N:o 86 — 1910 KUSKI-SUOMI Snnntmtaina' huhtikuun lf pm5 ItSleHa piMperjantaita hirtvi kaadettiin ja teurasdettim noin 100 sylen päässä ihmisasunnoista. Teurastusta «Xli mel kein lkocko Zhläkunta Zakocmtumtt katsele- vaan ja saAvat latso>jat lihoista palaiia lahjaksi. Raikikunnan tullessa Kärfämäen Joki» kylään, Zerrvttiin sullä että kolm^ hirivcä oli HHäSsä nähty ja «ttä niitä juuri ta« laa <y«ttnn ja tqpa«si «tikikunia yhden wasta?aadetun emähirtven. Piipcllan Tatvaftkengän khiä on tänä tavvena ollut oikea hirwien metsäS:yz« paitta. Wähää ennon pvliiii^u tuloa oli siellä ammuttu tynvnenlunla hirweä ja onnistui poliisien siellä saada ilmi »seita sala->ampujia. Kaikkiaan on tässä ly- ZLssä tänä talvena tayetw useita kym meniä HuSviä. Kestilän Dornan Kylässä joutui niinikään neljä anyu'.ai ilmi. RantsilaSsa saatnn kahden hirtven liha» t^mvarilSoon. KaiMaan sai retkikunta mahallaan ilm» 30 henkilöä, jotka joko itse dtoat hrriviä tappaneet ta', olleet tap» pami^eSsa osallisina. Satoja hirtviä on niinollen tänä tal- tvena joutunut saaliinhimoise» iväestön ichriZsi. Mmitamissa paikoin on hinvet sukupuuttoon tapettu. Teurastusta «wa: harjoittaneet sckä tilalliset että irtolai set. joita on monta sellaista, jot^a oivat hiavemnedsästystä aiwan ammaninaan Pichäneet. Hirwentappajia oJca; paikka» lunnan asuAaat miehissä ja naisissa »MM C«i jM Newcastlen kauppakamarin lausunto, josta eilen mainitsimme, kuuluu ko konaisuudessaan seuraaivaöti: «Newcastle on Tynen fauppcfama-* rt» kokous katsoo lewoitvmuudella a:» ottua muumiosta Suomen laloudellises- sa ja Poli.iittisessa asemansa, millä cn suuret kauppa-asroita koskemat seu raukset kaiikille Britannian keskusliik- teille, joilla on suhteita Suomen kans sa. Kokous lausuu sen johdosta Vil pittömän toimomuksensa, enä kaikkiin tolmettpiiersiin ryhdyttäisiin saaria» matta (Britannian) hallitusta pulaan, jotta esiettäisrin, jos mahdollista, sen muutoksen toimeenpaneminen, jonka mc pelkäämme saabtawan Britannian edur Vaaranalaisiksi maassa, jossa Äu« tannian kauppa wiime wuosien kulues» sa on kehittynyt erittäin nopeasti ja edullisesti,". Tämä päätöslauselma läheteiäön äCcnäjärt ministerineMvoston puheen- johiajalle, Menäjän rahaministerille, duuman puhemiehelle, sir Edward Greylle, kaikille paikallisille parlamen tin jäsenille ja sanomaleh'diZ:ölle. Qehbi lpiyhtää mml-Ztenwalti?We?rin< tvrras-tva klmottamaan, m:öti tNaiset rahat «ttxrt peräsm. Lovulsi kchottaa lcht! toimevnpanemaain tav!aÄut>soi T.iomun tvalÄotvaroisisa. ~ J"* 7 & — Paha omatunto pelottaa. Kerro- taan tvamnuudella. ct'.ä hallitus, «Stääl- lstcn isuomailaisia ryhtymästä a?!iiwiseen wastowintaa nyt esitetyn, ylcislvaltakun» nallista lainsciiädäntöä koskeman lakieh- dotuilffen ja muidenkin »vastaisten toi- menpiteiÄen johdosia aikoo lisätä sna- totimia Suomessa ja miehittää tärkeim- mät sotajoht««lliset paikkakunnat. Tähän tavtvitaan lkuitenlin palj»n »ahaa, jvta isaada!?s«en hallitus Itsnoe koettanur hank kia tot-mmt Ranskassa. Huhujen »nu>kaan on lstellä ?ieiMydytt») lainamnaöta tvaro- ja paMotvimenpitnsim Tuomea >ra?« taan. eräin muutoksin, minkä johdosta ehdotettu asetus tulisi olemaan näin kuuluma: Työtvaenasiain tvaliokunnan mietintö n :o 3 erinäisistä Eduskunnalle l-h- dyistä anomusehdotuksista, jotka koskemat ipalkollisolojcn uudelleen järjestämistä. Myös Hull?n kauppakamari on pnolAstanoet »a luvatonta metsästystä tehnyt samallaisen päätöksen ja !aina- trukasti «viranomaisilta salanneet. —'titt lausunto on Suomelle hywin suo- — Wirkasyhtej»tt» Viipurin lääniä kutoernööriä ja lääuinsihteeriä wastaan. Wm>nna 1S06 toimitettujen eduskunta- »vaatien jätteen äM mÖlliläi^n Juho n Parikkalasta Wiipurinläänin 5uwernöörin tvirastoon wal»tuKm, jossa rvmoijti, «itä sanStvn pitäjän Mäniylah- den ääinestysal^ueon v»oalilautak:mla oli ääniä laÄiessaan lamatta 11 annettua ääntä. Ki»ver>n»)örin siollinen. -J .. .'1. Maliokuntain mietintöjä. Lakiwaliokunnan mietintö n:o 1 Keisarillisen Majesteetin armollisen esityksen johdosta S»»o»nen Edustun- nalle Perintökaaren k) luwun i, 2, 4, 5 j|a 7 pyk:n muuttamisesta. Maliokunta lausuu mi tinnössään m .m.: Armolliseen esitykseen sisältyvä eh- dotus ylempänä mainittujen, perun- — „Golos Moskmy" ihinettelee. kirjoitusta koSkeMain lainkohtain ..Golos Moskmy" juMisee suomaiai-! muuttamisesta on, kuten c!>:n^.i icy- r"—» "7" r.a; fl i^hiarfi fiprrcITrptt w' lOOfi t,ide- datuhesta ilmM,aiheutunut silla, et- LauAcmon P-rikkalasta Mipunnläamn ^ p,'rustnsl!kien! tä hallien tarkoituksena -n ollut ta. 2 §:ää lpohtmeen konferenssin pöytä- >man yhteydessä eduskunnaäe amaa e>l- n «vmiiintt/rf.mrT «ii' kirjan ja ihmettelee, missä tarkoitukses. ^ erttytsen ^aamistoioeron kaylaN' »4 !sa tämä on teh:y. Lehden mielestä se toon ottamiiesta. Johtona .vasiamat- iirin ^ ^ut yhtä suuri tahdittomuus kuin!^un intron maaraami!<:»>», lo.a onsi Miljukomin miimemen duumassa te- maalla kruununmoudln .a kaupung.s.a Imrasto -mnoi. walltt»ksen «nh^ttomana niin ellä sen johd.Sla' m°^r«at>n to>mttettawa. tullst ote- ja antoi »voliitusqso-tMe-n homioikeuieen. \ Malittaja LaManen «valittikin n?ali- ^ v./^/ tus«isotuLs«n mukaisesti hclvioikeutieen, ^ a I >e aan. mutta je ei ryhtynyt tvalitusta täsitte- lemään, So&ta »vaMus ku-tvernöörin pää töksestä on tällaisissa aswis.sa tehtäivä suoraan senaatin oikeusosasivo-n, »vaan «nääväsi Zmoarnöörin tvivaSton antaman lainmukaisen tvalituSasotulkson. Tämän saatuaan »valitti LauÄanen senaattiin. Senaatti wahwisti asiaan näihden !u- trernöörin päätöksen, mutta jätti asiclir- jat pnÄuraattorille syytteen nosraniiSta tvarten Miipirrin kSänm kuw?rnööriä v. Troilia ja «lääninsihteeri Älgrenia Ivas- taan wäärän tva-lititsoivtuffen anianii- sesta ja ltrnaÄusrnaiAstm määräämisestä päätöksestä, sekä asianomaista reistcaat- toria «vaataan isiiitä, että hän waStoin »voimassa olewaa leima-asetusia oli pos tulee fijsyneefsi, Ma suojelee suomalai- Pikku-uutisia. Uusia mlehiäkö senaattiin? Useita nykyisen senaatin jäseniä pidetään ,^päluotettawina." «Ävenslka Dagbladetille' sähtötctään Heffingistä tiistaina: Kerrotaan piaktoin vlttvan odotettawiAsa muutoksia senaa- ! tin ?c5ocm>pam>ssa. Kenraalik»wernööri ........ . .. iGcyn ei nimittäin tfle thytymäincn se- loacnut valituskirjat Sattottaoiaan. ■ nöflHn m ^ mn M janoon >»ar- lollöMelk m-nettelylla ku»vernoor-n w.- ^ Ajamattoman erimielisyy- nf' ? den ijaffecn, mikä ilmeni ^naatissa käsi- 1 t ^ a , „ ...... teltäeSsä konraaKkMvernöörin tiiaati- Prvkuraattor» lähetti asia?'.riat Wnpu rin hctvioÄeudon kannemiÄaalill- sytteen ieiemistä tvarten ylompänä tr<t ni:iik-:a wirheellist)yAsiÄä .Tutoernööiiii, läänin- sihteeriä ja reistraattoria vastaan. Kannetviskaali Selin kehotti si:tc.n kir- \ jelmälla ?utvernöörin toiraSrai w!?ail maan hxAitktja LaulVaselta j^ikkapcräi- fcn laÄun niistu Zuluista, '.»ita wiran- omaisten »virheellinen menettely oli 1>ä- nelle a-rheuttanut «ttä ka»nwiskaali noisi wirkafyytteen yhteydessä tvaatia syytecht ZoNvaamaan mainitut kulungit. ^ Mailititaja Laulkkanen on jättänyt k::- toernöörille kannc»viskaa>!i!Ie toin>>:.'!ta- tvcKsi Iorwa.u>Z»vaatimuksen'a ja päätr>)Y s: 313 m?n «1 p:n. maan kuolinpesässä pide:yn Perunlir- joituksen toimituskirja el? Perukirja. Kun kuitenkin perukirja nykmsin Moi- niassa oleman lain (Perintökaaren 3 luwun 4 pykälän) muuna »voidaan antaa oikeuteen sinetillä suljettuna, oli- si sellainen lainmuutos aikaansa-il.'Ma, että perukirja on aina alvoiiaisena ci- keuteen >sätettäwä. Muin Maikkapa e- rityinen jäämistömero ei tulisikaan käntäntöön otetuksi, Maan perintömero edelleenkin kannettaisiin perunkirjoiiu?- sen mukaan maksettaman leimaMeron muodossa, on tällainen laininuutos armollisessa esityksessä katsottu tarpeen Maalimaksi sentähden, eitä jonkinlainen perunkirjoituksen silmälläpito ^verona- kökannalta aina olisi.mahdollinen, joka si lm Mä pito tulisi sitä tarpeellisemmak- si kuta suuremmaksi leimamero määrät- iäisiin. Tämän yhteydessä ehd <'t .'.^an armollisessa esitfysessä eräitä muitakin muutoksia perunkirjoituksena Moimas- sa oleviin säännöksiin. Armollista esitystä jäämismerosta ei wielä ole eduskunnalle annetru. Ga- Maliokunta ehdotta että työsopimusta koskema uusi lakiehdotus, joka käsittäisi myös- fin >palkollisfopimuks:n ijjienä työsopimuksen eriko:Slajina ja filen tarkoittaisi asiasta nykyäön woimassa oleman lainsäädännön kumoamista^ mitä jouiuisimmin »valmistettaisiin ja armollinen e. sichS eduskunnalle annettaisiin; sekä että toimitettaisiin yleinen maamme palkollisten oloja koske- wa tilastollis-taloudellinen tutki- mus Marsinkin sen seikan selmit- täm!iseksi, onko erityinen >palwe- luAväen suojeluslaki la:sot:awa tarpeelliseksi. Mastalauseessa waliokunnan s osia- «listijäsenet ehdottamat että hallitus toimeenpanisi t/le it sen tilMollis-taloudellisen :u:ki- muksen palkollisoloista, ia tutki- muksen perusteella aniaisi edus- kunnalle ensitilassa eiiiijkjat pc>l- kollisten suojeluslaiksi, jota asiaa »valmistamaan komikaan kutsut- täisiin jäseniksi useampia pa!.'ollis- ammattia edustamia henkilöitä. P. H. N. Liiton Laulu-, «oitto- ja Urheilujuhlain dien »valtakirjojen maaraajan kulee oi- la saman, lukuunottamatta lordeja, jot- ka Mirka-asemansa nojailla kuuluivat ka mariin ja jotka jäämät siihen niin kau- Man kuin pysymät Mirka-ajenlassanja. ^ Uusi keksintö langattoman phkö» tyksen alalla. Tukholmasthuh- tik. 16 P:nä. Norjalaisen mer.wäen kapteeni on Kristianian insinoörijeu- ralle esittänyt tekemänsä keksinnön, joicka amulla moidaan lähettää langat- tumalla lennättimellä salaisia sähkösa- nomiq, joita tvoi tvasiaanotla^ gj- noastaan se^ jolle ne on aiottu. Ilöisön osasto. musta >ta?<ÄvarM«m oiettujen aseiden j jättämii>i«Ää wcnäläii'en sotawäen hal- „. .. f t . >4uun. Täimän johdosta on nä ^t kenraali- liokunta on 'jiitä huolima.ti?, 0Möf]uen > lklUvernööri ruwcmnut pelkäämään !i»ah- ^^ia Miitatun käsityksen edellä koske- dollisestti- tapahtuva» epäonnia, mistä tellun lainmuutokM rarpeelliiuudes:.:, . .. . .. Avrnrtllrlöön oR i Venäjältä. — Lakiehdotus kuolemanrangais tuksen poistamisesta. Duuman oi- keusmaliokunta on 13 ääiiellä 7 Ma&° tcc.n Männyt kuolemanrangaistuksen pcistamista koskeman lakiehdoiu!sen. — Kulkulaitosministeri Ruhlom c- roaa? Kulkulaitosministeri Ruhlcm kuuluu sairauden tähden eroaman mi- rastaan ja matkustoiivan lääkärien ke- hotuksesta etelään. — Kuolemantuomiot; lehtien jakot. Maolisk. kuluessa, ilmoittaa Reisy, on kuolemantuomioiden lukumäärä jälleen tuntuwassa määrässä kohonnut. Helniikuussa oli kuolemantuoiiiioita 37, mutta maaliskuussa !)9. Muoden kolmella ensi kuukaudella on kuolem-in- tuoniioka langetebtu 160. Täytäntöön- pantuja kuolemantuomioita nuulisk. 16, Muoden ensi n>eljännelsellä 7Z. Maaliskuun kuluessa on sakkoihin tuomittu 19 sanomalehteä: s.ikkvjen kokonaissumma 6,^00 ruplaa. slmnniteltuija ttäitiiivcrlitaltoimmPiteitä to- ryhl1)Nyt armolliseen esitykseen !ls.^lly teulttaesssa. Sittenkun 7erran osa nykyisen Wää ll,etuschdotusta tar-NSta-naan :<Z »senaatin jenistä «m Nzälttämättömyy- katsonut oleman syl)ta puolina eiliMa den ipaAo-tu asKunut ei tulla ^ KUN ininään huomiota enää ! ti mii itämään mainitun asetusehdotuksen törfoihifje» siihen, cenctifo ni-mitettälvät senaattorit ^ '^n paaoMlliiesti meronakokannatta SansÄ^aisia. kunhan ne ivoin laattaa perintökaaren 9 lulvun er.nm- otvat ltäydelliisestn InotettaSvia Wenäiän set pykälät tarkoitu.taan MastaaMikil, — Suuri liikeyritys Raja-Karja lassa. Äeis. Senaatti on nyttemmin Mc.hwist<muit „Juka'.oske:>. Puuhicmo- Osakeyhriön" yhtiöjär>es:yksen. Ah::ö, jonka pääoma on 500.000 mk.., tulee Salmin Hyrsylässä. jossa se kauppa- huone Meljekset Kimisiltä Zormmalas- :a on osianut voimakkaan. Iukakcsken harjoittamaan puvhiomoteollisuuila. Nhliön o>akka:'!Z on useita kvliinaisia liikemiehiä. Rakennnsiyöt tehtnalla aiLteitanee tulemana kesänä. — L:lka. hallitullZsen tarkortu>Ap«iriä toteuttaessa. — Suomi-syöjäi-l juttujn. — „£«o» malaiselta senaattorilta napattu Tukhol- maSsa 3 miljoonaa". ..karjalan' rin kivjeentvaihtaja iiniottaar Ganomaifehrt »Scmish'na>' !irjo'tti torstai-iltana että Tu.th.>lmc>?sa inu>.'a on erään lsuo-mailais^n senaativrin tas- kuista löydettty 3 m-.l'»oi>aa inarttaa ja «ttä näiden rahojen otaksutaan dc.van •tarilodctht agiitat-sioniln ja iaadalsten Eu>r«Ma sekaantumaan Smm:n ky'y- myksoen. — Olisi huwit!awaa tietää, ky- st»y I<chti, paljjonSo suomalaista rahaa on kulutettu >sanottuiin tarlotnkseen. LZiinie aikana on PMariintin niitä tulivirnt yl: puvii mivjoonaa. eikä Maliokunnan tarkaste:ta'vekn niin muodoin ole jätettykään perlU'.kirjoi>- tusta koskKvia Irrfisäänrijf•;d fjfoni2i= suudessaan, on valiokunta suorittanut tehtävänsä tätä silmäll^piiäen. Wa- liokunta ei niin ollen ole ryhtynyil iän Pieta- mainittuja lakisäännöksiä käsittelemään laajemmalta kui>n mitä 'ämän vhuy- dessä on hamaittu erinäisten, nykyolo- ja vähemmin mastaavien tai epäiel- wäin määräysten olevan korjausta kaipaavia. Tehtyään sitten selkoa erikoiskohoit-. tain esiuMeen tekemisiään muuiotsis- ta, valiokunta ehdottaa: että Eduskunta alamaisessa lvasiauskirjelmässä ilmoittaisi hy- Mäksyneensä armolliseen esiiyk- seen sisältymän asetusehdotuksen Ulkomailta. Englannin ylähuone- kysymys. Lordi Roseberyn päätöslauselmat. Lonitoosta, huhlik. 14 p:nä. Lordi Rosebery on käsiieltämiksi jätlä- ny: seuraamat pääiöslauselmat: Äastcksen ylähuoneen tulee olla lo- kocnpantu ensiksikin lordeista, ioSka pe- rinnölliset 'paärit kokonaisuudessaan il mat keskuudestaan Malinneet ja joika hallitus on nimittänyt; toiseksi henki- löistä, ijotka virka-asemansa puolesta tuiemait kuulumaan kamariin; kolman- n<ksi henkilöistä joi>ka on wa'.ittu, mu:- .ia ei päärien joukosta. Kaikkien lor- Ohjelma i OrivedelläKesäkuun 18 ja 19 p:n ä 1910. Laulu- ja Soitto-ohjelum. Uksiäänisesti torvien säestlsiscllä: Mirsi 472, 1 ja 3 M. Päivän laulu E. Melartin. Nuotit saatavana Toimikunnalta. Torvisoittokunnat: Suomalaisia säveleitä E. Pahlman. Kanjanvalistuss. partituurikok. 7. Wanha suomat, polska O. Merikanto. Toimikunnalta. Kansanl. Paraisten pi:äj. K. Ekman. Torviseptettejä 1 vihko, sov. Dh. Mannerström. 30-vuot. sodan marssi, s. S.Lundelin. Toimikunnalta. Naisköörit: Kevälsointuja P. I. Hannikainen. Kansaniv.seuran 3 vihko. Lemminkäisen äiti O. Merikanto. Saman 7 vihko. Orvon laulu, suomalaisia kansanl. sov. E. Genetz. Saman 10 vihko. Kalastajan laulu merellä H. Borenius. Saman 1 vihko. Miesköörit: Pellavankilkijä E. Katila. H. Klemetin Nlioppilasl. 3 vihko. Anterus yfi«en yrkä O. Koiilainen Sama. Me kasvamme E. Dielartin Saman 1 vihko. Sydämeni laulu I. Sibelius. Eri lehtisenä kirjakaupasta saatavana. 'Seka köörit: Lauloin ennen, lauloin eilen P. I. Hannikainen. Kansmnvalisiusseuran 21 vihko. Tanssilaulu H. L. Hassler. Saman 22 vihko. Ajan aalloi E. Järnefelt. >Taman 13 vihko. Sinikellot, Elelä^Pohjanmaalaisia kan- sanlauluja sov. H. Klemeiii. Eielä-Pohjanmaäl. kansanl. 1 vihko. Ntsiääniscsli törmien säesiytiellä. Aieenälaisten laulu I. Tibelius. Kuorossa törmien säestyksellä: Suomen laulu E. v. Qmanien. Maamme Fr. Pacius. Kolmeen miimemainiriuun saa nuotit toimikunnalla. K i l p a i l u k a p p a l e e t. Tormisoillokunnat. Maalaissoittokunna:: Kansanl. Paraisten lpit. K. Ekman. Kaupunkilaissoiitokunna:: Musette I. Sibelius. Kansantvalistuss. partituurikok. 7. Naisköörit. Maoiaisköörit: Kalastajan laulu merellä H. Borenius. Kaupunkilaisköörit: Lemminkäisen äiti O. Merikanto. MieSkööritz Maalaisköörit: -i Sydämeni laulu I. SibelluZ, Kaupunkilaisköörit: j Me kaZvamma . . «E. Melartjn, i .L J r Sekaköorit, Maalaiököörlt? TansMulu H. L. Kassler, Kaupunkilaisköörit:^ Sinikellot. Etelä-Pohjanmaalaisia kan, Mauluja sov.'' H. Klemetti. Toijen kilpakappaleen samoat esiintg» »vät seurat vapaasti valita. ^ .? Jousikvartetit, • x Kilpa^lukappale tv alinna» mukaan,' Molmistelu- ja Urheiluohjelma; i Ll. Lejkkiohjelm<L. Marsinaista yhteistä volmisteluoh« jelmaa ei päätetty ottaa, mutta sitä» vastoin otetaan urheiluleikkejä, joita toimeenpanemaan saapuu erityinen kantajoukko Tampereelta ja ohjaamaan joku leikkien opettaja. B. Seurainvälisiä urheilukilpailuja: ...» V -o-*-H 1. Maalaisseurojen kiertohaarikasta. Kilpailulajit tänä vuonna ovat: 1) tKuulantyönti. 1) Seiväshyppy. 3) 400 merrin juoksu. Ku talkin seuraa saa eduStaa 6 sen jäsentä, joista viiden Parhaan tulos otetaan huomioon. Huomattava on, että edustajain tulee vähintäin 6 kk. olla kuuluneina seuraansa. 2. Murtomaajuoksukilpailut. • Kilpailuun saamat kaikki Liittoon kuuluvat seurat ottaa osaa. Kukin seu» ra saa lähettää 5 edustajaa, neljän tu» los otetaan huomioon. Kilpailu ta- pahtuu 2—3 km. matkalla epätasaista maata, minkä maitan kunkin kilpaili jan tulee juosta. 3. Wiestinjuoksukilpailut naisille. ' Kilpailuun saavat ottaa osaa kaikki Liittoon kuuluvat seurat lähettämällä neljä naisucheilijaa. Kilpailu tapah- tuu 400 metrin maikalla. 4. Kansanianssikilpailut. Kilpakappaleen saadvar seurat valita ilse. Edusiajain tulee olla vähintäin 3 ff. jäsenenä edustamassaan seurassa. C. Mieskohtaisia urheilukilpailuja. Pituushyppy ja keihäänheillo. Nai- hin kilpailuihin saavat yleensc kaikki ottaa osaa. Kaikissa kilpailuissa noudatetaan Suomen Moimisrelu- ja Urheiluliiron kilpailumääräyksiä ja pislelaskutapaa. Palkinnoisia ilmoitetaan vähän myö- hemmin. Ohjelma tulee vielä sisältämään ui» manäyiöksen ja esitelmän. Kaikkiin tiedusteluihin ja lirjeisiin ivaslaa Laulujuhlatoimikun:a os. Ori- vesi. Toimotiamasli Hämeessä olevat lauluseurat ja soittokunnat alkavat kilvan toimia siihen suuntaan, «tlä ensi kesänä entistä lukuisammin cllaan kisailemassa nuorison yhteisissä kesä- juhlissa Orivedellä. Myöskin loivo- taan nuorisoseurojen voimistelu- ja urheiluosastojen tekevän parastaan juhlien onnistumiseksi. Onhan seuroin- »välisiä kilpailuja koetettu saada mah- dollisimman paljon. Toimeen siis tosi-innollal '' Pohjois-Hämeen Nuorisoseurain Lii. ton Johtokunnan puoles:a: Mani Rajamaa, esimies. Jukka Suomala, sihteeri. - 84 - - 83 — 83 — — 81 — Edellinen prosenteissa ;® s II I' ;ä ce 1 1 1 1 1 1 -"Ti? S ! 1 -11,111 S''if ® 1 1 1 1 1 i 3 «\ 1 i 5 - O O) o Ö3JÖ IMI !'» 5 S; 1 S. 3 j 1 Oi Oi h* otosei | | | > 2 7 ° M | < & CO SN CO cx^oo | | | 3 i"-i 009)00 1 1 1 5 1®°°. i i i «OH I I | w t* 9 ^ O IIII, a o w Ci QD OD 00 tl Oi 00 t» l 522öso Ck' CO 00 »o <o O <-> d» (N 0 £: icosgoi^tfic ! o,| 1 § P4 3 M md 4 md dB ,4 m rfä ji d M s « as I I I I I I I I I eo CD I I i-i zq •"2 IIII 05 00 *0 ^ 0 fc» CC 03 o 1 ) 34 H?INhM <D CQ (O OÖ oi (N | | | | S5 i l i l i l l l l lii l « «5 i i K5 lO lOOOOt* ei ® io c» eö «i «o » h » oi « ee t- ® O!i 00 10 oo oö oi ift ei oe (N CD CO a a i Si I d d d d d S -< 0» »Tf H5 ® 5 ja "a. d a « Taulukot näyttävät että liika-asuttujen asuntojen joukossa löytyy sellaisia, joissa asuu kovin monta — kahdeksankin henki löä huonetta koht'. Tämä viimeksi mainittu korkeus määrää esiintyy ainoastaan 1-huo- neisten ryhmässä sekä kaupungissa, että Mäkimatissa. Mutta 3, 4, 5 vieläpä 6 hen kilöä on muissakin ryhmissä verraten ta vallista. — Sitäpaitsi näemme, eitä ei liika- asuttujen joukossa tapaa sellaisia, joissa asuu 3, 4 ja 5 henkilöä huonetta kohti. Näitä on 8.7 pros. kaikista asumuksista kaupungissa ja 1.6 pros. Mäkimatissa. Jos lähtien siitä edellytyksestä, että huo neessa saa olla 2 asujanta, tarkastamme taulukoita, näemme, että kaupungissa ££.0 prot. asumuksista ovat liika-asuttuja ja 77.4 pros. asumuksista ovat ei liika-asuttuja, Mäkimatissa on 39.8 pros. asumuksista ovat liika-asuttuja sekä 00.2 pros. asumuksista ei liika-asutuita. Vielä näemme, että kaupungin asumuk sista ainoastaan 72.6 pros. ovat niin asu tut, että täyttävät vaatimukset sekä ilma- tilavuuteen että huoneen henkilölukuun näh den s. o. eivät ole liika-asutut, Mäkimatissa on vastaava luku on 35 pros. Jos otamme huomioon ainoastaan 3 pie nintä asuntoluokkaa voimme tehdä taulu koista seuraavan päätelmän. Täkäläisen työväen asutuksessa (kaupungin ja Mäki- taissa, leipomoissa ja muissa työpajoissa: sepät, maalarit j. n. e. H* «s «0 OI o» ci CO Kaupunki Sf tr tr tr tr tr B f p I* r f f m 5 » Miehet: Tyumieh'& 15 20 9 l — 1 — 46 Kftsityölaisift .... 0 24 23 15 6 2 4 88 Ajuria ja torikaup 9 8 89 piaita 5 2i — — — Talonomistajia*) , . 1 1 1 8 2 — — 8 Kirjanpitlj&t, kirju 19 rit ja kaappa-apal. L 6 4 6 1 — — Rautatie-, posti- ja tullivirk. ja poliisia Vahtimestareita ja 1 25 15 11 8 2 — 57 vartijoita 2 7 — 6 — — — 15 Rakennus- ja työ- mostareita .... 1 8 5 — 1 — — 10 Liikemiehiä ja kaup 8 18 18 15 68 piaita 1 7 7 Virkamiehiä — 2 8 10 17 15 28 70 Sekalaista 1 2 1 2 — 2 — 8 Naiset: Työlaisi* 11 — 1 — — — — 13 Kksityöl&isift .... 1 18 s — 1 — — 28 Pikka-liikkeen harj. 4 2 — — — — — 6 Leskiä 5 7 9 9 7 8 — 40 Virkailijoita — — 8 6 2 — — 11 Sekalaista 8 — 1 — — — 4 Koululaisten pitajii — — 1 1 — 1 — 4 Koululaisten asun toja . — 2 — 8 — — — 5 Ei ilmoitettuja . . . 5 7 10 e 8 4 6 41 Summa 1 64 115911091 96 I 601 42 I 49 1569 *) AinoMtMn ne talonomiiUjat, joille ei maata ammattia ole merkitty. sosiaalinen ja moraalinen epäkohta. —Voim me siis empimättä sanoa, että harvempi asu tus yksityisissä huoneissa suuressa mää rässä vaikuttaa asukkaiden persoonalliseen kehittymiseen, kotien viihdyttäväisyyteen, vieläpä asukkaiden moraaliinkin. Siitä taulukosta, joka osoitti asuntojen ja asukkaiden luvun voimme helposti saada laskettua miten monta henkilöä eri asunto- luokissa keskimäärin tulee huonetta kohti. Huonetta kohti henkilöä Kaupunki Mäkimatti 1 huone-asunnossa 2 huone-asunnoissa 3 4 5 6 Us. „ Keskimäärä 3.1 3. 1.9 2.1 1.6 1.8 1.4 1.4 1.2 1.5 1.2 1.6 0.8 1.0 1.3 2.2 Yhteinen keskimäärä 1.5. Vertailun vuoksi mainitsen taas miten asianlaita on muissa kaupungeissa.