tt:o 14 — 1910. KAIKU. Pejamaina Helmikuun 4 päiväni. MkmimMii tilskjia Um läänin etelSistssä maalipiiti^Q. Puolueitten äänimäärät Äänestysalue Oulu } j I 120 182 324 8 6 1 640 i tr 11 | 86 191 322 13 1 2 615 M 111 ! 93 262 314 5 3! 677 II IV i 86 320 206 14 1 3 j 630 tl V i 67 145 143 2 3 j 360 tt VI 1 33 79 219 i 1 *1 336 ; 485 1179 11528 43 1 2 21! 3,258 N»MWl>ll!ieii tuloffia Mm läänin »»Msss iiMipiitiSiä Puolueitten äänimäärät i G ! S | i g Äänestysalue ! « ^ -o ° ' s S i g o ; (K O o s* K § !s? £2 i N £3* ! 'Op! : CP i rs S- ! S i « 3o i 0_ S i s vv i J -I s Ä' & p 2 i Ä 1 R o » ! Kemin kaup. ; 33 181 165 2 i 1! 3 395 j I Tornio ! 8 149 54 13 2 I 1 227 ' > Haukipudas, Iokikt)lä 1 17 30 103 134 9 | 4 297 : ; Kello pohj. S 11 12 104 209 3| 6 345 1 .. etel. i 33 17 153 45 31 4 305 i Kiiminki, Mäpää 102 ! 9 57 59 3 | 3 233 i „ Alapää 1 90 ; 7 24 69 1 7 198 ! Ii, kirkonk. ; 8 j 52 227 38 4| 2 ! 331 .. pohjois-Ji : 2 j 25 230 77 3 i 3 | 340 ! 314 i 483 1117 646 29 !33 l | i 1 ! 2671 ! i 1 vietetään Pohjan Leimussa lauantaina t. k. 5 p:nä kello 8 111. Miellyttävä ohjelma. Pääsy vapaa. — Kalajoen rotvastikunnan papiston kontrahtikokous pidettiin Alimieskassa tammik. 27 pnä. Kokous aloitettiin yhteisellä jumalanpalmeluk- sella seurakunnan kirkossa, jossa saar- nasi kkdra M. Hiltula. Kokousta jatkettiin pappilassa. Siel- lä keskusteltiin jo aikaisemmin Viri tetystä hankkeesta saada yhteinen kont- rahtidiakooni Kalajoen romastikuntaan. Diakoonin tehtämänä tulisi olemaan kristillisen mielen elmyttäminen etu- päässä nuorison keskuudessa. Tätä tarkoitustaan tulisi diakooninin koettaa toteuttaa sekä suullisen sanan että so- ynvan nuorisokirjallisuuden kautta ja iulisi hänen toimintakautensa kussa- Iin romastikuntaan kuulumassa kun nassa kestämään määrätyn ajan. Diakoonin palkan suorittaa näiden seurakuntain papisto. Kontrahtikokouk- seen saapunut papisto kannatti yksi- mielisesti sellaisen diakoonitoimen jär^ iestämistä. Kysymyksen lopullinen rat- kaisu jäi kuitenkin riippumaan siitä, suostumatko ne Kalajoen romastikun- nan papit, jotka eimät tässä kokouk sessa läsnäolleet, tätä uutta kristillisen työn toimintamuotoa kannattamaan. Kun ei kontrahtidiakoonin »vaikutuk sesta ole mielä missään saatu koke- musta, päätti kokous ehdottaa että diakoni otettaisiin ainoastaan yhdeksi »vuodeksi. Kokouksessa myöskin mah- loistettiin ohjesääntöehdotus diakoonin toiminnalle. Ensi kontrahtikokouksessa, joka päätettiin pidettämäksi tulemana kesänä Haapamedellä diakonaatti-juh- lain yhteydessä, ratkaistaan lopullisesti kontrahtidiakoonin hankkiminen. — Kemijärtven käräjät. Maa nantaina tuomittiin Kemijärmen kärä- jillä itsellinen 5?alle Heikkinen Kemi- järmen Dlikylästä 45)0 markan sakkoon toiskertaisesta miinanmyynnistä ja suo- rittamaan Kemijärwen kunnalle 50 markkaa sekä joukon todistajapalkkoja. Juopumisesta ja poliisin mastusta- misesta tuomittiin itsellinen Kustaa Koskamo Kemijärmen Isosta kylästä yhteensä 150 mkn sakkoon ja maksa- maan oikeuskulut. Itsellinen Kalle Könönen samasta kylästä tuomittiin yhtäläisestä syystä kuin edellämainittuun 125 mkan sak- koon. Kruununmetsäu haaskauksesta oli syytteenalaisena talokas Olli Hyypiö Kemijärmen Alakylästä. Kun ei moi- tu toteennäyttää, että Hyypiö itse olisi ollut puita kruununmetsästä ot tamassa tai siihen kehoittamassa, wa- pauteltiin hän syytöksestä, mutta on hänen kumminkin suoritettama kruu nulle maksu 36 puusta 3 markalla puuta kohti. — P.-P. — Kaukosen kirjastoyhdistys Kittilässä piti liauskan ja miehättämän iltaman w. k. 23 pnä torppari Juho Hyötylän talossa. Ohjelmassa oli m. m. amauspuhe, jonka piti I. Aug. Kaukonen, kertomus neiti Signe Hyö tylältä, runo K. Altilta, kasku neiti Senja Armolalta, näytöskappale „Uusi pastori", jonka esittäjät suorittimat kiitettamän hymästi. Lopuksi oli run- las kirjeposti. Aleisöä oli paljo ja käytökseltään kiitettämää, paitsi yksi nuori isäntämies, joka laajemmissa piireissä on tunnettu komaksi alkoholin nauttijaksi, koitti nytkin saada jotakin häiriötä aikaan. Mutta simistys on jo paikkakunnallamme saanut senmer- ran jalansijaa, että muun yleisön puo- lelta tuota juoppoudesta raihnaista isäntämiestä katsottiin halmeksien. — Oppilaiksi Tampereen käsityö- ja taideteollisuuskouluun on otettu m m. Kyösti Tappila Rantsilasta ja Artturi Prusila Säräisniemeltä. — Rotvaniemeltä ^). Oulun l pohjoisen maalipiirin keskuslautakunta oli lähettänyt maalaisliittolaisten Ro maniemen listan Romaniemen piirin nimismiehelle, joka oli määrätty listan mirheellisyyden muoksi pitämään polii- situtkintoa sen johdosta, että listoihin oli paljo nimiä kirjoitettu yhtäläisellä käsialalla ja mielä eri käsialalla perus tamiskirjaan ja eri käsialalla liitto il- moitukseen. Sen johdosta Romanie men w. t. nimismies piti asiasta tul- kinnon. jossa maalaisliittolaisten asia- mies talokas K. F. Maunu kertoi, et tä kun paikkakunnalla on paljon hen kilöitä, jotka eimät osaa nimeään kir- joittaa, niin niiden on täytynyt pitää apumiestä, jonka muoksi on nimiä tullut yhdellä käsialalla kirjoitetuksi, ja kun paikkakunnalla on yleinen tapa, että kun ei itse osaa nimeään kirjoit taa, niin toinen sen kirjoittaa ja itse pitää kynänmarresta kiinni. Sitä on pidetty itsensä kirjoittamana. Kielsi, ettei kenenkään nimeä ole kirjoitettu, ellei asianomaiset itse ole lumanneet ja olleet läsnä. Kertoi itsekin kirjoit- taneensa joittenkin nimet pyynnöstä ja itse oivat olleet läsnä. Mielä kertoi, että kun »vaalitilaisuudessa saa apuria käyttää, niin on asiamies ja muutkin sitä mieltä, että tällaisessakin tilaisuu- dessa saa käyttää apumiestä. Muuten kertoi, että jos tässä on rikosta ta- pahtunut, niin sitä ei ole tehty tahal- lisesti, maan tietämättömyydessä, jo- ten asiamies pyytää keskuslautakun- nalta anteeksi. Asiassa kuulusteltiin useita henki- löitä, joitten nimet löytyimät maini- tuista asiakirjoista. Ne kertoimat, et- tä kun he eimät itse osaa kirjoittaa nimeään, niin heidän on täytynyt käyttää apumiestä nimensä kirjoitta- misessa, mutta itse he omat olleet läsnä ja kirjoitus on tapahtunut hei dän lumollaan. Kun molempiin lis- töihin ei yhtä aikaa kirjoitettu, niin toisessa täytyi käyttää toista apumies- tä. Tämä kaikki on tapahtunut hei dän suostumuksestaan. Briita Hal- mari kertoi toiseen listaan kirjoitutta- neensa nimensä tyttärensä tyttärellä, mutta kun toinen lista ei silloin ollut esillä, niin siihen ei silloin kirjoitettu. Kun K. F. Maunun talossa oli ko- kous, niin kokouksen loputtua kysyimät, että kirjoittaako Briita tähän toiseen listaan nimeään. Kun hän kysyi, että kirjoittamatko siihen muut, johon mas- tasimat, että kirjoittamat, niin lupasi kirjoittaa ja lähti samassa ulos, eikä tiedä kuka nimen kirjoitti. Se tapah- tui kuitenkin hänen himallaan. Talonemäntä Anna Hanni kertoi, että K. F. Maunu ja hänen miehensä kysyimät, että kirjoittaako hän listoihin nimeään. Hän lupasi, mutta ei tien- nyt, kuka sen kirjoitti eikä sitäkään, kuinka moneen listaan se kirjoitettiin, kun hänkään ei itse osaa kirjoittaa. K. F. Maunu kertoi Anna Hännin nimen kirjoittaneensa molempiin b.stoi- hin asianomaisen suostumuksella. hän koko perheensä s. o. maimonsa ja lapsen kanssa matkalla. Kaikki muut, paitsi mainittu Jomppanen, »limat ensi kertaa näkemässä sellaisia f uuria ja uusia ihmeitä, kuin rauta- ietä ja telefoonia y. m. Wiikko sitten oli periltä Inarista lähdetty ja pari- kymmentä peninkulmaa ajettu ensin poroilla Inarista Kittilään ja sitten Kittilästä Romaniemelle hemoskyydillä. Täältä jatketaan matkaa rautateitse Hankoon ja sieltä laimalla Hampuriin. Matkamarustuksiin kuuluu m. m. S kotaa ja 6 ahkiota ajomaljaineen sekä kaikenlaisia talouskapistuksia ja muuta lapintamaraa, porontaljoja, sarmia j. n. e. monta monituista kollia. Po- roja ei ollut mukana, sillä niitä kuu- lutaan niiedyn sinne jo aikaisemmin. Kaikki tämä matkue kuuluu tapah- tuman hra Hagenbeckin laskuun ja kustannuksella. Ja tulemat lavpalai- set miipymään perillä 2 kuukautta, saa- den mapaan matkan ja ylöspidon edes- takaisin sekä erittäin päimarahan, joh- taja 10 mk. päimältä j. n. e. * Pienempi lappalaisseurue, johon kuu- lui ainoastaan mies ja nainen, mat- kusti tiistaina aamujunalla 3 poron kanssa Romaniemeltä eteläänpäin. Tarkotus kuuluu oleman esittää lappa- laisten arkielämää „kodassa" ja po- rolla-ajoa ahkiossa ja suksillakin etelä- suomalaisille ensin Tampereella Las- kiaismarkkinain aikana jv mahdollisesti sittemmin muuallakin etelä-Suomen suuremmissa kaupungeissa, niinkuin Helsingissä, Turussa y. m. Molem- mat omat alkuperäisiä porolappalaisia, kotoisin Kittilästä, nimeltään Juho Erkki Ketomella ja Inkeri Malkeapää. Wanha Juho Erkki Ketomella eli „Martin Juhan Erkki" lienee monelle eteläsuomalaiselle luonnontutkijalle ja «Lapissa kämijälle" ennestään tuttu hymänä oppaana ja marsinkin tarkkana Lapin lintumaailman tuntijana. Inkeri Malkeapää taas on ehta „saamillais- riukku", tyypillinen lappalaisnaikkonen kiireestä kantapäähän, jota sopii käydä katsomassa ja kosastakin, jos nimittäin joku etelän pojista sattuisi rakastu- maan. Mutta kaiketipa lappalaisten elämäntamat, porolla-ajo y. m. humit- tanee muutenkin eteläsuomalaisia, jotta joukolla rientämät näitä harminaisia mieraita katsomaan ja termehtimään, missä ikinä telttansa pystyttänemätkin. — Rom. S. Lmajchil mtkalla. Maanantaina saapui Rovaniemelle lavpolaisseurue, johon kuului 7 mies- tä, 6 naista ja 4 lasta ja erittäin :v'.elä 4 koiraa, kaikki matkalla Sak- saan, Hagenbeckin kuuluisaan kansa- ja luonnontieteelliseen näyttelyyn Ham purissa. Seurueen jäsenistä oli 13 Inarin ja 4 Kittilän pitäjistä, nuorin oli 3-muotias tyttö ja manhin 70 muoden manha ukko Juho Jomppa nen, Menesjärmen kylästä Inarista, oli malittu seurueen johtajaksi, ja oli =•") Täydennykseksi aikaisemmin julaistnun uutiseen. Plffti uutisia. — Nuijan köörin harjoitukset sunnun- taina kello 12. — Kirkonkiroukseen julistettiin eräässä Pohjois-Karjalan pitäjäässä muuan lam- puodin niaimo, joka pyysi sikäläiseltä kreik- kalaiskatooliselta papilla muuttokirjaa luthe- rilaiseen seurakuntaan, kertoo „Suom. Kan sa". Muuttokirjan asemesta sai hän seu- raaivanlaisen julistuksen: Ilmoitus luterilaisuuteen siirtyneitten pois eroittami- sesta Oileauskoisen Kirkon yhteydestä. Suomen Arkkipiispan siunauksesta ilmoi- telaan: Koska tämän oikeauskoi- sen seurakunnan jäsen lampuodin maimo on pysynyt taipumattomana omassa halussaan luopua pois oikea-oppisesta ai- noasta totisesta Kristuksen uskosta ja on siirtynyt luterilaisuuteen, niin sen johdosta ja maroitukseksi toisille yllämainittu henkilö langetetaan ynnä muiden luopioitten kanssa Kirkon kiroukseen. lGalat. 1: 8—!»), sillä mallalla, jonka mei- dän Herramme Iesus Kristus on antanut Pyhille Apostoleillensa ja laillisille heidän Mirkansa perijille — piispoille („mitä sidotte maan päällä se tulee sidotuksi taimaassa". Matt. 18: 18; 10: 19; Joh. 20: 23 ja „ellei joku seurakuntaa tottele, se olkoon sinulle niinkuin pakana ja puplikaani". Matt. 18: 27), ja eroitetaan pois yhteydestä mei- dän Herramme Jesuksen Kristuksen kanssa ja ijankaitkisesta pelastuksesta siihen asti, kunnes hän tekee täydellisen parannuksen ja kääntyy takaisin oikeauskoisuuteen. Amen. Kirkkoherra . Paperi lienee lähetetty sikäläisen luteri- laisen seurakunnan kirkkoherran toimesta Samonlinnan tuomiokapituliin. * — - Huonot hampaat. Lapin tarkastus- piirissä on tutkittu m. m. yli 1,500 kansa- koululapsen hampaat ja on huomattu, että eheitä hampaita on main 20 "/o:lla. Rikki- näisiä on 1—3 hammasta 53 °.'o :Ua ja 4 tai enempi rikkinäisiä 26,5 %:lla. Eimät ole nämä ilahuttamia tuloksia maalais- oloista. * — Ijakiis kansakoulnnopcttaja. Ter- ivolassa toimii mielä opettajana pirteä manhus, I. A. Hildön, jonka oppilaissa jo on eläkettä nauttimia. Äskeisessä piiriko- kouksessa sai hän työtomerinaan tamata oppilaansa oppilaan. Tämä lienee harmi- naista. — Nouwa Jttnucliutsctte — pääkallo. Helsingissä tutkittaessa rouma Junneliulsen oloa Hospitz Bethaniassa uuden muoden aattona, kertoimat laitoksen henkilöt, että kun siellä sanottuna iltana klo 8:n aikaan kaikille talonväelle ja ivieiaillekin „malet- tiin tinoja" niin tuli rouma J:n osalle „pääkallo". Varmuuden muoksi katsottiin sen suurennettua kumaa myöskin seinälle. Ron- wa J:n kerrotaan silloin säikähdyksestä kalmen- neen ja ivähän ajan perästä menneen ka- mariinsa, josta sittemmin lähti Metodisti- kirkkoon rukoilemaan, kuten ennen on ker rottu. — Miinan hinnan korotuksen takia on miinan menekki kaupungissamme ollut näinä pänvinä huononpuoleista. Sitämas- toin on markkinat parantuneet konjakkikau- passa. Kun palomiinameron korotuksen kautta lääkkeitten «valmistamiseen käytettämän spriin hinta on noussut 4 mk:aan litralta ja kun miinatehtailijat omat köröttäneettä- män spriin hinnan 3 mksta 5 p:nistä 5 mk:aan 80 p:niin litralta, on lääkintähalli- tus tehnyt senaatille esityksen moimassa oleman lääketaksan muuttamisesta sekä sa malla esittänyt, eikö ehdotettuja muutos- määräyksiä moitaisi saada heti moimaan Muut lehdet. Nuorsuomalaiset „miljoona- miehet". ^Nuorsuomalaisella puolueella oli edustajaehdokkaina muutamia maltil- lisempiakin miehiä eikä ainoastaan „pääskysiä". Dksi näistä maltillisemmista on pros. E. N. Setälä. Kantansa sotilas- miljoona-asiassa hän on ..Satakunnan Sanomissa" selittänyt seuraamasti: Maikkakaan ei ole Suomen kansan syy, ettei se moi perustuslainmukai- sesti, joukkoja asettamalla, täyttää puo- lustusmelmollisuuttaan, täniä kansa kuitenkin moi mäliaikaisesti suostua rahamaksulla melmollisuuttaan kormaa- maan. Ia maikkakin hallituksen esitys rakentuu määrille perusteille, se ei sellaisenaan estä eduskuntaa laillisesti päättämästä asiaa niinkuin se oikeaksi ja maalle edulliseksi harkitsee. ..Edus- kunnalla on oikeus korjata määräkin esitys, niinkuin on ennenkin tapahtunut, eikä moi sanoa sen luopuman oikeuk- sistaan, jos se hylkäämällä sen, mikä on määrää, itse päättää oikein." Kui- tenkaan ei pysymää rauhaa eikä sään- nöllisiä oloja saada maahan, jollei hallitus tunnusta kansan laillista oi- keutta. Tämä on myös otettama huo- mioon asian ratkaisussa. Mutta miten eduskunnan on eri tapauksissa mene- teltämä, sitä ei pros. S. katso moi- mansa yksityiskohdittain sanoa. Samaan tulokseen tulee agronoomi K. W. Kosketin kantansaselmityk- sessä, jonka hän on julkaissut Keski- Suomessa. Sotil..skysymys esiintynee, sanoo hän, tälläkin kerralla maikeim- pana riitakysymyksenä. »Paljon se on jo tuhoa tuottanut ja marmaan yhä tuhorsanlmaksi se käy, jota pitempään sen selmitys saa jatkua. Pelkällä kiel- teisellä kannalla pysyminen ei paranna asematamme eikä säästä miljooniamme, se päinmastoin pahentaa olomme ja heikontaa oikeustaisteluamme. Toi- sellaista menettelyä on ajateltama. Meidän puolestamme on selmästioso- tettama, että kansallisen olemuksemme säilyttämiseksi olemme malmiit risti- riitoja poistamaan kun saamme sen tehdä laillisella tamalla, luopumatta kansamme elinehdoista. Mitä sotilas- miljoonien mäliaikaiseen maksamiseen tulee, täytynee eduskunnan menettelyn riippua siitä, millä edellytyksillä mak- saminen olisi tapahtuma.^ Hra Koskelin puhuu ohjelmakirjoi- tutsessaan myös kansallisuusasiasta; hän sanoo m. m.: ..Kansallisuus asiassa on suomalai- sella mäestöllä sille kuulumia oikeuksia mielä saamuttamatta, joihin nähden on olemassa eriämiä katsantokantoja. Toi- nen ruotsalaisuutta mielistelemä suunta katsoo suomalaisuuden asian jo ratkais- tuksi ja moittoonsa saamutetuksi, kun taas toinen kansallismielinen suunta pitää saamutuksia mielä keskeneräisinä, suuren enemmistön oikeuksia mastaa- mattomina. — Edellistä kyllä puolus tetaan sominnollisuuoen nimessä, ja onhan sominnollisuus hymiä amuja, mutta silläkin on olema rajansa. Elin- kysymyksistämme kysymvksen ollessa em- me ole oikeutetut oikeuksistamme tinki- mään. On huomattama se, ettei ole kysymyksessä heikomman oikeuksien sor- tammen, maan oman armon tuntemi- nen, kansan suurelle enemmistölle kuu- lumien oikeuksien hankkiminen." Näin hra K. M. Koskelin. Peittelemättä tunnustamme, että on miellyttämää kuulla nuorsuomalaiselta taholta tällaisiakin ääniä sekä mal- tiollisista että myös kansallisista asioista. ..Pääskyset" eimät ole mielä koko pesää mallanneet. 2TUutaUa Suomesta. — Kieltäytynyt. Tampereen Sa nomat tietämät, että kanttori N r j ö Halonen, joka malittiin Ruomeden kunnankirjuriksi, onkin kieltäytynyt tointa mastaanottanlasta ja jäänee siis edelleenkin Lappiin. — Granknllan kylpylaitoksen johtajattareksi on 34 hakijasta otettu rouma Majken Kimijärmi, syntyisin Nybergh, Oulusta. — „T«rw^"-parantola sulje- taan. Tamntikuun 29 p. oli juoppo- parantola Turman johtokunta kokoon- tunut keskustelemaan parantolan tilas- ta ja tulcmaisuusmahdollisuuksista sen johdosta että johtokunnan apuraha- anomus oli korkeimmassa paikassa hy- lätty. Koska nlitään mahdollisuuksia parantolan toiminnan jatkamiseen ei moitu keksiä — yksityistäkään amus- tusta ei ole lumassa ja rahamarat muutenkin omat jo useita muosia olleet niukat — päätti kokous sulkea paran- tolan sekä irtisanoa johtajan ja poti- laat toukok. 1 pmmäksi. Kertyneen melan suorittamiseksi päätti johtokunta myydä tilan inetsästä tarmittaman määrän, — Tur. S. — Korotetun mallasiveron waikntuksia. Seinäjoen olutpanimo Seinäjoella lopettaa toimintansa. — Mbl. ESNHgM Venäjältä. — Menäläinen kuritushuone Suomen saaristoon. Menäjän mankilalaitosten ylihallitus on, kuten ..Rjetsh" kertoo, ottanut käsiteltämäksi kysymyksen kuritushuoneen perustumi- sesta Kesäsaareen, Rahkumiin tai Tup- puransaareen, jotka kuulumat Miipu- rin lääniin. Ehdotus ei ole oikeas- taan uusi; jo m. 1877—78 puhuttiin Pietarin katujen kimeämisestä Suomes- ta tuoduilla kimillä, joita hakkaisimat btritushuonemangit. Asetettiin erityi- nen komiteakin näiden saarien tutki- mistä marten. Komitea piti keskellä Suomenlahtea olemaa Kesäsaarta, jos- sa ei ole mitään kasmullisuutta, sopi- mimpana tähän karkotukseen. Silloisen ehdotuksen mukaan nousisimat kustan- nukset mankilarakennuksesta 600 wan- kia marten ja mankilahallituksen raken- nuksista 700 tuh. ruplaan. Elintar- peet ja maatteet mangeille ehdotettiin hankittamaksi Pietarista kaimoilla. — Helsinki ja Raätveli sotasatainiksi. „Swjät" kertoo oleman aikeita suuremmois- ten laitteiden malmistamisesta Helsingin ja Räämelin satamissa, jotta niistä saadaan kunnolliset sotasatamat. Alksmaalta. Kariisitt tulmat. Tamaton medennousu Seine-mirras- sa on kuten olemme kertoneet, aiheut taneet tuhoisan tulman Ranskan pää- kaupungissa. Miime päiminä on mesi rumennut laskeutumaan. Mutta tuhoi- saa jälkeä on tulma jättänyt. Tuhan- sittain ihmisiä on tullut kodittomiksi, ja muitakin turmiollisia seurauksia on tuimalla ollut. Lihan, munien, moi» y. m. hinnat omat kohonneet ja useis- sa kaupunginosissa on tullut puute lei- mästä, kun monet suuret leipomot omat meden mallassa. On myöskin pelätty öljyn loppuman, kun mesi on tulminut marastoihin, ei- mätkä laimat, joittenka pitäisi tuoda öljyä kaupunkiin, pääse kulkemaan. Ja öljyä karmitaan kuitenkin tamallista enemmän, kuu sähköjohdot monin pai- koin omat katkenneet. Suurena haittana omat myöskin ro tat, jotka meden maltaan joutuneista kloakeista tunkeutumat kaupunkiin. Ia omatpa apachitkin ryhttzneet toimimaan. He esiintymät suurissa joukoin syrjäi- ftmmissä kaupunginosissa harjoittaen kaikenlaista ilkimaltaa. Poliisi ei yksi- nään moi pitää heitä kurissa, maan on täytynyt kutsua amuksi ratsumäkeä, joka on tehnyt suoranaisia hyökkäyksiä heitä maStaan. Etukaupungeissa tarjou- tumat nämä huligaanit miemään pois tamaroita meden maltaan joutuneista taloista, ja jollei poliisi olisi ponnis- tanut kaikkia moimaansa estääkseen heitä moisesta ilkimallasta, olisimat he mar- maankin saaneet runsaan saaliin. Niistä rakennuksista, jotka omat enin Vahingoittuneet tulmista, on mainit- tama edustajakamarin komea palatsi Palais Bourbon, joka sijaitsee ainoas- taan kimenheiton päässä Seinestä. Si- säpiha on kokonaan meden peittämä ja sähkölennätintoimisto on jo monta päi- mää ollut meden mallassa. Sähkölen- nätinjohdot ja ilmapostijohto omat kat- kenneet, niin että kaikki edustajakama- rista lähetettämät sähkösanomat on toimitettama keskussähkölennätintoimis- toon. Kamarin keskuslämmityslaitos ei myöskään toimi. Ainoastaan yhtä tietä pitkin päästään edustajakama- riin. Mesi on tunkeutunut raatihuoneen kirjapainoon, niin että kaikki työ on siellä täytynyt keskeyttää. Maanalai- sen rautatien tunnelit omat mahingoit- tuneet. Meden paljous nmrsi Orleansiin rautatieaseman ja Austerlitzin sata man suojelemiseksi rakennetun muurin ja syöksyi kadulle synnyttäen yleisen pa kokauhun. Ihmiset pakenimat suin päin korkeimmille paikoille ja talojen yläker- roksim. Kaikki läheiset kadut muuttui- mat yht'äkkiä kohisemiksi mirroiksi. Havren tori St. Lazaren rautatie aseman edustalla on kaupungin enim- min uhattuja paikkoja. 5laikki liikenne on lakannut. Suuret aseman ristikko- portit on sulettu, sinne pääsee ainoas- taan kahdesta simukadulla olemasta ay- taasta portista. Mastapäätä asemaa oleman ramintolan edustalla on katu- käytämä painunut alas. Lyhdyt omat kaatuneet. Maaperä on meden alta- päin jäytämää. Se täyttää maanalai- sen rautatien portaat ja talojen kellä- rit. Sähkömalo ja lämmitys omat tauonneet, hissit eimät toimi. Boule- mard Hausmanin marrella olemissa uudenaikaisissa taloissa malaistaan il- tasin portaita kynttilöillä. Kaikilta ta- hoilta kuuluu »vesipumppujen knmea käynti. Pahemmin on niiden onnettomien laita, jotka asumat Päristin mastai- sella puolella, Lyonin rautatieaseman tienoilla. Tämä kaunis rakennus on nyt kuin linnoitus keskellä järmeä. Täällä on Seine lähellä ja sen mesi on kautta talojen ja katujen murtanut itselleen tien aina asemakukkulan juu relle. Seitsemän metriä on Seinen pinta kohonnut keskimääräistä korkeut- taan ylemmäksi, ja missä rantalaitu- rit eimät tee mastusta, kohisee mesi maahdoten kaupunkiin päin. Luotettamien armioimisten mukaan nousemat tähänastiset nahingot yli 100 miljoonan sranqin. Muuan ruot- salainen lehti tietää mahinkojen nou^ seman 40 miljoonaan puutaan (-1000 WMi!w ikm oaisentiMetää, kirjoittanut Emma F. A. Drake. Hinta 3:—. itä aiiiitm olevan mie&eo tulee tietää kirjoittanut Sylvanus Statl. Hinta 3:—. itä pia tulee tietää, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta 3:—. iii »e» ieiieo tolee tietää, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta 3:--. itä tytijo tulee tietää, kirjoittanut Mary Vood-AIien. Hinta 3: . litä »en naisen tulee tietää, kirjoittanut Mary Vood-Allen. Hinta 3:—. Kaikki yllämainitut teokset kuuluvat maailmankuuluun Puritas kirjastoon. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & SHmälasikauppa | Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Myyn ainoastaan täysi-ar voista tavaraa. Työ tehdään ehdottomasti hyvää ja takauksella. Hinnat vakavat ja halvat. Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. miljoonaan markkaan. Mertauksen muoksi mainittakoon, että Suomen kaikkien rautateitten armo on main noin V-4 tästä määrästä). Kuukausia, ehkäpä muosia on tarpeen, ennenkuin »vauriot omat täydelleen korjatut. Dk- sistään Orleansin aseman murtuneen suojamuurin rakentaminen on työ, joka teknikoille tuottaa suuria maikeuksia. Luultiin rakennuksen oleman kaiken maaran ulkopuolella, mutta mesi kai- moi itselleen kulkutien muurin lämitse. Johtoputkien ja tunneleiden risteile- män maanalaisen Pariisin kokonaan uudestaan rakentaminen on kenties ky- symyksessä. Kaikilta tahoilta maailmaa saapuu myötätuntoisuuden osoituksia ja amus- tuksia onnettomuuden uhreille. Paami on Pariisissa oleman lähettiläänsä kautta lahjottanut 30,000 srangia, Menäjän keisari ja Belgian kuningas omat lahjottaneet 10,000 srangia. Jta- lian pääministeri Sonuino on Brian- dille lähettänyt myötätunto'suussähkö- sanoman. New N orkista saapunut säh kösanoma kertoo, että siellä on pantu alulle yleinen rahankeräys tulman kautta kärsimään joutuneiden hymäksi. „Globen" mukaan on Morgan selittä- nyt olemansa malmis lahjottamaan 100,000 frangia. Myöskin Lontoon Lordmayor on toimeenpannut rahanke- räyksen. Lähetettyjä kirjoituksia. tamcn väiistöBskiil Tri Mltms »iiriin 1909. Säästöpankin tila 31 päi- m ä n ä j o u l u k. 19 0 9. Debet Kantaraha .... 0,000: — Vararahasto.... 37,021:05 Säästöönpanijain saa- tama 1,043,976: 60 Smk. 1,080,997:71 Kredit Lainan ottajain melka. 860,083: — Korkoja 15,523:92 Talletuksia konttokuran tille K. O.-Pankissa 186,947:07 Säästöpankkien Keskus- Osake-Pankin osak- keissa 250: — Rahaa kassassa . . . 24,193:72 Smk. 1,086,907: 71 K a s sa t i l i • Debet Rahaa kassassa muoden alussa 24,193: 72 Säästöön pantu muoden ajalla 185,604: 04 Maksettu lainoja, pää omia 108,458: 47 Korkoja 46,043:13 Nostettu K. O. P:sta tallet. tililtä . . . 24,500: — Korkoja 441:66 Konttokurantti tililtä . 30,000: — Juoks. tililtä.... 66,600: — Korkoja 418: 05 Eri tilejä 147: 81 Smk. 486,406: 88 I tämä lippu irti ja lähet- täkää se avonaisessa kirjekuoressa 5 p. postimerk. osoitteella: Raha-ansio, Lahti, niin tulette vähällä vaivalla rikkaaksi. Nimi Osote