N:o 24 - 1910 KHSKI-SUOMI f Sunnuntaina tammikaan 30 pmä Kaikkia kansalaisia Vaasan läänin itäisessä vaalipiirissä s e kä naisia että miehiä kehoitetaan nyt yksimielisesti äänestämään Agronoomi K. W. Koskelinla, jonka pitkä-aikainen, varma, omakantainen ja paljon vaikuttanut toiminta valliopäivä- miehenä, laaja ja monipuolinen yleisten asiain tuntemus sekä hieno, maltillinen ja vakavaluontoinen esiintyminen on herättäayt kaikkialla kunnioitusta ja tunnustusta. Valitkaamme siis mies, jonka entinen toiminta on meille kaikille tunnettua. 099 l_l on asiamme oikeus. Mutta samalla' sittää muuksi kuin myönnytykseksi, että kun nuorsuomalainen puolue on aina tvaltioäsädyillä on oikeus ottaa asevel- iva oikeuksiamme ja tehtävä voita-'luihin 75 mk., ju u rikasvinviljelyskil- wansa niiden vaarojen torjumiseksi, ipailuihin 50 mk. ja torppariviljelys- zotka nyt entistä synkempinä uhkaavat ien palkitsemiseen 25 mk. uhrannut voimansa laillisuuden säi lyttämiseksi on se myöskin voimakkaas- ti tukenut kaikkea «distystyötä. Tais- telien tukalinakin aikoina laillisuuden puolesta sortovaltaa »vastaan, on se samalla tehnyt uutteraa ja tehokasta uudistustyö:ä, tietäen, että kansa, joka ei edisty, ei woi elää. Senpä vuoksi laillisuus ja edistys onkin ollut ja tulee aina olemaan nuorsuo- malaisen puolueen tunnuslauseena ja niiden ylevien aatteiden hyväksi. jot- ka tähän tunnuslauseeseen sisältyivät. Suomen mies ja nainen nyt var- maankin tahtoo »vaalilippunsa uur- naan pudottaa. Kuulee janottavan, etkä „en minä viitsi «nää vaaliin lähtea, sillä eihän eduskunta kuitenkaan kummemmaksi muutu", taikka »eihän minun ääneni mitään merkitse". Mutia jos useam- mat tällä tavoin ajattelevat ja tekc- wät, on siitä hyvin arveluttavat seu- raukset. Tällaisia puhetta ei saa kuu- lua kenenkään isänmaan ystävän suus- ta, ei varsinkaan nyt, vaikkapa olisikin »väsynyt ja tympeytynyt ainaiseen vaa litaisteluun yhä uudistuvine vaalei lleen. Äänioikeudessamme on meillä se ainoa ase, jolla sortovaltaa vasten voimme taistella, ja vapaaehtoisesti emme missään nimessä saa tätä asetta pois heinää. Äänioikeuden käyttämi nen on kansalaisvelvollisuutemme ja tätä velvollisuutta on nyt jokaisen miehen ja naisen riennettävä täyttä- mään laillisuuden jaedis- t Y k s e n puolesta. vollisuuslainsäädäniöön osaa. Joka tapauksessa varojen myöntäminen 1905 vastikkeena laittoman asevel- vollisuuden lakkauttamisesta. Silloin oltiin hallituksenkin puolelta Pyrki- mässä laillisuuteen Päin. Kun hai- litsija sitten vahvisti sääiyjen Päätök- sen, voitiin katsoa hänen hyväksyneen siinä esitetyn kannan. 1907 myönsi eduskunta vaaditut miljoonat pää- asiallisesti siitä syystä, et':ä voitiin' katsoa 1904—5 valtiopäivien päätök sen jo sisältäneen niiden periaatteelli- sen myöntämisen. Mutta viime valtiopäivillä oli ase- ma aivan toinen. Mitään emistä lu- pausta ei voitu väittää olevan. Päin- vastoin lausui eduskunta 1907, eitä väliaikainen järjestely oli päätetyn suorituksen kautta pidettävä loppuun saatettuna. Hallitsijan perustuslain- vastainen kanta on esiintynyt yhä syr- keinpänä ja> räikeämpänä. Huolimat- ta eduskunnan huomautuksista on hal- liisija kerran toisensa jälkeen antanut samoille väärille perusteille rakenne- valtiollista ja kansallisia olemassa- oloamme. Kansalaisten on nyt vaalis- sa määrättävä, millä tavalla he tahto- vat eduskunnan tehtävänsä suoritta van. Me nuorsuomalaiset olemme suu- ressa valtiollisessa kysymyksessämme samalla selvällä oikeuskannalla kuin lähän asti. Me emme ole koskaan kieltäytyneet emmekä tahdo vastakaan kieltäytyä sovitteluista Venäjän halli- tuksen kanssa, milloin sellaiset ovat tarpeen vaatimia ja voidaan tehdä syrjäyttämättä ja hävittämättä kan samme perustuslain mukaisia valtiot- lisiä oikeuksia. Mutta jos meiltä väki- vallalla yritetään niitä riistää, niin ei meillä ole muuta keinoa kuin ase»- tua lujaan Passiiviseen vastarintaan, s.o. kieltäytyä noudattamasta lainvas taisia mahtikäskyjä ja ennen kaikkea millään lailla edistämästä sellaisten toimeenpanemista. Tällaiselle kannalle me iiuorsuoma- inennä turhan tähden tekemään faif« laiset pyydämme Pian tulevissa ivaa- kien mielestä varsin arveluttavia heissä kannatusta, myönnytyksiä. Mutta meidän on kuitenkin aina? - selvästi osoiiettalva, että me puoles- taimne koetamme tehdä ristiriidan välttämiseksi minkä vain voimine ot tamatta osaa yhteiskunta- ja oikeus- järjesiyksemme hävittämiseen. Semähden ei eduskunnan hyväksy- mä ponsi, jota sellaisenaan yksin maa- laisliirtolaiset ja jotkut toisiin perus- tuslaillisiin puolueisiin kuuluvat kan- nattilvat, ei ollut viisas eikä sosialis- Virallislay. m. yleisiä uutisia. emalin IilMsiÄ», tien vielä jyrkempi kanta hyväksyjiä- Senaattori von Kothen ryhtynyt ivir vä. Eduskunnan Päätös ei sisältänyt, niinkuin ensimäisen vastalauseen Poii- net, mitään ilmaisua siitä, että edus- kunta on edelleenkin taipuvainen wä- liaikaiseenkin järjestelyyn, jos sitä ei ^vaadita sitä tekemään Suomen kansan Perustuslaillisia oikeuksia polkemalla Silloin olisi Pontevasti ja selvästi uudestaan torjuttu ne vihamiestem- me syytökset, ettei Suomen eduskunta tahdo oi taa osaa, lvaltakunnan sotilas- rasituksiin. Sosialistien vaatimus kansanmilii- tun esityksen. 1907 vuoden eduskun--sin saamisesta aikana, jolloin ei ole nan päätökseen kirjoittaa hallitsija huo- j toiveita edes oman asevelvollisuuden- mautuksen, että valtio- ja sotilasraho-j kaau saamisesta ja jolloin koko kansan jen käyttäminen kuuluu yksinomaan . voimat olisivat koottavat puolusta- hänen tutkiittoonsa. Ja nyt viimei-hinaan selvää perustuslaillista oikeu:- seksi annetuissa julistuskirjassa ja esi-painine, on suurimmassa määrässä epä- tyksessä ilmoitettiin entisen lisäksi, et-j viisas ja uhmaileva. Siitä, mihin tä sotilasasia oli Suomen eduskuntaa heidän kantansa johtaa, on hyvänä kuulematta lopullisesti siirrelty yheis-Esimerkkinä heidän edustajansa lausun- valtakunnallisen lainsäädännön alaanko, ettei sotilaskysymyksessäinmekää» ja mieskohtainen asevelvollisuus muu-^ ole taistelua Tuomen kansan ja Wenä- tettu epämääräisiksi ajoiksi rahakor-ijän hallitukien välillä, Iraan si>>,ä varikseksi. Muutenkin ollaan nykyisin! ovat vastakkaisin :oisella puolella Kivijärven maalaisseuralle: kesäkokouskilpailujen palkinnoiksi 100 mk.. niittyviljelMen kuntoonpanokil- pailuun 75 mk., kotieläintenhoitokil. pailuun 75 mk. ja torppariviljelysten Palkinnoiksi 50 mk. Kin«auden maalaisseuralle: ke- säkokouskilpailujen palkinnoiksi 75 m., suoviljelyskilpailuun 75 mk., koti- eläinhoitokilpailuun 75 mk. ja torppa- riviljelysien palkinnoiksi 25 mk. Konginkankaan maalaisseu ralle: kesäkokouskilpailujen Palkinnoik si 75 mk., niittyviljelysten kuntoonpa- nokilpailuihin 75 mk., kesannonhoilo- kilpailuihin 75 mk. ja torpparivilje- lysien palkinnoiksi 25 mk. Laukaan S i m unankoske n maalaisseuralle: kesäkokouskilpailujen palkinnoiksi 75 mk., niittyviljelysten kuntoonpanokilpailuihin 75 mk., kesän- nonhoitokilpailuihin 75 mk. ja ltorppa- riviljelysten palkinnoiksi 25 mk.- Multian maalaisseuralle: kesä- kokouskilpailujen palkinnoitsi 75 mk., niittyviljelysten kuntoonpanokilpai- .luihin 75 mk., kotieläintenhoito-kilpei- ! luihin 75 mk. ja torppariviljelysten laikilscmiseen 25 mk. Niiniveden maalaisseuralle: kesäkokouskilpailujen palkinnoiksi 75 ml., niinyviljelysten kuu:oonpanoki!- pailuihin 75 mk., kotieläintenhoitokil- pailuun 75 mk. ja torppariviljelysten palkkisemiseen 25 mk. Petäjäveden maalaisseuralle: kesäkokonsiilpailujen palkinnoiksi 75 mk., niittyviljelyslen kunioonpanokil- pailuiihin 75 mk., rehuviljelyskilpa'- luun 75 in. ja torppariviljelysten pal- kiimoiksi 25 mk. Metsäkulman maalaisseuralle: kesäkokouskilpailujen Palkinnoitsi 75 uif., ii:itn)vilj'.ii)sien kuntoonpanokil pailuihin 50 mk., turve pehkunottokii- pailuun 50 mk., kotieläimenhciiokil- kaansa. Kieltäytynyt tekemästä virka- valaa. Prokuraattori pannut sitä vastaan vastalauseensa. Äskettäin nimitetty senaattori A l e- xander von Kothen ryhiyi per- jantaina virantoimitukseen. Senaatti?- pailuun 50 ja torppariviljelysten kil- ri Kothen^ jonka nimitys esitettiin se- pailuun 25 mk. naatissa jo t.k. 18 pnä. kieltäytyi -efe- . Pihlajaveden maalaisseuralle ......... f . . keiakokouskilpa:luien palkinnoikn 7;> laadettya Ivalaa. m„nka zohoos. ^ juurikasviviljelyskilpailuihin 75 ia Prokuraattori Pa>ni vastalauieensa ^>k., suoviljelyskilpailuun 75 mk. ja viilaten siihen lausuntoon, jonka hän torppariviljelysten kilpailuun 25 mk. antoi senaaitori Markoffin ryh:yessä Pihtivutaan maala.sseuralle: virkaansa. kesäkokouskilpailujen palkinnoiksi 100 ./mk.. niiuyviljellMen kunioonpano-kil- K-thn, e, -M muuta ' 1Q( j £ f> kuin venäjää. Senaattori Tillman jättänyt erohoke niuksensa. Senaatin talousosasion reissaa:!?- rinkoiutoriiln jäiiämässään H. M. Keisarille osotetusja ruotsiasi !a^di:us- niinkuin alussa esiintuoduista seikois-.molempien maiden yläluokka. Asettua sa kirjelmässä on senaai ori Theodor toapn lilialtihiil Mitä syitä esitettiin myöntävän kannan puolesta? Miljoonien myöntämisiä Puolusta- wat Vetosivat 1904—5 ja 1907 vuo sien valtiopäivien esimerkkiin. He'- dän mielestään oli nytkin meneteltävä samalla tavalla, myönnyttävä varo- jen suorittamiseen ottaen asia kokona':- ia on näkynyt joka suhteessa menossa laiitomuu:een Päin huimaavaa Ivauh- tia. Asiain näin ollen käy väärä» kannan torjuminen pelkillä vastalauseilla Iii- on heikoksi. Ei oikeutemme puolusta- misella puheilla ja kirjoituksilla ole suurtakaan merkitystä, jos samalla asiallisesti yhä myönnytään meille teh tyihin vaatimuksiin. Sellaiset myön nytykset voidaan helposti selittää oi- keuksistamme luopumiseksi. Niin on varsinkin suometivrelaisten kann.in laita. He tahtoivat eduskuntaa pää:- lämään mainittujen miljoonien snorir- rämisen kahdeltatoista vuodelta, j^ren apumaksujen väliaikainen luonne olisi tullut hyvin epämääräiseksi ja Puki'- aikainen käytäntö vakiinnuuanut :.i- män järjestelmän. Mutta ratkaisevinta käsiitääksemine inalla samalle kannalle kuin Venäjiin virkavalta, ettei Naj<ijoki mitään! meri itse, ei meidän valtiollista ase- inaainme suojata. Miten sotilaskysymyksessä on vasta meneteltävä? Siihen kysymykseen ei lucnnolli- sesti voida yksityiskohtaista vastaus- ta aittaa. Aienetiely Suomen kansan eduskunnan puolelta riippuu siitä, millä taioalla. missä muodossa ja min- kalaisten olosuhteinen vallitessa asia tulee esille. Se kuitenkin voidaan sanoa ja on sanottava, niinkuin vaalijulisiulies- samillekin tehdään, etiä nuorsuomalai- set ovat sotilaskysyinyksessä edelleen sainalla periaatteellisella kannalla kuin tähänkin asti ovat olleet. Meidän mielestämme on siinä täytettävä miiä Sillin a n heikontiineen jc.veydcn i.ik:a anonut lvapautusta hänelle uskotusta senaattorin ja senaatin tÄousosasien jäsenen toimesta. Uudet rautatierakennukset. Työvoiman suuruus nykyään. Kuluvan kuukauden puol välisiä oli Seinäjoen—kiristi:n.'.nkiuvung'.n Kaskisten rau^tierak^tnnlicsla li'össä^luun 100 m., kesannonhoitok lpa^iuun kaikkiaan 1,030 työm:e^ä ja he-.75 mk. ja torppariviljeiyn.n kilpa'- lvosta. suun 25 mk. kilpailuun 75 mk. ja torppariviljelys ten kilpailuun 25 mk. Pylkönmäen m:seuralle: k?iä- kokcuskilpailnjen palkinnoiksi 100 mk., nii'tiyviljelifslen kuntoonpanokilpai- luun 75 mk. ja iorppariviljelysten ki!pa'li>un 25 mk. Saarijärven mcalaissiuralle- leiäkokouslilpailujen pilkinnoikn 10' mk., niiliyiviijelysten kuntoonpanokil- pailuun 100 mk., rehunvilielyskilpai- luun 75 mk., fci eläin enhoilokilpai- luun 100 mk., koticläinlenhoitokilvai- 1 u ii ii 75 mk. ja torPPariviljel'.Mn tilp^iluun 50 mk. Sumiaisten nnseuralle: !.''ii- kokouskilpailujen Palkinnoitsi 75 mk., rehuviljeluskilpailuun 75 mk.^ sn.'wu- jelysiiipailuun 75 mk. ja torpfarivil- lenskilpailuun 25 mk. Uuraisten m:seurclle: ke>äko- koustiipailujen palkinnoitsi 100 mlcn: niiily!v:ljelySten ku»:oonpanok'l-pai- Niittywiljelyksen edistamlSkysymy? jÄetriin valtuuskunnan ja maanvil- jelyskonsulentin lähemmin valmiste!- -tavaksi, lamoin vuoroviljelystoi- Minnan edistämiskysymys. Niemelän karjanhoitajakoulu päätet» tiin ehdottaa joko Siloon Wiitasaarelle tai Mannilaan Laukaaseen. Maanviljelysseuran wuosikokouZ Paaterriin pitää maakisk. 8 p. Ko. koukfessa keskustellaan maalaisseuro- jen apurahain vasiaisesia jakamisesta ia pidetään esitelmä metsänhoidon alalta, lähemmät toimenpiteet jätet- tiin valtuuskunnalle. Kalanhoitokurssit, joi^a oli pyyde:- ty ÄSirroille, Päätekiiin sicllä toimeen- panna. Metsän hävittämisen ehkäiseminen. Melsänhoidonneuvojar velvoitettiin oitamaan selkoa radan vamlla teh dyistä metsän hävityksistä. Tenjälkeen valtuuskunta ryhtyy lähempiin toi- menpiteisiin. Eduskuntavaalit Jywäs« kylässä. toimitetaan tiistaina ja keskiviikkona Kunnallistalolla, missä kumpaienkin äänestysalueen lvaalihuoneusto sijail- see. Ensimaiseen äänestys- alueeseen kuuluvat :aloi n:? 1— 95 ja tapahtuivat vaalit tämän äänes tysalueen maistraatin istuntosalissa Kunnallistalon alakerrassa. Baalilau- takuutaan kuuluvai pormestari Th. Lilius puhecnjoh:ajana sekä jäsen!.iii 'umiallisneuvosinies 33. Kammonen, pankinjchiaja I. Karlstedt ja tomiina- ia W. A. Vataja. Sihteerinä on kaup- pias E. Ahlqvist ja vaalineuvojana maisteri H. Hämäläinen. Toiseen äänestysaluee- s e e n kuuluvat kaikki muut talot sekä kaupungin laitaosat. Äänesiysalneen ixialipaikka on Kunnallisialon yläkcr- rassa n.k. entisessä !val:uuston »stun- :osalissa. Vaalilautakuntaan kuulumat ouheenjohiajana kamreeri A. He:no- :ien sekä jäseninä kunnallisneuvosmies 3. Joutsen, asioitsija T. Wiik ja eläin- lääkäri O. Vuorio. Sihteerinä on roimittaja W. Vuorelainen ja vaali- neuvojana opetaja O. Reino. Mo- iempien äänes:ysalueiden yhteisenä varcneuvojana on tohtori O. 5rum- nier. Waal t alkavat kumpanakin pä-vä- iä klo 9 aamulla ja kestävät klo 8 llalla keskeytyen kuitenkin klo Y 2 3—t päivällisloman takia. Jrensuun— -'/iurmekse.i radalla työs. Viitasaaren m:''curall?: kc- kuitenkin on ollut svaikk'ei si:ä lnoii= noryesiimoitu eduskunnan pönioffi^ >Vv»äjän taholta voidaan kohtuudella >a eitttäa). ettei ole toivoa uusilla iNil- L,^:^ fuutjon sitä tehtäessä ei vain . loonamyönnytyliilla voitavan v.ili-. s>^^^etä meidän laillisia oikeuksiam- suudes>aan ratkaistavat,l ,a stts luo-.iäa tai edes ,anot:avasii heikentääixmme vatusta sotlaskysy- pumalia oikeuksistamme ja hyväksy-! syntynyttä ristiriitaa Venäjän nyky:-> wäl'aikais:akaan järjeste-yä. mäsiä väärää käsitystä hallitsijan ja sen hallituksen ja Suomen eduskunnan! ^ 0)l tarkoitus helpottaa sen lo- eduskunnan vallan rajoisia. Niin c.-^ ja kansan välillä. — Suomen edus-^„gj-^ ratkaisua, mutta emme hyiväk- lisi tehtävä seuraavista sy-.sta. ^ | kunta on osoittanut auliutiania ot:a<i jj, ^ ;inuMi myönnytyksiä, ellei niillä Eniikstkin on mahdoton aianpitkaan^ osaa valtakunnan solilosra,itu!,in> hv-jedisietä asian lailliselle kannalle järjes- ylläpitää esmmoista asiain rilaa. ette; Suomi ota ensinkään osaa valtakun nan sotilasrasitukseen eikä nykyisin ole mitään mahdollisuutta saada Tuomel- le omaa sotaväkeä. Rahallinen kor- vaus olisi sittenkin meille pienemNi paha kuin venäläinen asevelvollisuus. Tähän suomeitarelaiset lisäsivät irielä sen, ettei vaaditun apumaksun suu- ruuna ole kaisottava kohtuuttomaksi. lIos me apumalsusta kieltäydymme, joudumme Venäjän hallituksen kanssa vaikeaan ristiriitaan, mikä yhä pahen- taa meidän ennestäänkin huonon val- tiollisen asemamme ja saartaa sisälltset olomme aivan rappiolle. Tästä risli- riidasta on meidän suä vaikeampi suoriurua. kun eivät meidän ystäväni- mekään ulkomailla eikä Venäjällä kä- sitä sitä. että Suomi voisi olla vapaa soiilasrasiluksista. Näissä syissä on kieltämällä jossain määrin perää, mutta tärkeät valtiolli- set syyr puhuivat kuitenkin toisellaisen menettelyn puolesta. Miksi eduskunta asettui kielteiselle kannalle? Mi^önlämislä vastaan puhuivat nyr paljon arveluiiavamirat seikat kuin 1905 ja 1907. Hallitsija tosin julistuskirjassaan maaliskuun 29 p:ltä { väksymällä v. 1899 ras.laan «s-'vel- jämi&tä. Aie vaadimme marraskuun vollisuuden ja myoniamalla Porasia- 7 päivän manifestin kumoamista tai päin miljoon:a solilasla.rkoilu:pln. f e [[ a ;j (n ylityksen siitä antamista, el- uomen kansaneduskunta ja ko^imai- voida katsoa tarkoinavan nen hallitus ovat yha uudestaan va- r ji^tää eduskunnalla oikutta päättää ken: eli samaa .1 -likaan 1,$M> tyosnies- j säkokouskilpailujen palkinnoitsi nm.; tä ja 497 he.vosla. Ensinntainitiua > nii!,ywiijely^:en kuntoonpanokilpai- raulalicrakcnii>:bta varte i on tie- ja j mun 73 mk., juurikasvi!'.'Ijelnckupa: vesirakennus.'?:! ylihallitus anonut! metsälMllitnkselia 25.00-) kappa^t'a!' tukkia. Metsähalliius e- ole !a:i?l'ui voivansa toi?t2isekn luoiouitaa enei.i- män kuin 14.000 titika. liautatiera- kennuksella on nykyään työssä kaikkiaan 1,036 .työmiestä. kuultaneet, ettei kaniamme ole ki'ltäy- tyvä 'velvollisuuksistaan, kunhan siliä vain ei Väkitvallalla riistetä sen oi- ke uksia. Ei ole tahdoitu kieltäytyä mii l ia i ka i sesta kaan järjestel ni ä si ä. vaikka jo olisi ollut aikaa ryhtyä asiaa lopullisesiikin raikaneina^n. Mutia ^ siitä huolimatta on Venäjän ininisie- ^ rineuvoston ehdo:ukses:a lähdetiy it- meiien laittomuuden ja mielivalta!- suuden tielle. Onhan mahdollisia, cnä olisimme toistaiseksi säästyneet nykyisestä ken- raalikuvernöörisiä ja nnkiiisesiä se- naansia. jos eduskniiia olisi miljoonat maksanut. Muna tämäkin olisi au:ta nut ainoastaan toistaiseksi ia sillä eh- dolla, etiä hallituksemme olisi joka ia- sotilasasiasta. Me vaadimme myöskin että sotilaskysymykfemme on mahdolli- simman Pikaisesti lopullisesti järjes.et- tävä laillisella tavalla. Mutta sotilastysijinys on ainoastaan yksi vaikkakin tärkeä niisiä monista valtiollisista kysymyksistä, joihin '.va litsijain on käännettävä huomionsa »vaaleihin käydessään ja Päättäessään, kenelle vaaleissa kannatuksensa anta- loat. Nykyisin on tysymys paljosta muustakin kuin noista sotilasmiljoo- nisiä. 1905 ilmoitti, eitej sotilaskysymystä! päätökseen. Sillä aikaa kuin voitu lopullisesti ratkaista, ennenkuin kysymystä lmelä käinclliin. yleisivaliakunnallisen ja Suomen Pai- kallisen lainsäädännön alain toisistaan rajoittamisia varten asetettu komitea oli suori.'tanut tehtävänsä. Mutta Kysymys on Tuomen koko itse- hallinnosta. Edellä jo on selostettu, mitä sisältää pauksessa tehnyt kaikki mi:ä Menäjän venäläis-suomalaisen sekakonferenssin ministerineuvosto olisi sen määrän-'enemmistön ehdotus. Se on tosin nyt rekemään. Kun luniee sen Suonien ^ vasia ehdotus, mutia kaikesta Päät- politiikan ohjelman, niin läytiiy myön-' täen yriitää Venäjän hallitus sitä ai- tää. ettei sen käskyjä noudaitainallal nakin pääkohdissaan toimeenpanna, meidän oikeuksiamme ja olojamme moi ^Ei ole ajateltavissakaan että kaikki se- pelas:e«. Mitkään tosiseikat eivät esim.! kakonferenssin jäsenet olisi Suomen oso-ta, eitä miljoonat myöntämällä ^ oikeuksia polkevasta lausunnosta yh:y- olisi voitu vähääkään vaikuttaa seka- neet, ell'eivät tie:äisi saaivaiisa kan. konferenssin venäläisen enemmistön natusta venäläisissä hallituspiireissä. — Hylätty anomus. Senaatti en hylännyt lehtorien Paavo Winkn>en ja Martti Ruuth'in anomuksen a!en- nuksen myöntämisestä rautatiemak- suisia niille oppikoulujen oppilaille, jotka ottavat osaa Keuruun asemc.n läheisyydesÄi kesäkuun alussa pideitä- vään kristilliseen kokoukseen. — 1909 vuoden menosääntöehdo- tuksesta poispyyh'tlyjen määrärahojen joukossa on m.m. 1,100 mkn arivio- määräraha vanki-aseman rakenmmi seksi Hc.apamäen aseman läheisi^yieen ÄfrtÄÄ.'oToirton ie:.nL .NjMM » käsiteltäväksi perustuslaillisessa järjes-! nen kuitenkin avaa sovitiamaitcman ^ sekasorto, mihin luo -lunta -^n.^.n «» mk.. luovlliel^k.lvailunn 100 mk. ,a tyksessä, joten se mahdollisuus oli. että ristiriidan oikeuslaisielussanime. tyksessä. jot sotilaskyiymyskin voisi s'oda perus tnslaillisen lopullisen ratkaisun. Wa lauksessaan sanoivatkin valiiosäädyt luun 75 liik. ja icrpparivitjelysk lpa' luun 25 mk. Huopana n nnseuralle: ke-äko io'.isk lpailujen pdf-i,noiksi 75 nifa-r niiliyviljelysten kunloonpanokilpai- hnin 75 mk., jnurilasviv ljelys'i!pai- luun 75 uif. ia ioipfariiviljelyskilpa^ luun 25 mk. I ! m o l a h d e n m:s.uralle: keiä- kokouskilxailuien pa!kinno'ksi 75 ink., niittyviljelysten kuntoonpanokilpai- luun 75 mk., juurilasviviljeiyslilpai- luun 75 mk. ja torpp.'r:viljclysliipa'> luun 25 mk. S n o va n la h d e n nnscuralle: keiäkokeus!ilpa'lujen ^alkinnoiisi 75 mk., nii:tyviljelys:en kuntoonpanokil- railuun 75 mk., juurikasvivilje!>>ski!- pailuun 75 mk. ja torpparimiljelyskn- l?.?'lnun 25 mk. Toivakan nnseilralle: kemko- kouskiipa-lu-en pal-inno'ksi 75 mk.. kesa>,nonhoitokilpa'l»un 75 mk., juuri- kasviviljelyskiipailuun 50 mk., rehn- viljelysiilpailuun 25 mk. ja torppari- viljelysk-lpailuun 25 mk. Virtain m:seurelle: kesäkokous- kilpailujen palkinnoiksi 100 mk., niit- ttsv tjelyöien kuntoonpanokilpailuu-i 100 mk., suurikasviviljclyskilpailunn 50 m., turvepehkunottolilpailuun 100 mk. ja torppariviljelysten kilpailuun 50 mk. Äusärin m'.seuralle: kesätekous- kilpailujen palkinnoiksi 100 mk.. ni't- tyiviljclysien kuntoonpanokilpailunn 100 mk., juurikasviviljelyskilpailnun 50 m.. lurwc>pthkunoitokil^>a:luun 100 mk. ja lorppariv.ljelysten kilpailuun 50 mk. Haapamäen m:seuralle kouskilpailujen palkinnoitsi 75 mkaa: niiiiyviljelyslenkilpailuun 75 mkaa; juurikasviviljelyskilpailnun 75 mkaa ja torppariviljelyskilpailuun 25 mk. Valtuuskunnan jäseniisi kuluivaksi vuodeksi >valil:iin maanviljelijä! Aa tu Kantola ja I. Riipinen. Maanlviljelysnäyttely. Ensikesäisen maanviljelysnäyttelyn paikaksi hyväk- syiiiin Keuruun kii'konkt>lä sa ajakä mihin suostunta-asiassa on^nik.. suoviljelyskilpailuun 100 mk. ja syyskuun 2 ja 3 Päivä. Käytännölli- ' torppariviljelysten palkilsemiseen 50 sen puolen lähempi valmistelu jäiet- Jyväskylästä ja Keski-Siioniesta. soiilos- ^Edellä olleesta lyhyestä esityksestäkin on esiin, on jo selvinnyt, miten monessa koh- §A Milimiljchsstmii i kunnan kMscssi :raa- viime keskiviikkona päätettiin se ivat asiat: Äliaalaisseurojen apurahat päätettiin entijeen tapaan jakaa seuraavasti: y w ä s k y l ä n maalaisseuralle: kesäkokouskilpailujen palkinnoiksi 100 W P. 51:n höyryrutskua koeteltiin eilen aamupäivällä viralli- iesii. Tarkas:uksessa ckiira: saapu villa asiaiiiuntijana ve-ncg.n palo- mesiari G. Vasenius ja Kaupunkien yleisen paloapuyhiiön puolesir maii.i- tun yhliön toimilusjohiaja Vc. Zl. Vaenerberg. Kokeilussa osottiauiui ruisku kaikin puolin täysikelvc-selsi, 'aaden tarkas:ajil:a erinäin kiiltävät ''Noosielut. Kokeita tehtiin sekä 5»an- allispankin, etiä Kukkosen kulmassa. Ensinmainitussa kulmassa, joka on noin 30 meiriä järven pintaa kor- 'eammalla, nousi voimakas, eheä suih- .u yhdestä leikusta 50 meirin korkeu teen ja kolmes:a leikusta yhiäa:kaa noin 30 meirin korkeuteen. Korkeim- piakin rakennuksia kaupungin ylävim- milläkin paikoilla voidaan siis ruis- :ulla helposti s :r\ kaikkiaan voidaan m iii'" :vis:ä 3 vesipesi.sta tai'' -"^tn lait- f iin eri osiin. K ii ten tiedetään, on inc ruisku fiimeä ja sijaiiscc ie sähkölaiioksen viercssä. Ruiskun kone. joka on 25 hevosvoimainen, saa höyryn sähkölai- :oksen höyryp^nnusta. Vaikka ruisku- :us palopaikalla lopetetta:siink:n. voi 'one silti vaaratta käydä, sillä vesi >oh:uu silloin ulos koneessa olevan tuiomaattisen varaventtiilin kauna. Tämä oivallinen höyryruisku. jonka 'autia suurempien tulipalojen vaara kaupungissamme on nyr supistunut hyvin vähäiseksi, on ostettu '.unnetus- 'a ruotsalaiscsia Ludvigsbergin teh- taasia, ja maksaa se kaikkine laittei neen noin Parikymmentä tuhatta markkaa. keiäko mk., niittyviljelystyön kuntoonpano- sekakonferenssin venäläinen jäsenten dassa ja monella tavalla tätä nykyä! kilpailuihin 100 mk., turvepehkunotio- puolelta esitetty yhä pitemmäs mene 'yritetään oikculsiamme polkea ja syr-!kilpailuun 50 mk. ja torppariviljelys- viä vaatimuksia, joika ou^at osoiita-' jäyttää. Äuinka äkkiä oikeuStaiSielu ten Paltilsemisecn 50 mk. neet täydellisen haluttomuuden ai-! nykyisissä oloissa saattaa Kiehahtaa >l- kaan saada miiään sovintoa. Ja seka- ^ mi liekkiin scllaiiissakin apoissa, jo.»'a Karstulan maalaisseuralle: kesäkokouskilpailujen palkinnoiksi 100 . Kun ci niin ollen tällä kertaa ollut Alkaneessa taistelussa on sokaisen nikaa. ... ^ mjiään toiveita siitä, etiä miljoonai» Suomen kansalaisen täytettävä vel-^ Keuruun maalaisseuralle: .e^a- myöntämisellä olisi minkään arvo's:a! vollisuutensa^. Mutta eiupaas,a cn^okou-kilpailuien palklnnoik,! 100 m.. ' r^ oste^, n^iii ottsi ollut viirin!Suomen kansaneduskunnan valvotta-! niiityiviljelystyön kuntoonpanokilpai- kuun kuluessa. uin Valiuuskuuuan huoleksi. Metsänhoidon konsulcntin toimi pääteltiin julistaa haettavaksi helmi — Luistinradalla on tänään juhla- valaisius sekä numero- ja yhteisluis- .elua. Toivoitavasu kaikki luistelun- harrastajat sinne rientävä!. — Tämän Päuvän numero jaetaan myöskin kolmipäiväisen painoksen :i- laajille. — O. N- Lplkst ja H»wikst sall z» perin pobjill pllddii eilu lysZolilla, jotca ci tarwit^e peläti tartuntaa. — Kenraali Tolmatsev. Pietariin on saapunut Odessan kaupunginpääl. l:kkö, kenraali Tolmatsev, joka on il- moiltannt sanomalehtien haastatteli- joille, ettei hän liedä miiään nimityk- sestään kertovista huhuista.