Lauantaina 13 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 90 — 1910 eri kansallisuutta, monenkielisiä — melkein niinkuin entisessä Baabe- lissa, sitä osoitti. Ei niin kau- nista gentlemannia ollut kenties, joka yksinäisen huoneen olisi saa- nut — niin täynnä oliivat kaikki ihmisasunnot. Täytyi, jos mieli »vähänkin lemähtää, painautua — maikka jonkun mentomieraan wie- reen lakanoilla peitettyjen olkiha- jotusten päälle. Päimän tepaste- lujen perästä sulasta mäsymykses- tä tuntui uni siinäkin täydeltä nau- tinnolta. Tästä ihmisjoukosta moi nyt päättää sitä ja tätä. Mutta ken- ties, oli niistä tullut suurin osa pelkästä uteliaisuudesta näkemään sitä kuulua, mainehikasta puhdas- rotuista maatiaiskarjaa, sen kar- jakannan kaunista tyyppiä, mikä tällä kertaa näytäytyi todellakin mitä täydellisimmässä kumassaan, nuoren ..karj.rmiehen" karjasta wa- likoituine karjaryhmineen. muodos- tuen siten suureksi yli ^00-lukui- seksi maitokarjaksi. Paitsi näitä miimeksi mainitunlaisia ihmisiä, oli siellä joukossa monta sellaista „karjamiestä", joilla kuulosti ole- wan innostusta, ja päätahtona: hankkia itselleen tätä näkemäänsä karjaa — ainakin ..kantaelukat." — Tätä seikkaa todisti samassa näyttelytilaisuudessa pidetty karja- huutokauppa. Nähtämästi siitä selmille käivi, miten huomattua, arivokasta ja haluttua tämä mai-. nittu karja oli. Eräskin lehmä huutokaupattuna maksoi näet 400; mk., maikka tämän korkein maito- määrä olikin main 4,4 " „ maitoa 2,192 kg. lienee ollut siellä kal- liimpiakin „Uljaan"- ja „Oiwan"- heimoista sonneja ja lehmiä — kaik kia en ollut tilaisuudessa kuulemaan. Tässä samassa asiassa kiinni riip- puen lienee paikallaan luoda mie- lä jokunen pieni silmäys tulemai- suuteen. Kuulin näet ..huhuja", ettei muka tämä — jo usein mai- nittu — karja tulisi uuholaan jää- mään mastaisuudessakaan, maan päinmastoin tulisi se saamaan suu- reneman menekin ympäri Suo- meamme, sekä myöskin Menäjäl- le, sinne missä sitä tunnetaan ja ymmärretään tuottamimpana eläi- meitä. Siispä tämäkin yhtenä kehottajana mainitun karjan kas- mattajilleyhä uutterampaan edistämään työhön. Paitsi, että tämä karja oli sil- minnähtämänä, toimat »»yöskin esitelmissä tehdyt perustelut tarkko- jen tutkimusten perusteella ilmi tämän karjakannan tuotantokymyn ja sen kehitysmahdollisuudet. Tä- mä saattoi hämilleen monta Ayrs- hire- ja »nuun sekarotuisen karjan- omistajaa; jotka kenties olimat suuriluuloisia omasta sekarotuises- ta karjastaan. Eimät luultamasti nämä esitelmät liene taantumuk- sellisesti maikuttaneet I.- S;sen karjan alkuperäisellä kanalla ole- miin kasmattajiinkaan. — Myös kin näistä esitelmistä painui mie- leen eräs tärkeä seikka, mikä tä- män I.- S;n maatiaiskarjan alku- peräisellä kehityskannalla olemille asiaaharrastamille karjamiehille olisi ..mojoomana" huutona esitet- tämä. Tuo nimittäin, ettei Itä- Suomalaisesta maatiaiskarjasta pidettämään kantakirjaan tultaisi tästälähin ottamaan ainoatakaan sarmipää sonnia eikä lehmää, ei- kä myöskään sellaista lehmää, minkä rasmamäärä ei nouse mä- hintään 4 »•' Tämä päämaali edellyttää, että mielä on tilaa ke- hitykselle! Siispä tässäkin erit- täiit tärkeässä taloudellisessa suh- teessä innostuneemminmie- hissä ja naisissa tarmo k- kaaseen työhön, että kerran nähtäisiin kaikkialla talojen karja- pihoissa ja nametoissa työmme tuloksena: puhtaasti suomalaisro- tuista karjaa — todellakin kehit tynyttä tuottamaa karja nupopäi- sinä ja kauniina juonoselkäisinä, eikä main aina noita sarmipää- hirmiöitä. Iatk. TK. S 1 k 4 s. 20 mm). Paibolan kaosatalossi alkaa pientenlasten koulu 22 p. elok. klo 10 a. p. kansakoulun 1 osastolle pyrkiville. (K. S. 1 k. 4 s. 40 mm.) Keskiviikkona tämän Elokud» 17 päivänä myydään huutokanp- pahuoneella ulosmitattuja: 1 hy vä suutarin ompelukone ja 1 hyvä naisten ompelukone. Joensuussa 11 p:nä Elok. 1910' Ulosottomies. frapaaebtaisBlla Imotokamialla myyn kotonani ajuri Sinkkosta talossa tiistaina tk. 16 päiväni klo 10 päivällä hevosvaljaita, 1 roskat, 1 karrit, rekiä ja kai kenlaista irtainta tavaraa, sekä sisäkasvia. Maria Sinkkonen. Asianomaisille ostohaluisille ilmoitetaan täten, että julkisella huutokaupalla, joka läänin yleiBJ ten puutavarahuutokauppojen yhteydessä toimitetaan kulu van elokuun 16 päivänä kello 11 e. pp. Joensuun kaupungin majatalon hotelissa, enimmän maksavalle myydään Kuopion pitäjän Hirvolanniemen sotilas virkatalon metsästä leimatut yh teensä 1,627 puuta, josta huu tokaupasta on täydellinen tieto yleisölle annettu maan viralli siin lehtiin viime kesäkuun 6 päivältä N:o 127 otetuista kuu» lutuksistani. Kuopion läänin konttorissa, Elokuun 6 päivänä 1910. E. VV. Stenius. M. Bremer. N:o 11,719. Telegrafisti Otto Palde^vaina jan konkurssipesän velkojia pyydetään kokoontumaan al lekirjoittaneen asuntoon Nur meksen kauppalassa keski viikkona 7 p:nä Syyskuuta klo 11 päivällä keskustelemaan ja päättämään: l:ksi. Velallisen leskelle eroi- tettavasta omaisuudesta; 2:si. Velallisen perheen ela tuksesta ; 3:si. Irtaimiston rahaksi muut tamisesta. Tässä tilaisuudessa päätetään myös hyväksytäänkö moottorista tehdyt tarjoukset; 4:si. Uskotun miehen palkasta. Muistutetaan velallisia että poissaolijat saavat tyytyä läsnä olevien päätökseen. Nurmeksen kauppalassa 10 p. Elok. 1910. Matti Timonen. Uskottu mies. K S 3 k i Syyskuun 1 päivästä vuokra taan 2:si eli 3:me kamaria, keittiö ja yksi salihuone eri si- säänkäytävällä. Valokuvaaja Ahokkaalla. Halutaan ostaa. Puolukoita rajattomat määrät ostaa A. B. Merkator Y. 0. Edustaja K. Kainulainen Joensuussa, Torikatu 28. (B.arj San.) syttämällä palkkaedut muuten en- tisellään. Kun otettiin huomioon, että metsänhoidonopastajan työt Ilinakankaan piirissä omat enti- sestään suuresti lisääntyneet ja että Ilmakangas on osoittanut kaikin puolin tyydyttämää toimintaa, päätettiin anomusta kannattaa ja merkitä siitä johtuma menojen lisäys ensi »vuoden menoarmioon. S) Kalastusopettaja Toimo Ha kala oli ilmoittanut hakemansa Emon Kalastuskoe-aseman hoita- jan tointa ja pyytänyt mäliaikais- ta todistusta toimestaan. Todis- tus päätettiin antaa ja siinä mai- nita että Hakala on kaikin puolin lntettämästi toiminut. 9) Hyiväksyttiin se Hoitomalio- kuiiiiail toinienpide, jonka mukaan maanmilj. I. Kukkonen oli malit- Ui Seuran puolesta toiseksi pa f - kintotuomariksi sekä maamcilj. Cu- iii Hinuoiie» ja Soihtu sihteeri hänelle iuav :iu'.u\;eksi Seuran tä- märr. uairtm inaatalouslilpailui- Ir.n. 10) Eläinten kuljetuskustannuk sista tiouivolan näyttelyyn, pää- lettiin nyt lopullisesti maksaa puo- let, lukuun ottamatta eläinten ruo- kiimasta aiheuttamia kuluja tällä matkalla. 1 l > kahden maanmilje- l y s näyttely y n tehtämää o p i n t o r e t k e ä johtamaan ma- Iittiin agr. slilihanei». Atatkalle lähdetään ensi torstaina Joen- suusta klo lo,4."> lähteivällä posti- junalla. Ne henkilöt, joille maan- miljelysseuran puolesta tulee 2.'> mk. suuruinen apuraha, omat seu- raaivat; Pekka Sonne, Kesälahti: Weikko Rantala, Polmijärmi; A. Sundström, Tohmajärmi Iärmen- tait§; o-. Piippoiten, Huhtilainpi; Heikki Pesonen, Ilomantsi Koren- tomaara: Antti Martiainen, Eno Enonkylä; Ate Hämäläinen, Ki- »vilahti; Matti Leskinen, Pälkjär- mi; Reittu Utriainen, Pielisjärmi Wiensuu; O. Tuppurainen, Mat- tisenlahti ja I. Riikonen, jako koski. 12) Hymäksyttiin se Hoitomalio- kunnan päätös, että niille Paa- lasinaan kalastnsknrssiin osaaot- taiville, jotka omat kotoisin ulko- puolelta Paalasmaan saarien, an- netaait matka-apurahaksi III l. pi letin hinta junassa, III l. kaimas sa ja 14 penniä hemosmatka-kilo- metriltä. 5?arjanhoitokonsulentin lau- sunnon perusteella myönnettiin Ko- meron sonniyhdistykselle.'!0 mark- kaa toimeenpanliakseen ensi syys- kuun loppupuolella alueellaan nuoren karjan näyttelyn. Tämä apuraha annetaan kuitenkin sillä ehdolla, että yhdistys jatkaa sään- nön mukaista toimintaa ja ostaa syksyllä uuden sonnin itselleen. 14) Wiensuun raasta perustettu tarkastusyhdistys oli anonut sään- noilleen asianmukaista mahmis- tnsta ja ensi marraskuun alusta taivanmukaista amustusta perus- tamiskustannuksiiu ja muotuiseen ylläpitoon. Sääntöjä mastaan ei ollut mitään muistuttamista, jo- ten yhdistykselle päätettiin inyon- tää ensimäiseksi toimimuodekseen 400 ,nk. apurahaa. l'» > Wien sonniyhdistys oli ano- nut, ettei sen, myytyään „Wiri"- nimisen sonninsa, tarmitsisi maksaa takaisin puolta sonnin ostohin- nasta, maan puolet myyntihin- nasta. Tähän anomukseen ei suostuttu. 1<») Karjanhoitokonsuleutti ma- Iitti olemait komin maikeata saada takaisin sonniyhdistyksiltä niitä apurahoja, joita sonnien ostoa marten on yhdistyksille annettu ehdolla, että tämä apuraha on uiaksettama takasin, jos yhdistys hajoaa, tai laiminlyö sääntöjen noudattamisen. Tämän johdosta päätettiin niille sonniyhdistyksille, joiden saamat apurahat omat tä- ten meloiksi muuttuneet, ilmoittaa, että nämä melat tulemat oikeuden lautta perittämiksi, jollei niitä en- nen tämän elokuun loppua joko karjakonsulentille, tai Maanmilje- lysseuran rahastonhoitajalle suo- riteta. Edellisen johdosta annet- tiin sihteerille tai hänen määrää- inälleen henkilölle maltuutus oikeu- dessa perimään Maanmiljelysseu- ran saatamat melallisilta sonni- yhdistyksiltä. 17) Karjanhoitokonsnlentin eh- doituksesta päätettiin Seurai» etelä- piirissä järjestää karjojen tuotanto- kilpailu ensi marraskuun alusta alkamaksi. Kilpailuohjelman laa- limineu jätettiin karjanhoitokonsu leiltin ja Hoitomaliokuunau tehtä- maksi. l.S) Karjakko Emelina Korho selle päätettiin hänen pyyntönsä litukaan myöntää ensi marras- kuun alusta lähtien 2 markkaa päiivärahaa hänen karjanhoito- kursseilla ja karjanpalkitsemismat- koilla liikkuessaan. 19) Sihteeri ehdoitti, että ruivet- täisiin täälläkin järjestämään mui- den Maanmilj. seurain piireissä jo käytäntöön otettuja paikallis- seurain keskinäisiä kilpailuja, joissa palkintoina olisi esim. joku armok- iaarrtpi esine, mikä kiertopalkintona siirtyisi sille paikallisseuralle, joka edellisinä mnonna on osoittanut milkkainta ja tarmokkainta toimin- taa. Tätä esitystä kannatettiin ja päätettiin ottaa asia esille ensi syyskokouksessa. 20) Otettiin esille kysymys Seu ran syyskokouksen ajasta. Lopul- lista päätöstä ei siitä mielä kui- tenkaan tehty, maan sitä mieltä kuitenkin oltiin, että sopimin aika kokoukselle olisi joulukuun alku. .koululaitos. Amonaista maantieteen ja luon nonhistorian ja kaunokirjoituksen lolleegan mutaa Joensuun klas sillisessa lyseossa sekä »voimistelun ja latinankielen lehtorin miran- sijaisuutta Wiipurin suomalaisessa klassillisessa lyseossa ei ole kukaan hakenut. Sortamalan seminaarin luon- nontieteen lehtorin mirkaa on ha kenut sil. kaud. Wilho Tomminen, I. E. Rannisto sekä Jymäskylän seminaarin maantieteen lehtorin miransijaisuutta hoitama maisteri I. H. Kurkilahti, sekä mielä eräs, joka ei tahdo nimeään mainitta- man. Rakennuspiirustukset. Neiti Onni Holmströmin raken- nuspiirustukset kartanomaalle Vt;o 1, Joensuun kaupungin 07 kortte- lissa, kartanonomistaja Matti Määtän rakennuspiirustukset 'Nur- mekseu kauppalassa ja maisteri Pekka Saarelaiseit samassa kaup- palassa on Kuopioil läänin ku- merilööri lloudatettamaksi mah- mistannt. Taiteilija <<wcrt Suonion ttn- {acilainrn lauluilta on tänään, josta ivielä yleisöä huo- »nautamme. 20. P. Ät:»i »vuosijuhla on huomenna klo ip. Ilosaa- rella. Urheilukilpailut alkamat sa- nlail päimän aamuna klo k ja solitnkilpailnt klo t pänvällä. Huo- nt autetaan. llimanäytös sekä maisteri- ja kandidaattiwihkiäiset omat joensuussa sunnuntaina elok. 21 p;nä. »ekata»oarakaupau on amaililut täällä kauppias H. Surakka uudessa talossaanNiko- lain- ja Koskikatujen kulmassa. Tuuri kilvijyrä, lähes .'>,000 fti. painoinen, jonka rahatoimikamari on Jakokoskelta hankkinut, tuotiin eilen kaupunkiin maanteiden tasoittamista ja sepeli- kimillä laskemista marteu. (>'läwiettk«wicu teatteri „^oto" alkaa marsinaisen syysnäytäntöu- sä huoiiteilua klo 0 ip. Ohjelma oil katsomiseil armoinen. Perheuutisia. Kihlauksensa täällä omat jul- kaisseet pankin kasööri neiti H il- da Halonen Ija moimisteluu opettaja Eino Kuittinen. Kihlaukseusa omat julkaisseet neiti Anni Romp panen Kontiolahdelta ja herra Lauri Ihalainen Polmijärmeltä. Turkuteltatva loppu. Tk. 10 p;n illalla läksimät tääl tä ajamaan kotiinsa kolme miestä (maalaisia) samalla hemosella. Miehet olimat tamallista runsaam- min nauttinut mäkijuomia. Ajet tuaan maantiellä tulliportin ja Siilaisen mälillä putosi yksi mie histä kärryiltä alas sillä seurauk- sella, että heuki meili. Näin on- »ettoman lopun jaaiiut oli nahkuri Korlolainen Kuusjärmeltä. Miran- omaiset korjasimat onnettoman rnu- miin pois tapahtumapaikalta. Aksi saman sakin miehistä pakeni, eikä häntä etsittäissä ole löydetty. Muualta Poh- jois-Karjalasta. !Uaa!aiswaestön welkaantuminen. Maalaismäestön luottotarpeiden tyydyttämisestä on niin paljon kir- joitettu ja puhuttu, että ei enää luulisi maksaman maimaa siitä mitään saitoa. Eduskunnassakiil on asia ollut keskustelun alaisena. Oil malitettu, ettei maalaismäestö ole moinut saada luottoa siinä määrässä, kuin olisi ollut tarpeel- lista. Pankit eimät ole olleet ha- lukkaita luottoa myöntämään muil- le, kuin liikkeeit ja teollisuuden harjoittajille. Sentähden on ehdo- tettu perustettamaksi maanmiljeli- jäin luottolaitoksia. Onpa edus- kunnassa tahdottu saada Suomen Pankki sellaiseksi rahalaitokseksi, jo- ka etupäässä täyttäisi maanmilje- lijäin luottotarpeita. Tämä jälki- mäinen ehdotus nyt tietysti on siksi mahdoton, että sitä ei ole moitu ottaa edes makamau härkin- nan alaiseksi. Myönnettämä luonnollisesti on, että maalaismäestö tarmitsee luot- toa yhtähymin kuiu liikkeen ja teol- lisuudei» harjoittajatkin ja on heille siis seit saantia helpotettama, joko sitämarten perustettujen rahasto- jeil kautta, tai nykyisten olemassa olemien rahalaitosten mälityksellä. Mutta sitä ei kuitenkaan moida kieltää, että liian helppo luoton- saanti, joka jo näyttää oleman usein hymin turmiollista liike-elä- mässäkin, on mielä turmiolliseni paa maanmiljelijöille, erittäinkin pikkutilallisille. Kun rahaa oit hel- polla säätämissä, niin otetaan sitä silloinkin, jolloin ei niin »välttä mätön tarive maatisi. Kuit taasen on rahaa käsillä, niin kulutetaan sitä semmoiseenkin, jota paitsi ai- man hymin tultaisiin toimeen. Tällä tamalla joudutaan mekkoi hin ja kun melkaa on tehty, käyt- tämättä rahoja johonkin tuotta- maa» yritykseen, esim. uudismilje- lykseen tai muuhun sellaiseen, niin on luonnollista, ettei sen takaisin maksaminen olekaan euään help poa. Eihän ole helppoa toisella ajalla hankkia rahoja aikuisiin me- noihin ja »velanmaksuun, kuin ai- kaisemmin ei ole jaksanut saada mitä edes aikuisiin menoihinkaan, maan on niitäkin marten tehty melkaa. Mihin suuntaan tässä suhteessa omat asiat täkäläisen maalais- mäestön keskuudessa kehittymässä, se alkaa mähitellen tulla yhä sel- rommin näkymiin. On opittu käyt- tämään hyiväkseen nykyaikaisia laiilaustapoja, mutta ei ole sa- malla myöskin opittu käyttämään lainattuja rahoja sillä tamalla, että ne tuottaisimat hyötyä. Kun enti- seen aikaan otettiin melkaa kaup- piaalta niin paljon kuin maan saatiin, niin nykyään otetaan ra- haa melaksi pankista tai osuus- kassoista kolmen kuukauden mek- selillä. Erotus entisen ja nykyisen melanottotaman mälillä on se, että eimeit ei ollut mahdollista saada niin paljon kauppiailta, kuin nyt saadaan pankilta tai osuus- kassalta. Nykyään otetaan tosin melka puhtaana, rahana, eikä ku ten ennen, kaikenlaisina tarpeetto- mina tamaran rajuina, mutta kuu puhdastakaan rahaa ei osata käyt- tää sen paremmiil, kuin miten sitä useissa paikoissa nykyään käyte- tää»», »uin ei uiistä rahoistakaan sen parempaa hyötyä ole. Papisto. K a n g a s l a m m i n kirkkoher ran mirkaa omat tk. 0 pnä päät- tyneellä hakemusajalla hakeneet Someron kappalainen O sk. Lemä- llen, Padasjoen kappalainen U. W. Raekallio ja Lokalahden kap palainen H. P. Urjänäinen, jotka tuomiokapituli myös heti samassa järjestyksessä on »vaaliehdolle aset tanut. Lappee n-L a p p e e n r a n n an kirkkoherran mukaan on tuomio kapituli maaliehdolle asettanut; Uudenkirkon kirkkoherran, sotaro- masti A. Lönnrothin 1;lle, Iorois- ten kirkkoherran, sil. maist. A. W. Stalhammarin 2;lle ja Kalajoen kirkkoherran romasti I. Pohjosen '.;lle maalisijalle ja Sakkolan kirkkoherran mirkaail; Laihian kap- palaisen K. P. Eleniuksen 1;lle, Pyhäjärmen kappalaisen O. H. Wnoriivirran 2;lle ja Wiipurin lääninmankilan saarnaajan I. Frimanin !i;lle maalisijalle. Haapasaaren saarnaajan mirka, johon ei ole hakijaa ilmaan- tnnnt, julistettiin unbelleen <>» päimän kuluessa haettaivaksi. 5t,iusjärwcn malmilöytöjeu tut- kimiueu. H. Ai. Keisari on sumainnut armossa käskeä, että kruunun las- kuun Kuusjärmen pitäjässä mal- lattnjen malmilöytöjeit jatkumaa tutkimusta marten kuluman muo- den menosääntöehdotnkseen otetaan N '.,000 markan määräraha. Myönnettyjä arpajaisia. Keitraaliknmernööri on in. m. myöntänyt arpajaislnman; Wärt- silän työmäenyhdistykselle, Poh- jois-Karjalankotiteollisuusyhdistyk- selle. Joensuun musiikkiyhdistyksel- le ja Märtstläil snomalaiseit yh- teiskoulun kannattisyhdistykselle ehdolla kuitenkin, ettei arpajaisten yhteydessä panna toimeen kokouk sia, joissa pidetään puheita, esitel miä, lausuntoja j. n. e. L^ainajytvästöt. Läänin kumernöörin miime ku- Uuteen huhtik. « pnä antamasta päätöksestä, koskema Kiteen kuu- nan lainajymästön hoitajan maa- lia, omat eräät Kiteen knntalai- set tehneet senaattiin kirjallisen »va lituksen. Pakkoluotvutns. Siinä järjestyksessä knii» heinäk. 14 pnä 1800 kiinteän ontaisnnden pakkolnomntuksesta yleiseen tarpee- seen annetun lain 19 §:s)ä sääde tään, on läänin knmernööri t. k. p:nä »llääräitnyt marainaalilit- tari O. I. Piipposen kedolla paa- luttamaan Kontiolahden seurakun nan hautausmaaksi erään maa- alueen tilasta n;o 1 Koutiolahdeu pitäjän kirkonkylässä. Clatoin kylpylaitokseen Sarvonlinnassa on kylpymieraaksi ilmoittautunut nti Helena Hirmo- nen Rääkkylästä. Kuopion kanppakonlnun oppilaiksi I luokalle ou otettu n», m. Aino Kekäläinen Rautamaa- ralta, Selma Hymärinen Kaamil- ta, Edit Lilja Ikäläinen Nur- meksesta ja Matti Viktor Puhak- ka Enosta. Hetvosjalostusyhdistykset. Pohjois-Karjalan Hemosjalos- tusliitoi» säännöt on läänin kumer- nööri antamallaan päätöksellä »vah- mistailut. Diakonissasäännöt. Ohjesäännön Liperin senrakui»- nai» diakonissalle on läänin kumer- nööri »vahmistannt. ?)tetsästysseurat. Ilomantsin metsästysseura,» sään- i»öt on läänin kuivernööri »vahmis- tanut. Paloap «yhdistykset. Läänin kumernööri ei ole t. k. <> p;i»ä antamallaan päätöksellä moinut hymäksyä Liperii» kuitnai» paloapuyhdistyksei» sääntöjä. (>'läinwakuutusyhdistykset. Läänin kumernööri ei t. k. 9 p;nä antamallaan päätöksellä ole moinut mahmistaa Kiteeu kun- nan eläinmakuutusyhdistyksen sää»»- töjä. Laiwan kauppa. Kauppias K. Nissinen Sorta- »valasta on »tyynyt omistamansa höyrylaiman ..Ladoqa" 70 tuhan- nen markan kauppahinnasta eräälle menäläiselle yhtiölle, joka rupeaa harjottamaan " lnokai» laimalii- kettä Symärijoen ja Pietari,» mä- lillä. 1HH sentimetriä pitkää kauraa kas»vaa »naanmilj. Olli Martiai- sen pellossa Monolassa. Myrsky Laatokalla. Koma myrsky on nyttemmin riehunut Laatokalla jo toista miikkoa, estäen laimaliikkeen mel- kein kokonaan. Ainoastaan mat- knstajalaimat omat moineet liikettä mälittää. Kimisalmen satamassa on 0 parkkaa ja Sortamalan satamassa 20 parkkaa. Pähkinälinnassa on saman merran. Tuuli on ollut <! päilvää ivässa ja 2 päimää itä- pohjassa. Telkien nuorisos. ja työw.-y:n arpajaiset omat huomenna su»n»untaina maan- »vilj. Simo Hirmosen talossa. Oh- jelma lviime i»nn»erossa. Muualta Suo mesta. Wälikohtaus ranhankongres- siSst,. Äioskoman sanomalehdille oi» kerrottu rauhankon^ressista seuraa- »va »välikohtaus: Eczyptin ,»atsionalistien johtaja Ferid bei ehdotti ivastalauseen hy- mäksymistä Englannin politiikkaa mastaan Egyptissä. Presidentti kes keytti hänet. Tämä herätti koi»- gressii» jäsenissä huomiota. yksityisessä keskusteklssa esiintoi rnhtinas Do^gorukosf preside>»tille, että kysymystä Enqlaunin politii- kasta Egyptissä oli ehdottomasti käsiteltämä, koska kerran oli oso- tettu hnomaamaisuutta Suomen- fin kysyii»»ikselle. Hän sanoi ole- mansa pakotettn panemaan ivasta- lauseensa, jos Englantiin nähden käytetään toista mittapuuta kuin Wenäjään. Tämä uhkaus sai ai- kaan, että kongressi hymäksyi yksi- nlielisesti myötätui»toisunsla»ls»ln- non egyptiläisiä kohtaan. - (Birsh. Wjed.) Pyhä synodi jakreikkalaiskato- linen papisto Suomessa. ..Smjetin" »nttkaai» ottaa sy- nodi elokuun aikana käsiteltämäk- seen kysymyksen kreikkalaiskatolisen papistoil asemasta Suomessa. Käytettämänä on laaja aineisto, joka osottaa Karjalan kreikkalais- katolisten pappien surullista ja oikeudetonta asemaa. Pyhä sy- nodi on päättänyt lähettää Suo- men kreikkalaiskatolisiin seura- kuittiin erikoisia tarkastajia, joiden on pidettämä tutkimuksia koottujen tietojen johdosta. Edelleen aiotaan, julistaa pidettämäksi konkressi Suo messa. Kongressissa käsiteltäisiin kysymystä lähetystyön harjoitta- misesta Suomessa. Uusien kasarmien rakentami- nen ..Finjlandskaja Gasetan" tietämän mukaan on keisari »valtaku»»i»an duuman ja -neumoston hymäksy- mään lakiehdotukseen 1,749,000 ruplan myöntäinisestä mnodeksi 1910 misia kasarn»irakennnksia »var- ten Suomessa korkeimman oma- kätisesti merkinnyt „Olkoon näin". Sanotun lain mukaan on tätä tarkotusta »varten mnostksi 1911 ja 1912 tumallisessa knlunkiarmio- järjestyksessä osotettaiva tarpeelli set määrärahat. Lioleratapaus Ollilassa. Lääkintöhallitus sai keskimiikko- aamuna Terijoen—Ollilan rata- osan koleralääkäriltä tohtori Wah- terältä sähköteitse ilmoituksen, että eräässä h»tmilassa mähän mat- kau päässä Ollilan asemalta oli tk. 8 pnä illalla Pietarista edelli- senä päimänä saapunut, muuan nuori 21 »vuotias luutnantin mai- mo sairastunut ankaraan, koleraa muistuttamaan tautiin. Sairasta oli hoitanut useampi menäläinen lääkäri. Hnmila ja sen asukkaat pidetään eristettynä. Myöhemmin päimällä eilen il- motettiin puhelimella, että mai- nittu rouma oli kuollut eilen aamul- la klo 4 aikaan. Ruumis haudat- tanee Pietariin. Lääkintöhallituk- sen marastonhoitaja E. Orädd matkusti eilen illalla Ollilaan. Kirwun Herajärtven luonnon- parantola o. y;»» hallitus on »valinnut pa rantolan johtajaksi rouma Maa- l i n B e r g s t r ö »n i n ja lääkä- riksi tohtori E. W. Lybeckin. Raittiuden ^)stäwien keskus- hallituksella oli kokous elok. 1 p;nä. Päätettiin hetimiten, maikka ei olekaan tietoa yhteisten arpajaisten lopullisesta tuloksesta, (kokouaistulos ou yli 40,000 mk/) lähettää kullekin pii rille 500 mkn amnstus käytännöl- lisen raittmstyön elmyttämiseksi ja marsinkin nukktlmassa olemien rait- tiusyhdistysten elmyttämiseksi. Suuremn»assa pulassa olemille pii- reille tullee myöhemmin jaetta- »vaksi lisäamustusta. Raittiusopetusasiaa koskema kier- tokirje neuivoineen päätettiin lä hettää opettajille ja uskottiin sen toimittan»ineu herroille Kunnaalle ja Rnokosalmelle. Waasan pankki tvaatii Kris tiinan kaupungilta 33,000 markan maksuerää. Maasan pankki on haastattanut Kristiinan kaupungin kunnan mas- taainaan erään kmipnngii» raha- toimikainarin asettaman 35,000 »»arka»» snnrnisen solamekselin joh- dosta, joka on'myyty pankin Kris- ttinankauptmgin konttoriin ja joka lankesi maksettamaksi heinäk. 23 pnä. Kysymyksessä olema mekseli on sama, joka saattoi kauppias Areliuin ilmi. Haastekirjassa pank ki maatii, että kaupunki melmoi- tettaisiin suorittamaan mekselin ra- hamäärän ja kaikki pankille tämän asian johdosta koituneet menot jät- täe»» pankki itselleen amoiinen pu- hemallan kaikkeen nähden mitä ju- tussa mastedes ilmenee. Asiaa käsitteli Kristiinankaupungin raas- tumanoikeus t. k. B pnä. Tk. 7 pnä pitämässään kokouksessa käsit- teli kaupungin maltuusto asiaa ja »valitsi maratuomari G. R. Liu- denin kaupungin puolesta asiaa ajaniaan ja malmomaan lanpui»- gin etuja jutussa. Niaamiestcn mat- kalta. Matkamuistelmia ja haioaintoja siltä maamiesten opiuton»atkalta, mikä tänä kesänä tehtiin Pohjois- Karjalan A!aai»wiljelysseuran toi- mesta ja a^roi^oon^i ;H. Ruhasen johdolla. Kesäk. p:nä alkoi matka Jo- ensu»lsta, missä »lseammat osan- ottajat retkikuntaan yhtyirvät. ;>0 p:n aamulla saamnimme Koumo- laa» Itci-Suomen maatiaiskarja- näyttelyyn. Täällä miimyimme heii»äk. 1 p;n iltaan saakka näke- mässä, kuulemassa ja ihmettele- nlässä sitä kaikkea, mikä todellakin suuremmoiselta näytti nieikäläisistä salolaisista „t»trpee»»puskijoista". Viiin tosiaa»»kin - minä kerron ,»yt tässä aiman salolaisen oini- tnisella ihmet»)ksellä — siellä oli nähtämänä senkin seitsemän lai tosta, senkin sata tekelettä. Oli näet pystytetty näyttelykentälle parisen pilmenpiirtäjää, jotka jo etäältä silmään pisti läpi lipntet- tujen juhlaportlien ja puistojen. S Jiäntä pilmenpiirtäjät olimat niitä kuultuja — mutta ei monelle meille salolaiselle nähtyjä — tnuli- moottoreita (medennostolaitoksia). Ajatteles meikäläinen — joka et ole ennen sellaista nähnyt — tä mä „mehe" nosti mettä, nosti, maikka olisi katsonut, kädet housun- taskussa; ei tarminnut kaataa ei aminentaa. Ei sanalla sanoen tarminnut kuu jotakin „käsikonstia" mähän teki, jotain „nappulaa" main liikutti, niin siitä se „ottija- tuota" rupesi »vettä myllyttämään. Eikä se mylly totellut mettä oksen- tamasta, ennenkuin kämi taas jotain sen ..taikapaikkaa" kosketta- massa. Näitäpä työntekijöitä pitäisi saa- da perustetuksi meidän Pohjoiseen Karjalaammekin, pälkähti kohta päähäni näitä katsellessa. Ja tuokos mielä enemmän ntinni» älymyllyyni mettä lisäsi, kun „tie- täjät" sanoimat, että ne samaset »rustingit" moipi komentaa „maik- ka suoloja jauhainaan", „ja äm- mien kah»vimyllyä pyörittämään", sanoi meikäläisistä joku, leikkiä- laskien. Nämä omat nyt »vain leikilli- sesti mainittuja pikkuseikkoja tästä ..tuulimoottorista". Mutta tuo mikä kuitenkin kaikkein tärkemtä ja samalla suuritöisiutä taloudessa — on meden pumppuaminen (mi- kä jo sai»ottu), kuin »nyöskin hal- kosirkkelin ja silppukoneen käyttö- minen. Tämä kuin ei kuulunut asiautuuteivien nnelestä oleman ollenkaan mahdotonta. Tästä johtni aiman makamasti mieleeni tuo ajatus, että nuo eh- tymättömät luonnonmoimat, kuin esim. tuuli, olisi saatama ylei- semmin talouden palmelukseen, saman ajatuksen lausuimat toiset- kiu meikäläisistä. Joku ..Pekka" saiioi meistä, että „kyll' ne tulo- mat niin paljon maksainaan. jotta sitä ..suhakkaa" ei pikkutulot kes- täkkää»» —". — Joskinpa ne koneet tulematkin jonkun mer- ran maksamaan, niin onhan sitten työ, käyttömoima kuitenkin ilmais- ta; saa tosiaankn» katsella »vaikka istualtaau, kun on aiman pienellä maimalla käymään pai»nut, sanoin hiukan lujalla äänellä päästäkseni mastaanpanoista. Oli tänne näyttelyke»»tälle ase- tettu yleisön nähtämäkst »nyöskin sähköllä käypä jauhomylly. Tä- mäkin kämi ehtymättömillä luoi»- nonmoimilla. Ja jauhoja purki kuin tuskainen. Ellen määrin muista, ennätti se jauhaa 7 hl. tu»»uissa. Paitsi näitä, tuulta ja sähköä tottelemia ..mehkeitä". oli siellä nähtämänä automaattiuen lehmien juottolaitos. Sitäpaitsi oli siellä mielä erikseen (ilman automaattia) uametan pöytämalli omituisiue kytkyineei» ja »nuine laitteineen. Kytkyet olimat näet tuollaiset; toisella puolella pöytää olimat ne puusta, toisella puolella noiu 2 sm. paksusta pyöreästä raudasta molemmat tehdyt niin, että ne olimat ylä- ja alapäistää»» kiinni, muuten herkät pyörähtämään si- ivuillepäin; sellaisen hangoi» kor- keus silmämääräisesti uoin run- sasta metriä korkeat ja siksi lemeät, että elukan kaula siihen hymin mahtui/ Meikäläiset tuomitsimat tämä» laitteen elukan kidutus- pihdiksi; korkeintaan ei liioin sy- dämetöntä olisi, jos sellaisen hen- noisi mai,» äkäisiinmille sonneille. Paitsi näitä jo kerrottuja, oli siellä mo»»ta muuta, joista ei kai- kista kerkiä kertomaa»»kaan. Tämäpä nyt ei mielä kokonais- kurva siitä Koumolai» karjanäytte- lystä. Päänumerona siinä oli ku- ten nimikin osottaa; karjanäyttely. Olisi sitä moinut yhtähymin sanoa ihmisnäyttelyksi tahi miksi muuksi tahansa rahmaankokoukseksi. Sillä se suuri ihmiste»! paljous, useainpiin tuhansiin nousema joukkue, monta Zjli 100 Moskoftiau intendent tiä syytteeseen. Tutkimus Moskoma»» intendent-. tien määrinkäytöstä on nyttemmin päättynyt Oikeudelliseen syytteeseen mede- tään alm» toista sataa indentent- tiä kenraaleista alkaen tamallisiin ^ sotamiehiin saakka. Syytekirja mal-' mistuu ensi syyskuussa ja asia tulee oikeudessa käsiteltäiväksi luul- tamasti joulukuussa Gntshkow »vapautettu »vankeu- desta. Armollisesta käskystä on mal-, takunnanduuman entisen puheen- > johtajan Gutshkomin linnamankeus- aika lyheuuetty yhdeksi »viikoksi. Täinäi» nojalla päästettiin hänet miime tiistaina »vapaaksi. 5ata hamutaslääkäriä toimi- nut lääkäreinä Määrenne- tyillä todistuksilla. Smolenskista Moskomaan siir- retty kuuluisa juttu, joka koskee Siuoleuskin läänin lääkintöhalli tuksen antamia määrennettyjä ham- maslääkäridiploomeja oi» nyt alus- tamasti loppuu»» tutkittu ja tu- lee oikeudessa käsiteltämäksi e»»si syksynä. Erityisen tärkeiden asioiden tut- kiutotuomari Moitsanomski on kut- sunut oikeuteen noin 100 ham- maslääkäriä tutustuinaan tutki»»- topöytäkirjoihin. Kaikkiaan tulee jutussa oikeuteen medettämäksi yli 200 henkilöä. Ulkomailta. Ruotsin sosialidemokraatit. Jäsenmäärä »vähentynyt suun- nattomasti. Ruotsin sosialidemokraattinen , nuorisoliitto kääntyi joku aika sit* : ten puolueen hallinnon puoleen pyytäen lupaa saada lähettää omia edustajia siihen kansainivä- liseen sosialistiseen kongressiin, joka tänä kesänä pidetään Kööpenha» minassa. Puoluehallinto ei kuitenkaan kat- sonut moimansa hymäksyä tätä anomusta, ja nuorisoliitto sai maS- taukseksi anomukseensa lyhyen ja suoran hylkäyksen. Liiton äänenkannattajassa Stormklockan käydään senmuokst ankarasti puoluehallinnon ja So- cialdemokratenin toimituksen kimp- puun. Lehti mäittää että toimi- tuksen ja hallinnon pääominaisuu det omat laiskuus ja »välinpitä mättömyys. Hjalmar Branting on ottanut hyökkäyksen niin makamalta kan nalta, että käsittelee asiaa perin- pohjin kirjotuksessa, joka on luet- tamana Socialdemokratenin miime numerossa. Hän marottaa maka« masti hajottamasta puoluetta. Ia tähäu lienee hänellä syytä» kin. Sillä m;n 1909 muosikerto- muksessa, joka ou ilmestynyt hil- jattain, sanotaan että puolueen jäsenmäärä suurlakkomuonna mä» heni 112,000;sta 61 tuhanteen.