N:o 108 (56) - 1910 KKSKI-SLOMI Lauantaina toukokaan 14 p:na Ilmoituksia. Bethelrukoushuoneella OHJELMA: Lähetyskokoukselle Jyväskylässä 14—16 pnä toukok. IiMTuUii» 14 p. kello 7 ftyajaukokoos. l:nt HeUonUipUTftnt. kallo 8—9 BMmatant., joht. P. B. ViiUnen. 10 Ykait tukovainkokoa*. 1 Saarna poiat., jo» ilma on suot. 4 Lasten saarna. 6 Harltyikokoas, aseita pnuojia. 2uia Hellantaipliytnt kello 8—9 Baamattntanti, P. B. Viitanen, n 10 Keakottelaa. 1 Baotsalainen «aarna, E. Benfora. 8 Yhteiset p&iv&lliset. 5 Piiriilhetyk-en kokoaa. 7 Teeilta ja pUttftjftiset Hima lajia lähetykselle. 1769 1-1 n » n n n » n n Myytävänä, suoritMawaSta suostumasta ja htz. wäksyttiim mietinnöt toisen käsittelyn mukaan. Suomea Pankki. , m „ Ainoaan käsiuelyyn esitettiin pank- k:waliokunnan mieiin:ö Suomen Pantin hallintoa ja aitaa w. 19 0 9 koskeman kertomukje»r joh- dl.sta ja hymäksytri.n sellaisenaan. Samoin esuettun ainoaan käsitkc- yyn pankkimaliokunnan mteumö fov?» ktwa Suomen fankin pank» i itpaUuuämieeicii, pankin l il i nt arkas:a ja!n ja hei- dän waram i esi c n j ä ivaale- ja ja hylväkMu.-. iniciuiio jtUcijv- nean. Cppji»clwcHijtiu ?r ~~ Toimeen fäjl,.'ih)y.i esiteltiin yleinen «ppuvelmollijuus ja sen saatuinaan jouten tooliokuimciK mur.nnöu poh- jcflo. Puhesnmuoroza jujtj&cniin a- slasva heti kymmenkunxt ja kesii fu» kusieluc» asiasta myöhään.?öhön. i ja TirkistftTtt sateet takaavat tiet vuonna ronfaammaa keintnsadon kuin moniin ▼nooiin. Eteens&katsoya maanviljelijä va- rnsuntaa korjaamaan sen Toverilla, •illt h In tiettä korjuun silla ktyvln no» 5>ei«mln |a vthimnilii vaivalla, olla ei vielä ole Toveria tahi joka sitt •» viel* ole tilannut, on tohtiva tl- lankoonsa Kiireimmiten oUakseea varma siitt, ettl kone talee silloin koin ■it* tarvitaan. — Pyy tik ii sei ty k-ii ja hinnamlmoitnksia kiireimmiten. Tovorl on kevein niittokone ja ■opii parhaiten sekt tasaisille maille ettt kivisille ja vthenimtn tasaiulle. P. SID0R0W, Suomalainen Kalostokanppa O.Y. Helsinki, Aleksan*erinkatn 7. 1764 i—1 Jyväskylässä toukok. 14 p:nä. eduskunta. Täysistunto eilen klo 11 &4>. Puhetta johli Puhemies P. E. Swilchuswud. Palowiinawero. Kolmanteen käsittvlyyn esitettiin eh dotus aseluksotsl pvlomiinan Malmis- ttmijesia suoruellakvasta weros:a ja janotun weron käyttämisestä. Kun joukko puheemvuoroja oli asias ta käytetty, pääni eduskunta hymäksyä waltiowaraimvaliokunnan mietinnön 146 äänellä 2L nxjsUMn, pien fiis Palowiinawero m 2 m f. tiiralta. Suuri valiokunta oli airie- tinnössään «Odottanut, että waltio>va- roinmaliokunnan mieiinnön Ponsilau- jeiÄa poistettaisiin sanat »edellyttäen, euä .puheenalainen suostunta haivai- taan tarpeellijetsi", kosta suuren valio- Hinnan mielestä wero n ole suostun- man laatuinen eikä eduskunta woi ol- ia sitä myöntämällä. Äun ujeila puheonmuoroja oli käi)- tetty sekä walri«varai>mvaliokunnan ponnen puolesta euä si:ä ivastaan, hy- tvätsyriiin wawoworaiiuvaliokunnan ponsilauselma 113 äänellä 64 ivastaan. Walri»N»arainwalioku>n- n a n na-.n kuuluma ponsiehdotus: „et* tä eduskunta armioisi palomiinameros- ta w. 1911 saatawa« neuotulon 11,670,000 markaksi ja kmkulattosra- hasion osuuden ^vähittäismyynti- ja anmskeluyhiiöiden moilosta samana wuonna 1,200,000 «narkaksi", hymäk- jyttiin suuren Valiokunnan jelmeniä- mässä mäin kuulumassa muodossa: »Eduskunta on anvioi-nut palomiina- Merosta, anniskelumerosta ja tarkas- lusmaljuisda w. 1911 jaalaman nctto- ruton 11,670,000 markaksi kultulai» tösrayasion osuuden wähitiaismyynti- ja anniskeluyhriöiden woiios:a >aina- na tvuonna 1,200,000 markaksi". Ed. Ascha« oli edellijesiä istun- nossa tehnyr ponstehdorukscn dcnaiu- rouuja aineiaa toslelvaur säännösten tarkaAami^esla ja loimenp.teislä sii-sosialidemokraatit ja kadetit lähteneet hen sumuaan, eitä niihin tui'|t sefot- poiä »valiokunnasta, letutsi sellai sia aineita, jotka tcfifi:»ät' Virallisiay.m. yleisiä uutisia. Englannin parlamentti ja Suomen kysymys. > " > - -1 . w*\rf Duumalle lähetetty 2 memorialia. Lontoosta, toukok. 12 p:n.i. Maltakunnvnduumalle on lähetetty 2 Suomen kysymyssä kosk.'wa^ memoria- lia. Toisen on allekir^oitanu: 120 Parlamentin jäsentä, toisen 43 irlanti- lai-sta Aalsionalistia. Irlantilaisten momoriall on hywin lyhyt ja neuwoo se suurta Menäjän kansankokousia olemaan antamana lvahmiÄtustaan Tuomon wanhoj:n oi- keutsien lväheintämiMe tai tuhoatnisel- le. Toinen memoriali o>n Paljoa laa- jempi. Siinä lausutaan huolestumi- nen siitä, että Suomelta aijotaan riis tää isen perusruslaillilset -oikeudet, journ se on nauttinut. Memorialisja huo- mau telaan, eitä duuman puoleen kään- nyttäessä ei ole tahdcktu sekaannta si- säisiin asioihin, «ivaan tarkolukjena on ollut säiiyllää se asiaiirMa, mikä on suosiollisin ysläniällisten suhteisen ja hywän soivun säilyilämvMe Menäjän ja Englannin kanisojen ivulillä, joilla on niin Paljon Weisiä Pyrkimyksiä. Niin kauan kun Suomen perusruSlaki on ollut ivoimassa, owat yhteydet Suur-Britannian ja Suomen wälillä yhä kaswa>neet ja ll)släwälliset suhicet muodostuneet. ÄaÄki toimenpltlet, ljotka tahtolvat järklMä Suomen nxi- kalvaa Perusiuslaillista hallirusln, lu- leivc^ epäilemättä mHingoiltamaan näitä suhteita sekä tekisimät raskaan ivaikuiuksen. Edelleen memorialissa on otteita tunnotusta kansainmäliseötä oikeusoppmeiden lausunnossa, joiden joukossa sir Grcyn satvziÄa, ja loppuu janoilla: Me terwohdimme muuwn aika firten toimempanrua Menäjän perusiislail- lisia haÄitusmuotoa »sekä tällaisen o- lemassa ollessa rohkeasri karsomme e- ieenPäin tonvoen Venäjän ja Englan nin ka>'.i.sojen wÄisen M Äv ny de n km)- wän yhä lähciseinmä?si, mutta me fi- tärsimme silä Mää pahetsuin!sla rättÄvänä eiekona, jos Menäjän peruö- lusla>ill'isen halliiuisen ensi askeleet suunnattaisiin yhden sen osan pc.us- luslaÄilsen -hallikulsen häwit:cimtiten. missä osaGa ^perustuslaillinen hallitus on saalvutlanut niin huom<iilawaa me- nestystä. Suurin osa memorialin <Ilekirsoit- tajista kuuluu liberaaliseen Puo.uce- seen. Maltalunnanlainsäödän- tölysymys duuman waliokunnassa. nlitten namumisen maydouoina.il. Pietarista, toukok. 13 p:nä. Suomvn kysymystä käsit>telewän wa- liokunnan Menet Bobjanski, Jefre- mosi, MUukoff, P)rczewst-) \a Ro- ditsheff omat jäötäneet ilmoituksen, >jos° \a he yksityiskohtaisesti perusteletvat eroamistaan tvaliokunnastv. Luotsipäällitön wirka. Kenraaliluutnantti Äjöma.» saanut wirkaeron. Korkeammassa lpaikassa^^^apahttt- neessa esiltek)sjä on keniaalilum-nantli 3t. Sjömairille myönnetty hakeniansa ero luolsipäÄlytön wirasia. Uusi luotsipäällikkö nimitetty. Korkeunniassa pailkassa on luotsi- laitoksen päälliköksi nimitetty etversti Konsra ntin S amj o n o s f. LaittomunSmieAen voitlolulku. Lääninsihteeri Wuorinen saanut MU- kelin läänin kuivernöörin wiran. Korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelysJ on Mikkelin läänin k-.lvcrnööritsi m:>utf.;r) t.i.ii.!>.sl^re- t, I.nmri Wuori.ncn. liisi» «m. Mjii. ^ ^ — - - Senaaiissa esiteltiin eilen icnraali- kuivernöörin kirjelmä ja minislerilva!- uosihieerin kirje, mitkä koski»oar se- naalille myönnettyä lupaa ehdolukien tekemiseen ^euraawiksi arm. esityksiksi nimittäin: 1) Eli nkeinonhar>jMam iso ikeudes- ta; 2) AmmattiZvaktuutetuisla; 3) Tl>ö-ohjejäännöisiä; sekä 4) Määräisistä, jotka toskemat ala- ikäisten elmkeinanhorjoittamisra- ja ammattitliölä. Senaa>:tv 'jätti asian ennemmin e- uikeiiiolÄi-chdolulsen roohni»wmisio lvavten aMtamalleHn wal'okunna>lle, jo- h on kuulumat senaaitorii 'l Wirenius ja krei-wi Ber^. — Eeppolan silta IänlsänjoeSsa. Jämsän kunta on anonut 100,000 mkn amustusta Jämsänjoen Yli jcchta wan Seppollan Man uudestaan raken> tammeksi. — Aiäärays. Maasan läänin ku> wernööri, on tämän k:n 10 p:nä maa rännyt Jymäsikylän piirin nimismies Anfhelm Rönnebergin kruunun puo lesta läsnäolemaan Peläjämesen i:t kossa pidettämässä kirkcnkokouksesja ija lausuntonsa <m>taml?an kappalaismi' ran Perusiamlsesta P:»äjämeden seu- rakMtaan, jonka kokoukse.i P^rivoon hiippakunnan tuomiokapituli on mää- rännyt Keuruun seuca!unna'i kappa- laisen Emil Affred S<irasto:l lailli- 1'essa järjesiyksessä pi.ä-nlään. — Tilattoman wäes<ön lainarahas tot. Maasan läänin knmernööri o.i hymäklsynyt Laukaan lutman kuntako kouksen anomuksen sö-ibj ottaa nelj.m- ikymmemontirhamlen mkn iuuruisen Miltiolainan tilattoman mäestön tai- narahaston perusiam!seksi. — Maanmittaustoimi tu ks :t. W.iia. moa-nmiimri M. NiilNilao:o on mää- rätti) Alawuden pitäjässä sijai:senille kruununmailla aukaisemaan rnjtit fat> tämÄiömien kruunml-naiden ja kruu- nunpuiistoksi julislertUje.i kruunun- maiden ilvälillä. Kauvernööri on wahwistanu! maro- nlaanmittari T. Pellojen Siekkisen 0,oks» manit, suuruisella osuudella Siekkisen taloa n:o 4 iSinam plläjän Mutain kylässä toimitranian iilusloh- komisen^. Tällä toimiiuisella vn mai- niiusta talonosuudesla iljenäisiksi N- loiksi eroitett-u seuraawat tilat nimit täin: L a h t i p e r ä»n'.mi'.i->n tila ikäsii- täen 41,366 ha tiluksia, iorsip. Konsta Lahtiperälle ja hänen maimolleen Manni! Lahtiperälle; n,aa alueen oli Lahtiperä ostanut 7,000 markasta; Ellilän tiliä. 2l.zv ha tiluksia; Niemen tila 25,21» ha tiluksia; ja Iso-ah o niminen '.'la, c(\ zi;l ha Hiuksia, jotka kuten Siekkisen jälelle jääni,t osa, kä sittäen 60,i 67 ha tiluksi», edelleenkin omistawat tal. Aleksi Kankaanpää ja hän sn »vaimonsa Thor.i. Sittenkun K e l t i k e n k a a n osuu- d-en omistai'a Siekkilän taloi n:o 3 AlasärMen Kurejoen fijluvj.i, o!> 2, : >'»0 mkn kauppahinnalla torpp.ri Erk5i Saarikoskelle myyni,i !olo u!?o- metsäpalstan, on wa?anlaan:n:t!ari H. Aalto toimiliianul l»owuie:un ii- lusalan eroilitamisen tal-jnoja^to. >>lse- näiseksi Sydän ma a-nimistkii iilak- 'si, jolle on tullut 146,, .7 yo tiluknu ynnä 3.gvz ha armotonta maata, ja jol- le Iti Palle on määrätty nianitaa- Edullinen ostopaikka Miesten pukukankaille ja vaatetustarpeille — on — NI. C. OKSALAN Herrain pukimolilke* kennuskWMU)ks>et kai jotain tvailuttawat, samoin kahden »luden opiston s-)ntymi- nen op>istvpii.rimme «syrjille. Oppilaita on opistossa kaiKiaan 13 eri seurakunnasta. «LppUaiden >kesti-i>kä tonunik. 1 p:na oli pvikaiin IS,6, tyttöjen 18,9, koko oppi- lasluwun teskiimäärä oli 19,2, wanhin op pilas oli 86 »vuotta, nuorin lähes IS muotia. KaniaLoailun läpUäyneiitä oli 20 «li 66,6 %, 2 ali Lakonaan kansakoulunope- Mlsesta osattomiksi jäänyttä, toiset oli- wat iyhcinmam a^jan kanisailoulua käynee:. Msi tytöislö M läpikäynyt tyttökoulun ja yisi 3 iuMaa tyttvtoutua. Wanh«npain yhteisikunnalliisun ase- maan nähden oli IS eli 55,3 % talollis ten, 1 ttjuixfraajfln ja 13 «Ii 43,3 % torp parien, täsiiyäläisten. itzjrlliSten lapasia. Oppilaiden joukossa on tänä lvuonnc» rmisaaSti toinen puoli, joilla on täytynyt ivapauttaa ffifäänkiichMuÄna>k>iu.jen suo» rittamiffesta ja jo>tla asunnon, ruuan y. m. muodossa «toat Gummerus-rahaStoS- ta awustusta saaneet. OppilaZtiitto on myöMänyt 100 mk. jaottamaksi apurahoi na huolellisille ja harraÄawUIe. «vähäiva- raitille oppilaille. AwuAdus on annrttu nytkin isiten. ettia tväihempilvaraiMe op pilaille tarjotaan wapaa «s un tv opi?l»l- la. saimvin koko tai osittainen ylöspito opiston pöydässä s«kä lsuori^etaan ofpi- lasm«l!su cpMon kassaan !äyt«tÄ.'>iinä olomieta Maroista. Oppilaiden tvmxys on ylimalkaan ol- lut cht,win tl)ydyttä»vä. Maikcanipia sai- ra>ustapqja ei ole sattunu». Oppilaiden «käytös on «tliökauden aika- na ollut kiitcttÄvä. ahkeruus ja huolelli- suirs on ollut hylvä. Lppilarna clvcvt olleet seuraaivat: Matti HeiM Peu,ra LaulaaÄa, Rikhard Heikkilä Laukaasta, Toitvo Kaakko &cr« pilahdelta, Antii >Ma>kkon«n Hairkasal- mclta, Malde Riitta Kuhmoisista, Otto Aleksander Möl,tölä Karstulasta, Otto Puupponen Miitasaareläa, HanneS Nai- tancn fiän^koSkclta, Al^si Kustaa Lchto- nen ÄänclkoNclta, Wi>l.jo Ilmari Tiner- '!vä feircfasJciUu, Kalle Mainio Äänckov- sclta, Einar HiMölä Jäm-säSiä, 5lnna Aurora Malilainen Hankasalmella, Mimmi Hämäläinen E-umiaisista. ?!:no '2'>aria Jääskeläinen Hankasalmvlta, lia. Äulvernööri on nyuenimin Ivah'- Martta Elisabet Harhanen ol!!ji talttunut ls«Mqja, jotta tvaikutnivat sen, että muuttoa ei ainakaan wiÄi »l« lopullis«sti päätttty. Uuden, Suolahie-rn valcnne««van «talon rak>entamis^l «xrr» anoitu vxÄtiolaina näet myöuncttlia jotuncn wialvo silte-n. Tarkoitusta war« t«n saantiin V0,<XXI markkaa ja kun ralcn» nu^radasioa ennestään löyiyy t2y«nmä 30,000 marklaa, niin <ooitänee ra!tn°am?« s«r. jo sulavana tesänä ryhryä ja uusi to'.'. w« nxxJmtecua syijytji mu. Cnli» herännyt tyshmyS, <ttä opisua e. ^'<ii laimitaulta tuaacn saarijärw^'le ji.irtt» täisi, waan koovetta^iin saada wuvtra:a nyiyiölä tolloa. Mumoista toituÄ «^>a,- maankin ^onl^n worran >ku»tannutsia ja !aru>aalan hucmcusloga täyiyift iväzän siisliä, niin ula ainakin tvoi syy>'!a kita, «ikö iiitftcnfin ale edullmse-m^aa jä .,di m. > ÄänvioÄkelle, jos Äänokosken osa^ht^ lvhiuullisrlla «vuctkraohdoilla tvoi nylyisen lapion yhix^si wuodekisi luommtaa kansan» opicton kälMiläiväljsi. Opiston rMennuskysyniyS alkaa ui» wihd^>inkin ^aitcia niin onnellijc»7i, cl'ä uusi toti »vucden perä«ä koh:n:cleikse kuntilla tmmnullaan Suolahden ^alli- lussa, tkun ainoan pianoin päastäai ra» kennue<öihin käqikji. odoUaessa <achlo» Ke>ki»suoMtN kait^aitcpiöio jaliaa työlään siihen k o- toonuiivan nuorison hyrvätsi suiut-ia hengcesä ja samalla tunnuslauseella: „Edisn^e, »valistus, Siinä oh^jcimamme. Sekä rakkaus pohjana sen'. toistanut tämän tiluslohkimisen. — Kysymys yleislvaltakunnalliseSta > lainsäädännöstä. Keskimiikon is- lunnossaan tarkisti ja Wväksyi edus- kunta sen alamaiden wastauskicjeln>än, jonta eduskunta tämän k:n 7 p:nä pi- tämäsj ään iö: mi nossa oli päättänyt lä- hetlää keisarillisen Äiajesleelin yleis- maltakunnallisla lainsäädäntöä t^le- wan arin. eftlyksen n:o L johoosii. — 9ioutöticI)tU'.:'ix. ,i:o::rirc- rin miriaa ya^amoin jit'i kunnes je täytetään, on :nä iiä'ly enslinäijen luo kan rMinnnöön K. K. ^tier ja n i. raiainsinöörin'ipu!a!j^''i ins. E. Gru- ner. — Teknillinen korkeakoulu. Senaat ti on nimitiänyt teknlllilen korfeakou- lun reHiorilsi mararchlori U. Albrcch- lin ja Mara rehtoriksi Prof. E. E/ Holmberg!-n. — Eduskunnan huoneistokqsymys. Keskimiikon istunnossaan Päälli edus: kunta aniaa kansliatoiinituskuniania tonnisi ryhtyä tarpeisiin toimiin huoneiston 'hankkimiseksi edusku'inail>.' nylyisen tvuokrakauden ^pääiytiyä. Keskustellussa kannattimat sosiaali- demokraaiit, maalaisliiitolaisct ja suo- metarlavset thuoneision muokr.ianu^a suomeiarlaiSben rakenteella ole:vl>?ia puoluetalosta Hallituskadun 15:<>;n. — Metsänhc.itmchdis'!.^ „?afiolIc'' on senaatti ,.,1- mallioii lccrr.t s:.U lavat" — pä'i.-.ir..;.t irn^mui rl- ccn-ii 19,800 mkn iinruvit Jiiuäriuakan. Seura ali anonut i;I,tccuj *. 'P2,('0i : mk. — Tuomon Livi'uscura'.l matkapa pille on senaa ti myäil-änni ^'keu>!'a kulkea maksulta malucnraalaieillä. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. i-SiiMkii Kun Suomen ktMnysiä käsittelemä Tahtoi iätä ponuawatliowarainwalil>-^ duuman maliokunta torstaina ri'h:yi kumuni mietintöön. Tehiy ehdotus^ pl,käliträin jarkaslamaan lakiehdotusta hiMiinn 102 äänellä 73 iäma was- ylesiivaliakunnallisesta lainsäädäntö- järseslykseslä, antoi 'soMdeinokraani Tilattoman wäestön maan hankinta. Senaaiti on aseiianut komitean te- kentään ehdotuksia crinäislen Suonien matti on Finland Mood Companyltä ostamien tilojen aiutia»iii'S:a ja f.- la li omalle »väestölle ,.ika!N-sesla. .ko miteaan kuulmoat nuorempi lääninaz- ronoomi Attoid N o: d e n s i r e n g SaarKmvellä ja maanmiljelijä Aatu Kantola Laiuka-isla. taan. Aiallasjuomasuostunta. työkautena 1900—1910. Kawsans!piston.jphtofurtaan « m t knu- Iiincct sciHYMHnat henkilöt: l oh'.ori I. Siörukclti, esimiehenä, injinijöri I. E. Haminaren, tvaracsimi<h>:nä ja jäseninä vchtori. wht»ri K. I. maan- luilije-lijä M. Riipinen, rouma 3-armi Kulwik, rahastonl>oitajana, opettaja I. Mcstcrinen ja johtaja F. Nicmi sekä IvarGäiscninä: agronoomi K. A. ^ioc-lc- lin, ipa-öwri E. I. K. Luoma ja maaniv. A. ^Järtvcnpää. Laito!>sen lj>ohtaijana cm ollut ^-5lori Frans O-^kar Nicmi ja cpetiajina rouwa '2<ri'mi iluiimik, n«-iH Eciva Mc iän to mi, neiti ?liw> KBiiffumcn, neiti Talina Roiha, neiti Hlma iMestling. agron>,c»m Frans MelakvÄi ja lansat.npett. Matii ikiinmtttt. Kun ^jicchtajatar, neiti Jnes Parkkinen, ny k. >rou>:va Ahti, im ime syksynä erosi opistosta, niin ci johtajatkiren »vi>r>kaa ^iylctiy, ivaan jörjeitettiin hänen c><- tiMvcllvollli/siultcnsa äimtispcttajanr ja laitoksen nnndcn ripcttajain h-oidcllalvak- si. JchtajPttMcn loimen ^iytännöllises- tä risasta, naisoikPalaidcn toallvonlaan, talon MMstyksoen, plchtauiteen y. m. nähden, on huolehtinut rvuwa Thyra Niemi. >Tatunnailsia esitelmiä, >lu?ntoja ja pn- heitä owa>t >»seat opistolla käyneet wic- raat pitäneet: lehtori W. Peltonen, 'lii* hokyssaarnaaja Haap!x'chto, pastori W. Louhilvuori ja puhuja Taa»oi JkäivÄo. Käytännöllisen «länmn ololta on saatu irscita l>»lentcija. KeÄi-Tuomen Maan- wUjel»>Ss>curaan wirkailijoista oivat useaÄ opistolla poikenneet ja alaltansa nuoril- le cpclnSta anianect. Agronoomi U. sänhoidonnenlvoja I. E. Wuolas ja mct- säkonsulentti T. Hawo. ra,kDNNustö>den- ^ ncnwM O. lZv>l>tsen ja kalastu.Zn'.'iilvoja ^ ■tä. Rauha Mirjam Zämffen Wiiiasa-ir«l ta. Maria Jlhanelma Alho JywäskyläZ- t'i. Selma Paananen Äänekoskelta, ?l», e L-yydva Lappalain«n ÄänckoS'>o!:a, Wii- helminä Kttvanen Ään«koSkelta, Marita Hclcna Honlkonen ÄäneloÄelta, Lioa Pellinen Hankasalmelta, Hilja Ma^r.a Pietinen 'Tumiaisista, Helminä 5kaulto ÄanekostMa, Wilma Elina Hytönen Uu- raisilta. Guoma Maria Halaja siä« n-afc.jklta, Alexandra Hakala Toiiioakas ta. Ilima LLillholmiina Tmtinen Zam- pereotta ja Helmi Maria Kalliomäki itä- nekoskelta. Opicton äyökansi alkoi marraskuun 2 pni klo 12 päidviillä itawamn:!ka>>clla juhlallisilil>!>clla. ZmiskMaii^i pääi.'yi ^oi>!u!uun 18 p:nä. Joululoma Vlt miikkoa. Pääsiäislomaa^ pidettiin v pai- mää Työkausi päättyi toukok. pnä. Pöiituin 'ttjii ikeSti klo 8:sta aamulla k!r> 6:n ja 7:n illalla mutita siilo:'', kun kcskusteiu- tai kintakokouHia pideniin, csiivtlMis- tai t^vcri-iltoja lo:e^:t:in, satk»uvat toimet ?to 8:n, S:n jcva :>>.kin illclla. Kokrii>5scl, illa-mmcitot, ^otoeri-iitamit y.m. oivat entiseen tapaan niuoda^'vinctt lärlcän c>san cpiston työssä ja c!än'.^ivsä. ?iiiocn laulla edistetään nuoriv>a i.se- toimintaa, 'hcaä>ticuiiin harrastuta moni naisiin Isakä henkisen että aineellisen e'.ä- nr^ia alalla lltchtaazviin kysyn«)ksiin. seko:- iti ii ii n monta häcnämä a>siata, I;-criiK taiin uininvia ivMmia ja a^aitutsia. Kcs!ustcluko>koilH!ia on pi>xlty a>ussa — Sumiaisten kunnan säästöpankin isäntäin to«.»u^ics-ja luutnt huhuf. 23 pnä mi)öi»ie:<iiii halli luiselle n>aS!uu- n^apauö; mo.uoivarai Päätettiin käyt- tää peruslusraljastoon ja jääniökorko päätettiin Wiijciää 5 ipros. ja lainaus- torko 6 proj. Hall^lu!ljcn tilikenomus ilmaisi, et- tä säästöön oli w:n kuluessa pamu 3,326: 01. Säästöille 0tj juossur kor- koa 1,006: 52. Sääsiöstä oli otettu 4.34ä: 76. Eääs:öön pcnijain -jaa» minen oli w:n lopussa 20,ö33: 52. Laatan ot^ajain ivelta oli w:n alussa 22,47 ( J: ( J7. Vuoden ajalla annettu lainoja 550: —, juossoei toroi lauiotl- le 1,307: 96. Ä^uoden tuincssa mat- seliu lainain Pääomaa 2,415: — <jo tortoja 1,292: 13. Lainan o:iajam nviiö w:n 'topussa ol»i 20,629: 80. TalleiUÄiilillä oli w:n alussa 1,123: LI, w:n ajailla ialleieitu 1,600: —. Iuossm korko talle luisille 41: 9ö. :>iosteiiu laUalusltliuä 1,600: —. 33, lopussa oli lallelustilillä 1,365: l0. Tilapatinen laina oli w:n alussa 1,965: 66 ja korko 13: 99. W:n ti:- tuessa mc.>.seliu tilapäistä lainaa 2ntf l,96ö: 66 ja kortoa 13: 99. Säasiö- ponNn lila oli joul^uk. 31 pnä 1903 seuraama: Maroja: Ztahaa kassassa 340: 70. Lainana 20,427: —. Tal letustilillä 1,334: 07. Lainrin kor koja 202: 60, talletusten korkoja 31: 73. Melko^a: Säästööirpan:ja.n saa minen 20,933: 52. Omvl rahastoi: PeruslusrayaÄo 1,135: 43 ja muoden moitio 267: 35. — Rautalammin Äärkkäälän C* suuskassan wuosikokous pidettiin iau- ivaniaina h uhrit. 30 pnä Hlflösen kaii- satoululla. Kiokoulsen a:vasi halliluk- sen puhcenioy^aja maanw. Joh. iior» honen. Puheenjjohtajaksi kokoukseen N>aiil.-uat Icch. ^iorhonen ja fir|nrif*i op. Emil Hiniitla. Ensin esiui halli- ius miime loimiilia!Muodel:aan, joka samalla vii ka-san ensimäinen, muosi- kertomu«.!sen. Sen sisältö oli lichyesn Auraama: kassan ivarsinainen loi- miniä aitaa eHnunäistcn perus:a.niZ» puuhien suoriteltua 20 pnä maausk. iv. 1909, jolloin pidettiin cusimäincn osuuskunnan kokous Lrimäen talossa. G e g e t s h k o r i rchmänsä puolesta lausunnon, jossa Hän ilmoitti, että so» Kolmanteen käsiitelMn esilettiin eh-'^^okraatit. jolka Piiäivät lakich- dotus aseiukseksi mallasjuo.nain wal-^^^^^ lailtomana. eilvät tahdo olla miSlamiseÄa juoritei^amaöta juostun- jotverosta ja hylvälsmtiin anasta ole- wat mietinnöv. W?ro pysyy ennallaan ollen 8 mlk. 10 kilolta :t ?al :ai :a. Pelikorttisuostunta. Kolmantem käsittellflj., esitettiin eh- dotuS alsetukseksi pelitorieiÄa w. U'N 'Mu?ana silä käsillelemässä. Tähän ilmoitukseen ichilsi kadettien puolesta Milsukoss. jonka jälkeen kade- tit ja sosialÄ)emMaaj't poistuimvt maliokuusasta. — Rautatietiäkärit. ?!'au!al'.-le.ä- ^ tn • iifi Haapam i —Alamuden rata- ^ o>> lle on senaat-. nimtitänyt lääke:. l:s. S. Kailan. j — Tuomarit. Maajj:" homioileus on myöntänyt Almvuven luomi o kun- nan tuomarille hoivioikntdenajesiori Wilhelm Tatmerille mirkaira^utta 3 ^ kuukauden ajalsi, luet!una iämän k'n^ 17 p:stä ja samalla m-iärunnyl l,»Mi-^ oikeuden auskultantti Jankko Äalmi-! »vaaran toimittunaan tuomarin m.r taa sanotussa tuomivkunncssa. Karhusaari ritvat luentoja pitäneet , . Mar..a-Yhdis..,!isen neulos n:',ti O.?».- '""-"»n taloon ehka w..me.«ta .ouu^uh- tere innoÄu-tti nuoriamme kanan^i- laa si.nä w,cbm^eni,a. Lam.n.n, kcd-kas loon. Haukkaa on ollut huomara sitä ^.nr-elma i^.M, nnna Panv.a. taloö^ harrastusta, millä opistoivivki ar:v. ivic- ^ -sellvästi Huoman, miten rat.^^»ren raiden isanottasvaa clioat >uvannc.'t ja> niulc:c<-n tpislo-aika o>li monille jään.)!. lvarmaan moni Mivctiy »siemen on >lan- gennut otolliseen maahan. Kiitos läm- min luennoit,si joille taloon poi!kkcamaS:al OppijaÄmiärä ikiiiluncena on ollut nen 16 ivuotilsena ÄänekoNella oloaikana, yhtä ainoata työkauita luku>uno!tamatta. Niy-?lu>kujkaudell<» oli lt poikaa ja 10 tyt töä, mutlta ijonluilta erosi yllsi n,tiö ja tuli tisiiä ylsi poika ja 5a>ksi tyttöä. K>«ko cippilaslu>ku on näinollen ollut 30. Silitä oppilasmäärän tvähenemilsoen tvoi olla useitakin, mutta opiston muutta» ja ra- uvju . ijofa toinen perjantai, mutta kelvat- ^ Z ,i „ä hy.väkiyltiin hallilutselle Peller mo-seuran laarimai mallisäänr.öi. S;f. si i>l.inmäfsi ra jaksi, johania kassan lainaisi ottamat ja Häästökassaivarai saaivat tor-kcul.aan nousta, a/et.'.'iiil: 30,000 mk. ja kunkin jäsenen juuriin- matsi luoionsaantimääräksi kassasta aseteltiin 1,500 mk. joka kmnminkin ljaMtuksen eriUiisesri harkiltua Moi nous:a 2,500 mkn asu. Tämin iät- teen ryhiyi Hall uus hoitamaan kassan asioim ja all^irjoitri kokouksesiaa.l 26 pnä hul/tik. 10,000 mk juurutsen luot- tosopimuksen 4 V- pros. korko-a ma e- iaan, jo»ka iuoion Ojuuska:"'oje'l <<ies- luslainarahasia oli kassalle mtjöiiitä- nt>t. «a-maan aikaa»! ilmotIittiin o- suustässa mljöskin merkiitämalsi kaup- ^rekisteriin. Uloslainauksen znääruil hallitus loufof. 5 pnä pitämässääti lcion.se-.sa svu^ksi 1909 5 '/, pros. ^as^an ljasenmäärä oli 31 pnä jouluk. 1909 24. Kylään jäsentä ei cle eron nut tai 'taravinnut erottaa; joitalfi.a jäjetteisi Ptjriitntliöilinoanlsia on kum minkin hylätty. Toiminta^-aikana an on lvösa.i l^-lli- tus puämjx kaikkiaan 13 kolousta. Iliidsä on etupä'<''ä käsit.'!?'.! ja Pää- icity uusien jäsenten ottamijc''ta ja .ci- nosen mil>ömämijes:ä. Wnod'.i 1909 asulla myönsi hallitus faiffiai t 29 er, lainaa 23 eri jäsenelle. Suurin laina oli 1,200 mk. ja pienin 50 mk. Pn>n laina-ai ka on kuusi muona ja lichii 6 kk. Lainoista on miisi otettu iontu de n ostoon, 2 eläinten osioon. 2 »ur- mesuon laulamiseen, H so>oen >,a tiili- iyjen korjaamiseen. « asuinkarianon tai maatalousrakennusten raken.antls» puhella jc'la lviiitto. T«veri-iltamia on piortty pjvircr toinen testi»vii>lko ja on op- pil^cpiirin ämxnikannattaiza „5toskcnkii!s- fciio" säännölliisesti iltamiin ilrne-jHmyT. KuntakokouLsia on >kmviittyökaudella pi- detly kaikkiaan?uwsi. Oppilasestinty^nis- tä on mt)öSkin kerta iviiioSsa Uin:, «il loin arloosteltiin esiintyjiä esitettäivän muotin ja isii'/äM)kseen nähden >c huo mat taivaa ediot»iotä on lhalvaittu :yökau- dcn tqpulla -s>eti>vään, -sujmvaan ja reip- paampaan isanolttatvan esiiläiniscrn. SiansolliÄen merkki- ja suurmicSten mui-?topäiwiä on cppiiaÄväen 'cs!t.n »victett») jet on Ä>läIäisilläkin tarjtnrj ti laisuutta niissä läsnäolemaan. To.veriliiion »vtiosijuhlaa ja sen yh- k.'yd«ssä luentotilaisuuksia ja onnis-tunut jnhlai^ama »vietetliin 18 ja 10 päiw:nä maaliskunta. Marsin sutirrluku.icna oli entinen opistaviiki saapunut '.vanhaan Kulunu-t työkauhi päätt»)y omituisissa oloissa. Ei n?«t miclä olla ai«van sei- willa, missä Kcski-Tuomen iansan»pivto työkautena' tu:c1van työkauden a likaa. Pari inii0!t:a pienempi kiuin milloinkaan tn* j sinen fe'l)^)N kauppakirjan mutaan päät- te>i) opis-ton a,unto-oUe-u6 nyky:s->Ä> j t^- loissa kailmvan touko?. 15 p. Opisto sai kyllä triime si,Hjynä senaatilta Infivxm toistaiseksi käyttää Saorijärtveliä sewan, n»)ttemmin lal ka u totu n Tanvaa- lan inaanliviljckyskoulun huoneust>,ja ja opctuÄalustva ja isinne iai olisi tulc- waS-ta Msystä ollut muutettatva, jo» ci