuntai-yönä koetti tuhan siin nousema asestettu ihmisjoukko hyökätä Estrella-puutarhan kautta iin .naan. Hyöikäyksen torjui nopeaSti sotamäli, jolloin kahdeksan henkilöä määrällisesti haawottui ja enemmän kuin sata liewästi. LiSsabo» piirittzstilassa. — Salaliitto Fra«co« hywäkfi. Neues Wiener Journalille lennä tetään Lontoosta, että Lisscbon näh- tänästi on piiritystilassa. Kuningas Korlosin murhan jälkeen ei kaupun- pissa ole nähty niin paljon sotamä- keä kuin nyt. Koko ensimäinen diwi- siona on aseissa ja linnoitusten mie histöä on lisätty kaksinkertaiseksi. So talaimoille on annettu käsky olla meimiina taisteluun. Tämä kaikki tapahtuu salaliiton estämiseksi, jonka tarkotuksena on auttaa diktaattori Fra, coa takaisin malta-asemaansa. Hallitus myöntää, että on paljastettu ma. rallinen salaliitto, mutta kieltäy tyy antamasta lähempiä tietoja. Manhoillisten aikomien Vallanku mouksellisten yriiysten moralta pide tään sekä maa- että merisotamäkl toi- mintamalmiina. Akkara sensuuri on ntu toimeen ja ryhdytty warowai- suuStoimenpiteisiin. LeSkikeisari»»a» «atkat. Pietari, elokuun 23 p.nä. H M. Leskikeisarinna on matkustan» Tanskaan. Kolera Mexäjälla. Pietari, elokuun 23 p:nä. Mii me Vuorokauden aikana on kaupun gissa koleraan sairastunut 84 ja kuol> lut 21 henkeä. Sairaaloissa on 680 potilasta. Kostromassa on miime wuorokau den aikana koleraan sairastunut 27 ja kuollut 17 henkeä. Läänissä on sairastunut 291 ja kuollut 176 henkeä. Orioniin läänissä on kulkutaudin ilmaannuttua sairastunut 1,101 ja kuollut 521 henkeä. Kolera Italiassa. Ro m a, elokuun 28 v:nä. Miime Vuorokauden aikana on B nin(?) maa kunnassa koleraan sairastunut 12 ja kuollut ö henkeä. Foggian maakunnassa on sairas tunut 6 ja kuollut 3 henkeä. Oimmsaari. Kirj. —o— Kaukana, kaukana ulapalla ui on- nensaari. Sen kunnaat kullalta kim meltämät. Sen nurmi on ihanan Vehreä ja pehmeä kuin hento untuma Sen hohtaman malkomartiset koimut omat korkeat, ja niiden lehivät lähellä tai wc. an kantta somasti kaartumat marjaiseksi katokseksi, jonka alla on- nensaaren onnelliset asukkaat, ikuinen hymy huulilla, ikuinen riemun karkelo sydämessä, käyskelemät. Niiden kov keillä latmaoksilla satakieli iltaisin laulaa, ja laulu halki kirkkaiden rus kcjen kulta-auerten kaikuu. Se laulu, se kertoo onnensaaren ikuisesta vutuu desto, sen helkky on tuon ikuisen au tuuden ikuinen ylistyshymni. Tuo laulu se joskus kaukaisena hy minänä ihmissieluun kuuluu. Ihminen pysähtyy sitä kuuntelemaan, ja aa- ViStuS laulun kertomasta onnesta, sen suuruudesta, sen ihanuudesta HS nen sielussaan herää. Aamistus se suuren onnen kaipuun hänen sieluunsa synnyttää, ja tuo kaipuu se hänet saattaa onnensaa- resta unelmoimaan ja sitä toivottele maan. Hän etsii, etsii, pyrkii — saamuttaa ia — ei saawuta. Minäkin olen etsinyt. Mutta ennenkuin onnensaaren moi aamutta?, on Välttämätöntä löytää e hengetär, joka „siiwillä läntisen" etsijän sinne kuljettaisi. Etsin hengetärtä ja näin hänet. Hän oli ihana kuin Keruub?. Hä nen silmänsä loistimat kuin kaksi ilta- ähteä, ja hänen äänensä kaiku helk- yi kuin autuaiden kiitoslaulu. Peitin silmäni, sillä pelkäsin kät eeni saastuttaman tuon ihanan olen non. Koetin katsoa, mutta yhä uu destaan peitin, peitin ja pakenin. Mutta mahtama woima ajoi minut uudestaan ja uudestaan oni ensacren hengettären luo. Uskalsin katsoa ja hän hymyili mi nulle. Hänen hymynsä päilyi ja kimal teli kuin meden pisarat kukkien lehdillä ähteen reuncssa. Saalvuin hänen luokseen usein. Hän hymyili minulle mienosti, yhtä usein. Uskalsin Vihdoin lausut hänelle oiwowani onnensaarelle. Aluksi hän ei mitään puhunut. Mutta sitten hän sanoi, että ehkä öisten, joskuS. Odotin tuota aikaa, odotin ja toi- woin. Mihdoin eräänä kertana oli hän entistä ihanampi, ja hänen silmänsä katsoimat minuun niin lempeästi. Sil loin hän lupaili Viedä minut kaukai seen onnensaareen; ojensin hänelle kä teni ja hetkisen näytti, niinkuin hän siihen tarttuisi ja me alkaisimme ko hota halki kulta-auerlen onnensaareen liitääkseemme. Mutta äkkiä hän kätensä takaisin tempasi, lempeys hänen filmistään katosi, ihana hymy hänen ihanille huulilleen sammui ja minä kuulin kuin unissani: mene, mene, onnensaa reen en sinua wie. Ja sitten en enään häntä nähnyt. Nyt suruisna harhailen. Niin autiolta tuntuu maa, niin mustalta lehmien Vehreys ja kalsealta nurmen nukka. Kun suru silmistäni hohtaa, itken sielussani onnensaaren unelmien sär kymistä. Kun joskus rajusti iloitsen, teen niin tuskan ääntä sydämessäni maientaakseni. Mutta onnensaaren ihana hengetär ei woi minua auttaa. Olen kelmoton onnensaaren onnelliseksi asukkaaksi. mitään huomannut. Martijat Vaih dettiin ja tulet sammutettiin uudel leen ja samassa alkoi melu kuulua Vielä kolvemmin. Hra Christo sy- tytti kiireesti tulitikun, mutta se pu hallettiin heti sammuksiin ja hän kuuli nauraman äänen ja tunsi sitten an karaa kipua. Joku oli iskenyt häntä maSten kaSmoja ja tuntui kuin olisi kosmoiSta iho remitty repaleiksi. Kun sitten sytytettiin lamput eräässä pi meässä huoneessa, nähtiin kuinka siellä olema poliisi huitoi ympärilleen paljastetuin miekoin. Häntäkin oliivat „henget" ahdistaneet. Tämän jälkeen ei kukaan enää us kaltanut jäädä humilaan. Tämä tcpaus on ehdottomasti tosi, mutta ei kukaan mielä ole Voinut sitä selittää. CMerittm luMiks. Seuraamat tapaukset omat äsket täin tapahtunut Coimbran kaupun gissa Portugalissa ja owat päähenki löt niissä asianajaja Hornem Christo, hänen Vaimonsa Bernadette sekä eräS asianajaja Gomez Poredes. Herra Christo oli Vuokrannut maalta kau niin humilan ja muutti sinne Vai monsa kanssa asumaan luullen Vai mon oleman yhtä tyytymäisen uuteen asuntoon kuin hän itsekin. Mutta siinä hän pettyi, sillä öisin sei reuma Bernadette kokea hirmeitä osioita. Sillä aikaa kun hänen miehensä nuk kui, kuuli rouma komaa meteliä Hu- mitassa. Hän kuuli selmästi, kuinka joku riuhtast owet auki ja sitten pais kasi ne jälleen kiinni, kuinka ikkunoille naputettiin, tuuli huoneessa sekasin naurua, itkua ja Vaikeroimista. Täs tä hän ei kumminkaan maininnut ke nellekään, kun näki miehensä niin le- lvolliseöti nukkuman ja kun ei Palme- luslväkikään tuntunut mitään asiasta tietämän. Hän luuli sentähden kaiken johtuman wain hänen omasta mieli- umituksestaan. Eräänä päimänä tuli Gomez Po- r-des perhettä termehtimään. Klo 1 tienoissa yöllä nnniioät talonmäki ja mieraS lemolle. Gomez asetti kyntti- än yöpöydälleen ja riisui päältään. Mutta suuri oli hänen hämmästyk sensä, kun hän sammutettuacn kyntti län kuuli huoneessaan kamalaa me- eliä. Ikkunoihin naputettiin, joku uoksi lattian poikki ja repi seinäpä- zerit seinästä. Gomez arvasi ikkunan a huusi ulos puutarhaan, mutta ei Momannut mitään. Mutta tuSkin oli hän kynttilän uudelleen sammut tanut, niin melu alkoi uudelleen. Hän ei kumminkaan tahtonut herättää ta- onwäkeS, maan odotti aamuun saakka, jolloin hän kertoi havainnoistaan. Silloin tunnusti myös rouma Berno- >ette, mitä hän oli kuullut ja kun ^aikki oliivat Valistunutta mäkeä, niin väättilvät he ottaa selkoa metelin yistä. Humilaan kutsuttiin kolme loliisikonstaapelia ja kun tuli yö, tarkastettiin talon joka kolkka, mutta turhaan. Sitten asetettiin yksi polii seista humilan owen e'een kadulle ja toiset huoneisiin ja perheen jäsenet asetiuimat kukin määrätylle paikalle. Hra Christo itse seisoi eteisessä. Hu- mUassa molliisi täydellinen hiljaisuus. Äkkiä sammutettiin somitun merkin älkeen k. ikki tulet ji samassa alkoi mcteli. Otvelle kolkutettiin ja hra Christo amasi sen nopeasti, mutta ei ^etään näkynyt. Hän katsoi ulos. mutta samassa poiskaului omi kiimi z amainta lukossa »väännettiin, waik- a ei ketään ihmistä ollut näkymissä. .Ukopuolella seisoma poliisi ei ollut — K»waawa itsemarhaaja» t«»»«Stus. Jnon rantamilla löy dettiin äskettäin, kertoo Birsh. M., mereen heittäytyneen nuoren tytön ruumis. Pienessä hymin säilyneessä kukkarossa oli seuramvasisäll öinen pa perilappu: „Me 20:nnen Vuosisadan lapset olemme ilman uskontoa, ilman toilveita ja ilman he-lua elää. Meitä Varten et ole olemassa Kristusta, ei sosialismia, ei ihmistä, meillä on ai noastaan jäljellä järki, joka wie itse murhaan." Tytön nimestä ei ole saatu tietoa. — Mieheksi puett» leSIirou- wa. Muuan kaunis nuori leski New Dorkissa, rma Lena Smith löi muu tama muosi takaperin Vetoa erään lääkärin kanssa sii!ä, ettei kukaan cr- waa hänen sukupuoltaan, jos hän pu keutuu mieheksi. Meto oli useita tu hansia dollareita. Rwa S. oli elä nyt joitakuita »vuosia Etelä-Am eri- kaSsa ja hymin kun osasi kieliä, päätti hän rumeta espanjalaiseksi kuppc- mieheksi. Hän pyrki ensin erään suu ren liikkeen palwelukseen, joka mieli- hylvällä ottikin hänet. Tämä mieheksi puettu nainen palmeli sen jälkeen useissa eri liikkeissä New Dorkissa. Hän piti paljon miehenä olemisesta ja perusti lopuksi oman liikkeen sekä — meni naimisiin. Se tahtoo sanoo: han kutsui luokseen erään ystäiväUä- rensä joka esiiniyi roumana. Nuorella parilla oli useita kutsuja ja kestejä kotonaan ja heistä pidettiin yleensä hymin paljon. Miehet main mäitti- mät tuota nuorta liikemiesiä liian ..siimoksi", sillä häntä oli mahdoton saada mukaan minnekään suuremmille lyStäilyille. Siitä huolimatto oli hra Smithillä kyllä .seikkailunsa". Hä nen kaunis konekirjoittajattarensä ra kastui häneen tulisesti »a ehdotti isän nälleen, että tämä jättäisi ..roumansa" ja he karkoisilvat yhdessä. Rma S. on kuitenkin äskettäin heittänvt pois malepukunsa ja rumen nut naiseksi jälleen. Itse sanoo hän kyllästyneensä leikkiin, ja hän mäittä?, ettei hän yleensä saanut miehestä eri koisen jaloa käsitystä. Kerrotaan kui tenkin, että hän on rakastunut erää seen mieheen ja että hän menee «oi kein naimisiin". — N«ri»päi»e» japaniksi- «e». On Lamallaan kiusottamaa ja panilaisten lamoissa menetellä päin- maStoin kuin me. Tuntuu kuin hän tahtoisi tehdä meistä pilkkaa, mutta samalla tamalla hän ajattelee meiStä. Esimerkiksi japanilainen kirja alkaa sanalla »loppu" kcnsikehdellä. Teat- terinäytännöt omat rä mällä. Juodaan ennen eikä jälkeen aterian. Jälkiruoka tarjotaan ensin, sitten muut ruokalajit. HemoSta käsitellään myös päin- mastoin. Ratsastaja nouiee satulaan oikealta puolen ja hemosen häntä on siellä, missä olemme tottuneet näke mään pään. Japanilaisissa taloissa rakennetaan katto ensiksi. Isäntä, eikä mohtimeskri saa juo marahat. Lasta kuljetetaan selässä. Japanilainen osote kirjotetaan: Ja pan, Tokio, kaupunginosa, katu, ta- lonnumero, nimi. Höylä meistää lastua takaisin tul lessaan. Japanilainen kuimaa itseään mä rällä pyyhinliinalla. . 50 z-e^oua M r.le? .gron hallitsijana.. lähettilään palatsi oleman. - Z2 - Vielä surm^oa noustessa seisoskeli dämiuäst^a^t aviopari kummallisissa tsmiaeisssaa tcuilitumaisillaaa oleva kynttilä kädessään kuonesnsa alakerrassa. — Kaikista ihmeellisistä tapauksista . . . , Kait jo kak^eiillcllk^mmeoellliell kerraa alotti kirkkoherra. — Vstäväui, sanoi rouva, — tuolta tulee L>lvi. <.)6ota täällä siksi kunnes liäa ennättää mennä kyökkiin ja kiipeä sitten makuuhuoneeseesi. VI illullaantiuiöst iiuonslcalrtt. ^.amua sarastaessa, kuu kovaosainen tilillxkääa ei vielä ollut ektio^t herätä» nousivat puolisot Ilall vuo teeltaan ja äänettömästi laskeutuivat kellariia. ^.sia, joka saattoi heiclät sinne oli aivan ^ksit^isluonteincn ja koski oluen aineyhdistelmää. Alutta tuskin olivat he ennättäneet laskeutua kel lariin kun rouva liall muisti, että kiivspullo oli jäänyt kin makuuhuoneeseen ja kun oluen valmistuksessa hiiva on päätekijänä, läksi dra lkall nöyrästi noutamaan sitä. Käytävässä huomasi hän, että vieraan kamarin ovi oli raollaan, ja nouclettuaan pulloa näki hän takai sin tullessaan, että ulko-oven koukku oli otettu auki. ^Xkkiä välähti hänen päässään joku ajatus, väkisinkin tuli hän asettaneeksi vieraan ra olla olevan ovea jon- kinlaiseen ^hte/teen auki otetun uiko-ovea koukun kanssa samalla kuin muisti 1e66/ llenlre/a arvelut, selvästi käa muisti pitäneensä kynttilää kua vaimonsa sulki ulko-ovea, ja kumminkin oli se n^t Suki. Ikme- teit/ään hetkisen astui hän taas ^lös ja kolkutti vie raan ovelle. Vastausta ei kuulunut, llän kolkutti vielä kerran ja astui huoneeseen. - 29 - sitä edelleen hiljalleen, hiljalleen. Oli kuin olisi >sn- kaikisuus läkest^n^t. Litten h liz p^säht/i noin 20 cui. päähän. Oli naurettavaa kun hida noin vaan ilman muuta matelee hiljalleen nokkasi eteen, t/hjä luks, ota huomiooni ^a sitte . . . — kiitä? — ^okin sellainen, kuten n/t muistelen, tuntui minusta kuin olisi se ollut peukalo ja etusormi, — ni pisti minua nenästä. Luntin^ naurahti. — Uutta hihassa ei ollut mitään! karjasi (^uss erittäin painostaen sanoja »ei ollut mitään». — leidän on k/vä nauraa, mutta minä olin sil- loin personoitu ihmettely. Iskin nyrkilläni hihaa ja sitten turvauduin nopeisiin jalkoihini. Luss vaikeni. Itänen kasvoistaan saattoi ken hy vänsä huomata, että hän todella oli peljästynyt. Avuttomasti käa käännähteli ja joi vielä viiniä. — Kua minä iskin hihaa, tuntui kuin olisin iske net käteen. Ia kuitenkaan ei hihassa kättä ollut I ^-i edes käden varjoa I Khrä IZuntirZ katsahti epäilevästi (^uss'iin. — klerkillinen juttu, sanoi hän vakavana. Alurtovarlcaus pappilassa. 1 apähtui sitten murtovarkaus pappllassa. 1 apah- tuman yksityiskohdat on meille kertonut kirkkoherra ja känen rouvansa. Varkaus tapahtui Helatorstaina, jol loin Ipil>A'issä olivat suuret judlat. Kouva Luntin^ oli herännet aamun sarastaessa ja huomannut, että ma kuuhuoneen ovi aukeni hiljalleen ja sulkeutui taas. I?n- Mk?wätöll. 8