Ulsisin» lielmiicuun L p:nA ki.o IS ISI0 Tumll liiiiilin pohjlljskll Vllllllpmiii lllillliitilliikslll. Ä >i N c 5 > t, a l n c Porv. ! !> lii lv V Xi Rauma: > I I Alastaro: Kankare , . , , Tammiainen , . ^auroinen , . , Loimaa: Mistaro , , . ^ Haava Peränkulma , Mellilä, Mesikoski , , . . !>tojonk>llma Punkalaidun: ^rinicmi Kiivisenoja .nilasjoti, , länsipää - . Äo^kioinen , -Äämtrnkvlö: ! Ii Iii V VI VII Karkku: ii Paliviaia III Kutala , , . . I V Kärpväla . , , Eura: > kirloiirnlä , , , Sorkkinen , . , . Eurajoki: I Irjanne , , , tl Kirkonkylä IV 5iuiwalahti , H?nkilahti: I II ^öuttyl.i , . III Mannila Huilt nen: Netikosti , Huktamo . , , Ärlonkniä , , , ^eiknän eleläincn Zuttila , , , , Laullakiiiä . , , Moiiimoln , , . Sannini , , , , ^ toinia , , , , Ikaalinen: l IkaaUstenkMä II Kilmatkala >!i Matula - . IV Luomajänvi - VIII Mähärontiiö Ablainen: III kellahti , , , Kokemäki: TiUklUa , , , Kankaanpää' V 5taii!aanpäa .ki>kk»: II 5tiimajäriv> , . , Kiukainen: I Hämceakyrö: IV Vili Kamvatsa: Alanen , , , , Mmc» . , , . Z'aal nen: V jfoivclaliri VI Niiliala , Vii Teivani^ini i^ Luhalahli , . Iälnijärwi: I Pcijari , II suurimaa . Kansaarpää: I Alahonkajoki II N'inisalo, , III Mihteljärivi IV <iariioisinaja VI Wene-?ko?ki , Ablainen: V Luodot, , , Ema: III ^iaarioki , . , , Kiukainen: iii Kultaa: I Palns Harjanialta: eteläinen polijoinen, , , .ttiikrn: III ^okisiivu, , , , Eurajoki: Iii Lappijoti , Silkoinen: I Pohjoinen , , , Hinnrrjoki: I Honkajoki: l Slnrila , , , II Honko , , III Kalko , , , Al-lainen: I Alakylä, , , II Ulikylä, , , , IV Lamppi, . , , VI Pohjajoki , , , Laivia: I Laivia III Äalliala . , , . IV Riiho FtöyUö: i >! > . . III , , , , IV . , , , X' Kokemäki: Kunroia , , , Peipohja, , , , Kakkulainen, , , Pirkkinäinen , , Lappi: I Alakieri !l ^apvi . , ... , iii Sukkala , , , , Kullaa: II Koski UI Lemanpelro Kiikku I Miikka Kiikoinen: II Läntinen III Eteläinen , , K rroia: I Pohjoinen , , Il Keskinen , . , III Eteläinen . , , Karkku: I Heinoo Alastare: Mirtianoia . , , Kankaanpää: VII Wenesjärwi -nmnalainen puolue I!'l0 lis, w»b. sosialistit 1910 lis, wäh 218 2" !"2 :>>! 87 I.^ I2<) »ii! 127 77 8»! 112 122 I2«' 67 27 N» I» 2«> 41 A U»4 7.0 l>-> 71 !>4 ilil ^1 !'. !>:» II l IU7 ii.. I- 17 IN >:> 1^2 U2 7!' 1»! »N !>i 12:! «!!> 72 I2l> 110 >>^ li^ I7U I«»! II> 1^ IN II,'. 112 I'i7 71 II ,>> ! «u I2'I II,'> ; 121 ?-<> t! 1^ 12 12 !<> 1-1 I>» 18 27 1^ i«u 71 I,">:! 121 II» 71 II!' 21! Wl' :!? 7>?- 21 2»> ii i>1 I7^i — i! ">I2 ... 17 - >21 «! 4l6 9 1-'<! ii 241 1(1 . >! 248! —, - II 2'>ll ... 2u ... i^ IA 2'i — !t 24^ i:^ — I-t 24^ IS ... a 2^2 l I ii! — 27l — 2 ... l!^4 2i»? — 14 li — — ,V> 2:!4 — >Z 1 I4?l I? ? .. 2«i<! 22 — IM I" — 2!» 2ll — —! 9 21:! .... — 2», Itt —, I'. 1." 7 — wl — -t 1.» Z ... 1' NÄ 27"> :^4 - 2i! 2!» >:! — ^ 227 ii — 24li -- 7 7 IN7 IN .. >! IV I^> 2t^ - 12 l^ 142 I - 12 I,'>4 :! I! 1^4 I 2i>i n l 17'! 4 — !> 1!^> 0 7, — 2^7 ... I lV — 17 II :«7 — 4 22-> 27 Iii — 122 — 25 — 144 — W :! — 12> Il> — - 12 :>72 - — ... 2!>i .. l — 184 — 1«i — 11!! — ii' I"> :!1 — l :!1!' 1! ... 2'^> 27> 2>! — 2^! «'»8 — 172 — — — 14 I!i 2:!:! «K 2'.,'. ... :! 4! >8 - - U4 — lt^4 — 34 — 41 210 — 4t! — — I"7 — 17 > — 71 17 12 -- 2li I2>> ,>i'> II) ?! — 141 — ! , 2>>2 — 4'.' > Iiii! 12 1^:! — >> — 124 17 l:!'. .... — -ii! 2Ii; II 1,'> — — 4 18 — 14 4 IN!, «i 2,'.'> -i4 — 2 114 2 !>I 2<» N 2^» 17 — l 24«! — :^4 — Iii I->) — Iit 2^ I >i 2:j :i<> 44 14 -!7 II! 17) 17 12 12 :si !'7 7>7 12 4 12 1N7 I," 218 122 I!L> 27'. 178 247 Il >7, I'U I«^, 12> I2li W' I«^> !7>! 8,' M i:!!' I7.:l 18!» !!2 18 17 7 II 2<! :j',! >» — >>7 — Ii! I:! — 4 — — I !« - 42 Ruotsalais nuorsuomalaiset 1910 lis. ivaiv !>nistilline» työiväki 191'» i,s^ ,v^h >-< T' » Li ö S ?! Ä- Z-D :'.4t'> 12 >4 .-4 I 788 i:! I 4 727 181 8 i:i 10 .... 3 l,22l - 17. id» 21 4 !i24 - — > 2 — I 274 — 22 9 - I 1 7.99 - 27 4 — - 4 72? 2.U 8^ UI — l'i I I tt!V! 1'. 2 -- 8. — — 2 K .»tl - 11 — 2 .. 1 882 — :l5 1 :! Z47 l7 II I .... :> »!1 17 II — 1 — l 1 I"i '!/ 4 ... :!«> 10 — . l 429 — — — 2 439 -- 7, 11 — 8 1 47.8 - l:! — :! N7 19 — 2 — . - 1 294 -li — > - 1 ll9 N 4<> N» - - I 4 7.^ ... 7 12 I 1 418 — 14 7» — .. 2i«z 2s> 12 .. 10 — 9 l 1 :i4,"> 10 4 ... 1 —. I 2 27l 9 4 10 - 1 ... I 428 -il - 9 -- — — 1 :H0 12 - il I — - 1 l 2! »2 7 8 1 — l 2!9 47) - 11 Ii) 12 1 Äl 15 - 2ii - 7 :! 2^9 2^. - 9 I .. 2^>1 -'il - 18 > .. 1 1 38l> — 7 —- 8 I 1 :!.'>2 I.'! - 1^; 2i! — ! 1 2 44<^ ... 1 u — U! I :!>!i> I'> - lii . l I I-!7 -14 - 7 :^0 ,!i8 ^2 ,'j I 1^0 17. . Ii) I 2 277. — — 19 I 197 4!' ii 'X IN . -> 887 10 - I 2! »8 -li» - 1^ :!«!7 17, 18 — 7 A :>40 4.', I 2 -) ... 12 — 24 — 2 274 -Il I — 1'! — — :-! 4W >> > . 1 .. .... 2 :!>- 4N - :! I — I I 4 IN 7 — >> — 10 — I 42,'. I — M «i — — I :!«i8 — 9 :! — - I 242 — — — 12 — ii — 2! XI 18 — 1 9 I — 1i^; 4t> 14 - 4«! - 27 - 71 ii! 15 — ... — I I — 1-1 ,'.4 — 4 I 7 4"2 27 Il i 14 — - i! 2" i 4 H I ^17 — 2',' - !> > -> 449 1 > — 81 1 -1 I 401 — :» 1 I :i27> — — I 2 ^7.:! 1-1 7, ,— I N7I 17 -- 1 4 i! 4 :!','2 1», — 1 ,! — :! ii^! — — 2 —, I . 181 18 > — :! — I I 1 4 27l) 4 8 1 1 — 1 >79 11 I — >> - I I IN7. U I 2 1 1 172 1t — u ... I4i' 17 — 4 — .. I — l 2^ 27 — 1" l^! — 6 l 282 7»/ 12 -il 19 .. 2 :i 2-> < 7) ii! — — I I 1'^ — I Ni — l,' I 1 IN 17 — I7> — — — 224 II ... Ii! — l:i — I 4 li»2 N'.j lii :!20 - 4,"> 2l — — N IN 7'' t7 I -t — 1-.' — — — :! I-^I 7>4 1 - — > 111 ^8 1 I ... 89 — < ii 1 I < 27 8 - I 1^4 4 I I II 1 I2ij 110 1'. — iii! 12 .. .. :!,'9 — 1 2«! —" .'1 I — :!!!> — Z1 ... I N,'.I — 2 1^ I — 2 2'i7 - 4 4 — - 1 - >!'I 2!' 4 ^7 9 4 'ii Xi 1 — >9 ^. 17 I I7«'> - 7. :^!I ! 17 I I -- 4NN 81 — II II 1 — 2 4^ 12 li ^ 4,'> I I I NI7. 2^ i» ii."> 2-< I — I'» I I — u — I 24!! 1.'. — I" N I — 2 :i :!0 17 - 22 21 — :i :tl«> - li II) 4 1 220 1U — > «i I — 21»! 7»7 11 41 N — I I 0 0-4 IN ... - > 4 — — — 2:!!! > 4 2^ — :! — I — 2:!!' — 1 .... ... — — I N>2« 11» 7» 1 I I - N22 1 -- 1 — 7 — I 102 27 4 - — — - - ^!I N > 1 - - - 270 nukin, jos sanomalehdet siihen suos tumat, nim. Salakunnassa, Salatun- n an Sanomissa ja Sosialidemokraa tissa. SenMkeen käsiteltiin ne muistu- iu^et, joi;a t?hii>n ta!soituslu?t»eloa waStaan. Muivtu-uksia oli kaikkiaan 83 ia pSZtettim niiden johdosta alen taa kaikkiaan 384 ääntä. Sen johdosta, että kunnansairaala ensi kesänä muutetaan pois waiwas- talon piiristä, keskusteltiin eri tele foonin hankkimisesta moimastalolle. Asia jätettiin kumminkin wielä lepää mään kesään asti. Ttlattomanwä?siön lainarahaston johtokuntaan valittiin maanmilj. F. O. Juusela ja rak. mest. E. Packalen, molemmat uudestaan. Maamiesseura oli lähettänyt kysy- nn^sen: ..Mlllä taivalla saataisiin wa- paa kulkutie Lnittakylan jokirantaan joen eteläpuolelta?" Kun asia tal- iv>'ien tähden on hywin?in tärkeä eikä tiedetty marinaan missä yhteinen tie ennen on ollut, walittiin 3 miehinen toimikunta ottamaan selsää kaikista a^aan kunlumista seikoista. Mali luiksi tulimat K. A Härkälä, F. E. Mau- riala ja M. Ala-Färkkilä. Palojoen kansakoulu oli pyytänyt saada halkoja kunnan metiästä. Pää tettiin kieltää, koska metsä asiantun tijain lausunnon mukaan tulisi kärsi mään jos siitä otettaisiin useammalle koululle kuin nyt otetaan. Kunnallislautakunnan esimiehen toi meksi jätettiin tilata kunnan Virkaili joille piakkoin ilmestymää kunnallis lehteä. Honkolan kansakoulun tekemä aita- ehdatus hyljättiin liian kalliina ja päätettiin, että koulun alue on aidat» tawa halmemmalla aidalla. ?! Huittiste n M a a mie S s eu- ran kokous oli Mommolan Här kälässä w. k. 30 p:nä. Mäkeä oli tamallista enemmän, sillä isäntämäki oli kutsunut myöskin kansanopiston opettajat ja oppilaat tilaisuuteen. ..Hankkijan" asiamies O. Sieroo piti laajan esitelmän Hankkijan toi minnasta ja tarkoitusperistä. Pu. hnia kokd'«ti väävainon siiden, että on maailmaukuulu lääkärien lämpimästi suostttama wahwistawa ramtntoaine lnv- Me w sairaille beukilötlle Mqzdääa -vt,ekeissa ja rohdoskaupoissa. maonmiljelijäin sekä niiden muodos- tamain osuuskuntain pitäisi ottaa tä mä liike haltuunsa, koska se on juuri heitä marten perustettu ja jos siinä cn joitakin epäkohtia, muuttaa se sit ten sellaiselsi kuin he i!se toiwo;vat. Tämän he moimat tehdä rupeamalla Hmkkijcm jäsenelsi. Jasene'si rnpez- misen sanoi oleman tärkeätä toisesta kin syystä. Llike on nim. kohonnut niin suureksi, ettei nykyinen pääoma enää ole oikeassa suhteessa liikkeen kanssa. Koska siis maanmiljelijät omat tunnustaneet tarwitsewansa lii kettä, (niin runsaasti ostamalla) niin vitäköSt myöskin melmollisuutenansa huolehtia sen menestymisestä, koSka se samalla on juuri oman menesty misensä Huolehtimista. TurmepehkuosuuSkunnan perusta minen jätettiin seuraamaan kokoukseen ia päätettiin palauttaa listat nimien- kerääjille sekä alentaa osuusmaksu 1 mkaon 50 penniin täysikaSmuista eläintä kohti ja pehkun ostomiSmel- ivallisuus 1:teen paaliin eläintä kohti. E"si kerralla siis ratkaistaan, syn- tyykä Huittisiin turmepehku-osuuSkun» ta. Ajatelkaa siis karjanomistajat nyt jo miimeinkin päästättekö todella kin tämän tilaisuuden käsistänne! Kun Huittisiin perustettiin turmeoehkuteh- das-osakeyhtiS, tehtiin se juuri osuus- kunnan edelläkämijäksi — tutustutta maan paikkakuntalaisia tuohon oimal- liseen kuimike-aineekeen eikä suinkaan moiton toimoSsa. Not tuo osakeyhtiö tarjoo tehtaansa osuuskunnalle ja kar janomistajat osoittamat ilmeistä Vä linpitämättömyyttä. Armelemat kai että kyllä ne toiset heidän asiansa ajamat nytkin. Se on nyt kummin kin sillä tamallo, ettei sitä tällä ker ralla muut aja. Jos ei tule Vähin täin 1800 osuutta, raukeaa osuuskun nan perustaminen ja tehdas myydään enimmän maksamalle. Silloin tulee tietysti pehkun hinta niin kalliiksi, ettei sitä juuri kannata muualtakaan tuoda eikä uutta tebdasta perustaa. Tämän taimen pitäisi myöskin opettaman, että rukiinoljetkin omat karjan ruokaa. Kyllä ne tulemat tästävuolen sitä ole. maan hyminäkin muosina. J»s eimät huittislaiset syötä, niin kyllä muut syöttämät, kun maan toimitetaan kau paksi. Silloin on myöskin t»rm»pel>ku- osuuskunta mälttämätön. Ratkaiskaa siis kukin itse, syntyykö Huittisiin tur- mepehku-osuuskunta! Keittokoulun oli Satak. maanmilie- lySseura ilmoittanut saataman Huitti siin. Malitkin toimikunta hommaa maan paikkaa y. m. PuhdetyökurSsi jää syksyy.i. Kokemäki. MetsutalouSkeSkuste l^u- kokous. Wiime kuun 30 pmä oli joukko metsänhoitoammattnniehtä ko koontunut Peipohjan Jsoontaloon k skustelemaan ammattialaan kuulu- mistä asioista. M. m. päätettiin siellä, että pannaan toimeen yleinen metsätalouSkeskustelukokous samassa paikassa 28 p:nä ensi maaliskunta, alkaen kello 3 i. p. Ohjelmassa tulee olemaan termehdyspuhe, jonka pitää E. Koljonen sekä seuraamat keskuste lukysymykset: ..Mtten olisi kotitarme- puun käyttö järjestettämä", alustaa H. W. Linnainmaa; ..MelsätalouS- yhdistyksistä" alustaa E. Kolionen, ja „Onko nykyiset metsänmyöntikau- pat tehty kansantaloudellisia periaat. teitä silmällä pitäen", alustaa K, Ltlius. — Toimotaan, että metsän omistajat ja metsänystämät sul'ewat tämän harminaisen tilaisuuden huo mioonsa ja saapumat runsaslukuisina kokoukseen, koska metsänhoitoammatti- miehiäkln silloin kokoontuu paljon sinne eri puolilta Satakuntaa. Käy dään siis j,-.ukolla Pääsiäismaanan taina Peipohjan Jsoontaloon. Parkano. Maamiesseuran kokouk sessa Koskelan talossa päätettiin m. m. seuraamia asioita. Lue.tnn seuran tilit ja myönnettiin tilimapaus johtokunnalle. Satakunnan maanmiljelyöseuran Ikaalisten kihlakunnassa tänä wuon- na toimeenpaneman kokonaisten maa talojen kilpailun palkintolautakuntaan Parkanon maamiesseuran aluetta marten »valittiin neumoja A. Sipilä. Halulliset kilpailijat moimat siitä ilmoittaa ennen maaliskuuta paikalli selle palkintolautakunnan jäsenelle. Ryhtykääpä maamiehet oikein mie hissä kilpailemaan. Ottakaa moitto naapurikunnilta. — Parkanon maa miesseura päätti julistaa kilpailun karjanlannan- ja kesannon hoidosta entisen suunnitelman mukaan. Pal- kintotuomareiksi malittiin laloll. JuSsi Kimelä, esimies F. E Mirzen ja A. Sipilä. Halullisten kilpailijoiden on siitä ennen maaliskuun loppua ilmoitettama jollekin palkintolautakun nan jäsenelle. Päätettiin ottaa Satakunnan maan miljelyöseuran puhdetyökurssit, jotka sijoitetaan toimimaan Suomalaisen seuran talolle. Kurssit alkamat hel- mikuun puolimälm paikoilla. Saa- pukaapa nuoret miehet kaikki oppi maan puutöitä ja isäntämäki, laske- kaapa paluisluSmäkeänne kouluun puhdetöihin-, siitä on teille ja heille moninkertainen hyöty. Esitelmän osuuskassoista piti neu moja A. Sipilä. Esityksen johdosta syntyneessä keskustelussa pidettiin erittäin, suotamana, etkä kassa perus tettaisiin Koskelan kylään. Asia kehittämään malittiin erityinen toimi kunta. Helmikuun 6 p:nä on kassan perustama kokous. Llittykäävä pik ku maatilkunomistajat lukuisesti kas saan jäseneksi, sillä sen amulla »voitte nousta itsenäiseen asemaan ja olla oma herranne. Ikaalisen. Mirkeä kokous oli Jlaalisten maalaisseuralla Rahkolassa Kallen- päimänä. Siinä Kauppila alusti kes kustelukysymyksen ja esitelmiä piti- wät Karsten, Tuuri ja Rahola. Seuraama kokous päätettiin pitää Salaman koululla maaliskuun 5 pmä kello 4 i.p. k!> u - «ausallis-Osake Panttt TV 'W «otiaS. Näinä päiminä täyt- tää Kansallis-Osakc-Pankki 20 muotta. Tämän johdosta on m. m. Uusi Suometar miime sunnuntaina ilmes tynyt erikoisena Kauppa- ja Liikenu- merona. — Pohjoismaiden Osake- pankki kanppaa ja teollisnntta Warten. Pohjoismaiden Osakepan kin hallintoneumoSto on päättänyt ehdottaa jaettamaksi moitto^osinkoa muodelta 1909 15 mk. osaketta kohti eli 12 V? °/o osakepääomasta. — Kapearaiteinen rantatie Hämeenlinnasta Konhijarwen rastaa». Hämeenlinnan kauppa yhdistys on keskuudestaan malinnut malmistamaan toimikuntaan alusta- mia töitä marten hrat I. E. Hele niuksen ja A. Gust. Skogsterin ja Käsityölais-tehtailijayhdistys puoles taan hrat I. F. Alangon ja Kusti Laurelcn. Hauholaisille on annettu tilaisuus keskuudestaan malita edellä mainittujen lisäksi pari henkilöä. — H. S. — Soanlahden knnna» lah joitusrahasto kn»»a» hnvs- taan. Soanlohden kuntalaiset omat päättäneet kunnan lahjoitusrahaston nostaa pois lääninrahastosta ja pan na kunnan säästöpankkiin talletetta- maksi ja lainoina kuntalaisten kesken j ,et'awa!si. Rahastolle uutta sääntöehdotusta laatimaan malittiin toimikunta, johon tulimat «alituiksi insinööri Winter, kauppias F. Kallio, Onni Partanen, opett. W. Aarnio ja I. Nikkinen. — R.-K:!a. — Taasko weuäläiStä sota- wäkeä Sortatvalaan? Venäläi nen sotilaskomennuskunta, johon kuu lui 23 ratsumiestä ja upseeri, kulki torstaina Jääsken kautta matkalla Antreaan. Täältä »vienee tie Kirmun Merljärivelle ja aina edelleen Jaakki maan ja Sortamakaan. — R.-K:la. - Senaatti on suostunut tie- ja mesirakennusten ylihallituksen esityk seen, että kysymys Sirppujoen per kaamisesta saisi raueta. - Senaatti on suostunut periaat teessa luotsihallituksen esitykseen, että Sä!stzn.nimtsel!e karille Uön—Lchr.in kvlkumäy'SssS Turun luotsauspnrissä rakennettaisiin johtoloisto ja että tar- kotukseen myönnettäisiin 19,000 mkan määräraha, sekä päättänyt pyytää asiasta meriministerien lausuntoa. ^ Hankoniemen kaupunginival- tuuSton anomusta saada 10 muoden aikana 5,000 mkan »vuotuinen »val- tioapu kylpylaitosta marten on laä- kintahallitus puoltanut. ^ Käsitellessään rautatieasemapääl- liköiden palkkaetujen parannusan» musta on rautatiehallitus ollut sitä mieltä, että kolmannen, neljännen ja miidennen luokan asemien osemopääl- liköiden palkkaetuja olisi paranneita- wa, mutta kun maltionrautateiden nykyinen taloudellinen tila ei myön nä niitä kustannuksia, joita siitä koi tuisi, ei rautatiehallitus ole katsonut ivoizvansa puoltaa korotusta. - Suuri kalainsaalis. Kataja- ja Korkkiluodon nuottakunta Maskusta »veti LinnuSkormen mesillä apajan saaden 200 kuormaa lahnoja. Toissa perjantaina apaja »vedettiin, muita ivasta sunnuntaina saatiin perä ylös ja kalat pois. Ma n vihuria n rautatiet. Mandshuriussa ylläpitämät Japani ja Menäjä maikutusmaltaansa pää asiallisesti sen kautta, ettA rautatie Harblnin toisella puolen kuuluu edel liselle ja toisella puolen jälkimäiselle, jonka ohessa ne Portsmouthin rau hansopimuksen nojalla oma! oikeutetut rautatien wa!moinista marten pitä mään sotamäkeä tässä Kiinan maa kunnassa. Tämän tähdzn pitärvätkin japanilaiset eteläistä Manhuriaa heille kuulumana, ja »venäläiset omat Har- bir.issa, joka heidän toimestaan mii me »vuosisadan miimeisellZ »ouosikyin- menellä kasmoi suureksi kauppakau- puvgilsi, herroina ja Kiina on tur haan yr!t!anyt saada heidät karkoite- tuiisi. Päästäksensä toimomustensa perille, saadaksensa sekä javanilaiset että minäläiset poistetuiksi M^ndshu- riasta Kiin - äskettäin nähtämästi turmautui Amerikan apuun, kosla Amerikan taholta tämän kuun alku puolella tehliin Amerikan suurilloille ehdotus, että Kiina saisi rautat:?liik- keen Mandshuriassa omaan huos taansa ja että sille tätä tarkoitusta marten myönnettäisiin rahallista amus- tusta. Mandshunan rautatiet sen jäl keen kutienkin asetettaisiin sekä entise! että masta rakennelamat klansainmä- nsen »valmonnan alaiseksi. Dhdy?- tvalloille luonnolliieSli olisi'in tällai sesta asian jÄrjes^elnötö paljonNn etua, eusinväkm sentähden, että ame rikkalaisten tamarain menekki tämän ysiäuzyySpalmelutsen kautta lisään tyisi Kiinassa tahattomassa määrässä Japanin ja Menäjän taivarnn kus tannuksella. Toiseksi Amerikan rauta- teollisuus etsii uusia markkinapaikkoja ja uudet suurenmoiset rautatiesuunni- telma! Mandshuriassa olisimat erin omaisena myyntipaikkana Amerikan rautateollisuuden tuotteille. Viatta luonnollista on, etteimät Japani ja Menäjä hewin tahda luo- vua Portmouthin rauhanIeoSsa Mand shuriassa sammuttamistaan eduista. Japani onkin jo ilmoittanut Kiinan hallitukselle, että Kiina o» mastuun- alainen tästä Amerikan taholta teh- dyStä ehdotuksesta ja että se pitää sitä epäystämällisenä tekona Kiinan puolelta, eikä suostu ehdotukseen. Me näjä on niinikään ilmoittanut hylkää mänsä tämän ehdotuksen ja tuskinpa se näin ollen tuleekaan saawuttam-an mitään kannatusta muitten maltojen puolelta, sillä Englanti liittonsa täh den Japanin kanssa ja Ranska taas vuolcsic^n ii^tonsä tähd^i kanssa epäilemäUä piiämät parhain»- pana vlla sanottua ehdotusta kannat tamatta ja jos Saksa sitä yksin kan nattaisikin, niin sillä kannatnksella ei olisi semmoisenaan ratkaisemaa mer kitystä, »nutta tuskinpa sekään tahtoo Zumieii Isin Mxztevz. Werner Söderström Osakeyhtiö on ryhtynyt julkaisemaan te osta, zoka on tarpeen melkein joka kodissa. Onhan lain tunteminen joka miehen kunnia-asia. Mutta laki et ole nnn helposti tajuktamaa, että yleisö ilman asiantuntervaa oh jausta saa siitä selkoa. Lainselitysteos on senmuoksi tarpeellinen ia marmaankin haluttu kirja. Tällainen teos on parhaillaan julaistamana. Sen tekijä on kihlakunnantuomari Julius GaraSte Teoksen nimi Kansan tajuinen lakiasiain käsikirja ja ilmaijee että se on mahdolli simman suurta helppotajuisuutta silmälläpitäen kirjoitettu. Kansantajuinen lakiasiain käsikirja on niin monipuolinen, että kaikki tärkeät oikeussuhteet tulemat siinä esitettämiksi. Teos on jär- jestetty hakemiston muotoon, joten siitä ilman selailua löytää kul- loinkin tarmittarvat tiedot. Tenjän apuna on erityinen tarkastajakunta, johon kuulumat: lakitiedetten tohtori F, O. Lilius, senaattori I. K. PaafikiZvi ja rikosoikeuden professori Allan EerlachiuS. Kllchlltlljuijen Illkiiljillil! kilfllmjiln näytemihko on ilmestynyt. Tilauksia ottamat »vastaan kirjakauppiaat ja osiamiehemme. Kuka tahansa moi rumeta ylimääräiseksi asiamie heksi, saaden oman kappaleensa ilmaiseksi, jos kokoo 5 muuta tilausta. Mihkoja on enintäin 30. Wihcn binta on 50 penniä — Teos moidaan myös tilata 6:na niteenä, jotka maisamot kulin 2 wk. 50 p. — Jos tilaatte ennen helmikuu,: loppua, scatte teoksen mal- mistuessa kannet ilmaiseksi. Jos teos on teille tarpeellinen, tilatkaa se jo täuLLn! r MMM Osakeyhtiö, Porwoo. tämän asian tähden joutua huonoihin »väleihin sekä Japanin että Menäjän kanssa, jonka miimemainitnn kanssa sen rajanaapurina kuitenkin c-n tär keämpi pysyä hymissä »väleissä kuin saamuttaa lännen suuren ta^millon ja toistaiseksi mielä merratt-un heikon Kiinan suosiota. Näin ollen jääne- mät olot Mandshuriassa entiselleen ja Kiina saa lohduttaa useään sillä, että heikon täytyy tyytyä siihen, mitä mäkervämmät päättämät. Amerikka ei kai myöskään tule ehdotuksestaan mitään hyötyä nauttimaan ja seu rauksena siitä on main ollut Japa nin ja Menäjän läheneminen, koska ne yhteisten etujensa tähden tahtomat Mandshuriassa olla yhtä poikaa. Odottama. < Suomennos Satakunnalle l. Täsmälleen kakiikymmeniä minuut tia myöhästyi juna. Nyökäytin eräälle ystäivälleni, joka seisoi asema sillalla ja astuin alas Maunusta. Pieni nainen, ystämällinen hymyily huulilla kulki ohitseni. Hän oli hy- min pieni ja ketterä, purppuranpu nainen, manhan aikuinen puku yllään ja hymin manha, kuluneilla kukilla koristettu hattu päässä. Takki sama ten oli manhaa kuosia, sateenivarjo oli hänellä kädessä jz kori. Hän tuntui oleman kuumeentapaiseKsa jän nityksessä, kaSmoilla kärsimätön maan »loinen odotuksen toimo. Kulkiessaan ohitseni, kuulin hänen puheleman: ..Tällä junalla hän tulee". Ihmiset katselimat hänen jälkeensä asemasillalle: ehkä hänen hymyilemät kasmonsa herättimät huomioko: ehkä kummallinen pukunsa. Kiirehdin perimään matkatamaroi- tani pitkän, kylmän matkan jälkeen, jolloin tuo pieni nainen taaS tuli mastaoni. Hymyily oli mielä huu lilla, mntta katse oli uneksima, ja nyt hän kuiskasi: „Siite tulee hän ivasta seuraamalla junalla". Minun tuli Mli tno'a naista, hänen kiiruhtaessaan pois nopein askelin. Isku ilme hänen kasmsil- laan oli herättänyt huomiotani — niissä oli ikäänkuin luettamana joku (/ 8sm l.sngfoi^'il» js Inon ttsquon välillä msilmsnmestsruulissts 1909. IcuvLÄ nä^tLllÄäia Lino- Astaan tämä v!i!<lccz?U!«totestte- rissa kello ' ' >7 ^V^. 8uu»-Ivn Ku8tannul<8ivn takiasi Isston pilvttvjä Viulun ja Iiarmoaiksn soittoa! historia. Kysyin tamaraini kanta jalta, tunsiko hän tuota ja knka hän on. Sitte sain kuulla kcko hänen historiansa, joka oli surullinen ja liikuttama, mutta samalla hieno ja puhdas, joten en sitä koskaan moi unohtaa.! Kymmenen muotta sitte istui hän pienessä kodissaan odottaen miestään kuljettajaa kotiin. Heillä ei ollut lapsia ja climat toisilleen kaikki kai kessa. Teepöytä oli katettu: houkuttele- lvasti sihisi mesi kattilasso: juuri paistettu »vehnäleipä tuoksui, mutta miehensä ei maan tullut. Sen sijaan tuli sana hymin surul lisesta onnettomuudesta. Niin maromasti kuin suinkin ilmotettiin häntä kohdanneesta surut- tomuudesta. Kuullessa., n kaikii, kiijuhti hän maan kerran, ja smnas^a oli hä! en elämänsä taulallaan saunnunul. Monta paitvää makasi hän nman hiljaa: tuskin tiesi, elikö hän. m-i oliko henkensä jo yhtynyt puolisonsa kanssa siellä, missä ei enää erola tarmitse. — »<<> — K:t tarttui äitinsä käteen, .^iti k/.älli käutä lcm ^>eästi. Littcn jätkoi !>än: »?ciikani,» sanoi llän, »tcia vääiin. Kikoin rak» kauäen käsk/ä vastaan ja olen saanut rangaistukin, jonka lukekoon n^v5.ksc:.ii. /o»a l än raka>;- taa, sitä laän na^ös rankaisee! I^iin s»nc>i lierra Os borne. Jos olenkin tedn)t paljon 5 )'ntiä, olen m/ös- kin saanut paljoa kärsiä ja Jumala e: rankaise sekä tässä että tulevassa maillnazsa. lule la) väksi ituni- seksi, Kät! kuliu aina totta! Jos olet telin^t pakaa, älä karta rangaistusta. Xlä l.oeta päästä lauolista — niinkuin träa teki. Jos liän olisi jäävit luokseni, olisin ylpeänä ja iloisena seisonut dänen rinnallaan ja seu rannut lräntä käpeässä ja puutteessa, b/lutta dän pel- käsi ja pakeni. Oi Xit, ole uskollinen lippusi ääressä, ole luja ua^rsk^ssä ja ole vakuutettu, että se nainen, joka sinua rakastaa, mielellään seisoo vieressäsi, lian ukrautuu ilolla oaielielle, jota kän rakastaa.» ?ieni eläin lienee kiipinet pensaikkoon. Kit kään tyi katsomaan, mutta ei tiuomannut mitään. 7 I/lac Valter oli pukunut ja tunsi itseään on- nellisemmaksi kun oli ollut pitkään aikaan. I aakka tuntui Irev^emmälta. >Isk>maätön käsi oli sen duojen- tänut. »Ltkän villaa rniaua tämän täkclea, liit?» sanoi liän rukoileva ilme silmissään. ?oika purskaliti itkuun ja lankesi äiclin kaulaan. »Xiti!» muuta ei kän voinut sanoa. Ia väditeUea poistui suru I^ilias'ea s^äämmestä — tläaen. jota vastaan oli niin paljon rikottu. - 157 ^ kumxia iniekeksi. ja terävä k^llä olct - sii- Iien sinulla on taipumusta. !vuule!> ,n n) t inlt:l, sanon sinulle. 1'uniia kcrran iniLlien — tÄit^van ja terävä- pä .'-ien. l^än ei ollut oikeast-^sn !i:oiio, mutta kuten sinäkin, ei känkään punninnut asioita cn»-ikolts, eikä pitä») t ollenkaan väliä siitä, mitä t>.ki, kunnan vasn ei kukaan saanut tietää sitä. lvit, äiti i olisi ollut onnel- lisin iuminen u>aailmgssa, jos tuulla sienellä olisi ollut enenuttän taliclonlujuutta ja voimaa, Alutta liän mu sersi s>clän;meni ja teki elämäni k rjs ,<5>. saan ikäänkuin uuclen elämänllslun, kun näen sinut, Kit. Alutta sinussa on jotakin tuon mielien kaltaista, väki sin mieluummin, että kuolisit kuin että saattaisit jolle- kin naiselle sellaista surua kun llän minulle.» »Oliko kän minun isäni?» k/s)i Kit kiljua vapi- sevalla äänellä, lkän ei katsonut äitiinsä, vaan loi sil- mänsä järvelle pain, joka llänestä nä) tti niin kaukai- seita ja utuiselta. »X^llä, kän oli isäsi,» vastani I^ilias lempeästi. kitkän ajaa vallitsi kiljaisuus. »Onko liän kuollut, äiti?» k)s^i Xit viiicloi». Llämä kaikessa toclellisuuclessaan s^nkist^tti lapsen mielen. »Li, Kän ei ole kuollut,» vastasi I^ilias I^Iac Val- ter, jonka kasvoikin kärsimykset olivat piirtäneet niin s^vät jäljet ja jotka keloittava auringonpaiste kirk- kaasti valaisi. l^it mietti tuokion ja sanoi sitten liieman karmis- tuncena: »Sinä luultavasti vikaat käntä kirveästi, äiti!» Kuului kakioaa pensaikossa toisella puolella kivi- aitaa, liastas, joka oli lentänet sinne pesälleen, palasi takaisia. lullia» ei vastannut autääa. k^it uuclisti k)^s^m)'k- sensä: »Vikaatko käatä kovasti, äiti?» lllt -Ii I