N:o 49 — I9IO. KAIKU, Perjantaina Huhtikuun 29 pälv& Sähkö-Moottoreita O. y. Gottfr. Strömberg'in tehtaalta myy tehtaan hintoihin Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 358. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. iiii Keä 2 ' Tonia. Kiinteimistökauppoja Maap.mitlausroimia y. m. Vakuutus-Osakeyhtiö SKANDIA toimittaa Palo- ja »MMM halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille, RaM noin Smk. 75,C0Q,0QQ. Asiamiehet Oulussa: J. G. Kerttula. Georg H. Hedman. (I. 43,925.) , Vastalauseen miljelyspakon puoles- ta puhuimat ed. Saari, Pohjola, Saa- rikimi, Ripatti, kaikki sosialisteja sa- moin Kaarne, krist. työmäen edustaja. Pitkälle joutuneen ajan takia kes- keytettiin istunto ja asia siirrettiin seu- raamaan istnntoon, samoin kuin muut esityslistalla olemat asiat ja jaetut arm. esitykset, jotka pantiin pöydälle seuraamaan istuntoon. Istunto loppui klo 12,45 yöllä. — Seuraama istunto on tänään klo 0 ip. Valiokunnat. Siivistysmaliokunta on loisessa lukemisessa päättänyt ehdottaa anottamaksi, että myönnettäisiin 100,000 mkan suuruinen määräraha alkuope- tuksen kehittämiseksi maaseudulla, opet- tajain palkkauksen ja opetusmälineiden hankkimisen aivustuksena jaettamaksi kunnille niiden ylläpitämiä pientenlas- ten kouluja marten. Ensi lukemisessa on »valiokunta päättänyt maltioamun myöntämistä työiväenopistoille tarkottarvan anomus- ehdotuksen johdosta ehdottaa anotta- maksi, että työmäen opistojen amus- tukseen muodeksi 1911 myönnettäisiin 30,000 mkan suuruinen määräraha. Waltiowarainwaliokunta on käsitellyt lopullisesti simistysmalio- kunnan oppimelmollisuudesta antaman mietinnön kansakoululaitoksen kustan- nuksia koskeman osan ja päättänyt käsityksenään lausua, että oppimelmol- lisuuden toteuttaminen näyttää simis- tysivaliokunnan ehdottamissa rajoissa oleman maltion raha-asiain kannalta mahdollinen. Talous m aliokunta on ryh- tynyt periaatteellisesti käsittelemään anomusehdotusta määrärahan myön- tämisestä keuhkotaudin mastustamiseksi ja päättänyt pyytää asiantuntijoina asiasta lausuntoa antamaan lääkintä- hallituksen päätirehtööri R. Siemersiä ja tohtori A. Koskimiestä. Virkamiesasioin malio- kunta on ensimäisessä lukemisessa ryhtynyt käsittelemään jaoston laati- maa mietintöluonnosta eduskunnassa tehtyjen anomusehdotusten johdosta i^irkamiesoloissa »vallitsemien epäkoh tien korjaamiseksi. Asiantuntijoiksi eri aloilta on maitokunta päättänyt kutsua prosessori K. I. Stahlberqin, senaat- tori I. K. Paasikimen, kamreerit A. Rikbergin ja A. Helanderin, mirkata- lojen tarkastaja A. Mäkikylän ja pro- sessori A. Serlachiuksen. Amonaiseksi on jätetty toistaiseksi, kutsutaanko asian- tuntijat myöskin tullilaitoksen ja mal- tionrautateiden alalta. Kaikki muut maitokunnalle jätetyt anomusehdotukset tulee se käsittelemään yhdessä mietinnössä paitsi anomuseh- dotuksen toimenpiteistä maltion n. k. palmelijakunnan oikeudellisen aseman turmaamiselsi, josta maitokunta mal- mistaa eri mietinnön. Suuri malio kunta on ma- rapuheenjohtajakseen malinnut eron saaneen »varapuheenjohtajan prosessori E. N. Setälän sijalle senaattori Hugo Liliuksen, joka sai 27 ääntä. Ensimäisessä lukemisessa käsiteltiin laki- ja talousmaliokunnan mietintö kyytitoimesta annetun arin. esityksen johdosta ja tehtiin siihen eräitä muu toksia. Tämän takia asetettiin jaosto, johon tulimat edustajat Grotenfelt, Söderholm, Listo ja Murros, joka muodostaa muutettamiksi päätetyt koh- dat toista lukemista marten. Vleisia uutisia. amustamiseksi (200,000), 281,000, yh- teensä 8,250,000. Muodeksi I910 tarkotettujen waro- jen joukossa, jotka mainittiin 1909 w:n toisille maltiopäimille annetussa arm. esityksessä, olimat »vielä: määräraha raittiustyön kannattami- seksi 20,000; määräraha luentokurs sien kannattamiseksi 25,000. Hhteensä teki täksi muodeksi esitetty summa 7,710,000. Paitsi edellämainittuihin tarkoituksiin osotti eduskunta w. 1909 toisilla mal- tiopäimillä määrärahoja amustuksen myöntämiseksi luentokurssien kannatta- miseen, maalais- ja kaupunkilaiskirjas- toja marten, kesämirkistyksen hankkimi- seen marsinkin kesäsiirtoloissa maratto- mille kansakoululapsille, kansanlasten- tarhain kannattamiseen, köyhien kansa- kouluoppilaiden ramitsemiseen ja maa- tettamiseen, raittiustyön kannattami- seen sekä työmäenopistoja marten. Niitä marten ei kuitenkaan, koska käy- tettäminä olemia maroja edellä esitet- tyjen lisäksi m. 1911 ei tule suostun- tarahastossa olemaan tarjona, tällä kertaa ole moitu määrärahoja ehdot- taa. Kmjc» MHoininfn fflnfafoululfii^ Iteli ja rriniisiä fiffiisl^latfpfuliia ntitn. Korkeimmassa paikassa mahivistetun arm. esityksen mukaan marojen osotta- misesta kansakoululaitosta ja erinäisiä simistystarkotuksia marten tulisi m. 1911 suostuntarahastosta suoritetta- maksi seuraamat määrärahat kansakou- lulaitosta ynnä erinäisiä simistystarko- tuksia marten, nimittäin (numerot sul- keissa merkitsemät niitä mastaaivia summia, jotka olimat ehdotetut m.n 1909 toisille maltiopäimille annetussa arm. esitytsessä): apumaksu kaupunkien kansakoululai- tokselle i 1,200/100), 1,420,000: apu- maksu maalaiskansakoulujen marsinai- sen opettajiston palkkaani. i.5,040,000), .'!,700,000- apumaksu opettajain ja opettajatarten paikkaamiseen mies- ja naiskäsitöid. opetusta marten ^100,000), 150,000; määräraha palkankorotuksiin maalaiskansakoulujen »varsinaiselle opet- Lajistolle (930,000), 970,000; määrä raha maalaiskansakoulujen marsinaisen opettajiston eläkkeiksi (1 «1,000), 200,000; apumaksu kaupunkien kansa koulujen opettajiston eläkkeiksi (47,000), 52,000; määräraha sairaiden kansa- koulunopettajain ja -opettajatarten amustamiseen iW,00«>>, «0,000; apu- maksu kansakoulutalojen ja käsityöhuo neustojen rakentamiseen . (750,000,, «00,000; määräraha kansanopistojen rakennusaivuksi (100,0001, 100,000; määräraha kirjastoja marten maalais- kansakoulujen opettajille ja opettajatta- rille (30,000), 30,000; määräraha maalaiskansakoulujen jatkokursseja mar ten (100,000), 100,000: määräraha stipendeiksi kuuntelua ja opintomatkoja marten (22,000), 30,000; määräraha hamaintomälineiden hankkimiseksi maa- laiskansakouluihin sekä haivainto- y. m. opetusmälineiden hanlkimiseksi kan- sanopistoihin («0,000», 115,000; mää- räraha yliopistollisten jatkokurssien tai- meenpanemiseksi kansakoulunopettajille ja opettajattarille (45,000), 00,000; apumaksu koulutarpeiden ostoon maa- laiskansakoulujen oppilaille (150,000), 150,000.- määräraha kansanopistojen — H. M. Keisarin käyttöwa- rat. Korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelyssä on H. M. Keisari käskenyt, että Suomen suuriruhti- naanmaan menosääntöön otettu H. Keisarillisen Majesteettinsa käytettä- mäksi määrätty, maltiorahastosta tu lema rahamäärä on »vuoden 1910 alusta korotettama 344,000 mark- kaan, niin että Hänen Majesteet- tinsa käytettämänä olema summa, sotilasrahastosta samaan tarkoituk- seen määrätyt 56,000 mk. mukaan luettuina, tekee yhteensä 400,000 mark- kaa. — Uskonnonlvapanskysymys. Senaatin molempien osastojen täys- istunnossa esiteltiin tiistaina kirkollis- toimituskunnasta ehdotus alam. alis- tukseksi uskonnonmapautta koskemassa kysymyksessä. Keskustelu oli »vilkas, mutta ei johtanut tulokseen. Asia otet- tanee kokonaisuudessaan uudestaan kä- siteltämäksi. — Maalaiskansakoulujen »va rattomien lasten avustaminen. Simistysivaliokunta on saanut mal- miiksi mietintönsä määrähän myöntä misestä maalaiskansakoulujen maratto- mien lasten raminto- ja maatetus- amuksi tarkoittaman anomusehdotuksen johdosta. Valiokunta ehdottaa, että muodeksi 1911 myönnettäisiin maratto- mien kansakoululasten raminto- ja maa- tetusamustusta marten 150,000 mar- kan suuruinen määräraha koulutoimen ylihallituksen kautta mietinnön peruste- luissa mainitulla taivalla jaettamaksi ja että hallitus miipymättä ottaisi har- kittamakseen yhteiskunnan puolelta ma- rattomille kansakoululapsille annetta- man raminto- ja maatetusamustuksen järjestelyn. — Mallasjnomasnostunta. Maltiomarainmaliokunta on saanut malmiiksi mietintönsä arm. esityksen johdosta, joka koskee suostuntameroa mallasjuomain »valmistamisesta m. 1911. Valiokunta ehdottaa mallas- juomain malmistamisesta suoritetta- man suostuntameron kahdeksaksi mar- kaksi kymmenellä kilolta. Alin suos- kuntamaksu ehdotetaan kymmeneksitu- hanneksi markaksi. Siina tapauksessa, että ensiksimainittu. ehdotus hyiväksy- tään, ehdottaa maliokunta, että edus- kunta armioisi mallasjuomasuostunnas- ta m. 1911 saataman nettotulon 2,400.000 markaksi. Vastalauseessaan ehdottamat ed. v. Born, Hallberg ja A. Neomius, että puheenaolema mero määrättäisiin arm. esityksen mukaisesti <4 markaksi 50 p:ksi 10 kilolta.) — Kansaintvälinen tvekselioi- keus. Kenraalikumernäöri on senaa- tille lähettämässään kirjelmässä kehot- tanut senaattia malitsemaan yhden hen- kilön yhdessä Venäjältä malittujen edustajain kanssa ottamaan osaa siihen konferenssiin, joka ensi kesäk. 21 pnä kokoontuu Haagiin »valmistamaan yh- teisiä kansainmälisen mekselioikeuden oh- jeita. — Työväenopistojen awnsta- minen. Ensi lukemisessa on simis- tysivaliokunta päättänyt, maltioamun myöntäinistä työmäenopistoille tarkoit- taivan anomusehdotuksen johdosta, eh- dottaa anottaivalsi, että työmäenopis- lojen amustusta marten »vuodeksi 1911 »nyönnettäisiin 30,000 mkn suuruinen määräraha. — Tukihenkilökunnan lisää minen. Senaatli on päättänyt kor- keimpaan paikkaan alistaa että myön- nettäisiin alkamaa purjehduskautta marten «5,000 mkn lisämääräraha ti- läpäisten mirkamiesten ja palivelus- henkilöiden palkkaamiseksi tullilaitok seen. — Haapajärven kirkkoherran vaali. Senaatti on hyiväksynyt kaupp. Heinosen y. m. «valituksen Kuo- vion hiippakunnan tuomiokapitulin huhtik. « p. 190!) antamasta päätök sestä, joka koskee Haapajärmen seura kunnassa toimitettua kirkkoherran maa- lia. Senaatti katsoi Blikiimincsin kap- palaisen L. I. Heikinheimon saaneen eniminät äänet. — Hovioikeudet. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan alis- taa. että Turun homioikk-n>e>i>Hrw. presidentiksi nimitettäisiin enktnin pro kuraattori 28. Hirmikanta ja saman homioikeuden neuivoksiksi homioikeuden- asessorit Hj. Bronikomsky ja R. W. Montin. Senaatti on oikeuttanut Vaasan homioikeuden ottamaan apujäsenekseen homioikeudensihteeri O. E. Mareliuk- sen. Senaatti on päättänyt tehdä korkeim- paon paikkaan alamaisen ilmoituksen Viipurin homioikeuden presidentin F. A. Kumlinin kuolen»asta. — Nimismiesten vuokrarahat. Senaatti on päättänyt alistaa, että Inarin piirin nilnismiehelle myönet- täisiin 000 mk. muokrahoiksi, ehdolla eitä hän luopuu Toimoniemi-nimisestä nimismiehen mirkatalosta. — Niimääräiset poliisikonstaa pelit. Senaatti on myöntänyt 000 mk. yhden ylimääräisen konstaapelin palkkaamiseksi Kiimingin piiriin. — Kyläntiet. Talolliset Heikki Vesamäki, Hiskias Kähkönen, Manna Lamminaho ja Eemil La»nminaho omat t. k. 22 pnä jättäneet senaattiin ano- »nuksen, että yleisistä tienrakennusma- roista myönnettäisiin 3,719 mk. 25 p:iä kriläntien rakentamiseksi Kuonan- järmen rannasta, Väätin talojen mä- liitä isossa jaossa kartalle merkittyä I tiesuuntaa, Pyhäjäriven Haapajärmen ! »väliselle maltamaantielle, Koiiviston torpan läheisyyteen Pyhäjärrren pitä- jän Pyhäjärmen kylässä. — Waasan ja Oulun läänien Maakauppiasten Palovakuutus- yhtiön muutetuille säännöille on se- naatilta anottu mahlvistusta. — Eläkkeet. Oulunsalon kasma- tuslaitoksen johtajalle E. E. Tolma- selle on myönnetty 1,000 markan eläke tämän muoden alusta luettuna. — Suomen kaupunkien hhpo- teekkikassan ylimääräisessä yhtiöko- kouksessa lauantaina päätettiin korottaa yhtiön osakepääoma 5 miljoonasta 6 miljoonaan »narkkaan antamalla 2,000 uutta osaketta, joiden nimellisarmo on 500 mk. Osakkeet tarjotaan merkittä- miksi 750 markasta kappale, hinta maksettamaksi ennen kesäk. 30 päiivää. Uudet osakkeet oikeutetaan saamaan puolen muoden osingon tältä muo- delta. — Wiime eduskuntavaalit. Virallisessa lehdessä oli tiistaina ju- laistuna oikeustoimituskunnan laatima tilastollinen selonteko tämän muoden eduskuntamaaleista. Niihin otti koko maassa osaa: »niehiä 409,900 (m. 1909 439,296) eli 64,9 pros. maalioikeute- tuista (m. 1903 70,5 pros.) sekä nai- sia 386,682 (412,755) eli 55,8 (60,5) pros., yhteensä 796.582 (852,051) hen- kilöä eli 60,1 (65,3) pros. maalioikeu- letuista. — Wenäjän valtakunnanneu voston Suomen asiain valio- kunta. Suomen kysymystä käsittele- mään asetettuun maltakunnanneumos- ton maitokuntaan on jäseniksi malittu keskusryhmästä Tagantsem, Saburom, Deutrich, Kormin-Miljemski, Manu- hin, Kausinann-Stahomitsh, Neidhardt ja Uerkull-Gyllenband; oikeistosta: Dur- nomo, Stishinski, Pihno, Strukom, Smerjem, Mjasojedom, Suhotin, Ko- bylinski ja Shirinski-Shihmatom; »va- semmistosta: prosessorit Komalemski ja ©rimni Lakiehdotuksen mastusta- jia omat, paitsi moleinmat masemmis- tsn edustajat, Kormin-Miljemski, Sa- burom, Stahomitsh ja Uexkull Gyllen- band. Ehdotusta puoltamat melkoi- sesti liemennetyssä muodossa Tagant- sem, Manuhin ja luultamasti Kaus- mann. Birsh. Vjedomostin taivallisesti hy- min asiat tuntema duumareserentti on ilmoittanut, että lakiehdotusta ei mil- lään muotoa ennätetä loppuun käsi tellä kemätistuntokaudella. Kaikissa ta- pauksissa tullaan ehdotusta muodoste- lemaan melkoisesti liememmäksi. Gulun kaupungista. — Nuijau perheiltama on tä- l /-i 8 ». p. Lau- nään perjantaina klo lijat mukaan! — Junien knlknvnorot muut tumat sunnuntaista alkaen jonkun mer- ran. Postijuna lähtee täältä etelään klo 11,30 (nyk. 11,48) ja saapuu tän- ne etelästä klo 5,30 (nyk. 5,58). Huo- »nattamin muutos on, että Oulusta pohjoiseen menemä sekajuna lähtee täältä klo 9,40 ap. (nyk. 7,40) ja saa- puu Ouluun illalla klo 8,34. Viit- taamme toisessa paikassa olemaan aika- tauluun. — Talonkauppa. Kauppias Pek ka Holappa on ostanut »vahtimestari I. Tauriaisen omistaman talon ja '-'Ai tonttia N:o 23 Aleksanterinkadun »var rella 22,750 markalla. — Rakennuksen kauppa. Ent. pankinjohtaja Hedmanin manhan pu- rettaivaksi joutuman rakennuksen Kirk- kokadun »varrella omat ostaneet kont- toristit G. Kerttula ja I. Westman 4,300 markalla. Aikaisemmin tehtyä tarjousta rakennuksesta ei oltu hy- mäksytty. — Hukuttautumisesta kerrottiin täällä eilen. Joku mäitti nähneensä eilen aamulla tummapukuisen naisen menemän Toppilan salmen rantaan eikä sieltä palaaman takaisin. Tiedon saatua meni poliisi luultua hukuttau- tunutta etsimään, mutta turhaan he etsimät. Kun ei lähiseuduilla kaimata ketään, niin näyttää hukuttautumisjuttu perättömältä puheelta. — Iltaman »varattomien ylioppi laskokelaiden hymäksi toimii Oulun klass. lyseon tomerikunta huomenna lauivantaina klass. lyseon juhlasalissa. Toimottamasti yleisö »nenee iltamaan siten hymää tarkoitusta edistämään. — Oulun Kauppayhdistyksen yleinen kokous pidetään raatihuo- neella tänään klo 6 illalla. — Kirje iltama P. L:n jäsenten kesken on Vappuna klo 7 ip. seuran! huoneustossa. — Wappnkonsertti on seurahuo neella ensi sunnuntaina klo V28 ip. — Henlikirjoit»:s. Tänään tulee hengille kirjoitettamaksi Intiö, Rau- halinna. Koskenniskan oluttehdas. Uusi Vesitehdas, Tuiranmaa ja »nuut kaupungin alueella asumat. Huomenna, maanantaina ja tiistaina kirjoitetaan löysämäestö, paikkakunnal- ta poissa olemat y. m. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria . . . Vatsa- ja suolikatarria Kurkkuröhkää .... Vatsakuu»netta . . . Tuhkarokkoa .... Keuhkopussintulehdusta. Keuhkokuumetta . . . 25 7 4 3 10 5 1 Yht. Lillun fnipiioiii «iivais- hoito ro. 190!). Vuosikertomuksessa mainitaan m. m.: Vaiivaishoitohallitukseen omat kuu luneet: rakennusmestari I. Fahler, kauppias A. A. Högsten, ratamestari G. Jansson, urkuri O. T. Leander, tohtori S. W. Liljeblom, leipuri I. E. Lähtemänoja, »vahtimestari A. Nyr- lund, opettaja M. Pallon, kultaseppä E. Petterson, maisteri O. Puuppo- nen, rakennusmestari H. Roininen, kirkonisäntä K. A. Saukkonen, roivasti I. G. Snellman, tohtori W. I. Snell- man, kruununivouti B. S. A. Tengen, kauppias H. F. Toikka, lehtori G. A. Vaenerberg, neiti A. as Enehjelm, rouma M/ Kimijärmi, rouma A. Nus- tanius, neiti E. Smarin ja neiti A. Sundborq. Näistä oivat herrat Hög- ftert ja Leander kimuloisuuden muoksi mapautetut muoden kuluessa »vaimais- hoitohallituksen jäsenyydestä ja on hei- dän tilalleen malittu työnjohtaja A. Kaihia ja asioitsija I. Kyllönen. Vaimaishoidon esimiehenä on ollut mahtimestari Ztyrlund, maraesimiehenä rakennusmestari Fahler ja sihteerinä opettaja Pallari. Köyhien hoitajina on toiminut 80 henkilöä. Lastenhoitorvaliokuntaan omat kuu- luneet kaikki maimaishoitohallituksen naisjäsenet seka lehtori Vaenerberg puheenjohtajana. Talousmaliokuntaan omat kuuluneet rouma Rustanius sekä herrat Fahler ja Nyrlund. Vaimaistalon taloudenhoitajan ti- lien tarkastajina omat olleet herrat Högstvn, Jansson ja Roininen. Vaimaishoitohallitus on muoden ku- luessa kokoontunut 12 kertaa ja sisäl- tää niissä pidetty pöytäkirja 282 py- kälää. Lastenhoito.valiokunta on pitänyt kaksi yleistä n. s. laStensijoituskokousta, joissa se iuaiwaisl, 'itohallituksen puo- lesta on tehnyt sopiinuksia kasivatus- manhempain kanssa alaikäisten lasten hoidosta. Asetuksen »nukaisia maroituksia juop- poudesta, simeettömästä elämästä y. m. on maimaishoidon esimies muoden kuluessa antanut 9 mies- ja 15 nais- henkilölle yhteensä 40 maroitusta. Lähetettyjen kirjeitten luku oli »vuo- den aikana 400, niistä suuri osa eri kuntien kesken maimaishoidon kormauk- sista syntyneitten riitajuttujen aiheut- tamia. Oulun maimaishoidon mireille panemista hakemuksista saatiin kerto- maivuoden aikana 17 päätöstä. Esimies on muoden kuluessa anta- nut 772 lappua ma^aata lääkärin hoi- toa ja lääkkeitä marten, 98 sitoumusta sairashoitoa marten sairaaloihin, »va rattomuustodistuksia sairaaloihin pää- syä marten 30 sekä koulunkäyntiä y m. »varten useampia satoja. Kotikun tiin on maimaishoidon toiinesta lähe- tetty 25 henkilöä. Oulun sahayhtiö on taas muoden lopussa lahjoittanut 30 sU :j puita köy hille jaettamaksi. Vaimaistalossa oivat kulw neen muodenkin aikana niinkuin ennen- kin saaneet hoitoa ja elatusta pääasial- lisesti manhuuttaan heikot, maimaiset, mielisairaat ja tylsämieliset. Vuoden kuluessa on laitoksessa hoidettu yh- teensä 276 henkilöä. Näistä on muo- den kuluessa laskettu pois 118 henki- löä, kuollut 9 ja karannut 3 eli yh teensä 130 henkilöä. Vuoden lopussa oli siis laitoksessa jälellä 146 hoito- laista, jotka siirtymät muodelle 1910. Hoitopäimien luku oli 51,226. Paitsi laitoksessa mälttämättömiä taloustöitä, omat kykenemät mies-hoi dokkaat kesäisin olleet peltotöissä, sekä taimella särkeneet puita ynnä tehneet muita satunnaisia töitä. Nuorempain naispuolisten hoito- laisten työnä on ollut pyykinpesu, sai- rasten hoito, y. m. taloustoimet. Wä- hempimoimaiset oivat kynineet höyhe- niä, leikanneet matonkuteita y. m. Laitoksessa oli muoden lopussa 2 heivosta, 17 lehmää, ja 27 sikaa. Kiitollisuudella on mainittama, että useat kaupunkilaiset omat tänäkin muonna muistaneet hoitolaista lahjoit tamalla heille kahmia y. m. Laitoksen isännöitsijänä ja talouden- hoitajana on ollut H. Hämälä, emän- nöitsijänä 1 p:ään marraskuuta rouma A. G. Kokkonen, senjälkeen neiti Ida Laurila, apulaisjohtajattarena ja sai- raanhoitajana neiti Katri Poutala sekä mielisairasten hoitajana miessairaita marten A. Tokkari, ja naissairaita marten 1:stä maalisk. neiti Alma Markuksela. Vaimaistalon tilien päätös osottaa: Menoja: Lämpö & »valsistustili 6,448: —; puhtaanapitotili 396: 80; ramintotili 18,598: 12; termeys- ja sairashoitotili 603: 25; ahkeruuspalk- kiotili 1,301: 55: pito- ja sänkymaate- tustili 3,162: 21; huone- ja talouska- lustotili 964: 50; työ- ja maanmilje- lyskalustotili 529: 37; raaka-aineiden- tili 170: 40; kaikenlaisten tulojen ja menojen tili 1,399: 26; toimihenkilöi- den palkat 4,360: —. Summa Smk. 37,9333: 46. Tuloja: Maanmiljelys- ja kar- janhoitotili 7,868: 38; hoitolaisten töitten ja omaisuustili 753: 45; kaup. hyyskien puhtaanapitotili 559: 15; menoja enempi kuin tuloja 28,752: 48. Summa Smk. 37,933: 46. Vaimaisapua on saanut kodeissa säännöllisesti 101 perhettä ja yksi- näistä henkilöä, joilla oli yhteensä 203 lasta, tilapäistä apua 134 perhettä ja yksinäistä henkilöä, joilla oli yhteensä 347 lasta. Amun antamisen syynä oli: man- huus ja »vanhuuden heikkous 30, sai- raus ja työhön kykenemättömyys 62, iso perhe, riittämätön ansio 60, huo- lettomuus ja laiskuus 23, juoppous ja huono elämä 14 ja satunnainen hätä 46. Orpoja, turivattomia tai muutoin toisen holhousta mailla olemia lapsia on maimaishoidon toimesta ollut kas- matusmanhempain hoidettamana kaik kiaan 106. Hoitopaikkojen mukaan omat nämä olleet sijoitettuna seuraa- mun kuntiin: Oulussa 26, Oulujoella 3, Muhoksella 3, Haukiputailla 30, Iissä 7, Hailuodossa 26, Oulunsa- lossa 1, Kempeleessä, 1, Limingassa 1, Lumijoella 3, Tyrnämällä 1, Rant- silassa 1, Vihannissa 1, Komjoella 1 ja Helsingissä. 1. Vuoden kuluessa hoidettiin mai- maishoidon kustannuksella: Pitkänie- men keskuslaitoksessa 6, Käkisalmen parantolassa 1, Oulun lääninsairaalan mastaanottolaitoksessa 5, Oulun raa- jarikkoisten kodissa 4, Oulun kaatuma- tautisten kodissa 1, Särkelän kasma- tuslaitoksessa 1, Oulun lääninsairaa- lassa 12, Oulun diakodissakodissa 2, Oulun kunnallissairaalassa 50, Oulun sairaskodissa 49 ja muissa sairaaloissa 2 eli yhteensä 133. Vaimaishoidon apua nauttineiden koko lukumäärä oli siis yhteensä 1,300. Kun useat henkilöt omat saaneet apua monessa muodossa ja esiintymät siis useissa edelläinainituissa ryhmissä, on todellisuudessa apua nauttineiden luku- määrä jonkun merran pienempi eli kahdesti tai useammin esiintyneet 40 henkilöä mähennettynä 12(10 henkilöä. Edellisenä »vuotena oli mastaama luku 1212. Vaimaishoidosta on ollut menoja: Vaimaistalo Smk. 37,933: 46; ko- deissa apua nauttineet: raha-apua Smk. 18,510: 70 ja 7,376 kg. leipää ä 35 p. Smk. 2,581:60 cli yht. 21,092: 30; lääkkeitä köyhille Smk. 1,585: 65; sairashoitomaksuja kunnallissairaalaan Smk. 1,855: 50; sairashoitomaksuja muihin sairaaloihin Smk. 505: 40 eli yht. 2,360: 90; mielisairasten hoidssta Smk. 3,139: 50; yksityisten luona ja laitoksissa hoidetuista: maaseuduilla Smk. 9,369: — ja kaupungissa Smk. 2,537: 71 eli yht. 11,906: 71; »naalla elätteellä oleivien kouluutus Smk. «96: 40; kormausta muille kunnille Smk. 1,515: 29; sekalaisia »»enoja Sink. 1,241: 23; palkkoja 2,400: —. Me- noja kaikkiaan Smk. 84,071: 44. Tuloja: Kormausta muilta kun- nilta Smk. 1,059: 35; kormausta yksi- tyisiltä Sink. 2,037: 03; kormausta kruunulta Smk. 566: —; takaisin jä tettyjä apuja Smk. 38: 08; tuloja maimaistalossa Smk. 9,180: 98; tu- loja yleisistä humeista Smk. 1,575: —; tuloja kuolinpesiltä Smk. 1,098: 03; henkilökohtaisia maimaismaksuja Smk. 9,094: —; lisäksi tarmittu taksoitetuja maroja Sink. 58,422: 97. Tuloja kaikkiaan Smk. 84,071: 44. Menot omat Smk. 3,792: 61 ja tulot Smk. 2,743: 59 suuremmat kuin edellisenä muotena, joten maimaishoito on tulojensa lisäksi tarminnut Smk. 1,049: 02 eneinmän kuin »v. 1908. Huoinattvivia lisäyksiä on menoissa kodeissa apua nauttimille (Smk. 1,543: 60) ja elätteellä olemista (Smk. 1,556: 42). Tulojen lisäystä on huomatta- missa maimaistalossa (Smk. 2,145: 61) ja kuolinpesiltä maimaishoidolle tulemissa tuloissa (Smk. 892: 32). Rahatoimikamarin ehdotuksesta mää rättiin tonteille n:o 68 ja 79 V:ssä kaupunginosassa pohjahinnaksi, edellis selle 6 mk., jälkimäiselle 5 mk. neliö metriltä. Tontteja oli puuseppä K H. Kyllönen pyytänyt ostaa. Merimieskoulun johtokuntaan malit tiin rehtori S. Dahlström, satamakap teeni H. W. Snellman ja kapteeni O A. Kaakinen. Oulun Osuuskaupan anomus mesi johdon rakentamisesta Hallituskadulta pitkin Koulukatua Pakkahuoneenkadulle lähetettiin saamaan rahatoimikamarin ja rakennuskonttorin lausuntoa. Myönnettiin 400 mk. Cygnaeus juhlain toimeenpanemiskustannuksia marten. Hra I. M. Montin pyysi maltuus tolta paikkaa petroleumisäiliötä mar ten kohtuullisemmilla ehdoilla kuin eräälle toiselle henkilölle oli myönnetty Päätettiin mastata, että anoja itse etsisi sopimia paikkoja ja tekisi sitten uuden esityksen asiasta. Hermotautisairaalan rakennustoimi- kunta oli ehdottanut kaupungin raken- nusmestarille maksettamaksi 600 mk. kormaukseksi rakennustöiden malmomi- sesta. Esitys hylättiin, kun katsottiin hänen olleen melmollisen mirkansa puo lesta sen tekemään. — Lääninvirkamiehet. . T. k, 28 p:nä on f fiinin kumernööri nimit tänyt C Sräisniemen p irin nimismie hen Matti Pcrtiuien Paamolan piirin nimismieheksi ja lääninkanslisti Tuo- mas Pärssisen Inarin piirin nimis- mieheksi sekä samalla julistanut siten amonaisiksi joutuneet Saräisniemen piirin nimismieheniviran ja läänin- kanslistiniviran halukkaitten hakukel- poisten henkilöitten haettamaksi 30 päimän kuluessa mainitun päimän jäb keen. Limingan piirin nimismies Knut Virzenius on yksityisten asiain takia taanut mirkamapautta yhden miikon ajaksi, ensituleman toukok. 8 p:stä lu- kien, ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty poliisikonstaapeli P. Leimiskä. — Tuomarit. Samalla kun Vaa san homioikeus on mapauttanut Kemin tuomiokunnan tuomarin Dngme Vin- terin kuluman huhtik. 28 p:stä lukien toimittamasta paraikaa kestämiä mar- sinaisia talmikäräjiä Kemin, Simon ja Termolan pitäjäin käräjäkunnassa, on homioikeus määrännyt ausk. Aarne Karikosken sanotusta päimästä lukien kihlakunnanoikeuden puheenjohtajana toimittamaa^ ja päättämään mainitut käräjät. — Vahvistettu lossitaksa. T. k. 26 p:nä on läänin kumernööri mah- mistanut lossitaksan Paamolan lossi- paikkaa »varten Paamolan kunnassa. — Ulosottomiehet. Oulun kih lakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottomiehenä Taimalkosken nimis- miespiirissä ensituleman toukok. 1 p:stä kuluman muoden loppuun saakka käyttämään myöskin poliisikonstaapeli , G. Nemalaa. — Koskenlaskijat. Paltamon pitäjässä sijaitsemalla Leppikoskella toi- mimain kahden laskumiehen palkkaa- miseksi on kulkulaitostoimituskunta myöntänyt täksi muodeksi 100 markkaa kummallekin eli yhteensä 200 markkaa. — Maanmittaustoimituksia. Varamaanmittari Väinö Calamnius on määrätty toimittamaan halkomisen Pekosen perintötilalla n:o 15 Haapa- järmen pitäjän Kuusaan kylässä; maramaanmittari A. E. Myrberg samoin toimittamaan halkomisen Pie- tarilan perintötilalla n:o 4 Pudasjär- men pitäjän Pudasjäriven kylässä; marainaanmittari Einar Bäckström samoin toimittamaan halkomisen Ku- konlammen perintötilalla n:o 25 Iin pitäjän Pohjoisiin kylässä; maramaanmittari Emil Vuori sa- moin toimittamaan halkomisen Mikko- lan perintötilalla n:o 10 Paltamon pi- täjän Lehtoivaaran kylässä; ja maramaanmittari Elis Lassila sa- moin toimittamaan halkomisen Simon perintötilalla n:o 30 Mitornion pitä jän Kainuun kylässä. — Tukkien uitto ja varastos- sapito. Tehdystä hakemuksesta on läänin kumernööri t. k. 27 pnä anta- mallaan päätöksellä myöntänyt Kronoby Säg och Hys!eribolag"-ni»niselle toimi- nimelle luman saada »viiden muoden aikana seisauttaa Kalajoessa lauttaut- tamiensa tukkien uiton Alimieskan rau- tatiesillan yläpuolella puiden nosta- mistä marten maalle sekä oikeuden ma- rastoon panna metsätuotteitaan Han- nun- ja Vähäkoskien malisessä suman- nossa Ilimieskan pitäjässä, kuitenkin ehdolla, että Alitalon koskien ja Hä- ränkurkun kosken mälillä oleman su- mannon etelärannasta saadaan käyttää puoli jokea marastopaikkana siten, että joen maltamäylää, joka mesioikeuslain mukaan tulee olla seitsemän metriä le- meän, ei saä sulkea, sekä että toimini- »nen on kaikin puolin noudatettama kyseenalaista mesistöä marten moimas- saolemia määräyksiä. — Maantiet. T. k. 12 pnä an- tainallaan päätöksellä on läänin ku- mernööri melmoittanut asianomaiset tientekoivelmolliset Pyhäjärmen, Ou- laisten ja Merijärmen pitäjäin käräjä- kunnassa, manttaalinsa »nukaan raken- tamaan ja saman perusteen mutaan »vastaisuudessa syynikelpoisessa kun nossa pitämään miisi metriä lemeän ja 19,487,» metrin pituisen yleisen maantien Uudenkankaan talon kohdalta Iliivieskaan menemättä maantieltä, noin yhden kilometrin päästä Oulais- ten kirkolta, ituhan ja Hannuksen ta- lojen kautta pohjoispuolitse Vaiskon- ojaa Alikuljuun ja siitä edelleen Me- rijäriven kirkolle maramaanmittari Frans Gestrinin tutkimaa ja kartalle- panemaa suuntaa. tii lopuksi, että mastaajat melmoitet- täisiin kormaamaan todistajain palkat sekä ruumiintarkastuksesta syntyneen lääkärinpalkkion. Vastaajat huomauttimat, että tässä ei moi olla kysymys hyökkäyksestä santarmeja mastaan, koska »vartiosto oli heidät ottanut suojelukseensa, mutta jos sellainen suojelukseen ottaminen katsotaan rikolliseksi, omat siihen syy- päitä ne henkilöt, jotka olimat santar mit Olhaivassa pidättäneet. Pyy simat päästä mapaiksi jutusta. Oikeus lykkäsi jutun täksi päiiväksi jolloin siitä annettiin päätös klo V2IO a. p. ja katsoi oikeus selmille käyneen että mastaajat omat kukin ampuneet joko yhden tai useampia laukauksia, mutta kun selmille ei ole käynyt tuliko tappama laukaus heiltä tai ulkoa, niin mapautetaan syytetyt tässä suhteessa kai- kesta edesmastauksesta. Akutta sitämas toin on selminnyt, että he mastoin lam määräystä omat riistäneet santarmi Sardilta mapauden, josta syystä mas- taajat, pitäen kutenkin liemänä asian- haarana sitä seikkaa, että miehet tapaus- aikana olimat erittäin kiihdyksissä ja että syytetyt olimat saaneet nimenomat- sen käskyn ottaa Sard »vainaja suojeluk seensa, tuomitaan heidät rikoslain 2" lvmun 10 §:n mukaan kukin 150 mar kan sakkoon sekä suorittamaan todista- jäin palkkiot. Muussa suhteessa kanne kumottiin. Vastaajat ilmoittimat tyy- tymättömyyttä päätökseen. Sulun fniiliiiiip luiiKiiiijiiiifötni kvkoiikstssll eilen illalla käsiteltiin seuraamia asioita: Luettiin senaatin päätös Alalaani- lan tilan yhdistämisestä kirkollisessa, hallinnollisessa ja oikeudellisessa suh- teessä Oulun kaupunkiin. Päätös, jonka aikaisemmin olemme selostaneet, astuu moimaan ensi muoden alusta. Esitettiin rahatoimikamarin laatima ehdotus Toppilan tilan jatermahomin kulunkiarmioksi kulumaa muotta »var ten. Ehdotus hymäksyttiin ja päätet- tiin majaus täyttää satamalaitoksen tuloista. Lyötynsuon makasiinitonttien pohja- hinnaksi hymäksyttiin rahatoimikamarin ehdotuksesta 300 mk. Vuosimuokra tonteista on 10 mk. Tontteja myy dään halullisille huutokaupalla. giiiitiiriiiiit liMlnisiulili, Eilen jatkettiin Haukiputaan kärä- jillä tunnettua santarmi Sardin ampu- misjuttua. Aleinen syyttäjä oli haastanut kaksi uutta todistajaa, joista toinen oli poissa. Insinööri Gunnar Lingmist uudisti heti tapahtuman jälkeen anta- mansa kirjallisen kertomuksen lisäten siihen, että oli kuullut martijain puhu- man ulkoa kuullusta oudosta liikkeestä ampumisen aikana, mutta luuli sen johtuneen »niesten hermostuneesta niie- tentilasta. Vastaajat »väittimät, etteimät he tähdänneet Sardiin, maan ampuimat kattoon. Pyysiivät kuultaivaksi ter- meyspoliisi K. Peltbergiä, joka oli ollut läsnä S:n ruumiin amauksessa. Tämä kertoi, että kuolettama kiiula oli men- nyt sisälle oikeasta lonkasta ja kulke- nut »vatsanahan alla pysähtyen naman alapuolelle luihin sattumatta. Syyttäjä jätti oikeudelle kumernöö- rin kautta tulleet santarmien Iman Radaikinin ja Michael Gudradschossin todistukset, joissa he kertoimat tapauk- sesta. R. mainitsi »n. »n. Sardin juosseen pakoon ampumisen alkaessa. Tämän jälkeen yl. syyttäjä esitti loppuivaatimuksensa, jossa katsoi sel- mille käyneen, että kaikki neljä syytet- tyä, nim. kauppa-apulaiset A. Pasa- nen ja K. I. Paamola, makkarantekijä F. Salmi ja peräinies I. Soini omat ainpuneet, mutta seliville ei ole käy- nyt, kenen kuula on kuoleman aiheut- tanut, joten maatii heille kaikille edes- mastuuta hyökkäyksen muodossa tehdyn maromattoman ampuma-aseitten käyt- telyn johdosta, kuitenkin huomauttaen, että tappama kuula on moinut lähteä ulkoa löydetystä remolmerista. Sa- malla pyytää yl. syyttäjä oikeutta har- kitsemaan, onko tässä tapauksessa so- mellettaiva »v. 1906 annettua keisaril lista manifestia, jolla kaikki suurlakon aikana tapahtuneet tämänlaatuiset ri- kokset omat annettamat anteeksi. Waa- — Laanilan tnomarinvirkata lon vuokraus. Täkäläisessä lää- ninkonttorissa t. k. 27 pnä toimitetus- sa huutokaupassa, jossa tarjottiin Laa- nilan entinen tuomarinmirkatalo Ou lun pitäjässä enimmän maksamalle maalisk. 14 puvään 1911, teki kor keimman tarjouksen 1,612 markkaa, ta- lollinen I. Kauppila, Oulujoelta. — Oulun maalaiskunnan val tnnston kokouksessa keskimiikkona oli käsiteltäivänä m. m. seuraamat asiat: Esitettiin kunnan tilit ja turkasta' jäin niistä antama lausunto. Tilit hymäksyttiin tarkastajain ehdotuksen mukaisesti. Samoin esitettiin miime muoden hal- linnosta kunnallislautakunnan laatima kertomus, joka hymäksyttiin. Opettajatar A. Kiiskilän palkanko- rotusanomus hylättiin sillä perusteella kun maroja sitä marten ei ole pyy- detty. Opett. I. A. Tuohino oli pyytänyt päästä mapaaksi tilattoman mäestön lautakunnasta. Pyyntö hylättiin. Kansakoulun rakentamiskysymystä Madekoskelle ei maltuusto katsonut moi- mansa päättää, maan jätti asian kun- takokouksen ratkaistaivaksi. — K. — Pohjoiset joet tulvivat paraikaa. Haukiputaan kirkon luona oli eilen illalla mahma jääpato, joka nostatti meden tamattoman korkealle. Jos pato edelleen pitää ja mesi »vielä nousee noin 30 em, niin alkaa tulma uhkailla kirkkoa. Iijoessa oli eilen rautatiesillan luo na mankka jääpato, jossa huomattiin noin 10 tulman ja jäitten kulettamaa niittylatoa. Kalimenojassa uitetaan tukkeja. Niityt ratamarrella omat ylt'yleensä meden peitossa muodostaen paikotellen laajoja järiviä. — Alatorniolta kirjoitetaan meille: Kun Kaiun 47 n:ssa oli uutinen ..Adressi sekin", niin sen johdosta se- litykseksi pyydän lausua, että on mää- rä olettamus se, että adressi olisi syn- tynyt tarkoituksessa maikuttaa tamalla tai toisella n. k. rouman juttuun tai että olisi sen aiheuttanut. En ole adressin puuhaaja enkä siiheny htynyt, mutta la- measti kuultuani seurakuntalaisten mie lialan kirkkoherrastamme jo ennenkuin tuo murhahanke oli tehtykään, sillä kirkkoherran ja seurakuntalaisten mä lillä on ollut kosketuksia tuon tuosta- kin, jotka omat pitäneet epäystämälli- siä suhteita yllä. Suurta tyytymätlö- myyttä on kasmattanut seurakuntalai- siin myöhemmin se, että hän on pitä nyt saarnaamassa kirkossa ja kinkeril- lä erästä apulaista, jonka suomen kie len taito on armosteltama heikoksi ja jonka esiintymistapa ja saarnan haja naisuus ei ole moinut sanankuulijoita pitää makamamielisinä. Tämän kaltai- nen ynnä muut seikat omat tuoneet seuraukseksi sen, että kirkossakäynti on lamaantunut siihen määrin, että kun ei ruumiita haudata, niin kuulijoita ei ole kuin jokunen. Poikkeus tapahtuu kumminkin silloin, kun pastori Grön- Holm saarnaa. Eimätkä tapahtumat pappilassa ole olleet katkeroittamatta seurakuntalaisten mieliä. Sieltä on mies- tiä riitaisuuksista tullut seurakuntalais- tenkin tiedoksi. Sitäpaitsi pappila on ollut sen haltijoiden ylemämielisyyden tähden pelkkänä kylmänä mirkatoimis- tona, joka tietysti ei ole kasmattanut ystämyyttä seurakunnassa. Sitä paitsi seurakuntalaisille on kyllin tunnettua, että kirkkoherra on mäsynyt inies, joka ei enää jaksa »virkaansa hoitaa ja kun hän apulaisella alkaa sitä hoidattamaan, niin siitäkään ei ole sitä hyötyä, »nin- kä seurakunnallinen ja kirkollinen elä- mä maatii ja kun seurakunnalle on tun- nettua, että taloudelliset syyt eimät pa- kota kirkkoherraa mirkaa jatkamaan, niin on ehkä näistä syistä sanottu ad- ressi syntynyt. Ainakin edellämiitattui- hin näkökohtiin seurakuntalaiset ilman suurempaa poikkeusta yhtymät. Tapah- tumia pappilassamme ei »voi kukaan puolustaa, maan surkutella, mutta nii- tä liementääksensä roumaan nähden eri- tyisemmällä adressilla ei kukaan alator- niolainen ryhdy. Seurakuntalainen. — Zllatornion käräjät on mii- mein loppuneet, mutta on niitä ollut' kin, sillä tälle muodelle tulee istunto- päimiä 32, marsinaisia istuttiin 15 päimää. Juttuina oli pääasiallisesti saamisasiat, jokunen kunnianloukkaus- juttu, joista yhtä sakotettiin 50 mark kaa, muut kunnianloukkausjutut rauke- simat mähäpätöisyyteensä ja todistuk- sien puutteessa. Käräjät lopetettiin n. s. Iunneliuksen jutulla. Tämä juttu onkin pituuteen nähden ainakin Ala- torniolla saanut ennätyksen. Paljon on tämänkin jutun yhteydessä tullut ilmi pelkkää mielikumitustakin, joka on saa- nut todellisuuden leiman herkissä luon- teissä. Samalla on se surullinen ku- »va amiopuolisoitten riitaisesta elä- »nästä. — Kunnan valtuuston puu haa on Alatorniollakin. Alotteen tässä on tehnyt kunnallislautakunta anoen kunnan esimiehplta kuntakokous ta, mutta ei esimies »vielä ole sitä kuuluttanut. Mikä on esteenä, en tiedä. Jos missään, niin ainakin kunnassamme olisi se »välttämättömän tarpeellinen, sillä kunnallinen toiminta on kasmanut niin suureksi, että se tarivitsee jo edesmastuullisempaa toi mintaa kuin tähän asti on ollut. EH- käpä mähenisimät ne kunnalliset rii- datkin, joihin kulutetaan muosittain kunnan »varoja 2—3 tuhatta markkaa, jotka suurimmaksi osaksi johtuivat siitä, että kuntakokouksissa tehdään mäkiryn- näkköpäätöksiä. — Kesän tulo näyttää Alator- niolla kiirehtimän. Viikon päimät on satanut. Lu»ni on kadonnut pikaisesti. Joen jäät alkamat riutua siihen mää- rin, että on määrällistä niitä kulkea. — Haapaveden kylpylaitos amataan taas kesäkuun 6 p:nä yleisöä »varten, niinkuin ilmoituksesta ensi si- »vulta lähemmin näkee. Tätä kylpy- laitosta on »viime muonna laajennettu, joten siinä moipi saada yleensä kaiken laatuisia kylpyjä. Laitos sijaitsee kau- niissä järmen saaressa. Seutua ym- päröipi korkeat hamupuiden peittämät »näet. Ilma on tunnettu kuimaksi ja teriveelliseksi. — Rovaniemeltä. Jalka louk kaantui miime miikolla eräällä salmu- rakennuksella työmies Emil Halmarilta Sinetässä. Telineenä olema lankku katkesi, jolloin H. putosi noin 4 met- rin korkeudelta maahan sillä seurauk- sella, että »vasen jalka ruhjoutui nil- kasta ^ hymin pahoin. Loukkaantunut on käynyt lääkärissäkin, maan siitä huolimatta on jalka mielä niin kipeö, ettei sillä moi kämellä. Säälittämä mahinko tuli talokk. Mikko Symäjärmelle Sinetässä, kun hymässä lypsykunnossa olema lehmä sairastui johonkin sisuskuumeeseen niin pahoin, ettei ollut toimeita paranemi- sesta, maan täytyi eläin teurastaa. Kesän tulo edistyy täälläkin ripein askelin. Vettä on satanut yhtämittaa useita päimiä. Ia samaa näyttää jatkuman edelleenkin. N. k. sumiöinä ei nyt kylmännyt. Näitten »vanhain merkkien mukaan pitäisi kesän tulla aikaiseen. — Hymä se olisikin, kun usealla on mähänpuoleisesti eläinten rehuja. Västäräkki, peippo ja useita lajia mesilintuja on jo saapunut. — Kittilän talvikäräjät alkoi ivat t. k. 25 pnä. Juttuja tulee ole maan paljon enemmän kuin miime kä räjissä. Meisellä syyttäjällä on mii nanmyynti-, juopumus- ja muita rikos juttuja runsaasti. Enin yleistä huo miota herättämä on julkiseksi tullut S Seipiharjun porojen myyntiasia sekä samaisten porojen heinänsyöntijutut Kaukosen paliskunnan poroisännän E. Putaan ja Kallonkyläläisten mäl'llä. Mainitsemista ansaitsee, että Kallonky- lästä saapui käräjille miesiväki niin tarkoin, että ainoastaan 4 70—100 muoden mälillä olemaa ukkoa oli kotia jäänyt. — Puolanka 26. 4. 1910. Hauskan ja juhlallisen illanmieton, jossa oli mierasmaraista tarjoilua yli 50 hengelle ja josta ei myöskään yksi- ja neliäänistä laulua ja kiitollista mieltä uhkumia puheita puuttunut, malmistimat t. k. 24 pnä Puolanka- laiset yhteistoiminnalla kirkonkylän kan sakoululle paikkakunnalta nyt Ranta- salmelle muiittaman m. t. kirkkoherra Wäinö I. Tanskasen lähtijäisiksi. Termehdyspuheen juhlaamme kutsu^ tulle kunniaivieraallemme lausui mali- tuin sanoin rouma L. Allinniemi. — Lyhyen mäliajan kuluttua astui puhu jakamalle kansakoulunopettaja I. Saa- riaho, joka pitemmässä, pontemassa, mieltä ylentämässä lausunnossansa tul- kitsi Puolangan seurakuntalaisten yksi- mielistä »vilpitöntä kiitollisuutta. Har- moille sattuu onni saada omistaa ja tun- nossansa tuntea koko suuren seurakun- nan, eri uskonsuuntiin, eri katsanto antoihin ja eri puolueisiin hajaantu- neen, mutta sittenkin kaikkien sen jäsen- ten, niin yksimielisen kiitollisen tunnus tuksen, kuin pastori Tanskaselle täällä aina annetaan. Puheensa lopetettua antoi hän lahjaksi seurakuntalaisten ^esken kerätyillä maroilla ostetun kau- niin taskukellon, jonka kuoreen oli kai- merrettu sanat: „Wäinö Tanskaselle muistoksi Puolangalta m. 1908— 1910". Seuraamassa puheessa, jonka piti kuntakokouksen puheenjohtaja kaupp. A. Halonen, lausutliin samoin kiitolli- uutta kuntalaisten puolesta kunnia- mieraalle, joka oli opittu tuntemaan zerttaisena ihmisenä, lahjakkaana pap- ?ina, mallikelpsisena »virkamiehenä ja uorana Suomalaisena Vielä muitakin puheita illan kuluessa )änelle omistettiin. Näihin mastauk- eksi ja miimeiseksi jäähymäispuheeksi „hymille Puolankalaisille" lausui pas- tori Tanskanen kiitollisuutenja hänen mielestänsä ansaitsemattomasta lahjas ta ja hänelle omistetuista kunnioituk- en osotuksista. Meidän mielestämme sitä mastoin ^uuri se, jolla ei yhtään »vihamiestä, ei ainoatakaan kiittämätöntä sanankuu- ijaa seassamme löydy, on muistolah- ;amme ansainnut. Hän oli meihin ja me olemme hä- neen unhottumattomilla meljellisillä si teillä sidotut: — niin hän elää — )ywästi näkemiin' Puolankalaiset. jlirjk SliliiiliiliMtltli. 1 Lainakirjasto.1 — Puolangalta kirjoitetaan: „Rik- autensä salaa, mutta ei moi könhyyt- tään salata", sanoimat ennen manhat a tämä on kaiketikin nähtämä siinä, un ei sanaakaan näy kirjoituksia Kaiussa täällä Puolangalta. Ehkä joku luulisi, ettei täällä ole yhtäkään Kaiun ystämää, multa se. joka niin ajattelee »neistä puolankalaisista, pet- tyy suuresti. Onhan melkein kokonai- 'ia kyliä, jonne ei tule juuri muuta ehteä kuin Oulun Kaiku. — Mutta miksi ette ollenkaan muista äänenkan- nattajaanne kirjoittaa^ Onhan se uuri ikäivyys, kun ei mitään tietoa lyrinnöistänne näy omassa äänenkan- nattajassamme. Minä omasta puo- estani kyllä en ole lähemmin ennen tullut tutustuneeksi Oulun Kaikuun, »vaan olen sen kyllä tullut näkemään, että se hymin mielellään ottaa mas- taan pienemmätkin kirjoitukset, ja siksi nyt itse rupesin koettamaan. Mutta mitäpä meillä olisi erittäin kirjoitta- mistakaan, kun ehkä monen mielestä olemme syrjäsakkia. Ei meillä ole sitä rohkeutta puhua aatteestamme, kuten »maalaisliiton" oppineilla, maan niin- hän jo sanoin, ettei moi köyhyyttään- kään lopussa salata. Mitä tulee »nei- dän edistyspyrinnöihin, niin ne omat ihan ..nukku-Matin" kaimana. Ei meil- lä ole ..suomalaista nuorisoliittoa", ei ..termeydenhoitoliittoa", jotka omat muualla jo toimimassa, ja monta, monta asiaa on puhumassa meidän huonosta tahdostamme kansamme ja oman itsemme edistämiseksi. Kyllä saamme kaikin mähän olla häpeilläm- me jo siitäkin syystä, ettemme tee senkään »vertaa kansamme keskuudessa työtä, että Kaikua leivittäisimme ja siihen jonkun riivin kirjoittaisimme, maikka se olisi niin yksinkertainen teko. Muistapas kirjoittaa. Kaiun lukija, joskus tähän lehteen ja kertoa tarkem- min Puolangan asioista, kuin minun kynäni kykenee niitä selittämään. Pai- jon eneininän halua ja harrastusta toiivon paikkakunnallemme. Termeisiä Kaiun toimitukselle ja lukijoille. Pulpakko. — Tilankauppa. Talollinen Mik ko Rilpola on myynyt omistamansa »nanlt. Olkkosen perintötilan n:o 4 Haapajärmen pitäjän Kuusan kylässä Matti Pasaselle 11,500 mk. hinnalla. — Talonkauppa. Kauppias Nes- tor Paajanen, Pyhäjärmellä, on myy- nyt omistamansa Heittiön tilan n:o 33 Haapajärmen pitäjän Haapajär- men kylässä 22,000 mk. kauppahin nalla osakeyhtiö Tieralle Tampereella. — Tämä osakeyhtiö on nyt hiljan pe- >rustettu Tampereella ja on silla tur- koitus rumeta harjoittamaan puutama- raliikettä Kalajokilaaksossa ja mahdol lisesti »vielä muuallakin. Viime tal- mena tuli tänne myöskin uusi liike, nimeltä Kronodii Sag och Hysleri t'o- lag, joka on jo ostanut paljon tukki- puita ja ostaa mielä edelleenkin, kos- ka se rakentaa paraikaa sahaakin Aliivieskaan. Suotamaa olisikin, et- tä tänne majoittuisi yhä uusia puutamaraliikkeitä, sillä nuo entiset liikkeet, jotka täällä Haapajärivelläkin omat harjoittaneet puuliikettä. omat rumenneet nähtämästi »pelaamaan yh- teen" ja maksamat metsänomistajille mitä he tahtoivat. Mutta kun kilpai lijoita tulee, ehkä dekin omat pakote- tut maksamaan parempia hintoja. — Kallis lehmä. Haukiputaan käräjille oli eilen muuan lehmänostaja haastanut ostamansa lehmän myyjän, maatien tältä kormausta siitä, että os- tamansa lehinä oli heti hänen käsis sään sairastunut, jotta se oli tarmin- nut lopettaa. — Oikeus kuitenkin ku mosi kanteen, tuomiten kantajalle mel- kein kaikki kulutkin, tehden ne sekä led- män hinta yhteensä yli 400 mk. — Asiasta »valitettiin homioikeuteen. — Kirjevaihtoa. Mikko Sodan kylän Riesku. Ette ole ilmoittanut niineänne. Me emine julkaise nimeään ilmoittamattomain kirjeitä. Haapajärmen kunnan lainakirjasto on lähes 40 muoden manha. Se on syntynyt 70-lumun alussa paikkakun- nan simistyneiden alkuuunpaneinasta harrastuksesta. Kun kirjastoa rumettiin puuhaamaan, olimat marsinaisen kansan siivistysolot aiman alkuperäisellä kannalla. Sano- malehtiä ei tilattu paikkakunnalla muual- le kuin Harmoihin herrasperheisiin: pappilaan, nimismiehelle j. n. e. Eikä suomenkielillä sanomalehtiä silloin mielä maassamme ollutkaan monta, sillä esim. ..Oulun Viikkosanomatkin" masta oli- ivat lakanneet ilmestymästä ja äsket- tain ilmestynyt „Uusi Suometar" ei oLut kansalle täällä tunnettu. Myö- heminin «Turkin sotamuosina 1877—8) sitä kyllä sota-uutisten himossa paljon- kin luettiin. Ainoa kirjallisuus, mitä papiston maatimuksesta luettiin, oli uskonnol- nollista. Valtiollisista, yhteiskunnat- lisistä ja tvloudellisista asioista ei tie- detty yhtään »nitään. Sanalla sanoen elettiin ikäänkuin erillään kaiken muun maailman riennoista. Ja mitä pa hinta, marsinainen kansa ei osannut parempaa kaimatakaan, sillä niin tyys- tin näihin oloihin oltiin totuttu. Niiden olojen mallitessa, jos mil- loinkaan, oli tarpeellista saada aikaan edes pienikään lainakirjasto, joka sa- malla kuin kehitti kansan lukutaitoa, myöskin hauskan ja kansantajuisen kir- jallisuuden muodossa tarjosi hyödylli- siä tietoja etenkin nuorisolle. Tämän tarpeen tyydyttämiseksi ryh- dyttiin keräämään maroja kirjojen os toon mapaaehtoisten lahjojen, kunnan amustuksen y. m. s. muodossa ja kart- tuisa olikin kansan käsi. Voitiin kir- jastoon ostaa silloisissa oloissa joten- kin suuri määrä uskonnollista, histo- nallista ja kauno- sekä satukirjalli suutta. Kirjojen mukana paitsi „Pa- rooni Mynchausin ihmeellisiä elämän maiheita" ja ..Tuhannen yhden yön" tarinoita, nähtiin niinkin armokkaita teoksia kuin Gruben ..Ihmiskunnan listoria" ja Arjö-Koskisen ..Suomen listoria", sekä myöhemmin Topeliuksen ..Välskärin kertomukset". Virallinen kirjaston perustaminen apahtui kuitenkin kuntakokouksessa jo )elmik. 19 p. 1872, jossa mahmistet- tiin kirjastolle säännöt ja malittiin en- "lmäinen johtokunta. Kirjaston perus- tajain kunniaksi tässä mainittakoon, että johtokuntaan kuuluimat innokkaim- mat asianharrastajat: pastori Stahl- lerg, rättäri Juho Järmenpää, kirk- "omäärti Matti Leppälä ja talokas Juho Harju. — Kirjastonhoitajana tuli toimimaan lukkari G. Scmart^- berg, joka kässZ toimessaan on ollut muoteen 1886, jolloin kirjasto »nuutet- iin kansakoululle opettaja A. Polmisen loitoon. Kirjaston maikutus paikkakuntalais- ten henkiseen kehitykseen nähden on ollut suuresta armosta, sitäkin enem- män kun kunnassamme ei ole ollut toimimassa muuta kuin yksi kansakoulu >a 2—3 kiertotoulua ja kun sanoma- ehtien »vaikutus on kohdistunut masta nykyiseen aikaan, lukuunottamatta kui- tenkin sitä tapausta, että kuntakokouk- en^ päätöksen mukaan jouluk. 18 p:ltä L876 joinakin aikoina kunnan kustan- nukseksella tilattiin paikkakuntalaisten luettamaksi »Virallista Lehteä". Alkuaikoina marsinkin luettiin kir- jaston kirjoja paljon ja moni nykyisin hyminkin kehittynyt »kansan mies" tunnustaa, että kirjaston amulla hän on ollut tilaisuudessa saamaan itsel- lensä ne tiedon muruset, joita hän omistaa ja joita koulujen ja muiden simistysmälineiden puutteessa muuten ei olisi moinut hankkia. Lukemalla kirjaston kirjoja on nimittäin ensin saanut harrastusta ja janoa tietojen perään niin paljon, että tiedon merellä on ollut pakko lähteä liikkeelle, etsi mään itsellensä yhä laajempia ja laa- jempia näköaloja. Seurauksena tästä taas on ollut, että kirjaston aarteiden läpikäytyä on täytynyt hankkia saa- duille tiedolle laajennusta muualta: joko ostamalla kirjallisuutta omaksi taikka lainaamalla sitä toisilta paikka- kunnilta. Kirjaston maikutus olisi tietysti ol- lut mieläkin suurempi, jos se olisi saanut esteettömästi kehittyä. Mutta jokaista innostusta seuraa aina taan- tumus; ja niinpä kirjastommekin jon- kun ajan kuluttua jääpi kitumaan kan natuksen puutteessa. Entiset kirjat pian luetaan ja kun marojen puut- teessä ei jakseta aina uusia ostaa, mä- henee lainausten lukumäärä muosi ivuodelta ja »vuoden 1885 paikkeilla käytetään kirjastoa sangen mähän. Olisi hauska esittää tästä numeroita, mutta tilanpuutteessa se ei ole mah- dollista. Tällaisena sitten kirjaston kehitys pnsyy niin kauan kuin sen toiminnassa muoden 1903 paikkeilla alkaa uusi ajanjakso. Muutamia muosia sitä ennen aika- neen maltiollisen ja yhteiskunnallisen harrastuksen ,vaikutuksesta herää kan- sassa meidänkin paikkakunnallamme mitä suurin tietämisen halu. Eikä sa- nomalehdet, maikka niitä jo silloin ai- nakin yli 100 kappaletta kuntaan tila- taan, enää tyydytä yksin kansan luku- halua. Tarmitaan muutakin kirjaili- suutta. Kansanmalistusseura myöskin siihen aikaan, kuten ainakin, harrastaa kansankirjastojen asiaa mitä hartaim min; ja niin tämä antaa »sysäiiksen" kirjastomme kehitykselle. Kansanmalistussenran mallisääntöjen mukaan kuntakokouksessa helmik. 9 p.nä 1903 liymäksytään kirjastolle uudet säännöt ja muodostetaan se kiertäiväksi Kunta niinikään säännöissä suostuu siihen, että kunnanmaroja, kuten mii- namerorahoja, lainajymästön moitto- maroja y. m. saadaan käyttää kirjojen ostoon ja kirjaston hoitoon. Ja kun erilaisia rahasum»»ia, maihdellen 100 ja 300 markan mälillä, tarkoitukseen innönnetään, moidaan kirjastoon hank kia suuri joukko uudempaa kirjallisuutta ja toimittaa manheinmat kirjat sido- tuiksil: ja näin on kirjaston nidosten luku kasmanut lähes tuhanteen. Ne henkilöt, jotka tuntemat humän kirjaston suuren armon ja sydaincs tään sen etua harrastamat, panemat tämän kaiken merkille mitä suuriiniiialla tyytymäisyydellä. Eikä kuminakaan, sillä yksistään sellaiset henkilöt todella ymmärtämät, että .kirjallisuudella nn- kyisissä oloissa on entistä suurempi maikutus kansan kehitykseen kunnassa, jossa, kuten meillä, nousema nuoriso- kin suurimmaksi osaksi jääpi koulujen puutteessa tarpeellista kansalaissimis- tystä »vaille. Vielä enemmän tähän iloon olisi syylä, jos olisimme marinat, että kehi- tys samaan suuntaan säännöllisesti jatkuisi ja ettei se päätös, jonka kun- takokous jouluk. 6 p:nä 1909 teki hy- mäksyessään meno- ja tuloarmiota ku lumalle muodelle, ennustaisi kirjasto!- le»,me uutta »takatalmea". Kuntakokous nimittäin ei hymätsy- nut sitä kunnallislautakunnan ehdotusta, että meno- ja tuloarmioon otetaan 250 markkaa lainakirjaston tarpeeksi, mutta alensi tämän suinman 50 mark kaan! Tällaisen päätöksen takia kirjasto joutuu tänä muotena kärsimään maro- jen puutetta. Myönnetty määräraha menee melkein kirjastonhoitajan palk- kaan. knn palkkaa lisääntyneen työn muoksi on korotettu. Sitä paitsi »vii- meisinä »vuosina on tilattu jatkumia mihkoteoksia, kuten »Oma Maa" ja »Tietosanakirja" y. m., jotka maatisi- ivat maroja enemmän kuin myönnetyt rahat. Puhumattakaa uusista tilauk- sista ja »vanhempien kirjojen sitomi- sesta. Tämä kyllä oli ikämä erehdys niiltä kuntalaisilta, jotka sillä kerralla muo- dostimat kuntakokouksen enemmistön. ginien kiilkrnmck Imifof. I inäeii l!)||| Tornio—Helsinki. Poslijuna Vl:o :t51 Sefajutta Seta, 9l:o iis.7 m;;o i>,7 UH Tornio .ttaafarno Vannia Lautiosaari ftcrni irno Kuiivaniemi Olhaiva Haukipudas Kello Tuiva Culu Kempele Liminka Ruukki Vappi Vihanti Silpua Oulainen.... fiaitflav ■SUMUt ftarnniy 5tälwiä ftoffola . -einäjoki... Vaasa Helsinki lä „ l.:J' „ S.nl „ tvi»7 tu lä „ 1101 .. !l |s >.n ap. lä p. lä „ 1.' >> ip. „ tll lä 1 1 10 1 4j-, •"). 17 7. il' 7 .4*' tu „10.:.j „ „ H.n. ,,11,1.' " " S,- ' " Taivaiai tuli 1.: „ tu S:U läll „ " lä 4.7. ip „11.I.. „ „ »■::« .. „li2.wi.p. „ „ „ l.W t, „ ,» Tl 7 „ 1 ::J " M S .'"' .. l-.T „ _> |s ff S .4t w " li.4,". " " tu :t...1 .. lä '■) t". „ :f f! tu 10:^2 „ lä ap. ,. 4 i-.i „ „ 'i. II „ ,, .. „ Ö.'J9 „ ^ 47. .. tu „ tu .'i -; ip „ 11.10 -♦ 5>> ap. Helsinki—Tornio. Posiiiiliia \1(:0 Helsinki lä Taivarai 7..»> ip 3(:0 1 Vaasa „ t:, ap Seinäjoki. „ 1 7.3 „ lä lit.-Hip tlokkola 12... P .. - ip ,. ti. 17. „ Äälioiä „ 12.LI; ip Kannus „ l .i:. „ s.... „ Siemi „ 1.54 „ '.<,3) „ Mivieska... „ 2.J4 Mli Kan^ac> 2.11 11 Oulainen.... tu :t,..7 tll 11 !■; .. .. lä :! 11 lä 4 >av 5tilpua „ „ , > Vihanti „ ;{.:,1 ^appi „ 4-t „ ti,.». „ Nuutti „ 47.7 „ 7,..:. „ Liminka „ "1.12 „ S,...» jiempele „ ~>:.a l „ s..11 „ Cn(n tii „ .. !t ..v Sekajuna 91:0 t'>•>(>. „ lä ti,..;. .ä !>. f>ap Tuira „ ti.iL> „ it .4S ,, Kello „ ti.2» ., 10 . .s „ Haukipudas Ii ti.47 Olhaiva Kuiivaniemi 1.37 S. Mj Timo H .j:i Slcuti tu s -,<> lä !'."7 ^autiosaari „ i> 17 Laurila „ '.t.27 fiaafarno !i.:u Tornio tu .. 10..» .. .. 11..»; .. „ li.,.- .. t-'.>> ip. .. 12. n tu 1:;. lä ., -.11 „ tu Taivarajiinia 9J:ot IMl'1 III luokan roaunut 'Sekajuna lä !> »>ap .. 'Ui .. '■» 17 „ >.'! „ „ " // lii !)>_' & l'L'2 seuraa Raahen radan junat lähteivät Raalie -- ka It.w ap., saapuen Lappiin ip. ja 2,:*. ip., saapuen Lappiin 4..-. ip. Lapisla läl,leivät ne l i.' ip., saapuen Naaheeu 2 ■: M ja ip., saapuen Raalieen ^ u>. ollen siis »htendessä ainoastaan ivaltion rautateiden poslijunien kanssa Kemi—Rowaniemi. Kemi Lautiosaari Laurila . . Terivola . . Koiivu. . . Jäätila . . Muurola. . Rowanicmi. Sekajuna Zekajuna Nlo T1 tj. s Ji:o 71 > lä 7 .4; ap, lä :i.jH i». „ !).■> „ 10 „ 10 .51 .. 11 J1 tilli'"', li.ll ti r. lu Rowaniemi—Kemi. RoManiemi Muurola ... Jäätila Koimu Terivola Laurila Lautiosaari ttcmi -Ia — lälilee: tu «ekajuna Sekajuna ?!:o 717 \il:o 71".. lä s 1 ^ap lä 4 .V» iv „ !t » „ . 10 - ' .. „ 11.-i .. „ 12.3:'ip. tu 12 v, „ tulee > ., i-i •"> "i .. <>.£> 7.s; S ;;v tll S Mutta täytyy uskoa, ettei sellainen enää ivastaisia määrärahoja myönnet- täessä ole mahdollista ja ettei se ole muuta kuin hetken mielipide, mikä tar kemmin harkittua muutttuu eneiniiiän suosiolliseksi kirjastolle. Ja niin ollen, me kirjaston ystaivät, älkäämme an- tako syytä epätoimoon' Muuten kirjaston armo rupeaa käy- mään yhä selmemmäksi paikkakuntalai ille, kun nykyinen aika maatii tietoja aikilta kansalaisilta; ja liymin ivarus- tettu kirjasto näitä tietoja moipi ivä- littää. Kunnalle taas on merrallain belp- poa järjestää kirjastonsa niin taydel- liseksi kuin suinkin matidoUisra. hank- kimalla siihen kaikki sellainen kirjalli- suus, jolla on merkillistä kansan kehi tykseen nähden, kun kustannukset ai noastaan »vähemmässä määrässä ra- sittamat kunnan marallisuusäyrejä. 13®T Arlv. kuukausitilaa- jia pyydämme ajoissa uudis tamaan tilauksensa, jottei keskeytystä lehden jnkanli- sessa syntyisi. pikku uutisia. — <5liiwi«>sij (nivi^fa palvluiinantatoUa on unfi hauska oljjolnta. kansallispankin cläioisiä kuivista on myös kin liuiviliaiva ol>jel»ia iiflli|nmuafuiitu5. Siitä kansanmakuutuksen nimellä tun netusta henkimakuutustoiminnan »nuv- dosta, joka miime ivuosiknis me..'.'nä usnssa »naissa on saamutlanut nhä suuremman merkityksen, tehdään seu- raaivaan tapaan selkoa Suoini yhtiön hallituksen malmistamasia ja miime edustajain kokoukselle esitetyssä mie tinnössä. Siitä mallaamasta kehityksestä huo limatta, joka miime muosikiimeninä kai- kissa maissa on ollut hamaittamissa henkimakuutusalalla ja jota kuivastaa se seikka, että esim. Saksassa henkimä- kuutuskanta -5 »vuodessa on kasmanut nelinkertaiseksi, on tultu huomaamaan, että henkimakuutus näihin asti käyte tyissä muodoissa ei moi saamuttaa ja lansijaa lähimainkaan kaikissa kansan- kerroksissa. Ruotsissa, jossa on noin 5 '/a mitj. asukasta, on 280,000 henki löä ottanut henkimakuutuksen. Sak sassa, jossa on 00 milj. asukasta, on marsinaisia henkimakuutuskirjoja moi- massa 2,000,000 kappaletta. Englan nin 44 »nilj. asukkaalla on »voimassa niinikään 2,000,000 henkimakuutuskir- jaa. Meidän maamme miljoonasta asukkaasta on I25,t>«»> »vakuutettua. Marsin pieni osa ikään ja teriveyteen nähden makuutuskelpoisesta mäestöstä on siten tullut osalliseksi henkimakuu tuksen tuottamasta hyödystä. Tämä tosiasia johtuu siitä, että hen- kimakutus edellyttää lommoistakin sääs- tämiskykyä. Tosin henkimakuutus sään- nöllisine maksuineen kasmattaa säästä- mäisyyteen. mutta useille, tai oikeani- mm useimmille ihmisille on kuitenkin tai 1 1 muoden »vakuutusmaksun