Torstaina 8 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 101 — 1910 Muistelmia Lahden näytte lyn matkalta. Pitkän päimäu olimme me Poh- jois-Karjalan miehet istuskelleet tomuisessa rautalieivaunussa. Kun juna lopulta pysähtyi Miipurin asemalle, astuimme junasta kat- selemaan komeasti rakettua kau- punkia, mikäli se käwi laatun elo- kuun yönä täysikuun kurkistellessa suurine naamoineen kattojen yli. Pian on mennyt pari tuntia ja lähdimme taas jatkamaan nmt- kaamme päämääränä Lahden pie- noinen kaupunki, johon Jtä-Hämeen ja Uudenmaan läänin maanmil- jelysseurat olimat hommanneet yhteisen näyttelyn esittääkseen uusimpia saamutuksia maatalouden alalla mainittujen seurojen alueilla. Lahteen saarvuimme »varhain aamulla^elokuun 19 pinä. Saimme hapuilla ympäri kaupunkia asun- toa etsimässä jonkun aikaa ennen- kuin majoitustoimikunnan kans- liasta saatu kortti oikeutti meidät asumaan kaupungin kansakoululla. Astuimme sisälle uljaaseen kiwi- rakennukseen, jossa saimme yhden luokkahuoneista haltuumme, heit- täysiinme olkimuoteelle, jota oli kahden seinän pituudelta, sekä le- päilimme muutamia tunteja. Sa- maan rakennukseen, maikka tie- tysti eri huoneeseen näimme Joen- suun karjakkokoulun oppilastenkin ottaman asuntonsa näyttelyajaksi. Likenipä kellon tuntimiisari jo yhtätoista, ja niin läksimme liik- keelle näyttelykenttää kohti, joka oli sijoitettu pellolle kaupungin lai- taan. Se kaupungista lähtiessä jo näkyi kokonaisuudessaan liehu- wine lippuineen ja ^aitoksineen. Tällöin uudistui meille sama ha- ivainto, jonka olimme jo aamu- sella kaupunkia samoillessamme tehneet, että näet olimme aiman uudenaikaisessa kaupungissa. Ko- meitä, siistejä, kimitaloja koko joukko ja jos tapasimmekin puu taloja, niin olimat nekin siroja ja siistejä, kadut olimat suo rat ja lemeät. Siellä ja täällä alulla olemia puistikoita ja istu- tuksta, nekin erinomaisella aistilla sijoitetut ja huolella hoidetut. Mis- sään emme nähneet puistoaitoja (ränstyneitä sitä ivähemmän). Huo- limaton hoito ja epäsiisteys näytti täällä oleman tuntematon käsite. Meensä teki nuori Lahden kau- punki ensi näkemältä sille joka en- nen main junasta simumennen oli nähnyt jokusen rakennuksen aseman miereltä, hämmästyttä- wän ja miellyttämän »vaikutuksen. Kaupunki on kohonnut oikein ame- riikkalaisella mauhdilla. W. 1877 oli kaupungin paikalla main neljä taloa tähteinä tulipalon samana kemäänä hämittämästä maalais kylästä Hollolan Lahdesta. Seu- raamana nmonna sai kylä kaup- palan oikeudet ja m. 1905 kau- pungin oikeudet. Maistraatti ja raastumanoikeus saatiin kuitenkin masta 1907, joten Lahti on to- dellisuudessa ivasta ollut neljättä muotta kaupunkina. Asukkaita on itse kaupungissa, mähän enemmän kuin 5,000 ja esikaupungeissa li- säksi 4,000 paikoille. Lahden nopea kehittyminen uudenaikaiseksi kaupungiksi kaikki- ne rakennustaidon tuottamine mu- kamuuksineen saa selityksensä, kun ottaa huomioon kaupungin ase- man, joka tekee sen portiksi, jonka kautta koko laajan Päijänteen ym päristön liike-elämä kesäisin ja suureksi osaksi ralmisinkin mälittyy. Taannuttuamme näyttelykentän portille oli siellä jo sankat parmet sisäänpyrkijöitä. Kotmasen saim- me odottaa muoroamme, ennen- kuin olimme kukin saaneet pääsy- lipun, joka oikeutti katselemaan näyttelyn joka osastoa kaikkina kolmena näyttelypäimänä. Pilet- tien myyjillä oli tulinen kiire, kun jokaisen koko-aikaisen lipun ostajan nimi ja osote merkittiin muistiin sitä marten, että heille moitaisiin sittemmin lähettää kertomus näyt- telystä, ja kun näyttelyssä käwi- jöitä jo ensimmäisenä päimänä oli neljättä tuhatta sekä kaikkina päimänä yhteensä noin 10,000. Päästyämme itse näyttelyken- tälle huomasimme, että katselta- waa ja opittamaa oli siksi paljon, että kokonaiskäsityksen saanti kämi maikeaksi ilman kirjallista opasta. Sellaista saimme kuitenkin kauman odottaa, kunnes sitä alettiin kirja- painosta kasottain kiidättää ylei- sön saatamaksi näyttelykesälle. Sitä myöten kuin nämä painetut luettelot saapuimat, hämistmät ne kuin kuumille kimille. Lopulta me- kin saimme kirjasen, joka tutus- tutti meitä näyttelyn salaisuuksiin. Sitten sitä käytiinkin joukossa ja yksitellen tutkimassa ja tarkaste- lemassa luettelo kourassa eläimiä ja esineitä. Ja kolmena päimänä riitti yllin kyllin uutta katselta- wakfi, sillä näyttely oli siihen kat- soen, että se oli main lamallaan paikallisnäyttely. suuremmoinen ja monipuolinen. Koetan muutamin sanoin esi- tellä päällisin puollin tärkeimpiä näyttelyn osastoja ja mitä niissä meille sattui erikoisesti silmiin pis- tämään ja huomiotamme herättä- mään. Puhuaksemme ensinnä nauta- karjasta, mainittakoon, että sitä oli kolmea eri rotua: Länsi-Suo- men maatiaista, Jtä-Suomen maa- tiaista ja Ayrshireläisiä. Miimeksi- mainitun rodun ulkomailta peräi- stn olemat, suuret ja kirjamat. suurisarmiset eläimet, eimät liioin ja nauttimat elämästä. Mutta mukaisia ..maisteluja". Mutta pian miehätä karumpien maiden milje- syksyn tullen tehdään niistä loppu, siirrymme katselemaan hämettärien lijää, joskin Ayrshire-lehmät etelä- Työmehiläiset tietämät, että tal- ja Hämeen poikien kätten tuotteita ja lounais-Suomen miljamilla seu- mella ei ole mettä kukista saata- ja paljon hymää ja kaunista me duilla lienemät ainakin toistaiseksi missä. Ja jos pesässä on liikoja näemmekin. Eipä ole suotta perus-' sopiroimmat. Erityisellä mielen- eläjiä, woisiwat taimeksi maratut tettu kotiteollisuuden ylitarkasta-' kunnolla me Pohjois-Karjalaiset emäät loppua, ja silloin nälkään jan mirkaa, jos on totta, mitäpä-! sensijaan teimme mertailuja puna- kuoleminen tekisi lopun koko yh- Hat kielet sanomat, että Itä-Häme' kyyttöjen itä-suomalaisten ja maa- leiskunnasta. Tämän estämiseksi oli Kuopipn näyttelyssä kotiteolli- leanpunaisten länsi-suomalaisten smmataankin kuhnurit armotta, suuteen nähden hymin heikosti mälillä. Länsi-Suomen maatiaiset Ja tätä murhanäytelmää saimme edustettu, kun nyt jo oli saatu omat yleisen käsityksen mukaan tilaisuuden nähdä parhaillaan toi- miehet ja naiset hereille ja paras- mielä kehityksessä jäljellä Jtä-Suo-' mitettaman. taan tekemään sekä johonkin pys- men maatiaista. Länsi-Suomen! Kun olemme alkaneet kertomal- tymäänkin. maatiaiskarjaa on sekotettu jos la eläiniistä. niin olisi ehkä yhtä- ^ahtämät oli nähty, kuultupa milläkin roduilla, z-lyrshirellä, Hol-! jaksoisuuden muoksi puhuttama mäliin esitelmiäkin. Tyytymäisinä lantilaisella. Punaisella Tanska-i myöskin kalastusosastosta. jossa olimat katselijat, sillä olipa muun laisella, Jarseyn y. m. roduilla. I monenlaisten kalanpyyntikojeiden hymän lisäksi taimaskin suosinut Puhdasta maatiaiskarjaa on sen- ja muiden alaan kuulumien esi- tilaisuutta. Ensimäisenä päimänä muoksi siellä maikeasti löydettä- neiden ohella oli myöskin elämiä uhkasi kastella kaikki pahanpäimäi- kalojakin lasiseinäisissä säiliöissä seksi, mutta kostutti main senmer- uiskentelemassa. Mutta riennäm- ran maata, ettei seuraaminakaan me eteenpäin ja siirrymme osas- päiivinä pölynnyt, maikka olikin toon, joka esittää maanmiljelystä niitä herttaisin päimäpaiste. ja sen sirvueliiikeinoja koneineen.! Kun sunnuntaina, kolmantena työaseineen ja tuotteineen. Täällä näyttelypäimänä, palkinnot oli alamme koneista ja työaseista, jaettu, seurasi illan suussa kansan- jotka muuten koko näyttelyssä heti juhla soittoineen ja lauluineen, metnvät katselijan huomion puo- Juhlan loistokohtana oli proses- leensa. Koneita ja työaseita olimat sorin rouma Maila Mikkolan puhe, eri toiminimet ja yksityiset henki- joka pulppusi sydämestä ja painui löt panneet näytteille ylen paljon/sydämeen. Hän kumasi eteemme joten lyhyessä esityksessämme tä-' nuoren miehen alun, joka röyhkeä mä osasto on mahdoton pääpiir- . ilnie kasmoillaan, lakki takarai- teissäänkään kokonaan selostaa.' molla kulkee eteenpäin tekemättä Tuulimoottorit käydä hyrräsimät, tietä heikolle manhukselle ja neu- pumputen mettä näyttelyeläimille. momatta tietä sitä kysymälle. mies- höyry-- ja kaasukoneet näyttimät . tä. joka ei sääli ihmisten eikä e- kykyänsä, kimensärkijäkoneet mursi- läinten kärsimyksiä, maan tallaa mai siruiksi kimikappaleita, puima- lokaan ja ylenkatsoo kaiken, mitä koneet ja myllyt näyttimät kyky-^toiset häntä paremmat saattamat änsä. Lokomobiilit olimat niin mie-'pyhänä pitää. Sellainen esiinty- hättämän näköisiä, että oikein teki minen on raakuutta, lausui pu- mieli jokunen niistä mukaansa ot- huja ja olisi meillä paljon työ- ! alaa koettaessamme sellaista hä- 83vul<I<ee t ovat edäotjo- msstt psrösita. ?. c. Rettrg 4, C :o Turku. missä. Tämän kirjoittajasta näyt- tää siltä kuin maatiainen olisi puhtaimpana säilynyt syrjäisillä karuilla seuduilla, jonne „karta- non" sonni ei päässyt jälkeä teke- mään ja jonne olisi maikea „karta- nosta" masikoitakin kuljettaa. Köy hissä oloissa pysyi maatiainen sit- ' ten pienikasmuisena, usein sitä- paitsi melkein kurjannäköisenäolio na. Mutta ne eläimet, jotka täl- Naisissa oloissa omat eläneet, omat ; sitkeää juurta ja maatimattomis- \ sakin ruokintasuhteissa toimeentu- jlemia. Eikä näiltä, ilahuttamaa ^ kyllä, aina puutu jalostumisen edellytyksiä. Ne moimat päinmas- toin olla joissakin tapauksissa erin- omaiset. Niinpä oli näyttelyssä Unelma-niminen, pieni, siromuo- toinen lehmä, Iitistä kotoisin, joka elokuusta 1909 kesäkuun lop- puun 1910 oli lypsänyt .>,917 kg. maitoa, keskirasmaprosenttina 5" Tämä mastaa 19.', kg. moita. Kun ottaa lukuun, että mainittu lypsy- aika ei ollut edes täyttä muotta- kaan, täytyy tulosta pitää erittäin hymänä, parhaimpain Jtä-Suo- men-routuisten lehmäin tulosten mertaisena. Kaikesta päättäen tu- lee jo lähimmässä tulemaisuudes- sa olemaan hymin mieltäkiinnittä- mää nähdä kilpailua näiden kah- den kotimaisen ryhmän. Itä- ja Länsi-Suomen karjojen mälillä, kilpailua, jota ei kannatusta mii- kään itsekkäät pyyteet, maan maa- talouden ja sen kautta koko kansan taloudellisen tilan kohoaminen. Tällaisen maikutuksen sai Laiden näyttelyssä, katsellessaan juono- selkien nupojen rimejä ja maalean- punaista, hintelöitä Länsi-Suomen Perjakoita. Hemos-osasto oli näyttelyssä myöskin runsaasti edustettuna, oli hemosjalostus-yhdistysten orii- ta, oli tammoja sekä manhempia ja nuorempia marsoja. Kilpa-ajot oli tietysti myöskin. Kilpailura- dalle oli kuitenkin 3 mk. matka ja main innokkaimmat meistä kämi- mät juoksijain joutuisuutta näke- mässä ja kuulemassa. 'Näkemisen armoisia olimat suu- ret malkoiset Dorkshiresiat porsai- neen, samoin tämän rodun sekoi- tuksella saadut malkoiset possut. Kuulee usein sanottaman, ett'ei sikahoito kannata, mutta nähdes- sään millaisella ruokahalulla näyt- teille tuodut pistelimät poskeensa niiden eteen kokonaisena heitettyä mihantarehua ja kuinka lemeä selkä ja pyylemät kupeet sekä paksutpa- karat noilla ruohonsyöjillä oli, niin tekipä mieli uskomaan, ettei ole aiman totta ja paikkaansa pi- tämää se mäite, että „sika on laa rista kotoisin." Lampaita oli myöskin nähtä- mänä, niistä main yksi pässi seu- ralaisineen suomalaista maatiais- rotua, toiset kuusi karsinallista mierasrotuisia. Siipikarjaa edustimat kanat, kalkunat, hanhet ja ankat, joita kaikkia yhteensä oli alun neljättä- kymmentä kopillista. Siellä ne kaakattimat malkeat ja ruskeat sekä peltopyyn märiset Leghornit poikasineen, Plymout Rockit, pik- kuruikkuiset Banton kanat ja mo- net muut, joiden nimet, ei itse kaakattajat, mielä mähemmän mu- nat, omat suomalaiselle kauhistuk- sia. Muusta siipikarjasta erillään, maikkei kaukana siitä, oli useita mehiläispesijä. Niidenkin asukkaat näyttimät oleman useampaa eri rotua. Niitä oli keltaisia, harmai ta ja ruskeita. Somaa oli seu- rata noiden pienten ahertajien toi- mia. Aiman yksityiskohtia myöten olimat kahden pesän sisustat näh- tämänä, sillä puiset ulkoseinät oli poistettu ja niiden sijassa oli lasi- set. Pesän sisustassa näkyi pysty- suorassa asemassa ohuita ma- hasta tehtyjä mäliseiniä. Näihin oli kiianitetty kuhunkin kahden puo- len seinää, pohjat mastakkain sa- dottain pieniä säiliöitä amonaiset suut hiukan ylöspäin miistossa. Säiliöt eli kennot omat mehiläis- ten tekemiä, ja keräämät mehiläiset näihin säiliöihin kukista mettä. Kun säiliöt omat täynnä, tyhjen- tää ihminen ne ja korjaa meden om an huostaansa saaden siitä myydessään 3—4 markkaa kilolta. Tyhjät kennot joutumat taas uudes- taan mehiläisten täytettämiksi. Samasta pesästä moi yhtenä ke- sänä koota useampia kymmeniä kiloja mettä. Syksyllä jätetään kuitenkin kennoihin mettä mehiläi- sille talmiruoaksi. — Näyttelyn lo pulla saimme nähdä omituisen näytelmän mehiläispesillä, sadot- tain mehiläisten raatoja ivirui maassa kunkin pesän edustalla, ja yhä niitä tuli siihen lisää pe- sistä, joista niitä syydettiin ulos. Asianlaita on sellainen, että mehi- läis-yhteiskunnassa on aina eräs luokka jäseniä, joita nimitetään kuhnureiksi. Ne omat koirasmehi- läisiä, todellisia laiskureita, jotka kesän pitkän maan herrastelemat kuljeskellen pesässä paikasta toiseen taa. Maanmuokkausmälineitä oli pie-' mittää keskuudestamme. Hieno ja nistä käsiharoista ja yhden hemo- ^ sinistynyt nuorukainen, olkoon hän sen auroista lähtien monen hemo-^ maalainen tai kaupunkilainen, koh- sen medettämiin ojaauroihin jatelee kaikkia ystämällisesti, neumoo höyryn moimalla liikutettamaan' eksynyttä, auttaa mäsynyttä, kun- kolme 40 sentimetrin symyista ma-, nioittaa manhusta. Erityisesti kiin- koa yhtaikaa tekemään auraan, nitti puhuja kaunopuheisilla sa- saakka. Tällainen höyryanra näh-j noillaan kuulijoita siihen maaraan, tiin käynnissäkin lauantaina, toi-^ mikä uhkaa nuorisoa kaupunkielä- sena näyttelypäimänä näyttelyken- män miehättämäisyydessä. Kau- tän miereisellä pellolla. Siellä sei-^pungin helyt ja rihkamat.senteat- soi pitkän kapaleen kummassakin'terit, tanssit ja elämät kumat me- päässä lokomobiili tumallista roant- 1 täroät puoleensa nuorisoa maalta, terampaa tekoa. Lokomobiilien pyö-! siltä maapalalta, johon esi-isät o- rät olimat hymin suuret ja lemeä-'mat hikensä ja maimansa uhran- kehyksiset uppoamisen estämiseksi, neet, johon he omat olleet kiinty- Itse koneen alla oli pyörä, jonka, neitä sydänjuuria myöten toimos- ympärillä kulki terästangoista kie-jsa, että heidän jälkeläisensäkin sii- dottu köysi toisesta lokomobiilisla'nä miihtyisimät. Mutta nuoret toiseen. Kun toinen kone kämi, kääntämät selkänsä kodille ja as- purkautui köysi toisen koneen pyö-' tumat elämän pyörteisiin, joita he rästä ja kiertyi samalla toisen ko- eimät aamista sellaisiksi, Utin ne neen pyörän ympärille. Täten saa-j omat. Nuoriso, joka käsittää maa- tiin köysi muorotellen liikkumaan ^ miehen ammatin ihanteelliselta edestakaisin lokomobiilien mälillä. ; kannalta, jonka silmä on amoiu Köyteen oli itse aura kiinnitettyjä ymmärtämään luonnon syntyjä siinä oli kolme terää kuminassakin symiä ja korma herkkä kuulemaan päässä. Kun köysi läksi liikkeelle, maaemon kuiskauksia ollakseen aU liikkui samalla aurakin. Tällöin pi- tis kaikessa antamaan koko luo- dettiin etupäässä kulkemat terät man ivoimansa sen nöyräksi pal- maassa makoja miiltämässä ja melijakst sille miljelijälle, joka puo- muokkaamassa. Takaisin lähdet- lestaan tahtoo uhrata maalle met- täessä nostettiin taas takana ole- reät moimansa, käsimarttensa ja mat terät ylös ja etumaiset pai-.älynsä tarmon, sellainen nuoriso nettiin maahan ja niin syntyi taas, on terme, maan aineellisen elämän kynnöstä aika mauhtia. Lokomo- tukija, henkisen aateliston kanta- biilejä täytyi tietysti tarpeen mu- joukko. Maahenki älköön pääskö kaan siirtää kynnöksen kohdalta sammumaan, maan marttumaan. kyntämättömälle. Omin moimin — Tähän suuntaan kämimät pu- ne siirtyimätkiii helposti ojaiikin hujan sanat, joita suuri mäkijoilkko yli toiselle saralle. Siinä maan oli henkeä pidättäen kuunteli, kyntäjillä tuska ja maima, että Nautittuamme mielä hetkinen saimat katsotuksi ettei kukaan jää- Mesijärmen rantamalla seudun nyt pyörien alle, sillä mäen tun- ihanuudesta läksimme kortteeriim- gos oli niin suuri, että pellon sar- me ja sydänyöllä nousimme ju- kojen pituudesta huolimatta eimät naan saapuaksemme aamusella kaikki tahtoneet päästä mitään nä- Karhulaan, jossa meille hymän- kemaän, kun edessä olijat olimat tahtoisesti näytettiin lasitehdas, tiellä. Saimmepa lopulta mekin malimo, konepaja, saha ja suun- Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa janain läh dön ja talon eri pftätepaikoiasa. J oenöo aViip uri ►o o K 9 CD Kuulutuksia. Kaupungin karja muutetaan huomisaamuna Linnunlahden laitumelle. Ilalmtolial kamari. Kuulutus. Taipaleen pappilan metsästä Sukkulanjoon varrelta myydään leimattuja tukkipuita tämän Syyskuun 22 p:nä klo 10 e.pp., joka tukkiherrain ja ostajain tiedoksi ilmoitetaan. Taipaleella Syyskuun 5 p:nä 1910. Pekka Pajarinen, talollinen. I. Kiiskinen, kirkkoväärti. Seurakunnan valtuutetut. Huutokauppoja. tiistaina t. k. 13 pnä klo 10 e. pp. myy- dään huutokaupalla Kontiolahden Mönnissä talollisen Antti Tannis- mainajan perillisten tilalla I ruu- lia- ja tammahemonen. molem- mat neljännellä ikämuodella, 9 hymää lypsylehmää, masikoita ja lampaita. Hemosten tarjousten suhteen pidämme hyiväksyniis- tai hylkäämisoikeuden. Mönni ö. 9. 1910. H. Puhakka. C. Tanninen. Holhooja.' (K. S. -2 k.) Ilmoituksia. naton lautatarha. Nämä omistaa kapteeni Ruuth, hymin maahenki- nen mies, joka pani pehtorinsa koko päimäksi meitä opastamaan ja näyttelemään nametat, lanta- suojat ja miljelykset tehtaiden mie- ressä olemalla maatilalla. Täällä on miljeltyä maata main noin ha ja elätetään kuitenkin 140 lyp- sylehmää sekä 23 hemosta. Maa käytetään miltei kokonaaii rehu- ja juurikasmimiljelykseen, eikä sitä koskaan pidetä jouten. Syksyllä kylmetty ruis niitetään kesäkuun puolimälissä mihantarehuksi ja si- jaan pannaan heti turnipsia. U- leensä korjataan kesässä 2—8 re- husatoa samasta paikasta. Kau- raa oli kylmyssä li4 hl. ja oli se lf>0 cm. korkeaa. Ruista ei miljellä ollenkaan muuta kuin mihantarehuksi, sillä tilan myllystä saadaaii tullimil- jaa talon tarpeeksi. Juurikasmia ja korsirehuja tulee riittämään asti, mieläpä poiskiii liikeneniään. Lannan huolellinen hoitaminen näytti oleman isännällä erikoisena sydämen asiaiia ja tämäpä juuri saakin maat tuottamaan niitä ih- meteltämiä rehusatoja, joita meille lueteltiin. Hymästeltyämme mäsymättö- män opastajamme, läksimme ilta- päimällä laimalla Kymijokea myö ten Kotkaan, saaden nähdä mat- kan marrella rantoja peittämät lautamuoret, joiden keskeltä mo- nen monet korkeat samupiiput ko- hosimat amaruutta kohti merkkinä, että oltiin tehdasalueella, jonka rinnalla sisämaan sahauspaikat selemme siemennäyttelyn, komeat 'omat main pienoislaitoksia. kupu- ja kukkakaalit, sipulit ja useat Kotkassa miimyimme moniaita kymmenet eri perunalaadut, mar- tunteja, jollaikaa katseltiin kaupun- jahillo- ja mehupurkit ja hunaja- I kia ja sittenpä sitä päästiinkin höq- astiat. Saman rakennuksen ylä-, ryhemosella lähtemään kotia kohti. kerrassa olemme myöskin tilaisuu- dessa tutustumaan apulanta-ai neiden näytteisiin ja näiden ainei- den maikutuksesta ottamaan selkoa seinillä olemista tauluista ja ku- mistä. Siirrymme sitten alaker- taan, kierrämme nurkan ympäri ja olemme kotiteollisuusnäyttelyyn miemällä omella. Sinne saamut- tuamme huomaamme heti oikealla kädellä moi- ja juusto,käyttelyn, jossa tietysti toimitamme asian-' tarpeeksi katseltua tuota laitosta ja läksimme taas muita nähtä- myyksiä etsimään. Mainitsin oja-anroista. Niitä näimme yksisiiipisen P, W. Rai- palaii oja-auran ja maaiimiljelijä Mauno Styrmainn Elimäeltä kaksi- supisen oja-auran. Viimemaini tussa suuri osa puusta, mutta lienee se nykyään paras säätämissä olemista oja-auramalleista. Taisi saada I palkinnonkin, Raipalan aura II :sen. Styrmanin oja-auran hinta on 2-',0 mk. Paha kyllä ei oja-airoja näytetty työssä. Sadon korjaus ja käsittelylait- teitä oli monenmoisia. Eipä puut- tunilt kaappikuimausriiheu malli- kaan, aiman saniallainen luin on maanmiljelysseurau toimistossa Joensuussa uähtämänä. Uutuute- na oli erikoisesti mielestäni huo- mattama patentiii saanut Rietu Heikkilä» Orimedeltä miljaukui- mauslaite, joka moidaaii sijoittaa mukamasti mihin lämpimään huo- neeseeii tahaiisa. Se ripustetaan koukuista kattoon ja on siinä mil- ja rautalankamerkon päällä ohue- na kerroksena. Koko laite oii niin yksinkertainen, että kuka tahansa kykenee sen malmistaniaan kerran nähtyään piirroksen tai itse lait- teen. Sen myyjänä on Konekaup- pa O.-A. Aatra, Helsinki. Esityksemme menyisi liian pit- käksi, jos läheskään kertoisimme kaikkea, mitä mieli tekee. Lähdem- me ulos portista, simuutettuamme ensin ömersti Forstenin eläiiisuo- jelusmälineen ja saamumme man- haan saharakennukseen, jossa kat- t, komeat (K. H. ja U. S. 1 k. 4 s. 70 mm.) Liperin vaivastalon hourujen hoitajan virka julistetaan täten haettavaksi Li perin vaivashoitohallitukselta ennen tämän syyskuun 20 päivää. Hakijalta vaaditaan en nen kaikkea todistusta siitä että hän on ammattitaitoinen. Palk kaedut ovat 400 markkaa vuo dessa, ruoka vaivastalolla löy tyvistä ruoka-aineksista, vapaa kortteeri, valo ja lämmin. Vir kaan 011 astuttava heti kutsu muksen saatua. Liperissä 5 p. syyskuuta 1910. K. E. Saarenpää. Vaivashoitohallituksen esimies. Suomen Maalaisten vuosimaksut vuodelta 1910 kan taa allekirjoittaja Pielisjärven majatalossa 11 päivänä, Nurmek sessa kotonaan Porokylällä 15 päivänä, Juuassa 20 päivänä, kaikki ensitulevaa Lokakuuta. Ulric Damst£n. Venäjän kurssi on tfin&än . 268: 40 1366: 66 2 /» 3 kk. . . — — 263i 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 19 8 kk. . . . 25, 03 Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa ja myöntää : E. Henki-, | Pääoma-, < Vakuu- Opinto-, { tuJfSia Elinkorko-1 ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. » Toivo Jalkanen. Utrassa O. G. Heiskanen. » H. Vesterinen, iohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilassä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. > Elias Pikkarainen. Polvijärveltä O. Ahti. .Nurmeksessa I. Lehto. » Sulo Elomaa. » Elis Palander. • M. Calonius. Juuassa Juho Kannas. PieUsjärveUä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselallä F. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänsn. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. » Pekka Kervinen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen, Kontiolahdella PeKka Hiltunen. Rääkkylässä A. Saarelainen. Piiritarkastaja Aug. Kilpi. Telefooni N:o 140. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N:o 15. HUOM.! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Liibeck. Beekergrube N:o 80. Myytävänä. A. Ollikaisen korutavara- kaupassa Joensuussa t. k. 12 p:stä alkaen myydään suurella hinnanalennuksella Naisten Le ninki- ja puserokankaita, veskoja, esiliinoja, koristenau hoja, protyyriä y. m. Miesten Urheilu- ja trikoo- paitoja, housuja, kauluksia, kra vattia sekä Miesten ja poikain hattuja ja lakkeja. Naisten, miesten ja lasten sukkia y. m. y. m. Ansaitsee käydä ostok silla ! Villasia -ia] Kangas- i Tampereen Pella- vatehtaan — Liinasia — Joensuu . läht. 10.45 ! _ 2.40 Hammaslahti 11.25 — 3.43 Tikkala . „ 11.49 — 4.15 Onkamo . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi „ 12.20 — 5.12 Kaurila . „ 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 — 6.f2 ». läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.23 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalauio . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 n . lä lit. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.58 9.4(1 10.50 Niva . . , 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Eiis? i r aarit: I. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 5.56 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02! 5.07 Sairala . „ 7.2? 1.13 5.55 Koljola . „ 7.5? 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.5Ö „ . läht. 8.2(3 2.06 7.'-'5 Hannila . „ 8.53 2.27 7 .54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8." Karisalmi . 9.(35 2.51 9.iu Tali . . , 9.T7 3.02 9,55 Tammisuo „ 9 .29 3.14 3.22 9.7? Viipuri . tul. 9.5S 9£7 Pika Viip. Pietr. läht. 7.16 11.23 juna 6.25 H H H 5.51 2.25 H H H 7.3ö 4.50 Viip. Hels. läht. 11.® 10.» 240 n n » i.5ö 8.0Ö •n o K & CO o Viipuri—Joensuu *£' a 9 k. jana i Ä a' s » Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo , 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.18 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari n 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tä. 8.10 2.46 854 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola „ 8.46 3.11 9.42 Sairala , 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.2c 3.43 10.40 Ojajärvi . „ Efiitola . _ 9.47 10.15 4.08 4.35 11.22 12.22 Alho . . „ 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 , läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . , 11.38 6.02 2.56 Jaakkima „ 11.58 6 .51 3.30 Niva . . p 12.23 6.35 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.(35 5.00 Sortavala tul. 1.10 5.47 „ läht. 1.20 7.47 Helylä . „ 1.32 — 8.15 Kaalamo n 2.20 — 9.JI Matkaselkä „ 2.43 10 .3 Pälkjärvi „ 3.11 — 11.55 11.® Värtsilä . tul. 3.25 — „ läht. 3.35 — G.öi Kaurila . „ 3.49 — 5.52 Tohmajärvi „ 4.w — 6.01 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . n 4.50 — 6.59 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 — 38-01 Joensuu. tai. 5.48 — 8.26 pumpuli- ja viliavuorilla myöpi A. ESKELINEN. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita h Tavara parasta. n. k. uistimia^ siimoja, koukkuja, va- Hinnat poia y. m halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Halataan vuokrata. Joensuun Lastentyö- huonetta varten halutaan vuokrata 2 tahi 3 huonetta, keittiö, ruokasäiliö ja tarpeelliset ulkohuoneet loka kuun 1 p:stä kesäkuun 1 p:ään 1911. Kirjalliset vuokratarjouk set maksuehtoineen ovat jätet tävät viimeistään tämän kuun 20 p:nä Tohtori S. F. Parviai selle. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. g Asema O 9 §1 s « S* ' i •o V 9 V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti * 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 8 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 i 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — Hä hj Asema a B £ ® 9 V* V* V tr »O V Joensuu . . . _ 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 666 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa.... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- Tftratoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. . 4 ! PP — . 6 J. pp. Snnnnntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tua. Joenmn Kirjap. 0;-Y. 1910