Torstaina 29 p. joulukuuta KAgJ AL ATAR N:o 148 — 1910 Minne wiiwa? matta siitä tuuliko idästä wai lännestä, huolimatta siitä omatko pintapuolisesti asioita tunteneet Tammikuun 2 ja 3 pmä luo. kansalaisemme siitä sanoneet hymää kysymys taas sukeltautuu jokaisen tai pahaa. Kun suomalaisen puo- ääniivaltaisen niastattamaksi. Ja lueen ensimmäiset pelkäämättömät moni marinaan yhä mieläkin tais. esitaistelijat I. W. Snellman Yr- telee tuon kysymyksen edessä kyke- jö-Koskinen y. m. alkoimat työnsä nemättä itse siihen antamaan tyy- henkisessä pimeydessä hapuileman dyttämää mastausla. Eikä ihme suomalaisen heimon hymäksi, huusi olekaan jos raskaaseen työhön koko epäkansallinen yläluokka hei- sidottu kansa ei itse löydä itselleen dat isänmaan pettureiksi, jotka mu- tyydyttämää »vastausta, sillä kun ka olisimat ivalmiit myymään isän- ei ole aikaa eikä tilaisuutta seura-' maansa. — Nyt kyllä jo joskus ta puolue-elämää sen koko laa-' nuorsuomalaisemmekin omat anta- juudesia. Meidän ei kuitenkaan niinaan tunnustuksen suurmiestem- tarmitse paljon tietää ennenkuin me elämäntyölle, muttasiinäsamas- moimme täydellä marmuudella ja | f a he uskollisesti jatkamat yhtämit- hymällä omalla wnnolla tehdä -taista parjausta sitä puoluetta malintamme. mastaan, joka jatkaa I. W. Snell- Jos ensinnä ajattalemme nuor- man'in aloittamaa työtä. suomalaista puoluetta ja sen har- rastusta. niin muistamme, että sen puolueen melkein ainoana teh- tämänä ensimäisten maalien edel- lä oli parjata ja hämäistä sanoin ja kumin suomalaista puoluetta Suomalaisen puolueen toiminta meidän päiminämme on samojen periaatteiden elähyttämäj kuin en- nenkin. Ensimmäisenä kunnioitus uskontoa ja hymiä tapoja kohtaan, toisena elämä kansallistunto ja ja yleensä kaikkia niitä makamia > kolmantena luokkarajojen poista- kristillismielisiä kansalaisia, joilla; minen ja saattaminen kaikki kansa- oli mähänkin kansan suosiota, laiset osallisiksi yhteisen isänmaan Siinä puolueessa omat nyt asiat tarjoamista eduista, siinä ne kul- hieman toisin. Puolueen omassa makimet, joiden marassa suoma- keskuudessa mallitsee nykyään niin > laisen puolueen koko toiminta le- hillitön taistelu kahden eri suun- pää. Ia niille kulmakimille kun nan mälillä, että siinä tuoksinas- j waan rakennamme niin puhallel- sa omat jo osaksi unohtaneet teh- koot idän mihurit miimojaan kuin- dä tapansa mukaisia malheellisia syytöksiä suomalaista puoluetta mastaan. Ja kuitenkin siinä puo- lueessa nykyään jyrkemmän sunn- nan edustajat n. s. pääskyset eli Suomalaisen Kansan ryhmä on maan heikko marjo routamuosien aikaisista nuorsuomalaisista, jotka lemittämässään punakantisessakan- salaiskatkismuksessaan julistimat jokaisen, joka ei kuulunut heihin, oleman lain suojaa mailla. Niin täydellisesti siis on siinä puolu- eessa mielipiteet muuttuneet puo- ka moimakkaasti tahansa, nnn Suomen kansa ei niihin sorru, sillä sen pomessa on silloin elämän mal- tasuoni. Jos sinä siis olet rauhaa rakas- tama kansalainen, joka kunnioitat uskontoa, rakastat kansaasi ja isän- maatasi ja tahdot jotakin tehdä sorretun kansanheimosi hymäksi niin sinulla ei ole malikoiinisen maraa, maan miiioasi kuuluu suo- malaisen puolueen maaliliitolle ja sinun paikkasi on niiden joukossa, jotka työskententelemät edelläinai- len muosikymmenen aikana. Että nitsemieni ihanteiden innostamina. f /-»*+■ /"» a» rtlrt mi, ' h ' x ^ ti l! 'J . s l! —1 L tL * l l 11 . « näin on asian laita, ei ole mi- kään ihme, sillä nuorsuomalaisel- la puolueella ei syntymästään asti ole ollut mitään korkeampia päämääriä taivoiteltaivanaan.' Melkein ainoana syynä mainitun puolueen syntyyn oli se, että noin parikymmentä muotta sitten muu- tamat nuoret suomalaiset kirjaili- jat olimat tyytymättömiä suoma- laiseen puolueseen ja Suometta- reen maan siitä syystä, etteimät niissä piireissä olleet tilaisuudessa lemittämään sitä samaa uskotto- muuden ja haudantakaisen elä- män kieltämisoppia, jota kaiken py- hyyden rienaajat sosialistit nyky- ään lervittäivät; ja ompa perus- tuslaillisillakin ylioppilailla mielä tänäkin päimänä ..Prometheus" yhdistyksensä, jonka ainoana tarkoituksena on olla Jumalan pilkkaajana. Muuten kaikenkarmaiset ruotsa- laiset herrasmiehet pitkin suoma- laista maaseutua orout nuorsuo- malaista puoluetta johtamassa. Ja juuri heidän juonittelujenpa lähden raukesi ajateltu maaliliit- tokin suomalaisen ja nuorsuoma- laisen puolueen kesken Ei siis ole nuorsuomalaisella puolueella oikeutta hakea kansan kannatusta. Emmekä me moi lähteä tukemaan puoluetta, joka ei edes ole selmillä omasta päämäärästään. Suurimman äänimäärän tässä maalipiirissä on koonnut näihin asti sosialistinen puolue suurilla lupauksillaan. Mutta nyt kun olem- me olleet tilaisuudessa puolen muosikymmenen ajan seuraamaan tuon puolueen toimintaa, pitäisi jokaiselle mähitellen selmitä se ta- maton kierous ja henkinen tyhjyys, jotka omat sosialistisen puolueen oleellisimmat tunnusmerkit. Sosia listien edustajat omat tähän asti melkein poikkeuksetta olleet seikkai- lijoita. Ei tietoja ei taitoja eikä elämän kokemusta ole maadittu heidän ehdokkailtaan. Se on tar- peeksi kun omat omanneet jonkin- moisen puhetaidon sekä osanneet lausua pormari ja p—Ie sanat tar peeksi karkeasti. Heidän ohjelmiinsa ei kannata kiinnittää mitään huo- miota, sillä on tultu huomaamaan, että ohjelma heillä on maan kansan silmän lumeiksi. Kumaaminta hei- dän menettelylleen on, kun nytkin samalla kuin huudetaan yleistä kieltolakia tahdotaan mäkijuomien malmistus tehdä merosta täysiin mapaaksi. — Siis raittiusmäkeä kehoitetaan äänestämään sosialis- tista kieltolakipuoluetta ja juoppo- ja sosialistista miinapuoluetta, ja kun nämät kumpaisetkin on petet- ty, niin syy on maan pormarien. Ja nykyinen työmäenaatteen hui- jarijoukko tietysti maan keksi uusia syöttejä onnettomalle kansalle saa- dakseen rypeä huolettomasti km- kessa liassa ja saastaisuudessa ja kertaakaan yrittämättä tehdä mi- tään mistä kansan pohjakerroksille hyötyä lähtisi. Onneksi kuitenkin muutamien silmät jo alkamat au- eta näkemään sen mädännäisyy- den mikä sosialistisessa puoluees- sa mallitsee. Heidän entinen mo- nimuotinen edustajansa I. Jär- minen on tässäkin lehdessä tuon mädännäisyyden paljastanut sel- laisella asiantuntemuksella, että siihen pitänee luottaa ja juuri siitä olisi jokaisen maalaissosialis- tin otettama selkoa, ennenkuin maaleissa käy äänellään tukemaan työtä tekemän kansan luokan pet tureita. Suomalaisen puolueen kannatus tässä maalipiirissä on ollut ennen ja jäänee kait mielä tälläkin kertaa mähimmäksi. Mutta kuitenkin on suomalainen puolue aino.i, jolla on kansan hymäksi tehtyä työtä takanaan lukemattomilla eri aloil- la. Myöskin on suomalainen puo- lue se, joka jo puolen muosisataa on hiihtänyt samaa latua huoli- Eikä sekään mielä riitä, että maa lipäiminä maan maalimelmollisuu- tesi täytät, maan sitä ennen on si- nun puhuttama naapureillesi ja Uittamillesi ja teroitettama miten mälttämätöntä juuri nyt, kun maa- rat uhkaamat ulkoa ja sisältä, on joukkojen kokoaminen suomalaisen puolueen aatteiden ympärille. Maalainen. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. J uu a ss a : Kauppias J. Huttunen. Venäjiin kurssi HIISI! HlfKHEIPIHI OSIUIIlll Waasassa suosittaa teoksiaan: Ruoka- & Reikäleipää sekä „Waasan Näkkileipää* savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. P. C. Rettig ^ C:0 Turku. (K. S. 1 k. 4 s. 165 mm.) Liperin Taksoituslautakunta, johon kuuluu kunnallislautakunta ja lisäjäsenet tal. Mikko Mononen, Kompero 10 ja Pekka Laukkanen, Risti 12, ins. H. R. Hällström, Siikakoski, tal. Aabel Pulkkinen N:o 18 ja mökk. Paamo Piiro- nen, Leppälahdelta, tal. Antti Ihalainen ja Juho Karttunen N:o 89, nim. Werner I. Chyde- nius, nikk. A. Räsänen ja kaupp. Tauno I. Sormunen, Liperin ky- lästä, tal. I. Hietala ja Mikko Lappalainen, Mattisenlahdelta, Pek- ka Kinnunen ja Antti Mustonen, Maimiosta, nikk. Antti Wänskä, Salamo Hirmonen, kaupp. I. Liimatainen ja tal. Heikki Wänskä, Taipaleelta, nikk. Heikki Hirmonen, RuokolahdeltaH Pekka Hirmonen, Tutjusta, Fredrik Mononen ja Kalle Ihalainen, Liperinsalosta, kutsutaan täten taksoitusta ivarten kokoontumaan kunnallishuoneeseen ensi tammikuun 11 päimänä kello 9 aamulla; jonka ohella asian- omaisille ilmoitetaan että mero- äyrit lasketaan keskimiikkona tam- mik. 11 p:nä Kaatamon, Kompe- ron, Korpimaaran, Ristin ja Lep- pälahden kyläläisille, seuraamana torstaina 12 p:nä Liperi» kyläläi sille ja perjantaina 13 p:nä Lipe- rinsalon, Ristinsalmen, Ruokolah- den. Taipaleen, Tutjun ja Wai- mion kyläläisille. Taksoituslauta- kunnan kaikkien jäsenien läsnäolo alusta alkaen on tähellinen. Liperissä 22 p. joulut. 1910. K. E Saarenpää (Rajav. 1 k. 4 & 150 mm.) Taksoituslautakunta kokoontukoon kunnantalolle kir- konk. maanant. ensi tammik. 9 p:nä klo 10 e. pp. silloin alka vaan taksoitukseen. Ensi päi vänä taksoitetaan H:lahden ky län 70 ensi n:roa. Toisena, 10 p:nä H:lahden loppu n:rot, Mu- lon ja Voudin kylät. 11 p:nä Heinävaaran, Röksän, Keskijär- ven ja Palon kylät. 12 p:nä Os- kolan, Uskalin, Huhtilammin ja kirkonkylät. Taksoituslautakun taan kuuluu kunnallislautakunta ja seuraavat lisäjäsenet: H:lah- delta taloll. M. Lukkarinen ja H. Iivanainen sekä vaihdemies E. Leinonen. H:vaaralta taloll. Fab. Vatanen ja Juho Piipponen N:o 2 sekä torpp. Aug. Pentti nen. H:lammilta taloll. Iivana Hotulainen ja P. Ahlholm sekä torp. M. Jääskeläinen. K:jär- veltä taloll. H. Vatanen ja trp. P. Nuutinen. Kirkonk. taloll. A. V. Honkasalo ja suutari P. Es kelinen. Mulosta taloll. E Sil jander ja Ville Kervinen sekä arent. P. Varis. Oskolasta taloll. J. Myller N:o 8 ja torpp J. Kär- nä N:o 28. Palolta taloll. P. Myller N:o 7 ja torpp. A. Mati kainen. Uskalista taloll. Simo Simonen N:o 11 ja trp. Olli Heis kanen. Voudinkylästä taloll. J. Partanen. Kiihtelysvaara, a3 /ia 1910. Olli Koljonen. on tänään S kk. . 267 80 366: 66 a /s . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Uk P- Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 36 25: 22 8 kk. . . . — — 24: 97 Pariisi a/v . . 100: 40 99: 80 3 kk. . . . — — 99: 10 Antverpen a/v. 100: 10 99: 40 8 kk. . . . — — 98: 50 Lybekkl a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. . . — — 122: — Hampuri a /v . 124: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: — keriin a/v . . 124: — 123: 40 8 kk. . . . — — 122: — Frankf. a.M. a/v 123: — 123: 40 8 kk. . . . — — 122: 20 Amsterdam a /v 210: — —: — 3 kk. ... —: — 206: 50 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a /v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chlgago a /v . 5: 23 6: 16 Kuulutuksia. (K. S. 1 k. 4 s. 35 mm.) Perunkirjoitus pidetään Elias Kettusen kuole man perästä Onkamossa tilalla N:o 37 tammiknun 13 päivänä 1911. Kaikki asialliset tähän ti laisuuteen saapukoot. Kaisa Kettunen, o. s. Hirvonen. Kuulutus. Ilomantsin Luterilais-ja Kraik- kalaisseurakunnan lainajyvästöi- hin kannetaan viljalainoja ensi Tammikuun 10 ja 11 päivänä. Ilomantsissa joulukuun 22 p. 1910. Hoitajat. (K. s. i k.) (K. S. H. 4 f. 85 mm.) Ciperiri Wairvaishoitohallituksen kokouk sessa, joka pidetään kunnallishuo- neessa tiistaina ensi tammikuun 10 päimänä kello 9 aamulla ja johon kaikki mäkinaiset ja lisäjä- senet täten kutsutaan, sijoitetaan kaikki maimashoidossa olemat l'> muotta nuoremmat ormot elät- teelle ja hoidettamiksi yksityisille hoitajille, ehdoilla, jotka kokouksessa ilmoitetaan. Samassa kokouksessa kello 12 päimällä tarjotaan huutokaupalla mähinmaatimalle hankittamaksi maimastalon tarpeeksi 50 säkkiä ruisjauhoja, 4 säkkiä otraryyniä ja 2 tynnyriä silliä. Liperissä 22 p. jouluk. 1910. K. E. saarenpää. Kuulutus. Enon kunnan väliaikainen kun takokous pidetään joulukuun 31 päivänä 1910. Kokous alkaa kello 11 päivällä kansakoulun tuvalla, jossa keskustellaan ja päätetään seuraavat asiat: l:ksi. Pielisjoen yli rakennet tavasta silta-asiasta ja muista tähän kuuluvista seikoista. 2. Väliaikaisen lainan hank kimisesta kunnan juoksevain asiain suorittamiseksi. Enossa joulukuun 17 p. 1910. Juho Nuutinen. Kuulutus. Polvijärven kunnan taksoituslau takunta, johon kuuluu paitsi kunnal lislautakunnan jäsenet: Kinahmosta tal. Juho Savolainen, Ahola ja opet tajat H. Kainulainen ja S. Kettunen, Ruvanlahdesta H. Karttunen, Mar- tonvaarasta tal. Antti Tanskanen N:o 5, tal. Antti Turunen N:o 14, tal. Aleks Kontkanen N:o 10 ja suutari Matti Tanskanen. Saarivaarasta tal. Pekka Räsänen N:o 28 ja kaupp. Samuli Riikonen. Haapavaarasta postinajaja J. Lappa lainen. Horsmanahosta tal. A. Lap palainen N:o 135. Solasta tal. Paavo Reijonen Nro 142. Sotkumasta tal. R. Pitkänen N:o 8 ja räätäli Taavetti Kimoff. Halkovaarasta tal. Heikki Hytti nen N:o 100 ja suutari Heikki Sor munen. Kirkonkylästä Juho Hytti nen N:o 84 ja mökk. Samuli Hytti nen, Kallioniemi, kutsutaan kokoon kuntahuoneelle ensi tammik 9 p:nä kello 8 aain. kunnan taksoitusta varten. Taksoitus alkaa seuraavassa jär jestyksessä : 9 p:nä Kinahmon ja Saarivaaran kylät, 10 p:nä Sotku masta 70 ensimäistä numeroa, 11 p:nä loppu Sotkumaa, 12 p:nä Mar- tonvaaran kylä sekä ulkokuntalaisia. Taksoitettavat tuokoot todistetut las kut tuloistaan sekä menoistaan ja metsänmyyjät kauppakirjansa. Polvijärvellä 26. 12. 1910. Kunnallislautakunnan puolesta : Osk. Ahti. Kuulutus. SOBellojat talollisen Antti Paka risen Kiihtelysmaaran pitäjän Hammaslahden kylässä konkurs- stssa kutsutaan ensi Tammikuun 10 päimänä 1911 kello 11 epp. allekirjoitetun asuntoon Hammas- lahdelle keskustelemaan ja päättä- mään: 1) Velallisen maimon ja per- heen elatuksesta. 2) Jälellä oleman irtaimiston rahaksi muuttamisesta. 3) Otetaan mastaan uskottujen miesten tili ja marat, tarkastetaan tili ja huomautetaan, että poissa olemain melkojan on tyydyttämä läsnä olleiden päätöksiin. Hammaslahdella Joulukuun 20 pnä 1910. P. Kämäräinen. Toimitsijamies. Alkuperäinen Amerikkalainen KET JU NIITTOKONE TOVERI Ennenkuin päätimme tuoda Toverin Suomen niittokonemark- kinoille, pidimme sille, tapojamme noudattaen, läpikäyvän perin pohjaisen sekä tietopuolisen että käytännöllisen koetarkastuksen, saadaksemme siten itsellemme tosi-asioihin perustuvan vakuutuk sen koneen kelvollisuudesta, ennenkuin suositamme sitä suoma laiselle maanviljelijälle. Sen vuoksi lähetimme Toverin heti Söderkullan Maanviljelys- opistoon koeteltavaksi ja pyysimme, että sitä ei säästettäisi vaan että sen vahvuus' ja työkyky pantaisiin niin kovalle koetukselle kuin suinkin. Toveri kesti loistavasti kaikki kokeet. Toveria kiittävät kaikki maamme tunnetuimmat sekä tie teelliset sekä käytännölliset maanviljelijät etevimpänä laatuansa ja voitti se yhdellä iskulla myöskin Suomessa knnniasijan niittokoneiden joukossa oltuaan ulkomailla siinä a-emassa jo useampia vuosia. Toveri on rakenteensa, komeutensa ja erinomaisten r akennus- ainestensa tehden oikea ihme. Toverin voi aj.mies helposti hoitaa jalallansa, joten kädet ovat täydellisesti vapaat hoitamaan hevosta. Toveri on erinomaisen helposti vedettävä, Toveri ei kisko sivulle. Toveri ei paina hevosia. Toveri leikkaa tasaisesti ja kauniisti, huolimatta kedon epä tasaisuudesta. Karjalan radan ATKATÄlTTiIT on kaikkien nykyaikaisten niit- A IX H X XX U Xi U tokoneiden . j Kuningas.! Lokak. 16 p :stä toistaiseksi, ! joka samassa osoittaa junain iäh- < dön ja tulon eri päätepaikoissa. Ostakaa aina parasta! Niittokoneista on TOVERI paras. P. SIDOROW. \ Joensuussa Kansalliskonekauppa O. Y. Edustajat > T . , „ , ,, , l Lieksassa Herman Jolkkonen. Kysykää Suomal. Tupakkatehdas O.-U:n Oiwallinen 30 pennin salvuke. Ilmoituksia. jokaiselle maamiehelle! »Pellervo» ilmestyy edelleen kin kahdesti kuussa, sisältää noin 500 sivua vuodessa ja maksaa vain 1 mk. 50 penniä. Pohjoismaiden levinnein maataiaiis- lehti. Se sisältää osuustoimintaa, maatslousammattia ja yleensä maanviljelijäväestön taloudellisia asioita käsitteleviä kirjoituksia. Levittäkää Pellervoa' 111 saapi heti paikan Esplanaadihotellissa. Huutokauppoja. Suuri irtaimen tavarain Sattuvan ja Ensitulevan Tammikuun 11 ja 12 p. 1911 kello 9 e. pp. alkaen myydään vapaehtoisella huuto kaupalla kaikenlaista talous tavaraa: lehmiä ja 1 iso härkä, hevosia, lampaita, sikoja, puituja ja puimatonta viljaa, olkia, re huja, heiniä, potaattia, hyviä maanviljelystyökaluja kaikkea lajeja, hyvä niittokone, iso nuot ta, erittäin hyviä veneitä, ynnä muuta, huutokaupan alussa mää rätyillä maksuehdoilla. Liperissä 27 p. jouluk. 1910. L. Hänninen, N:o 18 Ristin kyl. tai pidetään kaupungin rahasto au ki perjantaina tämän joulukuun 30 päivänä klo 5—6 i. p., jolloin kaupungin virkailijain ja työ miesten palkat sekä kaupungin maksettavat laskuperimykset suoritetaan. Joensuu n j lt 10. Rahatoimikamari. Suuri tukkipuiden huutokauppa. Maanantaina tulevan tammi kuun 9 päivänä klo 12 päivällä tarjotaan julkisella huutokau palla Juu'an kunnanhuoneella 10,300 kappaletta petäjä- ja kuusi puita Juu'an kirkkoherran vir katalojen salopalstalta ja 20,000 kappaletta petäjä- ja kuusipuita, Juu'an kirkonkylän kansakoulun tilan »Harmoisen» palstalta. Kirkkoherran vrkatalojen met sästä myötävät puut ovat asian omaisen metsäherran viime ke sänä leimaamat. Huutokaupan pitäjät pidättävät itsellensä oi keuden joko hyväksyä tahi hyl jätä tehdyt tarjoukset. Lähempiä tietoja puiden suu ruudesta y. m. saapi huutokaup patilaisuudessa ja ennenkin alle kirjoittaneilta. Juuka, 8 p. Joulukuuta 1910. K. J. Tuhkanen. P- Hyttinen. LK S. 3 k.) (K. S. 1 k. 4 s. 15 mm.) hevosen kaularemmi vasara. Saadaan periä Albin Kokolta, Onttolassa. T öijdettg M» ja vasa Yleisölle halvin ja edullisin asioimistoi- i misto on ! j Karjalan Liiketoimisto, Joensuu, Torikatu 8, puhelin 125. i (Omist. L. K. Juuti.) | (K. S.) Myytävänä. (K. S. 1 k. 4 a. 25 mm.) Ruista 12 m. ja Ohraa « w. hi. myydään Rääkkylän Pienestä pappilasta. (K. S. 1 k. 4 s. 20 mm.) Nuorta maitoa saatavana joka päivä ä 35 p. 2 litraa. Betty Savolainen, Niinivaara. Myytävänä: Miesten, naisten ja poikain nahko- tettuja liuopakenkiä, Oulun hiihto kenkiä. — H u o m.! Suutarin työ tarpeita, kuten : saapasvarsia, teriä, mustia varsi- ja päällisnahka-neu- loksia, vuorinahkaa, lestiä, Raivolan pikiä y. m. K. W. Kolehmaisella, Joensuussa. Matrassien ja patjojen täytteeksi sopivaa Jokelan telikin Vilianukkaa (flokkia), joka ei pölyä eikä mu rene, sekä peittojen ja päällys takkien täytteeksi mustaa ja val koista puuvillaa. nj O K s a •J oensn a—Viipuri ■ c" 3 9 tk. jnna 7T a' 9 Joensuu . läht. 10.46 2.40 Hammaslahti 1125 3.43 Tikkala . „ 11.4y| 4.15 Onkain o . „ 12.04! 4.35 Tohmajärvi „ 12.-2C 5.12 Kaari la . „ 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.r2 „ läht. 1.10 5.0U Pälkjärvi „ 1.27 5.23 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.53 Kuoakaniemi 3.58 9.46 1060 Niva . . » 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50| Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Elis ?T3ara^ 1. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 1125 2.01 Alho . . „ 6.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.5-2 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.55 „ . läht. 8.90 2.06 7:~ Hannila . „ 8.59 2.27 7.54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8." Kari salmi _ 9.55 2.51 9.1u Tali . . , 9.17 3.02 9.53 Tammisuo „ 9.55 3.14 9.17 Viipuri . tul. 9.1 3.22 9." Pika Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 juna 6.25 5.31 2.25 H B B 7.35 4.50 — Viip. Hels. läht. 114Ö 10.29 2.40 n n w l.Ä — io T i *0 S 9 GC Viipuri—Joensuu S e p' a 9 tk. juna 1 «2. P a 9 ■■■at Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo , 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.46 8.64 , läht. 8.29 2.56 9.19 Koljola „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä „ 9.2lj 3.43 10.40 Ojajärvi . „ 9.47 4.oe 11.22 Hiitola , 10.15 4.35 12.22 AJho . . „ 10.36 4.55 12.65 Elisenvaara tul. 10.56 5.14 1.18 . läht. 11.10 5.3C 2.08 Ihala . . „ 11.38 6.02 2.56 Jaakkima _ 11.58 6.SI 3.30 Niva . . p 12.23 6.46 4.22 Kuokkanienu 12.37 7.UU 6.00 Sortavala tul. 1.10 7.35 6.47 „ läht. 1.20 7.47 Helylä . , 1.32 — 8.i2 Kaalamo „ 2.20 — 9.Ji Matkaselkä „ 2.43 — 10." Pälkjärvi „ 3.11 — 11.22 Värtsilä . tul. 3.25 — 11.55 „ läht. 3.35 6.5? Kaurila . „ 3.49 5.22 Tohmajärvi „ 4.0'' — 6.01 Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.59 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 8.01 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Kankureille mirinavillalankoja, Villasia sukkalankoja, Tampereen verkkorihmoja H. Surakalla. Huom.! Näytteitä maaseudulle lähetetään postissa. Porsaita myytävänä Niittylahdella. J. H. Hakulinen. gör* Rukiinolkia (pitkiä) paa luissa 2ä 3 penniä kilo vaunuun lastattuna. Heiniä ja kauran- pahnoja halvalla A. Ä. Bergelin, Turku. (I. 44105) kultakello ilmaiseksi! Syys- ja jouluostoksianne var ten pyytäkää kuvitettu luette- .Ioni. Siten ostatte halvimmalla | kelloja, koneita, kulta- ja hopea- j tavaroita, soittimia, korutava roita, kihlaesineitä y. m. Jäl leenmyyjille edulliset ehdot, monta palkintoa, joista lähem min hintaluettelon ohella. Eino Louhivuori, Vaasa. (H. 3011) Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, , Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korteilla, Lankaa, Viriä, I Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. 1 sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va- ooja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. H "v F ▲ s e m a 3* 0 3 & ® s 0 3 31 © »r T3 V 9 7 Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti * 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. ▲ e e m k Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju Haapalahti Kelvä . . Vuonislahti . Tiensuu Lieksa . . . Hi £ 5T s.5 0 □ W • e. w 9 T3 *? 615 627 2 655 6 .55 10 6 .55 715 6 720 iTi 5 ?Z5 805 2 857 81? 10 8.25 H ST 2 8 .53 9.T3 2 9.5? 9.ä3 10 9 .55 10.18 1 10 .75 10.38 — kauratien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 1- PP — , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joenavu Kirjap. 0>Y. 1910