Torstain» elolcuun IS p:nS N.-o 82 — ISI0 Onhan taasen Tanskan esimerkki loistamana todistuksena siitäkin, kuin» ka taloudellinen edistys käypi käsikä dessä simistyksellisen kehityksen kans sa. Siellähän omat kansanopistot ja maanmiljelySkoulut tuohon pieneen kansaan lietsoneet sellaisen hengen, jonka Vaikutukset niin merkillisellä lamalla omat näyttäytyneet Tanskan maataloudellisessakin kehil yksessä. Mutta siellä pääseekin hyisinkin suuri osa nuorisosta näistä hymistä mai- kutuksista osallisiksi. Tanskan esimerkkiä seuraten on meidänkin nuorisomme pyrittämä tie- wpuolisesti itseänsä kehittämään, woi« dakseen ajan tullen ryhtyä nastatta' maan lamaannuStilassa olemaa maa talouttamme. Meillähän on tähän apukeinoina muosittain yhä runsaam maksi käynyt ammattikirjallisuutemme ja ammattilehtemme, joita kehottam me lukemaan ja tilaamaan. Mutta erittäinkin kehoittaisimme nuorisoa hakemaan kansanopistoihin ja maa- mteSkouluihin. Nyt juuri on par haillaan hakuaika mainittuihin kou luihin. Siispä, nuoret, paperit kun> toon ja joukolla pyrkimään näihin oppilaitoksiin! Nastassamme on ojat, jolloin kan> saitamme kysytään miten kestämällä pohjalla sekä yleiseen kansalaiSsimiS tykseen että aineelliseen hym'mmoin> tiin nähden seisomme. Eihän meidän nuorisomme todellakaan tahtoisi, että tämä pohja pettäisi. Mutta joS em me tätä tahtoisi, on meidän nousta, wa Voimakkaasti työskentelemään kansalaissimistyksemme ja maatalon temme kohottamiseksi. Kenelläpä muilla, jos ei juuri nuorilla ole tähän melmollisuuksiakin: heidänhän on muorossa aStuttama isänmaan kohta loita ohjaamaan. Mutta ennenkuin tässä työssä moi kunnollisesti suoriu tua, täytyy saada opetusta jahymin- kin tarpeellista innostusta. Ja näit ten koulujen tarkoitushan juuri on tiedollisen ja käytännöllisen opetuksen ohessa lietsoa innostusta kotoisiin teh tämiin, olla sellaisena tiedonahjona, jonka jalostaman Vaikutuksen kautta todellinen halu ja harrastus halme?, fittuun maanmiljelysammattiinkin nousisi nuorison keskuudessa. Onhan täällä Satakunnassakin jo useita kansanopistoja ja maamieskou luja, jotka odottamat suojiinsa suuri, lukuista nuorisoparmea, heistä syksyn ja taimen tullen kaSmattaakseen kan, salaista, jotka pystyisimät tositeolla suorittamaan näitä raskaita tehtä, wiS, joita tulema aika heiltä »vaatii. Näihin kouluihin o» nuorison py rittämä, sieltä elämän miisauksia ja ohjeita ammentamaan, ennenkuin lähtemät Vaiherikkaalle elämäntaipa leelle. MiZ »Ms. UlimäSräiSte» waltiopäi Wäi» j»hlalliset aw a jäiset. Täy dennykseksi ja oikaisuksi Uutis toimis, ton antamaan, lehtemme miime n:Ssa painettuun uutiseen, mainittakoon, et'ä ylimääräisten waltiopäiwäin ama, jäisten juhlamenojen ohjaajaksi on kenraalikuDernööri määrännyt esitte, lijäsihteeri Artur Degerholmin ji pöy täkirjaa laatimaan avajaisista esitte, Iijäsihteeri A. L. Gröndahlin. — T«lo» ja «e«oarwioehdo» t«s. Tämän muoden tulo» ja meno» armioehdotus ei mielä ole lähetetty kenraalikumernöörin kansliasta Pie?a riin ja kuuluu kansliassa laadittaman muutosehdotuksia siihen. — E»t. kirkkoherra Eleuiuk sen «alitukset. Kuten muistetta, nee jä.ti Raippaluodon entinen kirk koherra M. Elenius miime kui-n 6:na senaattiin anomuksen siitä, ettei Raip, paluodon kirkkoherran mirkaa maki> naisesti täytettäisi, ennenkuin H. M Keisari on harkinnut erästä Eleniuk. sen tekemää armahduSanomusta. Se< naatti lähetti Eleniuksen sille jättä- Rakkaudesta. Kirjoittanut A. P. Ts h e h o m. ..Satakunnalle" suomentanut —s. Kaksi miestä, eläinlääkäri Jman Jmanomitsh Tshishma-Himalaisk j ja gymnaasin opettaja Burkin olimat koko pZimän olleet metsästysretkellä ja olimat nyt, illan tullen, mäsyksissä ja kaukana kotipaikaltaan. Päälle päätteeksi piti mielä rumeta satamaan. Minne yöpyä? Burkin ehdotti, että mentäisiin tervehtimään Aljohinia Sosinoon, ja toinen suostui ehdotuk seen. Isäntä itse, noin neljänkymmenen muotiaS tilanomistaja, oli poraillaan katsomassa miljanpuhdiStusta, mutta pyysi heti mieraitaan astumaan ta loon. Itse tuli hän sisälle termehti- mään masta kun oli muuttanut pu kua. Sillä ajalla kun erämiehet hörp- pimät kuumaa teetä ja pistelivät pos kiinsa hätHStää laitettuja moileipiä, Valmistettiin heille makuupaikat ylis» kamariin ja, uupuneita kun olimat, toimottimat he hymää yötä ja pois- tuimat, säästääkseen juttunsa seuraa man aamun aamiaispöytään. män anomuksen Turun Tuomiokapi tuliin, jotta tämä antaisi siitä lausun, tonsa. Tuomiokapituli on nyttemmin päättänyt antaa asiasta seuraaman sisältöisen lausunnon: Sittenkun kirkkoherra E'en'uZ Se naatin päätöksellä 27 p:ltä huhtikuuta oli tuomittu menettämään papimvir- kansa juopumuksen takia ja hänen myöhemmin senaattiin jättämä ar» mahduSanomuksensa oli hyljätty ja kun tuomiokopituli oli Virallista tietä tietoonsa saanut, ettei ministerima!- tiosihteeri ollut katsonut mahdolliseksi, asiain nykyisillään ollessa, mai-vata H. Majesteettiansa esittelemällä Ele niuksen malituksen, oli tuomiokapituli kirkkolain määräämällä Lamalla eroit- tanut hänet papinmirastaan ja julis- tanut Raippaluodon kirkkoherranvi ran haettamaksi, minkä jälkeen on laillisessa järjestyksessä toimitettu maali sanotun miran täyttämiseksi. Kun näin ollen kyseessä olemassa asiassa on noudatettu kaikkia laillisia muotoja, esittää tuomiokapituli ettei kirkkoherra Eleniuksen kyseessäolema armahdusanomuS antaisi aihetta mi hinkään toimenpiteisiin. — Tukholma» koulukokouS Kouluylihallitus anoi senaatilta mää rärahaa opettajien matkarahoiksi Tuk Holman koulukokoukseen. Anomuksen johdoSta pyysi senaatti kenraalikumcr- nööriltä tietoa siitä, oliko Menäjän hallitus saanut kutsun ottaa osaa ko koukseen. Nyttemmin on ulkoasiain, ministeriöstä saapunut kenraalikumer nöörille ilmoitus, ettei kokous ole mi rallinen, maan yksityisiä henkilöltä on siihen kutsuttu. Tämän ilmoituk sen on kenraalikumernööri lähettäny senaatin tiedoksi. — Kvlerasairaalat. Lääkintä hallitus on määrännyt kolerasairaa lan amattamaksi Raumalla sekä lää käriksi sanottuun sairaalaan Rauman 1:sen kaup. lääkärin K. E. Lome sonin. — Tilattoma» tväeStö» lai «arahaSto. Pirkkalan kunta on anonut, että sille tarkatusta marten osotetuista Maroista myönnettäisiin 100,000 mkan kuoletuslaina käytettä mäkst lainoina kunnan tilattomalle mäeslölle. Porin radan henkilökunnan järjestely. Rautatiehallituksen äskettäin teke män päätöksen mukaan mähennetään henkilökuntaa useilta Porin r.dan asemilta. Päätös pannaan täytän töön tuleman syyskuun 1 päimästä ja omat seuraamat henkilöt sanotusta päimästä siirretyt mirantoimituksiin muille paikkakunnille. Pori. Maihdemics I. K. Aalto nen Turun asemalle, maihdemies K. N. Ronkka Fredriksbergin asemalle ja asemamies I. A. Paloheimo Tav pereelle. H a is ti la. Asemamies W. Saine Luumäen asemalle. Nakkila. Asemamies T Puonti Kaumatsalle. Harja malta. Asemamies S. Lehtonen Järmelän asemalle. Peipohja. Asemamies Fr. N. Malmila Nurmin asemalle. Kyttälä. Asemamies W. W. Myllymäki Nurmin asemalle lukien joulukuun 1 päimästä. A. W. B — TehdaSlaitokse» aikaa» saamat vede» tahraamiset. A Ahlström o. y. on malittanut senaat tiin Turun ja Porin läänin kumer nöörin päätöksestä, jolla kielletään päästämästä Kauttuan tehtaasta me! tä tahraamia aineita Eurajokeen, uhalla, että työ tehtaassa lakkaute taan. Malitusta seuraa Helsingin maan- miljelys- ja kauppakemiallisen lcbora- Ja koreaksi se oli katettukin. Tar joiltiin erittäin maukkaita piiraita, krapuja ja lammaspaistia; jz siinä ruokailu-aikana tuli kokki Nikanor kysymään, mitä mieraat halusimat päimälliseksi. Hän oli keskikokoinen mieS, pulleine kasmoineen ja pienine silmineen, partansa oli ajeltu ja näyt tipä siltä, kuin olisi miikset nypitty pois juurineen. Aljohin kertoi, että kaunis Pela- geja oli rakastunut tuohon kokkiin. Mutta sen tähden, että mies oli juop po ja hurjaluonteinen, et hän tahto nut mennä naimisiin, waan suoStui muuten elämään yhdessä. Kokki taaS oli jumaltnen, ja mielipiteittensä Vuoksi ei suostunut muunlaiseen yh- dyselämään; hän Vaati, että he me- nisimät naimisiin, muuten hän ei suostunut, ja haukkui tyttöä, ja piek sikin milloin oli hutikassa. Kun kokki oli juomuksissa, piiloutui tyttö ylä kertaan ja itki, ja silloin pysyi Aljo hin ja palmelijat kotosalla suojellak seen häntä tarpeen tullen. Alettiin jutella rakkaudesta. — Kuinka rakkaus syntyy, — sa noi Aljohin, — minkä tähden Pela- geja ei rakastunut johonkin toiseen, enemmän henkisesti ja ulkonaisestikin »onnettaan mastaamaan, maan ra kastui juuri tuohon Nikanoriin, tuo- ?on murjaaniin — yleensä kutsutaan »äntä täällä murjaaniksi — se on kä- ittämätöntä ja siitä moi kukin aja- toorion johtajan A. W Forsbergn'. piirilääkäri Hj. Nordlingin ja inten dentti P, A. Paloheimon lausunnat — Kr««u«« wiljowaraStvt. Miljaa on nykyään Porin kruunun- makasiinissa 1,803 hl. rul.ita, 1,358 h', ohria ja 998 HI. kauroja ja Hämeen kyrön kruununmakofiinissa 244 hl. rukiita, 216 hl. ohria 37 hl. k-.u- roja. — Pori» «aascur-k»»»»» k»«takoko«»kseSsa t. k. 13 p:nä asetettiin ehdokkaasi lautcmichen vir kaan Kokemäenjoen eteläpuo'est.a m milj. Kalle Eklöf Kokcmäensaao-sia, Kalle Tommila TuarZuienslla ia Kustaa Thunström Kokemäens vr^sia, sekä pohjoispuolelta lautamies Kus taa Milan, käsityöläinen Juho Huh. tala RuosniemeStä ja torppari Frar-s Sundvall HymeläStä. Lautayiieö-len palkka päätettiin pitää ennallaan eli 150 markkaa muodelta. — Esitettiin kumernöörin päätös talollisen Juho NuikKsen m. 1908 tolseerausmaiitu^ sesta ja päätti kuntakokous tyytyä päätökseen. — We?seli«w täre«töjä tuo mitta. Toissapäivänä oli täkäläi sessä rzastumLnoikeudessa esillä juttu ent. kaupp. Robert Helander-Anttilaa mastaan kahdesta eri meksetinmcä- rennyksestä, joista toisen hän o'i teh nyt KansalliSosc.kepankin Porir. kont torissa, noStamclla sieltä irääle.ta- FranZ Kuritun, NMojane .^: i-ääll? M s^ra-.ck- - Sopinee kuitenkin kysyä: Senkö ! sellu, että wcne räuiusi medellä ja s mu aksi kanttori Lehtinen koko ikänsä millään m? Nakkilasta, ja NcStar N. tskausnimillä mekseliLä 3,V00 m',, sekä toisen nostamalla Maasanpcnkin Porin konttorista 1,000 mk. we!se- lillä, johon hän oli merkinnyt itsensä hymäksyjäksi ja Frans Kurit un aset tajaksi sekä sitäpaitsi määrentänyt Kuritun ja todistajain uimet multa- kirjaan, jonka amull.i hän rahat iai. Rahoja on Anttilalta sac-lu wt- sin kaikkiaan 3 835 mk., jois.^ 3,335 in? kärsi mu.Kuin w< hittkoiia. KalaS^ia- meneessä -'.-^i pienessä lyhd^^sä kynttilä, kalastajat nukkuimat, niinkuin Hei-M on tapana yöaikana odotellessa " iloineen mensineer. ter ien ajeiiizmana. Kalastajat onneksi p?!astuiw t, mutta ol.sipa onnetts» mammirl i. «ooinut käydä. Höyry' ja purj:'''roc.t eimät mMa kormcm-?» ta kalaojille, ellei hiillä ole riktu» miä, säädettyjä mertkimaloja — Höhxy Nor»uza?k »«»s- talikvAa.. Mocmentoi-ilwna ?lo 8 aikson, kun hönryl. Norrm^rk vii me nossa Porista Reposaarelle, tul' sitä lähellä Reposaarta n. ?. laiiereima- ri?n kohdalla «vsItas» Revos aren H5art)s ha O. I.n h'.na<jzl''wa Räfsö I hiaatsn Lukd.kuttea. To?- -öin joutui Norrm.^rk mäistämään sttsi paljo sim-Llle, että se tarttui kiinni matalikot!-, jast.? ei v'nin ap/-uin kyer nyt irtautumaan. Hötyl. W:lpas sattui kuitenkin olemaan lähitienoilla ja meti Norrmsrkin n?m ne!j^nnes- tunrin kuluttua pois matalikolta. 3)!it°äi'. ivaur-siii ci Nc-rrmcrk saa nut. — Neposaare» skismasi»; cli ei'?n 3 höyry- ja 8 pmjeaws^a. — Pori» S ia^isiolcisPrr- jehd«Sse«S6i toimii kilpailun stu- ra!»?», kuulemien >vene'den kesken e-isi sunnuntaina iello 11 o.p. Harjoite!laa« tvrj«w.a,zt j hyölkäystä S»otue« puoZelta. «pec-nntaiva pidcttim 5kc-^s- i - 'je S>'lon !>^eUä ioutksm -:'5ömertt, jo.SNZ vl- lö?n^ Hänen M--!is!?ett-n- on talletettu Pohjoismaiden Osake-j pankkiin ja 500 mk. N'zdycpak?kjin. Kun syytetty Antti!?, jo?a cn snn- tynyt Eurajoella 1883 j : jota en nemmin on rangaistu petoksesta ja markaudeSta, oli tunnustanut syyiie.-n, oikeaksi, maati m. t. yle n^n syyttäjä, komisario Aug. Seppä AutilcÄ edesma^tuuta kahdesta cri - nyksestä setä kora-oomaan Kans.ll pankille mekselinmSär?n 3,000 mk. ynnä kiiAniotkkuStem.uks.-t 42 n-.". 73 p. ja Wzasanpc.'.uLe 1000 mk^ Anwmallaan pöS!ö!fellä tuomiisi oikeus mastaojan Kansallispankissa tekemästään määrennyksesiä 1 m. kuritushuoneeseen ja MzasarpsnkiSsa tekemästään mäLrennyksxörä 9 !k. eli yhdistettynä 1 m. 6 kk. se'ä olcmacn 5 m. ilman kansalaisluottamusta. Sitäpaitsi tuomittiin mustaoja kor- maamaan pankeille ivetteliniäärät ja Kansallispankille kiinniotto!'' -iannu?' set 42 m". 73 p. sekä Kumulle ku mausta 25 mk. — Kvllis kaappi. Toissc-päi- mänä käsiteltiin täkäläisessä rio^tu- manoikeudessa 3:nnen kerran puu seppä K. R. Huht-ckn nostama jut tu puusepäntlz ^ntelijää J^lmar Aal tosta nnstacn, A. oli lcsat. 14 p:nä päihtyneenä, elclinöiden ja uhki - uksin m^atinut Huhtaselta pal kac, sekä samalla käynnillään puukolla pilannut tekeillä olleen tammisen kaa pin. Raastuvanoikeus tuomitsi Aal tosen 50 mkn sakkoon selä kor vaa maan kaapista 80 mk. ynnä m> '.sa maan Huhtaselle oikeuskuluja 85 markkaa. A. ilmoiti tyytymättömyy tensä päätöksestä. J«op«muksests, solisin maslustamiseSta y. m. sakotettiin toiss?päimänä rantc-työmies Johan Tuori 180 mk. EcäS toinen kenkiä tu?mi:uin myöskin jropvmuksesta 10 mkn suk- koon. HSyrhlaitoa aja««t kalaS- tajaweneen päälle. Toiss?- lta a, kun norjalainen häyryiaima Balder oli purjehtinut jonkun matkaa Repo saaren satamasta merelle, ajoi se, pi meä kun oli, erään preiwnk!lmsen ka- tella omalla taivaltaan. Tähän saakka on rakkoudoSta sanottu eino s:aan yksi eittämäiön totuus, n m : „se on suuri salaisuus"; k ikki muu, m tä on kirjoitettu ja puhuttu r> kiaudesia, ei ole ollut ralkaisui, maan ainoc-etocn kysymis en jZrj^^el.ä, jolla niin omat jääneetkin rnkais?n'.aita. Seli tys, joka näennäisesti sopii y'.''ee:>. ta- paukse.n, ei enää kelpai kymmenesn seuraamaan, ja mielestäni onkin pa- rast-i selmittää kukin tapc.us erikseen, koettamatta sitä liittää toistin. Pi'ää, kuten lääkärit sanomat, indimiduali- seerata kukin eri tapaus. — Aiman oikein, — myönsi Bur kin. — Meillä, Venäläisillä, kehitty neillä ihmisillä on jonkinlainen kiin tymys näihin ratkaisemattomiin kysy myksiin. Turvallisesti rakkaus teh dään runolliseksi, koristellaan ruu villa, satakielillä, jotamastoin me, menäläiset, koristelemme ralkoutcmme noilla onnettomilla kysymyksillä, wie- Lpä niin, että mallisemme nnstä kaik- ein mähimmän mielläkiinnittämät. Alioppilas-aikanani Moskomassa oli minulla elämän kumppani, rakastet tava nainen, joka joka kerran, lvn minä syleilin häntä, ajatieli, miten paljon minä tulen antamaan hänelle rahoja kuukausittain ja missä hin nassa on nyt lihana ula. Simoin mekin, kun rakastamme, emme lakkaa ajattelemasta: onko tämä kunniallista A>si ja teinen, j-u-a ou ollut tilc ii z,rarMa Pie.-?ria Suonien puolelta tulemilla mihci>.!.si!w. i-an päälli?»» ykfit^ivfidteeri- .suu ku!?u!c-itnSi:NM:".'s- ön, Bergin !ir- luiisuutoja s.^n^tl-'sci, ca: u?ar^ ii?-l.v-'?.tin -.hmeiei-yt sitä tyyii-i.^tä nönpä-yi) tä j? ' > lenico, m^tä nu.sä 'lmenre. On ihmetelty, olisiko nucrekc s senac.i:. ri niin ökk-ä mvi-: "rj".Tis<"> jon^a m- .u- ?<p-ia moin ri:- telmai-ikirjntttsjzsz-z. . : !' .!N Ariooilus i.äyttSä nyt kuitenkin vlen^n lähellä railajsuucn. Huhu, j"nka tcdeupsräisyyttä meMä ei ole syytä epäillS, tietää n mittain kertoa, .UL eräs oiivs'-. tnnneitu «kirjoitua- tulinen" päätaupun'!la«sa:kkitth;i clist -e h?.:kilo, j??a niin koh'.el?<-a-?ii on ryhtynyt a-.t:om-ia'.z senastlcria häiden y'sityi?schueri,!ään ja luotta- niu^ni^hcn^än. Ep.'i- .rmaa kuitenkin on, suori'- t lä.i:ä a?u!u:nen — r..olsinkle!i- ?'s!": ki?jal>-i'?>j.i piiieisiä hywin tvn u uu h/ri lö - iehtcn-änsä isänmaal- i:<ksu' t wa> odolra '!? pal-u-ksi iz rit, r ni.rkl a yy?-äs^a pai-!.-; - Sos. — esi-isäi» muistoja HSw?ää U?l!^n vitä^csä t-^oli zoil. kuit. s'.:.<n i ä ä5 kant- tori K. L, L io'a o i tawa'.!o- n ahkera ju ly.'kt»?yinen n«->es. Wanna'.>::: t^.ön ä ol- llä '.apcna vann:'. muisinn knkki v.lä jässä Ni'kemcu,sä ja kuulemansasi. t, m. m. yh'ä !<I Lois-a wuod/n'i-lo?!a, ilmasta, ji-häsla ja ko'ouisis'a sekä monista mu's!a hiuk nkn- mer^.lli':s:S seiloiela. Kun sal.t':u,a!ta sain käsiini lanito rin k-rjo-Uamcn sel^siuksrn paikka kunnalla videty^tä Kalnvalan 50> muotisjuhlastg, niin rntduin tikdus- :elemaan, mih'n:'ä wa-ncj m muut jäikeenjääneet kirj^itiikset oiin-ot jou tuneet. Silloinpa sa'n kuulla ihmeellisiä an i a. Suuria 'asoj-; xap^r>r.anv!', ^siaiirj^j--', krOiä ja k^sinkirjvi et!^ja kirjoja, joiden. p'iälle o'i merktt y „Mu-sti" ponrju", n:i :?^i"ajan pe ruissa clluc, niulta cli ne t^rfemmiita !utkim^!sitta lnyy^) lumvpuaijZlle. Tiedns eliuoni edelleen asiasta, sanot- vin minulle, e!!ä pi-pereita o'i tullut '.uMmZ k-lsi-oie-u-. (12) säkillistä ja että säkiltä . li s 'gtu 25 remuä. No niin, tuiman si^tä rahai, jos miiuta menikin hukkaan. w^-i ci, miisczost- m.-.: !rk)ira^t', mi- h' i j.-htas tämä rakkcus j. n. e. O'l- ko se hyi?ä wai ei, sitä n>inä tie dä, mutta e !ä se häir tse?, ei tyydntä Vaan uihoit ca — se» minä ti-.dän. Näytti si»:ä ikäänku n aitaisi jvtain ?er a -. Ihmisillä, je!?a c'äni-Zt yksi- näisyyd->.'?ä, ou aina sydZn»? lään jc- tam sUtvi^t^', j-'v.a he mielellään kr» toisim t. Kaupu^ig sj'a käynyt poika- miehet saunassa tci rawintolcssa ai noastaan saadakseen jutella, ja. toisi naan kertomat saunottajille tai tarjoi lijoille hymin hauskoja jutiuja, ky lässä taas kementämät he mielensä Merailleen. Nr,t, kiin ulkoa näkyi harmaa !am"s ja sateesta märät piiut, ei moinut ininnekään mennä, joien oli hymää aikaa kertuilla ja kuulla kertomuksia. ^ Minä elän Sosmpssa ja hoi dan taloutta, — alkoi Aljohin, — aina siilä saakka luin päätin lukuni yliopistossa. SinnStykseeni nähden ei nnnun tarmi sisi tehdä ruumiiliista työtä, taipumukjiitinikin olen kc bi- netti-ihminen, mutta kun tänne tul tuani tilaamme rasitti suuri wc!ka ja kun isäni oli osittain u>el!aantunut minua kouluutlaakseen, päätin minä, etten lähde täältä ja !een työtä kun nes l''clt>.'. on mcksetlu. liltiin pöätin ja aloin raataa, lunnustaakseni, jon kinlaisella lvosteumieiisyydellä. Täkä läinen maa ei inuri paljoa anna ja eltei maatalous toisi tappiota, pitää lm muistiinpanoja, että ne sitten hä nen kuoltuaan myytäisiin lumppu- äiiälle ja että niisiä saataisiin pari kolme markkaa? Tätä rohkenen epäillä samalla kun malnon, että mielä mei dän aikanamme löytyy ihmisiä, jotka yhdellä käden käänteellä dämittäm t armollaan paik?a?unnall'sen lähde- kokoelman. — Kotiseudussa W. I. K. — Kausalaiseu päiisZät seka!- fi». Eilen t. k. 17 p:rä ilmestynyt Kansasin en koetti ruskota oikein »re päisemän" mätäkuun jutun uskottele malla lukijoilleen ilmestyneensä — Porissa periantmna elokuun 17 p:nä 19i0! Liekö ken uskonut. — K«mpi parempi? Eräsiä maanmiljelijää kohtasi tuonnottain tapaturma, mutta ollen maromuinen, oli hän kiloinaan myös makuuttonu: itsensä tapaturman maralla kahdessa °ri top?turmawakuutvsvhtiössä, nim. Sampc-nimisesiä 40,000 mks?a ja Pa ri-?-nimisessä 50,000 mkista. Mutta kun kumpikin yhtiö maksoi kcrroauksen tapaturmasta, niin saikin mi.s Sampo-yhtiöstä kokonaista 310 enemmän kam toiselto, jossa oli 10,000 m'aa suuremmasta sum masta makuutettu, sillä Sampo-yhtiö maUoi 780 mk. ja Patria-yhliö maan 470 mk. s^masw iapaturmaste ^ Ei hsl«s efii«ttzä s«o«a laisena- Suomataisellsa miralli sessa lehdessä on luettamana m. m seuraaiva nimenmuutos: „Nimeni on nyt ollut Henri? Ra kun Ojanen ja otan enuien nimen takasin Henrik Robert Maiden". Omva siellä sitöpMsi mielä luetta mana seura. wa'in nimenwu«tos: ..Nimeni, joka on ollut J.hanre Nilolans Suwanto, on tästä läh-.iea olema Joh >nnes Nikolaus Guanto" S,0vv:«eS wastakirj^ an i-ettiin maanantaina Turun Snom^ laisesla Säästöpankista. Kun pankki perustettiin lokak. 1 p:nä 1904 on W cnnettu mähän vli 1.000 ivasta kirjaa muodessa. — U. A. — E«sättzs seki«. Eräs Hel sink täinen naisihminen nukkui mnme maanantaita mastaan yöllä 33:nnen kerr n! tämän muoden kuluessa poliisi putkon pahnoilta. Horteostpa on eu-ka viljellyt miinamäkeä ja ennä tyksen saamultanut. — Wap5aUmakoaserti» an R. ja M. A. O. soittokunta te^t teruverannalla tänään klo 8 i. p. oi ^ E«rikiut,'.tu g. Puh. 4L-t. Omisla',a^ H»,-:vioUeudenuolarw ja H^rr^lkeuden- tlMSUvU Änurnijoki. Zz szM. — U»tt» kirjallis«»tta. ?) jZ W?i'in ^ kumpp. osakeyhtiön kustan nuksellz on ilmestynyt Nuorison lai nalirzQsto-sarjan enfimäinsn kirja Nuori maanmittari, kirjoitta nut Onni Ollila. Simuja 95. Saman kustantajan Näytelmätir jaSto-st rjan 63 n:na on ibnestyry^ Kalemala-kumaelmia ynnä lausuntarunoja, kirjoittanut Jimo Härkönen. Simuja 35 hinta 1 mk. Ohjeita kaunokirjoitu? sen opettamiseen, kirj^ A Fränti. Simuja 32. Francis B a c o n in F i l o s o- ii s et mietelmät, suomentamt Ol> f Kr stiansan. Simuja 112, hinta 1: 75 — Jlmestynhttä aikakaxs- kirj >lltsu»tta. Ni-l''ii>in Tietolipas, elokuun r:o. Pääskynen, elokuun ma. Siipikarjan- ja mehiläi^hoitolehti n:o 8. IZvsi-ZvgLisZtz. LgiKSN, PN!ll!M!!!e» jz Nser- Niirk-z» stmMvllt thdote!MS jttttMkji. Sen johdosta, että maamme tuo- m-o^aoitulit omat pappispalkkausko mi e un pyynnöstä maanneet asian omaiselta pasi-Stolta tietoja siitä, mi'.kä seurakunnat maassamme olisivat laa juutensa tohi väkirikkaulensa vuoksi jaeitan-at taikka mihinkä samoista panna oriai työhön toi palkata tyZ- miehet, mikä itse asi i s - on aiman samaa, tai järjestää tal ms tul npoi' kais<lla lainalla s. o. tehdä työtä pel» li lla itse perheineen. Keskikohtaa ei ole olemassa. Mutta silloin minä en kajonnut nälhin mimahdu'siin. Mnä en jättänet r v^haan ainoatakaan maa- palasia, minä ajoin työhön kmtki miihet ja naiset naapurikyliStäun ja ty? jontui: itsekin minä kynsin, kyl min, leikkasin heinää ja Miljaa ja ikäwöin, ja puristin inhosta huuliani niinkuin kissa, joka nälissään jyrsii kurkkuja pellolla; ruumistani kirmeli, ja minä nukuin käydessäni. Ensi aikoina minä luulin, että moin hel posti yhdistää työmieS-elämIni kukt- tuuri-taipumusteni kanssa; sitä Var ten ei tarvitse, ajattelin, muuta kuin käyttäytyä ulkonaisesti määrätyllä tavalla. Minä astuin asunnon pa- raod -huoneisiin täällä yläkerrassa, ja toimitin niin, että aamiaisen ja päi- Mällisen jälkeen main minulle tuotiin kahmia ja likööriä ja nukkumaan men nessä minä lu'm „Westnik Jemropya". Mutta filkn tuli meille vierailulle meidän pitäjämme kirkkoherra, isä Jman, ja joi k -ukki minun liköörini, myöskin „Westnik Jevropy" mietiin täSiä lähtien pappilaan, sillä kesällä, erittäinkin leikkuu -aikana, minulla ei ollut aikaa tallustelemaan sänkyyn, — minä nukuin latoon medetyssä reessä, tai jossakin metsämökissä, — 'yi.^ä olisi uusia papinmirkojz perus- teua?oa, on Turun Wcmw?apitulille lähe.etty m. m. seuraamat lausunnot, jai»sa ehdotetaan seurakuntia jaettc- Loimaan kirkkoherra, romasti EH. Sjöblom ehdottaa, eitä Loimaan Peränkulma» rukoushuonekunta, jo hon kuuluu Jsoperän, Mähäpsrän, Pesänsuon ja Mellilän kylät sopisi, lisättynä Putolan j^' Pappisten ky 'il^ä, mi-odostaa eri seurakunnaksi, mieluimmin kirkkoherrakunnaksi, kirk- k»:h?rr!M yksin hoidettannksi. Loimaan toinen kappalainen, joka asuu Perä» kulmalla tulisi uuden seurakunnan lirlkoherr M ja Loimaan seurakunta kirkkoherran ja ensimäisen kav- pai^iftn hoidettavaksi. Uutta papin virkaa ?i siis tämän jaon kautta tar- niitsift p?rus!a?. mutta seurakunnalli nen haita tulisi tämän järjestelyn ka.-N i tehokkaammaksi ja seuratuata- laisille monin kerroin sopimammaksi, ti n päästivät tekemästä monia pitkiä matcoja. Psräkulman saarnahuone- km-nalla en oma iirkko ja puuhataan varokaa niyös omaa hautausmaata. Matka >. on Loimaan kirkolle 14 kilo» metriä. Punkalaitu m e n kirlk- herra. ra-va^.i I. A Leima ehdatta?, että P nkaloivimen, Urjalan, Aeftlahden ja Tyrmään pitäjien Hzlkimaha-nimi- se°n rajas>'utuun tulemaisuudeSsc muo dostettaisiin Halkimaha-niminen seu- rakunta, kosta sinne Punkalaitumen kirkolta, jaSta Mesilahden sahalle on lähes koksi penikul-naa matkaa, johtaa ainakin loppupuolella hymin huono kyläue ja koska siellä Urjalan, Mesi- lähden ja Tyr raän kirkoille on mat kaa n^in puoline-Mlä penikul:naa huonaja leitä ja suä paitsi Mesil^h- d.n pualiille, lähellä Puukalaitumen ja Urjalan rajaa ja on rakennettu ru koushuone. Noormarkun, kirkkoherra O, D Paloheimo, että Noormarkun ja Pomarkun seurakuntain yhteisen mi- rollisen pavistonapulaisenmirka lak kautettaisiin ja että sen sijaan noin 23 kilometriä Noormarkun kirjolta sijaitsema Lassilan kulmakunta muo» dcs-ettaiftin itsenäiseksi, kirkkchnran yksin hoidattamaksi k^rkkohirrckunnaksi, k>.ska tämän kulmakunnan eiäisyyden ja hajanaisuuden N>uo?si sen ivöeStön sielunhoito ja kirkolliset^ tarpeet eimät muuten rule tyydyttävälle kannalle, ei sittenkään maikka mainittu miralli- nea apulainen sijoitettaisiin kulma- kiintaan usumaan. Lassilan uuteen kirlkch-rraruntaan, jonka keskustassa jo on kirkko ja hautausmaakin, olisi kirkkoh-rra Palcheimon ehdotulsen mukaan siirrettäwä Noormarkusta LaSsi'an ja Kairilan kylät sekä Po- Markusta. Harhalan !y!ä yanä muu- t ^nila nauita alueita, joten siihen tu lesi kuulumaan mähän yli 1 700 hen keä. Sitä paitsi moi:-isiin Lassilan uute-n kir-kohernkuntacii'. soveliaasti siitlaa m^ ö-lin osa Lamian suuresta k.rkkihcrr.^uTM ' sia. Lassilan tuleman kirtl.berran palika nousisi nykyisten mats- peri stc'den mukaan noin 3,100 markkaan. — T«ru« w. t. poliifimeSta- riksi on kenraalikumernööri määrän nyt kansliansa esikuntaupseerin erityi siä toimia marten, armeijaratsumäen ömerstin Hj. B. Malmqmistin. — Kuui»allissairaala Kau- ?!?a«päahä». Wiime ti^taina pi- lämäsit'.!! kunta^.^koulftSsa päätti ^ut^an^ään kunta rakennuttaa kun- nalli-s.i-.ra.aZcn kuntaan. Toiminp'- de-tä iv.^r.>n aj - maan malittiin 5- he^kin.'- ^i^ikurta, johon t> limat rA'-t Bctty Lir>dfiZr^, Triyne L ndkll sekä hr-t jMaja I. Tormelairi^n, t-iloll. I. Tapola ja maalari R Ce der. Tai!! ikunta maltuut^!tiin inlista. ma-n lääkärin mirka haettamaksi, hanlkiinaan sairaalan rakennuspiirus- lukiet ja ylipäänsä ruhtyriään kaik kiin tarpeellisiin toimenpiteisiin. m tä silloin lukemisesta? Mehitcllen muutin minä alakerrokseen, olain ruokailla mäen kyökissä, ja entisestä loiSllsti jäi jälelle ainoastaan kaikki tämä xalmeluSmäkcni, joka oii pal- mellut lläänikin ja jota minä en ras kinut erotpa. Jo ensi v.uosina mali.uin minut iällä kunniarauhantuameriksi, minkä muoku joskus piti käydä kaupungissa ja ottaa osaa piirioikeudcn istuntoi- sin, ja se humitti miuu?. Kun elää äällä missään poikkeamatta pariko!- me kuukautta, erittäinkin taimella, niin ulee loppujen lopuksi ikämä pitkää akkia. Piirioikeudessa sitämastoin äi nähdä pitkiä takkeja, mirkopukuja a sock^eja, kaikki kakimiehiä ja simis» yneitä ihmisiä, joiden kanssa moi edes keskustella. Reessä nukkumisen ia rahmoan kyökissä ruokailemisen älkeen istua nojatuolissa tärkkipai- aan ja kemeisiin jälki'.eihin pukeutu neena, käädyt kaulassa — sehän on ylellisyyttä! Kaupungissa otettiin minut yStä» mällisesti mastaan, ja minä tein tut- amuutta mielelläni. Ia kaikista tut- asuukMa cli perusteellisin ja, sa» noa?seni totuuden, minusta «niellyttä» min tuttavuuteni Luganomitshin, pii- rio-keudm marapvheerjohtajan kanssa, ^yllä Ie kumpikin hänet tunnelt-: ra- äLtettama henkilö. Se tapahtui heti uon kuuluisan murhapolttojutun jäl- ieen: asian käsittelyä kesti kaksi päi» — Siertoko »lkt. Kiertokoulun opettajattarin Kanaan-,ään seura kuntaan malitsi kirkkoaenn-osto t. k. 14 p:nä pitämässä in ko^ouks-Ssa Hel- mi Johanna Kauko^urren, HauS^är- meltä ja Alma Dagmar Heteinäen, Multia! a, sekä näitten ki.ltäytymisen maralle Aliina Laineen, Elimäeltä, Fanny MeniuS'en, Turusta ja Lempi Kairi Susiniemen, Liimialta. ^ Postilaitos. Postitoimiston- hoitaja A na M. Milendrr on siir relty Mouhijärven postitoimiston hoi- tajattareksi. — Wa?a«slaitsS. Makaajan- mirkaa kahdeksannessa makcu?piirissä, johon kuuluvat Maskun ja Loimaan kihlakunnat, omat hakeneet manhempi komissionimaanmittari A. M. Olan der setä maramaanmittarit K. K. Lindström ja K. A. Saarinen. ^ Ra«ma» ra«tatie» koko- uaist«lst lekia-ät kesäkuulta 30,818 mk. 12 piiä. Edellisenä Vuonna oli mastuama summa 29,606 mk. 37 p:iä. Tämän muoden ensi puoliskon ajolta omat rautatien kokonaistulot 135,081 mk. 54 p:iä ^ Mast.ama luku miime muonr.a oli 105,707 mk. 43 p::ö. L.-S:i. — K»oll«t. Miime perjantaina kuoli Turussa ntiIo s e fin a Grön» ro o s, kotc-isin Tyrväältä, lähes 76 muoden itäisenä. Mainaja oli aikoi» naan Turun ainoan ja hymin kuu luisan kahvilan sekä leipuriliitkeen omistaja. 1902 lopetti hän liikkeensä, mutta on siitä a?ti pitänyt pientä täyshoitolao, joka sekin on ollut hy min luoteltu. — S»ki»«sä surmaamisesta t«omitt». Enrajoen y. m. kuntain Väliaikaisilla käräjillä miime lauman- taina tuomittiin talolllseniylär Alma Poutalc, Rauman maaseurakunnan Unajan kylästä, 3 muvdeksi kuritus- huanemankeuteen syysiä, että hän miime kesäkuun 8 päimänä oli yksi näisyydessä synnyttänyt tytw lapsen ja sen sitten heti tukehduttamalla ot tanut po-Z hengiltä. Tuomittu passi tettiin läänin manlilaan saatettamaksi rangaistustansa körsimään. Päätös alistettiin homioikeuden tarkistetta- matsi. — Tähk»walaist«S Loimaal la alkaa nykyään olla malmiissa kunnossa. Asta on järjestynyt siten, että ent. maanmiljelijä K. N. Talo nen on rakennuttanut Loimaan tihe ästi asuttuun asemaseutuun sähkötch- tcan ja erityinen osakeyhtiö ou muo dostettu, joka kymmeneksi muodeksi on sitoutunut ottamaan tehtaan tuot taman moiman määrätystä urakka summasta. Tämä yhtiö on sitten rakentanut johtoja tarpeen mukaan tarjoten sähkövirtaa yksityisille sähkö valon tilaoji e kuin myös käyttö- maiNaksi teollisuustarkoitulsiin. Teh- das, jota käyttää imukaasumoottori, on insinööritoimisto A. E. G:n VL» ru^tama ja jo käyntikunnrssa. Säh- köjchloja omat r^kertaneet insinööri toimisto Zitting <k C:o Tampereella ja osaksi M. Kroolin sähköliike Tu rusta, ja alkamat nekin olla jo siinä mitassa malmiit, että paikoin on jo nähty kirkkaan sähköllekin loistoa. Mitä tehdas ja johdot täydessä kun nossaan k-ikkinensa tulemat maksa maan, siitä ei mielä ole tarkkoja tie toja. Lukuisia sähkön tilaajia niin malöistuksen kuin käyltö.-roimankin saantia marten, on jo ilmoittautunut ja uusia on yhä ».dotettamissa, kun kerkiämät nlhdä miten mukamaa ja merrattain huokeata sähkömirta tulee olemaan niin toista kuin toistakin tarkollusta marten. Mirran hinta on määrätty Valaistusta morien 50 p:ksi ja käyttövoimaa marten 25 piksi kilomattitunnilta. — U. A. mää, me olimme uumuksissa. Li nomitsh katsoi minuun ja sanoi .- ^ Tiedättekö mitä? Mennään meille päimällisclle. Se tuli odottamatta, sillä minä en mielä oik .-in tuntenut häntä, olimme tuttuja main mirallisesti, enkä minä cllut k rtaakaan käynyt heillä. Het kiseksi poikkesin numerooni muutto ak- seni pukuni ja läksin päimällisille. Ia silloin minulla oli tilaisuus tutustua Anna Aleksejemnan, Luganomithin maimon kanssa. Silloin oli hän mielä nuori, noin kahdenkymmenen kahden muotiaS, ja puolimuotta snten oli hän saanut esikoisen. Juttu on jo ollutta ja mennyttä, ja nyt käy minulle Vai keaksi määritellä, mikä hänessä silloin oli niin tamallisuudesta poikkeamaa, mikä minua niin miellytti hänessä: mutta silloin, päivällispöydässä oli minusta kaikki päimän selmää: minä näin nuoren, hymän, kauniin, intelli gentin ja hurmaaman naisen, jollaista en ollut ennen kohdannut; ja minä tunsin HZnet heti niin läheiseksi, niin tutuksi, ikäänkuin nuo kasmot, nuo terroehtimät, Viisaat silmät olisin jo lapsena nähnyt äitini malokuma -albu- missä. Murhapolttojutussa oli syytetty neljää juutalaista, jotka tuomittiinkin syyllisinä, minun mielestäni, aiman syyttömästi. Päivällispöydässä käyt täydyin minä hermostuneesti, minun oli paha olla, enkä liioin muista, mi