N:o 2 1910 KAIKU. Keskviiikkona Tammikuun 5 päivänä. Allan Heleniuksen tunnetuita M?"" Sähkökruunuja myy tehtaan hintoihin Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne! i tulipalon s varalta! „Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. 1 * 1 maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 . . 4V» . 2 . 1 n » vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitilillä Sääetökassatilillä Juoksevalla tilillä Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. 4 3 Va 3 5 5 3 Kuulutus. Keisarillisen Suomen Senaatin määräyksen mukaisesti pidetään Kuo pion kaupungin ensi vuoden talvi- markkinat torstaina 27 päivänä ja perjantaina 28 päivänä ensi tammi- kuula, josta yleisölle tämän kautta tieto annetaan. Kuopion läänin Lääninkansliassa 28 päivänä joulukuuta 1909 P. W. Stenius. Ukko Andersin. Palokunnantalolla Keskiviikkona t. k. 5 p. klo 8 ip. Pääsy 25 penniä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Mu SÄ" Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Oulu, Tammik. 5 p :nä, Anlunnt uniofi. II. Koskettelimme itmme katsauksessa Suomen asiain esittelyjärjestystä, joka kaikista yrityksistä huolimatta on jää- nyt lain ja tarpeen maatimaa korjaus- ta maille. Toinen Suomen ja keisari- kunnan mälinen suuri kiistakysymys koskee m a l t i o n matojen käyt tämistä. Siihen liittyy tärkeinnä osana sotilasmiljoonakysy- m y s, joka on niin paljon huolta maaassamme synnyttänyt. Tammikuussa 1908 antoi hallitsija kaksi päätöstä, jotka ansaitsemat tässä tulla muistiin palautetuksi, sillä niiden nojalla on keisarikunnan hallitus katso- nut olemansa oikeutettu sekaantumaan Suomen maltion talouteen. Toinen mainituista päätöksistä koski Suomen sotilasmaksun suorittamista Wenäjälle ja sisälsi sen ohessa sen mäitteen, että eduskunnan määräänismalta ulottui ainoastaan siihen osaan tätä maksua, mihin maltion mäkinaiset marat eimät riittäneet- Muistamme, että samaan käsityskantaan perustui miimeinenkin eduskunnalle jätetty osoitus sotilasmil- joonista. Toisessa päätöksessä taas lau- suttiin yleisenä sääntönä, että määrää- mismalta maltion mäkinaisiin tuloihin nähden oli kuuluma hallitsijalle yksi- nään. Tämän mukaisesti on, eduskun- taamme kysymättä, säädetty sotilasmil- joonain maksu Suomen maltionrahas- tosta moniksi wuosiksi eteenpäin. As- ken hajotetun eduskunnan kiellosta huo- limatta on tämä maksu nykyisen senaa- tin toimenpiteestä muoden lopulla suo- ritettu muosilta 1998 ja 1909. Asemelmollisuuskysymykseen nähden on kulunut muosi edellisen lisäksi tuo- nut 7 p. lokak. annetun manifestin, jossa ilmoitetaan, että tämä asia tul- laan lopullisesti ratkaisemaan yleis- maltakunnallisessa lainsäätämisjärjes- tyksessä. Täten on selmästi ilmaistu, että tämä tärkeä asia, joka peruskob- diltaan on perustuslain mukaisesti ratkaistama, aiotaan toisella pe- rustuslaistamme poikeamalla tamalla lopullisesti päättää. Onko täten kadon- nut kaikki toimo siitä, että tämä kysy- mys saataisiin lailliselle tolalle? Ai- nakin senjälkeen, kun miimeinen edus- kunta, maikka se lain mukaan olisi sen moinut tehdä, kieltäysi maadittua kor- mausta myöntämästä, omat toimeet mähentyneet. Jyrkällä kieltäymisellään on eduskunta kärjistänyt ristiriidan huippuunsa. Onko se tapahtunut isän- maalle menestykseksi ja onneksi, sen tu- lemaisuus näyttää. Erittäin turmiollinen ja suorastaan mahdottomuuksiin johtama oli se keisarikunnan miranomaisten keksimä oppi, ettei muka hajotetun eduskunnan päätöksillä olisi laillista pätemyyttä ja ettei niitä sen muoksi olisi eikä moi- täisikään hallitsijan ratkaistamaksi esit- tää. Tällä keksinnöllä estettiin useita eduskunnan päättämiä asioita saamas ta hallitsijan mahmistusta. Uusi maan- muokralaki m. m. joutui tämän onnet- toman opin takia merkillisten kohta- loitten alaiseksi. Ihan miime hetkellä sai se lopullisen mahmistuksen ja len- nätettiin sitten ylimääräisellä junalla Helsinkiin, jotta se olisi ehditty julais- ta ennen 14 p. maaliskuuta, jolloin sen oli määrä astua moimaan. Mutta julkaisu jätettiin toiseen kertaan, sillä lain alkulauseessa puhuttiin taas ha- joitettujen maltiopäimien päätöksien pä- temättömyydestä ja sen katsoimat „pe- rustuslailliset" senaattorit sisältämän perustuslain tulkintaa. Parin miikon perästä tuli senaatille käsky julaista maanmuokralaki miipymättä. Niin ta pahtuikin, mutta samalla senaatin ta- lousosaston ..perustuslailliset" jäsenet erosimat. Heinäkuussa antoi hallitsija toimotun päätöksen, jossa lausuttiin, ettei maanmuokralain mahmistussano- ja ollut pidettämä perustuslain selityk- senä. Tällä päätöksellä haudattiin me- näläisten miranomaisten keksimä oppi hajoitettujen maltiopäimien päätösten pätemättömyydestä. Se myöskin osoit ti, että ..perustuslaillisten" senaatto- rien eroaminen tämän johdosta oli ai- heeton ja ihan merkityksetön mielen- osotus, niinkuin aikanaan on huomau- tettu. Mutta tästä heidän erostaan al- koi se hallituspula, joka on kotimaisen hallituksemme mienyt nykyiseen onnet- tomaan tilaan. »ItilS mallita (Mi") Tuskallisen »vaikutuksen tekee se, to- sin kyllä edeltäpäin armattu seikka, että meillä taas on maltiolliset maalit edes- sämme kaikkine kiihkoisin? touhuineen. Ei ole liioin entiset haamat ehtineet armettua, kun jo uusia isketään. Tosi kyllä on, etteimät muutamat ryhmät maalien mäliaikanakaan ole olleet mi- han tuulta, malheen ja määrän todis tuksen siementä kylmämättä. Mutta näin maalien edellä se taas lisääntyy ja karttuu — hymän asian kunniaksi. Meillä maaseutulaisilla olikin jo miime maalien edellä yleisenä puheen- aineena, että maalaisten olisi osoitetta- ma tielle nuo lukuisat ..maalisimistä- jät", mutta se jäi tietysti tekemättä. Suomalaisen puolueen taholla ym- märrettiin täysin jo miime maaleihin mentäessä, ettei tuollainen touhu mas- taa kansamme käsityskantaa, me kuin olemme tottuneet saamaan asiamme kulkemaan mähemmälläkin touhulla. Siksipä suomalainen puolue miime maalien edellä harjotti tuskin nimeksi kään maaliagitationia, maikka meillä maalaisilla onkin ollut hymin mähän syytä moittia suomalaisen puolueen maalipuhujia kiihkoilusta ja parjauk- sesta toisinajattelemia kohtaan. Sit- tenkin näyttää suomalaisen puolueen johtopiireissä päässeen mallitsemaksi käsitys, ettei tuollainenkaan maltillinen maalimalmistustyö olisi tarpeellinen. Mutta tämä uusi aika näkyy tuo- neen uudet tamat ja se, joka niistä tahtoisikin tehdä poikkeuksen, tekee sen omaksi mahingokseen. Sen sai suoma- lainen puolue nähdä miime maalien tuloksista täällä Oulun läänissä. Ei- hän suomalainen puolue saanut mali- tuksi miehiä sellaisia kuin A. Tuomi- koski, I. Wahe, S. Eskola y. m., joiden kyky on koeteltu koko maan ja ympäristönsä julkisessa elämässä. Sen sijaan äänestytettiin maalaisilla kuului- ja A. Laitinen y. m. Tuollaisten herrain suositteleminen se taas alkanee. Ei tietysti hra L. tule enää esille, maan on toisia, jotka eimät liioin liene julkisessa toiminnassa mäsyneitä eimätkä monet suinkaan ijän- kään pilaamia. Maikka tulokset tosin saattamat olla samat teki mitä teki — kulkeehan niin komin suuri osa malitsijoita maltiolli- sesti näkemättöminä — niin lieneekö hän sittenkään oikein jättää maalipuu- hia aiman itsestää menemään, oman onnensa nojaan? Muut puolueet omat kaikkialla saa- neet aikaan paikallisjärjestöjä, joissa johtajain asiamiehet alituiseen käymät innostuksen palkeisiin ilmaa puhalta- massa. Suomalaisella puolueella, sa- moin kun sen työtomerilla suomalaisella työmäenliitolla, ei ole montakaan pai- kallisjärjestöä maaseudulla. Jos jos- sain on, niin niissä maalien mälillä tuskin ollenkaan kokoonnutaan ja maa- liaikakin nukutaan mahmasf rauh a s s'. Kun sitten yleisemmissä, ehdokkaita asettamissa kokouksissa ryh- dytään ehdokkaista sopimaan, niin laa jemman ympäristön mielialasta mo niin paikallisehdokkaisiin nähden puut- tuu tietoa. Woi tulla ehdokkaiksi hen- kilöitä, jotka eimät kokoo, maan hajot- tamat. Tai tulee liikoja ehdokkaita ja karsiminen synnyttää ehkä joissakin pahaa merta. Saattaa tulla ehdok- kaaksi main kotikylällä tunnettu ja laa- jempaa kannatusta nauttima jää pois. Tämmöinen hajanaisuus saataisiin mältetyksi, jos olisi hymin järjestettyjä, mirkeitä paikallisjärjestöjä. Silloin ei tarmitseisi myöskään paljon „liikkumaa kalustoa", kiertelemiä puhujia, joihin asiain nykyisellä kannalla ollen täyty- nee turmautua, ellemme tahdo mielä- kin mähemmille edustajapaikoille jäädä. Siis paikallisjärjestöt entiset eloon ja uusia perustamaan! Maalaismalitsija. Yleisiä natista, *) Tilanpuutteessa miipynyt. — Toimitnswaliokunnan työtä kiirehditään. Wiime torstaina sai toimitusmaliotunta seuraaman, W. Markoffin ja Arthur Degerholmin al- lekirjoittaman kirjelmän: ..Esiintulleesta syystä on Keisarilli- nen Senaatti tänään päättänyt kään- tyä Toimitusmaliokunnan puoleen ke- hoittaakseeu maliokuntaa lähettämään, niin pian kuin mahdollista on, asian- omaiseen paikkaan miime maltiopäi- mille kokoontuneen Eduskunnan päät- tämät alamaiset kirjelmät ynnä Wal- tiopäimäpaätöksen. Tämän sa Talous- osaston Kanslia, Keisarillisen Senaa- tin päätöksen mukaisesti, ilmoittaa Toi- mitusmaliokunnalle tiedoksi." — Senaatin kielenkääntäjät. Senaatin menäjänkielen ylikielenkään- täjäksi on lopullisesti nimitetty sil. maist. A. F. Rin g m all ja menä jänkielen ylikielenkääntäjän nuorem- maksi apulaiseksi kielenkääntäjä A. E. S t r e n g. — KarjanjalostuHyhdistykset. Senaatti on päättänyt lykätä malio- kuntaan, johon kuulumat senaattorit Wirenius, Hedlund ja Kraatz, Länsi- Suomen karjanjalostusyhdistyksen ano- muksen saada apurahaa siitoskeskusta- kilpailnjen toimeenpanemista marten sekä Länsi-Suomen, Pohjois-Suomen ja Itä-Suomen karjanjalostusyhdis tyksen sekä Suomen ayrshirekarjan sii- tosyhdistysten yhteisesli tekemän ano muksen siitä, että -',0,000 mk. muosit- tain marattaisiin maanmiljelyshallituk- sen käytettämäksi karjanjalostusyhdis- tysten kautta tarkastusyhdistysten amustamiseen sekä tarkastustuloksien julkaisemiseen. — Suomen kaupunki- ja maa- laiskuutain keskuslainakassa-osa- keyhtiöu julkiseksi asiamieheksi on se- naatti määrännyt ent. senaattorin I. K. Paasikimen. — Kansankirjastot. Kansanma- listusseuran kirjalahjat on tamallisesti jaettu jo muoden alussa, mutta kun tällä kertaa odotettiin, minkä ratkaisun eduskunnan kirjastojen amustusta kos kema päätös oli saama, lykkäytyi kir- jalahjojen jako muoden loppuun. Osal- lisiksi kirjalahjoista on tällä kertaa tul- lut 100 kirjastoa, joista seuraamat Oulun läänistä: Kantakirjastot: Alatornion, Ala- mieskan, Enontekiön, Haapajärmen, Iin, Kestilän, Paltamon, Rantsilan ja Oulaisten; ja lastenkirjastot: Sa- lon Pattijoen ja Suomussalmen Wuo- kin. Kullekin lainakirjastolle myönnettiin 25 markan, muille kirjastoille kullekin 50 markan kirjalahja. Ahteensä sai- mat lastenkirjastot kirjoja 500 markan muut kirjastot 4,000 markan armosta. — Kirkkojen lviinirahastot. Termolan seurakunta on senaatilta anonut, että se saisi siirtää miiniäyri- rahastostaan 4,000 mk. kirkonlämmi- tysrahastoonsa. Kuopion hiippakun- nan tuomiokapituli on antamassaan lausunnossa esittänyt, että 4,000 mkn siirtäminen rasittaisi liiaksi miinirahas- toa, ja ehdottaa sentähden, että Ter- molan seurakunnalle myönnettäisiin lu- pa siirtää 3,000 mk. kirkon lämmitys- rahastoon. — Apteekit. Iin apteekin erioikeuk- sia omat hakeneet apteekkarit Axel Haglund ja A. W. Sten seka promi- sorit E. Grästen, G. Örnhjelm, 11. Mether, R. S. Bäck, S. U. Knissund, A. Boisman, Edm. Siren ja P. W. Koponen. Gulun kaupungista. IDaalii* Suomalaisen puolueen malitsijayh- distysten asiamiehet malmokoot, että maaliliiton perustanuskirjan allekirjoit- tajina on r u ns a a s t i puolet ma- litsijayhdistyksen perustajista, ettei enää käy niinkuin edellisissä maaleissa, että kun joku nimi epäselmyyden tai muun syyn muoksi on hyljätty keskus- lautakunnassa, malitsijayhdistys siten allekirjoittajien puuuttuman määrän muoksi on jäänyt maaliliiton ulkopuo- lelle. Kymmenen nimeä yli puolesta ei ole liikaa. Asiakirjat molemmista maalipiireistä on lähetettämä yhteiselle asiamiehelle kauppias F. F. Ruotsalolle eikä millään muotoa suoraan keskuslauta- kunnalle. Amoin asianajomaltakirja jättämiseen tulee seurata. Eteläisen m a a l i p i irin kes kuslautakunnalle on ilmoitus- ajan kuluessa jätetty yht. 71 ehdokas- listaa, joista 17 suomalaisen puolueen. Niiden kotipaikat omat Oulun kaupunki (5*), Haapamesi (11), Paamola (12), Wihanti (19), Liminka (20), Mmieska (21), Nimala (22), Siemi (31), Kala- joki (32), Pyhäjärmi (33), Kajaani (34), Kajaanin kaupunki (35), Raahen kaupunki (36), Sälöinen (37), Oulai- nen (52), Rantsila (02) ja Pyhäjoki (09). Ehdokkaina niissä omat: maan- milj. S. Eskola, opett. S. Haapanen, lakit. kand. A. Lagerlöf, mm. K. Myl- lylä, asemap. A. Mäkeläinen, palsta- tilall. A. Olkkonen, mm. N. Paajanen, mm. A. Punttala, maisteri O. Rau- hamaa, mm. A. Tikkanen, mm. L. Typpö, mm. I. Wahe ja mm. H. Wilkuna. Pohjoisen maalipiirin keskuslautakunnalle on jä- tetty yht. 29 ehdokaslistaa, joista 8 suomalaisen puolueen. Niiden kotipai- kat omat: Romaniemi (12), Kuusamo (13), Taimalkoski (14), Pudasjcirmi (15), Mikiiminki (10), Kemijärmi (17), Karunki (18) ja Kemin kaup. (21) ja ehdokkaat muokraaja I. Hoikka, mm. H. Hooli, mm. M. U. Kulpakko, mm. A. Jussila, mm. I. Runtti ja mm. I. Maarala. - Oulun kaupungin obligat- sionilainasta m. 1881 omat rahat.- kamarissa toimitetussa armonnassa lan- genneet maksettamiksi seuraamat: Sarja A. n:t 19, 85, 104, 220, 315, 332, 401, 427, 469, 527, 548, 503, 579, 620, 635, 649, 674, 689, 778. 780, 824, 870, 923, 939, 958, 963. Sarja B. n:t 27, 37, 38, 106, 139, 140, 150, 167, 181, 3)07, 308, 309, 334, 459, 511, 587, 594, 598, 694, 755, 890, 910, 941. Sarja C. n:t 21, 89, 198, 212, 281, 287, 292, 328, 373, 412, 432, 684, 688, 513, 602, 623, 641, 657, 680, 714, 718, 719, 75], 758, 880, 914, 932. — Oulun teollisnusyhdisttiksen kokouksessa toissa-iltana »valittiin yhdistyksen maltuutetuiksi tehtail. I. Mustonen, maalarit I. Henonen ja K. Kanniainen uudelleen sekä suut. I. Leskelä, fakt. G. Astren ja kellos. F. A. Oulasmirta. Rahastonhoitajaksi malittiin kellos. F. A. Oulasivirta uudelleen. Tilintarkastajiksi malittiin insin. I. Karhi, lemys. A. Laine ja räät. Mutanen. Sitäpaitsi hymäksyt- tiin yhdistyksen tämän muoden tulo- ja menoarmio. — Pieni tapaturma sattui tois- sa-iltana Kiikelin pesulaitoksen sähkö- mankelissa. Erään pesijän käsi jäi mankelin hammasrattaiden mäliin, jol- loin kyynärmarteen tuli useita runnel- mia. Onneksi ei luu mahingoittunut. *> Ehdokaslistan järjestysnumero. — Oulun kunnan työnwäli tystoimistosta haki työtä joulukuun ajalla 96 miestä ja 5 naista eli yh- teensä 101 henkeä. Omankuntalaisia oli niistä 100 ja ulkoseurakunnista 1. Työnhakemuksensa uudisti edelliseltä kuukaudelta 37 työntekijää. Naimi- sissa olemia oli hakijoissa 43. 58 ei ollut naimisissa, maan usean heistä on kumminkin pidettämä huolta manhempiensa tahi jonkun muun an- siokymyttömän omaisensa toimeentulosi ta. Työpaikkoja tarjottiin kunnan töissä 19 ja yksityisten töissä 27 työnteli- jälle. Tarjotuista paikoista täytettiin yksi tyisten töissä 20 ja kunnan töissä 13 työpaikkaa. Täyttämättä jääneet tar jotut paikat omat olleet: kunnan töissä hemosmiehille halkojen kokoon ajoa kaupungin metsissä, ja yksityisten tar- joamat työt ja palmeluspaikkoja maa seudulla. Työnhakijoina on toimis- tossa muurareita, maalareita, kimi- työntekijöitä, kirmesmiehiä, metalli- työntekijöitä, talonmiehiä, renkejä, ajo- miehiä, y. m. kaikenlaisiin toimiin pyr- kijöitä. Työnantajilla on tilaisuus saada toimistosta työmoimaa useam- man laatuisiin töihin. Toimisto on amoinna klo 8:sta puoli 10:n a. p. ja klo 4:stä puoli 6:n j. p. p. Puhelin 104. — Tulipalo. Toissa-aamuna pa loi ..Port-Arthurissa" työmies I. Sii ran mökki perustuksiaan myöten. Tu len armellaan päässeen irti piipun juu- resta. Rakennus oli melkein uusi ja makuutettu. — Lapsen ruumis löydetty. Eilen aamulla löysi työm. Honkanen amennosta sähkölaitoksen lammikosta täysin kehittyneen, juuri syntyneen tyt- tölapsen ruumiin. Lapsi oli kääritty mustaan maatteeseen ja näytti juuri hiljattain sinne joutuneen. Äidistä ei ole tietoa. — Kvko maata käsittäwät hiihtokilpailut ja suksiuäyttely pidetään Oulussa laskiaistiistaina eli helmikuun 8 päimänä. — Kansantajuiset luennot. Lop piaisena klo 4—5 ip. luennoi tohtori Bergholm klassillisen lyseon moimiste- lusalissa termeyde n hoidosta. Sunnuntaina klo 4—5 ip. luennoi tohtori Bergholm samassa paikassa t e r m e y d e n h o i d o s t a ja klo 5 —6 lehtori S. Dahlström fysiikan alalta. — Kansaukonsertti on palokun nantalolla tänään klo 8 illalla. — Tyroolin »vuorimaasta näytetään kumia Kansallispankin elämissä kumissa. ami Loppiaisen tähden il- maantuu seuraavia Kaiun numero wasta ensi maanan- taina. Suliisi (äänin mnhiÄtilMo. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 15 p. joulukuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 95 45 ast. moit. „ 5 2:9010 .. „ .. 8 2:90 6 .. „ " " 11 2:90 9 " " Dhteensä 70 ast moita Korkein hinta oli 2 mk. 95 p., keskihinta 2 mk. 93,6 p., alin hinta 2 mk. 90 p. ZlikilWii«mitiikstt lv. 191)!). Kuimaniemen seurakunnassa: Syntyneitä 35 mp. 34 np., yhteensä 69, joista amiottomia 3 mp. ja 3 np., yht. 6. Kuolleita 20 mp. ja 22 np., yht. 42. Man- hin kuolleista oli 78 muoden. Seurakuntaan muuttaneita 12 mp. ja 10 np., yht. 22. Seurakunnasta poismuuttaneita 19 mp. ja 20 np., yht. 39. Amiolnttoon mihitty l9 parikuntaa. Amioliittoja purkaunut mieh. kuol. kautta 3 ja maimon kuol. kautta 7, yht. 10. Seurakunnan mäkiluku on lisään- tynyt 8 mp. ja 2 np.. yht 10. Koto seu rakunnan mäkiluku oli muoden lopussa 1,099 mp. ja 1,034 np., yht. 2,133 henkeä. Haukiputaan seurakunnassa"^ oli" m. 1909 syntyneitä 127 poika- ja 104 tyttölasta, eli yhteensä 231 lasta: niistä oli 9 äpäränä syntynytty eli 3.9% kaikista syntyneistä. Kuolleita oli 34 miehenpuolta ja 42 naispuolta eli yht. 7<! henkeä. Syn- tyneitä enempi kuin kuolleita 93 mp. ja 62 np., yht. 155 henkeä. Seurakuntaan oli muuttanut 107 mp. ja 126 np. yht. 233 henkeä; seurakunnasta poismuuttaneita oli 52 mp. ja 72 np., yht. 124 henkeä; enem- män sisään- kuin ulosmuuttaneita 55 mp. ja 54 np., yht. 10!» henkeä. Amioliittoou oli kuulutettu 53 ja mihitty 53 parikuntaa. Seurakunuuan mäkiluku oli lisääntynyt 147 mp. ja 117 np., yht. 264 hengellä ja teki se kirkonkirjain mukaan 31 p. joululukuuta 1U09 5,629 henkeä. N a ntslla s s a: Syntyneitä 52 mp. ja 46 np., yht. 98. Kuolleena syntynyt 2. 'Amiottomia 10 lasta siis 10%. Kuolleita 33 mp. ja 2S np., yht. 61. Seurakuntaan muuttaneita 18 mp. ja 24 np., yht. 42. Seurakunnasta muuttaneita 20 mp. ja 30 up. yht. 50. Mäkiluku lisääntynyt 17 mp. ja 12 np., yht. 29 hengellä, ja oksi se muo den lopulla 1790 mp. ja 1<0!) np., yht. 349!). Amiolnttoon on mihitty 15 parikun- taa. Pulk kila s s a: Syntyneitä 34 mp. ja 38 np., yht. 72. Kuolleina synt. 5 j>.'. amiottomia 7; kaksosia 3. Kuolleita 13 mp. ja 23 np., yht. 36; manhin kuolleista 81 m. 6 kk. 1 p. ja lapsia alle muoden 6. Amio- liittoon mihitty 11 paria: amiol. purkautui miehen kuol. kautta 7 ja maimon kuol. kautta 4, yht. 11. Seurakuntaan muutta- neita 21 mp. ja 22 np., yht. 43. Seura- kunnasta muutti 14 mp. ja 28 np., yht. 42. Kastetodistuksella Amerika-zta tuli 5 mp. ja 2 np., yht. 7. Mäkiluku lisääntynyt 33 mp. ja 11 np., yht. 44; ja oli se muoden lopussa 1161 mp. ja 1074 np., yht. 2,235 henkeä. Merijärmellä: Syntyneitä 21 mp. ja 37 np., yht. 58 lasta, joista 3 äpärää. *) Täydennykseksi miime numerossa ole- miin tietoihin. Kuolleita 13 mp. ja 18 np., yht. 31 henkeä. Syntyneitä enempi kuin kuolleita 27 henkeä. Sisäänmuuttaneita 24 mp. ja 28 np, yht. 52 henkeä. Ulosmuuttaneita 13 mp. ja 20 np., yht. 33 henkeä. Sisäänmuuttaneita 19 enempi kuin ulosmuuttaneita. Seurakunta lisääntynyt 46 hengellä ja oli mäkiluku muoden lopussa 1914 henkeä. Amiolnttoon mihitty 17 paria. Pyhäjärmi: Synt. 103 mp., 86 np., yht. 189, joista amiottomia 18. Kuolleita 56 mp. 64 mp., yht. 120. Seurakunnasta muuttaneita 32 mp., 58 mp., yht. 90 ja seurakuntaan muuttaneita 51 mp , 51 mp., yht. 102. Amiolnttoon mihitty 37 parik. Mäkikuku on muoden kuluessa lisääntynyt 81 hengellä, tehden muoden lopussa yht. 6,157 henkeä. Kemin maaseurakunnassa: Synt. 126 mp., 123 np. yht. 249. Kuollut 66 mp., 49 np., yht. 115; manhin kuolleista oli 80 m. Seurakuntaan muuttanut 96 mp., 95 np. Seurakunnasta muuttanut np., yht. 172. Amiolnttoon imhitty ,»4 paria. Mäkiluku lisääntynyt 74 1 ollen muoden lo pussa 3, <30 mp., 3,453 np., yht. 7,183. Ylikiimingissä: synt. 53 mp., 58 np., yht. 111. Kuollut 26 mp.. 22 np yht. 48; manhin kuolleista oli 98 w. Seu rakuntaan muuttanut 7 mp., 13 np. Seu rakunnasta muuttanut 23 mp., 38 np., yht. 61. Amiolnttoon mihitty 18 paria. Mäki- luku lisääntynyt 11 mp., 11 np., yht. 22, ollen muoden lopussa yht. 2,891. Pudasjärmellä: synt. 155 mp., 145 np., yht. 300. Kuollut 89 mp., 90 np., yht. 179; manhin kuolleista oli 87 m. Sen- rakuntaan muuttanut 28 mp., 40 np. Seu- rakunnasta muuttanut 24 mp., 40 np., yht. 64. Amiolnttoon mihitty 68 paria. Mäki- luku lisääntynyt 70 mp., 55 np., yht. 125, ollen muoden lopussa 5,255 mp.,'4916 m,' yht. 10,171. ¥ '' Romaniemellä: synt. 181 mp, 214 np-, yht. 395. Kuollut 125 mv.. 98 np., yht. 223; manhin kuolleista oli 89 m. Seu- rakuntaan muuttanut 122 mp., 110 np. Seurakunnasta muuttanut 34 mp., 41 np., yht. 75. Amiolnttoon mihitty 89 paria. Mäkiluku lisääntynyt 144 mp., 185 np., yht. 329, ollen muoden lopussa 5,390 mp., 5,143 np., yht. 10,533. Alatorniolla: synt. 151 mp., 118 np-. yht. 269. Kuollut 63 mp, 84 np. yht, 147; manhin kuolleista oli 90 m. Seura- kuntaan muuttanut 43 mp., 59 np. Seura- kunnasta muuttanut 56 mp., 58 np., yht. 114. Amiolnttoon mihitty 60 paria. Mä kiluku lisääntynyt 75 mp., 35 np., yht. 110, ollen muoden lopussa 3,905 mp., 3,750 np., yht. 7,665. Turtola s s a: synt. 26 mp., 33 np., yht. o9. Kuollut 12 mp., 11 np., yht. 23; manhin kuolleista oli 81 m. Seurakun taan muuttanut 8 mp., 13 np. Seurakun- nasta muuttanut 7 mp., 12 np., yht. 19. Amiolnttoon mihitty 21 paria. Mäkiluku lisääntynyt 15 mp., 23 np., yht. 38, ollen muoden lopussa 943 mp., 1,00(5 np., yht. Term ola s s a: synt. 87 mp., 73 np., yht. 160. Kuollut 41 mp., 38 up., yht. 79. Manhin kuolleista oli 85 m. Seurakuntaan muuttanut 37 mp., 26 np. Seurakunnasta muuttanut 23 mp., 31 np., nht. 54. Amio- liittoon mihitty 22 paria. Mäkiluku lisään tynyt 60 mp., 30 np., yht. !>0, ollen muo den lopussa 3,(572. U t a j ä r m e l l ä: synt. 55 mp., 81 np.. yht- 136. Kuollut 41 mp.. 45 np., yht. 86: manhin kuolleista oli 91 m. Seurakuntaan muuttanut 24 mp., 38 np. Seurakunnasta muuttanut 2!» mp., 38 np., yht. >57. 'Amio- liittoon mihitty 25 paria. Mäkiluku lisään- tynyt 9 mp., 36 np. yht. 45, ollen muoden lopussa 4,659. Hyrynsalmella: synt. 26 mp., 41 NP., yht. 67. Kuollut 18 mp., 25 np., yht. 43; manhin kuolleista oli 89 m. Seurakun taan muuttanut 4 mp., 3 np. Seurakun- nasta muuttanut 5 mp., np., yht. 24. Amioliiltoon mihitty 14 paria. Mäkiluku lisääntynyt 7 mp., ollen muoden lopusia 1,242 mp., 1,240 np., yht. 2,482. Oulujoella: synt. 90 mp., 92 np., riht. 182. Kuollut 45 mp., 41 np., ybt. 8(5; manhin kuolleista oli 81 m. Seurakun taan muuttanut 183 mp., 197 np. Seura kunnasta muuttanut 201 mp., 230 np., yht. 431. Amiolnttoon mihitty 35 paria. Mä kiluku lisääntynyt 32 mp., 18 np., yht. 50, ollen muoden lopussa yht. >5,192. Simossa: synt. 88 mp., 60 np., yht. 148. Kuollut 40 mp., 41 np., yht. 81; manhin kuolleista oli 86 m. Seurakuntaan muuttanut 58 mp., 51 up. Seurakunnasta muuttanut 35 mp., 43 np.. yht. 78. Amio- liittoon mihitty 30 paria. Amioliittoja purk. miehen kuol. kautta 3, maimon kuol. kautta 10. Mäkiluku lisääntynyt 71 mp, 27 np., yht. 98, ollen muoden lopussa 3,875. Kiimingissä: synt. 31 mp, 40 np., yht. 71. Kuollut 14 mp., 14 np.. yht. 28; manhin kuolleista oli 92 m. Seuraluutaan muuttanut 18 mp.. 22 np., yht. 41. Seu- rakuunasta muuttanut 17 mp, 24 np.. yht. 41. 'Amioliittoou mihitty 14 paria. Mäki- luku lisääntynyt 18 m|i„ 24 np, yht. 42, ollen muoden lopussa 941 mp., 917 nr., yht. 1,858. Kalajoella: synt. 86 mp., 8(5 np.. yht. 172. Kuollut (54 mp., 59 up., yht. 122: manhin kuolleista oli 89 m. Seurakuntaan muuttauut «50 mp.. 67 up., yht. 127. Seu- rakunnasta muuttanut 45 mp., 54 np., yht. 99. Amiolnttoon mihitty 33 paria. Mä kiluku^ lisääntynyt 37 mp., 41 np., yht. 78, ollen muoden lopussa 3.054 mp.. 3,012 np. el: yht. 6,066. Te mmeksellä: synt 23 mp., 27 np., yht. 50. Kuollut 5 mp.. 12 np., yht. 17. Manhin kuolleista oli 83 m. Seurakuntaan muuttanut _5 mp., 16 mp. Seurakunnasta muuttanut 5 mp,. 11 np. Amioliiltoon mi hitty 4 paria. Mäkiluku lisääntynyt 28 henpellä ollen muoden lopussa 1,126. Pyhäjoella: synt. (59 mp., 56 np., yht. 125. Kuollut 16 mp ., 56 np., yl)t. 102. Seurakuntaan muuttanut 37 mp., 32 np., yht. 6!), poismuuttanut 29 mp., 38 np., yht 67. 'Amioliittoou mihitty 2!) paria. Mäeslö lisääntynyt 25 liengellä, tehden koko seurakilnttau ivätilutu muoden lopussa 4,604 henkeä. McklMDM järjestää Per ä-P o h j o l an maan- m i l j e l y s s e u r a simolaisille Tammikuun 7 p. Maksniemen Ma- rostenmäessä. Tammikuun 8 p. Simonniemen kan- sakoululla. Tammikuun 9 p. Sinionniemen Nuo risoseuran talolla. Tilaisuudet, joissa pidetään esitel- miä ja keskustellaan maataloudesta, aljetaan Marostenmäessä ja Simon- niemen kansakoululla kello 12 päimällä ja Nuorisoseuran talolla kello 4:llä ip. Esitelmäkokoukset on pantu alkamaan näin aikaisin toimossa saada runsasta