2 — N:o 93 — 1910 ?uorstaiua Llokuun 2S x>:nä Puhetm A oinrit loria Puhelm 9 99 Parasta Nobelia Petroleumia halivalla Turun ^autppumhhmäläösä 9369 Liunank. 1 ja Hiiuialislvnlalu 10. Naum stg. Raamatunsklityksen pitää Tuomiokirkossa ruotjitii torsiuina klo 6 i.p. varapasrori Petier>ou >a Mikaelinkirkossa samaan aikaan suomeksi kappat. Leytouen. Rippisaarnin pitä» TuomiokirkoSs» ruotsiksi iouvantalua klo 6 i.p. varapaSt Petterson ja lamaa» aikaan Miiaelmkirkossa luomeksi kappal. Lehtonen. Rukoushuoneessa saarnaa perjantaina klo 47 i.p. ruolsilsi pastorit Olander ja Ro schier. 1°»' Rahakursfit. Suomen paulki elot. 15 p:uä. Myynti- OSto- kurssi. lurSsi Pietari »/w 2S8- — 2KK- 6KZ 3 kk. —: — 263-60 Lontoo a/v 5 25: 38 25^ 20 3 kk. —: — 25: 05 Paris a/w 100: 60 100- — 8 N —: — »9! 40 Antwerpen a/v IA): 30 S9: 70 3 li —: — 88: S0 Berlin a/w 123: S0 123: 40 8 kk —: — 122. 10 Hampuri a/ts 123: 90 123: 4>^ 3 kk -- — 122: 10 Lvbeck a/v 123, S0 12-t- 40 L kk. —: — 122: 10 Franlmrt am Maiu a/w 123: 90 123 40 3 kk.! —. — 122: 1u Amsterdam a/v 210: — - — 3 lk —! — 206 40 Tukholma a/w 139: 30 166. 80 Kristiania a/w 13^: 30 13e> »openyamina a/w .... 130. 30 1it6 6^ Uotteita: Asianajajia: MklDlst, HilP, ' iAlftedHolllftömllli::"'..'! I Lakiasiaiiitoimist», »3495 Turku. jUo i!—4.! I Omistaja, Alsrev Holmström, m.tavm. > Työkumppani: ittminpff, m.tuom. s > > Toimisto 7 72. W ^ ' j Holmström ja Aminoff 10 4S. ^ Seoaatoori. 10-3. P. 1122 ^tttUN, Turun Pankin uu ii talo. Leiiäknrejt»: » Bonsdorff, Aurak. 1, 9-11, jö-jö. P.1094 Grun«r, silmät., Puolalaakatll 2, jio —12. Hammarin, uaiStaut. ja synnyt. Ulkomailla v. Hetdeken Carl, Linnaut. 8. Poismatk. Horelli. ÄristiMankatu 6, 2—4. Puh. 7L9 Lindgte». sisätaut., Eerikinkatu S, 9-11.4-6. Mattsson, sisäl. last.t., Kristiinan!. 1. Pois- matkustanut. Möller. Uudenmaank. 1, 9-11, S -K. P. 1084 Nowtloff, P-. Koulukatu 10. Klo 1-2. S-7 Ringbom, L., Kaskeni 1. llo 9—11 5—6 Stadius, !k>., Eerikinlatn 9. PoismatkuSt Strähie, haavalääläri, poism. syysk. 1 p. Sälttn, G-, Iso Hämeen'. 2^. 2-H4. P. 6<»2. Tollet, G- A.. Eskeliniatu 1. Polsmatkust. elok. 30 p:ään. Hammaslääkärejä: Andersson» Uudeumaank. 1, 10—12, ö—6. Bahne, Allan, Eerikitttatu 5. klo 11—12 Blomberg, J.Häm.k. 30,11-12, P. 1352 Aörgeusen. ^caariauhamiuassa. Luttarinc», Aino, ,-irlst.k. 5, Matkoilla. Echaumau» tj.. Linusniatn 10. 10 — 12 Puy. 10 42. Widenös, W:m, Aurakatu 14, 11—12. ÄS2K0 NZll VZI onko tlsn kuoiilli? >'Urj. Mark Twain. ls»omennos). WicUi: maaliskuun ig92 M:nto ne-,a Niivltr illo. Si-!Iä on samat ylei set edut luin Carlossa ja Niz zasia Tarkoitan, että on hehkuiva au ringonpaiste, ilma polsaminlempeä ja meri jiintcuvän '.rka?; ihmisäänet, hä linä, lois-o ja kzmkus eiioät häiritse. Mtvtmie on tyyni, i)^lii!?rtuinen, rau hallinen ja niaaiimaon; rikkaat ja ko^ meuiia rakastamat eiival sinne eisy. Tarkoitan luonnolliie-ti ylimalkaan. Silloin tällöin lielysti ivoi tulla jokin rika- ja kcrrau ?atuin lulustumaan >el- lat een. en hc-ntz paljastaisi, ni mitin h.^.nta i!.!!uu!amana välw^iriä syvde-s.imlnr azmiaiZla HoiilU des Angw!>>?'ia, haudzhli hän: »Piin! Kar o'aa MlcSiä. jok.? nyt juuri me.-ice ulos. Painakaa muistunne hänen jokainen p.iriccnsä.- ^Minl^t^ydc.-!?" „Ticdatreko lu!a !zän ov?" „-cyllci. Häa on o>iut taaliä io muu tamia p^iw'. - c^i-cn tcil^'. H.in on hy- wta rikas jiliu.ey ail.ja Lyonista, niin o.naun terrotu^.,, za mma oletan, ellä han on y >n mc>ait!liu.° a, h.m nc-yitää ama >urulli^eja uneuuvalta eiku pu hele kencnluLti laiissu. Hunen nimensä on Teophil. M^giia»". Mina odonii nyt h?rra Smithin se littämän, llustä hänen innoslukjensa hra Eläinlääkärejä: FabrttinS, L. ja L. )., Etrikiukat» 1, j 10-12. Nyberg, Carl Alfr.. W. Hämeenk. 16, 10-1 Kätilöttä: Teir, A., Muorikatu 10. NhdiStykse» HYwätekewSisyydea järjestämtselst toimisto, Käsityöläistat» N:o 1, pidetääu awoiuna kesä- ja syysk. ainoastaan torstaisin klo 11—L. Heinä- ja elok. suljet tuina. Puh. 6 44. ZVakuutusydtiot Turussa: Henkiwakuutusvsak»yhtiö . Lifförsäkriugsaktiebolag Pääkouttori Turossa, Aurakatu 1. Puh. 43.13 AlMtM Keskinäinen vakuutuslaitos, osote: Linnank. 10. P. 134S ja 618 Tapatnrmavaknntns-osasto (ent. Torun Työmäeu TapaturmamakuutuSyhtiö). Kllljetuswat«utus-osasto makunttaa rahti, summia, lasteja, tamaroita, matkakaluja, purj.-ja höyryhumimeneitä, moottorime- ueitä, pienempiä aluksia, höyryweneitä, kalastaiameneitä v. m. AllMukien PaloapvyhdiStys irtamistoa lvarten. Asiamies: E. Nyuind. LäsithöläiSkatu S. Suomen Äclimiesten Capatnrmn mal.nutnsiaitos, Wartiawuorenkatu 4 a. Puh. 13 44. Klo 10-1 meritvaluutusyhtiö. Äouttori: Läntisl-n Ranta-ja . Kristiinankatujen knlaiaSsa Asiamiehiä: Hialmar Carpelan C:sou, E. M. Sjöblom. Gurun Miukorkotaitos Eerikmlatu 13, keskiviikkona ia laumantaina llo ^—6. Turun ^elvo8wll!mutuLMw Asiamies: L. Fabritius. Eerikiuk. 1. Pub. 5 38 Warnawuoreulati uiton, Arkkitehtejä: Tlmdtll, F., Kirjansitoja: H. K. El-lilom, N"- Holclli Soimaa la hymää ruokaa. Puhelin 23. huonee 13533 Turun Siuumisarkk»- ' 130.jZ Teltiias . Linaankatu -^7 Puh. 11 95 on uusia, >a on sillä hienompia za mnodik- kaioipia arkkuja, ehvottomasti halwimm?t hinnat. Fagerlund 6- Andersson. Hurun Lehden Puheli» »4. Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoitus- kumia. Antaa kaikkia tätä koskemia tarwit« tamia tietoja. Kirjapaino. Gurun Kirjasilla ja Slilliilillilchti O5likeMiij Läntisen Ranta- ja Kristiinankatnien lulmasia (ivaStapäätä Säästöpankkia). Konttori 7 4b. Puhelimet: Kirjapaino 29. Säntillinen työ. Kohtnnllisct hinnat. Eustmmen ^euiijliu Mmllkllutus-Miö muutletta 1827 ^702 mpöntää huokeilla ehdoilla kaikenlaisia palovakuutuksia meidän kauttamme. I. Osterbläd ja Kumpp. Magnaniin johtui, mutta hän waipui jytviin ajatukjiin ja n.htän>ästi koko naan unohil meidät. Silloin talloin si- weli hän kädellään siUinhienoja, tosi kosta hiuksiaan ikäänkuin auttaakjeen ajatusten juo!>ua. Silla aikaa antoi hän aamiaijen jäähtyä. Äjhdoin sanoi hän: „Ei, mahdotonta, en woi muistaa sitä". „Mitä ette moi muistaa?" »Muuatta H. C. Andersenin pienis tä, launiiSta saduista. O^a .uuluii siträ suunnilleen näin: ..Pojalla on hal i linin, josta hän piillä hyiv n paljon, mutia ajait-lemaltomuudesta jättää sea hoidolta. Lintu laulelee kinenkain kuun telemalta, mutta lopu!li alkaa je karsia nättaä ja janoa, laulu muuttuu waM- taivaat ja raulea^l ja wiydo>n koko naan taklaa — limu on kuo.iut. Pa latiuaon karsii Paika sydunjuuriin kciy- wiä omanlunnoniuskla. kalteria kyyne liä wuodatt^en »ulsuu han lvlverinja ja he hautaamat linnun suurella iois» tolla ja komeudella." Pienet olentopa- rat eiwät o.c ju.nkaan ainoat, jotka tuhlaamat he.dan hautaukseensa ja hau- tapaijaiecn a uita suuria jumiin , että niillä Maroilla olijilval ivoineet elättää heidät lvietäpa mukamas^i ja lom;asti» lm. Nyt on — " TäSja keskeytti h^in. Nizmmenen vitoihin kzhtasin Smithin uud.stu .N ja hä„ pyysi miuua tulemaan luo!>ent polttuakseni ltkaarin ja juhdak seni paria lasia iMskya, Huone oli hauska pehmiine luolmeen, kirlkaine iamppuir.een ja y-lomciui^cSl: rotyua- tvine lt-kiaivaiieineen. K-iken lijaki» kuulimme wie!a ulkoa hit>aista aallon lvislinaa. Tcisen Hit-i?khla>tn ja pilkan miellyttämän puhelemi en jMeen janoi Smith: Ilmoittakaa afolteenne uuteen, laajasisältöisem Turun Osotekaleukeriin, niin olette warma siitä, ettei se jää pois. Osoteilmoituksia vastaan otetaan Turun Lehden konttorissa (Läntisen Rantakadun ja Kristiinankadun kulmassa, mastapäätS Säästöpankkia) klo 3 a.p.—7 i.p., puhelin 84. Osotetiedot tvoidaan myös lä hettää postissa osotteella Turun Osotekalenteri. — Tiedot julkaistaan Kalenterissa maksutta. Kaatvapaperia osoteilmoi tuksia Marten saadaan kaikista kirja- ja paperikaupoista. AtmoitttS on töytiiivii etoliuun k»»r«esfa. o Apteekkia Tuomiokirkkotorin warrella muutettu lludeumaanl«ta 1, suofitellaa». ö? Ilmari M. Lindqwist « Maratuomari A G. Timgrenin ttsianajoloimMo toimittaa lakiasioita. Asianajaja Aksel Alanderin Turun Osaslo ^7 välittää talonkauppoj" Turku, Aurakatu 12 b. Puhelin 8 69. Aivoiuna V»9—^/z4 AW Rrnefeltill 4453 Turun konttori, Vraahenkatu 11 Puh 15 21. ivcilittää kaupunki- ja maatilo jen, huwiloiden, palstatilojen, metsten, tukkien, puiven, osak keiden sekä liikeyrityksien ostoa ja myyntiä. W. Kantolan Kultasepänliike, Kauppiaskatu 5. KuHeLin 9 41. iggzs Kulta-, hopea- ja uusihopeateoksia. Mihkimä, kihlaus-, muisto- ja jaloktmisvrmuksia. Kulta- ja hopea taskukelloja, mittoja y. m. Kaikkia ammattiin kuulumia löitä vastaanotetaan. Manhaa kultaa ja hopea a ostetaan jo vaihdetaan. A. Kantola. Halivalla! Kanttori- ja Urkurikoulu Turussa omataan jälleen torstai»» 1 P:«ii syyskuuta klo 2 i.p. Oscar Pahlman. 1S312 Kerttuiiokalu Turun TllMckmk AtökMu avataan jälleen torstaina syyskuu» 1 p:nä klo 1 päivällä. Pääsytut kinto en luokkiin on elokuun 31 P:uä klo 10 a.p. Uusia oppilana lvmdaan ilmoittaa sitä euneu van hempien tai holhoojien kauua llo 8 —10 a.p. Kemillä ehtoja saas ueitteu oppilaitten tulee ja^su- iut- limoin samaua p:nä klo 8 a.p. Pyrkijällä tulee olla papin- ja rokotustodistus sekä todistus ennen saadusta opetuksesta. ^u.A.s.so) 176» Olga Lemberg. Mk, Zsiizloz, Mii» jaitan>ana edullisimmin myyuiäläSta Moinvienti-Osuusliike SLalio r. l. 13574 Esriluttarii 1^ Put>. 14 05. ^Nyt lienemme jota'uin!in »valmis tuneer — minä kertomaan teille omi tuisen jutun ja te sen kuulemaan. Se o» ollut salaisuus monta vuotta — alaisuus minun ja ko.men muun kes teu; mutta nyt murran minä sinetin. Jstiitteko mukamasti?" „Äaikin Lamoin. Jatkakaa". Nain kertoi hän mmutle: „Kauan, kauan sitrea olin nuori tai- teilija — niin hywin nuori — ja kul leljin ympäri Ranslanmaaia, tein luon noljia s!illä ja täällä ju lopulta yhdyin pariin ratcsicitamaau nuoleen ranska- aisetn, joilla oli sama tomu tuin mi- nullaUn. Me olimme yhta ilo.sia kuin ,yhiä Laiika yhta köyyia tuiN ltoisia — ^.nka wain n hdotte ottaa sen. Claude Frcre ja Carl ÄZulanger ouioat pottien »imet, kcl>)v poi.ia, kunnon poiUa, iloi- !i:im^t olennot, jotka Milloinkaan on>at iluurani^eet tviihy^dellc ja hurvitelleet ruqi.naalllsesii kaikella ilmall». Lopu.ta jouduimme kurjassa kunnossa uiuui^maail bretannelaijeen tyläun ja eili eräs taiteitlja yhta kvyyä kuin mekin, otti meidät ivastaan ja k>rjai- lrellettt pelaSti meidät näliäkuolemasta F.ancoi» M>Uet —." „Mita? Suuri Francois Millet?" „Zutirt? Hän ci ollut silloin sen ?uw rempi luin y.jitaän mei-tc. Hänellä «i ollut Mitään luuluisuutia, ei ed-s koti- tylussaän, ja han oli niin löyhä, ellet hänellä ollut meille antaa muuia iyö- t^ivaa kuin nauriita ja neun jvslus loppuimat. MeiSla neliastä mti hyivat ysr. iva,, lyd^m:^licl, eroamattomin. Me mau uusimme yyoeo^a, m ä !an!aat ptti- wul, maalajimme tvaras oon, sitla yywin hauvoin saimme mituän myydykji. Meillä oll ihmeen haustaa vhd-osä, mulla »äi mähän luoja, kuinka meidän maljamme lurij>war toisinaan. G »««« «« « c/njiA van- i/nn/reitä myytämänä Tutua Lehden Kirjapainossa, Läntinen Rantakatu 19. Turiill SiiästöPaukki. Linnankatu 18. Perustettu 1822. Amoinna klo 10—12 a.p. ja 4—ti i.p. Tallettajan rahasto mk. 33,732,628: 43. Wara^ahsS.'o uik. 4 629,425: 40. Korkohytvi- tiis koko-ja puolelta kuukaudelta, tiorko lisätään 2 lerta ivuodesia pääomaan, nimit täin tejäkuun 3l) ja ivulutuun 31 pmit. Puhelimet: Toim. 13 96, asiam. L t°(>. Amerikkaan Tul Holman—Göteborgin— Hullin—Lirverpoolin kautta toimitetaan pilettejä halvimmalla 1662 Voren toimiston kautta. Sellaista kesti mähän yli kahden wuo- den. Älhdoin sanoi Claud muutamana päiivänä: „Tämä ei »vetele kauemmin, pojat. Immärrättekö! Ei pLirvääkään kauem min. Kaikki ihmiset otvat liittoutuneet meitä vastaan. Olen ollut joka pai- kassa enkä ole taivunnut ainoatakaan, joka antaisi meille centiminkään luottoa, ennenkuin olemme maksaneet »vanhat «velkamme". Se oli meille kowa isku. Kaikki kal penimme kauhusta. Oli seltvää, että asemamme oli toirvoton. Syntyi pitkä hujiusuus. Miedoin sanoi Millet huoa ten: „Minä en keksi mitään — en ke» rassaan milääa. Ehdottakaa jotakin pejat!" Ei kuulunut mastausta, jos ei synk kää äänetiöinyyttä siksi lueta. Carl nousi, kulki helken hermostuneena edes takaisin ja sanoi siiten: „Tamä on häpeällistä! Katsokaa näitä kanlaita! Ei yksikään Euroopan maal iri maalaa sen paremmin. Ja kaikki tu ristit owot makuuttaneet samaa ainakin sinne päin". „Muita eiivät ole ostaneet mitään", sanoi Millet. „He sanoiivat niin joka tapauksessa, ja se on tot-a. Katsoppas Ang?lus. tasi tuolla! Woiko kukaan sanoa mi nulle .« „Hyh— minun Angelukseni! Minulle on tarjottu siitä wli,l frangia". „Muloin?" ^ttula turjosi?" „Miisi et myynyt?" „Kas NIIN, eit^a nyt puhuko kaikki yhta aikaa. Minä uskoin että hän an taisi enemmän minä olin siitä tvarma — hän näytti niin rikkaalta — ja minä pyysin kaydkijaa". Puhelias senaattori. »Rajamaan" senaatin tvarapuheenjohtaja kenraali Markotv on avannut snunsa ja eräälle venäläisen lehden lirjeeinvaihtajalle laajasti jutellut MenSjän hallituksen ja senaatin yhtei' seslä Poetiikasta. Nykyinen senaatti nauttii MenSjS» hallitvk- sen luottamusta tnumt Markov, eikä mis sään laissa (ihmeen laillinen on herra M.) ole sanottu, että senaatin pitäisi nauttia kan san luottamusta. Senaatin työt otvat vaka valla pohjalla, kehui senaattori, ja Molem mat suomettarelaiset senaattorit (Saarikoski ja Rainesalo) ovat erittäin tarpeellisia neu voja antamaan lakiasioissa. KaS niin! Siinä saivat Saarikoski ja Rainesalo kuulla, mitä heillä on tehtävänä. Antaa neuvoja, miten »sapelijenaatin" tulee tehdä sellaisissa asioissa, jotka eivät ole „yleis- valtatunnollisia". Mm. eduskunnan kokoonkutsumiseen oli va kavia syitä, jutteli Markov edelleen. Suo malaiset toivoivat, ettei »yleisvaltakunnallis ta lakia" pantaisi täytäntöön, mutta »meille oli tärkeätä lopettaa nämä haaveilut" — ja siksi kutsuttiin eduskunta kokoon. Eduskun nalla on tietysti oikeus, vakuutti puhelias mies, antaa kieltävä vaStaus kaikkiin kysy myksiin. Mutta se ei merkitse mitään — sillä lakiehdotukset annetaan kuitenkin BZenäjän duu maa käsiteltäväksi, ilman eduskunnan päätös' tä. Jollei eduskunta esim. suostu antamaan „sotomilioo »ia", min — ne otetaan kysymät tä. JoS sitten rahoja ti ole antaa sivistys- tarpeisiin, kitien kouluihin j. n. e, uiiu minkä sille Moi. Eduskunnan täytyy — jollei tahdo nähdä Suomen kontujen sulettuina — hankita varoja. Ja jollei edusknnta myönny antamaan venäläisille samoja oikeuksia Inin omillekin kansalaisilleen, niin ei se mitään merkitse, sillä duuma asian päättää — ja sitten »mc" (s. t. s. senaattori Markov h. m>) annamme venä läisille virkoja SuomeSsa, ja niin se asia on selvä. Suomen nykyinen senaatti ei siis varapu heenjohtajan sanojen mukaan tule suuriakaan välittämään eduskunnasta. Sille, samoinkuin minisierincuvostolle, on yhdentekevää, mitä Snomen eduskunta tekee tahi tekemättä jät. tää. Lopuksi vakuutti senaattori ettei puheissa eduskuunau haioittamisesta ole mitään perää. Kun eduskunnan avajaisissa vaan ei tapahdu »sopimattomuuksia", saa se kyllä kokoontua ta vallisessa järjestyksessä. Ja tämän jälkeen sulkeutui puheliaan mie hen suu. Mitä arvelette, hyvät lukijat, »kotimaisen" senaatin päällikön puheista. Minusta se on aivan niinkuin olisi Menäjältä hankittu „wo. nokraiffi", johon Stolypin on puhunut. Herra senaattori ja kenraali Markov on Suomessa syntynyt — mutta sen enempää suomalaisuutta ei hänessä löydä vaikka tulella halisi. Niku. .Noo?" »Hän lupasi tulla takasin ia kirous! FraiicoiS si^ „»uolema nä »Oo, minä tiedän, minä tiedän että se oli tyhmästi, ja minä olin typerä. Minähän tahdoin kyllä, pojat, se teidän tulee käsittää, ja minä —" .Kyllä, kyllä sen me kyllä tiedämme, Jumala fiunatkoon sinua hyivää syd,in tosi, mutta elä nyt uudista tyhmyyttäsi". »Mmc>? Minä toiiveisia, että joku tulisi ja tarjoisi siitä meille nauriin — silloin saisitte nähdä I" ,Naurun! Oh, elä puhu siitä - — minulle tulee reesi suuhun. Puhu mähcmmän houkuttelemista asioista." ,Pojat, saiioi Carl, omat.o nämä taulut armottomia? Ä:astc.tkaa minulle." ^Elivät ole." »Eiivätkö ne ole hyivin suuriarivvi- sia? Wastatkaa minulle." »Owat." .Niin suuriartvoisia, että joS ne oli- simat »varustetut kuuluisalla nimellä, tvoir^lsiln r.e myydä suurcmmoisiin hin toihin. Eikö asia ole niin?" »Airvaa Marmaan. Sitä ei kukaan epäile.' „Mutta — ilmaa Pilaa — onko niin?" Luonnollisesti — emme mekään laske leikkiä. Mutta edelleen? Mitä meille on hyötyä silta?" »Niin. tomerit — — me marus tamme jcn tuuiulsalla nimellä." Wiikas keslusietu taukosi. Kailki kään tyim^t tysylvina Carteen. Milä ar- ivouuS tämä on? Mlsra saisuvat he lainata kuuluisan nimen? Nuta heille sen lainat!'?" Carl istuutui ja sanoi: »Minun ehdotukseni on täysin ma tama. Niinä luulen, että se va ainoa AMoisiaTilmjii huomautetaan tilauksen hy. Missä ajoin uudistamises. ta. ettei lehden lähettämi. seSsä syntyisi keskeytystä. Ariin Altti maksaa VModen loppuutt kotiiu- kannettuna Turussa V Tv. postissa tilattuna SmA. V. ky, neljännes-muodeksi kotiin- kannettuna Turussa H H p niö, postissa tilattuna V: Hhtä ja^ toista. — Toveri Taavi Tainio por varillisen yhteiskunnan jaloiS- s a. Wiime keskiviikko-iltana oli toimittaja Taavi Tainion määrä pitää Maasan työväen talolla esitelmä. Sitävarten agiteerattiin kan. saa liitteelle suurilla ilmoituksilla MapaaSsa Sauassa y. m. Ja tulihan sitä väkeä, vaikka 25 penniä kannettiin »hilirahoja", ennenkuin laSiettiin toveria kuulemaan. Odotettiin juh lallisen hetken alkamista odottamasta pääs tyäkin. Mutta Taavia ei vain kuulunut. Lopulta sentään ilmestyi eräs »luottamus mies" yleisön eteen ja pyysi ilmoittaa, ettei esitelmästä tällä kerralla tulekaan mitäät», koska esitelmöitsijä yksityisten asioittensa täh- den ei ole voinut saapua kaupungilta. Pieni ällistys valtasi yleisön, mutta se oli ohimenevää laatua, sillä pian tulivat »tove rit" selville siitä, että syynä toveri Taiuion poisjäämiseen oli taas tuo kirottu porvaril linen yhteiskunta, joka vii «iekotellut Taavi» samalsi aiaksi kuin esitelmän piti olla. tutki maan kapakkaoloja Maasan kaupungissa. St- säänpääsyoiaksut suoritettiin takaisin ja kuulijat palasimat kotianja kiukuissaan pormarillijelle yhteiskunnalle, joka taaS oli wetänyt työmä- keä nenästä, kertoo »Waasa". >» — Käärme eloknotmaSsa rii. h e e n. T. k. 20 p:nä, kun Abraham Isota lon, Lapin pitäjän Sukkalan kylässä, eloja ajettiin riihen yhteydessä olevaan säilytys- huoneeseen, luikersi suuri käärme kuormaa pu rettaessa kuormasta lattialle. Tuo hieman oudonlainen vapaa matkailija sai uhkarohkeu destaan palkkioksi kuolemantuomion, joka pan tti» heti täytäntöön. Mainittakoon lisäksi tässä todistuksena hevosen hyvästä atSttSta että se sanottua kuormaa vetäessään ilmaisi levottomuuttaan, korskuen y. m. MieS sitä vastoin loikoili levollisena kuorman päällä, aavistamatta, että vainolaiuen oli likellä. » — Sopiva muistolahja. Äsket täin lopetettiin Joutsenossa kaksi kuukautta kestäneet Suomen Meripelastusseuran Lap peenrannan osaston ulotteesta toimeupannut uimakurssit, joilla opettajana on toiminut lyseolainen W. Sjöholm Helsingistä. Jos saa us.oa lappeenrantalaisten sanoma lehtien tiedonantoja, sai hra Sjöholm kurssien lopeltajaistilaisuudessa paitsi oppilailtaan se- kuutimittarikellon, Suomen Meripelastusseu ran Lappeenrannan osastolta — hopeaisen paperossikotelon. Lyseolainen ja paperossikotelo! keino pelastuaksemme joutumasta köy» häintaloon, ja minä uskon, että fe on täysin Marma. Minä perustan mieli- pileeni ihmiskunnan historiassa löyty- wiin tosiasioihin. Minä luulen, että minun ehdotukseni rikastuttaa meidät kaikki." »Rikastuttaa! Sinä olet suunnil tasi!" »Sitä minä en ole" »Kyllä, sitä sinä olet — — sinä olet järjiltasi. Mitä sinä käsilät rik kaalla?" »Satatuhatta frangia kullekin.- »Hän on hullu. Tiesinhän sen." »Kyllä, sitä hän on. Catl, sinun puut-:esi on rasittanut sinua liiaksi " »C^rl, sinun pitäisi saada pilleri ja mennä heti säzkyyn." »Pane hänelle ensin kylmä kääre pään ympäri ja " »Ei, anna hänelle mieluummin kylmä jalkalylpy; hänen aimonsa omat miikko- kausia olleet sekaisin sen minä olen huomannut." »Pidä suusi!" sanoi Millet ankarasti. Ja anna pojan puhua. Kas niin, eh- dotut esi, Carl. Mika se on?" »A.uisi tahdon huomauttaa teille siitä tosia>iasia ihmiskunnan historiassa, kuinka monen juuren taiteilijanansiot oivat tulleet tunnustetuiksi masta hänen kuoltuaan nälkään Tämä on tapahtu nut niin u>ein, että minä uskallan sitä kuljua jo lai.si. Ja laki kuuluu että jriaijen suuren, :u»iemattoman taiteili jan an>:oiden täytyy tulla tunnuste tuiksi ja hänen tauiujensa hintojen ko hvia hänen kuolemansa jälleen. Ehdo- tul cni on; metakaamme arpaa — yh» den mcislä täytyy kuolla." (Jatk)