Kfco 103 39 vuosikerta Jyväskylässä sunnuntaina tonkokuun 8 p:nä 1913 Tilaushinnat: 1-plMltea piiset (Hirnty* loka rlfvl paitsi r-iraneirtatoa kloBl P-): koko »nod 7 nrk. poo" nod; 4: — Ja jnskaui 75 a — Voijille koko raoal 4 ropL — laerlkua; Ja alkeaaine 22 mk. S-pllTUaea palasi (Ilmestyy tOs^alna, torstaina t a umrasstdns klo 8 a. puoli vsod 2 mk. ja ksrkausi 50 p. — »ealjlile 2 rnpL — 12 mk. p.): koko vaoil 4 mk.; Aaerikaai Ja alkeaianie K. A. Järvi, päätoimittaja. Toimitus: <L Svaba, vastaava. IL Kslvala. toimttnniteMt ToUnUto Ja konttori vastaplltl rantatienasenaa. Puhelin n» S. Avoinna 8 a. p>—7 L p. Unoltosblmiat: Tekstiä cdeDl 8 pemll a/a (a tokatta JCkaan 6 punriB a/a. Vaati- ft pämpUUääa nmoltakabta S—5 »ksUA KTM—, vtfaklas- z> r tyminmo*tikwt 2 mk. — VafiitoHaottaksla tiBMIIa Hj. Hollmerus'£2 Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Pohjoismaiden Osakepankki Varatuomari. Vastapäätä rautatienssemaa. Toimisto avoinna 10 a.p. — 2 i.p. 153 ncppqptjnpp Ilmotusleliteä valittaessa ovat ainoina määrääjinä lehden leveneminen ja ilmotushinta. Lehti, joka omistaa laajimman lukijakunnan ja voi tarjota kohtuulliset hinnat, on ilmottajilleen edullisin. Nämä ainoat oikeat perusteet huomioon ottaen on Sisä-Suomessa ensi sijaan asetettava I KKSKI-SUOML Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevosvaljaita, matka- kaplnelta y.m. Tilaus- ja koijaustyöt tehdään huolellisesti. 1637 Uusi Matkustavaisten koti, Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain samoin. Puhelin 120. 1380 Anna Sirenlus. ooo< lSGÄTTS Rahakurssi. Suomaa Pankki 7 Pietari . . . Lontoo . . . Pariisi . . . Antwerpen . . Berlu&i , . Hampuri . . Lyypekki . . Frankfurt a. M Amsterdam. . Tukholma . , Kristiania . . Kööpenhamina toukokuuta 1910 Myynti- Osto- karasi, kurtai La. «8: — 266: 66% •0 pp. —: — 268. 60 U 25: 84 26: 20 90 pp. —: — 25: OJ In. 10» 60 f 9 90 80 pp. —: — 99: 80 L n. 100: 80 99. 60 90 pp. —: — 98; M L n. 128: 90 128: 80 90 pp. —: — 122: 20 l. n. 118. 90 12% 80 90 pp. —: — 122: 21 1. n. Ic8, 90 128. 89 90 pp. —: — 122: %J 1. n. 1!SS VO 128. 80 90 pp. — : — 122: 20 L n. 2C8 80 —: — 90 pp. —: — 906: 80 L n. 189: 10 188: 70 L n. 189: 10 183: 70 L n. 189: 10 188: 70 kihlat, Zen : ith y.m. tarkkunakellot osteta; n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tebdäänhyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä Puhelin 215. 1086 Theodor pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastoissa. Matkas ta* maveadulle. 52 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 05. Matkustetaan maaseudulle. 35. Parhaat ruumisarkut V. Hänninen. Puhelin 157. I1UOM.! Hinnat alennetut. 1296 Taidenäyttely Seminaarin veistosalissa. Avoinna klo 10—2 ja 4— \8. 1622 6—0 Jyväskylässä toukok 8 p:nä. Mehiläishoidosta. Ilmoituksia. Tohtori G. Palander, sairaalan lää. färi, arkipäivinä kello 9—11 <up. ja 5—6 Up., pyhäpäimmä klo 10—11 a^>. Tohtori William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäiwinä klo 9— 11 <up. ja 4—6 i^>., pyhäpäuoinä kello S—10 a^>. 32 Tohkvri Kalle Rikala, ulkomailla. Hammaslääkäri Stig Lund, arki- päiwinä 9—10 o-p. ja 3—4 i^p. 809 Liike- Ja ammafflosoUelfa. Artturi Wakkola, asianajaja jyviskylässi, parturi Ollilaisen talona, lihalla Hotell Vahlgrenia. 48 Tavataan 10-2. — Puhelin 195. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lund. Castrenin taloaaa Rantak. varrella lähellä asemaa. 5 Avoinna 10-2. Fnhelin 188. CuIHti timifatn, DHHqi = n tiilittttan= tuotteita suvfitellaan. 186 Äli kliihijänvi. Kaarlo Liukkonen, kriiunanirmismie*, varatuomari Korpilahdella. Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaeaaa Huvejaa 0. T. Opiksi ja Haviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja 8unnunnatai 4—9 i p. 420 Nuorsuomalaisen puolu°en PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 s?a, Päivölän tblossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. 31 Hieroja- ja Sairasvoimistelija Hanna £ehtinen Kauppalaisseuran talo. S I D O R O W 1H77 Omalla pohjalla seisoo se, jolla on Toveri- niittokone ketjuvälityk- sellä. Toveri on ajanmu kaisin niittokone ja tun nustetaan se Amerikassa kin parhaaksi. Toveri on verrattoman ketjuvälityk- svnsä vuoksi yläpuolella kaikkia kilpailijoita. Ei mikään muu kone tee niin täydellisesti työtä kuin Toveri, eikä mikään niit- •okone voi kilpailla Tove rin karssa voimakkuu dessa ja keveydessä sekä hevosille että ajomiehille. Ostakaa Toveri ajoissa. Toveri maksaa hintan* sajo ensim. vuonna. 1-1 III. Kutt pesästä puuttuu ruokaa ke- wäällä puhdistuÄlennoil jälkeen, niin Moi n tulee ruMia. Puhd:s:uslen- non aikana iarkasletaan ruokawaroja siten, että tp»c![ä avvaiaan takaa ja ok- laon ettsimäinen kakku pois, jos ijeuroö-- 'imssa Mttäfa o» ruokaa, on asiat hy- N'iii. Jollei >Äe ruokaa, on fitä an» nenaiva ipci[ä'n ipääHä olevasta ruokki- Kanppaa ja Teollisuutta varten. Omat varat: Smk. 22,000,000: —. Talletustililtä Talletuskonttokuranttitililtä Kodin Säästökassasta . . Juoksevalta tililtä . . . 5 pros. korko. 3 10 jälleen ija mehiläisiä pistetään osa me- wan kankaan läpi johonkin astiaan. talli>kauhalla wiervssä olevalle tento» laudalle, -josta ne al>k<nv,it marssia pe sään. WiarÄ>m kestäessä lukee kastein Kaikki roskat jääwät täten pussiin ja siilausikankaalle ja waha ?ulee puh» dasta. Mahaa tarwi:se^ mehiläishoi- ia pohhan reunoja, eitenvät mehiläiset toja ttiälijeinien walacniieen. Linkoa tus<e peisäslä toiM kautta pois. Äun kÄsiväiÄsä phskzmät kakut Min» että ifaifift >owat anarssineet stsääu, tviedään ^ tanviitise uudellem iva.aa. Pesä :aas kellariin. Pesään laitto. JÄan tultua- otamme tyhjän kehäpe- sart, puhdis:aMne sen ja laitamme siw- ne iväirseinillä warus:etut kchät noin 5, 7 tai 9 aina epÄuku, eitä wvimine saada seskuska?un. Haeimne aomupäi- evällä «kellariin Dudhn parivcn. Otam- me Pohjain pois okkipeiäslä ja asetam- «me Pesän, jonka katossa mehiläiset riippuivat äÄen järjestämänime pesän päälle. lyöbään woimakkaasn ol- 1kipe.sän Päälle, eriä m<chilä'.spallo Pu- ^ toaa 7chä!pe!^>än. Ziostetaan pesä Pois ja itopui mxchiläisct korjaman pesään. Äehäpesän päällä oilelva olkimatto ase- stereon ruolkkimareikään. Ruokintaa marciasm. Soipiivin ji>otiöi<itie cn ' jotfetoan, fmmos toullkasallo muodos- ni::i jcmcniu «Thyring"':n iijötiöpdlo, ( U , U (tctpOil):uu- noin iviikon kuluessa). sopilva !jM peisälajiin. Tarkasiuksen luulee ta/paihiua Moin, kun mehiläiset »Mt kennossa. Ruoka tehdään soke- ^ riSia W puolelst kuinkakin, j Keiväällä m^hisäiser si)öivät run- s<iasli. Jos Miuu kylmiä öitä tulee ^mehiläistä ruvkkia runsaammin lampi- i m ällit !so'keriliuchsella. Ruska anne- taan runsaissa annoksissa. \ 'iiuii k<mwiaiÄnot^»t <rlka:vat kukkia, ^ ja pesissä on munien ruokaa, aleiaan . Ivahwoissa tiiholluAruoki>nia lämp:!inällä ruuajlla. Kiihotusruoiin- ta PoikkeQa Mvaillisesta ruokinnasta si- ' kn, eriä ruo-ka^nno^kset annetaan joka j il'ta PieniHsä erissä. Kiihotusruokintaa ^ jatketaan, «kunnes saro on tullu':, jolloin »iiehiläisel 's-ca-ino.t kukista parempaa ; fiityottisTUioTaa. Kiihotusruokiniaa ei .pibä käy:tää h-eifoi^a pesimiä. Tämän 'irucifimum 'kautta laa da an 'kuningatar villen kun lo!kimmainen katku on -puoliivaÄnis, tiliään pesään kakkuja noin 1—2 karallaan. Jos pesä ra- keinuu «hiivin äikiä niin laitetaan Hu- najaloarÄo ^Päälle, jossa on wäusei- nillä iivarustetut kehät. Ää!is.'!:,äl täifliH cÄa tarkasti liitelynä kehien «uncihin. etteivät ivaan rakenna Tuihmurifninoja hunajalaanL- focn. Kun mkennusinto lakkaa ote- taan Hunajalaalt>'kko lva!in:'iie lalkui- ncen pois ja Pesä laiieraan tahalliseen 'kuniooin!sa. Tämän jälkeen lhuolehdi- taan waan, er:ä Paruiesta muodcsiuu Ryömäämincn. ' Kun lftfto heinänteon jälkeen on lo- Pussa ja Mkeen auringon laskun jos- sain pesässä mehitäiier otva: lewono- mia, ni.in Moin lvannaöu on ryömäys käylmisja. Wcchwa vht:iskun:a on hyökännyt hei-kalmnan kimppuun — ryöstämään hunajaa, koska saio ken- tällä lopussa. Nyt on kiireesti rien. neitÄvä heikomuian apuun. Tehoija keino n>öwätLsen lopetiamisekft on waMoa ryÄvääjjän ja ryöwälyn pesän paikkaa keskenään. Silloin ryowää- jät härmnentiMät, eiwätkä tiedä, min» ne mennä ja ryöwäi)s taukoaa. RyöcvÄMen es.ämisckji :ulee leuto- reiät pitää pionenn-.ttliu»^ keiväällä cn- nen pääMoa ja |i)fh)llä pääsadon jäl teen. Hunajaa ei myöskään saa tipu- lella mehiläistarhaan. Se synnyttää ryömäiplä. Myöskin synnyttää ryö. ivuiMä kuningaliareton pesä. 3'iyö- näys ei kujienkaan o'«e »iin ivaarallis« ta, eitä Äol^el^an hi»tajan tauvit- >:si sen lpelosta kuolettaa innostuksensa mehiläiÄhoiioon. Seu>raawassa' !irjoi:ukiess<i puhun siU>sHo toosia >ja tal.ivehlimi^sia, e Hki ii!WSlin lpuhdistuölounosn. T. H- ia. Hunajan saanti. Jos t<chd>omlme hunajaa, tulee es- tää pa«veiiu. Olkipesät otvat Hyiviä antamaan Parvvia, mutta puu. eli kehä. iichoiiciulisi pa^jmr munimaan, joisin vesistä saamme paremmin hunajaa. LA ia Mnliffnui Bielinli Katsokaa 67 Mitä kultaseppä A. Savuselta eaa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis- tesorm ukset; kauniit nimi- ja syntymäpäivä lahjat hopeasta, nudos- tahopeasta ja nikkeliltä ▼almixtetot. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalla. 647 — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jyväskyläset. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otat tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taalan kehyslistoja suuri varasto. Salkkuja (portföljojä) val mistetaan. Huom.! LaitakirjaftojMi kirjoja rdo- taao huokealla ICO ZimZxrlkiji i« Scjjrlfitä Myy Uufi RuumiSarkkukauppa alen netuilla hinnoilla. 91, Blom & Kumppani, 92 ^mväkkvlä. Metsä- asioitsijan paikka Killinkosken nndella puuhiomolla Virtain pitäjänsä on kokeneitten ja taitavain met- sänostajain heti haettavana, O^topiirin tuntijoilla on etusija. Kirjalliset hakemuk set yönä todistukset ja suositukset enti sestä toiminoasta ovat palkkavaatimuks a ilraoitt maila lähetettävät in» nööri J. T- Durchman'ille, Hämeenkatu n;o 15, Tampereella. Killinkosken Tehdasten Osakeyhtiö. 1G56 S—S llmottajille huommitamme, ettei „Kcski-Suomeen" oteta julaistmvaksi sellaisia ilmoituksia, joita ei maksu seuraa. Poikkeuksia oivat maan kunnalliset ja muut wiras- tot sekä konttorimme kanssa erikois- sopimuksen tehneet ilmoittajat. Wiiwytyksen Mälttämiseksi on siis tilapäis-ilmoitusten lähettäjille muka- winta liittää ilinoitusmaksu heti ilmoitusta lähetettäessä. synlyy >runsaÄu>kuinen mehiläisvhtcis- tuma sadon ajaisi. Vh:eiskun:a on !suurin Panve^un edellä. Parmeileminen. Kun mchiläisyhteiskuiua jakaantuu ^kahreen itsenäiseen lXMn, s<mo'.aa>n sitä pamverlelniiseist. Syys palve luun on se, että pesämi m tullut mehiläisiä lit teiden tekemistä ja tunnossa pitoa maalla koskemien eduSkuntaesitysten johdoSta. Tämä llacho mietin.ö -sisältää kaksi aseiusohdotusia, nim. ehostuksen ase-- »ukseksi teiden tekemise-:ä ja kunnossa- pidosta maaLa sekä aseluschdotukfen lietveron maksamises.a ia sen säyttä- miisestä. Edellmeu stsätiää 58 ja jäl- 'limäinen 9 pykälää. Kmnpaakin eh- lootusta perustelee wa'.iokunui laajape- räi-sesti. Teiden tekeminen ja kunnossapito. Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. Castren & Snellman es Keski-Suomen Rakennusliike ,,TARMO" os. Jyväskylä, Tarmola. Puhel n n:o 190. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukeet. 1242 K. OKSASEN Ruumisarkkuliike •— Jyväskylässä — royy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin. Puhelin 94. 1291 Suomtn Thdys-Pankki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 35,000,000, maksaa korkoa 5 - 9 O. Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä 3 S. Kitu Huomaamme yhieisluniuiii wah- tvolst ja emme haluaisi panvea, '.vaan hunaijaa. niin läitamme hunajalaaii- kon pesän lpäcklle. Pesän päällä si° jairscma olkimatio tulee silloin luon- uollisesli poisiaa. Hunajalaatikkoon laitetaan mieluummin ivalmiiisi kennelut kaakut. Jos ivarasiossa on itiikencmään ^varsinaisen pesän raken- neituija katkuia, niisiä Ivoiimne !e:k- an paljon, jolloin niille tulee halu p^ir-skaamalla >saada hunalaaiikkoo.i katui. Iveilla. PaNveitu tapahtuu kesäkuun!Väliseinillä «kmieirkin töfijtijfi) huna^a- llopulla löii heinäkuun alusia aamupäi- .laatikon !kehät Ma ivarusieiut ennen livällä. Ensi 11 iM.e pesästä ulos n>ö= ^paikoilleen foktamista. mchiläisiä <iioiu osaa), ntien tulee Kun laoti>tto on päällä, menee sinne! kunmgaiar ulos. Hetken aikaa ilmas- heii anelhilätsiä tarkasiuiselle. Huo- Jlchdannossa edellisen asctuseljdoiuk- sa ruÄnas-li lenneiiyään kerääni^oär malwoan siellä Äeivan tyhjiä kennoja perusteluihin osoiia j Natickunla «ndjii lärstt yhieen palloon eli rypäjään alkaivat ne tanxn: tmnan uunerasti ka n- cti|tn, että niin kauan ku:n kysiM>/s jonnc-kin yenjosseen iät- puun oksalle, taa hunajaa. Tarkastettuamme huna- tieniekoras^nli^n järjeslämisesto on Par1veiwai>kana lapetaan pienireikäi- jalaorMoa huomaamme kakkujen oic- ollur kaiisaneduskunnasia 'käiitielyn sellä täslruiskulla wei'.ä ilmaan, räien »van täynnä hunajaa, silloin o:amme alaisena, on siellä esite?:y se periaat- saaloaan mchi^läiisei kokoontumaan. Kun hunajÄcklm pois ja lai.ammc sijaan reellinen kanta, enä yleisten teiden ra» (mdpläijet 10UK.it iWill>neer ja liseiiu- lyhjiä täikkuja. .^eri heliiänicou lopui- kentammon ja kunnossapiio olisi ciewa ucet palloon, tulve l>eti ryhtyä niiden tua tullee hunaja laatikko ottaa pois, waltion'iehiÄvä. t:mniollam!i!oen. Jiyt on pahasia :va- jotta mehiläiijet woiwat lopun hunajaa! eduskunnalle jätettyjen esitys- rusiauiiua hmiso-lla ja käsineillä, e:en- koota ivarsinaiseen peiäänsä talwnva- ien lösiitelyyn nähden on »voliokun- 'kin, !sos iirw?l)Haiset civai asettunee: sel- rämeen. Laatikkoa pois ouaissa tulee nas^a elliniynyt eri mielipiteitä. C'ja ilaiieon ipaittäan, euä niitä tiinniol- mehiläiset hazijaia kakuista warawasti walio>kunnan jäseniä on nimittäin «i- lO?A-a itilee lavallista enemmän, liiku- pesään, ettei «vaan rjirucictum tuo- /mi sitä mieliä, emä yhtenäisyyden saa- lella. Oletelaan, enä ine-hiläise' oivat laisi ^xihingossa hunasalaatikon muka- wuitaimi>seksi waktiowar>»inhoidon olal- aariin,m olaalla o'.«valle puunoksalle, >na pesäsiä pois. Kakkujc. ivaih'ac-si' lo. ei olisi, tätä erikoistapausta Marien fliiiit silloin aisetctaau lyhja olkipesä ruUee menetellä yhtä ttxirotiHis.i. >laavutokva erityisiä wero:usjarjes>tel- (hätätilässä >>voi käyttää höyläämättä- ^ Hunajaa kakuista poisotiaessa' me-. >nää, !waan eduskumialle ehdo:e:tawa ^ neiellään seuraamasti: Ensin ku^ri-^silykje^l tällä kertaa hylättäviksi, koska taan kakkivjen »vahakannet pois turit* maanieiden tekeminen ja kunnossapito, sellä, kakut liirgotaan :ai lingon puut-! suuria tvuastmenoa kiMvänä, weroius- teesiä täy:yy kakut rikkoa ja huna]a pu-olojemme nykyisellä epäoikeudeninuiai- seriaa harivan kankaan 'löpi kakuista sella kannuilla o>lles«a. on >iiiahdolon ot- pois. joka ei suikkaa n ole edukn hoi- tao jv^uion kustannenatvalsi. -:tn si- rajalle. (HunajMngon hinta on noin >jaan olisi anoilaiva, euä hallitus an» 50 mk.) Hunaja si'laiaa>i uudestaan taisi eduskunnalle asiasia esittMen hienon liinaankaan läp>, annetaan hankkeissa olewan wero:us:ä.rjeslel.:nän seistä lasi- iai linaiussa astiana mii- uudiskomisen tchteydessä, johon se yh- kon päiwät. Sen jälkeen pannaan Hu- >enä we-romuotona läheises:i kuuluu, ncija'lcisipur.'keihin ja suut li/kiiaan jo- Wal'okunnan enemmistö sitä tvasioin ko kaiMa, 'korskeilla iai ivoipaperilla.' on katsonut, -ettei tien:ekolainsäädän- Suurin käsch hunajaa käsitellessä nön uudistamisia ö.isi jäletiämä riip- on puhtaus. Se on erittäin arka saa- PMvalsi wero:uH>ärjes:eli:nä.nine was- maan »vierasta makuat Jos satvua taimesta uuioistamiscÄa, ivaan eitä wa- käytetään hunajalaatikkoa pois olia>s- siokunnan olisi käylSmä asiallisesti kä- ja, tulee sirä Wvin wähä>n Ylittää, e.- sittelomään sille wallmis:Ä:awaksi lähe- lei hunaja M haivun makua. Tatvua' tenyjä «sitylsiä ja tekemään ehdoaus ei ica mMlloiirkaan käynää paljon, jsäännölsusi asiasta. Juoksevalla mistä. tilillä olevista pääo- Jyvatkyian Haarakonttori. 171 "-o misia laudoista tehrtjä laatikkoakin) ai iv a n iine(hi'läisten alle, sit;cn 'lyödään «Itiö >ja !>v>oima'kkaasu^ puunoksalle, su- loin iitehiläiisct iputoonixit yhtenä kaia- na alla olclvcan pesään. Te n Päälle Pannaan l)eti P0hja, käännetään Ivaro- •iLva^ii pysiiMi ja lviedään jonnekin ivmijoi-saaii' paikkaan esiin, kellariin. Jos m.rf)i!läi'spdlo on korkealla puun olijalla, im n isitloi iv asetetaan kewy: ol kipesä sleipään nenään ylösalasin, lvi- sella seilpäällä lyödään oksaan, inisjä >pa>llo on. Kun tnel)i'Kv'Ct oivat pu donnee 1 «pesään, otetaan se heti alas ja imenttöllään 'kum edellisenkin kanssa. Parasta kuitenkin on hankkia pariven !n>cingnsi>ja, sillä on helppo saada parini kiinni kolealla. Wani>'.tsijan hinta cn iloin 4 Nik. 50 p. 'Matalalla, kure n pen-saasta tai maasta oieiaan mchiläis>et kiinni siien, että oll°i«pesä alse:etaan mehiläisten lpäalle ja aiovan niihin kiinni. Tiiiä -inchiläilset riMNÄväi hihaan pesän kai- foon kiinni riippumaan. Puunrungosta on par<»s ottaa siten, etl-ä olkipesä pannaan lalvalliselle pcch- puhdas- TaÄvella säily:etään hunaja siVinäisossä »viileässä paisas>a. Waha puhdisietaan sivu, pannaan kangaspussiin ja keitetään ett- Kun sitten o>i ollut ralfaistaivana fyiynÄ^ mille periaatteelle uusi tieiain- se 1'ätidäittö olisi rckkennettalva, on malio- »vedessä. Kun maha on sulanut ja tuAut pussista tveden pääll.'. niin 'va- >ha itvesineen Omineen kaavetaan har- kunnan enmvmisiö kailonut, että se pe- ricaie, joka puheenakoisi:n eduskunta» ^sitylsiin si^liy&visjä .^eiusehdotuksis^a teiden i<tfctmi>estä ja kunnossa Pidoeta