N:o l93 (99) — KEJSKI-SU0M1 Lauantaina elokuun 27 p:n ^W K. S. R. 2501 ärpäspaperia monta eri lajia Bekä Kärpäsjauhoa vähittäin ja paljottain saatavana. Keski-Suomen Rohdoskaupasta. Joka ostaa Priilojii, kyik-nlvat Jisia, Kuuluksia, K»l- vosimia, Etumuksia, Kravattia, Käsi ei tä, Keppiä, Hattuja, Lakkia, Alusvaat teita, Olkaimia, Sukkia myy M. E -6. OKSALAN Herrain-; Pukimo. Talouskaupasta taloustavarat Kahvit, sokerit, ryynit, jauhot, mausteet y.m. y.m. Hän on tyytyväinen sekä hintoihin että tavaran hyvään laatuun. liuun Juuri saapunut tuoreita luumuja, omenia, pääryniä ja rypäleitä. Venäläisiä hedelmiä ei myydä! Tilaukset suoritetaan huolellisesti ja nopeaan. foito. .mufacjt tulaoista oikeuksista. Tä. mä koskee wam sitä,, että hallituksen welmolli.suius on anraa edMunnalle mahdolliiisnus maalien toimittamiseen. Eduskunla woi iiiyöÄm kieltäytyä 'amamasra lauMloa luÄ^chdotuMm,. jotka kostesvar 'i'Witosr<oawa uksen mak- 1 jcumista jo menämisten tanjalatsoikeuk- fux Suomiessa. Äliolemmar lakiehdotuk- jen annetaan -luidenkin duuman käsitel- täwät-si Änian Suomen eduAkunnan lauiu-ntoo,". Siis eduskmtuasia me miisi tväli- tämme. Duuma se on, jotka nyt Suo- m en asiat päättää. Eduskunta kun ei tahdo zulla edusretuksi duumassa, w« Mioon >poissa. So^iilast orwautjen mak sani izsesta' lausuu kenraali Diarlom, eitä jos e- diMunia ei osoia ivaroja <fitä Marten,' rcäin >Sc «oieioian" j|U o ra a,u. loaltiou Puhelin 55. 2965 1 — 1 Lankakaupan ja Kutomaliikfceen olen avannut faktori Suomelan talossa, Nikolainkadun varrella Jyväs kylässä. (Ent. Mitrofanoffin paikalla). Alifllinon l/orsctn k8i fc envärisiä villalankoja, lasten pukuja, AIIIUIIIull VuldulU lasten-ja aikuisten sukkia y.m. Tilauksia vasta notetaan. HUOM.I Ainoa lnatuaan paikkakunnalla. Tuure Saarikivi. 2919 1-2 W. P. EC. H. O. harjoitus asehuoneella sun- nunt. tk. 28 pnä klo 8 a.p. HUOM.I Joka mies! V. t 2972 H. 0:n päällikkö. 1—1 Muuten antaa Markoni sucniettare- laisille suoranaisen hijltäysaleslin. Hän sanoo m. m.: »Suomenarelai- I scfla sonaa iillä ei, furcn tiedätte, ollut ' janson ei ! rä eb.ug-fuir.uui lu0'namusta. ; -Cya juometlarelaiset ehiuit :ästä suu- Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Arm. rsichlsct yllmSSrAfill» walttopäiwille. Alimiääräisille tvaltiopäimille annet- Wwat armollise-t esitykset owat lähete- tyr minister iwaltio sih t eeri ll e. Viime kcskiwi>itkona ilienee venäläinen esitte- »lijä esitellyt korkeimmassa paikassa. Parhaat "C3 Koneet 'iiii tchd\s-, Holliiuu»-, •Ihkö-, myll/-, turpiini- j» maanviljely»- •aatto xl»]h»ifntmin Konekauppa-OsakeybflO AATRALTA. Helsinki. Tamp«r*. Viipuri. Tum Pyytäkää meiltä hintailmoitukaial ' 4-0 — Ulosottoapulaiset. Äuimernöörin — Seuruun maalaisseuraa käsityö- n^rasro. on määrännyt pciliisikonstaa- ^ näyttelyssä t.k. 20 p:nä hymÄMim peli Juho Jäntin i>hoen muoden Maamviljelysnäytlelyyn 92 numeroa Mana lutoixm syyskuun 1 P:siä lu- naisten ja 40 mmioroa mies ien touä. ^icn, olemaan ullosoitoapulaiijenaKars. Naiisien töisiä jaettiin palkintoina 50 tulan mm ismi-esp iirissä. miesten löisrä 30 m^. Sitä» - Tilattoman tväestön lainarahas- on itnn>,l«l^ töitä, jotka tuo- t°t. PetäjäMeden kunnan rilMoman ^n » ftunmo.ftrj^a mäen lainarahaston säännöt eroai f ama Nf^olfluiafunia omaa tai}». asianomaisessa paikassa wahwisietur. Uudenmaan läänin kuver nööri saanut eron. Uusi nimitetty. Uuidonmaan läänin kuvernöörille etversn Max A l f t h a n i l l e on paikassa tapahtuneessa .. lkockimmaÄa waro,!si!a ]o jo» nam a leiijoifeeii eiwar - . ... , „ • • » . enMlisja nHonnotly anoman a Mrka- rmanmchin wrpei>iinkuwn >eM.kou- * . ... .. r , • irr > ero. Sanotun laanin kuwernoorlkst lu^en piiipjrcoii, nim >e a,ia laakoon . .. ^ ^ / - , r 0 n ■■■■ on nimiltetty H. M. Suomen kanÄian -eouÄimnan aiml'>u Loogillinen paa- ^ a - f . . .. rj . . , r . r . .waichoi»Pt -loimrtu.s>i.hreerr walttoneu» los lenraÄui ajaiui!ienjuvt>uSia on >e, P. K:n Sammutus-osaston kaikki komp paniat kokoontukoot Kunnantaloild sunnuntai a tk. 28 päivänä kilo 4 i.-p. Osaston päällikkö. 25)81 1-1 8aomaL 1 k. 1 a. 10 mm. 2 lyseolaista, alalaokilui, saa avannon tai täysihoidon rouva Hulda Soinin luona kirjuri Lah tisen tai ossa. 2797 1—1 Jyväskylän Räsilyökonlut ja niiden valmistava osasto alotta- vat toimensa syyskuun 1 päivänä klo 7 i.p. 2970 Johtaja. i—i Ionfa ta p«< M! 2 IM &wm 11. 4*M^0I. 5-0 p«inee läyläiuöön empunnuä ja anvos- eciemaiia. No »e onkin uedeiiy. niin- «kuin so edcllä' huNnaut:inn'e. Mniia nÄn nolla>ksl itjcuja niäÄik^eleniisiä ei clift c-bcitonut heidän c>:i:<iö:o. iua»-- tcun. Tämä on aastcrlaiSui nvyrW- lä ^ja oman N>i«ras:a Tuo!ncös<i. -Kulinsa Tiiu) mahdollisen iälle «fcipe- !ve:?a^lille", jcCfi '!>sialiöiimwe {iiii ■lu/jmvr, mooev.i Hu(Itrieniinen? 2;n= Iin Kv:'t:öä Marko:v. .«••MtrooJCiila j« fyxn;.n wirka.:cwereill'a« scn^.o:is'a oipuno 'part »kokenuna P,^!Ollista ju- riöu»", jeifa cn'ot ..erikäin :arpeen". i'Je.5 M<'.r>ko:v, cnä mu= i;y .kiukih^hi elia poi.fall (fia juris>.''u>". £ : liji Cilnt 'hmv^r.ro.irni, k>.'.n<i:<r itvliovin orrfo hiin — u'n:co>.i — siellä „lnin mn- Hä"??än t.;ciZtix::!,:- rcfo111uvrii nvntfivkin nrrilmi flstuc-Moiin. )tuo :clfi jvrr, jc:fi c ?uot «- iä!n laNieen. otvat sidvm^ttareja:- -T^rT»?5i (<I„K:I ^errnins'» Nain.^o (ennen Robcström). Lu-keu- :u^^'.'o he roieiä nmlin riihiin puoluee seen. emme nedä. Ainatmm heidän jnl.^ra eroifamiski^n Puolueesta ei niiilMl eiQ i; nm f ft af n*i n ole Kihti) siihen oman puvlueensa ia- hoktq. ^ >ria!.aan i»älmäna't. Cu mahdol- llisia, että siMiie:tc.relaisillä ci nl)- tyääntään olisi limiitin Juosicon niennä .senaa^i i^i, muna senaatin ikokomipa.no maaihaix Miecmin mukaan on aiimiseksi lopereniu Luomettare- laisia, hali ii sarana Puolueena, ci enää ole oloinansa. -Siii : iijatiLätferi ivaiiuius- maltansa inaus>sa, iuo:neilarelai.set käy!- läyUMät ikäänkuin niuien sa halluul- ljjen iväHiklä ei luitta olisi kaiM siteet kaMnneei ja he lvielä N'oisiwa.: jaa- ivutraa jonlknUaisia niyonnyn)tsiä. Tiuria kaiikti töinä on turhaa. Hei- ■iän rchtäivänsä Pää.ryityt." Nai.ii iliurkc.o. Zuomeliarelaisille ei tämä ole — niin kanvaaka tuin se heisiä tvoi tumumin — muuta kuin dvdislu-s ftviä, eud »jmuuvuon silta" heidim ja Wenäjän >wlrkawallan iva- lillä on kaitkennur. iNuna muiden maam-me puolueitten silmissä käy nyt yhieislyö suVinertarelaislen kanssa paljon hÄpominatsi. Jc. oMwit heille kunniaksi sauo^iu, eitä heidän pää- äänenllannai?.aijanj<» U. Suometar tänä trsänä on Mounaktaasli «jeiinnu: woo- tu^iamaan wau»lunnMi.iat^a. Nain ii- n>i: kokoonmivail ijtjtciicoii pu^usruk- seen. Ja ftiiä i.säiunaauyc-tä.oä ei woi ! inuiKO, K'hbö iMn il'0i:(T. ^n«nella- re la is ien tahänasti-NLn wal :i «viisaos, Mta he iri.c aina. o'.vat keliuikclleel, jänöön hi^orian luolnu:lMaksi. Siirrynune Iaij'omaair >.euraali Mar- -ke-Vin »miira pi'<ic:i:ci. Wat:akmmau- lois:a ja 'jcn toimeenpniivSKi lausuu hän nä.n: „Ll"un i^i^ivaikuunnallinen lokie'.)datus jullaisiiin, toi-morma-t juo-, »imaiset poiimm, eitä duuma ei silä hiMirsy, sinen wii!votU:n. -eitä malta- ^i.nanneuivL^>io vidanää >sen, siten — eriä la!lichdo-!us ci joa hallitsijan n^Tv isni-e-la. M u r ia nä-mii l o imeel kiirii,- jo 1 :ci:i:unect. Meille on tiiiiViiiii r^pei.aa iKvukit hcaiveiint ja ujon^i, itiii Mi .pannaan :ario.tti' ja peruuiia- "it:c r; entasn l äyi ä n i ö ö n." Melin lmi,'uimme silloin, luu hallit sija tclpMsesli, tmhmisii iralmkunnan- ntä ehiä D>enö,ii'.n oma anvo ui- ic>:naiden sil .iiissä on pakottanut aja- maan efnnt 'ioppunn. «turta cr:ii lakia ci ehkä pc-nna iäytäiuöön siinä syrl!ky'!- d^ssä luin se esiiniyy. 3!ut kenraali UtunVr.u ii mo ii uni, en i n>ai'akunnan- Miiiis;i ja pcruanainartoiuav!; pannaan :äi?:iiiuöön. TunaÄn on siis :nn ia iiii turlia. haaireilic meidän puo- Ulunutic loppunut. Ensi :ftti'S'i«i k^>koon.uivista yiiinää- rä)si-iä.ivaiticPäMiöiä lausuu «kenraali M^rkc'.v: ,.Edus5unta woj antaa kiel- :äwän N>israul'seil kaikkiin ehdotuksiin. Ln luui-.an-aa, ettö> se kieliäyiyy wa- liiisemMa eduÄasicv Menäjän lakia säÄÄvitzst laitoGin, su?, kieltäytyy sille eilä 'jMikuä!Nid!jw>iuU oietaan, ^vaikka Tit0l!iien kouiluikiln rahan puiuiteesja piiäiisi sul>kea. Lakiehdoiuksesta iveninäis ^n kansa- laisoisseud-Ls:a Suomessa, sancs ken- racki S M., eriä Idichbotus antaa Ve näjän alamaisille smnallaiser poliiiiet, ekononiiiset ja mirkakelpoisuuita koste- jva>: o^eudet kwm on uwan ivä>esiöllä. Wenäjan kansallaiijet tulemat myöskin onamaan osaa eduskunta- ja kuniml- liiÄvaateihillu Lopuksi iivakuukiaa kenraali haastat- ielijalle, että wak:akm'.nankain woi- inMn saamiseksi Su-omessa, tarmitsee väline määrätä wain inumamia wenä- Iäisiä wirlanri<hiä ja etiä Uihimmässä .iu>iewaijuudessa 'saatetaan mvunaan niniii.a>kin la'ki<chd>o:ulsia, kuien ajen<l' »vMisiilus- ja tullilaki y.m. Ja ifa.Ien a.r!we'!cc M. menestyllvän, kun uvJin osaiaan täytiää 'tä^mäliisijyu iii ja lisxruixiiljuuaa. 'Kun luiioi won haalia':elu.i icios- lui-jV-n, niin Piani^in huonuui, että ken- riwi;i IHarfCiU, jonia saniimus nos:i Suoinen »tol.Liimsen' hallilutjen perä- simocn, 'on meidän kansaamme a^van wos Eng r a f Ny mau. iu>nieniaron Hall11itsm:es. Tämä suo- ni^cisa jyinynyi ja Haulina/. liaöeitikou- tUisia w. 1861 priimuksena laskenu we- nÄämen aÄoo nyi yks ka-ks onnellis- iuiiua Suonien ivenäläiSiynämälla sen. Alinakin hän niin i:se «ä!yy us- !^oc»n. Äimiä ehkäpä hän lviciä huo- >n'.a, euä ainakin hän »Tu^uiea uu- dellcen wallomamaan" on liian herk- 'täust0inen 'imes. Hän on toilunui ko- nieinsinaan itöyriä ^venäläisiä junlai- ta, muna ei si:ä kaiijaa, jcta hän nyi on hall'.>ts»'.vinaian. Suontaiainen sit- ke^ näiÄ/y hänelle ol^ivan aitvan tun- i-cmaion osia. lÄlu':i ikenraaili Markom on näin a- ätt.viinuii >syii.'.nen,sä, on hän uvcifle juo- — Tulli pienistä konjakkipulloista. Senauicht on ipäciftäiUH 4 äänellä 2 mastaan puoltaa Ranslan sikäl. kon- sii'!in esiiysiä, vTä tulli pienisrä kon- jakllipulloisia Ilaskekta^siin suhieellijesii pullojen,sunn:<ubon mukaan, eikä, ku ien tähän saailiiä, mähintäin '/« litran pulloista juoriDDitouuv.x lullimäärän mukaan. 'Sa>malla pääni ftnaaiii teh° dä asiassa alistuksen korkeiinpaan Paik- kaan. — Hymäksytty oppikirja, jkuten ai- kanaan on .maininu, hyiväksy: kouluioi- mcn ylihalliius miime >kcmäänä kau-- piin>!'ien kan;o>ilouluis'a käy!eiläivälsi prosessori I. E. Rosberliin kirjoitta- man .maaiuveteen oppikirjan »^ansa- '(OivUvn 'f ci;> : J j-c uu-utcepfp i ja «maan :i oi o". Oppikirja o>!i lafkoiienu <'i.upääs!ä jimn kaupunlAaiskouluille. muita kun ui/.'ar aniniatiiil!iiche.r sekä julilsuudessa enä .yisuyrsesli c^ievat an:a>neel siitä marsin ki«läwät aNvcöteiut, laÄii lte- ilijä, Mia rännän aineen epeius maa- lai!llansakouluissak^in saaia^uin Ivas- ^ c> an'.a..^,n » ylyai.''a i sia l a öm a i u öcpill isia 'pc r iaa i :cit j , er Uyi jo.; m aalai ö kansa kon - liijc.n e>p^'.ajai!n tarpeeisi aioin: oh- scet. jokia esi.e>:iin kouluylihallituksen lu^i-.iMXdlsl. Z!ist on Ylihallitus nä mä .cil/jeei hiMÄsyni?! ja samalla siis . nyö.'/u oppi liirjan maala iskansakou- >u'issa '.äyrämöön o:et:ä:vaksi. jyväskylästä ja Keski-Suomesta. — Majesteettirikos. Kuten ennen on kerronu, on kei^jjari käskenyt nostaa syytteen Sorremn Woimaa vastc-on tehden 34 numerossa tänä iou^mta ju- la istun armollisen manisestin orja k- keen „Waltiokaappans röyhleiiuä la» jia. — äVetsariZvaloin lvannotln Suo men walt'iojääntö sen uhrima" joh- dosta. Torstaina )<ui'finx Sorretun Woiman .loimidioja Idan; Kirjarinta haasteen saapua CtjekohtaijeSli masiaamacm asiasta Waa>san holvioikeuden istun- loon, joka Pideiään lokak. 10 putä klo 11 aamulla^ Haa-sicaoioinnlksessa pidetään kanteen- alaisia oisalke>i>:a keisari n kunuioa iout- taaivana ja- maadiiaan edesmastunta maMeenirilkoksest ntoÄain 13 Imv. 2 tz:n mukaan, joka kunluu: ^Joka julkeaa toMäia keisarin ja juuriruhii- 'iiaan lmmiiaa, ranqaisrakoon majes- t^liivriko^jes-ra kurnushuoneella enin- läm neljÄsi muodeksi tai ivankeudclla michintäm kuudeksi kuukaudeksi." — Scrr.W. Keuruun knuta tuomittu ».aksamaau takaisin WilPPu- lau seurakuntaan croalvillc jo kannettuja weroja. Aliloinaan clr maanmiljclijä E. Äoi- ho ja hänen ^an-ösa.v.t juurt jouflo Äeu-runn puolelta Wlippiiian seura- Maanwiljelysjuhla-hommat oiva'! oNaneet Keuruulla. Pilituiia ja hälkejä nauilaiaan ko.'oon ehliniijeen „maM'inai<»rilla", jonne siipnetaan iiäyuelyesineet sekä foitccr. Majoitus- :oimi>k'Un:a on myöÄin oliur ahkerassa louhui-isa lsaadaksjeen juhiacvieraat — joi:a «d0'i<:aan runsaasti — sijoitck- ;ua. 'Äiajo>i'Usio«nikunna!ta »voimat juhlaan 'tulijan edeliäpäin tilaia asun- ,r-oja N.äyne.y:'oimikunta on myöskin makinisiautnnul oii<r,naan waslaan näyne!iy'.Ävoraa. Olisi waan:oiwoua» iva enä coivarar saapuisimai ajoissa perille. rrnna Elli Heikinheimolle kangasko- koeliinasta sekä Kalle Kosk.paälle ja Werner Äiwimannl!»elle llrkkorauaista ja Matti Li tukolle tiirkkoreesiä. Esitelmän maatalouden kehinämijes. lä piisi lpumarhivrv O. Siäy.berg. Me.i.soä oti tilaisu-uHesjo kohialatsen runsaasti. — Wirtai« maalaisseuraa kesäjuhlan yhteydessä pidetysjä käsityönäytielysjä e» lof. 22 p:nä jaettiin palkntoja lseuraa- Wille: Naisten käsitöistä: ensimäinen palkinto: Älma Ran.«:!yrkkö, Aina i^ilatva, Anna StokouiiMi, Alma Kanta» tcrWö, '«etafia Peltonen, Thola Aan» kaunpää. Tyyne Waaii ja Ains Aankaan» pää. — Toinen pall. Alma Ranializrlkö, Serafia Peltonen. Leena ÄauPpi^a, Al« ma RaniatyrKö, Aino Kankaanpää ja Ai» ni Pirätinivmi. — ftilmuS palk. Anna JtoirouiKn, Eerafia Peltonen. Tyyne SlkKiIi. Aino Äankaanpää. Hlmi 5:inna, Aili Koponen ja Thora jtankaanpää. — ?Ic'ljäo pallk. Alelsini? Äotiranlii, Anna ^toii«,ncn. Thora Äantacnz^ia. Maria Lcy-i-inen, Aino Äankaanpää, Tyyn: Ao» ro, Aini Pirttiniemi, saara Niemi. An- na l«iita>la, Tyyne Waal:, Lenipi gli- somi. Ilmi Linna, Aili Koponen. Aini Pirieinicini. Tyyni Koro ja Aini Pirtti' nicmi. Miestenikäsitöistä: Heikki Si-. kala 1 p. tuohiiesta matlalaulujia, Kalle Lehtinen 2 p. fuksista. ^eikSi Siikala 2 x. tupesta puu?koincen, Tan!>cri Hieta« ranta 4 p. längistä. Äaarlo Äär i p. pyö reästä pöydästä. Ku>tcn edellä ol<uva l-uei- telo osoittaa kunnosli-vat naiie: i:s:n>ä näytteUissä oiikoin loiStawa-5l'. he myöskin o-soit»iwat, iirci maalaisseuran wiime ialcucna /ustantamat l^si:yolu'.L« sir oJe yu?kaan menneet. Kursseilla cl- leet näyit:wät hytvin. miu oliluat oppi- ncct !ja näyttipä innoöiuö lvaikuitaivan 'iir->''oiita poissa »tfcpi'uhi>. Muna pa» rchinta oli. kun tvanhuksn. ^cu?a eiwät c>!e iäyncet minään f ur-jie ji. sai ivat pai» (intoja naisten Jiisiiöisu. Mutia m!c- 'liitä cli wain jnfu nuntevo näyueillä. Silliin nc icsin ollcct huznounpi.i, iiv.,m niidcn «vächyys csoiilaa, et:ä michillä on nniyään peu'.'a'Io kesk<llä kä:nm«n.tä L.:?n«ö.'xpai^uu« e: :ii>ioi:t.iuuir!lil yl>- tään osanottajaa j-a cjanfu-filpa;« luun »vain yksi. Matti Mälimaa. joka sai 2 palkinnon. Maalaisseura päätti ottac osia Tumnen Ä>!aamvi^cIyI?curan alueita kä sittämään näyttelyyn joka pidetää.i Äeu« ruulla. ifin-t-rtaai eroa iv:a io <x :::auet v r :uun'r= nööri n Niiir<r:?:'0'0N ficuutun ir::pifun= n e-:: 'iiri o ll i Äve re i u f i." v :o firfolli Äv u o- b.iat 1907—8, fi)i)s.ii, enä seuruun mdatisilk iehnyi ]uiu.rc:i pakvoiuksen ja' seuruun ta oli eroavaa, o-iatii ;u meroit- me saaninie siitä olla hänelle kiitollisia. j'laim: y.<'.'jisiä k^rkollisrajiniksisla, lu- Nyt iwe tiedämme, mi:en pitkälle tve- näläOnen ariirfaLudta cifoc mennä. Nyt juaiKV.Cirelcvi^uTin tictäroii:, että hei dät .cat fcfMKKMt hyijäi.y sillä taholla ja cttii sitä l'U'ic!Nim:iii he ivoilvak liinyä lituihin lansalaismeljiinjä jyrkästi tor- junaan siiä luotaan, jonka kanssa he miiime a>iko'.hin aöii owal kokeneet jo- ^vÄellM menetellä. Suurlakko M hei- dän „slf.välle" lmalriotaidolleen ensi- mäiinen suuri isku ja ny: tämä Mar- toivin julisiama ero toinen. Emme iano tätä niillään ilksunlijclla, 'naan peMänä kosiaisiana^ »Erehryä on inhi- millisiä", sanolilMvt jo IvanhlU vooma- laiset. Sv.umcn <rnu i u'i puolueet tähän .is; ii tuominneet iuoiu^norckrstcit myön nMiiyiManna n. u^: i a> nyt iiliilla^seii^.ne tämä nxniäläisen niiika- it.allan tchÄ-a tullun :uomio heille jaa rata kpid äi huoniahnaan, et ;ä ive- -näläiin-on M -rkatva -lta pitää heiiä »mau- rina, joka VN iehnyi tohtäivänsä, ja nht saa mennä ] :en Iti^Än- ja hauiauöiiiaanaidan ra- ;<uni.:ci.ni']e'~wi yjttt. maikka heidän fitf» i tela im per us reellä Piiäisi olla niisiä ■ liv»iiut, iiKl.a W''.ppuian kn;ra- ittiua jo ilse piaiii yllä omaa liirfca. hi>U':ar.,5>NÄ<-la, pappia, ja sonalla se.' :nc-en 'raydellisrä omaa l'i.rkcll!sra lai- 'tosia. Tämän lvÄÄtkien oli kitmernöö- n hylännyt, pysyi rae n !vero!tuk'en lvoi- >mas:a. ^Pääröl'scsiä ivaliiki hra Kc>ho se. navniiin «trMsra pucu^rnoji ;o samalla v.T.Axi cisiviMa Vuorinen iescnsä sa i:r,'Or.;Mi muiden pualosra. Scnaani c>:>'t'>n nyt w'.ka^ss'.i't asian. iuom>'.ci'. hra kolholle ^Äaisin hänen maksaman- sa> -f tTfcfl i:ci.i'.erot ja n o; ui ra muodelia, ynnä iull'^. Herra Wuorisen wali!uk- ien Ehdosta on soiraalti tumonnitt ko- kanaan scineiun niuooen lirkalliÄveroi- iiikscn, kiMni.ien samalla Keuruun scu- raluiman ma !t'sa>maan lakaisin kania- mansa Zveroi eroajille osalle ja roi- .miliamaan 'iÄkonaan uudeji äveroirnk- %(.Kn on Säiliä poljen o iloinaan — Kuntakokouksessa Virroilla elo» ifuun 22 päimänä käsiteltiin seuraamia ssioica: KillinkMen kansakoulun pe- rusraminen jäi iVistaisetii kun kansa- koulujen piirija>kopäärösrä ei ollut N'iclä mahivieteilu. — Lueriiin Jkka- la n ja Pir^iilän kansakoulujen raken- nussia ra.rla sianeen koni ii en n tausuitto, joitiä 'perusteella määrän iin Ikkalan Tonl-im kievijal!!a uudes-reaa lehtäiväksi si7ä inu^utainia mniiakin torjauksia^ ja yacketnin pidänää urakousijalta joku iiiäärä ural'ka^ummaÄa maksamailta o muvden cjcilsi, jona näh.msiin, pijsyy- l'ö rakennus kunnossa nii-sjä kohdin, joissa se on ichiy hei kommin kuin pii- rustu^set näyttämät, ja korjaus pii» .vusi-uision muitauiir olisi perin maikeoa; miiosä kcrjaiÄ läi) hÄpommin, määrät- ti in se cHd on oinaiiti iekeinii^!i. Pirtti län 'koululla Äi, saman tapaisia^ syilä kun edell^lläiin. mnria mähemmässä 'inäärätzisä; osa niisräkin määrättiin hen korjaitaovalisi ja osa jäädä silleen. Tässäkin Piidäietaän wiisi n>uo>ta> jtffu määrä uraki^snmniasra niaksamatta, ona Mce näiymiin, kestääkö työ. Erit- .äeiilkin clpäilliin knvijalan Peruslusia, eträ se o.i jäänyt liian maralalsi. — ^•uatiurmuu-an permannon korjaamia nen jätettä n t uloivaan keivääseen. — Lop >u >l 'si oli elä i niva kuti l u syh oyskunnan asioina, joisra myönnet.iin muutamia ioalhingoiikonmuksia. Kauppias O. No- je^en koÄvausiraaiimus «'ahingoittu- neesia hÄvosMa- di edellisesiä kokouk- >s;a IiLärn) sa siiriyi se w ie läkin tule- ivaan foloufjlcert. — Toimakan maalaisscnralla oii leskusrelukokous miinie sunnuntaina. hueiririKa horäiiänyi iveronusjurru Pääuynyi lvalii^aji ^n hizmäisi. Samalla Pääieknin toianeenpanna Toimakan se on Mmaaevana piirteenä siirä w.ii- «kir^onklMsä kurssit käsiryän opeinsta hovia aso-nasra, jossa eroama osa pi- Warren naisille. Knrssi: tuieirat aika- Muuten .kenraoli. Mari'«vin «puhces- «äjälaisiä on ollm j« edelleen on e:na- jNiemi mlciivan leikatu un alusia ja kes- ' senrakidinaan nähden. Ainokin se on! liinmr wähiniäänlkin kymmenen Wiik- ollut kiihortimema >viieäm'piää!' toi-jiica. Töiiä rulce johtamaan Kesiki-Suo- mliiiaan iiMp^utaisken eroannshom- !men maanmitjeliMeuran palkkaama n:«n jeiudti^miseksi, .josia tiistain ^amnM-rilaiioinen narsläheiii. Ojan- sa on sellainen sämy, eträ se aulaa uS- iV.r odelman hänen ra hoilaan lnnnelra- 'iv-^n nylyään ailivaii lujaksi. Hän Pn- hiiu luin b -r4 "t.no.:*:'C.v:', w.iikka onkin •:iuV:i;t "r e n älä is e n N'irkamalla»i nöyrä ka- ti/iii 0'nrait tunnus!n-!sens-.ckin 'inukaan. fiEvn äl ai Sten P c l .ii iikalle Suo mesiä teli k-enraali M^rl!o'.v awo>nielisyndel- lään epäilemättä „karhiin paNveluk- sen". nimrorcl^sa 'kerroilmme. ori.ajat saaw«l opeinksen Äntaisoksi ja .faiilii, ^vainiistamansa työt onnkseen. Ollussa niainilulla työajalla inllaan m. i en. openaniaan erilaisia nykiMaisia — Nimismiehet. Alannidei. piirin ^kv'«ina!laipoja, joien ei ole epäilemis- niliniÄn>i.^heG on '{nuicniikiviii »virasto ^ tälään, ette.iväikö paikkakuntamme ninmräM lääninkanslisti Jonne nai?ot lähainpää ja loitompaa riennä ^kilMassa 'puheenao<ewiin kursseihin. Lähempiä tte>ioja saa haluama «pM. M y ltt yTaii ka a n. — Kaupunkien wirkamiehet. Waa- Krn hclivi.oifeus on imiöniänn: Pietar saaren pormesiorille Äiliert Vriiiider- gille mir^kaiivapauita t.k. 28 p:siä tule- man sylMunn 24 prn ja samalla niää- rännyt ivaratuomari Aarne Lundin hoitamaan -sanottua virkaa. Kauppisella Toimakassa. — Toimakan maalaisseuran kesä kokous ja -juhla pidetään tuleman sljyskuun 23 lprnä. Ohjelman lähem pää järjestelyä 'varten on Malitru toi. mÄunta. — Liavempiä halloja on liiffurnii Verroilla miltei joka yö aina eloku-un puo»li!iväiis!ä jaa?ka; muna 23 pnvää nastaan yöllä oil jo pakkasta kirkon- .ihtässäkin 1 asile ja 24 prn lvastaiiena yönä se yliyi niin että sitä ali jo lp/, asterra. Perunaiavarret ie we>. joren- kin iMtiasanniöten ja epäilemänä iva- hingoim mihantra kaurojakin e:eukin juomailla, miisjä kemärhallar turmeli- m<U oraira. Ohrat toki oli jorenkin lei- tiimiä ja osa kouraakin, joten niihin kyllmä ei pääsfl)t. — Taas lakkaama osuuskauppa. Lsplipaijänven «osuuskaupan rkokoukscssa -maanirvÄj. He^ki Kujalan lakossa t.k. 21 ip:.nä pää.>:iwät csuuskunnan jäse- nec kckkauiiaa Liikkeen. Syy.si tähän osu-uskaupan lakkautta miseen moi sanoo sen. et tä halli ms on loiminnaissaan noudanannt melkein 'kc^kea muura enemmän luin osuusroi- miutaqaatelkia ja toinen syy on se. enä k.iupanlhoitajot owat ollee: liian kiikc- nemäuämiä ".onneensa, sillä osuuskau- pan kirjanpnv on olln-r niin huonoa, ekiä lk<it?pan tilejä ei, ole lahdoliu saa-- da mNMkään. Mu:ra liiikeen liila on .Miuhumminkin selmille sen Zverran, ctiä siitä kuuluu 3 lvuoden kuluessa .ulleen «oin 3,700 markan kauppa- tappio. — Ahtclstoiminta elpyy Toima» kassa. Muuiamar t'lallt>et ToÄvakassa etvar perustanott sonniyhdisiZikje.i. 0n osiearn oiseui useampani jana in invoinen jäKäniska. UljaÄaiseen ro- ;uun kuuluu tämä jalosukuinen .suku- puunsa junnaman. Lypsykarjan Pa- rautaminen, rodun jalosraminen.cnk.n ehdottomasi asia, johon maanmiljcli- läi n Paikkakunnallamme on ensinumäi- senä huolensa ja huomionsa Minnittä- mineiu Peruslenu yhdisrys on siihen suuntaan pyrkiessä merkntärvä lupaa- ivaisi aluösi. — Kauran leikkuu on Keuruulla al» lanm jo Miime Miifolla. Harivinaisen ai'koisla fchiniyitrisra siis. Halla on 1 irffunut ja tchrnjit etenkin perunoille rvahinkoa, nun <^lä paikoin smtanee nricä marsin mähän. Onpa aveimnissa paikoin kesähalla oetanut rukiisiinkin »mvduivassa määrässä. Liene» ollm tä- mä frsii erittäin korva hallakesä, koska halla on poikemmt tuhojaan ^emässä sellai,sisMn paikoin, joissa ei sitä ole miesmuisliin hamaiuu. Lieneekö poh- jolan Puhuri tehnyt liiron idän hallan kanssa tuhotakseen meida.? — Rukiinkylwö-hommissa on Keu ruulla vKui vnrttg kuivuus oa rinven»