Torstaina 4 p. Elokuuta KARJ AI/AT A R N:o 86 — 1910 Kun parhaillaan esitettiin suur- la melodraamaa Miranda, putosi bengaalinpolttajalta pari palamaa bengaalitikkua näyttämölle. Täs- tä sai yleisö sen käsityksen, että tuli on irti näyttämöllä. — Syn tyi pelottama pakokauhu salissa, joka oli tungokseen asti mäkeä täynnä. Suurin osa yleisöstä al- koi pakokauhun kiihottamana pyr- kiä ulos. Hirmeällä ryskeellä hyök- käsi yleisö omia, jotka lisäksi oli- wat lukitut, pääomea lukuunotta- matta, ja ikkunoita masten, särki- wät omen, löimät ikkunaruudut säpäleiksi. Kormia särkemiä huu- toja, suuri joukko naisia pyörtyi, useat saimat mainmoja, toiset kaa- tuimat toisten jalkoihin. — Par- mekkeella olema yleisö ryntää alas, soittokunta, joka oli pcrrmekkeen lähettyivillä, sai parmekkeen ylei- sön niskaansa ja siinä ryinäkässä eräältä soittajalta katkesi malta- suoni kädestä, toiset saimat mam- moja ja tormia särkyi kokonaisen neljänsadan mkn armosta. Muu tamat parmekkeella olijat särkimät parmekkeen akkunat ja aikoimat hypätä li—lo metrin korkeudesta. Pakokauhua ja kirkunaa kesti parin minutin ajan. Sitten alkoi- mat rauhotushnndot moittaa kau- hunhulidot, sekä ryskeen ja pauk keen, jonka oivia mastaan ryn- täykset ja istuinten kumoonkaadot ja akkunoitten särkemiset aiheutti- mat. — Onni onnettomuudessa oli, ettei sentään henqenmaa- rallisesti liene kukaan loukkaantu- nut. Tapaus huomattiin kaupungin Valotornissakin, jossa palotormi alkoi kauheasti ulmoa, hälyyttäen palokunnan kokoon. Juhlaa jatkettiin kyllä, mutta suuri osa yleisöä poistui; toiset kannettiin pois pyörtyneinä, toiset menimät mammojaan parantele maan, useat — etenkin naisista — maatteitaau kuntoon pane maan, sillä usealta uaiselta olimat menneet enemmän tahi mähem- män säpäleiksi. Ziamalia tulipaloja. Näinä päiminä sattuneista suu- reminista tulipaloista kertomat sähkösanomat: Hmelemissä Romenskin kihla- kuntaa on tulipalo hämittänyt 24 talonpoikaistaloa. Staraja Nussin kaupungissa pa laa keskiosa kaupuukia. Kossomkan kylässä Skmirskin kihlakuntaa on palanut poroksi 8:i rakennusta ja HO talonpojan mil- jat, Bjelin kylässä Mstislamskin kihlakuntaa H(j taloa ja Koma- romkan kylässä Tsheruigomskin kihlakuntaa taloa. Tuomen kansanopistot omat tällä kertaa Rossijan Ushkni- nille kyhäelmän aiheena. Suoma- laiset omat maltiollisen asemansa takia jo kaumau koettaneet „ma- listaa kansaa", toisin sanoen le- »vittää siihen tiettyä laatua mal- tiollisia mielipiteitä. Tätä tar- koittamat kansan- ja työmäen- opistot sekä kiertämät puhujat his- toriallisilla ja maltiollisilla esitel- millään. Kirjoittaja julkaisee tilastollisia tietoja Suomen kansanopistoista ja selostaa niiden ohjelmaa. Si- täpaitsi hän puhuu yliopiston lo- makursseista ja kieltämien puhujien esitelmistä. Antaakseen lukijoille käsityksen, missä hengessä malis- tustyö tapahtuu, hän mainitsee, että pros. Söderhjelmin puheessa Impilahden kansaopistolla pide- tyssä juhlassa m. 1909 on menä- täisiä ja menäläisiä kouluja »nai- nittn Suomen ja nimenomaan Karjalan mäestön mihollisiksi. Jos Suomen kansanopistoissa puhu- taan menälälsistä mihollisina, niin on selmää, missä hengessä kan- sanopistot Suomessa yleensä työs- kentelemät. Lopuksi kirjoittaja ?nainitsee esimerkkinä, minkälainen Marjalan msckalta. (Iatk.) Wataselta kamelimme komassa helteessä ' ' km. päässä olemalle Niittylahden kansanopis- ton kentälle. Täällä malmis- tettiin juuri komalla kiireellä kar- jalaisten laulujuhlaa. Kiireestä huolimatta otettiin nieidät ystä- ivallisesti mastaan. Kun kahmit oli juotu, lähdettiin katselemaan johtaja Hakulisen tilalla oleman puutarhakoulun »viljelyksiä. Kan- sanopistolaitoksineen, puutarhoi- neen ja johtajan talon puistoineen, mahtaman, siintämärantaisen Py- häselän kainalossa, on se komeim- pia paikkoja mitä Suomennie- mellä löytyy. Puutarhat olimat hymässä kunnossa, maikka lai- tos onkin nuori, joka siellä todisti, että intoa ja harrastusta on kou- lun hoidossa mireillä pidetty. Pui- den tainlia oli hymin monenlaisia. Kaikki työt olimat miimeistettyjä eikä liian suurellisesti laitettuja. Iuurikasivit kylmetään syksyllä marraskuussa. Kemätkuimuus ei tällöin ivahingoita istutuksia. Ku- pukaalin ja turnipsi» siemenmilje- lystä harjoitetaan hyivällä menes- tyksellä. Turnipsin siemenen is- tukkaat laitetaan maahan touko- kuun alkupuolella edelliselle touolle lannoitettuun maahan. Hymin oli- wat ne kasmaneet. Kurkut, meluunit, sipulit y. m. kylmetään syksyllä. Täällä saim- me m. m. nähdä hymästi tehtyä järjestys Suomen kansanopistos- sa mallitsee, mälikohtauksen Wöy- rin kansanopiston johtajan ja opett. Holmbergin mälillä. Menäläisen sotawäen uudet rakennukset. Wiime marraskuulla oikeutti senaatti Hämeenlinnan kumernöö- rin käyttämään 60,170 mk. en- nakkomaksuina erinäisten raken- nusten kuntoon panemista mar- ten Lahdessa ja Riihimäellä me- näläisen sotamäen majoittamiseksi. Kumernööri on nyt ilmoittanut senaatille, että majoitus Lahdessa on tullut maksamaan 18,378 mk. 52 p. ja Riihimäellä 39,830 mk. 3 p. eli yhteensä 58,208 mk. 55 p. Jlmottaen tästä, on Hämeen- lääninhallitus samalla pyytänyt senaatin määräystä siitä kuinka suuri osa ja mitkä maksuerät uäis- tä kuluista Pietarin sotilaspiirin intendenttihallituksen olisi kormat- tama ja millä menokohdalla ti- leissä jäännös menoista on hno- mattama, sekä miten mastedes näiden meltojen kailssa on mene- teltämä. Wiime maaliskuulla sotilaspii- rihallittis pyysi, että mälityspaik- kaa marlen Riihimäelle rakenilet- taisi kasarmin läheisyyteen leipo- iilohuone, kaimo, kellari ja puu- maja, sekä likakaimo. Knmernöö- rin niääräyksestä on lääninarkli- tehti tehnyt näiden rakennllsten kustannusarmion ja päättyy se 9050 markkaan. Myös on läänin- arkkitehti laatinut kustanuusar- mion Riihimäen kasarmirakenituk- sia marten ja päättyy se 2,500 ink. klimernöörinivirasto on pyy- tänyt senaatin määräyksiä kaikkieii näiden töiden suhteen. Naittiuslviikko Helsin gissä 25—-H. 7. 1910. Niaittiuden Astäwien ttiuosi- ja yleinen raittius- kokous. A m a j a i s e t. Perjantaina oli ensimäinen mar- sinaiuen raittiuspäimä. Klo pnoli 9 aam. kokoontui ylioppilastalon koristettu juhlasali täyteen juhli- maa raittiuskansaa. Kun Helsin- gin tormisoittokunta oli kajahutel- lut sämeleitään, astui puhujapai- kalle opettaja Eeineli Kunnas lau- suillaan raittiusmäen terivetnlleeksi muosikokoukseensa pääkaupunkiin. Puheessaan hän huomautti siitä merkityksellisestä. Raittiuden ?)s- tämien kuudennesta mnosikokouk- sesta, joka 22 muotta sitten pidet- tiin tässä samassa paikassa, yli- oppilastalon juhlasalissa. Siitä asti omat olosuhteet muuttuneet, sanoi puhuja, »viitaten m. m. itse ylioppilastalon raittiiksi saamisen historiaan. Samalla hän julisti amaiuksi Raittiuden Hhtämien 28 muosi- ja yleisen raittiuskokouksen. Tämän jälkeen nousi samalle paikalle pros. Taam. Laitinen kät tentaputusten kaikuessa pitäinään esitelmää »alkoholikysymyksestä lää ketieteen kannalta". Tri Matti Seppälän sepittämän kolmiosaisen juhlarunon lausui näyttelijä Wilho Ilmari. Amajaispuheen piti „Koiton" esimies kauppias Jussi Tuomi- neil. Kun Helsingin Kansallisiilieli- sen Nuorison sekakuoro nti Dag- mar Klemetin johdolla oli laula- nut »Suomen laulun", P. I. Hannikaisen »Paimenen pyhän", S. Palmgrenin »Takamailla", Hasslerin »Tanssilaultm" ja H. Klemetin »Tenve päimä Pohjola- Hall", alkoi ja onnistunutta omenapuiden ymp- päystä. Hauska oli nähdä, miten oikein kesäkuun (> pnä tnlinnit, malmnt, unikot y. m. kukat kukoistimat täy- dellä kukallaan. Mansikkainkin toi- neil kylki jo puuaiselta hohti. Tä- mä on riittämä todistus järke- mästä hoidosta, kun mielä ottaa huomioon, että maanlaatu on enempi hliono. Kun ilämä laajat hoito-alat oli näiil ylikäyty ja ihmetelty, tultiin johtajan puistoon. Pyhäselän mah- tamat laineet, pllutarhain tuoksu ja heleä humina näytti malloitta- neen meidän joukkomnie niin, että se äkkiä syöksyi meteeil ja m niin että Wihtori jo malitti itseään sairaaksi. — Minä olin seil aikaa ahminut Suometarta. Eil näet ole uimamies, maikka olen mesi- mies". Kohtnns se tulee olla muns- sakiil, kuiu miillan juonnissa, ho'in tomereilleni. Uiinasta tultua lähti johtaja näyttelemään meille talon maatalouspuolta. Siellä oli juuri malmistumassa hymin käytännöl linen makkilaitos. Makki oli kor- kealla ja kannanhoitoa marten oli rakenneltu laudoista semelittiper- mannolla ja mirtsakynnyksellä »va rustettu maja, johon moipi hemo- sella ajaa, ja on siellä tilaa tur- mekuimikkeille ja seotusaineille. Sianhoito oli isännästä myös saanut tarmokkaan edistäjän. To- distuksena siitä omat komeat siat ja tiilestä tehty iso-sikala. Se oli käy- tännöllisin sikala, mitä olen näh- nyt. Sementti-sisustus, yläosa kar- stna-aitoja puusta, ruokalaitto-pata ja lämmitysuuni yhdessä. Karsi- nain permailnossa oli erityinen noin 70 sm. lemeä ja 30 sm. sy- wä kouru, johon laitetaan kuimat- »Raittiuden Ystälvien wuosi kokous. Kun aluksi yhteisesti oli laulettu »On aate pyhä ja kallis", amasi R. A'n keskushallinnon puolesta muosikokouksen op. E. Kunnas pu- heella, jossa hän loi lyhyen sil- mäyksen kulnneen muoden tärkeim- piin tapauksiin raittiustyössä. Hän mainitsi heinäkuun juomalakon osittaisesta epäonnistumisesta, marrask. 15 p:n uuden kieltolaki- ehdotuksen karilleajautumisesta e- dnskunnassa ja siitä surulliscsta kolauksesta raittiustyölle, jonka epäkansallinen, rajantakainen se- naattimme aikaallsai »väkijuoma- kuletuskielloli peruuttamisellaan. Puhuja kääntyi senjälkeeil R. Hm sisäistä elämää koskettelemaan. Ensi työksi muosikokouksessa lliet- tiin tilnltarkastajien lausunto ja myöimettiin keskushallinnolle täysi tilinpäätös. Tämän jälkeen oli malittama neljä jäsentä keskushallitukseen sen eromnorossa olemien jäsenteil si- jalle. Eromnorossa olimat kansan- opiston joht. Rope Kojonen, ubit Maiju Seppälä ja Miina Sillan- pää sekä pros. M. Soininen, joka yksityisesti R. H:n sihteerille t:vi Leppälälle oli ilmottannt, ettei hän »voi enää oltaa tätä tointa mastaan. Mutta ennenkuin »voitiin ru- meta äänestykseen, oli päätettämä, hymälsytäänlö miime ivnosikotolik- sessa ehdotettu, 18 piirin kannat- tama ja -> piirin mastustaina, ulisi maalitapa. Asiasta syntyi laaja keskustelu., koska kokouksessa näytti oleman useita, jotka tahtoimat py- syttämän ivanhan »vaalitaivan pe- rnsteella. R.-y. »Koiton" puolesta iil. m. ilmoitettiiil sen edustajia emästetyn tällä jälkimäisellä eh- dotuksella. Nutta maalitapaehdo- tusta mastusti inyös kkhra K. W. Hurmerinta. T:ri Voionmaa tah- toi tehdä nlllutamia parannuseh- dotuksia maalijärjestelmään ja sa- noi manhan maalijärjestelnlän pllutteen oleman main siinä, ettei sitä ole oikein osattu käyttää. Hra R. Kojonen koetti kumata niitä keinotteluja, joihin uusi järjestel- mä malmistaa mahdollisuuden. Uuden maalitaman laatija, maist. A. Kuusi huomautti, että man- hankin järjestelmän ninkaan moi tehdä samallaisia junittelnja, jos sellaista tahtoa o». Kun tästä maalitaivan muutok- sesta aivonaisella äänestyksellä ää- nesteitiin, annettiin manhan maa- litaman puolesta 92 ääntä, uu- den taman puolesta 104 ääntä. Vaadittiin kuitenkin lippuäänes- tystä, jouka tulos julistettiin päi- mällisloman jälkeen. Uuden maa- litaman hymäksi oli jätetty 123 äänilippua ja manhan taman hy- mäksi 111 lippua, niin että maa- lit päätettiin toimittaa tästä läh- tien uuden maalitaman mukaan. Maalia toimittamaa» malitti in keskushallituksen puolesta maist. Kuusi ja op. Kuhanen sekä nnlosi- kokouksen puolesta kkhra Hurme- rinta, hra Walo ja n:ti Ronimus. — Maalit tapahtnimat lauantaina klo 10—11 aam. Muiden samassa hnonenstossa tapahtumien kokousten tähden täy- tyi mnosikokous keskeyttää klo 8:aan saakka i.-p., jolloin sitä jatkettiin. Aluksi, kun taas kokoonnnttiin muosikokousta jatkamaail, laulet- tiin »Kymmenen mirran maa". Sitten käytiin suorittamaan sään- töjen mnosikokoukselle määräämiä jälellä olemia tehtämiä. Tilintarkastajiksi malittiin uu- delleen toimitusjoht. K. Sliomalai- nen ja kaupp. O. Nikander ja ma- ratilintarkastajiksi samaten ulldel- leu nti Olga Moberg ja hra Lauri af Heurlin. Mnostmerosta päätettiin keskus- lelutta hymäksyä keskushallituksen ehdotus, että muosimero pysytet- täisiiu entisellään. Pitäen R. A:n oman äänenkan- nattajan olemassaoloa edelleenkin mälttämättömänä, ehdotti keskus- hallitus: että Kylmäjä eusi muonna jul- kaistaan samaan tapaan kuin ny- kyään ja että kullekin paikallisyh- distykselle sen kustannuksella lähe- tetään 1 kpl. lehteä, sekä että piiritoimikuntain ja paikal- lisyhdistysten mapaaehtoisen toi- minnan maraan jätetään lehden julkaisemista marten tanvittaman määrän kokoominen tilauksia ja kannatussitoumulsia. i Kokous hymäksyi nämä ponnet pitkän keskustelun jälkeen. Mrnita- mat edustajat kannattimal myös- fin keskushallituksen jälkimäisen ponnen kanssa «vaihtoehtoiseksi laa timaa pontta, jossa ehdotettiin, että piirit ja liitot toimikuntilleen ja paikallisyhdistyksineell mastaa- mat noin 4,000 kplieen painoksesta . suhteellisesti jäsenmäärän mukaan ' siten, että takaamat tilauksia mä- ihintäin 1 kpl'een joka 5 jäsentä kohli tahi yhden 10 mkn kanna- Otuksen joka plluttnmasta 4 tilank- 'sesla. i Sitten syntyi pitkä keskusteli! ' eräästä raitlinspiirien jakoa kos- keivasta kysymyksestä. Asianoinais- ten piirien kanssa toimitettujen i nenmottellljen johdosta ehdotti kes- ikushallitns, että Padasjoen, Kllh- ! moisten ja Asikkalan kunnat siir rettäisiin Heinolan piiristä Lahden -piiriin. I Kokous päätti, että kaksi ensi- 'mäistä kuntaa siirretään Lahden i piiriin, jota mastoin Asikkalan kun- nan siirtäminen samaan piiriin jä- tettiin tnleivaisunteen. Seuraaman kokouksen paikasta määrättäessä pyydettiin sitä Mii- pmiin, Joensuuhun, Lappeenrail- taan ja Lahteen. Äänestyksessä moitti mielipide, että seuraama »vuosikokous on pidettäivä Lappeen- rannassa. Pöytäkirjan tarkastajiksi malit- tiin nti A. Harmaja, posteljooni Malo ja op. E. Kunnas. Mnosikokous loppui ivasta puoli 11 ip. Kokouksessa oli osanottajia noin 800 ja edustajia eri piireistä likemmä puoli kolmatta sataa. Jltapäimällä taas kokoonnut- taessa klo puoli 5 piti johtaja K. Merkko esitelmän »Goodtemplari- snudesta". Englannissa ja Ruot- sissa uskonnon pohjalla toimimasta raittiusliikkeestä. — Tämän jäl keen alkoi samassa paikassa „Toiwo» Liiton" kokous. Äokonksen tarkoituksena oli ko- koontuneelle raittiusmäelle osottaa »Toimon Liiton" toimintaa. Oh- jelman oli toht. rma Alli Trygg- Heleniuksen johdolla malmistanut n. 20 jäseninen »Toimon Liitto". Ohjelmassa oli pelkkiä lasten esi- telmiä, kuten »leikki mälituunilla", kumaelmat »kun tulemme suuriksi" ja »kääpiöt Suomen myrkkytainta katkaisemassa". Sitäpaitsi oli oh- jelmassa ruuonlausunto- ja yksin- lauluja. Reippaat esitykset tekimät sangen hauskan maikntnksen läsnä- olemiin. Tuomen Opettajain Raittins- liito» »vuosikokous alkoi heti tämän jälkeen myös sa- massa paikassa, ylioppilastalon juhlasalissa. Kokouksen amasi lii- ton puheenjohtaja nti Maiju Sep- pälä. Liiton sihteeri op. E. 5kun- nas luki mnosikertomuksen ja tilit sekä tilintarkastajain lausunnon. Mnosikertoinuksessa on mainittuna, että S. O. R. oli saanut maltio- apua 1,000 mk., joilla maroilla oli tk. 25—27 päiiviksi hominattn täällä pidelyt raittiuskllrssit. Tu- loja liitolla oli ollut 382: <;0, ja rneuot ivähennettynä siitä, jää säästöä ensi mnodelle ISO: 50. Liitossa on nyt jäseniä kaikkiaan 312. tua rahkaa. Permanto on kahden puolen kallema kouruun päin. Tällöin juoksee lika kouruun hy- min mähällä pnhdistamismaimal- la, kuimikkeita tarmitaau aiiloas- taan lautalaatikossa, joka ou kou- run päälle asetettu sioille sängyksi, siat pysymät kuimina ja karsinat puhtaina. Tämä sikala-järjestelmä, joka tietysti moi olla joko isompi tai pienempi, sopii erinomaisesti sikalaa rakentamille malliksi. Kar- jalle tehdään täälläkin n. s. pai- norehua joka muosi ja hymäksi ruuaksi sanoi sitä isäiltä. Suo- miljelyksillä oli heinän knimaa- mistä marten tehty mukamaa tyy- liä olemia n. s. »Hakulisen haa- sioita". Jos meistä siellä kämi- jäistä jokainen tekisi tiloilleen jon- kunkaan sellaisen, olisi »Hakulisen haasiot" tuotu keski-suomalaisten- kin kokeiltamaksi ja armostelta- maksi. Isäntämme kääntyi kotiinsa — kiittelyt ja hymästelyt — ja me saapastelimnie I. W. W i k b e r g'- iii omistamalle Kuuselan tilalle. — Täällä ei karjalle anneta lain kaan silppua. Mäkirehut, joiua käytetään puiiipuli-siemenkakkuja, maapähkinä- ja kaura-jauhoja se- kaisin, sekoitetaan lämpöiseen me- teen, jossa saa puoli pänvää sei- soa ja puurona sitten annetaan eläimille. Nametta oli täälläkin sementti- perniantoinen ja lantasäiliö ja mirtsakaimo nametan simnlla. Ei ollut lanta täälläkään jäätynyt suojuksessa. Hemoshoidolle oli talossa myös- kin pantu huomiota — kaikki 3 tammahemosta olimat kantakirja- hemosia. S Jfyt oli aika täpärällä. Mn- ton pysäkille kiirehdittiin ja astut- tiin junaan, muutama minuutti mielä ja oltiin klo o ip. Joensuun kaupungissa. Aika milkas ja haus- kan näköinen, oikein kotoisilla koi- muilla istutettu kaupunki. Ajurin kärryihin noustiin, ko- kopäimäisen kuumassa ilmassa kämelyn perästä ja ajettiin Kor- hosen matkailijakotiin, joka on mastapäätä Pohjois-Karlalan maanmiljelyss eurau toimistoa. Ziiittylahden kansanopistolta jo telesoonitse tilattiin meille kuuma sauna siksi kun Joensuuhun jou- dutaan. Ja niin kämikin. Kello 7 iltasella kömpii joka mies höy ryämän sannan lauteille. Kyllä tuntui oikein kotisaunan tnnnel- mat, kun monen hikisen päimän perästä saimme oikein koimumas- tan huisketta hartiainlme päälle. »Sauna on mäsyneen paras pa- rantola" armelimme. Emäntämme oli saunomisemme aikana malmistanut meille illalli- sen; Sortamalau emäntäkoululla olimme saaneet Karjalan piirak- kaa, nyt saimme Joensuulaista »rönttyä". Kuljeskelimme iltasen syötyäin- me kaupunkia töllistelemässä, m. m. kämimme hymin laitetulla Joensuun kilpa-ajoradalla ja pal lopeli-kentätlä. Pallourohot oli- wat siellä kiihkeässä työssään. Unikin maittoi taasen. Torstai- aamuna, w. k. 7 pnä, kello 7 ai- kana oli tuo manvojaan säästä- mätön, ystäivällinen opastajamme agronoomi Reinola, joka monta päimää oli oppaanamme juossut, taasen joukossamnie. Aamiaisen syotyäiniile meniin me »Permossikalla" tuon komean Pielisjoen poikki Penttilän Kun tilinpäästö on myönnetty malittiin toimikuntaan uudelleen nti Maiju Seppälä, maist. H. A. Aulanko, op. E. Kunnas, nti L. Sojonen, toht. rma Alli-Trygg- Helenius ja op. Santalahti uu- delleen ja eroa pyytäneen nti Hilda Kahakan sijaan op. Santala. — Tilintarkastajiksi malittiin uudel- leen nti Eerikäinen ja op. Tuomi- uen sekä maralle op. Sippola ja tri Helenius Seppälä. Lopuksi keskusteltiin hetkinen lii- ton mastaisesta toiminnasta ja päätettiin koettaa aikaansaada syk- syllä 5-päimäiset raittiuskllrssit kaikille opettajille pääkaupunkiin. Wierasheimoisten asemq on käynyt yhä kinsallisenlmaksi, kun Menäjän kiihkokansalliset leh- det on mallannut oikea synkän epäluulon tila. St. Pet. Herold määrittelee asemaa lauseella: jok'ilinen elämän merkki »vieras heimoisten kesknndessa tnllitaan ilkeydeksi Menäjän kansaa ivas taan. Tuskin uskoo silmiään, jatkaa lehti, lukiessaan Noiv. Mremjan hyökkäyksiä puolalaista politiitkoa ymshaa ivastaan siitä, että tämä oli eräässä puolalaisessa lehdessä antanut Liettuan ja Malkean Me- näjän puolalaisille inuutamia neu- ivoja, miten he tnrmaisiivat ase- maansa. Ja Tymsha ei ollut kuitenkaan sanonut sen maaralli- Vinpaa kuin lyhyesti lausuen: Mai- keimmatkin pulat menemät ivan- noitta ohi, tamatessaan kansan, joka on edistyskykyinen. Ei ole niin pahaa naapuria, joka möisi kuristaa ja mähittää kansan, joka osaa tehdä työtä ja sääs- tää. Noir>. Mr. ei tietysti moi aa- ivistaa, jatkaa lehti, että tuollai- nen korkea kansallisuuskiihko, jota se menäläiseen yleisöön mirittää, moi maiknttaa väinmastaistakin kuin initä tarkoitetaan, ja että hel- posti moi uudestaan toteutua lau- se: ajattelitte pahaa tehdä ja katso, se onkin hymäksi kääntynyt. Todellakin, mierasheim öiset mäen- mäkisin ramistetaan toimettomnu- destaau. Mitä tarkemmin heidät syrjäytetään maltiollisesta toimin- nasta, sitä enemmän pakote- taan heidät suuntaamaan moi- mansa taloudelliseen elämään, kai- ken edistyksen mankimpaan poh- jaan. Tyvilteko ja säästäminen! Nai- den ohjeiden senraaniiilen takaa »vierasheimoisille yhä ja alati lu- jan, maikuttaivan aseman. Maltio semmoisenaan tarivitsee työntekijöitä ja maurastuueita kan- salaisryhnliä, tanvitsee liojantua niihin ja moimistua niistä. A!nt- ta toisin on Nom. Wr:n ja sen tapaisten lehtiei» tarkoitus: »»e oli- simat »vasta silloin tyytyiväiset, jos »vierasheimoiset olisimat pai- jasta köyhälistöä. Silloin ei »hallitseman kansan" ritarien enää tarmitsisi ivaaroja mainuta eikä peikkoja peljätä, lopettaa Herold. MoSkotvassa tuluiii. M o s k o m a s t a heinäk. 3«> pnä. Illalla saattoi ankara rankkasade alhaisemmat paikat meden alle. Tuomittuja intendentti- markaita. Pietarista, heinäk. 30 pnä Totilassinellien myymisestä in- tendenttimarastosta on tuomittu arestanttiosastoihin erityiset oileu- tensa menettäen ninlineuivos Ko- reisho 3 1 kapteeni Matsejemski hoiviin, jonka omistaa o.-y. Cederberg ja (5:o. Itä-Suomen kantakirjasoniii-knnmkaat »Uljas" ja sen manhin poika 9-mnotias »Halla", olimat kartanon edus- talla köydellä mäntyyn kiinnitet- tynä, ikäänkuin miittana siitä, inihin talossa karjanjalostuksessa pyritään. Komeilla möläyksillä termehtimät ne meitä. Taloon tultuamme saimme pehtoorin op paaksemme. Tarkoituksemme oli pääasiassa tarkastella täällä ole- maa Suomen parhainta namet- taa; ja sinnehän meitä juuri joh- detaail. Amataan naivettaraken- nnksesta yksi omi, hamutettu on sementtisten rappujen et». As tumme sisään, minä, joka en ole usein nähnyt niitä »siinimpiä" paikkoja, otin sisään astuessani hatun kunnioittaen päästäni. Huo- ne, johou tulimme, oli komin kiil- tämä-lattiainen ja minoneliöisillä ruuduilla kauilistettu, n. s. »no- saikkilattia. Mikähän täniä näin hieno huo- ue mahta»»ee olla, ajattelin itsek- se»»i. »Tämä on maidon mas- taanottohnone", kuulin kohta peh- torin suusta mastaukseksi. Ohoh, ajattelin, ilmankos se pehtori on lakkipäässä, kylläpä on fiini. Mi näpä panin nyt myös lakin pää- häni, käyn rohkeaininakst ja jo älyän eräässä nurkassa automaat- tisen, uusinta »»eijerijärjestelmää oleman punnitusmaa'an. Roh- keasti astuu toisten joukossa seinä iväliä olemaan naivettaan. Toti sesti sanon teille lukijani, että kyllä siellä on nametta, jossa on otettu huomioon kaikki ivaatimnk set. Siinä on sähkömalo ja kat- tomalaistns, sementtisisnstus, pu nasen ja »valkosen kiiltämäksi »naa- «soo l-iaulip^ss^jä M ia kataigiipsia useita lajia Ampumatarpeita ja ■ myy halvalla Karjalan Rautakauppa. 'kauppias Rubahin ja kanp- papalmelija iiorelski 1 1 »vuo deksi sekä päämahtiin 3 knukau- delsi kapteeni ^edorom. Machter ja Bujanom mapantettiin. Äirkkowarkaus. A! o s k o iv a s t a, heinäk. 30 pnä Serbnhomissa on Nikolain kirkossa vtiiolai ihmeidentekijän kuivasta marastettn 32 jaloki- iveä. Ulkomailta. Tukholman rauhankongreösi. Tn k h olnla sta, elot. 1 pnä. 18 kansainmälinen ranhankongressi aivattiin tänään ritarihuoneella. Läsiiä oli lähes (>00 kongressin jäsentä 24 eri maasta. Iärjes- tyskomiteail puheenjohtaja ma- paaherra Buude lausui läsnäoli- jat termetnlleiksi ja ulkoministeri Staube termehti hallituksen pno- lesta sekä toimotti pysymäistä siunausta ihmiskunnalle kongres- fin työstä. Knnniapresidentiksi »va littiin ulkoininisteri Staube ja ensiiiiäiseksi presidentiksi mapaahra Pnnde. Sähkösanonlia lähetettiin kuningas Gustafille ja useimmille poissaolemille rauhanaatteen aja- jille kuten Frederie Passylle, Bertha von Suttnerille ja Leo Tol- stoille. Balkanin sekamelska. Sofiasta, heinäk. 30 pnä. Bulgarian sähkölennätintoimisto ilmoittaa, että Tibrai» sandsha- kista poisnluuttaneet simistys- seurain jäsenet omat jättäneet Sofiassa oleiville maltojen lähet- tiläille ja lähettäneet Konstanti- Nopolissa oleiville lähettiläille me- morandumin, jossa selitetään sandshakin tilaa ja joka sisältää osittaisen luettelon aseellisten al- banialaisjoukkioiden ilkitöistä ja turkkilaisten miranoinaisten »vä- linpitämättömyyksistä niiden suh teen. Maltoja pyydetään sekaan- tumaan asiaan alueen kristittyjen kohtalon parantamiseksi. Sofiasta, heinäk. 31 pnä. Makedonian edistysseuraiu edus- tajat omat päättäneet lykätä tois- täiseksi ensi sunnuntaiksi aijotun suuren kokouksen, jossa aijottiin panna mastalause turkkilaisten mäkimaltaisuuksia m astaan. Täl- lä ivälin ottaa kaksi eri komiteaa tarkan selon Turkin bulgaarisi» todellisesta tilasta sekä heitä »vas- taan harjoitetuista mäkimaltai- suukststa, josta yksityiskohtainen »»emoriaali jätetään Bulgarian hallitukselle ja maltojen edusta- jille. latut ylä-osat, paueelikatto, rehu- kärryt katossa j. n. e. Lanta luo- daan nametan alla olemiin mau- nuihin, jolla sitte »viedään tunne- lia myöten lähellä olemaan lanta säiliöön. Lattian alla on eri joh- dot »virtsaa marten, automaatti- nen juottolaitos ja eri johto mesi- törmien puhdistusta marten. Suu- ri, sisään asettama kellari on juuri- kasmia marten nametan alla, josta hissi nostaa lattiassa ole- masta aukosta namettaan. Ment- tiili-laitokset oliivat pellistä, sisus- tormella marustetut, jotka name- tan puhdistuksen aikana »voidaan laskea alas, nielkeii» lattiaan asti lannall hajua imemään. Meijeri oli nametan mieressä ajanmukai- sella koneistolla ja taas sillä ko- mealla mosaikkilattialla. Rasma- määräykset tehdään: lO intr.^mai- toa, 11 mtr.-' sinalkiiiiilinosta, 0,(» nitv. : ' putyyrialkohoolia (ei tarrvitse lämmittää kuin 40" kokeita teh- dessä). Gerleerin järjestelmää tä- mäkin, maikkei meijerissä käytetä sitä. Rehnlato, knimike- ja mäki- rehu-säiliöt omat samassa rakeil- nnksessa nametan kanssa. ^Nametta on todellakin hymä, mutta, mutta — kun lehmiä on 88 ja namettalailos maksaa yli mk., kysyn main, mitenkä- hän tamallisen talon-Jussin laita olisi, kun senkin nametta maksaisi toistatuhatta markkaa lehmää tohti? Olisikohan sellaista leipää toimottama? Keskilypsy karjassa on 2,430 kg. 4,02 pros. rasmaa. Wuoro- miljelys tilalla on säänilöllisesti 7-mnoroisena a, b, e ja d kierrol- la. Kaslvullisuus ja »viljelykset olimat hymässä kunnossa. MattnaiUaina tämän kuluvan Elokuun 15 p:nä sekä seuraa vana päivänä klo 9:!lä aamusella myydään nahkuri T. Vehviläi sen konkurssipesälle kuuluvaa omaisuutta Joensuun kaupun gissa olevassa puodissa, niin kuin neuloksia, nahkoja sekä kaikkea muuta nahkakauppaan kuuluvaa tavaraa; sekä sitte kotonaan Haapajoella keskiviik kona edellämainitun Elokuun 17 p:nä alkaen klo 9:ltä aamusella : 1 hyvä lehmä, 1 hyvä tamma- hevonen, 1 sika sekä kauran ja perunanviljelykset, rekiä, kär- riä y. m. taloustavaraa. Joensuussa 3 p. Elok. 1910. Uskotut miehet. Pielisensuun Työv.-yhd. toimeenpanee tk. 7 p:nä omalla talolla. OHJELMA vaihteleva. — Alkaa kello 3 j. pp. — Arvan hinta 25 p. — Sisäänpääsy 25 ja 15 p. Arpajaisten loputtua ILTAMA alkaen klo 8. — Pääsy 75 ja 50 p Arpajaistoimikunta. (K. S. 1 k.) toimeenpanevat Kylänlahden ja Viensuun n. s. voi m. & urheiluosastot sunnun taina t. k. 7 p:nä Kylänlahden Tattarissa rikkaalla ja vaihtele valla ohjelmalla. Juhlan yhteydessä ovat mai nittujen osastojen väliset urli.- kilpailut 5-ottelussa. Kilpailut alkavat klo 12 päiv. ja juhlan ohjelma klo 6. Sisäänp.-maksut juhlaan 75 ja 50 p. sekä kentälle 25 p. Juhlatoimikunta. K S 1 k , Ylöskanto. Kontiolahden pappien voisaa- tavia ja päivätöitä kannetaan 15 /ö 1910 e. pp. Romppalassa P. Romppasella, samana päivänä j. pp. Kontiolahdella kirkkoher ran virkatalossa, I6 /s 1910 Selillä Simo Hirvosessa, 17 /s 1910 Pieli- sensuussa kaupp. Otto Pitkä sessä. KUIVIA ostaa K. Markkanen. Sattuneesta syystä vuokraan heti eli 1 :stä päivästä syysk. yhden kamarin ja keit tiön, sopiva koululaisille. Joensuu, 3 p:nä Elok. 1910. P. Pänttönen. Nyt heti eli 1 p:stä Syyskuuta hyyrätään suurempia ja pienem piä kortteeria, Suvantokatu 21. Venäjän kurssi on tänään , St'8: «66: 66 2 /h 8 kk. . . — — 263: 60 Siikoinaan kurssit Mk P. Uk. p Lontoo a/v. . 25: 35 25: 19 3 kk. . . — — 25: 03 Pariisi a/v . 106: 60 100: — 3 kk. . . — E 99: 30 Ant^erpen a/v 100: 99: 70 3 kk. . . — — "98: 80 Berlin a/v . 123: 90 123: 40 3 kk. . . — — 122: 20 Lybekkl a/v . 123; 90 123:40 2 kk. — — 122: 20 Hampuri a/v 123: 93 123: 40 1 3 kk. . . . — — 122: 20