1910 N:o 42 Ni5kms NRm lZ B 1910 ^I:o 42 Wsins pz Lurun Ledl! chäntifen Kanta- ja Krl-Mnan- Satujen Kulmassa Hiastaxäätä SjästKxanK^la Hoimitus: Alakerrassa, kolmas omi Kristiinankadun kulmuSta lähtien Läntiselle Rantakadulla. Kuhellmet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (S a^,.—7 i^>.) .... St Toimisto (10-12 aH. ja S—? i^>.) 14 41 KaSsaksnttori Kirjapaino ja faktori . , . Toim.johtaja 7 4S 2S 9 SI Tilaushinnat: Titilitsa Postit Koko wuod. ... S:— 4: — Puoli 5 ... 1:60 2: — Nelj. . . . . —:00 1:20 JrtonaiSnnmerot S p. Httrim Hehkeä seuraa ilmaiseksi kuukausitta!» Ausmi kuvalehti kausalle. Hurun Hshti ts«eSkyy kolmesti viikossa, akmlt. tSia tiistaisia, torStaisi» ja la», «»taisi» oamnlla. Lehti kaaaetaa» Turussa maksutta kunkin tilaaja» kotii». Ote almanakasta. rttStai. hohtik. I» p.: JllliuS. SeSliviiklo, hnhtik. IS p.» Telerv». Sää-olot TuruSsa. Wiime lana» tai»»: Lämpömäärä: korkein -j- 8. ali» 0. Zlman suhteellinen koStenS: 71'/«. Tmllen sunota: Lou aamen. Aurinko o» paistanut: 2 t. 2S m. ToiSpSivänä su «»untat«a» tSmpömäärS: korkein -s» 1, ali» --- 4. Ilman suhteellinen koSteuS: SS '/»> Dvllen suunta: Kaottoinen. Aurinko on paistanut : S t. NZ «. Ette» maanantai»»: LdnpSmSSrS: korkew S, ali» — ?. Alman suhteellinen koSteuS 60'/». Xuuleu suunta: Lounainen. Aurinko on paistanut: 5 t. Ib m. curun Mli sisältää tänääu m. m. seuraamat kirjoi tukset: Ke »ay» »5,t« — f- »»?» ,y te!s»««ta! Johtama kirjoitus. Mi»tt Kuroo»an j« »nide» fiwt»tys»»ide» rtkt»»det «w«t k» v. Aearaalitnvernöörin »pulaisen «irka: Uulinen Lipft.n nimltytjestä perätön. N,»,ise» jiirjestelmii» itiviii fe»r»«»fte. A»»st»s stvistystyille: Emäntä' kouluja amuSietaaa, mu.ra toistaiseksi ei kansanopistoja. Wenij«l» p»uh»t Susmen l«- tistamt»ekfi. A«Ori»»m«r«iste» P «»r «ek»> ts»»: Pnolue jakaantuu kahtta. K«w»t»t»j« Kelsi»gistS: Kirj. A. A: I. »K e säntuto." Kassu»»urine« »nimiskasp?» «iytimtfinee» tatttinee» S»»«»t»iset »r«»o«etri»elloie» tektjSt. A»te«de>ttt«»r»»»det Menijäl. ki: Valtiolla varastettu 60 »il. mär kä» edestä. K««rl t,S»s»r»u «t»»a t. ». IS p. A»»i«: Professori Abeggin onneton ilmarSatka. — Sulttaani Muhamed V jtz kuningas Pietari. Y. m.. Y. EdiiSkmlta. Täysi-istunto hnhtik. 8 p:nä. Istunto alkoi klo K i. p. — Pu hetta johti puhemies Sminhufmnd. Seuraamat asiat käsiteltiin: Vapautuksia istunnoista. Ed A. Hjelt sai sairauden tali, lääkärintodistuksen »sialla mapantnsta iSivnnoista 4 miikon ajalfi ja ed. A n neberg tätfi ja enfi m.ltotii. Vapautus valiokuuuau- jäseayydeStä. Ed. Bo ma» vapautettiin suure» valioiuanz» jäsenyyd-st^i, koska haa o» myös pernStuslal.iva io?unnan ja Mirka miesasttnnwallo!aanaa jvsen. Tuulaakimaks». Enflmäi?ee» käsittelyyn esitettiin ta louSivaliokunaaa miei atö n:o 1, joka sisältää ehdmul^en asetukseksi tnulaaki malju» laelemtjen perusteista. keskustelutta hymäi.yM» asetuseh- dstn» ja asia meni suureen maliokun taan. Mietintöön liitetyt ponnet tulemat kästieltc Vitsi maSta 3:noca lukemise» yh eydeSsä. Asetus kuuluu: Tnnlnakimaksu» laskemisen perusteeksi o» on niinkuin tähän aöt! wahwiStettawa määrä» prosentti tnnlaakunstsu» alaisten tawaroin tullimaksusta. Lähemmät määräykset asiasta omat aull«ttawot hallinnollisessa järjeStytieSsi. TitmS asetus on moimaSja tv 11 muoden tam- mik. I p«tä ISIS «noden loppuu» aSti. Tl»telli» kokoelmat. Ainoaa» käfittelyy» esttettii» waltio- «arai» waliot»»»a» «ietiutS a» 1 A«- telli» kokoelmia houamaa» ajetetua wal- tuuskuuna» kertomutse» johdosta w. 1S07—1S0S. Mietmtö hymäksytti» keskustelutta muute» paitfi että ed. Mecheli» ilmotti mhöskm taiteilija Moria Wiikin mai- «i»nee» totmomansa, ettei häntä enää «alittaist maltnuSluntaan. LLngmaaia rahastoa korko- maroje» käyttämiueu. Ainoaan käfittelyy» esitettiin pankki- Maliokannan mietintö u:o 1 Läogman- »ia testamenttirahastoa hoidosta ja «iistä kaSmaneittea korkomarojea käyttä misestä. Lyhye» keskustelua jälkeen mietintö hymätsyltiin muuttamatta. Suomea postisäästöpankki. Kertomus Suomea postisäästöpankin tilasta ja hoidosta w. 1908 lähetettiin panllirvalio^mttaan. Kirjelmä K. Majesteetille. Waltiomarainwaliokunnan ehdotnS kir jelmäksi K. Majesteetille arm. esityksen antamlsen jouduttamisesta, koskewa Ma rojen hauklimista uiihiu tarpeisiin, joi hin mäkinaiset valtion tulot eimät rii» tä, hymäksyttiia. Pöydälle pantiin TiiStain-iStuntoon maatalouSmaliokuu »aa mietintö n:o 1 torpan, lampuoti tilan ja makitupa-alueeu vuokrasta maa> lisk. 12 pnä 1309 annetun asetuksen 32 ja 34 pykälien muuttamista koske man edilskuntaesitykien johdosta; sekä puhemiesneuivostoa ehdotus työsuunni telmalft täysistuntoja ja Maliokuntia morien. Istunto päättyi klo 7,06 illalla. Kenraalikumern. orin apulaisen Mirka. Antinen LipAi» »imitytsestii peritö». Maanantaina huhtik. 4 pnä sai Suo men UntiStoimiSto miralliselta Pietarin sähkösanomatoimistolta sähkösanoman, miSsS ilmotettiin, että maltakunnanne». moSton maltiosihteeriu apulainen Lipski olisi nimitetty kearaaliknmernööria apu laiseksi. Sähkösanoma kiersi sittca kautta koko Suomea sanomalehdistöä, mutta o» se nyttemmi» osottautnnut määräksi. Mikäli Suomalainen Uutistoimisto o» saanut uusista lähteistä tietää, ei asiaa vielä ole esitetty korkeimmassa paikassa eikä hra Lipskra ehdottuuSkaa» liene varma. Sulttaani Muhamed V ja kttningaS Pietari. Nykyisen järjestelmän ikätviä seurauksia. Syystä, että e^dotuS asetukseksi sahauS- «aksun ja vientitullin kantamisesta puu- tamaroiSta «aaSta vietäessä, samat?» kui» lukemattomat mnutki» pnhtaaZti suomalaiset asiat, o» jätetty ministeri' ne»«oito» hymäksymisestZ riippu»atfi ja asetus, jo»ka olifi pitänyt aStna woi «aa» tämä» w»ode» alnSta, sttea on jSS yt julkaisematta, ei mitää» sahaus maksua eikä vientitullia moida «aaSta wietSwLStS puutavarasta kant.a. E » nea«« asiassa annettu asetns lakkasi nimittäin 1S0S vuoden loppuna «en» neSsS voimasta. Nykyisen järjestelmää ikäviä senrau? fia o» fiiS sekin, «ttä kaikki pnutamara, joka nyt tänä keiväänä vicdään pois maaSta, pääsee vapaaksi sahauSmaksuSta ja vientitukista — suureksi vahingolsi maallemme ja suureksi voitoksi muuta mille yksityisille! Avustus fimisthstyöllc. Isäntä- ja emäntäkouluille maksetaan tänä vuonna 100,000 mk. — Kansan- opistoille vaSta sitten kun kulumaa vuo den suoStuntosäSatö ou vahvistettu Menäjän puuhat Suomen kukistamiseksi. A»ett«»»t s«ad» t«ina» Nans tasta. Hblm kirjeenvaihtaja on haastatel lut prof Miljukofsia ja on hän silloin ilmoittanut euä Menäjäa hallims, eS tääkseea saomal.ifa ryhtymästä oktii toiseen vastarintaan sekä äskeistä laki ehdotusta että mahdollisesti vaSta-on- nettavia voStaaa, aitoo lisätä venä läistä sotaväkeä Suomessa ja tarmi sce tätä varten suuret sunmat. Rahaa hankkiakseen on hallitus koettanut saada Ranskasta laman, mutta eimät liene ranskalaiset luovuttaneet varoja Suo men kukistamista varten. Muorom tvierarssa käydään. Sekä Bulgarian että Serbian kunin kaat — kahden B^lkcninniemimaan mal tioiden hallitsijat — omat nyt tönä ke- määnä käyneet, eniia edellinen ja kohta hänen jäleStään jälkimäinen, vieraile m^Ssa sekä Menäjän että Turtia hoireis sa. Maljapuheissa omat hallitsijat huo mauttaneet niiStä »ystäivyydensiteistä", jotka yhdistävät hallitsijat ja heidän «aansa toisiinsa. Ku» Serbian kunin gas Pietari oli VZenäjän homissa, oli Bulgaria» kuningas Ferdinand Turkin sulttaani» vieraana. Se oli ensimmäi sen kerta kuin Bulgarian hallitsija vie raili Konstantinopolissa aina siinä as^ kuin Bulgaria riisti itsensä irti Turkin yliherrnudeu alta! Ja heti Wenäjältä saavut^oaan kuningas Pietarikin puo lestaan kiiruhti tervehtimään sulttaania Kuvamme tämänpäiväisessä numerossa lehteämme esittää erästä kohtausta ku ningas Pietari» vierailusta Konstanti nopolissa. Me väemme fiiaä kuningas Pietari» ja sulttaani Muhamed V» se»- r»ee»sa ywpSröimS»L. Jntendenttitvarkaudet. M akti» Na w«ra»tett» Lv «iljssna» «ar»«» edesti. Saksalaiset lehdet kertovat, että tar kastuksessa on saata selmill», että Pie tari» intendenttilaitoS o» miime soda» aikana kamaltanut valtiolta kokonaista 60 milj. markkaa lähettämällä kelmotto mia elintarpeita. Lisäksi o» saatu sel ville, että virkamiehet ovat erään Newskin varrella olemaa kahmilaa mä- lilyksellä käyaeet kauppaa rautatiemaa nuilla, ansaite» siten itselleen kymmeniä miljoonia. Nuorsuomalaisten puoluekokous pidettiin Viipurissa sunnuntaina Siihen otti osaa yhteensä 82S henkilöä eri osista maatamme. Puheenjohtajana toi mi lakit, kandidaatti E. W. Wald 6 a Helsingistä. Professori Setälä selosti kysymyk sen maltakunnanlaiusäädäanöStä ja hä nen esityksensä sai osakseen suuria miel- tymyksenosotteita. WuosikertomuS luettiin ja puoluehal. linnolle myönnettiin täysi tilimapauS. Se asia, joka kokouksessa suurinta mielenkiintoa herätti, oli puolueessa syn tynyt erimielisyys — »Helsingia Sano main" edustamaa ja »Suomalaisen Kau san" edustamaa suunnan mälillä. Tämä asia päättyi kokouksessa siten, että »sa nomalaiset", enemmistönä olleu, päät- timät, että »kansalaisten" tulee erota puolueesta! Puoluehallintoon valittiin vasta- mainitun päätöksen nojalla yksinomaan »saaomalaisia". Suuria »veijareja. Suomalainen »Humbcrt-juttu" on su keltanut esiin Hclsingis>ä Eras Maimo Onwia Pettersson ja miehensä Äarl Fredrik Milhe m Pettersson omat nim. kauppiaan maimolta Aletsaadra Olimia MaUiltä lainailleet omaisuutta ia ra^ haa 5,177 mk. 75 p. armosta uskotte- lemalla, «ttä he kuolleen »professori Tannerin" jälkeen saamat juuren pe rinnön. Aviopuolisot Pettersson omat saman- laisiila malheilla onni-luneet pcioksella anastamaan Turussalin tv^hintään 3,600 mk eräältä talonomisiajalta. He omat maahoja »veijareita ja ai- kaijemmln kärsincel luritu-huoneraogais- tusta. Hassunkurinen naimis- kauppa. FredriksbergiSsä likellä Helsinkiä asun eräs kuudenkymmene» sentumilla olema vanha nainen, jolle vahan enne» Maa» rianpäimää ilmestyi sulhanen, ilmoit taen itsensä maalarimestariksi, ijSltää» »oi» 24 muoden manha mieS. Maa- ria»päiwä»ä Mietettii» fi.te häitä. Sul hanen oli saapunut, «»kanaa» kaksi mieshenkilöä, jotka HS» morsiamelleen esitti. Toi ie» »iistä piti olla «vihki» määa saapunee» »pastorin" Tampe reelta ja tmse» ta> S erää» »ylioppi, laa»", joka oli tullut puhetta pitämää». Naapureissa kyllä sekä pappi että yliop pilas herättivät epäluuloa, sillä he ei vät ensinkään näyttäneet sellaisilta hen kilöiltä, joiksi he olimat ilmoiteta!. Ku» »aapurit katsoimat oveSta sisälle »hää täköön", nclimtt he kuinka morsian ja sulhanen olimat Palmillaan lattialla ja »pappi" luki heille kirjasta mihkimälu- kuja. Muutea pitiwat nuo kolme mai nittua herraa siksi korvaa ääntä ja elä mää, että seinän takana asuvat naapu rit eimät saaneet rauhaa päimällä eikä yöllä. TuSkia oli seuraama päimä koitta nut kuin »sulhanen" pyysi isännyyttä ja sen merkiksi pankkikirjaa, jotta möisi nostaa rahoja ja matiaa palkkoja työ- m.ehilleen, joita sanoi olemaa useilla eri rautatieasemilla luurissa maalaus- tötSä. Morsian suostui rakastettunsa pyyntöön, ja antoi miehelle pankliktr jansa, Ma tämä paalista sai 2,000 markkaa. Mutta sen koommin ei »sul hasta" eikä hänen seuralaisiaau myös käan ole näkynyt eikä kuulunut, maa» he omat rahoineen kadonneet teille tie tymättömille. Kun naapurit huomasimat konnien pe toksen ja sanoivat morsiamelle, eitä hä nen sulhasensa varmaan on ollut ja mennyt, mastasi morsiaa tuottavasti: »kyllä Kusti mielä tulee, hän meni maan palkkoja maksamaan". Poliisit omst ryhtyneet »sulhasta", »pa-toria" ja »ylioppilasta" takaa aja maan, mutta asia on hämärä, kun mor siaa ei kerro heistä mitään. Luultamaa on, että nuo mei.arit omat Helsingistä, ja saatuaan kuulla maimolla oleman ra hoja, he keksimät omelan keinon saadak seen ne käsiinsä. Naisen koko omaisuus oli pankltktrjassa ja rahansa oli hä» koonnut ahkeralla työllä ja säästäväi syydellä. Suomalaiset kronometri» kellojen tekijät. Suomalaisista kronometri-kellojen te- kiiöistä on kelloseppä Aottl Särkelä, synlyayt Himangalla m. 1804, saamut- tanut suuriMAan kuuluisuuden. Laon- toperäijen tmpumutseasa ja eriaom^ise» uutteruutensa amulla kehittyi hän pian hymia taitamatsi tellosepak.l. Tyytymat tä kuidenkaan yksinomaan talo^llisten seinä- ja taskukellojen malmiStamiseen, rupesi hän omia neumoin malmista^ maaa maikearakeateiita tronometritel- loja. Easimäisen kronometrinsa malmiSti hän muonna 1832. Tämä hänen m.l- MiStamansa kello oli enstmuinea Suo messa malmiSlettu kronome.r». Saa tuaan amustuSta maltislta, kämi ha» opintomatkalla Pietarissa. Sieltä pa lattuaan perusti hän tronomelri-teh- taan Svaasaan. Tehdas myytiin kuiten kin sittemmin Tnrkuun. — Niistä lu- laisista kronometri-kelloista, jotka Sär kelä o» malmiStanut mainitsemme a^« voaitaan senaatin istnatohuoaeeSsa ole maa seinäkellon. Antti Särkelä kuoli v. 1S73 Toinenkin suomalainen mieS, Berud Pidl, syntynyt Pohjaa pitäjässä m:aa 1817, o» tollä alalla saamuttanut ai- melleen k^u uisuutta. Berad Pihl oli m m Hou,tia kronometri tehtaa» joh tajana. Taitavalla johdollaa» kohotti hä» tämän tehtaan Menäjäa parhaim maksi kroaometr. tehtaaksi. Berad Pihl knoli vuonna 1860, jolloia tehtaan lohto joutui häae» veljensä S. Pihli» lasiin. Kronometri» keksi englantilainen pv»- seppä John Harrtsou v. 1714. Päimän pakinaa. — Mnnkit matkalla. Su» järvellä kuuluu äskettäin pitäjällä lii kuskelleen kaksi «aakinpukuu» puettu» mieshenkilöä — jotka saaovat olevansa »Karjalaa veljeSkuaxan" jäseniä — hartaushetkiä pitämässä. Tiettävästi ovat ainakin yhdessä kylässä, hartaus hetken jälkeen, kehottaneet mieshenkilöitä jäamääa heidä» kanssaan keskustelemaa». Mitähäu salaisuuksia herroilla »ah tanee olla, koskei hienompi sukupuoli saa keskusteluissa olla muksua! Se laip»> v — »Rossija* varottaaG»»- me» sa»o»alehti«. J»lai»t«S- saa» ofia »Nom. Wr«aja»^ keskiviikon kirjoituksesta »Frankfurter Zeitnngia* tvaStaan, »käyttää RoSstja tilaisnntta hymäksee»" Marottaaksee» S»omea sa»n- malehdiStSS, joka »o» unhottanut kaike» varomaisnuden" ja «»istuttaa» että .kaikella röyhkeydellä s» rajansa". — ,Gt. Pet. Herold* --- Pietarissa ilmestyvä saksankielinen leh^k — kirjoittaa m. m.: Jo» katselee halli tuksen ehdotusta Suomea kysymyijea ratkaisemiseksi, mi» huomaa, ettei fiini miSsää» selitetä, mitä Suomea »fisälli- fillä asioilla" tarkoitetaan. Kaikki asiat voi hallitus selittää yleisvaltakunnalli siksi. Sitäpaitsi ei suomalaisille ole stinä suotu tilaisuutta puolustaa etujaan mil tään tumalla. Ne pari suomalaista, joille valtakunnan duumaan ja »euvoS- toon luvataan sija, eivät mitään «oi aikaansaada. RlMcjä muista lehdiötä. Maikka meiltä — sanoo »Pohjan maa" — vietäisiin kaikki »äennäiset elomme ilmaisumerkit, niia sittenki» «oi koko maailmaa nähtävänä korkealla häi lyä suomalaineu valiStuSltppn. Nyt, joS koskaan, on aika tämä totuuS tajs« ta, ymmärtää se yksinkertaisesti, ilma» korupuheita. MalistuS on vahma wrva! Se istunto —sanoo »KeSki Suomi" —- joSsa yleisvaltakunta-afia lähetettiin «a» liotustaan, oli kaaniS ja läpi aikakir. jaia muistonsa säilyttäjä. Nyt o» asia perustuslakivaliokunnassa valmis telua vurten. Ja sitteu kun se joutuu takaisin eduskuntaan, toivoo koko Suomi, että sama yksimielisyys oa kaunistava eduskunuaSsa murhenäytelmän pääsuori» tuksen knin alunkin. MaliStuksen ja siveellisen taso» k- hoitamisessa — sanoo »Pohjanmaa" — on meillä niin paljoa työtä —tiedäm me sen varsia tuoreista kokemuksistamme — ettei kenenkään yksityisen, ei yhden kään ryhmän eikä puolueen, ei laitok,e» eitä yhdistyksen pitäisi jättää laiminlyö mättä sitä. Taistelussa oikeuksiemme puolesta suurta maailmanvaltaa «aS- toa», ponnistelnissa tulevaisuntemme eteeu meiltä ennen kaikkea lysytaä» siveellistä kuntoa, joka oa koko kansa» yhteinen paraS voima.