Tiistaina 13 p. Syyskuuta KARJ ALATAR N:o 103 — 1910 Huhu sodan puhkeamisesta Turkin ja Kreikan tvii- lilla on ollut liikkeellä Iviime päiminä. Ei ole epäilystäkään, että tämän määrän huhun owat paaneet liik- keelle piirit, joilla on etua Balka- nin niemen sekaivista oloista. Turkin hyökkäys Kreikan kimp- puun maalien johdosta, joissa kretalaisia ivalittiin Kreikan edus- kuntaan, pidettäisiin hyökkäys- sotana, jota Eurooppa ei tulisi sallimaan. Woi jotenkin ivarmaan sanoa, ettei kukaan Turkin maltiollinen henkilö edesmastuusta tietoisena antauwisi tällaiseen leikkiin, ja Hakki-paschan warowaisuudestaan ja runsaudestaan tunnettu mi- nisteristö asettuisi marinaankin waswstamaan, jos ottomani- nen yleinen mielipide sellaista maa- Totta sitämastoin on, että Km- kan Konstantinopolissa olema lä- hettiläs näinä päiminä on ollut milkkaissa keskusteluissa Turkin ulkoministerin kanssa kreikkalais- ten tamarain poikottamisesta, sillä tämä alkaa käydä huolestutta- maksi. Järjestelmällinen taistelu Kreikan tamaroita mastaan ei ole kuukausien kuluessa laimen- tunut, maan käynyt yhä ankaram- maksi. Siitä moidaan päättää, että Turkin hallitus joko ei kykene saa- maan määräyksiään käytäntöön tai sitten se ei tuomitse poikot- tausta muuta kuin periaatteessa jättäen täyden mapauden toimia sille kansalliselle komitealle, joka on järjestänyt tämän taloudellisen so- dan. Useat ulkolaiset kirjeenmaihtajat omat useissa eri tiloissa huomaut- taneet tätä malitettamaa asiain- tilaa ja luonnollisesti koettan Krei- kan hallitus saada sitä poistu- maan, maikka toistaiseksi huonolla menestyksellä. Luonnollitesti tä- mä poikottaus on seurauksena Krei- kan maaleista, joissa Kretan wai- kuttama henkilö Venizelos on tul- lut malituksi Kreikan kansallisko- koukseen. On koetettu ennen osottaa, ettei Turkin tyytymättömyyteen ole syy- tä, sillä Kreikka ei millään muo- toa ole tahtonut muuttaa Kretan kysymystä. Sopii maan huomaut- taa, että kreikkalaiset moimat ma- paasti malita edustajansa. Jos malitut henkilöt eimät täytä eh toja, kielletään heidät yksinkertai- sesti saamasta paikkaa eduskun- nassa. Joka tapauksessa on selmää, ettei Kreta moi millään tamalla tulla edustetuksi Kreikan parlamentissa. Mitä taas tulee äskeisiin Kreikan maaleihin, niin omat ne sisällisiä asioita, joihin Turkilla ei ole oi- keutta sekaantua. Herra Venizelos on äskettäin Roomassa käydessään Tribunaleh- den kirjeenmaihtajalle maininnut, että hän Kretaan palattuaan tulee järjestämään asian siten, että hän pääsee mapaaksi mirallisesta toi- mesta siellä, jonka jälkeen hän edustajana ottaa osaa Kreikan eduskunnan istunnoihin. Epäile- mättä hällä Kreikan kansalaisena onkin täysi oikeus siihen, eikä se häirinne nykyistä asemaa. Jntendettitarkastuksen tulokset Kijewissä ja Odessassa. Wiime keskimiiKona matkusti Kissinggeniin senaattori Dedjulin toimitettuaan tarkastuksen Kijemin ja Odessan sotilaspiireissä. Retshin haastattelijalle on senaattori ker- tonut suorittamansa työn kulusta seuraamaa: Työni tuloksiin olen tyytymäi- nen, sillä hallussani olemien tie- tojen mukaan on ilmapiiri inten- dettilaitoksessa ja insinöörihallituk- sessa ehdottomasti tullut puhtaam- maksi. Tästä olen tullut makuu- tetuksi paikalla ja samalla olen myös saanut koko joukon kirjeitä intendenttitilauksia lähellä olemilta henkilöiltä. Kuten jo usein olen huomaut- tanut, ei tarkoitukseni ollut mal- tion marastamiseen syyllisten hen- kilöitten edesmastuuseen saattami- nen, maan paljoa laajempi tehtä- mä, nimittäin — meidän sotilas- taloutemme tutkiminen. Tietysti- kään minä en moinut jättää huo- mioonottamatta maltion häikäile- mätöntä marastamista, ja siksi olen asettanut syytteeseen useita huomattamia intendenttejä ja in- sinöörejä, jotka omat ilmeisesti syyllisiä. Jo Pietarissa ollessani mma malmistauduin tehtämääni tutus- tuen intendentti- ja insinöörihal- lituksen asiakirjoihin, Kijemin ja Odessan sotilaspiireille saapunei- siin kirjeisiin ja paljaswksiin. Näin ollen minun toimintaohjelmani oli pääpiirteissään lähtiessäni mal- mis ja Kijemiin saamuttuani, kun olin kuulustellut kärsineitä henki- löitä, oli minulla selmä käsitys siellä mallitsemista Zepäkohdista. Etenkin armokkaita tietoja sain minä hankkijain ja miranomais- len lähettämistä sähkösanomista muosina 1908, 1909 ja 1911. Näitä sähkösanomia tarkastimat oikeusmiranomaiset kuluttaen tä- hän työhön aina 8 tuntia muoro- kaudessa. Tärkeimpien sähkösano- mien perusteella jatkettiin kuulus telua. Kotitarkastuksiin minä turmau- dum main äärimmäisessä tapauk- sessa, ja yksinomaan silloin kun olin ehdottomasti marma asias- tani. Tämmöisissä tapauksissa sain' apua Kijemin sotilaspiirin pääl-' liköltä, kenr. Jmanomilta, Kijemin > kumernööriltä Trepomilta, oikeus-j miranomaiset taas antoimat mi- nun käytettämäksrni riittämän mää- rän mirkamiehiä, jotka minun joh- dollani toimittimat tarkastuksia ja tutkimuksia. Seistä huomattamimmista hen- kilöistä, jotka olen saattanut edes- mastuuseen, omat mainittamat Kijemin piirin intendetti kenr. To- por-Roptshinski, ömersti Bogdano- mitsh ja Barkomski, joista mii- meksimainitut ottimat eron mirois- taan juuri ennen tuloani. Heillä oli hallussaan hymin pyöreitä summia, joitten synnystä he ei- mät moineet antaa tyydyttäiviä selityksiä. Kun minä saamuin Kijemiin, malmisti Topor-Roptshtuski mi- nulle hymin komeat tuliaiset. Intendenttien mukana on syyt- teeseen joutunut kuuluisa kijemiläi- nen miljonäärihankkija, rouma Ne- miromski, joka oli käsiinsä saanut Kijemin ja Odessan piirit. Tällä miisacilla ja kukkelalla nai sella oli suuri maikutusmalta To- por-Roptshinskiin nähden. Hän pääsi ilmoittautumatta kenraalin työhuoneeseen, jossa otti selmän kaikista juoksemista asioista, mie- läpä sumaitsi antaa ohjeita mirka- miehille. Hänen häikäilemättömyy- tensä meni niin pitkälle, että hän yksinkertaisesti sähköitti Toper- Roptshinskille maatien tätä lähet- tämään haluamansa henkilö tama- roita mastaanottamaan, ja kun kysymyksessä olema mirkamies oli saapunut paikalle, huomautti ly- hyesti tälle: — Jos tahdot pysyä paikassasi, ota tamara mastaan. Onnettomalle intendentille ei auttanut muu kuin tyytyä, sillä kysymyksessä oli jo mahdollinen nnrkaylennys tai ero. — Siinäpä oli henkilö. — sa noi senaattori, — joka nylki kai kilta, olipa kysymyksessä sitte hel- leeni tai juutalainen! Kaikki wi- hasirvat häntä, mutta maksoimat kuitenkin. Paitse Nemiromskia on mielä huomattama eräs ,,tilanomistaja" Menoma-Moran, joka otti hank- kiakseen maanmiljelystuotteita, ja suoritti sen ostamalla. Tämän tie- siivät intenteildit. Tarkastaessani Kijemin insinöö- rihallitusta minä paljastin koko joukon petoksia, joihin olimat teh- neet itsensä syyllisiksi insinöörit ja hankkijat, m. m. Milnan insinööri- piirin nykyinen päällikkö kenraali Akomom y. m. Sitä paitse on mangittu sotilaspiirin hankkija Mexler, joka on täällä näytellyt samallaista osaa kuinNemiromskaja intendenttihallituksessa. Hän oli saanut monopolikseen kaikki insinöörihallituksen hank- kiimat ja hänen toiminnastaan moi saada aamistuksen seuraa- masta kumasta: Erään kasarmi- alueen hyyskieu puhdistaminen oli maksanut 4,000 ruplaa muo- dessa, Mexler ansaitsi sillä — 48,000 rupl.. Muun muassa kiintyi huomio- ni siihen seikkaan, että yksityiset henkilöt olimat anastaneet hal- tuunsa Kijemin kumernementissa noin 1,000 tynnyrinalaa maltion maata, joka kuului sotilashallituk- selle ja jonka armo nousi useam- paan miljoonaan ruplaan. Kutsumus seuraknntatvapauk- sia saatvutta- maan. Askaisten seurakuntalaisten ma- litsemina ottamaan selkoa maam- me seurakuntien kypsyydestä maa- timaan loppuponsissa mainittuja seurakuntamapauksia ja oikeuksia sekä kokoomaan yh- teistoimintaan niiden saamuttami- seksi, käännymme kaikissa Suo- men seurakunnissa niiden puoleen, jotka haluamat liittyä kysymykses sä olemien mapauksien ja oikeuk- sien kannattajain rimeihin, pyyn- nöllä, että lähettämät meille ni- mensä ja osoitteensa osoitteella: Askaisten seurakuntalais- maliokunta, Askainen, tai kokoo seurakunnassaan samanmie- liset ja ilmoittaa kenen omat ma- linneet seurakuntaansa edustamaan jälkeen määrättömään paikkaan ja aikaan keskustelemaan ja päättä- mään yhteisistä toimenpiteistä pää- määrän saamattamiseksi. Samal- la pyynnöllä käännymme myös seurakunnallisia mapauksia ja oi- keuksia harrastamien mäkinaisten ja apupappien puoleen. On toi- mottamaa, että seurakunnat moi- makkaasti tarttumat asiaan, että moitaisiin korjata nuo seurakunta- elämäämme niin raskaasti paina- mat epäkohdat, jotka suuressa seu- rakunnassa omat johtaneet siihen, että kirkot omat tyhjinä ja niin runsaasti kylmäneetmihamielisyyt- tä koko kirkollisuuteen. Kun tie- dämme, mitä maiheita kohden kan- samme kulkee, niin ymmärrämme kuinka äärettömän tärkeätä on, että meillä on kirkko, jossa mallit- see kaikinpuolinen toistensa ym- märtämys ja oikeamielisyys ja että siellä on mahdollisuus kaikel- laisten epäkohtien korjaamiseen säännöllistä tietä, minkään erikoi- sen luokan etujen olematta kehityk- sen tiellä, niin toimomme, että kir- kollisen hallituksen edustajat au- liisti ja uhraantumaisesti ryhty- mät luomuttamaan ponsissa mai- nittuja mapauksia ja oikeuksia seu- rakunnille. Jos kuitenkin, masten toimoa, siltä puolen aljettaisiin mastustaa seurakuntien harrastuksia, niin seu- rakuntien on siitä huolimatta mie- tämä asiansa perille, sillä siihen melmoittaa kansamme menestys. Jos tällaisia epäkohtia ei pois- teta, niin kirkkomme ajan pitkään alkaa hajota hajanaisiin erillisiin seurakuntiin ja kansamme yhtenäi- syys heikkonee. Mutta epäkohtien poistamiseksi tarmitaan kaikkien seurakuntien keskeistä yhteisohjelmaa, jota kaikkialla pyritään toteutta- maan. Mutta yhteisohjelman saamuttamiseksi tarmitaan seura- kuntien keskeistä toimintaa. Sel- laiseen yhteistoimintaan kutsumme seurakuntia. Osoittaaksemme, mistä on kysy- mys, olemme koonneet maatimuk- semme seuraamiin loppuponsiin: 1) On palattama alkukirkon ja myös protestanttisen eli emanke- lisluterilaisen kirkon alkuperäisiin periaatteihin, että kirkolle kuuluu main hengellinen malta, mutta ei mitään omaisuuden omistusta tai hallitsemista eikä mälitöntä mai- kutusta muihin yhteiskunnallistin asioihin. 2) Seurakunta hoitaa omaisuv- tensa ja taloutensa yhteiskunnat- listen lakien mukaisesti ja käyttää keskuudessaan kirkollisten lakien mukaan itsenäisesti hengellistä maltaa. 3) Seurakunta saa hakukelpoi- sista mapaasti ilman rajoituksia malita opettajansa sekä muut mir- kailiiansa ja kirkonpalmelijat. Ja main lain edessä pätemillä syillä heidät erottaa. 4) Seurakunnat saamat maikut- lamalla tamalla ottaa osaa opet- tajien ja muiden mirkailijain kel- poisuusehtojen määräämiseen, kir- kollisen lain laadintaan sekä ylem- pään kirkolliseen hallitukseen, edus- tajiensa kautta. Toiminta-ohjelma. Mitä tietä on pyrittämä eteen- päin? Eduskuntapäimien maiko kirkolliskokouksen kautta? Molempia teitä. Eduskunnassa on kypsytettämä samaa yhteisohjelmaa, jota aje- taan eteenpäin kirkolliskokouksen kautta. Päämäärä. Säilytetään papiston ja kirkon erikoisoikeudet, mutta pyritään sii- hen, että seurakunnilla seurakunta- kokouksien kautta on ratkaisema maikutus kirkollisissa asioissa ja papisto on seurakuntien neumon- antaja ja luottohenkilöstö. Toimintatapa. Kaikista seurakunnista kautta maan on saatama edustajia laati- maan yhteisohjelmalla, jota ryh- dytään kaikkialla toteuttamaan. Onko mahdollisuutta päästä pe- riite ? On, yhteistoiminnan kaut ta, nmtta ilman sitä ei. Kirkolliskokouksessa tarmitaan 3 ;' 4 äänten enemmistö, ennenkuin saa- tetaan muuttaa kirkkolakia, mutta se saamutetaan seuraaman laskel- man mukaisesti: Aksi maallikko kustakin romas- tikunnasta, jotka on malit- tu yhteisohjelman poh- jalla 45- Senaatin, homioikeuksien ja yliopiston edustajat, jotka omat ennen aina olleet uu- distusharrastusten puolella, lumultaan 6 Pappisedustajia 30 Piispat tai niiden sijaiset 4 .läpiajamiseksi. Tämän lain mu- kaan kielletään kaikki sunnuntai- retkeilyt höyrylaimalla, rautatiellä tai sähköraitiotiellä; kaikki humit- telupaikat pidetään sulettuina ja kaikki julkiset näytökset omat kiel- lettyjä, samoinkuin sunnuntaileh- ! tien ulosantaminen ja myyminen. ! Lain rikkomisesta seuraa rangais- I tus. j Ranskassa on aiman äskettäin edustajakamari 575 äänellä yhtä mastaan hymäksynyt lain, joka eh dottomasti määrää yhden päimän miikossa lepopäimäksi. Erikoinen, hallituksen asettama komissioni oli, i ennenkuin laista tehtiin ehdotus, tehnyt perinpohjaisia tutkimuksia . maassa. Tämä laki koskee kaikkia i teollisuus-, kauppa- ja opetustyö- 'tä, samoinkuin kaikkea hymänteke- mäisyys- ja uskonnollista toimin- taa. Jokaisella työmiehellä, mie- läpä sellaisillakin, joilla on toimi ' hotelleissa, telefooni lait oksissa j. n. e. ' tulee, jos sunnuntaityö on mälttä- ! mätön, sen sijaan olla mapaus ! jonakin muuna miikon päimänä eli, j kuten laki määrää, 24 tunnin ai- j kana peräkkäin. Kolmasosa muo- den 52 lepopäimästä täytyy olla § sunnuntaipäimiä. i Belgiassa, niinikään roomalais- i katolisessa maassa, on sunnuntai- lain julkaisemisen kautta poistettu 2,227 rautatiejunaa sunnuntaisin. Seuraus tästä on, että kuole- malla päättyneet onnettomuuden- tapaukset, jotka omat yhteydessä > rautatieliikenteen kanssa, omat mä- hentyneet enemmällä kuin 5 pro- .sentillä. I Smeitsi oli ensimäinen europpa- lainen maa, joka hymäksyi ja käy- tännössä toteutti r>2 lepopäirvää muodessa rautatiehenkilökunnalle ja sähköraitioteiden palmeluksessa olemalle miehistölle. Tämä ta- pahtui jo noin 7 muotta sitten. ! Onnettomuudet omat siitä alkain melkoisesti mähenneet. Miimeisen 15 muoden kuluessa on Euroopan mannermaalla jul- kaistu lakia sunnuntailemos- , ta mähintäin yhdessätoista eri i maassa. ! Saksassa on miime muosina mmmakkaasti koetettu työskennellä sunnuntailemon aikaansaamiseksi. Niinpä on muodostunut yhdistyt- isiä kauppiaskiireissä, kauppa-apu laisten, lääkärien, apteekkarien 'y. m. keskuudessa, joitten tar- j koituksena on mastustaa sunrnrn- taityötä. I Argentiinan tasamallassa Etelä- Amerikassa on myöskin nykyisin alettu somelluttaa lakia sunnuntai- lemosla, joka on melkein samallai- nen kuin Ranskassa mahmistettu laki. Intiassa lienee hallitus jo ai- koja sitten ollut aikeessa määrä- tä sunnuntain lepopäimäksi koko ; maassa. I Japanin hallitsijat määräsimät yli 30 muotta sitten ensimäisen mii- , konpäimän lepopäimäksi, marsinkin kolmelle luokalle: kaikille hallituksen ' mirkamiehille, kaikille pankkimirkai- j Iijoille ja koulujen opettajille ja ! oppilaille. ! Kiinassa on, moidaan sanoa, tapahtunut ihmeitten ihme. Elok. 7 pnä 1900 julkaistiin nimittäin keisarillinen edikti, jossa määrät tiin, että ensimäinen miikon päi- mä koko maitokunnassa olisi pi- dettämä lepopäimänä, todellakin > ihmeellinen edistysaskel suuressa 'Kiinan maitokunnassa, joka aiman äskettäin on herännyt monisata- muotisesta unestaan. Ne, jotka tuntemat Kiinan oloja, pitämätkin tätä ediktiä tärkeimpinä moment- teinä kristillisen lähetystön edistä- miseksi. .K y s y k ä ä Suomat. Tupakkatehdas O.-U:n Oitvalliuen 30 pennin sawnke. 9) Suostutaanko Luterilais-lai- najymästöstä joku määrä myön- tämään luterilaisten kiertokoulu-! oppilaiden oppikirjoin ja opetusvä lineiden hymäksi. Jlomansissa syyskuun 3 p:nä 1910. Olli Pussinen. (Rajam. 1 k.) Kuulutus. Kontiolahden piirin teiden tar kastelu toimitetaan: Perjantaina, 30 /9 1910 Puson kylätiellä. Lauantaina, YioJuu'an rajalta —Uuroon. Tiistaina, 4 /io Haapajoelta— Liperin rajalle. Keskiviikkona, 5 /io Siihtalasta —Enon rajalle ja Autiosta—Le- hoille. Torstaina, 6 /io Lehoilta—Sirk- kalaan. Nimismies. (K. S. 2 k. 4 s. 42 mm.) Kuulutus. Polvijärven kunnan veroräs tejä ylöskannetaan kuntahuo-' neella torstaina sisällä olevan syyskuun 29 päivänä Kinahmon, Martonvaaran ja Maarianvaaran kylistä ja perjantaina 30 p:nä Sotkuman kylästä. Polvijärveliä syysk. G p. 1910. A. Äspelund. (K. S. 2 k. 4 s. 45 mm. (1 v.v.) orstaina kuluvan kuun 29 j'1' päivänä pidetään Hammas- lahden lainajyvästön osakas ten kokous allekirjoittaneen asunnossa Hammaslahdella, jossa on viime vuosien tilit näh tävänä ja luetaan tilintarkasta jain lausunnot, sekä valitaan jyvästön virkailijat, keskustel laan ja päätetään niiden pal koista ynnä muista sattuvista asioista. Jyvästön johtokunta. Summa 85 04 Äänimäärästä 3 . on Ennenkuin saadaan tarmitta- maa äänimäärää, kaima- taan seurakuntaoikeuksia har- rastamia pappisääniä 21 Ja kun maalit omat sillä poh- jalla toimitetut, niin se määrä kyllä on sellaisia pappisedustajia, jotka ymmärtämät että kysymyk sessä olema harrastus main mah- mistaa ja yhdistää seurakuntia. Mutta jos masten odotustapa- pisto alkaisi luokkana puolustaa papiston nykyään mallitsemaa kir- kollisuutta ja mastustaa seurakun- tien oikeutettuja maatimuksia, niin seurakunnat palkanmaksajina teke- mät papiston palkan maksulakon, joka alkaa heti ensi kirkolliskokouk- sen jälkeen, jos asia ei mene yh- teisohjelman mukaisesti läpi, ja kestää siksi, että yhteisohjelma on saatu käytäntöön. Askaisten seurakunta- lais-maliokunta. Os.: Askainen. Eri maiden sunnnn- tain lvietto. Canadassa on julkaistu ankarin ja laajimmalle ulottuma laki sun- nuntailemosta, mitä tähän asti missään maassa on annettu. Sekä protestantit että katolilaiset olimat mitä moimakkaimmin yhtyneet sen Kuulutuksia. Laumantaina u / g 1910 kello 10 e. pp. Ilomantsissa Kansallistalol- la, pidetään kuntakokous, jossa kes- kustellaan ja päätetään seuraamis- ta asioista: 1) Kunnankuitin lunastusmak- sun poistamisesta. 2) Kunnan mirkailijain palkasta. 3) Malitaan kunnan mirkailijat kolmeksi tulemaksi muodeksi, kun- nallislautakunnan esimies ja ma- raesimies, kuntakokouksen esimies ja maraesimies, lainajymästön hoitajat ja tilintarkastajat sekä malitaan jäsenet muorossa eroa- mien sijaan kunnallislautakuntaan, maanmiljelys- ja tilattomain ra- hastojen toimikuntiin, kansakoulu- jen johtokuntiin ja tutkijalautakun- taan jos sellainen asetetaan ja hol- houslautakuntaan. 4) Laamanni Nystenin lahjara- hain korkojen käyttämisestä muo- sittain Ilomantsin kansakoululas- ten kirjojen hymäksi. 5) Nehmonniemen tieanomus. 6) Urakoitsija E. Ihalaisen pai- kanlisäys anomus. 7) Malitaan Kuolismaan kan- sakoulun mastaanottaja ja pää- tetään jäännöshirsien käyttämi- sestä. 8) Kiritä Maksimoinen Pahka- lampi ja Heikki Simonen Kiwi- maara, pyytämät kuntaa palkitse- maan heille petoeläinten tekemäs- tä mahingosta. Huutokauppoja. Keskiviikkona kuluvan kuun 14 päivänä klo 6 j. pp. Raha toimikamarilla toimitettavalla huutokaupalla annetaan vähim män vaativalle urakalla ojien kaivamista pienissä osissa kau pungin omistamalle Siilaisen metsäalueelle. Ojitettavaa aluetta saapi ura koitsijat käydä paikan päällä katsomassa kaupungin metsän vartijan johdolla huutokauppa- päivänä klo 8:lta aamusella. Huutokaupan päätyttyä pitää Rahatoimikamari 1 /^ tunnin mie- tintöaikaa hyväksyä tai hyljätä tehdyt urakkatarjoukset eli osa niistä. Joensuussa 8 p:nä syyskuuta 1910. Rahatoimikamari. Paikan päällä pidettävällä jul kisella huutokaupalla myydään t. k. 16 päivänä 1910 lypsyleh miä, 2 hyvää työhevosta sekä heiniä, olkia ja kaikenlaisia maan- viljelystyökaluja sekä kaikkia taloustavaroita. Liperissä syysk. 12 p:nä 1910. Janne Nuutinen, talollinen, Liperi N:o 18. Ilmoituksia. Suomen Maalaisten vuosimaksut vuodelta 1910 kan taa allekirjoittaja Pielisjärven majatalossa 11 päivänä, Nurmek sessa kotonaan Porokylällä 15 päivänä, Juuassa 20 päivänä, kaikki ensitulevaa Lokakuuta. Ulric Damst6n. Suomen Maalais ten Paloapuyh- distyksen vuosimaksuja vakuutusvuo delta 1910 ylöskannetaan Toh majärven asiamiespiirissä: Lauvantaina ensi lokakuun 1 p:nä e. pp. Ilomantsin Kirkon kylän majatalossa. Maanantaina saman kuun 3 p:nä e. pp. Kiihtelysvaaran Kir konkylän majatalossa ja j. pp. Hammaslahden kylässä maanv. Paavo Kastisen talossa. Tiistaina saman kuun 4 p:nä e. pp. Rääkkylän Kirkonkylän majatalossa. Keskiviikkona saman kuun 5 p:nä j. pp. Villalan kylässä maan- vilj. Heikki Silvennoisen talossa ja seuraavana päivänä Kesälah den Kirkonkylässä Mentyniemen tilalla. Perjantaina saman kuun 7 p:nä j. pp. Kiteen Kirkonkylän maja talossa. Lauvantaina saman kuun 8 p:nä kotonani Kemien kylässä. Maanantaina saman kuun 10 p:nä e. pp. Pälkjärven asemalla maanvilj. M. Sihvosen talossa. Tohmajärvellä syysk. 7 p:nä 1910. Älfred Svahne. asiamies. (K. S. 2 k.) Karjalan radan AIKATAOLO Toukok. I p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Tämän kuluvan kuun 28 p:nä toimitetaan Pentti Hirvo sen perillisten tilaosalla tilalla N:o 28 Enonkylässä perinnön jako, johon kehoitetaan täten kaikkia pesäosakkaita saapu maan. Enossa 10. 9. 1910. Matti Hirvonen. (K. S. 1 k.) HUOM.! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Lubeck. Beckergrube N:o 80. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N:o 15. Myytävänä. A. Ollikaisen korutavara- kaupassa Joensuussa myydään suurella hinnanalennuksella Naisten Leninki- ja pusero- kankaita, veskoja, esiliinoja, koristenauhoja, protyyriä y. m. Miesten Urheilu- ja trikoo- paitoja, housuja, kauluksia, kra vattia sekä Miesten ja poikain hattuja ja lakkeja. Naisten, miesten ja lasten sukkia y. m. y. m. Ansaitsee käydä ostok silla ! Käärepaperia (makulatur) saatavana tfimfin lehden kirjapainosta. O S v CC Joermuu—Viipuri ? pr .» s Ts* 9 3 S Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.15 Onkamo . „ 12.04 — 4.85 ToliDiajärvi „ 12 .26 5.12 Kaurila . 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 ,. t läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.53 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2.19 7.08 Heljiä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 8.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.63 Kuokkaniemi 3.58 9.46 10.50 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.2Ö 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Elisa i r vaan ti;l. 5.22 U.1L 1.31 n läht. 5.37 1125 2.01 Alho . . „ 5.56 il.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 752 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 „ . läht. 8.S5 2.06 7.S Hannila . „ 8 .33 2.27 7.54 Kavantsaari n 8.55 2.39 a" Karisalmi „ 9.05 2.51 9." Tali . . , 9.T7 3.02 9.Ä Tammisuo „ 9.29 3.14 9." Viipuri . tul. 9.38 3.22 9. o T Pika- Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 J 6.26 x ti n 6~ 2.35 — rt yt n 7.30 4.50 — Viip. Hels. läht. 11.40 1.20 10.29 2.40 8 .05 o K SB OD Viipuri—Joensuu W* -E". c" s p B* a » g 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo , 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 854 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . „ 9.47 4.08 11.22 Hiitola . „ 10.15 4.35 12.22 Alho . . , 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 . läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . , 11.38 6.02 2.56 Jaakkima „ 11.58 6.51 3.30 Niva . . j, 12.23 6.4ti 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.ÖÖ 5.00 Sortavala tul. 1.10 7 .8o 5.47 , läht. 1.201 — 7.47 Helylä . „ 1.32| — &I2 Kaalamo „ 2.20 — 9.41 Matkaselkä „ 2.43 10.-5 Pälkjärvi „ 3.11 11.55 Värtsilä . tul. 3.25 11.35 „ läht. 3.35 5.6? Kaurila . „ 3.49 5.22 Tohmajärvi „ 4.03 6.01 Onkamo. B 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 6.59 Hammaslahti 5.10 7.32 Niittylahti . . 5.29 8.01 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. H £ Asema ST B » : s ? • E. w s T3 V 0= V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti * 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Pankkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 fc.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H | Asema o i-. ® V- s-^ S w ' S S >0 V pr a V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa.... 10.30 — — Kantatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J- PP — , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja nlosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joemitn Kirjap. 0*-Y. 1910