N:o 144 - 1910 KESKISUOMI Keskiviikkona kesäkumi 29 p:na Io^>en. Erittäinkin, jos henkilöllä on teollkjuuZ». ja puhu -ja-taipumuksia, an- takaa Heidän kehittyä ja saada neronsa kamaa yhteisknninan hylvälsi. Syn nynnäisiä neroja ei ole millään tan- jallijuudella Varaa tuhlata, ne tarwi- 5aan käytännössä kotueollisellatin a- laäa. Te ijöt ja ätöi* painakaa tämä (erittäinilai >potvelmtu>jeenne! Hywin huomiota amjailjQvana on m?r!'.:iäwä iekm, eitä koiÄusja, kukin twUmiä:aisi tffeflen[ä taloudessa lanvinaivar Puu- jepän -työa.jeer sekä naiset kuiuuaisuval lomccheltettsä koulunsa hyödyllinen pu- jvlusmallxn ja kuosten piiriäiniseen, eitä pktähköihin iltakämelychin ja «ha- rakan Nkatuksim". Samalla olisi kou kusta pääsiyä ryörä jaikematva «itä juinkaan painauömtaiva entiseen wa- ^nPuämällömi^ieen, tm e n ujm on HuomaiKNviSja. 3Z< joilla, ci ole trlaisuuita kouluope- tusia nau ni ma an. jmvaitkooi täälM)ä :eM>nuSo!peluS:a jääneiden puoleen opetusta ^'aadakjenja. Tässä on waan nöyrtyminen ki)fl)my^cÄ>a. Tuo wan» Heniunm kainosielu ja ylpciletvä juon- Leen ominaisuus on w!Äana:va si nuun jen aavoisena kuin ne yieenjä omatkin. Ei ole häpeäksi eikä arlvoa a- lemamaa, joS nedoton .'My tiedolli- .jelta nemvoja asioissa, jo>.S:a ei ole jeltvillä. Jos koliieollisuusasioissakin kuMaam asianlunlhjain lausuntoja, o» joutaa se, eriä dämän ja toiminnan Mu pulpchielee kysyjästä esille. — A- lisiua jopii, kun oma etu on kysymyk sessä ja koskapa se osoittaa kysyjän hy- »viä pyrkiimLsiä. Euä tällainen sisäi nen suursiiwous ^kun tulee »vähitellen ichdylsi, on yksilöllinen '.isekasn»ami- n«n silloin jo hedelmän kantanut ja <ryö i eli ä: syys ja taidollisuus nousee no- pe iv askelin ytsäössä ja yksilöstä sellai sista muodostunut yhteiskunta jaanaa esiintyä kolkteollksessa toiminnassa e- hompana entistään. S. R. Simt» Miian Siitoi fitfi- Miitfct 6ra?fs Wkm 26—29 pi 1910. (Lmälia kirjeomvaihlajallc). Juhannuksena ja sen jälkeisenä päi vänä mallnmm sotnnen >ia pani mv- nen S. N. L:n kesäkolouksxu Euraan lähtttvän nuori>soseurana!ie:i ja -mie hen ajairclomaan ellä taidetaanpa saa- ^ da saieella rämpiä Euran .avaralla mamietlä. Siinä »vakaassa uskossa ei tietysti unhcneliu maikalle lähtiessä tvarusiaulua jatcen >lvara>lle, mitä :ar- peellinen avarixvaisuuslZimcnpiöe u- ijein unohberaan p.ikällä heleällä pou-- dalla monrp<iiwäiislin kemuihin käy- deqsä. Äielä ensimäisen kokouspäi- wän aamulla sunnuniaina oli ilmojen isänlä pahalla lumella. Tailvas cii p^weHia ja wähä wäliä sa.ua r.psui- teli, muita iliapuoleen selkeif. laimas sin:ikuull<Äva<P ja miileän kauniin kesä illan walliies,ja sai zaiteden innc-s- ia>ma wäti kokouspaikka^ Euran nuo- risaseuran „Pir?iiä" lähcs:'.^. L^Äunoilamatta syrjäisiä asemaa oli ko'ousp>Aij!5a sangen onnistuneesti tvaliltu. Euran pitäjä on ensinnäkin Saiatauinnan maakunnan kauniiinpia ja h^loriallisesli muls:or!!'k<i!:npia jseutuja. Toiseksi oli walin:a onius:u- nm jen lakia euä Euran rntonicieura, jonka toimena on ollut koloussen jär- iesläminan, on Suomen eiimvoiinai- srmipia nuo>r^soiscuroja. Tämän huo- Miasi he» jouduliuaan seuran loimm- ?a-alueelle, jt>iuik>^'.stcn asemalle. Siel- lä oli smökcllraisilla juhlamerkeillä wa- rusieuuja ai-rueiia wierai:a nastan olemassa. HelvosiaNin oli : iucm pe- nMufman jaiwaiia tturtcn hankltiu, niin cctrt olisi larlvinnut jalan :all»s- tella. ivaÄkapa nuoriso^seuramäki olisi kaksikin kenaa luikuisamniin saapunut näille juhlille jaloille. Nält)!hän silä kansaa kaikellaisia ole- Rajahin narri. (Suomennos). 1. Ystäväni lapsuudesta ji nuorutn- TQ08isU tiedän hyvin vähän kertoa. Luulen niiden kuluneen, kuten u- seimpien ihmisten, pienine surui- neen ja iloineen, taivaan hymyil lessä suopeasti, vaikkei se aina ol lutkaan ihan pilvetön. Kun hän oli ehtinyt nuorukais- ikään, kuolivat hänen vanhempansa melkein samaan aikaan. Ja mo nien kummallisten tapausten jäl keen, joita eD katso tarpeelliseksi tässä mainita, saapui hän vaeltaen siihen maahan, jota kutsuttiin Ma- gadhaksi. Hänen saapuessaan sinne, hallitsi siellä viisas ja mahtava rajah, jon ka vallar loisto oli päiväntasaajan seutujen aurirgon kaltainen. Lem peydellä johti hän tuhansia alamai siaan, ja hänen maansa muistutti yhtä ainoata, viljavaa, aaltoilevaa peltosarkaa. Halvimman orjan paikka sellai sen ruhtinaan linnassa näytti ys tävästäni paremmalta, kuin nälkäi senä ja repaleisena kulkeminen. Pidit vaellukset ja niukka ra vinto olivat nUs muuttaneet fcioea wanM.n iliiMeellä noilla tasaisilla maan- teillä, jotfa kiemurtelcevat lo:ljöto.en «naiden. Mojen ja niitiyjen keskellä. Sililnä sinikoili reippaita nuoria miehiä ja naisia kymmenmäin polkupyörillä. >hM0sia ja jalkamiehjäkään cx puunu- nuL MÄliniiistulsista näijtti että pal- jba lulku^amPaa osanottoa ivarien oli Eurassa marusiaudmiu. Se oli luon- noHfcäiafin. Jo kaualP huomasi maikamics »o- >ristusmirien »Pirtillä liehiitvair. Tuo 'nuc>r>lsoseuran „Pirtti„ lienee, kuten tiedetään parhain ja tar&KUtfieninu» kaism mloviscieuca.aio, jota on ma>I- iiksi suofneliiu. Ääymäilä siiä lähem-- min tässä iji)iei>i>eä^ä selostuniaan, maininamme waan että taloir ulko- muoro on secä muhkea että maalimat- wman kodikas laisaiftne iaitekat:cineen .leiveine pieniruuluisine i^iunoinecm Lloö>i>.Icai>suus ja tUawuus Mva: sisä- puolen eMviinmät ominaisuudet. Tä- mä miellä iziuisi aatteitten asunio oli seuran jäsemen pomnsiulsi^a iehti-- .mgiisällä ymyäröicy. Kesäinen weh- reys Mllitsi Ma hu«meessa ja lvoima- kas ile<)i>ipuiden tuoksu lupasi iifötä 'lviihlymyslä tässä kodikkaassa :aWsa. ljlaiMiaSiajsaalua alsmuo- ja ruokailu- >pile»M a.'iix kokous ..Pirtillä,, klo 9 i.p. MalvMa iltamalla. Siellä Äau>t- Man Wvä t onv iso i rtcl^unt a iaja ui te li ailuljsi muutamia kappaleita, jonka jäöt'em puhujalatvalle asuii ylioppilas Äa.os Saloko, lausuen läsnäolijat >lerwslulleiksi. Hän sanoi :oi!vojvania, euä liunä juhla tohLN»:si ivoiMia, jo- >^a peittää csi-isi^iiij.ne taiteilut ja :är- ci'tä miilu saisimme ituna innostusta ja ivo^mL-a työhön Tuomcn ,.a sc»i Manian puolesia, ja eliä !äniä iMessäcio siMiäiist nä.llä 3. N. L:>n 1 Uninen keMokougsen juhlille rintoi- hin kciikealle piM/män Pyhän tulen, saartaisi chni:>Z/yslunt5emme yhä .jalomipaana i;ii>ö;ätätnääit i.n, mitä :viime muiosicn puckueriidat oiva-l rok- «tlaepincek Puhuja huomauiii: -jos iie:ossuuden <^ä m.'!in oinl:<" lhu = ■mc clfcnrmc koettaneet lu>.'>da yl'ji>ui!eli- seii kaidan, jos sen w!etie muutinonne ipalatc£{atti!< kot im, niin silloin ciite ole ti'ji)hai:a saapuaicci Taiakuniaan. pi'x;äj):yncw muut ami.si päilviksi .,Pi>rulleimime". Sen jäCeen muuta- mia lauluja onfm laulettua, lausui nti Eetoa NMinen Nuormaan kaunim runon ..Jräruulessa" todella.Nimiöt- tilmai,sella taidoilla. - Virallisiax.m. yleisi» uutisia. Suomen kysymys tmltll- ku»»a«iicuwoötosst.' Neuwosto hylvätfynyt laki« ehdotuksen samassa muodossa tuin duumakin. Toissa yönä >saiimme Uutistoimis- tolia seuraaman lsäjhkösanoman, jonka eilen aamulla ja-oimme lisäleht^iiä kau- pubilla: Waltakunnanneuwosto HY- wäksyi maanantaina duuman hywäksymässä muodossa wal- takunuaulaki-ehdotukse» suu- rella -nemmistöllS. — Teknillinen korkeakoulu. Ken- i!ao!likuwernööri on tHlynyt senaatin ipäätöilseen tvaramaanmiltarr E. A. P!,poniul'sen nimiltämi>ses^ä maanmit- taus- ja maanmerotiislekniikM proses- so.iilsi teknilliseen korkeakouluun. — Papisto. Mrkaivapiiltta cit nttjänntittt) heinäik. 1 p:sta lukien kuu deksi kuul:a.ube!kst Jämsän w.t. kappa»- ladelle A. Rentolalle opiiuojcin jatka- mistä wa<rten ja Miitasaaren papiston apulaiselle E. A. Ho-lnnströmille kah- ruumiinsa, että hän tuskin voi tun tea itseään. Len tähden päätti hän koettaa päästä linnaan tak*portin kautta, voidakseen siellä tavata jon kun palvelijoista. Hän kylpi läheisessä joessa ja lähti kuninkaallis a linnaa kohti. Kun hän kulki, etsien sisäänpää syä tuli pieni paksu mies kori kä dessä häntä vastaan. Läähättäen ja hengästyneenä pyhähtyi hän nuoren ystäväni eteen. Vasta sitten kun hän oli pannut pois korin j« istuunut kivelle tien viereen, huo masi hän ystäväni. Silloin löi hän lihavilla, rasvai silla käsillään vatsaan ja puhkesi sydämelliseen nauruun, joka ei en sinkään näyttänyt loppuvm. Hä nen mahansa hytkyi kuin pehmeä sohvatyyDy, j* hänen naurunsa muistutti suosamm&kkojen kurnut tamista siihen aikaan, jolloin ilta- usvat leveän nauhan tavoin kohoa- v»t ylös. Kun hän viimeinkin oli hilJinyt itsensä, kysyi hän ystä vältäni kummallisen käheällä,vaak kuvalla äänellä: — Muita kuka sinä olet, ihana muukalainen? Mikä jumala sinut on lähettänyt mieltäni ilahdutta maan? Sitten selvitti ystäväni hänelle ti laansa ja entistä elämäänsä sekä haaksi, että hän mielellään tahtoisi jotain toista liosai-B, vaikka Jbänet beifft fuuf. fe*säf. 15 Pstä fufictt* Jämisän scuräkuiman kirkkohorra I. Howilawen on määrätry oinan wir- konsa ohella toisiaiise.si hoitamaan sa- man sem-akunnan ikappalaisen >vir- kaa. — Piispantarkastuksia, IkirMhcr- rain MiÄtaonaseiiamisia ynnä muiia toimitmsia tulee Pormoon hiipMun- nan piispa H. Räberg-h puämään seu- raawaÄsa jävjeslytsessa: kirltoherran w irt a a na,se ttam! j eir el o k. 'l—b pnä Padasjoella, el-ok. 6—ö pnä Jämsässä, jijijäf. 11 pnä Äänekosken kirkon umijen, MMk. 13—15 pnä kiÄkoher- ran Mirtaanaseuamison Uuraisissa, sP)sk. 16—19 pnä tarkasiuksen ja tirk- ^ohMran wiillaana>se:iam!ii'n Laori- järtv^llä, sylM. 21—23 pnä töriasuuf- >en Pi>ltönm>äellä, MM. pnä 'tiMoheirran mirkaanaseitMiisen Z^iir- roiilla sekä toivut s on Tampereen <ro- ivaslikumian papiston kera Wirtain pappilassa ja syysk. 2Z—-23 pnä tirk- tvhevran mirtaanasetlamisen Äuoreme- della. Tartastuksen ja tirl'koherrL>in >.virkaanasetlam!jsor alkairat jumalan- Paln>e>I'ulMa kwkois!sa. Tarkastulstssa ^euiratunnan jäseniä, emtäinfin M» men wiimeisen w:>n rippikoulunuorisoa ja lapsia kuulutellaan kristepissa, kir- -on artiSto ja omaisuus larkastetaa-n ja neumoiellaan seurakuAtain kirtto- uemvosiojen kanssa. — Malitus nxrotuksesta. Ta<ollijel Ätaiti Rautala ja Olio Kimari Jäm- iästä olvat senaattiin wal!t:aneet Hä- läänin kumernöörin pääiötiseslä, jota koski m.m. walitiajain merotta- inis:a Jäi ns an Äoskenpään rutoushuo- mesrurakunnan raikennuÄvarain hy- tväkst. — Kansakoulujen rakennusanmt. Saarijänven k unia on senaaiilia ano- nm Mviun kunnan Mahlun eteläisen tan^atoulupiirin koulun r«!oii'amisia lvar.en waiti>oan>uslusla rahassa 3,000 mk. ja 1,500 tpl. hirsiä Hännilän .'ruunumnaalia samassa piiäjäsjä tai rahana 3,000 in>'. «jyväskylästä ja Keski-Suomesta. a MrMO jo lmckissil 'toimeenpannaan fuicn jo onnenkin o» lenuite maiminneei täällä JyivaÄljiäs- l'ä cuvsi elokuun 2—5 pnä. .Keskuste lua i ne ma kokouksessa on: »Walt i on ja kirkon keskinäinen su h- de". ("Alustaa roiv. W. Äcaunimaara); »Raamatun toiuudesia ja käy:ös:ä". <Alust. moinioroio. W. Äalli); „Mi- ten wo iiiaisiin isaada a La a n iv iikkaa m- pi wuorowa^"uius Suomen ja inuiden eivanllelislvn maiden papision mälil- lä?" (Ällust. kchra H. Sivaicherg); ..Tiakonian ja stjAähetystyön jäännös- -läiiiinen kiidon toiminnaksi tirkkoilaki- läädöstm kautta". (Älust. joht. O. LlamMo); ..Raamatun ja krisiinus- kon!sowi.tusläsi:e". (Alusi, klhra W. Salminm); „Muä toiivomuksia olisi <lausutiawa nykiäan käytännössä ole- waan pappein maikarahajärjcstelmäön «tähden?" (Alusi, khra K. W. Pei- rell); „Äirislillinen nuoriso.yö seura- 'kulmissamine". (Alus:, past. A. W. kuusisto): Sitä paitsi on lähetelty ky- 'siMDsiä joiden ailus:ajien saapumi- isosta ei ole warmaa tieioa ja joihin nähden toiiinikunta jänää kokouksen päätertäivÄsi, oteiaanko ni-tä ja mis- sä jävjeis-yösossä keÄkusteltatvaksi. Ne owat seuraamat: „Muä aikamine waa- tisi 'papiiia toiminiaan ja eriiläin sa- liianjulis^amffeen nähden?" (kirk'koh. iUchö Alanen); »Olisiko eriiyinen pap- piÄoulu la a taloa ja mahdollinen?"; Miten maala>isp<4'in tulisi ohjata /seuCakun'ansa d:akoniatyö:ä?" (Mo- iemmar asessori M. Tarkkasen läheitä- .miä); ..Pircussm wuonna 1303 ilme s- tyneisiÄ papPlseläiketiä sekä sekä leski- ja orpoturwaa kos?ewista säädUsistä". pakotettaisiin Lttioita puhdista maan. Toimi linnansa, niin, se ei liene niinkään mahdotonta, sanoi hän kuunneltuaan ystävääni loppuun. Ja toimi, joka sopii s nulle paljoa paremmin kuin luudanvarren pite leminen. Näin saDoessaan alkoi tuo hyvä mies taas hillitsemättöm&sti nau raa. Kun hän viimein väsyi siihen, selitti hän sanaiasa tarkoituksen: — Tiedä, oi vieras, että rajahin n«rri äsken on kuollut — surraan ja kaivataan, sen voin vakuuttaa sinulle, sillä nyt ei en ään pila eikä nauru asu palatsissa, kuten ennen Ja minä en tiedä ketään, joka voisi paremmin korvata hänen paikkan sa kuin sinä. Ystäväni ajatteli itsekseen, että toimi, johon hänen piti astua, oli liian alentava. Mutta seuraavassa hetkessä muistutti nälkäisen vatsa häntä siitä, että pilkallinen toimi lihavine paistipaloineen voi olla pa rempi kuin kunniakas virka ilman syömibtä. Sentähden sanoi hän, että hän ainakin tahtoi koettaa nähdäk seen, voisiko hän miellyttää ruhti nasta. Lihava mies sanoi silloin: — Minä olen ruhtinaallinen yli- kokki, tiedä se, ystäväni. Ja mi nun suosituksellani voit päästä pit kille, eilli Motti merkiuee f aj- (Past. K. B. Hytönen); ..Papiston suhde raitimschfymlikseen nykyhetkenä", (past. K. B. Hytönen). — Luen- n o i l s i j o i n a esiintyivät prosesso- ri. Nosenqmisi („Frän etitens oimä- de", 2 luentoa); Prof. Slcnij (»Uu den TesiamMtin koMmentaareisia"); prof. Guiii .merus („WapaakirkolliscH:a liii^estä 19:.a mnosiisadalla" 2 luen- iva); rri E. Slaila („UÄon»onpsytolo- gian nier!.uytles.a papilliselle toimin- nalle"); Prof. Arch. Hjelt »(Israelin hisioriaa >vckaisewisla muinnaiÄöy- döisiä", 2 luentoa); Ajessori Vcan- nermaa (»Meille efttmvallisia piirtei- :ä W. Tesiamenun profeettain sanan- jiL 'ÄiU >:so-!sa"); Jaht. I. Mustakallio (»Papiston johtamasta asemasta seu- ratunnattiseÄsa paianalähetysti^öÄjä"). Älkajaisjumalanpaliiveluliessa. joka pidetään 'kaupungin kivkosja tiiscaina elok. 2 pnä klo 10 a.P. saarnaa 'tri E. iiciLa, paäitäjäisjumalanpalmelutjessa pevjamaina e. o f. 5 pnä ilo l / 2 2 14). tchra R. Bonsdorff. Lomaa :oweril- laelle seurustelulle ja jumalansanan iviljelylle on jälelN) ltokouspaiiväln il- ioiu.ii ko 7 :stä äKaen. ^lsumoja lu paa /toimikunta, haMia osaksi moksut- ta, ojaisi loh,muWeSta makjusia. Äo- toulÄhu-oneeksi an miesseminaarin juh- la^sali lmratiu ja raivinioa on kokous- huoneen lÄ>eW)d<ssä saataivissa. Jo:- m ennakolla tahloHvat asuimon iisel- lecn ti.ata, woiwa: sen tehdä kirjeelli- jesui o^sotioella: t'Hra Ä. Wannc, Jy- wM^ä. ^uien tästä s>ÄostU 'ljcsta on näh:ä° missä, owat luenno: aineillaan eru- täin mieltätiinnuiättiiä ja keskusieln- l^yim^sei!tin hiivin täckeuäi icnmvoG ousikin toiwoliawa, että pavis:on jä- seue-, wai>k'.a kcsät.ct.outsia onkin ollur ruIliaasii, käyliäistivät hyivä^sem lilat- suu-lia, joka ^heille tämän kokoukjen fauna tarjoutuu opeiutsen ja miCkls- ttjksen saantiin. Suuri tulipalo Multialla. Lauantaina puo-lm päimän aikaan ssyttyi culee^ Muiltian kirkonchlösjä kauppias M. Lampelan suuri asuin- rakennus ja paloi sammutusyritytflslä huoiimana liHyessä ajassa perusiuk- siaan myöien. Main pieni osa ir:ai- niilstca saaliin pelastetuksi. — Tuli 0- li saanuc allunisa chökisiä. Pailanut räkennus oii makuutettu Tuomen Maalaisien Paloapuyhliöchä 3,500 inksta ja 'irtaimisto 2,000 n'.ar- kas:a. Niiiden armo tfuit-e:tfm cli pait» joa suurempi, joten omistajalle tuli suuri mchinko. 'Rakennuksexlsa sijaasi Paitsi kaulp- pias Lampilan ykst.t)isasuntoa, m.m. kirkonkylän ni^aialo. — Jllityö. Tämän k:n 25 pmi am- mutitiin Koskenpöällä I. Marjalan 9- muoliasta poikaa haulikolla. Ammut- tu sai haawoja poskiinsa ja nenäänsä, mutta lhenge-mvaaraa ei ole. Ainpuja oli kätkei)tyiÄit ruispeltoon, joten am- mutun seurana olleet toiset iapset ei- N>ät womeot häntä nähdä. Glkiiyön tekijäksi arivellaan erästä PMaa, jolla tiedetään olleen ampuma- aseita. — Lukkari-urkurit. Koskenpään w. t. Iull?ark:aC'uriikrt 'moitittiin tämän k. 26 pnä entinen Jämsän w.:. lukkari- urkuri G. W. Laine Orimattilasta, ja astuu hän Mikaansa ensi kuun a- luÄa. — WoinwalmistuS Kuortaircen lihla- kunnaösa w. 1SV9. Mun-e w:n kuluessa walmistcttiin fturaawis>sa meijereissä Kuortancm kihlakunnan eri kunnissa ■icur,aaiva määrä woita, mistä Ivoista saa-t^in scuraa^a hinta, nim.: 2 meijerin- tä Atatvudclla 31.067 kg, hinta 79.M1 n*f. 83 43. ; 3 meijerissä Kortcsjärivcllä 2S,985 kg. 74,780 mk. 59 p.; 4 m«ljcrissä Lah jon raj abimme hovissa. Sitten kuin ystäväni oli saanut nälkänsä tyydytetyksi, puettiin hä net narrin kaapuun ja vietiin ruh tinaan ja hänen hoviherrainsa eteen. Ja nämä olivat niin ihastuneita hä nen ilveistään j% hullunkurisesta ulkomuodostaan, että he heti otti vat hauet hovinarrikseen j» palkit sivat ylikokkia suurella rahasum malla onnellisesta löydöstään. Ja niin palasi taas ilo ja nauru palatsiin, eikä ystäväni enää tar vinnut nähdä nälkää. 2. Kertoja jatkoi Eräänä päivänä kysyi rajahin lemmikkipuoliso häneltä: — Jumalani ja kuninkaan], mitä on tapahtunut? Kuulen jälleen naurua ja pilaa palatsista, kuten ennenkin narrisi eläeisä. Rajah vastasi: — Sinä hentojäseninen, uusi narri on astunut hänen sijaansa seitsemän kertaa hullunkurisempi ja sukkelampi kuin entinen. Ja hän on jälleen tuonut ilon ja nau run palatsiin. Ruhtinatar sanoi tahtovansa mie lellään nähdä tuota verratonta mies tä, ja kuningas käski erästä haa remin vartma narria hakemaan. Siii vietiin ystäväsi naurettava» jöiUDcnä 27,241 kg. 68,280 mk.; 5 «tcije* ri-^a W,imoilla 11,761 kg. 29,0-Ji in J. 6 <>.; 1 meijerinä ?IIcjänu;(!ä 11,470 kg, 29,082 ntf; 1 nuijcrisjä ftuorUinctlla 10,570 kg. 28,071 mk. 37 p; 2 meijerissä Minia^aÄsa 9,699 kg. 25,839 m>k; i mci- jcckssä Keuruulla 6.470 kg. 13 ^2 j a 1 meijerissä (bwijärwellä 1,074 lg, 3,&86 nik. 91 P. di yhteensä 138,022 sitoa tuci- Ia, ättDctftcan 333,154 mk. 78 p. — zzz. 1908 Liuortaneen kihlakunnaasi io<mis- ictun wom määrä oli 170.5ii9 kg. — jiulkutaudit. MirkanmtkaLacn Hankasalniclla on Rautalamnun piiri- läÄäri Ra>hm hawa>innu>t yhden isorolto- tapauksen, joka on päättynyt kuoleman iseupau^setla. Torino Iltaisiin toimiin tau- t»in iÄvenciNiscn suht«n on Heli ryhdytty ia yloi nen rokotus on määrätty toimeen- pa-Matvaisi. Samoin on Hankasslalclla yksi tapsi kuollut kuristustaunin. Äurk- tmnätaä ja hän^kuystää on lapsissa myös- fan iltmesiynyt. Huchuttim nu;öifin että isorokon tapaus olisi sattunut Suonen- joen Pitqjän Livtenräen Jytässä waan tauti olittn »cstrlMoa. iota Tuoncnjoel- la «viime aitoina on runsaasn liikkunut. Rautatiehallituksen huomioon. ULpa>?an pysäkillä näyttää olewan tiu- si p«)sättihuone. Aiman walm:s se ci loil la ole, pysäkin ruotsataincn nimitaulu kin sen icinästä wirlä puu:!uu. Enii- sen kojun seinässä se yhdessä IvcnÄäisen kanssa Qui-clä promcUee. — Moni suoma lainen matkustaja on kai tuoia ruotsa laista nimeä oudoksensa siinä :<ur>alllui ja ihmctc^tyl. JchmoteU»>t siiä, eitä »ms- lä kumailitta tuo ruotsalainen nimi on saaiu ja kellitty aiwan suomalaisen ^aik' kakunnan läpi kulkeman rauiaiicn pnsä- tille. —Tässä hiutan tuon nuucn hislc- riittiä ja pieni ehdotus niille, j^ila asia kostce. Äun pt)säkin käytiajät oliivat saaneet 'kuivan rakentaa pysäkin anomallecn pai- kalle, rakensiivattin he sen — omalla kustannuksellaan. Pysäkin ivalmiStui- tua saapui rautatien asisteniti Ztosen- bräjer „aivaamaan sitä liikenteelle" ja antaniaan lapselle nimeä. Kulin taival- lista, antoi Jjän paikkakuntalaisien tehdä nim>i ehdotuksia. Enimmät lä-Znäolijat ehdotiiivat 1'llloin suomalailia nimiä: Leppämäki, Leppätumpu, Aihtavohja z.n.e. Uscat otilvat myöskin sitä mieltä, että tvanlian tunnetun talon nim', jonka kohdalla ja maalla pysäkki sijaitsee olisi sopimin nimi pysäkille. Tamaa mieltä oli hra asistenrtikin. Jonkun aikaa a- liaa tuiimaitliia. suostuimat useimmat lä- lhan nimeen, mutta sillä nimenomaisella ehdolla, että nimi aina ja kai k- kialla wiral'lisesti kuuluu A a l p a k k a, kuten sen s u o m a l a i» nen lausu u. Tähän suoZtui hra asis» tenttikin ija «sia oli päätetty. Maan kuin- kas kmvi? Ei pahemmin cikä huonom- ^min, >kuin e^tä heti kun ensun iisiä paine- tuilla osoitelipuilla ivarusteituja tawa« rcklähctyksiä alkoi saapua komciti »'.iissä >ja rahtikirjoissa ivirallincn niini Ahl- backa. Siinä pysäkin rakentaiain toilvo- mu^cn luwattu toteutuminen. Pysäkin nimitaulukin ^Alpakan pysäkki', jcnku ra- lentäjät -tÄvara-aitan seinään kiinnitti- ivät raastettiin pian alas ia sijaan tuo- tiin uusi — ..AHIbacka' taulu «valtion puolesta. — Niin tt$rtjmj : iui o.vat p»)- säkin kötjhöijät kuitenkin olleet, cuein ät ole nimestä »välittäneet joskin se monelle on homlkaluntta tuottanut. Mitä eritai- isenimalla iasoalla kirjoitettuja osoitteita näkee posti ti.ui- lahctyk^isiä Alpakan py säkillä. Tässä muutamia: Ahlpacka, Atbaka, Ahtbakka, Alabakka s n.e. lcppn- mattomiin, kunne-s kaiken huippuna jos- kus sanan loppuosassa e:n asemasia s. — Kaitki kirjoittajat tawoi:te- llewa>l tvc^ma^n, sitä ennne e- i>v.te. tuota konstikasta virallista nimeä, joka tvain yhdellä taivalla on oi- kein. melkein ääretiömän monella taivalla! »väärin, tvaan ylen Harmoille le onni?» tuu. Nyt ?un uusi pysäkki huone walmis» luu za uusi nimikillpikin sen seinään is» ketään, pyytämät pysäkin rakentajat mu is tuttaa, <rsianomoisia rautati^viriamie- hiä >s«n oikeasta, 'lmvatusta ja k^tännöl- alisesta ninxstä »Alpakka". Monet pysä- kin ta«vitsi>jat omatkin tätä niineä ijo kciiivan ht)>!vällä menestt>!sellä käni:ä- neet ia kÄittÄvät ivastakin, joslin l>ar- taasti odottimxvt nimen u,irallisiakin muutosta. N. sa puvussaan ruhtinattaren luo. Kun hän astui sisempään saliin ja sai nähdä r»j «h n puoliaon, tun tui kuin oli>i salama häneen sat tunut. Hän seisoi mykkänä ja liik kumattomana ja tuijotti suoraan ruhtinatarta silmiin. Tuntui kuin muisto jostain enti sestä tapahtumasta oli palannut hänen miehensä, hitaasti niinkuin valo alkaa levitä ennen päivän koittoa. Hän ei kerinnyt miettiä ajatus taan loppuun, ennen kuin hän tunsi polttajaa kipua poskevsaan. R jah oli ottanut ruoskan, jolla hänen oli tapana rargai ta puolisoitaan silloin kuia nämä jossain tekivät vastoin hänen toivomuksiaan, ja antanut hänelle kovtn iskun. — Narri, huudahti hän, olen an tanut tuoda sinut puolisoni, juma laisen, huviksi, enkä sentähden, että käyttäytyisit kuin narri. — Kuinka pitää minun käyttäy tyä, oi jumalani ja kuninkaani? Narri on aina narri. Ja näin sa noen tuli hän niin surkean näköi seksi, että kunicgis piti tapausta hyvänä pilana ja rupesi sjdiraelLU sesti nauramaan. Nyt alkoi ystäväni taas ilvehtiä, hyppeli yhdollä jalalla j* väänteli kasvojaan niin hullunkurisella ta valla, että kuninkaan hyvä luonne tftydeLisesti pilui, jt hla ybtä- Suomen asia Euglauuissa. Engilamim sanomalehdet sisältämät jcvfa Päimä sähkösanomia, joissa tai- i;c:Tt seurataan Suomen kysi^ntLsen ke- hiuMä Pionissa. T. k:n 25 p:nä ^mcSitMfl „The Naii on" sisätläa jÄ- loen ankaran ktrjoittrksen asiasta, waa» i-CTt ulfomäniötcrr Greyiä nchiyinään toimonpiicisiin ja osonoen muä ket» noja Englanti woi käyttää. Sellaista o^vai: jtjrtLä poiitiikka Persia-ia, sekä CiuM raham:es:en puolelta ka!ken?oh- icliaisuudon epääminen tvenäläisiä 'oh- taan. ,,^!ornmg Post" sis^iää katsauksen dunma>i, isl.unil>kaule<n. Ki>rs»itukses» sa tehdään se johiopäätös, että perus- iikslaillinen kaiianrokania duumapii- reissä on hc>.Ikenemäsjä, taantumus lvahmiö-liunassa. Suomea kysymys ta Satsaa lehdet. Gcr^liinistä. frfä!. 22 pmi. .Aational» zeitung" kirjoittaa: Stolypinin moiumi» taan jvaikutulsen tehneen puheen jcu» rauksena tulee olemaan se. että ivalta» kunnanneumosto duuman t<uvoin hytrak- syy Tuomoa koskenian lakichdotuks^l. ^treuzzeitung" puhuu: tuilncnm«e »h- dessä suonialaisten kanssa sen julman t*« kun, -mifä heillä on tärkeiden autl--noo» misten oikeuksien menettämisessä, mutia emme kuitenkaan woi zll.i hywä!symät:ä Menäijän hallituksen toimia, jotk.r johiu- ivat «vo^tiollisen yhdcnmi-.taisuuden rar» pees:a. Ennen kaikkea emme moi liel» tää SÖcnäijäliä oikeutta järjestää lisäiiiä asioitaan, koska tämä ^ähimväSti par» Haiien rvastaa keisarikunnan jifein käsi» tettyjä kansallisia etuja. Maualta Suomesta. Suomen lsimlM hsRitiui KllMlMIiS'W «perus.enirn Helsmgisjä eiilcn. Holli» iut'jccn iDQliitiln pichecnjo-hiajalst. <e» naanori Lennart Gr p«U>.rg, toimi- tusjch^jÄsi lShiori Ä. I. Hariman ja jäftnM kaulppanmivos Gösta Björ» itttchcM ja N '<rpacchsrra Carol is Wre. öe sciä wa.raLe Ivapoaherra Ziolf Car» ja '»aptconi T. Cosiiander. Muurin murha. ÄcmaaciMvontöörin kirjelmän joh» tv. *. ^rolumanonUe lan >sutr <lt Hclf. Sanonta!: JjOä'bwn-a r.qclariä on räiiTeä :odis- ius.fiitä, millä menesty'llä Suomen kaitsi n. n t) aj.ee oikeu.ta ZLcnäjän sot^aÄaitokscsl pul.^.a lärftmteiään iou-*iauJTfi»!a. Julman euä rnuäati to» della luoietickivoa ja juAuöiu ivU:mus ia on pcct.u UMJiiecit, ma.T.a sellaisen n.viiudinä:iämt)i)öc«;ä Suomen «uaut miranomaiÄen PuoC .^ iö painalvasli on Hu^inuu-<tlu, juilisieiaan ji>i):e:t>n puo len ja, inilä m. tlilliise >mpÄ, snyienyjen onian to.fcmi^icn perustella mur» h.ojar nxPaiii^si. Ja täniä lehdään a» siaeia. jc-.i^a on sci-iiä kamala rauiMlson tanjdatjen murha. Tas:ä lapauLs^sa me suomalaiset l,.o(l.iin. ja jat).tyuäii>äm.min itrrn tken» itcft kclÄ.aan crtrton, oUeCmtte tilaisuu» deiqsa fö.ctnoan, mitä mcrf::;oe uiaassa s oa itasiw ä?iwal t a. Kun ker- roJi k n Mfcit:«ir teot lv irla mahdilla Uior^iäiJn lain pi.>rin u^.opuolelle, kun tuiclä scn liiiTt yleisellä palituisella su uimalla !larji^:clään maan asu/kai- den ja ^'li>Ias.ion wck.it Jirci.ft, niin iViiuu j>i>lua-sicn edcsnxiöulutuzuiuu- dee>:a >)hie:ÄIuni.amme rauhalle aii:tä suurin u\'.or,>. 2e waara on meille suuci eriim^jn sen wuo^si, euä täi- la:>'t iväl.livallanteo'!, lrva>rftafiix lutt ne jAcifion ranka^inaua, in.ilchimc>i. sia tuocitA:a anlaraÄi ärftpiämät. U- hä waikcaut»n^st niillä teoilla <qe- itiämme siis ichdään. Mutia emistä suurempaa kylmyi)t- tä ja NMeytlä meillä suomalaisitta mittaa veti suunsa nauruun. Hetken kuluttua katsahti kunin- gas puolisoonsa aikoen kysyä hi- nelt?, kuinka sukkela narri häntä miellytti, mutta ei tehnytkään niin» sillä hän huomaai ruhtinattaren is tuvan mietteisiinsä vaipuneanä päl Näsien varassa. Ja kun hän varo vasti tarttui hänen leukaansa jt kohotti hän päätään, näki hän hä nen lojtuskukan kaltaisten tum mien ailxiensä kiiltävän kyyne- l.stä. — Kirottu narri, huusi rajah, sinä tuot enemmän surua kuin iloa ruhti nattarelle. Mene heti tiehesi, muuten ... ja hän kohotti uhkaavasti ruos kaa kädessään. Ystäväni oli iloinen, saadessaan poistua, tiiilä sydän hänen rinnas saan oh raskas kuin lyijy, jt hän ikävöi yksinäisyyttä, voidakseen miettiä ajatuksensa lappuun saakka. (Jatk.) — Lohcasaanti toiutte aikoina Sicnu» joella tvallinneitren myrskytuuli:» takm on lupistunut hywin wähiin. Myöskin muu kalastus on onnistunut huonoeti loinne pänvinä. — P. P.