N:o 20 — 19IO. KAIKU. Peijantalna Helmikuun 18 päivänä. Ajanmukainen, monipuoleinen Naisten ja Miesten (perustettu v. 1879) A. A. HÖGSTENILLÄ, Oulussa. aikanamme. Hänen ponnistustensa päämaali oli siinä, että hän tahtoi tehdä kansallensa tunnetuksi Jumalan ja hänen tahtonsa. Gezeliuksen ensim mäisenä ja tärkeämpänä tehtämänä oli lukutaidon yleiseksi saattaminen. Piispa G. teroitti papistolleen, että seurakuntien lukkarien tuli olla luku- ja kirjoitustaitoisia. — W. 1666 sai papisto määräyksen, joka Suomen kan- sanopetuksen ensimmäisenä nurkkakime- nä on enin huomiota herättämä. Sen mukaan tuli jokaisesta seurakunnan kyläkunnasta malita joku siilvo, milkas poika ja lähettää hänet lukkarin luo lukutaitoa oppimaan. Oppiajan pää- tyttyä oli tuon nuorukaisen sitten pa- laaminen kotiseudulleen ja rupeaminen kylän lapsille jakamaan niitä tiedonal- keitä, joita hän itse oli oppinut. Ope- tuksesta sai hän pienen palkan. Näin etsi walo ja simistys kansanlapsia kaukaisemmiltakin erämaan kolkilta. — Jos lukkari ei opetustoimeen kyennyt, oli seurakunnan palkattama opetustoi- meen joku akatemiasta tai joku koulu- lainen. Hätätilassa oli nuorempien pappienkin ryhdyttämä opetustoimeen. Romastien tuli joka muosi tehdä tar- kastusmatkoja ja tarkasti walwoa, että määräyksiä noudatettiin. Vanhemmille teroittaa G. opetus- welwollisuutta ulkolukuun nähden. Hän mainitsee, että nianhempia on kehoi- tettama innolla opettamaan kristin us- kon kappaleita lapsilleen, niin pian kuin nämä oppimat puhumaan. Silloin saadaan lapsiin juurrutetuksi opinhalu. Vanhempien tuli jo lapsien pieninä ollessa kulettaa heidät rippitilaisuuksiin ja tarkastuksiin. Ulkoa opittamiksi nä- kyy G. »vaatineen Lutherin lyhyen ka- tekismuksen sekä selitykset siihen. Näin kohdistui Gezeliuksen lvalis- tustyö etusijassa nousemaan polmeen. Persoonallaan moitti hän sen suosion ja painoi lempeydellään kumansa nuo- rison sydämeen. Ja nuoriso opvi ymmärtään, että suuren työn oli Ge- zelius heidän hymäkse-n tehnyt. Näin Gezelius, Herran aseena, muodosti ai- kansa nuorisosta ja lapsista sellaisen sukupolrven, mikä on kestänyt komem- mat ajat kuin mikään muu sukupolmi Suomessa, on kestänyt, on säilynyt ison nnhan päiminäkin. Gezelius piti hymin tärkeänä kan- sanmalistusta yleensä. Tämän tähden hän määräsi, ettei amioliittoon saanut kuuluttaa ketään, joka ei osannut ka- tekismuksen selityksiä ulkoa. Itse toi- mitti hän kirjasia, että antamansa määräykset moitaisiin toteuttaa. Mielä hän määräsi, että marakkaimpiin per- heisiin tuli ostaa mirsikirja, emanke- liumit, rukouskirja, psalttari sekä har tauskirjoja y. m. Se perheen jäsen, joka taisi lukea, oli welwollinen opet- tamaan muitakin samassa perheessä olemia. Kesän aikana tuli pappien opettaa saarnatuolista, laskien niin pe- rustuksen katekismussaarnojen pitämi- selle. Kirkon oli myös pidettämä sil- mällä, että kansa oppii tamallisimmat mirret. Meinen kirkollinen järjestys oli huono. Tämän seikan parantamiseksi G. teki paljon työtä. Hän toimitti monta kirjaa amuksi papistolle hymän järjestyksen aikaansaamiseksi. Hänen aikanaan otettiin muuttokirjatkin käy- tänlöön. Gezelius teki säädöksillään opin harrastuksen kaikille melkeinpä elämän ehdoksi. Eihän taidoton enää kelmannut kummiksi eikä todistajaksi muissakaan kristillisissä toimituksissa. Kirkollinen kuri oli Gin aikana hymin ankara. Totta on, että sangen usea näistä toimenpiteistä on nyt rvanhen- tunut ja näyttämät nyt tarpeettomilta. Mutta siihen aikaan ne olimat hymin- kin tarpeellisia. — Dhtä ei Gezelius näy huomanneen, nimittäin taikauskoa kansan turmelijana. Kuitenkin oli juuri taikausko se pimeä moima, joka pa- himmin ehkä kansan tähän aikaan kah- lehti. Tähän nähden oli hän aikansa lapsi. Suuri on kuitenkin ollut se lyö, minkä Gezelius Suomen simistämiseksi teki. Hän kohotti maamme henkisen sekasorron tilasta järjestyksen jasirvis- tyksen asteikolle. — Ei tiennyt silloin Gezelius, eikä tiennyt hallituskaan, että Suomi oli kulkemassa kohti syn- kimpää tulemaisuutta, kohti suurimpia kärsimyksiä — ei tiennyt, että Suomi juuri sillä kertaa tarmitsi tuollaisen henkisesti lujan ja järjestyneen kansan. Me, jälkimaailman kansa, ymmärräm- me tässäkin Jumalan kaikkimiisaan huolenpidon, joka, jos sallikin joutua onnettomuuksiin ja suuriin kärsimyksiin, pelastaa kuitenkin jäännöksen tuomios- ta uutta aikaa alkamaan. Tältä kan nalta on meidän ymmärtäminen Geze- liuksen suuri elämäntyö. Jumala ma- litsi hänet kohottamaan kansaamme, jotta se kärsimykset kestää möisi. Sen tehiämän hän täytti heikkouksistaan huolimatta. Siinä hänen suuruuten- sa. - Puheenjohtajan kiitettyä esitelmän pitäjää »valaisemasta ja meille opetta jille mieltäkiinnnittämästä esitelmästä, laulettiin: Kiitos sulle Jumalani". — Tämän jälkeen alusti kysymyksen k o u l u k e i t o i s t ä op. Heiskala. Alustaja toi malaisemasti esille koke- muksiaan koulukeitosta omassa koulus- saan. Jhmeteltämän mähillä maroilla moi koulukeiton aikaansaada. Oppi- laat maksamat 5 p. aterialta. Har- moille köyhille annetaan ilmaiseksi. Koulukeitosta on ollut monta hyötyä. Mäsyinys ja raukeus oppitunneilla on oppilaista mäbentynyt. Myöst:u li- sää tällainen yhdessäolo tomeruus- ;a samanarmoisuustunnetta. — Alustuk sen iobdosta keskusteltua, lausui Kes- ki-Pohjanmaan opettajayhdistys toi- momuksen. että opettajat — mikäli mahdollista — ryhtyisimät paikkakun nillaan sellaisiin toimenpiteisiin, että saataisiin ympäristön mäestössä in- nostus heräämään tähän asiaan, jotta moitaisiin mähitellen toteuttaa tätä hymää aatetta, missä se on mahdol- lista. «Ahkeruuden anna olla" laulettua, piti maamieskoulun johtaja Söder- man esitelmän wiljelyskasmien jalostamisesta. Toimoi, että opettajat tutustuttaisimat oppilaitaan luontoon ja kiinnittäisimät oppilaiden mieliä jo aikaiseen tähänkin tärkeään asiaan. Puheenjohtaja kiitti esitelmän- pitäjää pitkästä ja malaisemasta esi- telmästä. Päimällisaika oli tullut. Siirryt- tiin ..koulukeittiöön", missä emäntien malmistama ruoka maistui erittäin hy- mältä. — Kokouksen osanottajat saimat aamulla nähdä koko koulukeiton täy- dessä käynnissä. Eimätpä malttaneet silloinkaan olla maistelemattta sen maukkaita antimia. Päimällisen syötyä siirryttiin karta- non yli op. Heiskalan ystämälliseen kotiin. Keskustellen ja kahmia ryyp- pien kului ilta hymin nopeasti. Illan kuluessa lausui op. Ikonen runon: „Santamuoren tappelu". Seuraama kokous päätettiin pitää ensi syksynä marraskuuun loppupuo- lella. Johtokunta lähemmin määrää kokouksen ajan. Lausuttiin toimomus, että kokous moitaisiin järjestää Loh- tajan kirkonkylän kansakoululle op. Leppälän luo. Sanottiin hymästit ja suuret kiitok- set ystämälliselle talonmäelle. Mirkein mielin palattiin kotiin. M. O. I. ZMMssll pitimät Perä-Pohjolan maanmiljelys- seuran mirkailijat Romaniemen Son- gassa M. Möllärin talossa m. k. 30 pnä. Maanmilj. neuro. M. Laak konen piti aluksi erittäin malaise- man esitelmän suomiljelyksestä, huo- mauttaen ensin, miten suuri kansallis- omaisuus piilee noissa hallaa uhku- missä soissamme sekä miten aina uu- tismiljelystä alotettaessa on ensin otet- tama selko maanlaadusta y. m. milje- lystä edistämistä seikoista, ennenkuin ryhdytään sitä toimittamaan. Selosti sitten useita eri miljelysmuotoja ja miten kussakin tapauksessa on mene- teltämä, kuten maanmuokkauksessa, oji- tuksessa, sameamisessa, lannoittamises- sa y. m. sekä mitä miljalajia olisi en- sin edullisin käyttää, ennenkuin maa jätetään heinänkasmulle. Kokemuksesta on huomattu, että Harmoin muut mil- jelyskasmit suomailla menestymät — kun yksikin hallayö moi tehdä tyhjäksi maanmiljelijän maimannäön — kuin heinä, jota ei „pane pakkanen". Se on samalla yksi maataloutemme tuot- tamimpia tulolähteitä, sillä sen amulla saadaan karjataloutemmekin kohoamaan nykyisestä rappiotilastaan. Puhetta kuunneltiin erittäin tarkkaamasti. Toisen esitelmän piti kalastusneum. I. H o m i n e n, tehden selkoa niistä syistä, jotka aiheuttamat kalojen hä- miämisen mesistöistämme sekä kehoit- taen yleisten kalamesien omistajia liit- tymään yhteen etujansa malmomaan kalansiitoksen sekä järkiperäisen kalas- tuksen amulla, jota nykymen kalastus- laki edellyttää. Jos nykyistä ryöstö- kalastusta mielä jonkun aikaa harjoi- tetaan, niin ennen pitkää hämiämät kalat mesistämme sukupuuttoon. Näi- hin asti täälläpäin mähän tunnettua tosiasioihin perustumaa puhetta kuun- telimat ukot hartaasti. Kolmannen esitelmän (osuuskassois- ta) piti Pellermon neum. I. W ä h ä- Erkkilä, aluksi huomauttaen, kuinka maanmiljelijä useinkin tarmitsee rahaa, jota saadakseen hänen täytyy turmau- tua nykyisin suuria moitto-osinkoja ta- moittelemiin pankkeihin, maksaa niihin suhteettoman korkea korko, sekä mielä useimmiten määräpäimänään, kuuden kuukauden kuluttua suorittaa melka ta- kaisin. Mutta tästä maanmiljelijöille perin sopimattomasta rahansaantita- masta pääsemät he, kun perustamat keskuuteensa Osuuskassan eli n. k. kyläpankin, josta sitten tarpeen tullen sen jäsenet saamat rahaa lainaksi huo- keammalla korolla ja pitemmällä takai- sinmaksuajalla kuin pankeistamme. Pan- kit omat syntyneetkin etupäässä main liikemiesten tarpeita tyydyttämään ja näin ollen omat aiman sopimattomat maanmiljelijäin käytettämäksi. Läm- möllä ja asiantuntemuksella esitettyä, erittäin malaisemaa esitelmää seurat- tiin milkkaasti. Puheen loputtua seuranneessa kes- kustelussa oltiin melkein yksimielisiä Osuuskassan tarpeellisuudesta tällekin paikkakunnalle. Päätettiin alkaa sitä toteuttamaan, säännöt laadittiin Pel- lermon mallisääntöjen mukaiset, osuus- maksuksi hymäksyttiin 60 mk., josta on suoritettama 10 mk. muosittain kuu- den muoden aikana. Tilaisuudessa kirjoittautui jäseneksi jo kymmenkunta henkilöä. Kassan toiminta-alueeksi eh- dotettiin Sinetän maatalousseuran alue, käsittäen miisi eri kylää. Nimeksi tuli ..Romaniemen Sinetän Osuuskassa". Puuhan eteenpäin mieminen kuten uusien jäsenien merkitseminen, y. m. toimenpiteet jätettiin maanmiljelijäin Matti N. Kuuselan ja Janne Koimu rannan huoleksi. Nämät omat päät- täneet Osuuskassan perustaman kokouk- sen pidettämäksi helmik. 27 p. Sine- tässä Koimurannalla. Maanmiljelijät? Liittykää jokainen jäseneksi osuuskassaan! Saapukaa miehissä sen perustamaan kokoukseen, jossa neumotellaan kaikista kassaa koskemista asioista, malitaan hallinto y. m. Asia on kyllä sen ar- moinen, että sen toteuttamiseksi pitäisi jokaisen toimia. — Siis kaikki Osuus kassan kannattajat, tulkaa joukolla ko- koukseen? Sillä mähät moimatkin suu- ria aikaansaa, kun on intoa ja innos- tusta, kun on tahtoa työhön ja toi- mintaan ja toimoa sekä uskallusta. Tilaisuuteen on myöskin neumoja I Wähä-Erkkilä lupautunut tulemaan antamaan neumoja ja ohjeita mastaista toimintaa marten. Lopuksi puhui mielä M. Laakkonen karjataloudessa olemista epäkohdista kehoittaen ryhtymään järkiperäisen kar janhoidon amulla kohottamaan tätäkin tärkeätä maatalouden tuotantohaaraa. Ilta olikin jo näitä opettamaisia puheita kuunnellessa kulunut hymin myöhäiseksi. Kellon alottaessa 11:sta alettiin hankkiutua kotimatkalle. Tyy- tymäisinä ja kiitollisina esitelmien pi- täjille saaduista neumoista ja ohjauk- sista hajaannuttiin kukin kotiinsa. Ter metuloa mastakin? Näre. kirjoituksia. Artv. Aaiun Toimitukselle Oulussa. Koska eräs uutisten kirjoittaja Piip- polasta Kaiun 17:sta numerossa on kyhäelmänsä alla käyttänyt nimimerkkiä C. silminnähtämässä ja jonkunlaisessa „promokatoorisessa" tarkoituksessa luu- totella lukijoille minua tämän uutisen lähettäjäksi, pyydän Toimitusta todis- tamaan, etten ole sanotun uutisen kir- joittaja enkä lähettäjä. Piippola 13. 2. 1910. R. Calamnius. Ette ole uutisen kirjoittaja ettekä lähettäjä. Toimitus. Täten pyytää Oulun N. M. K. Zhdistys lausua jalolle lahjoittajalle sydämmelliset kiitokset miimeisestä ra- halahjastanne. Jumala palkitkoon Teitä! Oulu 16 p. Helmikuuta 1910. sbb Oulun torihinnat. Helmikuun 17 p:nä 1910. Talkkunukset 35 p. kilo. Ruisleipä, kova 40 p. kilo. Ruisleipä, pehmeä 30 p. kilo Ohraleipä 40 p. kilo. Lestyleipä 45 p. kilo. Vehnäleipä 60 p. kilo. Jästileipä 30 p. kilo. Potaatit 4 mk. 50 p. hehto, 25 p. kappa. Sipulit 35 p. kilo. Maito 35 p. 2 litraa. Meijerivoi 2 mk. 60 p. kilo. Ruokavoi 2 mk. 50 p. kilo. Tali I mk. kilo. Tuore naudanliha 1 mk. kilo. Tuore lampaanliha 1 mk. 30 p. kilo. Tuore vasikanliha 60 p. kilo. Tuore sianliha 1 mk. 45 p. kilo. Tuore siika 1:40 p. kilo. Tuore taimen 2 mk. — p. kilo. Tuore hauki 1 mk. 40 p. kilo. Tuore ahven 1 m. kilo. Tuore silahka 2:— p. kilo. Tuore maiva 45 p. kilo. Elävät mateet I mk. kilo. Suolattu lohi 4 mk. kilo. Suolattu siika 1 mk. 60 p. kilo. Suolattu silakka 50 p. kilo. „ „ 9 mk. Vi, 5 mk. Va astia. Palvattu naudanliha 1 mk. 10 p. kilo. Palvattu lampaanliha 1 mk. 60 p. kilo. Palvattu sianliha 1 mk. 75 p. kilo. Palvattu poronpaisti 1 mk. 60 p. kilo. Kalanmäti 4 mk. — p. kilo. Punasta 20 p. litra. Juusto 70 p. kpl. Kananmunat 30 p. pari. Lehmänkieli 1 mk kpl. Rimapuut 14 mk. syli, 6 mk. kuorma. Koivuhalot 19 mk. syli, 8 mk. kuormaa. Mäntyhalot 18 mk. syli, 7 mk. kuorma. Kuusihalot 18 mk. syli, 7 mk. kuorma. Heinät — m. häkki, 7 p. kilo. Oljet 50 p. kupo. OOOOOOOOOQOOO O o © 4,500 mkasta—110,000 mkaan. O o Maatiloja otetaan myytäväksi ja f* palstoitettavaksi. Lähemmin j. h. luoma. 9 varamaanmittari. Oulu, Kirkkokatu 53. — Puhelin 513. OOOOOOOOOQOOO Auulutuksia. Asiananomaisia talojenomistajia ja isännöitsijöitä huomautetaan Maist raatin antamasta määräyksestä, että talot kaupungissa ovat ehdotto masti varustettavat uuden asema kaavan mukaisilla osoitenumeroilla, jotka ovat paikoilleen asetettavat ennen lähestyvän maaliskuun 1 päi vää, jclloin vanhat numerot ja kil vet ovat poistettavat, kaikki uhalla, eitä niskoittelevat muuten viipymättä saatetaan kaupungin poliisijärjestyk- sessä säädettyyn edesvastaukseen. Oulun Raatihuoneella, helmikuun 12 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: P. W. Snellman. V. t. Yleisölle tiedoksi ilmoitetaan, että Maistraatti viime maaliskuun 23 päi vänä antamallaan päätöksellä on määrännyt talonomistajien velvolli suudeksi suorittaa talojensa tulisijain nuohoomisesta nuohoojille menevät palkkiot sekä että tämä päätös, jonka läänin Kuvernööri viime marraskuun 13 päivänä on vahvistanut, astuu voimaan lähestyvän kesäkuun 1 päivänä. Oulun Raatihuoneella, helmikuun 12 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: P. W. Snellman. Vanhempi varasto urheilupaitoja, hengseleitä, harmajia villakudelankoja, nais- liivejä, miesten ja naisten sukkia (harmajia ja mustia) myö- dään alennettuun hintaan. Otava, Kutoma- ja Ompelukone kauppa. Oulussa ja Rovaniemellä. V. t. Huutokauppoja. Huonekaluja, kuten konttoripulpetti, kirjoi- tuspöytä, tuolia, sohvia, pöytiä, 1 kopioprässi, 1 automaatti gramofooni le- vyineen, y. m. sekä suuri varasto uusia rahakukkarolta, lompakoita, käsisalkkuja, hänkseleitä, vöitä, kirveitä, sahoja, vieteri- mankeleita, 2 kultakelloa, seinä ja pöytä- kelloja, turkkia, separaattoria, ompeluko neita y. m. myydään huutokaupalla tors taina ja perjantaina 3:na ja 4:nä päivänä maaliskuuta kello 10:ltä a.-p. ja 5:ltä i.-p. VTahkuri Heikki Jokiperän kon 1 * kurssipesän hyväksi myy dään huutokaupalla torstaina maaliskuun 3 päivänä kello 12 päivällä parkitulta lammasnah- koja. Oulun Huutokauppakamarissa, Maatilan ja Irtaimiston Ouuto- kauppa. Muuttuneiden olosuhteiden takia myydään huutokaupalla maanantaina helmik. 28 p. klo 10 aam. Moisalan 2 k m. tila Remonlahden pitäjässä. Tila sijaitsee Siikajoen rannalla 6 km. Ruukin asemalta. Laajat maat omat laadultaan ja asemaltaan erinomaiset ja hymin asutut mastaista hyötyä marten. Wesimoimaa tilan alueella. Sopima ja hymin kannattama karja- taloudelle. Kotimiljelysalueeltaan hal- laton? Samassa tilaisuudessa myydään kaikki tilan irtaimisto: 3 hemosta, 17 lehmää, nuortakarjaa, miljaa, peru- noita, 16,000 kiloa timoteiheiniä, sekä kalustoa. Huom.! Irtaimistoa myydään maikka tila ei tulisikaan tällä kerralla myydyksi. Maksuehdot hymät, joista y. m. ehdoista lähemmin paikalla. Jalasjärmi helmik. 12 p. 1910. Omistajat. M hl myydään tämän kuun 25 päivänä Huumolan talossa Paavolassa työ-, huone ja talouskaluja. Huutokaup pa alkaa kello 10 e. pp. Paavola, 12 p. helmik. 1910. S. Vanhala. Virkoja haettamana. (L. ja K. 2:sti). Opettajan viran sijaisuuden tämän lukuvuoden lop puun julistaa Pulkkilan Laakkolan kansakoulun johtokunta haettavaksi 14 päivän kuluttua tästä päivästä lukien. Asunto on valmiiksi kalus tetussa huoneessa. Todistukset palkkavaatimuksineen (työkuukau- delta) ovat lähetettävät allekirjoitta neelle. Naiset ja seminaarin käy mättömätkin otetaan huomioon. Pulkkilassa helmik. 16 p:nä 1910. A. E. Stenlund. IDuofrattcupana. l:si päivästä Kesäkuuta 1910 Sali, 4 kamaria, vinttikamari ja keit tiö, kadulta käytävän kanssa; sekä 2:si kamaria ja 2:si vinttikamaria sekä keittiö, sopivat parhaiden sen- laisille, jotka pitävät ruokavieraita tai koululaisia Maalari Mattilan talossa, Kirkon vieressä. Älkää uskoko, että likaiset puvut ovat käyttämät tömiä, vaan lähettäkää ne joko pestäviksi tai värjättäviksi Kemialliseen Pesu- ja Kaunovärjäyslaitokseen, ... jossa ne tehdään käyttökuntoisiksi. Oulun läänin Keskinäisen Paloapuyhdistyksen ylimääräinen Vuosikokous pidetään kuluvan helmikuun 26 päivänä kello 11 a.-p. yhdistyksen konttorihuoneus- tossa Kansallis-Pankin talossa ja päätetään siinä vuoden 1909 vakuutusmaksun suu ruudesta. Oulussa, 15 p:nä helmik. 1910. Johtokunta. Älyttömänä. Ralleina fftaailman kulmilla op .Non plus ultra* parraor ajokone tyydvttänyt ostajansa, >arhaiden todistaa sitä 2000000 coneen menekki viime vuonna Kone on etevimpien hienofave 'teknikkojen monivuotisten ko keilujen onnistunut tulos. Tottumatonkaan ei sillä voi haavoittaa itseään! Se kestää mies ijän, ajaa nopeasti, kevyesti ja sametin sileäksi karkeimniankin parran. Äärimmäisyyteen kehitetty työnjako ja koneelli nen paljottatävaJmistiis tekevät malxlolliseksi myydä tätä erinomaista konetta rahtivnpaasti ainoastaan 2 mk :lla 90 p. kapp-Ue. Yksinmyyjä Suomessa V. Krfiger, VViiptiri Kullervon ka Ui -l. Haaneimmal Miat, Tarkimmat kellot ia Somat silmälasit ostatte halvimmalla K. K. MMM OULUSSA. Myytävänä palkittu Siitos-sonni ja Teuras-sonni Kärsämäen Pappilassa. Suurin varasto Suomessa joka lajia, nuotanosia, rysiä, pauloja, sisäänkudotulla lyijyllä a korkeilla, lankaa, väriä, kohoja, kork- kikaarna, y. m. y. m sekä kaikenlaatuisia jhftiNtarnnita "• k - uistimia, siimoja, QluatUuldl|ibliu f koukkuja, vapoja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Fritz Schröder Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydettäessä. Ilmoituksia. pidetään alkaen klo 10 a. p. Helmikuun 23 p. Oulunsuun keskikinke rit Otto Karhin talossa. Helmik. 24 p. Oulunsuun ylikinkerit Pekka Kinnusen talossa. Helmik. '25 p. Pikkaralan kylässä Yrjö Hepolan talossa. 28 p. Sangijoella Anna Päätalon talossa. ^Maalisk. 1 p. Korven kylässä Sakari Jää- linojan talossa. Maalisk. 2 p. Laanilan kinkerit Hintassa. Maalisk. 3 p. Skrööderin kinkerit E. Suomelan talossa. Maalisk. 4 p. Kiviniemen kinkerit Juho Junttilan talossa. Maalisk. 7 p. Koskelan kinkerit Järven- korvessa Heikki Kinnusen talossa. Oulujoella helmik. 16 p. 1910. E. Pesonen. Pelastusarmeijan ylijohtajat eversti ja rouva Howard. St. kapt. Sjöblomin ja ajut Lindin avustamina vierailevat Oulussa, johtaen kokouksia lau- vant. 19 p. t. k. klo 8 ill. ja sunnuntaina 20 p. klo 11 a. p. ja klo 7 ill. Kaikki tervetulleita! Isompi määrä propsin tekiöitä saa työtä Sievin aseman luona. B. ISO OJA. (S. W. L. ja F. A. T. ja lehdet sekä K. 3:sti.> Maalarinleski €cwa Mik kosen konkurssipesän ^velkojat kutsutaan kokoukseen, joka pidetään tiistaina ensi maaliskuun 15 päimänä kello 6 illalla allekirjoittaneen luona, Kansallis-Osake-Pankin talossa tässä kaupungissa, keskustelemaan ia päät* tämään: 1) Pesän omaisuuden rahaksi muut- tamisesta; 2) Metallisen ja hänen perheensä elatuksesta; Metallisen pyynnöstä saada eroit- taa itsellensä pesästä erinäistä omai- suutta; 4) Uskotun miehen palkasta y. m. pesää koskemista asioista. Samalla huomautetaan siitä konkurssisäännön määräyksestä, että poissaolemat lvel- kojat saamat tyytyä läsnäolemien pää- töksiin. Oulussa. Itt p:nä Helmikuuta 1910. Huhanantti. Uskottumies. Huweja. Olftamia pidetään Suomalaisen Työ- väenliiton toimesta ensi sun nuntaina t. k. 20 p. klo 7 il lalla Nuijan huoneustossa. OHJELMA: AVAUSSANAT. PUHE, maisteri O. Rauhamaa. ESITELMÄ, rouva Kivekäs. KÖÖRILAULUA väliajoilla. Sisäänpääsymaksu vapaaehtoiner. (R.-S. listi.» (K. 1 f.) Aartano inyytämcinä. Pienoinen kauppakartano, jossa on -) lämmintä huonetta ja tarpeelliset ulkohuoneet m. m. holmattu kimikella- ri, kaikki hymässä kunnossa, myydään muuton takia sopimalla hinnalla. Kar- tano sijaitsee Limingan kirkonkylässä parhaimmalla liikepaikalla maltamaan- teitten risteyksessä ja suuren Osuus- meijerin mieressä. Paikka sopii erittäin hymin Nahkurille, sillä joki on ai- man mieressä ja koko pitäjäässä ei ole nykyjään nahkuria. Lähempiä tietoja antaa ja kaupois- ta saa sopia kanssani. Limingassa 11 h 10. Fr. Pitkänen. »f Lasten vaatteita Naisten pukinetarpeita Lasten kappoja, huiveja ja lakkeja Kudottuja puseroita ja kappoja. herraiu ja naisten Cuh-1^2o Englantilaisia ... O UH Md* Pitsejä, brodyrejä, garnityrinauhaa Flanelleja. Satiineja. „Viyella. M A. DAHLBERGMlla Kansallispankin talossa. Myytävänä A. E. Hammarin Kukkakaupassa. Rakentajat, Rakennusmestarit, Sepät huom.! Kilpuan Höyrysahalla on aina saa tavana sahatuita lankku ja lauta tavaroita, joku määrä jo höylättyi- näkin. Hylkylautoja helpolla, sama ten kuin kilpukoita ja hyviä pajahiiliä. Valkama & Ruokokoski. Oulusta saapuu Rovaniemen "XHf markkinoille myötä iso valikoima Ei;. Iiii Ailia Siä y. m. y. m. HUOM.! Silmät tarkastetaan ko neella että jokainen saapi varmasti silmille sopivat lasit. Tuottakaa tavaranne ulkomailta suoma laisilla laivoilla! Rahtitulot jäävät siten ko timaan hyväksi. Määrätkää tavaratilauksenne Hamburgista ja Liibeck'istä kuletettavaksi meidän lai voillamme. Asiamiehet: H. M. Gehrckens, Ham burg; Jäde & C:o Liibeck. Waasan—Pohjanmeren Höyrylaiva-Osakeyhtiö. Ne arv. henkilöt, jotka eivät vielä ole perineet voittojaan Oulun Suomalaisen Yhteiskoulun arpajai sista, käykööt ne perimässä Vapaehtoisen Palokunnan talolta ennen tulevan maalis kuun 1 päivää, jolloin jälelläolevat voitot myvdään koulun hyväksi huutokaupalla mainitussa paikassa kello 4 j. pp. Oulussa, helmikuun 15 p:nä 1910. Arpajaistoimikunta. Koomillinen. Aokouksia. Oulun työväen Sairas- ja Hautauskassan varsinainen Vuosikokous cfja pidetään maanantaina Helmikuun LJ 28 p:nä kello 7 j. pp. «Nuorten Miesten Kristill. Yhdistyksen huo neustossa" teht. Lindgrenin ta lossa. Oulussa, Helmikuun 16 pnä 1910, Hallinto. R. y. Pohjan Leimussa Uusien jäsenten Vastaanotto Iltama lauantaina t. k. 19 pnä kello 8 illalla. Ohjelmassa on pianonsoittoa, tervehdy.', lausuntoa (opett. Toppila), kuvaelma y. m. Saapukaa lukuisasti ja liittykää jä seniksi seuraan. Suuri osuustoiminnallinen Vapaa-Iltama Oulun Osuuskaupan jäsenille osuus kaupan toimesta sunnuntaina t. k. 20 p.nä kello 6,30 j. pp. Työväentalon juhlasalssa. (Ihinlmi- Soittoa (Orkesteri), Tervehdvi- UUjcilllQ. puhe (hra H. Törmä), Soittoa, Kuplettilaulua, Soittoa, — Soittoa, Esitelmä (hra Otto Karhi), Soittoa, Näy telmä (Työväen teatteri). Loppupuhe. Pääsylippuja on saatavana Oulun Osuus kaupan myymälöissä. PALOKUNNAN TALOLLA. Joka torstai uusi ohjelma. OHJELMA: Konstantinopoli. Kaupunki, jonka turkkilainei! nirni on Stambul on ilmaalla paikalla Bos porin lahden ..Kultaisen sarven" poh jukassa. Se on Turkin pääkaupunki, melkoinen kauppakaupunki. Ahtaat, likaiset kadut, avomaiset myymälät ja kirjava kansanelämä antaa kau pungille itämaisen leiman. Huom.! Taidefilmi. Huom.! Suuremmoinen 12-kuvaelmal- nen draama. 1. Kihlattujen vala. 2. Käsky sota palvelukseen. 3. Uusi rakkaus. 4 Isän soimaukset. 5. Turhaan 6. Kar- koitettu. 7. Isän kirje. S. Sotilaan pako. 9. Rannalla. 10. Uskottomuus rangaistaan. 11. Kaksintaistelu. 12. Kuollut. Atleetit. Ensiluokkainen naurunumero. Taidefilmi! Taidefilmi! Pimeys. H 4-näytökslnen näytelmä. Pääosia esittävät: M:lle M. Bre6il Teatteri du Vaudeville. M. Caillard, Teatteri 1'Odeon ja M. Colas Teatteri Antoine. 111 IKB Sairas- ja salraan- RIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N:o 6t\ Telefooni N:o 524. Vastanottaa sairasilmoituksia arki päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo V26—Vi 7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo 8—10 e. pp. Oulussa, Osakeyhtiö Oman Kannan (Kaiun) Kirjap. 1910.