N:o 118 1910 Sanomia Oalun Saapungista ja läänistä. Keskiviikkona Lokakuun 12 päivänä. O- 3»»H» Tilaushinnat: Oulussa 4: — n. Koko vuodelta Puolelta vuodelta Nieljännekseltä | ; — K mkaudelta —: 35 Postissa: 4: — Ulkomailla 10: - 5: — 2 : 20 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, koaklvllkkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. Tavataan toimistossa klo 1G—12 päiv. A. OULASViRTA. Taloudenhoitaja. Toimisto Jä konttori Kauppurcinkatu 5. Kcnitori avosn- na klo 8:sta aamulla'7 Sen -N-tt: Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk ns iistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset i mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän aumerooa, ovat jätettävät lehden kontt ;■ p n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. lairigiinmfirUftMA ^HlBag ■At*,*» <»'-*•% S' M 35522232232 Kirkollisia tietoja. Ensi torstaina on rukoushuoneella pakana- lähetyksen perheiltama kello 1 •_> S. Puhuu asessori Mannermaa. Pastori O. 1. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. A ^nujoa rahastoissa y. m. toinz. J. Lakari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomarl . . . teimi stö kauppo j a. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. B B 0flU II R toimittaa asioita virastoissa . ULuLR v. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. OhIp läänin Mittaus- ja is Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. li Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym Lakiasiaintoimisto K. I. KULI ja li »MK Hovioik. auskultantteja Oulu. Pakkahuoneenkatu 12, Pallas-talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. kauppias Högstenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello 8—11 e. pp. Puhelin 197. Syntynyt. Poika Oulussa 19 11 n» 10 Anni ia Toivo Laamanen. o. s. Viitakari. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kauouaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ja ä rv ostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kuia ammattikanaalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote Seppänen, Oulu. Kuollut. Surulla ilmoitamme, että Rakastettu lapsemme Martta Maria kovia tuskia kärsittyään vaipui kuo- lonuneen Kemijärvi Ilä Kerkelän tilalla lokakuun 4 päivänä 1910, elettyään ainoastaan 6 kuukautta ja 2 päivää; kaivattuna meiltä vanhemmilta 1 vel jeltä, 2 isoäidiltä. 2 isoisältä ja laa jalta sukulaispiiriltä. Riika ja Eemil Kerkelä. Nyt ompi Martta poissa, Hän muutti taivaaseen, Siell' ilon asunnoissa On Martta pienoinen. Murheella ilmoitan, että Jumala näki hyväksi poiskutsua rakkaan mieheni [Jaakko Niemelän) äkillisen kuoleman kautta uskossa Vapahtajaansa Haapaveden Ainalin kylässä Niemelän talossa 28 p:nä syysk. 1910 klo 11 e. pp. 67:llä ikä vuodellaan. Kanssani suremaan jäi vät 1 veli ja veljen tytär ynnä muut sukulaiset ja ystävät. Reeta Niemelä (o. s. Nevala.) Hyvästiä heitellen erota emme saa neet, kedolla askaroidessa sun kuolo oli kaanmit. Vielä työsi tuntematto mat on Herra maan ja taivaan, kun valitellen vaikeroin nyt tahtoasi vas taan aivan. O O o o o © © o o o o o o o o o o o o o jotka säästävät 70 °lo Sähkövirtaa myydään © © o © Q © O O o -i Murhemielin ilmoitan, että rakastettu elämänkumppalini, jonka kanssa olen yli 52 vuotta viettänyt (o. s. Pekkala) vaipui ijäiseen uneen lujassa uskossa Jeesukseen 74 vuoden, 9 kuukauden ja 26 päivän ijässä; jättäen lähinnä suremaan minun sekä 2 tytärtä, 3 poikaa ja niiden lapset, joka täten su kulaisille ja tuttaville ilmoitetaan. Rantsila 8. 10. 1910. Julio KMaapala. Suom. virsik. N:o 528. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: fi kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 „ „ 4Va „ 2 „ a . 1 „ - »V> . vaadittaessa 3 „ Talletuskonttoku- ranttitliillä 6 Säästökassatlllilä 6 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Cygnaeus- kirjallisuutta Uno Cygnaeuksen kirjoi tukset, nidottuna Smk. 5: — ja korukansissa Smk. 6: 50. Uno Cygnaeuksen muisto, nid. Smk. 2: 50. Uno Cygnaeus, „Suomen kansakoulun isä", Kuvaillut Gustaf F. Lönnbeck. Nid. Smk 2: 50 Uno Cygnaeus, Suomen kan sakoulun isä, kirjoittanut Maikki Friberg. Hinta 10 penniä. saatavana Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. Oulu, Lokak. 12 p:nä. Palovakuutuksia >(t „Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia „Kullervoon" Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. I MAUHf IJIJ1JU U»IL1WW—ra* Ai-fi M | , Itno Cygnacutscn f atavuotismnisto. Tänään mieltää Suomen kansa wa- lon ja malistuksen muistojuhlaa. Se tahtoo kiitollisuudella ja kunnioituksella muistella sitä miestä, joka on meille tuonut kansansimistyksen aatteen, joka on herättänyt innostusta tähän aat- teeseen, joka on luonut Suomen kan- sakoulun. Kansallisen heräämisen aikoina oli kansansimistyksen waltawa aate, jonka hymäksi kuuluisa smeitsiläinen kasma tusmies Johan Henrik Pestä- l o z z i oli uhrannut koko elämänsä, ehtinyt maahamme. Yleisen kansansi- mistyksen edistäminen oli täällä jou tunut puheen aiheeksi. Siitä kirjoitti Snellman Saima-lehdessä ja maan hal- lituskin katsoi tarpeelliseksi ryhtyä tätä tärkeätä kysymystä »valmistelemaan. Siten syntyi kaksi ehdotusta, joista jäl- kimäinen, tuomiokapitulien laatima, sai Uno Cygnaeuksen astumaan esiin. Uusille urille hän kysymyksen johti. Kansakoulukysymys oli hänestä suuri isänmaallinen kysymys, jonka ratkaisusta Suomen kansan säilyminen erityisenä kansana mitä suurimmassa määrässä riippui. „Jos meidän kan- samme mihdoin saisi tarkoituksenmukai- sesti järjestetyn kansakoulun, niin toi- won säde taas pilkistäisi uhkaamien pilmien mälistä. Ainoastaan korkeam- pi simistys itse kansan, eikä maan muutamien sen yksityisten jäsenten omaisuutena, saattaa mahdollisesti pe- lastaa kansamme maarasta, ettei se tu- lisi niinkuin muut niellyksi, ja säilyt- tää sille aseman kansakuntien joukossa." Tässä mielessä Cygnaeus kämilaa- timaan suunnitelmaa Suomen kansa- koululaitosta marten. Ehjänä kämi hä nen ehdotuksensa läpi monet kiirastu- let. Siinä oli niin paljon uutta ja ou- toa, että sitä malistuneimmilla tahoil- lakin mastustettiin. Kun mainitsemme, että mastustajina esiintyi sellaisia mie- hiä kuin Cleme, Meurman, Snellman, niin täytyy ihmetellä sitä sitkeyttä ja tarmoa, joka Cygnaeuksella täytyi olla miedäkseen sunnnitelmansa läpi. Paljon toimoi ja odotti Cygnaeus kansakoululta. Korkealle hän päämää- rän asetti. Se ei saanut jäädä miksi- kään hätäapukouluksi niitä marten, jot- ka eimät kykene parempaa koulukasma- tusta nauttimaan. Se ei saanut muo- dostua miksikään rahmaankouluksi, jon- ka tarjoama kasmatus ei kelpaisi simis- tyneen säädyn lapsille. Kansakoulusta oli tulema ahjo, josta koko kansan tuli saada sitä ..korkeampaa simistystä," jolle Cygnaeus niin suuren merkityksen antoi. Ei ole Cygnaeuksen syy, että tämä päämäärä on mielä etäällä. Toteutu- matta on se hänen aatteensa, että kan- sakoulu olisi yleisenä pohjakouluna, jos- sa kaikkien kansalaisten sapset saisimat ensimäisen alkuopetuksensa ja jonka pohjalle ylemmät koulut sitten jatkaisi- mat. Siihen on kuitenkin pyrittämä ja sitä kohti ollaan, maikka hitaasti, meil- läkin kulkemassa. Monessa muussakin suhteessa on mielä pitkä taimal niihin ihanteisiin, joita Cygnaeus kansakoulun amulla tahtoi toteuttaa. Tämän tunnustami- sella me main tunnustamme hänen aat- teidensa suuruuden. Hän on luonut suunnitelman, jonka toteuttamiseen tar- mitaan useampien sukupolmien työ. Mutta siinäkin, mitä siitä on moitu toteuttaa, on jo ilon aihetta. Kansa- koulu on kieltämättä ollut maikutta- mana tekijänä siinä ripeässä ja moi- makkaassa henkisessä ja aineellisessa ke- hityksessä, mikä meillä on ollut mii- meisten 50 muoden kuluessa hamait- tamissa. Pysyköön kansakoulumme uskollisena ..isänsä" ylemille ihanteilleTunkekoon se juurensa symälle kotoiseen maape- rään, mutta koettakoon samalla kohot- taa kasmattejaan korkealle hengen puh- taaseen ilmapiiriin! liito Cygnaeus. Esitelmä, pitänyt Oulun kansalaisjuhlassa 1J 10 II» 10 O. Rauhamaa. Olemme kokoontuneet mieltämään Uno Cygnaeuksen syntymän sadannelta muosipäimää. Ken oli hän ja mistä? Uno Cygnaeus oli supisuomalaista sukua niin isän kuin äidinkin puolelta. Cygnaeus-suku on samo-karjalaista ta lonpoikaista alkuperää Joutsenon pi- täjästä, josta nimikin Cygnaeus. Jout sen on näet latinaksi cygnus. Su musta on useita merkkimiehiä lähtöi- sin. Mainitsen main Pormoon piispan Zakris Cygnaeuksen sekä yliopiston professorin ia runoilijan Fredrik Cyg naeuksen. Uno Cygnaeuksen M oli Jakob Georg Cygnaeus, joka toimi rahastonhoitajana Hämeenlinnan lää- ninhallituksessa. Hänen äitinsä oli Johanna Fredrika Aejmelaeus, joka hänkin polmeutui suomalaisesta talon- poikaisesta sumusta, nimittäin Äimä- län talosta Kokemäeltä. Tästä amio- liitosta syntyi Uno Cygnaeus 12 p:nä lokakuuta 1810. Kauan ei saanut Uno Cygnaeus nauttia isänsä kasmatuksellista johtoa, sillä tämä meni Tuonen tumille jo m. 1819, mutta onneksi oli hän kuitenkin sitä ennen onnistunut ratkaisemasti määräämään poikansa mastaisen ke- hityksen suunnan. Hän oli saanut hä net rakastamaan luontoa ja symälle oli hän juurruttanut pojan sydämeen myötätuntoisuuden ja säälin tunteet mähämäkisiä kohtaan. Ja mielä hän oli ennättänyt luoda poikaansa läy- töllisen kälemyyden harrastuksen, joka yhdessä äsken mainitun tunne- ja har rastus-sisällyksen kanssa etupäässä teki hänet siksi, miksi hän tuli. Tarkkaama kuulija on pian huomaama, miten sy mälle juuri nämä harrastukset painoi- mat leimansa Cygnaeuksen mastaiseen elämäntyöhön. Käytöllisen mielialansa kehittymisestä kertoo hän muistiinpanoissaan seuraa- masti: „Jo nuoresta saakka minulla oli erityi- nen halu ja taipumus käsityöhön, marsin- kin nikkarin ja suutarin toimiin; sormaami- sessakin olin kauniin alun tehnyt. Muis tan m. m. kuinka jo ennenkun kouluunkan tulin, olin tehnyt resooreilla marustetut ne- lipyöräiset rattaat, jotka herättimät paljon kummastusta, samoin malanut kanuunan ja tehnyt siihen lametit y. m. Tämä mieli- haluni käsitöihin oli seurauksena siitä, että isä-wainaja usein puhui yleisen kätervyyden hyödystä ja usein wei minut käsityöläisten pajoihin kysellen ja selitellen sekä aineksista että malmislamisesta. Tämän mieltymyk sensä käsitöihin ja käsityksensä, että ne oli- nmt hyödyllisiä siwistyswälikappaleita nuo risolle, oli isä-wainaja mannaankin saanut niistä kasivatusopillisista teoksista, mitkä hänellä oli, etupäässä Rousseau'n Emi le'stä". Nautittuaan lyhemmän ajan koti- opetusta perheen omistamalla Leppä- kosken tilalla Janakkalassa kirjoitettiin hän m. 1821 oppilaaksi Hämeenlinnan trimiaalikouluun, josta hän tuli yli- oppilaaksi m. 1827. yliopistossa hän ensin antautui lääketieteellisiin opintoi- hin, mutta muutti sitten alaa, mihit- tiin maisteriksi m. 1836 ja papiksi seu raamana muonna. Palmellessaan pappina ja opettajana Mupurissa, sai hän m. 1839 tarjouk- sen, joka mei hänet pitkäksi ajaksi pois kauas kotimaasta. Wenäläis-amerik- kalaisen kauppayhtiön siirtomaiden ku- mernööriksi oli nimitetty kapteeni, sit- temmin amiraali A. A. Etholen. ja tämä tahtoi Cygnaeusta siirtomaiden suomalaisen, ruotsalaisen ja saksalaisen mäestön sielunpaimeneksi mukaansa. Cygnaeus suostuikin tarjoukseen sitou tuen miideksi muodeksi yhtiön palme- lukseen. Tämä aika, nimittäin muo- det 1840—45, oli sekin tärkeänä mal- mistuksena Cygnaeuksen mastaiseen elämäntyöhön. Tämän todisteeksi mai- nittakoon seuraamat Cygnaeuksen omat sanat: „Kun jokapäimäisessä seurustelussa tulin näkemään mitä erilaisimmilla simistyksen asteilla olemia ihmis olentoja, alimmista melkein pedon kannalla olemista muutamiin yksityisiin asti, joilla oli kaikkein hienoin sa- lonkisimistys, niin minussa heräsi se ajatus, että kasmatuksella kodista alkaen koko koulu- eli kehitys-iän läpi on ääretön merkitys — . Weljellisyys, yhdenmertaisuus, ma^ paus, nämä suuret aatteet alkoilvat täyttää ja elmyttää sieluani yhä enemmän, ja yksi- näisillä maelluksillani Tyynen m?ren ran- nalla ja Amerikan aarniometsissä pääsimät nämä ajatukset eli tuo suuri aate minussa yhä suurempaan maltaan." Toisin sanoen, hänelle selmisi, että Ranskan mallankumouk'en suuret ma- pauden ja tasamertaisuuden aatteet oli- mat parhaiten ja täydellisesti toteutet- tamissa ainoastaan tarkoituksenmukai- sen kansalaiskasmatuksen kautta. Mutta lujaksi makaumukseksi muodostui tämä käsitys masta sen jälkeen kuin hän pa lattuaan m. 1845 oli joutunut Pieta rissa olemien suomalaisten sielunpai- meneksi ja opettajaksi, sillä täällä ol- lessaan pääsi hän Pietarin saksalaisiin kasmatusopillisiin piireihin, joissa nä kyy mallinneen mirkeä aikaansa seu- rsama henki, joka saattoi hänet sy- mentymään smeitsiläis-saksalaisen kas- matusopin merkkimiesten teoksiin, nim. Pestalozzi'n, Fröbel'in ja Tiesterweg'in. Saanen taaskin nojautua Cygnaeuksen omiin sanoihin. Hän sanoo palan- neensa Amerikasta „pää ja sydän täynnä puolikypsiä tuumia, jotka mä- hitellen marttuimat ja liittyimät koko- naisuudeksi, ihanteeksi Pestaloz^ia, Frö- beliä ja Diestermegiä lukemalla." Sa- nomattanikin on selmää, että opetta- jana olo Pietarissa jo tämänkin hen- kisen seurustelun muoksi oli tärkeä jakso Cygnaeuksen kehityksessä. Mutta on lisäksi merkille pantama, että hän sikäläisessä suomalaisten puhäkoulussa oli tilaisuudessa tutustua Pietariin eri osista Suomea muuttaneiden kansa laisten lukutaitoon ja yleiseen henki seen kehitykseen, jonka hän huomasi surkean alhaiseksi. Tuli keisari-suuriruhtinaaksi Alek santeri 11. Maaliskuun 24 p:nä l856 hän piti ikimuistettaman senaatin is- tunnon, jossa hän muun muassa mää räsi, että senaatin tuli tehdä ehdotus, miten kansanope- tuslaitosten perustamista maalaiskuntiin oli autet- t a m a. Tämä ei ollut ainoastaan malistuneen ruhtinaan simistysharras- tusten itsekohtainen ilmaisu, maan sa- malla miisas maltioteko, joka todisti, että hän oli saanut oikeat tiedot kan- sansa toimeista ja tarpeista. Suomen kansa oli tosin aikaisemmin kuin moni muu kansa saatettu lukutai- toon kirkon toimesta, mutta kaukana oltiin kunnollisesta kansalaissiivistyk- sestä. Tuon tuostakin oli sen takia nostettu kysymys toimenpiteistä pa- remman kansansimistyksen aikaan- saamisesta, mutta ei sen paremmalla tuloksella, kuin että maassamme toimi Aleksanteri 11 hallintokauden ensimäi- sellä muosikymmenellä maaseudulla ai- noastaan noin parikymmentä kansa- kouluntapaista. Riemulla sen takia kansan ystämät termehtimät keisarin asiassa antamaa määräystä. Senaatti antoi suuriruhtinaan käskyä noudattaen tuomiokapitulien tehdä eh- dotuksia kansanopetuksen järjestämiseksi. Nämä käsittimät asian niin, että yks' kaks' esittimät, että perustettaisiin ku- hunkin kirkonkylään kiinteä lukkari- koulu malmistuslaitokseksi rippikou- lua marten. Tehdyt ehdotukset paina- tettiin ja yleisölle annettiin tilaisuus lausua mielipiteensä niistä. Silloin tarttui Cygnaeuskin kynään ja lähetti senaattiin kirjoituksen, joka teki kään- teen niin kansakouluasiassa kuin myös- kin Cygnaeuksen omaan elämään näh den. Kirjoituksen otsikkona oli: Eri- näisiä ajatuksia Suomeen aijotusta kansakoulusta, joka kirjoitus oli päimätty Pietarissa 15 pnä syyskuuta 1857. Tämä lyhyt kirjoitus, joka sisälsi Suomen kansa^ ksulutoimen järjestelyn äärimiimat, siirsi asian johdon Uno Cygnaeuksen käsiin. Mahtoi olla merkillinen tämä kir joitus, joka kykeni riistämään kansan- opetusasian järjestelyn korkea-armoi- silta tuomiokapituleilta, joitten huos- tassa maan koulutoimen johto mielä siihen aikaan yleensä oli. Uns Cygnaeus — niin pappi kuin olikin — esitti tässä kirjoituksessa kan- sakoulun tehtämän niin laajaksi, että sillä oli ulottumaisuutta joka suuntaan yli tuomiokapitulien esittämäin lukkari- koulujen mittojen. Kansakouluopetus ei Cygnaeuksesta saanut olla mitään ..ulkoläksyjen pänttäämistä" aapiskir- jaSta, katkismuksesta tai muusta kir- jasta, maan tuli kansakoulun ennen kaikkea opettaa lasta y m m ä r r y k- sellä lukemaan ja käsiänsä käyttämään. Sillä tamalla kyke- nisi kansakoulu Pestalozzi'n aatteen mukaan sopusointuisasti kehittämään kansan henkisiä ja ruuniiillisia moimia, niin että se pystyisi itseänsä elämän eri oloissa itse auttamaan. Kansakou- lusta tulisi moimamipu, joka älyllisesti, silveellisesti ja taloudellisesti nostaisi kansamme siitä horrostilasta, jossa se oli. Täten koulu muodostuisi tehokkaaksi edistyskeinoksi, joka mapauttaisi kansan omat uinumat moimat, jotka yksin moi- mat luoda sille tulemaisuuden ja ihmis- armoa mastaaman aseman. Tämän kaiken saamuttamiseksi oli kansakoulu järjestettämä seuraamien periaatteiden mukaan. 1:o. Kansakoulu on eroi- tettama kirkon johdosta ja alistettama erityisen ke s- kushallinnon johdettamaksi. Eltä Cygnaeus pappina tuikeasti pää-asiaksi teroitti koulun eroiltamista kirkosta johtui siitä, että papisto niin Suomessa kuin ulkomaillakin mälitti mähän kasmatusopillisesta edistyksestä, ja siitä, että opettajain mirat papeille olimat main porraspuina, joita myöten he kohosimat maikuttamiin ja tuot- tamiin kirkon Mirkoihin. Olipa Euro- pan ensimäisessä koulumaltiossa Preus- sissa siihen aikaan papiston toimesta aiman mahdottomiin enennetty uskon- nonopetuksellista ulkolukua ja hämitetty tämän tieltä asia-aineitten itsenäinen asema, joten siellä historiaa, maantietoa ja luonnontietoa opetettiin parin muosi- kymmenen aikana ainoastaan äidinkielen opetuksen yhteydessä äidinkielen luku- kirjasta. 2:o. Kelmollisten opetta- jäin malmistamiseksi on pe- rustettama opettajasemi- naari, jonka kurssi tulee olla useampimuotinen. 3:o. Niinseminaarissakuin kansakouluissakin on t ä r- keä sija marattama ruumiil- liselle kasmatukselle ja käy- tännöllisille oppiaineille eritoten k a s m a tusopillisil le käsitöille, puutarhanhoi- dolle ja termeysopille. Tämäkin maatimus oli pestalozzi- laista alkua, sillä, kuten tunettua, tä- män pyrintöperiä oli kodin ja ympä- rislön arkiaskareitten kobottaminen simistyskeinoiksi, s. 0. oppiaineiksi ken- sakouluun, mutta tähän asian puoleen oli Cygnaeus kiinnittänyt suurta huo miota omasta yksilöllisestä harrrastuk- sesta, joka, nnnkuin olemme nähneet, johtui hänen isänsä antamasta kasma- tuksesta. 4:o. N aistenmal m istumiselle opettajiksi ja tyttöjen kas- matukselle on seminaaria ja kansakouluja järjestet- täessä annetama etusija, sillä naisista etupäässä riip- puu mastaisen sukupolmen kunto. Myöhemmin hän esitti, että nais- seminaariin j a t y t t ö k a n s a- kouluihin oli järjestettä- mä lasten sei m iä ja las- tentarhoja, jotta sekä se- m i n a a r i n että myös kansa koulun naisoppilaat saisi- mat käytöllistäkin op e- tusta lasten r u u m i i l l i- sessa ja henkisessä hoidossa. Nämä 4:nnessä kohdassa lausutut aatokset olimat enimmältä osalta Cyg naeuksen oman kasmatnsopillisen ajat- telun tuloksia, joihin hän ei ollut saanut mallia muista simistysmaista. Mielä tänä päimänä on näet Suomi naisten käyttämiseen nähden kansakoulunopetta- jattarina kaikkien maitten edellä, meillä kun on opettajiston enemmistö naisia. Onpa maita, joitten koululainsäädän- nössä on määrätty, että korkeintaan 10 opettajista saa olla naisia, ja yksinpä mapaassa Sioeilsissä opetta- jattarien luku ei tee kuin parhaimmassa tapauksessa noin 20°/ 0 koko opettaja- määrästä. Lastentarha-aate tietenkin 011 srödelilätstä. Senaatissa kirkollistoimituskunnan päällikkö H. W. Furuhjelm ja esittelijä- sihteeri tohtori G. M. Maenerberg hank- kimat Cygnaeuksen esityksille suosiollista kannatusta, mieläpä siinä määrässä, että Cygnaeukselle myönnettiin matkaraha, jotta möisi ulkomailla hankkia tarpeel- liset lisätiedot ehdotuksiensa toteutta- mistä marten. Kesäkuulla 185tf läh tikin Cygnaeus Ruotsiin käytyään ensinnä kotimaassa tutustumassa eri läänien, paitsi ei Oulun läänin, kan- sanopetusoloihin. Tutkittuaan Ruotsin kansakouluolot jatkoi hän matkaa Sak- saan. Itämältään, Smeitsiin ja Hol- läntiin, josta palasi Suomeen lokakuun lopulla 1859. Matka makaannutti hänen entisen kantansa kansakoulun laajasta tehtämästä yleisinhimillisen kehityksen palmeluksessa. Mutta Pes- talozzi'n ja Fröbel'in aatteen työllä työhön k a s m a t t a m i s e s t a hän tapasi toteutettuna, paitsi lasteiltar- hoissa, ainoastaan yhdessä ainoassa koululaitoksessa nim. tohtori Geor- gens'in Lemana-nimisessä oppilaitot- sessa^). Miten työkasiratus siellä oli järjestetty, näkyy seuraamasta Cyg naeuksen oman kertomuksen otteesta: ..Paitsi ^röbel'in leikkejä ja käsiaskaroi- misia, joita mukautetussa muodossa käyte tään lastentarhassa ja alleisluotilla, on *> Wienin edustalla.