Torstaina 19 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 54 — 1910 Ktrkoll. Ilmoituksia. Jumalanpalvelus Utran kir kossa Kolm. sunn. Rippikirjoi- tus edellä jumalanpalveluksen kirkossa. Joensuun kaupungin kokoontuvat raatihuoneeseen torstaina kesäk. 2 p. kello 5 ip. varsinaiseen kokoukseen, jossa käsitellään tilintutkijain tarkas tuskertomus kaupungin viime vuoden tileistä ja hallinnosta. Joensuussa 17 p. toukok. 1910. Aaro Markkanen- Kalman llesai ILTAMA Ilosaaren Teatteritalossa lauvantaina t. k. 21 p. klo 1 /a8 ip. OHJELMA: Alkusoitto (Hrat Parviainen ja Reinola). Tervehdyspuhe (Toimittaja A. Hurmerinta). Laulua (sekak. hra Aug.. Kil ven johdolla). Lausuntoa (neiti Aino Laama nen). Näytelmä: „Mustalainen u . (Laulunsekainen kuvaus 1 näyt. Kuplettilaulua (hrat Autere ja Kuittinen. Säestää hra On ni Parviainen). Arabialainen huutokauppa. Tanssia. Pääsyliput: Saliin 1:50, 1: — ja 75 p. Parvelle 75 ja 50 p. Huvitoimikunta. jatkaa toimintaansa ensi syk synä, valmistaen oppilaita oppi- kouluihin. Pääsytutkinto uusille oppilaille pidetään nyt keväällä maanantaina toukok. 30 p:nä klo 11 a. p. ja syksyllä syysk. 1 p:nä. Tarkempia tietoja an taa Liisi Wirtamo. Joensuun kaupungin Kansankir jastosta lainatut kirjat ovat kir jaston tarkastamista varten tuo tavat takaisin viimeistään ennen 25 päivää kuluvaa toukokuuta. Kirjastonhoitaja. » Joensuu—Pietari. Matkustajahöyrylaiva SAMPO lähtee etelään: Joensuusta joka tiistai-ilt. klo 10 ja saapua etelästä maanant. ilt. Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta ja Wilpuri. Matk n staj ahSyry laiva ILMARI (f Kapteeni A. A a t o 1 a, kulkee tänä kesin* JOENSUUN ja WIIPURIN välillä, poiketen Rääkky- Iäiin. Vuokaiaan, Enonkoskelle, Ora viin, Savonlinnaan, Puumalaan ja Lap peenrantaani mukaansa ottaen mat kustavaisia ja rahtitavaraa. Laiva lähtee: Etelään: Joensuusi» joka tiistaina klo 6 aaruas. Savonlinnasta joka tiistaina ei ennen klo 7 ilt. Lappeenrannasta joka keskiviikko klo o aamus. Pohjoiseen : Wiipurista joka lauvantaina klo V2I aamus. Lappeenrannasta joka lauvantaina heti iltajunan tultua. Savonlinnasta joka sunnuntaina klo 6 aamusella. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. E. Manner, Viipurissa Otto Kaisla, Savonlinnan. Uusi, nopeakulkuinen HöjrryrenJie ff KYLLIKSI", päällikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ja rahtita varaa Joensuun ja Luhtapohjan välillä. Lähtöajat toistaiseksi: Joensuusta Luhtapohjaan: joka sunnuntai, keskiviikko ja perjan- £ tai klo 5 e. pp. Luhtapohjasta Joensuuhun: joka maanantai, torstai ja lauantai klo 5 e. pp. Lähempiä tietoja a /itavat päällikkö laivalla, M. Pesonen Luhtapohjassa, H. Räty Enossa ja W. Hämäläinen. JoensuiMBa. (K. S. 1 k. 4 s. 80 mm.) • • • • Toiminimi Esplanad Kasari Viipurista myy suuren, muodikkaan varaston Naisten Kesä-saketteja, kävelypukuja hameita y- m. y. m. ainoastaan maanantaina 23 p. Toukok. 1910 Hyvien tavarain ja halpain hintain vuoksi toivotaan arvosan ylei sön käyvän katsomassa. Suurimmalla kunnioituksella: Esplanaadi Basaari. D. Weistein. Huom! Myynti tapahtuu Seurahuoneella Höyrylaiva cTuuli SRi, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien Leppilahdesta: Joka arkipäivä klo 3 e. pp. poiketen matkan varrella olevissa laitureissa. Keskiviikkona poiketaan Niemi seen, jolloin oi käydä Kulinanie- mes^ä e'kä Ruokolahdella ja lanan- taina poiketaan Hypönriiemessä. Joensuusta: Joka arkipäivä klo 2,15 j. pp., poike ten samoissa paikoissa kuin tulo matkallaan. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg S C:o Joensuu—Pielisjärvi— Juuka—Nurmes Matkustajahöyrylaiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, 1 & h t e e Joensuusta Nurmekseen: sunnu-ta ; , na klo 7 o. pp. Yaaranioinen kautta ja keskiviikkona klo 7 e. pp Juuan j» Vuokon kautta Nurmeksesta Joensuuhun: m-nmuit. klo 4 j. pp. Yaaraniemen kautta ja torstaina klo 11,ao j. pp. Vuokon ja Juuan kautta. Saapuu pohjoisessa Liassaan onnea Joensuun junan lähtöä. Kolilla priketaan eri sopimuksen mukaan Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Joensuussa. sarien Hallitstjasanan Pyhyyteen, täytyy ehdottomasti olla merkityt- sensä siinäkin tapauksessa, että kan- samme toimeet lopullieesti pettäi- simat. Mainitsemme jo eduskun- nan esiintymisen kohottaman ja elähyttämän maikutuksen kansan omassa keskuudessa. Mutta sa- ! matta täytyy tämän mastauksen ' — millainen sen kohtalo Menäjän korkeamirallisissa piireissä ja mal- takunnanduumassa onkin olema — herättää miljoonissa keisarikun nan oikeudentuntoisissa asukkaissa | myötätuntoa kansamme asiaa koh- taan ja makaumusta tämän asian oikeudesta. Ja tämän oikeudentun- toisen Menäjän kansan kädessä on > lopulla olema suuren isänmaansa !ja siihen eroittamattomasti yhdis- tetyn pienen Suomen tulemaisuus. Siihen me luotamme. M. S. Odottaessa. Eduskunta on sanansa sanonut. Suurmaltiollinen kysymyksemme on nyt joutunut sille asteelle, ettei kansa toistaiseksi moi muuta kuin odottaa, minkä ratkaisun Menäjän duuma ja keisarikunnan hallitus- miranomaiset antamat tälle kysy- mykselle, josta riippuu ei enempää eikä mähempää kuin koko Suomen kansakunnan maltiollinen olemassa- olo. Puolueriitaisuuksien pirstoman eduskuntamme kunniaksi on luet- tama sen armokas ja yksimielinen esiintyminen isänmaan kohtalon ollessa maakalaudalla. Kaksi tär- keää päimää eduskunnassa — mii- me huhtikuun 5:s ja kuluman tou- kokuun 7:3 — jolloin maltakun- nanlainsäädäntöasia oli käsitettä- mänä, omat omiansa malamaan lujaa luottamusta ja uutta tule- maisuuden uskoa kansalaisten ma- sentuneisiin mieliin. Onhan kansa noina kahtena päimänä saanut sa- nomattomaksi ilokseen harvatta, että tämä kansa on sittekin sydänjuu- riitaan ehjä ja että nuo usein kor- kealle leiskahtaneet erimielisyydet omat main koskeneet asioita, jotka on helppo simuuttaa silloin kun mastattamaksi joutuu kysymys, tahtooko kansa elää kansakuntana tämän sanan maltiollisessakin mer kityksessä, eikä ainoastaan kansa- tieteellisessä, suuren ja mahtaman kansakunnan jalkoihin mähitellen sortumaan ja hämiämään tuomit- tuna heimona. Se elähyttämä, ko- hottama merkitys, mikä eduskun- nan yksimielisellä esiintymisellä on kansan keskuudessa, ei ole mähäi- seksi armattama. Kansamme mielialan tällä het- kellä tulkitsemat paraiten seuraa- mat ed. Danielson-Kalmarin sanat eduskunnan miime lauantaisessa istunnossa: ..Raskaalla mielellä me mar- maan kaikki laskemme tämän mas- tauksemme maltaistuimen juurelle. Me tiedämme, että hetki moi rat- kaista tämän sukupolmen ja seu- raamienkin kohtalot armaamatto- man pitkiksi ajoiksi. — Me emme ole oikeutettuja, ennenkuin ratkaisu on tapahtunut, luopu- maan siitä toimosta, että ne sa- mat jalot tunteet, jotka maikutti- mat muosisata sitten, pääsemät nyt- kin mihdoin ratkaisemaan. Mutta jos ne eimät pääse, silloin, sanot- takoon se mielä kerran — silloin me toimomme sitä, että Suomen kansa moi tyynenä, mutta kestäen kaikki kulkea koman ajan läpi ja luottaa siihen, että se kaitselmus, joka niin lukemattomia kertoja on pelastanut Suomen kansan, silloin kuin hämiö näytti marmalta, on edelleenkin suojaama sitä, opettama, johtama sitä ja miemä sen sitä ajankohtaa kohti, jolloin Menäjän ja Suomen kansat jälleen löytä- mät toisensa, jolloin ne moimat rehellisessä yhteistyössä kumman- kin isänmaan ja yhteisen malta- kunnan puolesta täyttää ne teh- tämät, jotka juuri tämä sama kor- kein maailmanjärjestys, tämä sa- ma korkein kansojen kaitselmus on meille molemmille antanut." Eduskunnan mastauksella, jossa laajasti ja sttomasti todistetaan Suomen maltiosäännön oikeutus ja medotaan Menäjän jalojen kei- eduskunta. Toukok. 13 p. Palowiinawero, Kolmanteen käsittelyyyn esitet- t tiirt ehdotus asetukseksi palamiinan malmistamisesta suoritettamasta merosta ja sanotun meron käyttä- misestä. Ed. H ö rh a mm a r ehdotti asetusehdotuksessa mainitun me- ron emättämäksi, koska 1:ksi ny- kyiset maltiolliset olot ja senaatin kokoonpano eimät takaa, että mero tulisi käytetyksi maan hymäksi, 2:ksi, jos mero emätään, ei palo- miinaa saada malmistaa ja 3:ksi koska maltion rahastossa on siksi paljon rahoja, ettei mainittu mero ole mälttämätön. Ed. Kellosalmi ja Man- ner kannattimat ehdotusta. Ed. Daniel s on-Kalmari oudosteli edellisten puhujain kan- taa ja huomautti, että syntyisi maikea ristiriita hallituksen kanssa, jos mero emättäisiin. Jos edus- kunta tahtoo pitää päätöksensä armossa, on sen myös menetel- tämä oikein, sillä hallituksella on oikeus yhtyä eduskunnan kanssa päättämään palomiinamerosta. Ed. Neomius huomautti,että edellisen puhujan selitys asiasta ei ollut oikea. Ei ole olemassa rajoitusta siitä, onko eduskunnalla oikeus kieltää tai myöntää palo- miinamero. Ed. Mechelin oli suuren maliokunnan kannalla asiassa. Laissa löytyy tukea sellaisellekin käsitykselle, ettei palomiinamero olisi suostunnan luontoinen. Me- ro on kuitenkin suostuntamero, koska eduskunta moi myöntää sen määräajaksi ja määrätä sen suuruuden. Jos eduskunta nyt yhtäkkiä meron kieltää, on ryh- dyttämä palomiinalainsäädännön tarkastukseen, koska muuten syn tyisi arivaamattomia selkkauksia. Meron myöntäminen ei puhujan mielestä ole luottamuksen osotta- mistä hallitukselle. Ed. Kallio lausui ryhmänsä ääuestämän meron myöntämisen puolesta. Ed. Listo huomautti, että ed. Mechelinin käsitys tuntuu teo- reettisesti oikealta, mutta maltio- päimäjärjestyksen 43 pykälä ra- joittaa eduskunnan menettelyäpä- lomiinameron myöntämisessä. ?)h- tyi suuren maliokunnan puheen- johtajana sen käsityskantaan Eduskunnalla ei puhujan mieles- tä ole mitään syytä meroa epää- 'mällä synnyttää ristiriitaa. Ed. Nuortema oli suuren maliokunnan kannalla. Lausui että meron epääminen olisi main nnelenosotus, joka tehtäisiin mii- nanmalmistajain puolesta. Eouskunta päätti hymäksyä meron 146 äänellä 38 mastaan, joten siis palamiinamero on 2 mk. litralta. Suuri maliokunta oli miettn- nössään ehdottanut, että maltio- marainmaliokunnan mietinnön ponsilauseesta poistettaisiin sanat „ edellyttäen että puheenalainen suostunta hamaitaan tarpeelliseksi", koska suuren maliokunnan mie- lestä mero ei ole suostunnan laatuinen, eikä eduskunta moi olla sitä myöntämättä. Ed. Tanner kannatti maltio- marain maliokunnan ponsilau- setta selostellen ennen noudatettua menettelyä. Näin moidaan lo- pullisesti mero joko myöntää tai kieltää tulo- ja menoarmiota päätettäessä. Kun useita puhemuoroja oli käytetty sekä maliokunnan mietin- nön puolesta että sitä mastaan, hymäksyttiin maltiomarainmalio- kunnan ponsilauselma 118 äänellä 64 mastaan. Ed. E. S. Arjö-Koskinen pyysi pöytäkirjaan merkittömäksi mastalauseensa tehdyn päätöksen johdosta. Maltiomarainmaliokunnan näin kuuluma ponsiehdotus: „että edus- kunta armioisi palomiinamerosta 1911saatawan nettotulon 11670000 markaksi ja kulkulaitosrahaston osuuden mähittäismyynti- ja an- niskeluyhtiöiden moitosta samana muonna 1,200,000 markaksi", hy- mäksyttiin suuren maliokunnan selmentämässä, näin kuulumassa muodossa: ,, eduskunta on armioi- nut palomiinamerosta, anniskelu- merosta ja tarkastusmaksuista muonna 1911 saataman nettotulon 11,670,000 markaksi sekä kulku- laitosrahaston osuuden mähittäin- myynti- ja anniskeluyhtiöiden moi- tosta samana muonna 1,200,000 markaksi". Ed. Asehan miittasi toissa tiistain istunnossa tekemäänsä ponsiehdotukseen denaturoituja ai- neita koskemain säännösten tar- kastamisesta ja toimenpiteistä sii- hen suuntaan, että niihin tulisi sekotetuksi sellaisia aineita, jotka tekisimät niiden nauttimisen mah- dottomaksi sekä ehdotti että maltio- marainmaliokunnan mietintöön lisättäisiin tällainen ponsi. Puhujaa kannattimat edustajat Krook ja Born. Ed. Arajärmi lausui, että maltiomarainmaliokunnassa oli ol- tu sitä mieltä että nykyään ei olisi syytä asiassa tehdä erityistä pontta. Tehty ehdotus hylättiin 102 äänellä 79 mastaan. Mallasjuomatvero. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetuksetsi mallasjuomain malmistamisesta suoritettamasta suostuntamerosta ja hymäksyttiin asiasta olemat mietinnöt. — Me ro pysyy ennallaan ollen 8 mk. 10 kg:lta maltaita. Pelikorttisnostunta. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi pelikorteista 1911 suoritettamasta suostunnas- ta ja hymäksyttiin mietintö toisen käsittelyn mukaan. — Mero py syy ennallaan ollen 1 markka korttileikiltä. Suomen Pankiu asiat. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pankkimaliokunnan mietintö Suo- men pankin hallintoa ja tilaa w. 1909 koskeman tarkastuksen joh- dosta ja hymäksyttiin sellaise- naan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pankkimaliokunnan mietintö kos- kema Suomen pankin pankkimal- tuusmiesten, pankin tilintarkasta jain ja heidän mirkamiestensä maalia ja hymäksyttiin mietintö sellaisenaan. Pankkimaliokunta ehdotti malit- tamaksi 6 pankkimaltuusmiesten 4 pankin tilintarkastajain mara- miestä sekä että pankkimaltuus- miesten maali eroamien maltuus- miesten sijaan ja pankin tilintar- kastajain sekä pankkimaltuusmies- ten ja tilintarkastajain maramies- ten maali hetimiten toimitettai- siin. Aleinen oppitveltvollisuus. Toiseen käsittelyyn esitettiin yleinen oppimelmollisuus ja sen säätäminen suuren maliokunnan mietinnön pohjalla. Puhemuo- roja pyydettiin heti kymmen- kunta. Ed. Ingman miittasi lau- suntoonsa eduskunnassa ennen joulua, jossa oli sillä kannalla, että yleinen oppimelmollisuus olisi simistysmaliokunnan ehdottamass a laajuudessa pantama moimaan toistaiseksi main kaupungeissa. Maaseudulla olisi opetus järjes- tettämä nykyisen ylemmän kansa- koulun perusteella. Oli edelleen samalla kannalla, maikkei hänen käsityskantansa ollutkaan saanut kannatusta simistysmaliokunnassa enempää kuin suuressa maliokun- nassakaan. Oli sitä mieltä että ehdotettu oppimelmollisuus synnyt- tää liian suuria kustannnksia ja tuottaa marsinkin maalla monelle marattomalle perheelle liian rasit- tamia menoja. Ed. Rannikko yhtyi ed. Jng- maniin. Tahtoi kuitenkin yleisen oppimelmollisuuden ulotettamaksi myöskin kauppaloihin ja muihin laillistettuihin taajamäkisiin yhdys- kuntiin. Ed. Alkio puolusteli maalais- liittolaisen Relanderin allekirjoit- tamaa 3:tta mastalausetta, jossa ehdotetaan kouluaikaa melkoista lyhemmäksi, oppimäärä nykyistä kansakoulun oppimäärää mastaa- maksi ja yhteinen opettaja sekä ylemmälle että alemmalle kou- lulle. Ed. G r ö n w a l l yhtyi ed. Ingmanin kantaan. Ed. M u o r i w i r t a mastusti maliokunnan ehdotusta armellen toimeenpanosta koitumien suurten kustannusten tuleman pääasiassa maatamiljelemän mäestön kannet tomaksi. Yhtyi ed. Ingmaniin. (Jatk.) Suomen obligatsionit Lontoon pörssissä, Lontoon pörssissä noteerattiin Suomen obligatsiooneja miime tiis- taina aluksi 97, mutta kurssi nousi sittemmin, niin että loppunotee- raus oli 97» Yleisiä uutisia. Korkeimmassa paikassa rat kaistuja Suomen asioita. Julistus jouluk. 6 p;ltä 18 6 9. H. M. Keisari on keisarillisen senaaatin esitystä ynnä ehdotusta arm. asetukseksi sisältämä selityksen arm. julistuksessa jouluk. 6 p:ltä 1869 mahmistettujen määräysten ja toimenpiteitten eräissä kohdin peruuttamisesta, huhtik. 26 p:nä toukok. 12 p:nä kulumaa muotta alamaisesti esitettäessä nähnyt hy- mäksi armossa käskeä, että senaa- tin edellämainittu alamainen esi- tys on jätettämä sillensä. Muoden 19 0» maltio- päimäin päätökset. H. M. Keisari on alamaisesti esiteltäessä Suomen Keis. senaa- tin esitystä sumainnut huhtik. 29 (toukok. 12 p:nä) tänä muonna ar- mossa maltuuttaa senaatin jättä- mään Suomen nyt koossaolemalle eduskunnalle kertomuksen hallituk- sen toimenpiteistä muoden 1908 ensimäisten maltiopäimäin pää tösten johdosta. Arm. asetus suomal. kauppal aimoista. H. M. Keisari on alamaisesti esiteltäessä senaatin esitystä sekä ehdotusta arm. asetukseksi suoma- laisesta kauppalaimoista sumain- huhtik. 29 toukok. 12 p:nä tänä muonna armossa käskeä, että mai- nittu asetusehdotus on palautetta ma senaattiin, jotta se saatettaisiin yhtäpitämäksi keisarikunnan, lokat 31 p:nä 1909 annetun lain kanssa, joka koskee merikauppaa koskemain säännösten muuttamista ja täy- dentämistä, sekä yhtäpitämäksi mi- nisterineumoston kokouksessa tam- mik. 19 p:nä tänä muonna asiasi ta syntyneessä erityisessä journa- lissa esitettyjen muistutusten kans- sa, sekä että mainittu journaali tätä tarkatusta marten on jätettä- mä senaatille, jonka on mahdolli- simrnan lyhyessä ajassa toimitet- tama mainitut muutokset. Sotamäelle suoritet- tam at muokramäärät. H. M. Keisari on esittelyssä huhtik. 29 toukok. 12 p:nä kulu maa muotta nähnyt hymäksi ar- mossa sallia, että Suomeen sijote- tulle sotamäelle suoritettamat muok- ramäärät tällä kertaa, poiketen heinäk. 22 p:nä 1897 annetun arm. asetuksen 5 §:n määräykses tä, mahmistetaan ainoastaan kol- men eikä kuuden muoden ajaksi. S a i r a a l a i n m u o k r a r a h a^ säännöt. H. M. Keisari on keis. Suonten senaatin esitystä huhtik. 29 toukok. 12 p:nä kulumaa muotta alamai- sestt esiteltäessä sumainnut ar- mossa mahmistaa myötäseuraa- man asetuksen eräiden Suomen sairashoitolaitosten uusista muosi- rahasäännöistä ehdolla, että Tu- run ja Mustasaaren sairaalain rahasääntöihin otetut mastaanotto- laitosten lääkärinmirat omat, siksi, kunnes Hänen Keisarillinen Ma- jesteettinsa on mahmistanus eri- tyisesti näitä mirkoja käsittämän arm. asetuksen, yksinomaan miran sijaisten hoidettamat. Arm. esitys eduskunnan oikeudesta tarkastaa hallituksen jäsenten mirkatoimenpi- teitä. H. M. Keisari on alamaisesti esiteltäessä Suomen keis. senaatin alistusta ja ehdotusta Suomen eduskunnalle annettamaksi arm. esitykseksi koskema eduskunnan oi- keutta tarkastaa hallituksen jäsen- ten mirkatoimenpiteitä sumainnut huhtikk 29 toukok. 12 p:nä, huo- mioonottaen ministerineumoston asiasta antaman lausunnon, ar- mossa hylätä senaatin esityksen, sekä samalla käskenyt senaattia laatimaan ehdotuksen uudeksi arm. esitykseksi eduskunnalle sekä ehdo- tuksen yleiseksi eduskuntalaiksi, sisäl- tämä: 1:o. Eduskunnalla on oikeus, somelluttamalla maltakunnan pe- rustuslakien 108 artiklan sään- nöksiä sekä maltakunnanneumoston ohjesäännön 57, 58 ja 59 artiklain määräyksiä kuin myös maltakun- nanduuman ohjesäännön 58, 59 ja 60 artiklain säännöksiä, tehdä yksityisille Suomen keis. senaatin jäsenille »välikysymyksiä sellaisten heidän ja heidän alaistensa henkii löiden tai mirastojen toimenpitei- den johdosta, jotka näyttämät lain- mastaisilta, sekä 2:o. Eduskunnan mälikyselyoi- keus rajotetaan Suomen sisäisiin asioihin, eikä saa koskea keisarikun- nan lainsäädäntö- tai muitten lai- tosten tai miranomaisten tointen- piteitä, eikä myöskään muista asioista, jotka eimät kuulu Suo- mm sisäisten asioitten piiriin. Muoden 1907 maltio- päimäin päätökset. H. M. Keisari on alamaisesti esiteltäessä Suomen keis. senaatin esitystä sumainnut huhtik. 29 tou- kok. 12 p:nä tänä muonna armossa maltuuttaa senaatin Suomen nyt koossaolemalle eduskunnalle jättä- mään kertomukseen hallituksen toi- menpiteistä muoden 1907 maltio- päimäin päätösten johdosta. Kreikka l.-k a t o l i s e s t a uskonopista siirtymi- n en e m. luterilai- s e e n. Korkeimmassa paikassa on hy- lätty senaatin ehdotus lisäykseksi arm. asetuksen helmik. 22 p:ltä 1906, jolla on peruutettu arm. julistuksessa jouluk. 6 p:ltä 1869 mahmistetut määräykset ja toimen- piteet, jotka kieltäivät 21 muotta täyttäneiden henkilöiden siirtymisen kreikkalais-katolisesta uskonopista emankelis-luterilaiseen. Senaatti oli ehdottanut, että myöskin sellaisten henkilöiden 14 muotta nuoremmat lapset omat, kun molemmat manhemmat kuin- pasenkin tai jommankumman känn nyttyä kuulumat emank.-luterilai- seen uskonoppiin, edellä sanottujen määräysten ja toimenpiteiden es- tämättä katsottama manhempain mukana miimemainittuun uskon- oppiin siirtyneiksi. Mitali ihmishengen pe- kastamisesta. H. At. Keisari sumaitsi armossa suoda esittelyssä huhtik. 29 toukok. 12 p:nä työmies Aksel Sandbergille Mladimirin ritarikunnan nauhas sa rinnassa kannettoman hopea mitalin kirjotuksella..Ihmishengen pelastamisesta". Eduskunnan wastanskirjelmä »valtakunnan lainsäädäntö- asiassa. Mastauskirjelmän menäläinen käännös malmistui perjantaina. Maskauskirjelmä lähetettiin lauan- taina kenraalikumernöörinkanslias ta Pietariin. Ann. esityksiä. Senaatissa esiteltiin t. k. 13 p. kenraalikumernöörin kirjelmä ja m i n i s t e r i maltiosihteerinmiraston kirje, mitkä koskimat senaatille myönnettyä lupaa ehdotusten te- kemiseen seuraamiksi armoll, esityk- siksi: 1) Elinkeinon harjotlamisoikeu- desta^ 2) arnrnattimaltuutetuista: 3) työohjesäännöistä ja 4) määräyksistä, jotka koskemat alaikäisten elinkeinon harjottamis- ta ja ammattityötä. Senaatti jätti asian ennemmin elinkeinolakiehdotuksen malmista mistä marten asetetulle maliokun- nalle, johon kuulumat senaattorit Markom, Mirenius ja kreimiBerg. Salaisen ampumatarpeiden maahantuonnin ehkäisemi- nen. Kenraalikumernööri on lähetti nyt senaatille kirjelmän, jossa ib moittaa tietoonsa tulleen, että tuon tikiellon alaista aseita on tuotu maahan m. m. tekaistujen nimien marjolla, kuten polkupyörätarpeina, koneenosina ja talouskapineina. Senaatti on tämän johdosta käs- kenyt tullihallitusta ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin tämän laatuisen tai sen tapaisen ampu ma-aseiden ja -tarpeiden maahan tuonnin ehkäisemiseksi. Tullihallitus, joka on asiasta lähettänyt kiertokirjeen maan kai- kille tullitoimituksille, on senaatille tehnyt sen tilapäisen esityksen, että koska tehokas keino tällaisen tumat- toman tuonnin ehkäisemiseksi moi- täisiin saada aikaan siten, että ne. jotka omat tehneet itsensä tällaiseen rikkomukseen asianomaisessa tuo- mioistuimessa, tullihallitukselle an- nettaisiiu tieto, kutka omat tehneet itsensä mainitunlaiseen tuontiin syyllisiksi ja koska sellaista on ta- pahtunut. Aloholipitoisten aineiden tval mistus ja kauppa. Senaatissa esiteltiin t. k. 13 p. kenraalikumernöörin kirjelmä, jon- ka mukaan senaattia on käsketty antamaan lausuntonsa eduskun- nan m. 1909 hymäksymästä ehdo- tuksesta asetukseksi alkoholipitoisten aineiden malmistamisesta ja kau pasta denaturoitujen alkoholipi- toisten aineiden malmistamisesta ja kaupasta. Senaatti jätti asian aikaisemmin alkoholilainsäädäntöä marten ase- letulle maitokunnalle, johon kuu lumat senaattorit Markom, Mire- nius, Hedlund, Kraatz ja kreimi Berg. Teknillisen korkeakoulun rehto- riksi on senaatti nimittänyt mararehtori 11. Albrechtin ja »vararehtoriksi pros. E. E. Holmbergin. Metsänhoitoyhdistys Tapiolle on senaatti, jos maltionmarat sal- limat, päättänyt myöntää yhteen- sä 19,800 mkan suuruisen määrä- rahan. Yhdistys oli anonut yh- teensä 22,000 mk. Marttayhd istyks elle on senaatti myöntänyt entisen suu- ruisen apurahan edelleenkin, jos maltionmarat sallimat. Miipurin hotvioikeus. Paitsi ennen mainittuja, lopul- lisiä nimityksiä, on kenraalikumer- nööri myöskin yhtynyt senaatin päätökseen homioikeuden notario Emil Ferdinand Forsströmin ni- mittämisestä asessoriksi Miipurin homioikeuteen. Kun Miipurin homioikeudensih- teeri A. R. Lilius on toukok. 10 p:stä nimitetty asessoriksi homi- oikeuteen ja siten sihteerinmirka joutunut amoimeksi, on homioikeus julistanut miran haettamaksi 56 päimän kuluessa t. k. 10 pistä lu kien. Koska homioikeuden marakanne- miskaali T. A. Kiljander sekä mis- kaalit K. E. Nylenius ja A. E. Andersson omat t. k. 10 p:stä ni- mitetyt toiseen mirkaan, marakan- nemiskaali Kiljander ja miskaali Andersson asessoreiksi sekä wis- kaali Nylenius kannemiskaaliksi ho- mioikeuteen, ja homioikeuksisn ko- koonpanosta ja toiminnasta kesäk. 22 p:nä 1909 annetun arnl. ase- tuksen kautta on määrätty, että marakannemiskaalinmirka sen hal- tijan tultua nimitetyksi toiseen Mir kaan oli lakkautettaiva sekä että mainitun miran sijaan oli perus- tettama mistaalinmirka, on siten kolme miskaalinmirkaa homioikeu- dessa joutunut amoimeksi. Mirat on julistettu haettamaksi 14 päi- män kuluessa tk. 11 p:stä luiien. ?!otario E. F. Forsströmin jäl- keen, joka tk. 10 p:nä on nimitettn asessoriksi, amoimeksi joutunut no- tarionmirka on julistettu haetta maksi 14 päimän kuluessa tk. 11 p:stä lukien. Senaatti on oikeuttanut Miipu- rin homioikeuden ottamaan apu- jäsenikseen miskaali E. Sopasen, notario E. F. Lindbergin, reist- raattori E. G. Mikberöin, kans- listi Hj. Neomiuksen ja marat. Boismanin. Waltionrantatiet. Rautatielääkäriksi on senaatti puolestaan nimittänyt Miipurin— Antrean rataosalle lääket. lis. K. E. Holmbergin. Alennukset rautatiepilettien hinnoissa. Pietarin semstmo-opettajakoulun johtajan anomuksesta on senaatti myöntänyt 50 pros. alennuksen rautatiepilettien hinnoissa erästä Pietarista Imatralle tehtämää opintoretkeilyä marten. Senaatti on hylännyt Suomen maatalousseurojen keskusliiton maltuuskunnan anomuksen 50 pros. alennuksen myöntämisestä matka- kuponkipilettien hinnoissa keskus- liittoon kuulumille seuroille ja yh- distyksille. , Lnotsilaitos. Senaatti on mahmistanut ehdo- tuksen kulumana muotena toimi- tettamista korjaustöistä luotsipai- koilla, joka ehdotus nousee yhteen- sä 76,278 mkaan 74 putin. Hydrograsiset tutkimukset. Senaatti on päättänyt korkeim- paan paikkaan alistaa, että suo- malaiselle tiedeseuralle myönnettäi- siin 26,500 mkan määräraha hy- drograsisten tutkimusten jatkami- seksi, mutta ehtona on kuitenkin sallimatko sen maltion marat. Joensuusta ja likitienoolta. Uusia ylioppilaita. Ylioppilastutkinnossa hymäksyt- tiin t. k. 13 p. Helsingin suonta- laisesta jatko-opistosta m. m. Katri Cannelin, Saimi Harald ja Hilja Liimatainen. Kirkkokonsertti. Joensuun musiikkiyhdistyksen se- kakuoro ja orkesteri antoi täällä toisena helluntaipäimänä kirkko- konsertin, jonka tuloista osa käy- tetään alttaritaulurahaston perus-' tamiseksi. Konsertin rikas ja waih- ■ telema ohjelma sekä hymä tarko- tus oliwat koonneet taroallista runsaammin yleisöä kirkkoon. Useim- inat numerot olimat tosin yhdis- tyksen edellisistä konserteista tut- tuja, mutta hiotumpi ja uusilla monnilla marmistunut esitys tar josi yltäkyllin miehätystä. Aiko- muksena lienee saada mielä lisää miesääniä ja soittimia, että heik- koudet ja puutteet seuraamilla ker- roilla yhä paremmin tasaantumat ja moimme odottaa jatkumaa edis- tystä. Erityisenä uutuutena nyt esiintyimät solistit. Johtaja Ta- neli Hurri esitti urkusoolon Bachin Toccata & Fuga d- mollin tai- dolla ja reippaalla ryhdillä. Kun konserttimestari Herman Hitzacker ei ollut mielä paikkakunnalle saa- punut, soitti hänen sijassaan hra Otto Schuchardt kaksi miulusoolo- kappaletta, nimittäin Johan S. Smendsenin Andante Funebren ja Benjamin Godardin Berceuse de Jocelynin, osottaumen kokeneeksi ja etemäksi käyränkäyttäjäksi. Kol- mantena soitti hra Otto Erming trumpettisoolon Schubertin Ame Mariaan musiikille erittäin puh- taasti ja miellyttämästi. Musiikki- yhdistys näkyy onnistuneen saa- maan heissä hymiä lisämoimia orkesteriinsa, jotka takaamat puo- lestaan lupaamaa menestystä pian alkamalle, marsinaisesti ensimäi- selle soittokaudelle. Merkillinen tiedustelu. Kenraalikumernöörin kanslia on pyytänyt senaatin simiilitoimitus- kunnan toimittamaan sille niin- pian kuin suinkin kenraalikumer- nöörille esitettämäksi tarkat tie- dot: 1:ksi, niiden suomalaisten lu- musta, jotka muodesta 1900 al- käen muoteen 1910 saakka omat siirtyneet Suomen sisäosista Au- nukseen läänin rajalla olemille paikkakunnille? 2:ksi, mihin Miipurin ja Kuo- pion läänien kihlakuntiin nämä siirtolaiset pääasiallisesti omat asettuneet asumaan; Z9 SiJ SSC® &3 I zsz en »s.3 CO QZ sr I S3 CO e© Q3* £*9 m es» m *< B o- ti »3 < -t v- Ui 1 * O X/i Ui v- ST < O v? s » O a 3" a Oi S