Lauantaina 12 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 29 — 1910 kirkoli. iluiuil Svj:t. v r,;, ■ : Tms Antti Paiihehii-vlle tr Aina Eliina. Tms Iisak ^>ir^al].' 1>. Väinö Artur. Tms Iiyi>. Tu ruselle tr Aili Alitalia. Maan mittari K. M. Kosi iälle p. Erk ki Maiti Antero. Tm.s Heikki -MustosdJe p. IVU.-r. Tms Julio Romppaselle tr Ai :o Helmi. Kanppa-apul. .lulto Muikulle tr Helvi Kyllikki. Tms Heikki Hassiselle p. Kulo Ilmari. Tai. Heikki Laitisille p. Onni. Maan- vilj. (I. Xinnnermamiille tr Enuis Katri Ilona. Kinnari A. J. Hon kaselle tr Hilja Eliina. Kuollut: Neiti Liina NVekt-iröni "s:' v. Avioliittoon k .u-;..'K ti a : Tms Antti Ailasi Turunen ja. neiti Elin ManY. l'ii!ia;cka. T;ns Pekka Hassinen ja neiti Anna Ly «.li Antikainen. Tms Julio Hir vonen ja leski Sikke Leskinen. S. Äl.-liitoii joensuun osasto näyttää suuren kuDnatuk.-eu ja pyynnön tälnlen uad::st:,an JUKOLfiK ;K,S2 k. 2 s. (" 2 •, 11 3 ) 50 mm.) fin huomenna Sunnnntrina 13 p;n;i Maaliskuuta Työväen talolla kio 7 illalla. —Hi:om.! 1'iietu:- Mii tuutin ennen. (K. S. 1 k. 1 s. 70 miu.) varsinsiiien vuo?ikok »us pi.la taan nyt kuluvan maaliskuun 31 p:na kio 5 i. p. Lieksan kcoisi- koululla, jossa käsitellään ne asirr, jotka tiilian koko;ikser-n yhtiön sääntöjen § '20 m a iii* H; Sanirtll.' päätetääii iil-aajini yhtiöö;' oreitujo;. 1 vunakMu ; sekä Osakc-sihv a i::el-'lle o.si ta- jslie. Pielisjärveliu uiaaii.-:';-. 10 Ii;i0. 5o :'- )k -lUia. Nurmeksen kauppalan Telefooni- Osa! ceyhtiön tään Nurrne';se.'i ki< .pp m ! jatalossa ke-Äivi;klm«?» s;-:'na olevan Maal.skuviu 30 pruil k-i!o 5 j. pp., jossa pIui..;if;ci^ä o-iteS- lään sääntöjen l6 c~:- rä n?."init-ut aaiat. Nurmo?, Moa'l-k. 10 p. 1910. Vuokrattavana 1 päivästä ensi kesäkuu;;', S:- ; - rashuout!- ja BaaMhr.oneirafcjei; kultr.au ! 'St ssa o ! eva 'ta UiioöUr ! buoncus-t.5, johon kuuluu neljä tai viisi huonetta ja keittiö iar- pooKtai -n uik«;hui'n.)'d--i i;ao .v -a. Huoneet erittäin iirarimät ja kauniit. Talossa pesut' 1 :e). E<a*o Älnn.,^r. muiden kunnan jäsenten sekä li:u- teinuston omislajain ja hc.lujain että tilattomain, ottaa osaa lyuti- toiinen itlstaiinuliieu suoritlanu- seen, fuitlin taffoiictun tulon pc- msieella. ,^otta liuenne itse saataisiin, mitali mahdollista tctrnmftamaar, Jt}i)tifaitoffvf, o:t mt)öc-fm olotta harfiitaraatsi, cttö kymimatsua to- rottcumuta olisi faa:uu;cuatui-?:a mahdcllisiminan tyyliä mastiteua kyydinpidon fuijtaiietitjk-ut. yty- kyistä hmtkahaa, huomautetaan arm. entnkscssä, ci enää »voida pi tää riittämänä iovtoauuctta knydi- tyksestä. 5ii)i)tila:tot] 't eimäi sen- tähden »voi il»nan luurahi apua kannattaa. Cu seutähi'en nät;t= tanut asianhaarain maatimaita että kyptiraha korotetaan ,oa!li!- semia hmtasnhteita »vastaa»vats:. Siinä tarloitmiessa on 1^ penniä kilometrillä fatjoitu eletvan ko>;- tuultineu >.::aksu kaitiösa muissa osissa maata vatisi ^apin ja Ui min kihlalunnissa. joissa mallitse- wien kalliimpien himain johdosm kyytimaksua olisi suoriiettama pennin mukaan kilometriltä. ^itä- mastoin ei ole katsottu oleman syylä määrätä kyynrahaa kau pungeista, joissa kusla,mu'.se! ktni- tirasitnksesla omat merratmin mähäiset, mastedes suuremmat si kuin se on maalla. Tämän mu kaisesti on kyytiraha määrätty siinä ehdotuksessa lisämääräyksiä kyytilaliin sisältämäksi asetukseksi joka on aiottu hallinnollista tietä annettamaksi samaan aikaan kun ehdotettu tyylilaki. .Kvytitoima koskeman lainsää- daimon t ) i jcsia or. mihdoin fanoittt oteman käsiteltamäksi olet toi , kt)symyZ siitä mitä a ma ' maariiaoitaa »vai- doti' n r t' -icahnnä^ti päädtä to. » a o, .<!NN m?l'.na'.sa' olemia säant-acsiä :a-.>>a uit kai- fottu eocUicaait oleman pystyt tämä, on ttNZttän'.;! tarlotukien- mukaiselta että tanäi! tuulttma! ntääratzia.t orctaan uuteen ase- tukseen ja sentayoen on -eyty eh dotus fckiaifcifi joka myöskin on o : ; u; i-ailitntoili^tn lietä nnnettanveu. aikana uuaUskKun 13 päivästä to : A->knnn !; i päivään hoitaa piirilääkärin virkaa Liperin kun- n- n lääkäri tohtori K. L. Chytlo- ? iu: ja raetutiekVtkärin virkaa !-aUi>un.jiulääk ; iri tohtori O. A. K o. o: e.'. S. F. Parviainen. Piirilääkäri. (K. S. 1 k. 2 s. :>2 rnni.) il..! lu-ntiolahiieo fj-yt-käräjiif.ä 1\-- i< petaan nimismies J. Huilii:In Jm -nf.i. !i ^sa niaauas.- t:iiia 21 päivrt-ä m-n.li.skuuta Tuomari. iilKvien f ? uvini teatterissa Aino i!o| ol;j:hnu lihiai jo prjsi^i. QHJEL7ÄÄ: !. Parannu kosto. Hauska kuva. 1:. Kilpaiiut mocticiiveri- heellii. Eiipanuissa. 3, Z-aetfaovcain Kuutamoso- naHtti. liuoin.! Taireeiii.nen Tuc- ina; A. Edisonin fi!.ui. lino: -. erinomainen ka^- ai-; väriieivy kuva. \ ieiiat tiiva t uva. 5. Vaahau pojRn löytö. Ka.iski yllämainitut; kuvat bsu-skoja ja j-innittävhi. b!«icd r.UäiUUiMi! i jl 1 ]>^liku.i hoti Esplaaasdi-iio Le!H,saa. 9 S J. i a a! i s t. s p. l-'o. Nemannima sai läälärin- ioMöiiiliei* nojatta saicaudeit talia ,vapani usta istunnoista (> mii- lon. aiatu. Arm. efiiyksiä. Cv]itcitiiit anit. esityZ peri n- ! o k a a o f o n !> itmatn, 1, 4, ja 7 muuliantiiesta. (rd. Wu o ri n. i r ra toin'ai ca= räifät raitiltalsta pykäliin, kosla niistä on sellaisia säädvsiä, jotta utoilamat joko hattkaluuksia tai eioai kokonaan mahdottomia. Han kaluuksia ja ikäivnyksiä niiden kaut- ia koituu esim. ivihkijöikle ja uu- destaan nannistin aikoivilke mar- sittlit! vesänosilusten suhteen. lähetettiin latimalioknn- taan. (.vsueuiiu ar»t. esitys kyyti- i o i m e s i a. Ed. ^oa.o.3 E a] tveit lausui, cad ktnuiloitni olisi saatcnva sel- laiselle kaimalle jarjestetylsi. ettei se olisi vlnnontaan maata omis- lmva-l mäesiön rasitnksena. 3c= lostt asiasta emien tehtyjä alcuei- ta ja yvilyksiä sekä moitti sitä. oiia itäistä kuikista ja niiden mai- heistä ei arm. esityksessä mitään mainaa. W. l'H)4—0.'» maltio- vaiioiile jätetystä esityksestä on :e:o:ucfo kotonaan kiero, -tukcan iuaiUttulfc» tekee tällaiiteu arm. esiins. HaUiljija saatetaan miins. lenaenmi.cton taiinenpileilten kaut- ta epäeduUiseei'. Ivaloon, sellaiseen aan ei hallitsija mitfa tietäisi, miiä edellisille maltiopäiiviue on asiasta iätelty. lausui tonvotto.. maksi. että »valiokunta perinpohjin ottaisi malaistaiseen tällaista mi- nistevinettmoston toiminnan puol- -a j.i sen tväaristelpa seka ;wa- faifisi, mintälaiseen matoon hal litsija joutuu tällaistett toimien tattlta cttomen edttskttnnan ja kansan silmissä. Ehdotti, että loaiiio ottaisi knytiloimen huos taansa. EC. uttuila huomautti, että esitys pyvtii itjcfaimatiaioainutbett lannalle, muita sen penisteella ei kyyiilaitos kuitenkaan mietä iu- tisi itselannaitamatsi, maan jäisi ie yhä yhteiskunnan hartioille. Cli laipnmainen uusien suostuu- iojcn jat';c«iclyyii. Ed. 3! n o r teniä lausui, että esitys sisältää törkeän loultanksen edustunnan oileuieen maltioma- rojeu määräämisestä sekä huo- mautti, että ministerineumosto on alkanut käsitellä maamme maltio- maroja aimau mielimaltaisesti. säästelleu sellaisia eriä, joita edus- kuuta ou tahtonut myöntää, saa- dakseen sitä suuremmat summat itse käylettämäkseen. Jhmelteli sitä ivalmiutta, joka ilmeni ed. Junnilan lausunnossa uusien suos- t untaiu j ärj es ta m iseksi. Asiasta puhnimat mielä ed. £ i a n en, Tulikoura ja Li s- to, jota huomautti, että hallitsi- ; iit nouiDonantajat oivat tässä asiana citcet kokollaan tietämättö mät ia että on huolestuttamaa ajatella, että tällaisista neumon- at.lajista riippuu maamme kohta- lo. Chookti. että esilytsen johdosta hankittaisiin waltiowarai>lwakio- kunnan lausunto. Ed. D a n i e l s o n - K a l m a r i lausui, että esityksessä olema §(>7, jonka »inkaan asetus ou astuma moimaau kuluman »vuoden alus- ta. täysin selivästi osottaa, kuinka nykyään arm. esityksiä laadittaes- sa hutiloidaan. Esitys läyelettiin laki- ja talous- maliokuutaau, jonka on hmikitta ma siitä mattionmaraimvalioknn- nan lausunto. Esitettiin arm. esitys tuulaa- k i m a k s uit laske m is eu pe- r u s 1 e i s t a. Ed. ain e touvoi, että ivalio- kunta ottaisi selmittääkseeu luu laakimaksun laskemisen perusteet, jolloin se luultamasti tulisi sille kannalle, että tunlaakilnaksu koko- i.aan poistettaisiin. Esilys läheletliin talousmalio kunraau. Esitettiin kertomus maltio- »varain tilasta »v. 1 tl S. mutta pantiin pöydätte tiistain istuntoon. Ä)! « nlis k. 1 0 p. Suuri »valiokunta. Suureen »valiokuntaan »välit tiin: Z n o m a 1 ain e n puolue! 'Aimeberq, Tanielson-5ialmari, Honkajuuri, Koimisto, ^agerlös, O. haitte, Listo, iNalmiivaara, taulapää. Torppa. Warmikko ja f). 5t. )jrjö-Koskiueii; n u o r s u o m alainen p u o- lue: Setälä, Lilius, Ahma- ivaara, Nemvall, Astala. A. Eastren. I. Eastren ja Pernut- neit; ruotia 1 ain eu puolue: Ärede. Söderholm, Erotensell, Sohlberg. ;)tosenamist, ^Asehan, Gadda ja von Troil; m a a l a i s l i i t t t o: 1'ativa- la, Lohi, Leinonen, Hahl ja In- neö: sosialidemokraatit: Ho toiunt, Cfasmact. Nuortema. Kan nisto. Murros. Saari, it A. Saa rinen. Wirkti. W. Jokinen, Iärmi »teit, ^iioikoski, öiopila, Etelämäki Paasimuori, Herrala. Walpas. 'Nläniy. Kautto, Boman.Kurkinen, Mäiuuiiiien, Vitinio, Lehtonen, Miettinen. 7v. ^kantanen, M. Tu runen ja Mainio. Yieisiä uutisia, Tii n \\a wa!tiowaroja ovteuua esityksiä. S o 1 ila s apitm a k s n ro : 11 a 1 '•) 1 u ja s oti l a s r a h a s - t o n t ä y d e ii t ä m i n e n. Kun edelliset malliopäimät hyl- käsimät sille jätetyn esityksen soti- lasapumaksusta, on kenraalikmver- noöri. kuteu tunnettu, senaatille lähettämässään kirjelmässään ke- hoitanut tätä pikimmiten läsilel- läkseen ottamaan kysymyksen esi- tysehdotukseu laatimisesta, joka koskee »varojen myöntämistä »vuo- deksi 1U10 ien sotilasapumaksuu määrän peittämiseksi, johon soti- tasrahaston »varat eimät riitä. Tätä keuraalikumeruöörin keho- tusta ou senaatti noudattanut. Ehdotus kysymyksessä olemaksi esi- tykseksi ou ollut käsi.eltämäuä se- naatin asettamassa n. k. »valtion- ivaraiumaliokuuuassa, ja ou tämä sen lopullisesti hymäksyuyt. 3täi- uä pänvinä esiteitänee ehdotus senaatissa. S o l i l a s m e r o. Kirjelmässään senaatille ilmoitti leuraalilumeruövri. kuten tunnet- , että lokak. 7 pmä 1Uii!> anne- tun manifestin nojalla ja katsoen siihen, että maltiopäimilke lVJOi) otilasapumaksuista annetun esi- tyksen kolnlannen kohdan lopussa määrätään, että eduskmmau on lot.lasrahaston täyttämisetji muo- o.ile ja seuraamalle »vuo- ocllo qolettama maroja, on Hä nen ^.Majesteettinsa nähnyt tar- peelliselsi. että erityinen sotilas- suosnmta myömietään. Kenraali- kumernööri kehotti tämän johdos- ta senaattia »viipymättä ryhty- määit esitysehdokuksen malmista- miseen erityisen sotilasmeron »vah- luistamisesta, joka mero »vuodeksi 1011 on osotettaiva sllostuiltama- roista. Tämän esitysehdotuksen on se naatin maltioivaraimvaliokunta laatinut ja hymäksyuyt, jonka muolsi se piammiten esitetään senaatissa. Pääoma- ja kuponki- m e r o. Edelleen on kenraalikttmernööri kailkeinkorkeimmasta määräyksestä kehottanut senaattia tekemään eh- votuksen eduskuntaesitykseksi pää- oma- ja kupoukimerosta. Täntäu esityksen, johon ehdotuksen on mai- uittu »valtioivaraimvaliokunta jo tehnyt ja hymäksyuyt, tarkoitukse- na on suostumarahaston tulojen lisäämiseksi »verottaa pääomaa ja kuponkeja siten, että määrätty prosentti pankkitalletusten korosta ja obligatsioonikupongeisla joutuu suostuntarahastoon sekä että pato- makuukilksille pantaisiin yli »va- knulusmaksun pieni lisämaksu, joka joutuisi äskenmamittuun ra hastoon. Tämä esitysehdoius esiteitänee s enaatissa näinä päiminä. Leimasuostunta ja jää- m i s k ö w e r o. Senaatin raha-asiain makioknn- ta on edelleen laatinut ehdotuk- seu esitykseksi nyt kokoonku- »teelle eduskunnalle leimasuostun- nasta mnodeksi 1!)11 ja jäämistö- »verosta. Jo edellisten mattiopäimäin aikana hymäksykkiin korkeimmas sa paikassa esitys jäämistöme- rosta, mutta sitä ei ehditty an- taa ednskuuualle ennen sen hajot- tamista. Myöskin molemmat »viimemai nitut esitysehdotukset esitetään näi- nä päiminä senaatissa. Walkivpäiwäasioita. Korkeimmasta käskystä on ken- raaliknmernööri »vaatinut senaatin lausuntoa niistä »viime »valtio- päimäin käsittelemistä asioista, jotka koskemat: kansakoululmsten kesästirtoloita; ulkoilmamuseoiden perustumis ta: sanomalehtimiesten matkasnpen- dejä; lastentarhain amustaniista: työttömäni amustamista kulu- mana taimena: sotilaskyykirasituksen lieiventä- mistä; maanjaon edistämisloimenpi- teitä: ammattimaarakta suojelemista: kansakoululaitoksen määrära hoja; kulkulaitosrahaston kulunkiar- miota »v. 1910; marojen hankkimista niiden me- nojen peittämiseksi, joiden snorit- tamiieen mäkinaiset tulot eimät riitä: kertomusta maltiomarain ti- lasta: maltioamustuksen antamista Pietarin suomalaiselle yhteiskou- tulle: kansakoulukirjastojen amusta mista: Suomen Pankin ohjesäännön muuttamista; kunnallishallintoa maalla, kun nallishallintoa kaupungeissa, kuu- uallisia maaleja ja heinät. 1 ö pnä Is!):» annetun asetuksen 5 ja 9 pykälän muuttamista; sekä Suo- m en kansalaiseksi ottamistapaa. Ziäistä asiaista »vaadittuihin lausuntoihin nähden on huomatta- »va, että niitä on maatinnt „ar- mollisesta käskystä" kenraalikn- mernööri, kun sitä mastoin aikai- sentmin on sellaiset maadittn mi- nisteriivaltiosihteerin kautta. Zeiiaatlli lausuntoa ON »vaadittu eduskunnan »vastauk- sesta arm. esitykseen, joka koskee moi- massa oleivan kirkkolain erinäisten kohtain muuttamista toisin kuulu- <d'd»Skuunan tvimiheukiiöt. Eduskunnan painatustöiden »val- mojaksi on otettu lakit. kand. L. as Heurlin. Tointa olitvat sitä paitsi hakeneet insinööri I. Riese, sarin. kand. B. Montell, ylioppilas I. Torckell ja kiivipainaja B. Fo- gelholm. ltufia arm. esityksiä. Senaattiin on saapunut keuraa- tikmvernöörin kirjelmä ja sen arm. esitykset eduskunnalle pelikortlisuos- tuimasta m. 1911 ja »valtivpäiivä- kustannuksista w. 1911. Mikkelin läänin cut. kuwer- niiöri sl. L. von 5r «orriug ou anonut elinkautista ikä- ja mir- kaivuosiaan mustaamaa eläkettä. Erinäisten asiakirjain siirtämi- uen waltivarkistvsta minis- teriwaitiofihteerinwirastovn. Senaatissa esitettiin tiistailta kenraaliknmernöörin kirjelmä, joka koski erinäisten maltioarkiskossa säilytettyjen asiakirjain siirtämistä malliosihteerimvirastoon. Senaatti päätit käskeä maltioarkistoa jättä mään ne sille mirkamiehelle. jonka ministeriioaltiosihteerimvirasto sitä marten tänne lähettää. Joensuusta ja iikitienooita. Pohjoi<?-Karjalan N!aauwiljc- lysseuran kewätkvkouS Joensuussa m a a l i s k. 11 p. Kokouksen amasi johtokunnan puheenjohtaja I. H. Hakulinen »nuukamin lausein. Niinkuin ar- mattama oli, sanoi puhuja, seuran »viime syyskokouksen päätökset tu- lemat maikuttamaan seuran elä- mään ja toimintaan. ?iyt on joh- tokuuta kokonaisuudessaan malit- tama ja seuran mirkailijat oivat pyytäneet toimistaan eroa. Maikka ne, jotka tähän asti omat olleet seuran asioiden johdossa, surunne tiu katsomat suuunanmnutosta, toimomat he kuitenkin milpittömäSti seuralle menestystä edelleenkin. Kotouksen puheenjohtajaksi »va- Iittiin kansanopistonjohtaja I. H. Hakulinen ja »varapuheeujohtajaksi agroii. A. Brander. Wiil»le syyskokouksen jälkeen oli johtokunta hymäksynyk Muouis- lahden maalaisseuran Pielisjär- meltä ja Järmentauksen maalais- seuran säännöt Tohmajärmeltä Kokons mastaanotti nämä seurat maamviljelysseuraan jäseniksi. Kokouksessa oli 32 seuraa edus- kettuna 36 edustajan kautta: Huhtilalnmilta O. Leinonen ja K. A. Westerlund, Hammaslah- delta II P armiain ett, Mnlosta H. Matanen. Mattisenlahdelta I. Hie- tala. Enon kirkonkylästä O. Eske- linen. Kuusjärmeltä I. Kuokkanen ja O. Mänskä. Saarimaaralta A. Hiltuuen ja A. Soininen, Taipa- leelta P. Kontkanen. Kutsunmaa- rasta A. Eronen, Luhtapohjasta A. Nissinen, Uimaharjusla M. Tykkyläinen, Pirttimaarasla P. Hassinen, Heinämaaralta Wa- tanen, Haapavaaralta 31. Jtarttu- »teit ja I. Mallius, Kiteeulahdelta W. Kaitonen, Komerosta I.Lauk- kauen. Keskijäriveltä I. Koljonen, Wärtsilästä E. Kävhkö, 3lhmo- »vaaralta Hyliö, jakokoskella A. Pölönen. Miensnnsta ^r. llt- riaiueu, Paalasmaasta At. Halo- nen ja j. Kuiivalainen, Onka- mosta A. Toimonen, Sotkumasta :!>. Pitkänen. Innasta j. Kakkinen, Rääkkylästä I. Halonen, Muonis- lahdelta I. ^iyynänen, joensuun ympäristöstä I. Knlkonen ja H. C. Neiiiola, Polmijärmelta R. Kor tesniemi jn P. ^Uinttinen, Honka- ivaavalta H. Litmanen, KemieStä L). Nuuth ja Seliltä j. Rautiai nen. Esitettiin maaniviljelnsseuran tilit ja tiliututkijain tarkastusker tomus ja myönnettiin johtokuit- nalle ja tilintekijälle tilimapaus menneellä muodelta. Eri rahastoissa oli tilimuoteua seuraamat määrät: A! e u o ja: yksityisrahasto. . . kalastusrahasto . . puutarhauhoitora- haslo metsänhoitorahasto . karjauhoikokoulura- hasto hemoshoitorahasio . m a anmiljelysrahasto käsityörahasto. . . yleinenrahasto. . . karjanhoitorahasto . 329: 64 1,782: 25 11,210: 17 12,94(>: 22 81 22,41U: 59 10,0(>2: Oli 8,113: 63 14,222: 7° Smk. edell. muodeu etu- maksn rahaa 92,Iiii: 25 1,514: 92 633: 2 Smk. 94,264: 45 Tuloja: yksityisrahasto. . . 845: — kalastusrahasto . . 2,400: — pnutarhanhoitora- hasto 5,500: — metsänhoitorahasto . 12,577: 55 karj an lioitoloulura- hasto ..... 11,096: Oii hemoshoitorahasio . 4.300: -- m a anmiljelysrahasto 25,000: — käsilyörahasto. . . 11,00D: — nteiiieurahasto. . . 5,<s23: 76 katjanhoitorahasto . 15,722: 18 -mk. 94,264: 4i ^6arat ja melat: Maroja: talletustilillä Kansat- lis-osalepankissa . 10,ou0; Smk. 10,(i00: Metkoja: puhdasta omaijutttta :u ;1 ,08 .... 8,485: edell. * muodeu etu- maksn .... 1,514: Smk. 1< n SOO: Ra h a stotili 31 pmä jouluk. 1909: Tuloja: tilimuodeu kuluessa . 94,264: Smk. 94,264: Meuoja: tilimuodeu kultlesm . 92,116: edell. muodeu etu- malsu .... 1,514: rahaa 63:i: 92 28 Smk. 94,264: 45 ■J) hte e u »veto e r i k o i s - tileistä 31 pmä jouluk. 1909: Maroja: yksityisrahasto . . 11,933: 25 kalastusrahasto . . 1,942: 48 metsänhoitorahasto . 2,579: 36 karjanhoitokonlura- hasto 7: 3o karjanhoitorahasto . 1,013: 30 mihenkilöiden päimärahoja koske massa kohdassa, sillä seuran on maikea nyt saada palmelnkseensa päteiviä henkilöitä ja johtokunta ei »voi ymmärtää, miten toimin- taa jatkettaisiin menestykselliseski eteenpäin. Tosin päätökset pan- itaan loimeen ivasta ensi muotien alusta, mutta ktttt uudet toimet omat jo tänä muonita järjestettä- mät ia uudet toimihenkilöt malit- taival, on johtokmita katsonut ole- »vansa jo nyt pakotettu jättämään paikkansa uudelle johtokunnalle. Mirkamieskysymykseslä sukeutui taas pitkä keskustelit, josta käy tettiin useita kymmeniä puhemuo- roja ja syyskoloukseu päätöksiä ankarasti armosteltiin. Kaikesta päättäen kuulosti siltä, että mieli- piteet asiasta olimat paljon muut- tnneet. Keskustelnn päätyttyärat- kaiskiin äänestyksellä, lykätäänkö johtokunnan maali uuteen kokonk- seen, jossa sitten mirtaniiesasia, josta »vaatin toimittaminen on aiheutunut, otetaan uudestaan käsi- teltäiväksi ja päälettämätsi, ja pyy- betäiinfo entistä johtokuntaa pysy mään siihen asti edelleen toiines saan, mai »valitaanko uudet johto- kunnan jäsenet jo nyt tässä kokouk- sessa. Lykkäämistä kannatti 3<» nnk. 17,475: 69 Saantipa: puutarhauhoitora- hasto maanmiljelysrahasto käsityörahasto. . . yleinen rahasto . . Kansallispankissa. rahastossa . . . 48: 73 1,279: 95 995: 75 4,517: 98 6,842: 41 10,000: — 633: 28 Smk. 1 i,4 - 5: 69 Kun mirkamiesasiasta syysko kouksessa tehtyjen päätösten joh- dosta kaikki johtokunnan marsinai- set jäsenet ja toinen »varajäsen oliivat irlisanontnneet toimestaan, niin oli ilmoitettu tässä kokouk- sessa koimitettaivaksi jäsenten maali eroamien sijaan. Pyynnöstä joh- taja Hakulinen perusteli uudestaan johtokunnan irtisanoutumista. Syy- nä eroon olimat mainitussa syys kokouksessa tehdyt seuran päatök- set, jotka omat symälle käypiä ja suuntaa muuttamia, marsinkin toi ja nyt »vaalin toimittamista ai- noastaan 6 ääntä. Kysymyksen itäin ratkaistua hymäksyttiin ehdo tus, että johtokunta päättää, »nil- loin uusi kokous pidetään. Mäliajan jälkeen pohjusti ag- ron. A. O. Neinola keskustelta- maksi kysymyksen osuustoiininnas- ta tällä paiktakmmalla. Näyttää, sanoi puhuja, että osuustoiminta on jäänyt siivuasiaksi. Csintshtit tia on tosin merrattain paljon: osunsmeijereitä 29, turmeosuuskun- tia 9, osuuskassoja 23, osttuskaup- poja 11 ja ptlimakoneosnuskuntia 41. Koko maan osuuSkuntiln »ver raten on täältä osuusmeijereitä 8,. ",,, turmeosuusk. 12, S ",,, kas soja l> " „ kauppoja 2,., " „ ja pui maosuuskuntia 24,,,. " „. Mutta konemonttöörin lanstmnoista päät täen ei osuuskuntien aseina ole tyydyttamä, joitakin niistä on ha- jaannustilassa ja muutamat tus kallisessa tilassa. Syynä siihen on se. ettei perustettaessa ole olet- ln kaikkia »vaatimuksia huomioon, jos huonoja oireita laivataan, niin on ajoissa koetettama estää taka- talmen tuloa, keisillämä keinoja sen mälttämiseksi. Ataanmiljelysseuran iienmojat eimät muitta tehlamil- taätt ennätä osutlskmitia riittä- mästi malmoa. Paikaltisjohtoa kaikissa tapauksissa tarmitaan. EH- dotti. että pyydettäisiin Pellermoa järjestämään täälläkin Itä-Suo messa osuustoiminnan malmoiman paremmalle kaimalle. 5teskusleltaessa lausuttiin suota- matsi, että maamviljelysseuran »virkailijoita kehotettaisiin parhaan mukaan osuuskuntia malmomaan ja että Pellermo toimeenpanisi täällä osuusloimintakursseja, jois sa marsinkin kirjanpitoa opastet täisiin. Kokous yhtyi sellaiseen toimomukseen, että maamviljelys- seuran johtokunta entistä ponte- mämmin pitäisi huolta paikkakun nait toimessaolemien osnuStoimiu- nallisten yritysten menestymi- iestä. Keski-Zuomcu maantviljclyS- seura»; »netsätilzviLvrvttsiUen- tiksi on malittu meksäkonduktööri T. Hamo joensnnsta. Ivc»zsittl'» »uftftjnoiHitin iml)it= täiSm»»ylitivsakeiihlistt:i oli torstaina muosikokous. Puheenjoytajaisi ja pöyt.ikirjn- riksi ma Iittiin »varatuomari jal- inari j. Leskinen. Esitettiin jolnokunnan malmis- tama muositertomus ja tilit sekä tilintarkastajain lausnnto. Kun ennen olemme jo maininneet tilin- päätöksen tuloiset, niin tässä nyt kerrottakoon maan että tilintutkijar ehdoltiivat johtokunnalle tilimapaut- ta ja kokous sen myöskin myönsi. Sitten hymäksyttiin muutamalta muutoksella johtokunnan malntis- tama ehdotus joensuun kaupttn- gille nettomoitosta tuleman osuu- deu jatamisesta yleishyödyllisiin tanotnisiin ja päätettiin lähettää sellaisenaan kaupungin »valtuus miehille. Prokuristi A. Maroselle myön nettiin hänen pyynnöstään ma- vantus jostokuiman jäsenyydestä ja hänen sijaansa mcirsiuaiseksi jä seneksi muodeu 1911 loppuun asti maliltiin marattlom. jalmari I. Leskinen. Marsinaiselsi jäseneksi kolmeksi mnodeksi 1911—13 »valit- tiin kauppias j. Pitko ja mara- jäseneksi kanpp. Otti Pitko. ^ilintartaslajaksi maliltiin kanpp. M. E. Piipponen ja maratarkas- tajaksi fanpp. Heitti Surakka. johtokunnan jäsenille määrättiin samat palkkiot kuin tähänkin asti. 5!ansalli6mieliS^e-i nuorten il- lamvietvsta, joka on tänään, pyydämme luki- joille huomauttaa toisessa paikassa lehteämme olemaa ilmoitusta. Nuu- sasta osanottoa niin manhainkuin nuortenkin puolelta kaman nyt al- kaman yhdistyksen toiminta ehdot- tomasti ansaitsee. Ohjelmaakin omat nuoret parhaan mukaan ma- rustaneet ja seu matmistamisessa paljon aikaa ja tvaimaa uhranneet. Taloukauppa. Kontiolahden piirin itimismies kamreeri I. Hultin osti eilen kaupp. j. ^teppeuströmiu märjäystehlaau talon n:o 3 tantan kaupungin 29 korttelissa manhentman asemapiir- roksen mukaan 30,000 markalla. Toisen kansankonsertin aulaa joeusuuu musiikkiyhdiLkys huomenna lyseon juhlasalissa. Urheilun alalta. Pohjois-5tarjala» W. ja lf. piirin 'johtokunta hymäksyi tämän kunn 0 pnä vknr- meksen nuorisoseuran »v. ja u. osas- tou (41 j.) piiriin. Mieusuun rail- tiusseurau m.- ja u.-seura „Tuike" ja Kunnasniemen m.- sa u.-seura „ jäykät" hymäksyttiin myöskin sa massa kokouksessa. Pol)jvis-5tarja!an W. ja U.- piirin kokouksessa t. k. lo p. käsiteltiin muuuiuuassa seuraamia asioita: Kultaseppä A. M. Koimulau lah- joittamasta hiihtoinaIjakosta kil- paillaan t. k. 2l) p. Samoissa kilpailuissa ratkaistaan myöskin piirit^ hiiktomestarunssarmi. Mii- naivoittoruaroista päätettiin aitoa mvustusta piivilte. jos piirin rahamarat myöntämät niin anne- taan Joensuun S. <a. Uute joku nen määrä ensikesäistä Lahden matkaa marten. Joensuun 9{«it= tiuspiirin johtokunnalta pyyde kään >'>0 markan amustusta esi telmien pitämistä loavten piirin alueella. Täinän kuun 19 pnä klo 5 i .rp. pidetään naisille ja pik kupojille kilpahiihdot. .kaupunkimme W. ja ll.-seu- rain talmikilpailut aloitetaan hno- mennä, jolloin suoritetaan mäen- laskit ja luistelu. m 5/3 zs-s» SS I SS" 03* esi es ss cm Muualta Poh- jois-Karjalasta. — s^s-- Äirjc Martonwaa- ä ralta. i. Aiarlonmaara, Höytiäisen luo teisimmassa kulmassa, on ikiman- ha sukukylä, jollaisia nykyisin on enää tuiki Harmassa. Maitoit- maarait iki ivan h at asukkaat omat Tanskaset ja Tossaivaiset, joista edelliset omat ama olleet enem mistönä. Nykyisin on paikkakun- nalle siirtynyt muidenkin sukujen jäseniä, mutta ue oivat mielet pienenä murto-osana kylän „alkn- asukasten" rinnalla, s: Tarina kertoo Tanskasten esi- isän tulleen Tanskasta, ja ivan- hoiSsa asia- ja kirkonkirjoissa lie- neekin kämä nimi kirjoitettuna: „ Tanskan", ..Tanskain" tai „Tanskainen". Tossamaisten „al- knkoti" taitaa olla tuntematto mampi. Martonmaara on Polmijärmen pitäjässä, mutta o» tuntumia piirteitä, jotka eroiktamat senasuk- kaat muista polmijäriveläisistä. Puheparsi, kasmojeu piirteet, »var- talon muoto, käytös ja taivat, mieläpä hiusten »värikin omat eriämiä. Äkyöskin marsinaisten martonivaarataisten, Tanskasten ja Tossamaisten mäliklä on eroa- maisuuksia. Tanskaset omat yleen- sä pitkäkasmuisia, kuutumasti pi- temviä kuin Tossamaisek. Minun käsitykseni mukaatt omat Tossaivaiset marsinaisel Marton- maaran „ alkuasukkaat". Siihen iviittaamat monet seikat. Ensiksi kin omat Tossaivaiset kaikesta päättäen puhtaasti karjalaisia. Nykyiset ihmiset muistamat »vielä Tossamaisten muodostaneen suu ria sukuperheitä, joissa oli niin paljon jäseniä, että täytyi asua useammassa tumassa ja keittää kahdella suurella padalla. Sekin puhtaasti karjalainen piirre. — tossaivaiset omat ennen olleet nyöskin kuuluisia »velhoja, joiden kanssa ei ollut leikittelemistä. Siis »vanhaa tietäjäin sukua. — Martonmaaraa moi pitää syystä salokylänä, kirkko- ja kaupuukiniak- koihin nähden. Aikaisemmin se on kuulunut Kontiolahden pitä- jääseen, nykyisin, kuten jo mainit- sin, Polmijärmeen. Ennen sou- dettiiu Kontiolahden kirkolle yli Höytiäisen snurillaZ kirkkomeueillä nykyisin rämyytetään kärryillä Polmijärivelle lähes 30 km. Tal- metla tietysti saatiin ajaa hemo- seita tai hiihtää suksilla ennen niinkuin nytkii». Kaupunkiin, Joensuuhun, on matkaa lopuksi 70 mk. Huolimatta pitkistä matkoista on Martonmaara kylä, joka ei tee marsinaiseit sitlokyläit maiku- tnsta. Korkealta Martonmaaran selänteeltä, jotta kylän pääosa sijaitsee, on mapaa näköala, kai- kille ilmansuunnille. Idässä ja aakossa mälkkymät Höytiäisen ulapat ja niiden yli siintää Kou- tiolahdeu muoriset tienoot. Ke- säisin nousee aurinko Kolin mah lamäin selänteiden takaa ja laskee Pohjois-Samon ylpeyden, Jouka- haisen kietomarastoon kuulumau pitkistä puistaan kuuluisan Pisan, autereisena siintämän kaljun laen taakse. Laajat näköalat omat herättä- neet paikkakuntalaisissa harras tuksen aukomaan itsellensä henki- siäkin näköaloja. Kirkonkylää lu- kuunottamatta on Martonmaara ollut ensimäinen kylä Polmijär- »vellä kansakoulun perustamisessa. Kansakoulu on alkanut toimin- tausa iv. 1895 ja on ehtinyt jo jättää tuntumia jälkiä paikkakuu- »tan oloihin. Tämän maikutuksen aikaansaajina ansaitsemat mainit- sentistä tarmokkaat opettajat He lander ja Kortesniemi. C3 -GS5 22 S" I g3 j «SS» Siä @3 SS: EE. B N SS < S- "S StJ J—#■ o &2 C3 S» SS f* PS < SS S &> ps S (MII £- sr