Lauantaina 15 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 5 — 1910 HUOM.! HUOM.! :t : V raka.loUu niieheni Kai;ppi:is ! c n k I i U fi li (J!; 14 IN h u h SVllt. 18 'V.:", 'ii i!» > ' i ie. .];iU''ii s-:i:-"m■:r.n iu!iut:i ! > viiden »»'jun. jo-- ta »n.,-n suku laisine ja tintavilli; iliii'mn'1. Margareet;: RotiVai^an, "o. s. Saarelai-KMi Voi nyt hfiiji» majaltani tui. Suurelia hinnan alennuksella myydään tästä päivästä alkaen :i pn x^W PiKt is» un £«Mt ta ii tay 6lH?ien t- «v» » teatUn-ssa Uusi ohjelma: 1. Pefti!'ieet kurjmirnlcsel. 2. Lammaspaimenen kosto. 3. Ävioparh Kaunis värikuva. 4. Kero. 5. Ovelä Vdras. Hauska ja huvittava. 6. Ägia. Intian fciniaein kaupun ki. Eri täin kaunis luon nonkuva. HUOM.! Tiimä ohjelma näyte tään ainoastaan meillä! olisi fe annettava niisiä mamis ta, jotka eduskunta tulisi käylcttä- minään olemista maroista osoitta- maan, siis eduskunnan »työntä- mistä suostuntamaroista. Tällai- nen muutos hallituksen esitykseen on syntynyt Pietarisia, venäjän rninistermemvoston toimesta. Te osoittaa main sitä, että meidän hallituksessamme nykyisin mallalla olema suunta on aiman haluton ottamaan tientekorasitusta kruu- nun mastattamaksi missään muo- dossa. Tämä seikka yhä lisää tie- asian maikeutta. Maanmiljelijä Knuutila: Suur- ta pettymystä on luonnollisesti kaiken maataomistaman ja milje- lemän mäestön keskuudessa ai- heuttanut se seikka, että teiden ja siltojen kunnossapitorasitnsta ei ole mielä tähän saakka poistettu hei- dän niskoiltansa, maikka kansan- eduskunta jo niin monasti on sitä yrittänyt. Kaksinkerroin tulee ta- mä pettymys tuntumaan raskaa- na nyt, kun se pikaisessa tulemai- suuressa tulee huomaamaan, ettei kyytilaitosrasituksenkaan poistaini- nen — ei Uutiminkaan airo au lä heisessä tnlemaisuudessa — näytä onnistuman juuri niistä syistä, joihin alustaja alustuksessaan lä- heminin ivastasi. Juuri sentäh- den olisi kokouksen syylä locitaa saada tätä anata onnelliseen rat- kaisuun, ja siltä maralta, eriä olisi mahdollisuutta ajaa kysymys- tä perille kaikessa siinä laajuu- dessa, mikä suon'.alaisen puolueen aikaisemman puolueohjelman mu kaan pitäisi olla luonnollista, pi- täisi minusta tyytyä edes mäliai- laiseen järjestelyyn. Siihen näh- den ehdotan seuraamantapaisen ponnen: puoluekokous katsoo, että tieasian järjestäminen siihen suun- taan, että maltamaamiet tulemat kruunun rakennettaviksi ja kun- nossapidettämiksi sekä että kaikkien maksukykyisten niin maalla kuin kaupungissa, niin myös kruumm, tukee kohtuuden mukaan käydä maltamaanteitten aiheuttamiin me- noihin osalliseksi, on olema lopul linen tarkotusverä. Jos se kui- leukaan ei olisi lähimmässä tule- maisuudessa saamutettama, pitää kokous suotamana, että suomalai- sen puolueen edustajat maltiopäi- millä koettamat tieasiassa saada toimeen roäliaikaiscn rattaisiin sii- hen suuntaan, että liemaksumel- nzollisten piiri tulee taajcnnciutfi ja tierasitus kohtuullisesti tasoite- tiif icfa <>' vtahxntiiit että ... maksukytyyu . : . . -aiiion tutee : . ;.'m.;! ; n • 'etsi. .!>: joi? maantientekorasi- tulsen saisi tasoitetuksi, sillä se pai- naa raskaasti juuri niitä seutuja, joissa asutus on Harma jv ma- rallisuusolot kehittymättömät. Mi- nulla täällä ei ole numeroita kä sillä, mutta jos ei muistini petä, on Tuäun ja Porin läänissä kih- lakuntia, joissa tientekornsitus ei tee muuta kuin alle 40 mkaa manttaalia kohden. Sen sijaan lähellä suuria kaupunkeja, joihin liike maanteitä myöten on hymin milkas, se on suurempi. Jiiiit esim. osassa Helsingin kihlatun- taa se tekee lähelle -<00 mkaa manttaalilta, sellaisissa syrjä- seuduissakin kuin Sortavalan kih- lakunnassa se on noin oOO mkaa manttaalilla. Mutta niitä on etäisempiä paikkakuntia, esim. Ke min kihlakunnassa, joissa se non- see noin 400 markkaan manttaa lilla. Lähelle semmoisiin määriin se myös nousee etelämpänä muu- P*'. b ?S N jisten Villaleninki-, Paltto- ja Turkinpäälliskankaita. Miesten Puku-, Palttoo- ja Turkinpäälliskankaita. Vuorikankaita, Pusero- yin. Flaneliia, Bomasiinia, Pumpuli musliinia, Pilt tejä, Saaleja, sekä Villalankoja ym. ym. HUOM! Hyvä tilaisuus ostaa halvalla. inmin paikoin, kuten Ruomeden lihakunnassa ja samoin Keski- Suomen, Vaasan ja Kuopion lää neihin kuulumissa kihlakunnissa. Tientekorasitus painaa rastaim- min nimenomaan niitten paikka- kuntien mäesiöä, joka on mähim- min kykenemä sitä kantamaan. Sen takia tiesiasia ei ole mikään paikallinen asia, niinkuin Meche- Unin hallitus sitä koetti todistella, ivaan se on kysymys, joka täytyy asettaa koko Tuomen kansan sn- däiiimelle. Jos asetutaan sille kannalle, että kulkuneumot palive- le-vat koko kansan tarmetta, itiin kyllä nykyisessä tierasituksessamme on olemassa määryyttä, joka on koetetlama saada potstetnlsi. Ta- mä asia olisi siis toelettama saava ratkaistuksi. Akutta meidän ei auttane ntuuta kuin lunnustami- nen, että suomalainen puolue on liian heikko ajamaan sitä suunni- telman mukaiseen päätökseen. Lopuksi päätti kokous, että kes- kustetu saa olla mastaukseua kysy- mykseen. Tässä selostetussa alustuksessa ja sen. johdosta syntyneestä kes- kustemsta selmiää täysin mitenkä mähän perättömiä ne syytökset omat, joita marsinkin maalaisliit- tokaiset omat puolueestamme le- mittäueet. Zummn keuhko- taudista Kuopion iäänkja. Keuhkotauti on aikakautemme juurintpia rasituksia. Te maatii useampia uhria kuiu mikään mun tauti meillä ja kaikkein useimmis- a maissa muuallakin. Voimme sanoa että melkein joka kuudes ihminen k u o l e e k e u h k o t a u- t i i n meillä ja että täysikasmui- sista ihmisistä, joiden ikä on 15— 60 muoden mälillä, kuolee lähes joka kolmas sanottuun tautiin: melkein niin monta kuolee mielä senkinlaisista henkilöistä, jotka enemmän tai mähemmän termee- nä omat otetut henkimakuutukseen. Mutta mielä kamntottamammaksi käy leuhko-tauti, jos otamme huo- -liioon sen seikan, että ruumiin- mauspöytäkirjat näyttämät paikka paikoin melkein Ui) pros:ssa kaikis ta kuolleista kerran olleen sen tau- din ja kaikissa tapauksissa paljo useammissa kuiu mitä siihen tan- uin marsinaisesti kuolee. Useissa tapauksissa nimittäin paranee keuh- kotauti ja kumminkin siitä huoli- matta aiheuttaa se kuoleman niin monessa mnnssa tapauksessa kuin edellä on mainittu. Olemme siis tekemisissä erinomaisen makama- luontoisen asian kanssa. Ktmpion lääni on niitä seutuja maassamme, jossa keuhkotauti tätä nykyä kaikkein komimmin raimoaa ja mnosi muodelta yhä lisääntyy, käinpä kuoli esim. 15—60 muoden »vanhoista ihmisistä keuhkotautiin joka tuhannesta seuraamat määrät maalaiskunnissa mm. 1888—1897 •v-i henkeä ja mm. 1808—1907 '/> henkeä. Ziis hnomattamassa määrässä enemmän iviimeisellä ivriositymme- nellä tnin sitä edellisellä. Jos otam- nie rvietci huomioon että 15,—00 w. manhoista ihmisistä joka tn- hcinnesta kuoli nzuosikymntenenä 1 <SS8 —lb07 kaikkiaan 9/', ja rvnosi- kymmenenä 18t)8—1!>07 niin näemme että keuhkotautiin kuoli sanottuina a j a n j a k- soina enemmän kuin joka kolmas parhaassa iässä olemista (1 5—fi O m:n m ä- li ll ä. Keuhkotautiin kuolleisuus kysy- myksessä olemina ajanjaksoina ja mainittttjen ikämuosien mälillä koko maassa on 2,9 ja 3,2. Siis oli keuh kotautiin kuolleisuus Kuopion laä- nissä huoinattamasti keskiarmoa korkeampi. Ei juuri paremmin näytä oleman asianlaita Kuopion läänin kaupungeissakaan sillä esim. Kuopion kunnassa kuoli 1-5—60 m. manhoista muosikymmenenä 1888 —1897 3 ja muosikymmenenä 1898—1901 3,8 joka tuhannesta keuhkotautiin. Jos katselisimme keuhkotautiin kuolleisuutta kaikkiin ikäluokkiin nähden Kuopion läänissä, niin saisimme seuraamat lumut muosi- kymmeneltä I89li—1905 keskimää rin joka tuhatta asukasta kohden muodessa: Kuopion kaupunki 3,03 joensuu 2,70 Iisalmi „ 3,56 Ataaseutu 3,22 Jos mertaisimme sanottuja lu- kuja lukuun 2,81, joka näyttää kuinka monta joka tuhannesta kai- kista Tuomen asukkaista muosina 1890—1905 kuoli keuhkotautiin, niin huomaamme K. läänin kokonai- naisuudessaan tässäkin suhteessa jäämän epäedulliseen asemaankoko maan keskiarmoa ylemmäksi. Kuo- pion läänissä kuoli miitneksi mai nittuna ajanjaksona keskimäärin kaikkiin tauteihin yhteensä 19,3 henkeä joka tuhannesta muo- dessa ja siis kuoli keuhkotautiin 1(5,10 pros. kaikista kuolleista tai toisin janoen joka kuudes hen- ki kuoli keuhkotautiin. To- tuuden nimessä emme kummin- kaan saa jättää huomauttamatta, että Kuopion ja Iisalmen kaupun geissa on keuhkotautiin kuolleisuus miimmeisten muosikymmenien ku- luessa mähäntynyt, joka käy sel- mille seuraamasta taulusta, koske- ma keuhkotautiin kuolleisuutta ka'- kissa ikäluokissa l,000:lle asukasta £,? Ä —: S c » 2 o §T-2."S. 3 c c -*• c en moi kumminkaan olla mainit- sematta. Kuopion lääniinkin olisi saata- ma edes muutamia sellaisia pie- mä keuhkotaudisten hoitoloita, joita jo löytyy maassamme monta, jois- sa kaikkein mähämaraisinkin saa hoitoa ja marsinkin oppii itseänsä hoitamaan niin ettei hän ole suu- resti ympäristölleen määrällinen (käyttämään sylkipulloa y. m.'» Tällaisten hoitolain perustamista amustaa suuressa määrässä „t o i- mikunta marattomien keuhkotautisten hymäksi", joka kerää maroja marsinkin maa- litilaisuuksissa tätä tarkoitusta mar- ten. Jos jossakin paikassa syntyy termeysliitto tai muu seura ottaa alotteen parantolan toimeen saa- miseksi ja kääntyy toimikunnan puo- keen, (moi kirjoittaa allekirjoitta- neelle suoraan) niin antaa toimi- kunta sekä neumoja että rahallista apua piirustuksia y. m. hoitolan aikaan saamiseksi. Ihmetellä täy- tyy ettei Kuopion läänissä mis- sään, huolimatta keuhkotaudin suu- rcsta lemenemisestä, ole tällaisiin toimiin ryhdytty maikka mainitun laisia hoitoloita löytyy nyt jo mel- kein kaikissa muissa lääneissä. Tällaisiin hoitoloihin moisimat esini. kunnat sijoittaa sellaiset sairaat: jotka omat ympäristölleen kaikkein maarallisimmat; samoin moisimat määrättömät taudin alkuasteella saada niissä hoitoa ja opetusta keuhkotaudiu hoidossa. Tässä olemme tekemisissä niin määrällisen mihollisen kanssa, että jokaisen kansalaisen on melmolli- suus olla mukana tamalla tai toi sella sen mastustamisessa, jollei muuten niin antamalla roponsa ensi maalitilaisuudessa tähän tarkoi- tukseen sekä opettamalla ympäris töään olla sylkemättä permannolle (lattialle). Helsingissä 0, 1 10. Taa m. Laitinen. Waltiopäiwäasiakirjojen h. m. kääntämiuen »venäjäksi, Senaatti on päättänyt tehdä esityksen kuuden uuden kielenkään- täjänmiran perustamisesta senaa- tin kielenkääntäjäkonttooriin, joi- den tehtämänä tulisi olemaan wal- tiopäimäasiakirjojen y. m. kääntä- minen menäjäksi. 5t e n r a a l ikumcrnö öriukansliau uusi menosääntö esitettiin tiistaina senaatissa ja päätettiin se julaista Asetuskokoel- massa. Kanawakomitealle on senaatti myöntänyt 1,000 mar- katr ennakkomäärärahan. Lw ^ o lo LC I—i O LC oc a% oc oc cc 00 01 0C cc Oi kC CO ^ Cl Vj o T* ^ o w i CO o Kuten edellisestä huomaamme, ktiokee Kuopion läänissä nykyään ihmisistä 1 5—G 0 ikämuoden mälillä, mähintään joka k o l m a s ja kaikista i h m i- s i s t ä melkein tarkalleen joka k u u d e s k e u h k o t a u t i in i sen tilaston mukaan, mikä meillä ! nykyään on käytettämänä. Täntä j keuhkotautiin kuolleisuus on san- g en suuri, ellen sanoisi hirmittä- mä. Kaikkein enin näyttää keuhko- tauti oleman lemmityt Kuopion maaseurakunnassa (3,82: 1,000), Tuusniemellä (4,23: 1,000), Maa ningalla (5,91: 1,000), Lapinlah della (3,91: 1,000), Käämillä (4,19: 1,000), Rutakolla (4,01: 1,000), Värtsilässä (5,13: 1,000), Kiihte lysvaaralla' (4^58:1,000), Junassa (4,30: 1,000) ja Rautamaaralla 5,4: 1,000). Koska nyt muissa maissa saa- duista kokemuksista tiedetään, että keuhkotautia moidaan suuressa määrässä mastustaa, sen lemene- mistä ehkäistä,niin täytyy meidän puolnstaaksemme itseämme ja kan- salaisiamme tältä hirmiöltä, rumeta ankaraan mastustustyöhön. Tä- hän mastustustyöhön täytyy liit- tyä kaikkien ja marsinkin Kuopion läänissä pitää jokaisen ottaa sel- wciä millä taivalla hän rooi olla ^osallisena tässä työssä, j Keuhkotautia lennttärvät pciä- asiassa sitä sairastamat ihmiset ^ itse. Siitä syystä on mälttämä- töntä, että jokainen keuhkotautia sairastama on opetettama hoita- maan itseään niin etteimät hänen ysköksensä eikä hänen yskimiseitsä ja läheisyytensä tartuta muita, sillä tartunnan tilaisuutta mäheu- tämällä moidaan keuhkotautia pa- raiten mastustaa. Keuhkotautinen tai ylimalkaan kukaan ei saa syl- keä milloinkaan permannolle tai käytämille, sillä siten lemiämät keuhkotaudin basillit yhä laajem malle. Hänen on noudatettama mitä suurinta puhtautta kaikissa elämäntavoissaan ja pidettämä kätensä puhtaina. Jos suinkin on mahdollista pitäisi sairas saada makaamaan erihuoneessa, sillä sa- massa huoneessa makaaminen keuhkotautisen kanssa näyttää edis- tämän tartuntaa. Tällä kirjoituksella aiomme maan kiinnittää huomiota keuhkotaudin suureen lemenemiseen Kuopion lää- nissä, emmekä siis moi tässä ryh- tyä pohtimaan sen mastusta- misen yksityiskohtia. Ahtä seikkaa Yleisiä uutisia. Km?- .■ votfaii?' | jt: l Huji . s:. «' ja senaatin ta- -.v.iötcit jäseneksi on korkeim- paikassa tapahtuneessa esit- telyssä nimitetty Sumiu kadetti- koulussa Harkomin läänissä pal- melema ömersti Alerander von Kothen. Qikeustoimituskunnaii päälli- kön wirka. Esiteltäessä korkeiminassa pai- kassa senaatin esitystä oikeustoi- mituskunnasta on H. Majesteet- tinsa sumainnut siihen armollise- na mäliaikaisena toimenpiteenä suostua, edellyttäen, että on pi- dettämä main poikkeusilmiönä, et- tä senaatin oikeustoimituskunnan päällikön tointa hoitaa henkilö, joka ei täytä säädettyjä pätemyys- maatimuksia. Suostunta-asia. Täydennykseksi aikaisemmin leh- dessämme olemaan uutiseen suos- tunta-asiain käsittelystä senaatissa mainitsemme, että ennen kenraali- knmernöörin kirjeen saapumista oli senaatilla salainen istuuto, jossa oli läsnä myöskin m. t. prokuraattori. Talousosastosta oli- mat läsnä main senaattorit Mar- koss, Virenius, Hedlund ja kreimi Berg. Senaattorit Sillman ja Kraatz omat edelleenkin Pieta- rissa. Te senaatin maliokunta, joka nykyään käsittelee suostuntakysy- mystä, on kirjelmällä teollisuus- hallitukselta pyytänyt lausuntoa siitä, moimatko maan polttimot ja panimot kantaa niitä suostuntoja pakomiinan ja mallasjuomain mal- mistamisesta, mitkä miime muo- den maltiopäimät omat hymäksy- neet kulumaksi muodeksi. Leimaveron kantaminen. Kenraalikumernööri on kehotta- nut kaikkia kumernöörejä tarkasti malmomaan, että kaikki heidän ja lääninhallituksen alaiset roirkamie- het ehdottomasti täyttäisimät rvii.'kawelrvollisuutensa leimaiveron kantamiseen nähden, sekä määrän- nyt kurvernöörien ivelrvollisuudeksi kaikilla mahdollisilla keinoilla mai- kuttaa alaisiinsa mirkamiehiin sekä kaikista asiain aiheuttamista toi- meupiteistä kenraalikumernöörille ilmottamaan. Samalla on hän pyytänyt ku- mernöörejä 3 päimän kuluessa toi- mittamaan nimiluettelon kaikista niistä heidän alaisistaan mirka- miehistä, joiden tulee Mirkansa laadun mukaan kantaa leimame- roa kirjelmiä ja asiakirjoja mas- taanotettaessa ja ulosannettaessa, merkitsemällä siihen ne henkilöt, jotka tätä nykyä omat kieltäytyneet täyttämästä leimameroa koskeman lain määräämiä maatimuksia, sekä osottamalla, mihin kussakin eri tapauksessa sisältyy tällainen kiel- täytyminen ja mihin toimiin ku- mernöörit omat kyseessä olemaan henkilöön nähden ryhtyneet mai- kuttaaksensa häneen ja saattaak- sensa hänet mastuunalaiseksi. Luetteloon kuulumat lisätiedot pyytää kenr. kumenööri lähettä- mään joka miikko sekä kaikista eri- koistapauksista miipymättä sähkö- sanomalla ilmottamaan. zt; on eitita —'■> • f yhdistyksiä koskema lakiehdotus. »uomen asiain erikoisessa komiteassa. Hbl:n kirjeemvaihlaja Pietaris- sa antaa lehdelleen tietoja siitä, miten erityinen Suomen asiain komitea Pietarissa käsittelee laki- ehdotusta yhdistyksiä koskemaksi laiksi. Komitea on omien näkö: kohtiensa pohjaksi ja tueksi ottanut oikeusministeri Shtjeglomitomin tuonnottain esittämät mielipiteet, joiden mukaan kaikissa maissa yleinen maltakunnan lainsäädäntö pyrkii alistamaan allensa paikal- lisen. Komitea katsoo, että mäit- teet koskemat myös perrtstuslakeja, jotka Suomessa tunnustamat ko koutumismapauden. Ja sen muoksi ei komitea ole ottanut jatkumassa työssään huomioon perustuslake ja. Se ou pannut senaatin tou- kok. 16 pnä 1907 mahmistetta maksi lähettämän lakiehdotukseit säälimättömän armostelun alai- seksi. Komitea on katsonut laki ehdotuksessa oleman kardinaali^ n'. Y: : iui, että se antaa täy- n)i^ili.d?n muodostaa yh kin '-.-ifä. mukaan. Siitä U nitean mielipiteen se:' uksena, että Suo- nteen t to joukko yhdistyt j.' V- .jotka omat hallin- 'teiic : atemattomia jajää- ir.it malmonnan ulkopuo- lctte. Tämän muoksi on komitea katsonut, että on mäkttämätöntä täydentää lakiehdotusta määräyt sillä, jotka omat yhtäpitämiä maa lisk. 4 pnä 190l> annettujen me- näläisten mäliaikaisten määräyk- sien kanssa, sekä tämän lisäksi rangaistusmääräyksillä sen ma ralle että yhdistyksiä muodoste- taan miranomaisten tietoon niitä saattamatta. Tämän lisäksi olisi miranomaisille annettama oikeus panna mastalauseensa sellaisen yhdistyksen muodostamista mas- taan, joka heidän mielestään on omansa häiritsemään yleistä le- mollisuutta ja järjestystä. Lo- pukst olisi lakiehdotusta komitean mielestä täydennettämä määräyk sillä sellaisista henkilöistä, jotka omat sota- ja merilaitoksen tai maltion mirastojen, maltion tai yksityisten rautateiden ynnä ylei sen sähkölennätinkaitoksen palme luksessa. Sen lisäksi tulisi ehdo- tuksessa olla määräyksiä yhdistyt sista, joita tässä mainitut henkilöt haluamat muodostaa keskuudes- saan. Ne mäliaikaiset määräykset maa- lisk. 4 pltä 1906, joihin komitea miittaa, sisältämät seuraamaa: 17 §m mukaan on henkilöiden, jotka haluamat muodostaa yhdis- tyksen, ilmoitettava siitä kumer- nöörille ja yhdistys saa alkaa toi- mintansa masta sitten, jos kahden miikon kuluessa ei ole saatu kiel- toa. 19 §:n mukaan on me- neteltämä samalla tamalla yh- distyksen sääntöjen muuttamises sa. 18 i;:ssä määrätään, että yhdistyksen perustamisesta ilmoi- tettaessa on mainittama yhdistyk sen tarkoitus, perustajain nimet ja osotteet, yhdistyksen toiminnan alue, mirkailijain maalin järjestys, kokoutumispaikka ja mihdoin joh- tokunnan uusien jäsenten maalia järjestys. Muutoin on komiteassa, erään sanomalehden kertoman mukaan, »syntynyt makamia epäilyksiä tokko on oikeaa ja mahdollista enempää käsitellä tätä ehdotusta Suomen paikallisen lainsäädännön järjes- tyksestä". Ahtyen oikeusministerin mielipiteisiin komitea näet on kat- sonut, etiä kysymys seuroja ja yh- distyksiä koskeman lain julkaisemi- sesta Suomessa on itse asiassa yleismaltakunnallista merkitystä olema kysymys ja että sen ratkai- seminen näyttää oleman tarkoituk senmukaisinta lykätä siksi kunnes arm. asetettu menäläis-suomakai nen komitea on ehtinyt suorittaa työnsä. Tallaista lykkäystä perus- tekee komitea tämän lisäksi seuraa^ millä näkökohdilla. „ Suomen lain- säädäntökäytännössä on menneinä aikoina sitä periaatetta tarkoin noudatettu, että Suomessa julais- tut asetukset, jotka koskemat tär- keimpiä kysymyksiä yhteiskunta- elämässä, saatetaan sopusointuun niiden' lainsäädösten perusaattei- den kanssa, jotka samoista asiois ta omat samalla aikaa moimassa keisarikunnassa. S Jtim on Suomen painolainsäädäntöasetukset muosilta 1829 ja 1867 samoin kuin seuroja ja yhdistyksiä koskemat asetukset mua silta 1826 ja 1848 julkaistu sopu- soinnussa keisarikunnan mastaa- mien lakisäännösten periaatteiden kanssa. Niinpä on kysymys paino- lainsäädännöstä jo kauan aikaa sitten katsottu kuuluman niihin ky- symyksiin, joiden ratkaisu Suomeen nähden pitäisi saattaa sopusointuun keisarikunnan lainsäädännön kans- sa. Joskin muoteen 1905 tämän periaatteen täydellinen toteuttami- nen on käytännössä kohdannut es- teitä Suomessa ja keisarikunnassa mallitseman lainsäädännön erilai- suuden muoksi, moidaan kuitenkin katsoa mainitunlaiset esteet pois- tuneiksi, kun m. 1905 on tässä suhteessa samanlaiset periaatteet julaistu. Siten pitää jatkuman ke- hityksen keisarikunnan ja sen suo- malaisen rajamaan lainsäädän- nössä mainitun luontoisissa kysy- myksissä mennä samaan suuntaan. Tietysti tällä tarkoitetaan, että ne eimät ole keisarikunnan lakisäätök- set, jotka on saatettava sopusoin tuun suomalaisten lakisäätösten kanssa, maan päinmastoin suoma- laiset somitettama keisarikunnassa moimassa olemien mukaisiksi. Tä- män nojalla ja kun keisarikunnas- sa ei mielä ole orgaanista lakia seuroista ja yhdistyksistä, maan ainoastaan maalisk. 4 p:nä 1906 annetut mäliaikaiset määräykset omat moimassa, niin suomalaisen yhdistyksiä koskeman lain julkaise- minen, ennenkuin sellainen on toi- meenpantu keisarikunnassa ja sel- laisesta riippumatta, tuskin moi- daan katsoa toimottamaksi enem män lainopilliselta kuin maltiolli- sella kannalta. Komitean mielestä on nyt toi- mitettama mäliaikaisia määräyksiä menäläisten mäliaikaisten mää- räyksien mallin mukaisesti ja ko- mitea esittää että Suomen senaa- tin olisi mahdollisimman pianteh- tämä tämä hallinnollisessa lain- säädäntöjärjestyksessä heinäk. 20 p:nä 1901 annetun arm. käskyn mukaan. Joensuusta ja likitienoolta. Luistelemaan! Cu tunne tauiniuipaa »voimistelua, tuin on luistele minen. l^uis-Muths. Viimesyksyiset luistelutilaisuu- det olimat epäsuotuisien säiden takia komin mitättömät. Sileää, peilikirkasta jäätä sai tuskin näh- däkään. Nimpä lieneekin useim- rnalla luistimissaan mielä kesän pölyt ja lienemätkö muutenkaan käyttökunnossa. Pois karistakaam- me kesän karstat ja menkäämme niitä kilman luistinradalla koitta- maan. Sillä missä mieli porem- min nuortuisi, keuhkot raitista ja puhdasta ilmaa saisimat. jollei luistinradalla, raikkaiden tuulten pyörteessä, taudin itujen epäkii- tollisella tantereella. Ja missä nauru iloisemmin remahtaisi ja hilpeys nuorten poskilla selmem- min loistaisi, jollei juuri siellä, mistä niitä helpoimmin saa, sillä kukapa mäittäneekään, ettei luis- telu ole hupaista, miehättämää ja mirkistämää. Luistelu — olkoonpa se sitten kauno- tahi pikaluistelua — onkin urheilujen urheilua. Kuinka nau- tintorikasta onkaan leijailla sileäl- lä jäällä, piirrellä sen pintaan taidokkaita kumioita, oppia täysin hallitsemaan ruumistaan, hillitä sen jokaista jäsentä ja jokais- ta lihasta. Ei minkäänlainen moimistelujärjestelmä sisällä niin maikuttamia punnerrusliikkeitä, jotka omat niin tärkeitä ja mai- kuttamia martalolle. Ne tekemät nuortemaksi ja joustamaksi, hio- mat pois kankeutta ja antamat liikkeille sulamuutta ja pehmeyttä. Hymä ryhti miehen uljuus ja naisen kauneus — koituu uut teralle kaunoluistekijalle kuin it- sestään palkinnoksi pomnstuksis- taan. Pitää muistaa, että: Liike lihasta mahmistaa, elinnestettä niin se saa; mahmemmaksi se kasmaa am' tekee, mitä mä tahdon main. Mutta toiselta puolen ei pidä unhoittaa: että lihakset työttömät, jäämät heikoksi, nääntymät, moima, niissä mi kätkös' ois', kuolee, riutumi kaikki pois. Entäs sitten pikaluistelu! Win- halla mauhdilla kiitää suorat simut, huristen ja rohkeasti kaartaa kään- nöksissä. Tuossako siis kaikki se mitä pikaluistelu tocjoo — huu dahtanee kai joku. Mutta tur- hahan on pikaluistelusta ja se» maikutuksesta puhua sille, ken itse ei ole sitä kokenut. Ei sanoin ku- maiku selitä mitään siitä miehät- tämästä tunteesta, jota tuntee kun mähällä maimalla luisuu eteenpäin kuin pikajuna, kuulee karmissaan luistimen terän haus- kan ritinän ja tasaisen symän hengityksensä. Luistelun tuoma nautinto ei ole ainoastaan hetkellistä, maan sen kautta saamutettu ruumiilli- nen mireys ja elinmoimaisuus on edellytyksenä ei ainoastaan kaikelle ruumilliselle työlle maan myös pysymälle henkiselle toiminnalle. Ruumis on se aineellinen pohja ja perusta, jolla henkisenkin työn tulokset lepäämät. Tarmokas ja reipas ruumis ei ainoastaan noudata täydellisemmin tahtoam- me ja suorita perinpohjaisemmin niitä tehtämiä, joita siltä maa- dimme, maan se antaa sielun toi- Minnalle laajemman mapauden ja moimakkaasti tukee henkisien moimiemme ponnisteluja. Woi- maton ja heikko ruumis sitämas- win tahtoo itse käskeä ja hallita a täyttää maillinaisesti tehtä- mänsä. Ruumiillisessa termey- dessä ja moimakkuudessa omis- tamme me parhaan pääoman. Kaikin keinoin meidän täytyy tuota kallista omaisuutta hankkia a kaikin moimin ponnistella niitä tuhoja mastaan, jotka sitä alati maanimat. Kuinka yleistä ja tuhoamaa on- kaan esimerkiksi keuhkotauti. Tä- män päimäisessä lehdessä on pro- sessori Taami Laitisen kirjoitelma »Sananen keuhkotaudista Kuopion läänissä". Tässä monien muo- sien tarkkojen tutkimusten tulok- sessa antaa hän numeroiden pu- hua selmää kieltänsä. Niinpä sii- tä hamaitaan, että joka kuudes ihminen kuolee keuhkotautiin ja että täysikasmuisista ihmisistä, joiden ikä on 15—60 muoden mä lillä, kuolee joka kolmas sanottuun tautiin. Samasta kilvoituksesta käy selmille, että Joensuun kaupun- gissa on keuhkotauti lisääntynyt miime muosten kuluessa tuntumasti. 1 Tuota perin turmiollista tautia meidän on mitä tehokkaimmin mastustettama. Parantoloiden ra- kentaminen ei riitä. Sillä eihän kantomesi kaimossa pysy, sanoo suomalainen sananlasku. Tosin on ihmisellistä rakentaa keuhkotauti- parantoloita taudin runtelemille, mutta paljon kauemmaksi tähtää- mää olisi se toimenpide, jonka tar- koituksena olisi malmoa, että jo- kainen mielä taudin mioittamaton pitäisi huolta siitä, että keuhkonsa tulisimat tarpeeksi usein raittiilla ilmalla ääriään myöten tuulete- tuiksi ja merenkierto lamauksistaan edes joksikin tuokioksi elmyte- tyksi. Ja missä siihen parempi tilai- suus, jollei luistinradalla. Ei se niinkään joutama laitos tuo luis- tinrata ole, maikkapa jotkut saiw- rit niin napisemat, kun joku penni sen ylläpitämiseen uhrataan. Ei- köhän esimerkiksi kaupungin maro- jo käytetä paljon mähemmän tuot- tamiin tarkoituksiin. Ja eimätkö- hän manhemmat käyttäisi sitä pien- tä rahaerää, joka lasten luistin- merkkeihin menee, paljon siunauk- sellisemmin, jos he sillä hankki- simat lapsillensa tilaisuuden käyt- tää luistinrataa, kuin jos he sen panemat johonkin muuhun. Siis joka kotiin luisttnmerkkejä. Nii- den amulla parhaiten iloa hanki- taan. Olen kolkutellut pääasiassa man- hojen paatuneita (jos niin uskal- lan sanoa) sydämiä. Te, reippaat kisameikot ja punaposkiset neitoset, ette suosituksiani kaipaa, sillä tie dättehän te, että tarkoitukseni on teille sanoa: ostakaa luistinmerkki, että saamme radan kunnossa py- symään. Ja kukapa ei muistaisi mielä miimemuotisia ratatutta- muuksia ja hauskuuksia. Ja kun tiedämme myöskin että reipas mieli, iloisuus, hymä tahto, uutteruus, ruumis siisti, puhdas tunto siin' on termeys ja kunto t C/3 02 4 (13 NS C/3 QZ' CA ■■M* QS C/3 I CO S» SS M CA e/» — saamutetaan osaksi myöskin luistelun kautta, niin ihme, ettei- mät lyseolaiset, tyttökoululaiset, kauppakoululaiset ja muut koulu- laiset, kuin myöskin kaiM nuoret " ostaisi luistinmerkkiä ja rientäisi kilman luistelemaan. Radalla ta- mataan. Urheilija. ——. Joensuun kaupungin waltu»s- kunnan puheenjohjaksi malittiin t. k. 13 p. lehtori Aaro > Markkanen ja marapuheenjohta- > jaksi kauppias P. Kotilainen. Puheenjohtajan maalissa ja- kaantuimat äänet seuraamasti: leht. Markkanen 9, kaup. M. G. Piipponen 4, kaup. I. Pitko 1 ja maisteri I. Laine 1. Varapuheenjohtajan maalissa sairaat ääniä: kaupp. Kotilainen 11, maist. Laine 2, leht. Markkanen 1 ja kaupp. Pitko 1. Malmistamaan maitokuntaan 4 kuukauden ajaksi malittiin mal- tuusmiehet Broholm, Cederberg, Danielson, Grönberg, Honkanen ja Kotilainen. Malturiston kokouksia päätettiin pitää kundin kuukauden kolmante- na arkitorstaina. Kansakoulun.johtokunta myönsi eilen kou /un tarkastqjM? ivirkaroapautta niiksr pä?.v>rfsi, jotka hän miipyy nyt tässä ja ensi kuussa matkalla Kuopiossa keskustauta- kunnan kokouksissa. suomalainen Turnee antaa teatterinäytäntöjä tänään, huomenna ja maanantaina, kuten ennen jo olemme maininneet ja tässäkin numerossa lähemmin il- maitetaan. Joensuun räätäliammattiosas to antaa tänään näytäntöillan, jossa esitetään Kaarle Halmeen murhe- näytelmä »Murtuneita". Kuopion kauppakoulun johtajaksi ensi lukumuoden alusta lukien on johtokunta 7 hakijasta malinnut maisteri Arjö Tuomi- kosken Helsingistä. Pappien wirkatalot. Senaatti on mahmistanut met- sähallituksen ehdotuksen Pielisjär- men seurakunnan ensimäisen kap- palaisen mirkatalon metsäin hoi- tamisekst ja jakamiseksi. i Kuollut. ! T. !. 12 pm aamuna kuoli täällä Joensuussa muutamien kuukausien sairauden jälkeen kaup- pias Iisakki Ronkainen B ta E3 V < v» —t N tn CA ca v» o» S* < va 0 v» & S» B m