N:O 44 — 1919. SÄIKU. Maanantaina Huhtikuun 18 päivänä. Pohjois-Siiotnen Maanmittaus toimisto. lii h IM. kk p"Ä 21 Ma. Kii*teimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. laillistuttaa tämä hierarkia ja sanoa, että todellisesti lain mukaan nykyi- sestä arkkipiispasta tulee „Moskoman ja koko Menäjän arkkipiispa." Hallituksen puolesta esiintymä sisä- asiainministerin apulainen K r i s cha- nomski yhtyi kokonaan M. N. Ljmomin mäitteisiin ja todistelmiin sekä teki tiettämäksi, että kumpaakaan manhauskolaismaliokunnan uutuuseh- dotusta eimät missään tapauksessa tai missään olosuhteissa moi hymäksyä yhtä mähän hallitus kuin pyhä syno- dikaan. Valiokunnan puolustajina esiinty- wät lokakuulainen Kamenski ja entinen lokakuulainen k r e i n? i liroa» r o ro koittamat nojautuen »venäläisen elämän yleisiin ehtoihin rauhoittaa oikeustolaisia ja hallitusta. Edellinen makuuttaa ensiksikin, että kysymys ei ole propogandasta maan saarnaamisen »vapaudesta. Saarnatahan manhaus- kolaiset saamat nytkin kirkoissa ja ks- kouksissa: mutta jos he yrittämät har- joittaa propogantaa julkisesti, niin he alistetaan ohjesäännön alle 4 piitä maaliskuuta, koskema kokouksia. Kreimi Nmarom niinikään ma- kuuttaa, että mitään hirmittämää oi- kea-uskolaiselle kirkolle hän ei näe lah- kolaisten mapaassa saarnaamisessa. Propagandasta tämän sanan eurspa- laisessa merkityksessä manhauskolaisille ei ole käsitystäkään. Saarnata, kuten Pietari Amienilainen, on meillä kiel- letty — korjaamat talteen. Oikeustolaisia ja hallitusta rau hoittaa myöskin Maklakoss. Wal- takunnalliselta näkökannalta katsottuna, sanoo hän, ei propagandan »vapaus tuota mitään maaraa. Pilkkaajat ja panettelijat saatetaan edelleenkin lailli- seen edesmastaukseen. Niinikään kuu- luu taistelu maltiota masiaan uskon- nollisessa propagandassa »vieläkin ri koslain rangaistamaksi. Myöskin kaikki lait kokouksien pitämisestä pysymä moimassa saarnaamismapauden tun- nustamisen jälkeenkin. Asettuen enemmän kysymyksen peri- aatteelliselle kannalle siirtyimät puolus- tusasemasta hyökkäysasemaan K a - r a u l o s s ja M i l j u k o s f. Edellinen, manhauskolaismaliokun- nan puheenjohtajana ja esiintyen ma- liokunnan mietinnön alustajana ja puolustajana, mastaa ensiksikin V. N. Ljmomille tämän huolestumisen joh- dosta, että oikeauskolainen kirkko me- nettää paljon jäseniään propaganda- mapautta toteuttaessa. Mutta, huo- mauttaa hän. oikeauskoinen kirkko on rappeutunut ja heikko juuri niiden kiel- teisten keinojen »vuoksi, jotka nim Ljmomia miellyttämät. Wanhausko- laispropagandan muoksi karkoittima Siperiaan, pohtimat, kaikin tamoin ki- duttimat ja ahdistimat, mutta tämä propaganda main moimakkaammin tu- listutti manhauskol.iisten sydämet ja lisäsi heidän uskonpuoltajamsa lukua. Mikä ei ole pysäytettämissä silmukoilla ja romioilla, se ei myöskään ole polii- sitoimenpiteillä pysäytettämissä. Wä- timaltaisten toimenpiteiden epäedullise seuraukset lankeamat koko moimallaan niiden martijoille, jotka niitä käytän- nössä somittamat. Meidän kirkollinen hierarkiamme on tottunut enemmän panemaan merkitystä näille ahdiste- tuille ja poliisitoimenpiteille kuin sanan ja makuutuksen moimalle. „Kirkon etu- oikeudet, joita puolustatte te — sanoi Karauloff, kääntyen oikeustolaisten puo len — omat hengen sammuttamisen etuoikeuksia ja toisen suun tukkimista ja kuta pikemmin me pyhimme pois kirkosta tämän täplän, sitä paremman työn me teemme kirkolle". M i l j u k o s s, huomautettuaan, että esillä olema lakiehdotus ilmenee osit- täisenä yrityksenä toteuttaa lokakuun 17 p:n manifestin perusteita, sanoi, että duuma itse asiassa seisoo kysy- myksen edessä: onko omantunnonva paus Wenäjälla mahdollinen? Meille sanotaan, ettei ebdotonta saarnaamis- mapautta ole olemassa missään, mutta me emme sitä maadikkaan, me pyy- dämme main sitä, että käsitys oman- tunnonmapaudesta sisältäisi oikeuden jokaiselle henkilölle tehdä selkoa uskos taan ja makuuttaa kuulumattomia sii- hen tunnustamaan heidän saarnaa- mansa opin. Ja tätä mapautta saa rajoittaa main melmollisuus totella maltiota ja sen lakeja noudattamalla maltion tunnustamia määräyksiä yh distyksistä ja seuroista kuin myöskin uksityisten henkilöiden oikeuksia sekä mahdottomuus saarnata simeettömyys- oppia. Samoin kuin Karauloss Mil- jukoffkin huomautti, että oikeauskoiselle iirkolle ei ole määrällinen propagandan mapaus, maan muiden uskontunnus- lusten ahdisteleminen. Vapauden aate on lääkttsemä aate, se antaa sitä elä- mää mettä, jota oikeauskoinen kirkko niin suuresti kaipaa. Toinen tai toinen: joko meidän kan- samme on tuomittu mararikkoon ei ivaan hallitukseensa, ei maan byrokra- naansa, mutta myöskin kansalliseen h?n- keenss nähden; siinä tapauksessa jat- kakaa sitä tietä, jota olette tähän saakka kulkeneet, ympäröikää pönkityk- sillä sitä tyhjää paikkaa, joka kantaa moimassaoleman kirkon ylpeää nimeä ja malmistakaa sille tilaisuus mädän- tyä omassa keskuudessaan. Mutta ^cs Te panette armoa Menäjän tule- maisuudelle, ni'n amatkaa selkisten se- älleen tämä ummehtuneen ilman pilaa- ma paikka, päästäkää sinne raitista ilmaa, ja silloin kirkko itse ymmär- ää, että se, asetettuna mälttämättö- myyden eteen kilpailla mapaiden us- konsaarnaajain kanssa, main sisäisen moiman amulla moi saamuttaa pää- määränsä, koska se silloin asianomai sella tamalla moi käyttää hymäkseen saarnaamisoikeutta, jota se nyt pitää ysinoikeutenaan, mutta jota se ei to- teuta. Me jo ylempänä huomautimme, että yhdessä hallituksen kanssa manhausko- laismaliokunnan muutosehdotuksia mas- taan taisteli koko oikeusto. ei main äärimmäis oikeustolaiset, maan myös kin lokakuulaisten uskolliset liiittolaiset — maltillis-oikeustolaiset. Mutta ei kuitenkaan poikkeuksetta. Näinä poik- keuksina ilmenimät maltillis-oikeusto- laisiin kuulumat manhauskolai- set — Iermolojesf ja Gul- k i n, jotka myötämaikuttimat muutos- ehdotusten aikaansaamiseksi manhaus- kolaismaliokunnassa, johon he kuului- mat, ja sitten innokkaasti makuutti- mat duumaa hymäksymään nämä muu- tosehdotukset. Tämä ei kuitenkaan estänyt K r u- p e n s k i ä, esiintyessään maltillis-oi- keustolaisten puolesta, mäittämään, että manhauskolaismaliokunta myöntää manhauskolaisille sellaisia »vapauksia, joita he eimät itse halua eli maadi. Hän syytti manhauskolaismaliokuntaa politikoimisesta ja harrastuksista mie- roittaa manhauskolaiset ei ainoastaan oikeustolaisista mutta myöskin menä- Iäisestä maltiollisuudesta. Hän syytti sen jäseniä kapinallisuudesta, milteipä maltiopetoksesta. Hänen mielestään maltakunnanduuman ei sopinut hymäk- syä muutosehdotuksia, jotka malio- kunta oli tehnyt hallituksen ehdotukseen, maikka maan senkin muoksi, että niitä ei tule Keisarillisen hallituksen pakot- tamana hymäksymään maltakunnan- neumosto, eikä mahmistamaan Korkein malta. (Iatk.) Eduskunta. Täyst-istunto huhtik. 13 pnä klo 6 ip. Ilmoitettiin eduskunnalle saapuneen t. k. 5 päimänä tapahtuneen lähete- keskustelun johdosta adressin Perä- Seinäjoelta. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi tuulaakimaksun laske- misen perusteista ja hymäksyttiin lo- pullisesti talous- ja suuren maliokun- nan asiaa koskemat mietinnöt. Mietintöön liitetyistä anomuspon- sista syntyi keskustelua. Ponnet kuu- himat: että eduskunta alamaisessa mastauk- sessaan lausuisi toimomuksenaan ole- man, että asian johdosta annettamas- sa hallinnollisessa asetuksessa tuulaaki- maksun laskemisen perusteeksi eri kau- pungeille mahmistettamat prosentti määrät - alennettaisiin sekä saman pro- sentin korkein raja määrättäisiin 1 prosentiksi, sekä että eduskunta alamaisessa mastauk- sessaan anoisi, että St Majesteetti an taisi seuraamille maltiopäimille armol- lisen esityksen tuulaakimaksun poista- misesta. Ed. Hallberg huomautti, että kaupungeilla jo »vuosisatoja on ollut oikeus tuulaakimaksun kantamiseen ja on niillä olemassa kuluja, joiden ko»> maus oikeuttaa maksua kantamaan. Ahtyi mietintöön liitettyyn »vastalau seeseen, jossa ehdotetaan molemmat ponnet ja niitä koskemat perustelujen kohdat mietinnöstä poistettamiksi. Ed. H a h l huomautti, että ainoas- taan rannikkokaupungeilla on oikeus tuulaakimaksun kantamiseen ja lisäksi main joillakuilla sisämaan kaupungeilla, maikka miimemainituilla on samanlai sia kuluja makasiinien y. m. ylläpi- dosta. Piti oikeuden ja kshtuuden mukaisena, että tällaiset etuoikeudet poistetaan ja ehdotetut ponnet hymäk- sytään. Ed. A. Castren yhtyi ed. Hall- bergiin toimoen, että toimitettaisiin pe- rinpohjaiset tutkimukset siitä, mitä poistaminen merkitsisi kaupunkikuntien kuluihin ja kuinka siitä aiheutnmat mä- hennykset saataisiin tasotetuksi. Piti ehdotusta ennen aikaisena. Ed. W u o r i m i r t a teki laajassa historiallisessa katsauksessa selkoa tuu- laakimaksusta ja sen kantamisesta. Asiasta puhuimat mielä ed. Honka- juuri, Schybergson, Söderholm ja La- gerlös mastustaen kaikki ehdotettuja ponsia. 99 äänellä 81 mastaan hymäksyttiin mietintöön liitetyt ponnet. Ensimmäiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus perintökaaren 9 lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälien muuttamisesta ja asiaa koskeman maliokunnan mietinnöt. Ed. Kotonen mainitsi, että arm. esityksen perusteluissa sanotaan, että siinä jätetään eduskunnalle esitys jää- mistömerosta. Esitykseen ei kuitenkaan sisälly tällaista asetusta, joten perus- teluissa on annettu määrä tieto. Seik- ka on nykyiselle hallitukselle kumaama. Teki lisäksi pari huomautusta mieun- töön liitettyä »vastalausetta mastaan. Asia meni suureen maliokuntaan. Ensimmäiseen käsittelyyn esitettiin työmäenasiain maliokunnan mietintö palkkaussäännön kumoamista tarkotta- mien eduskuntaesitysten johdosta. Ed. Sillanpää puhui vhtenä esityksen tekijöistä laajasti kumoamisen puolesta selostaen samalla palkollis- oloja. Ed. Kaarne puhui samaten itse esityksen tekijänä innokkaasti sen puo- lesta kumaillen palkollisoloja. Ed. Granfelt puolusti mietin- töä lausuen, että valkollisolot omat järjestettämät yleisellä lainsäädännöllä ja asia jätettämä käsiteltämäksi yhdes sä palkollisolojen uudelleen järjestä- mistä koskeman mietinnön kanssa. Ed. Pohjola esitti laajan lau- sunnon palkollisten olojen parantami- sen puolesta. Asia meni suureen maliokuntaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin työ- mäenasiainmaliokunnan mietintö työ- kymyttömyys ja manhuusmakuutuksen järjestämisestä. Ed. R e n m a l l ehdotti asiaa pöy- dälle ensi miikon ensi istuntoon. Ed. Granfelt puolusti malio- kunnan ehdotusta. Katsoi ettei pää- määrää moida saamuttaa ennen kuin on olemassa tarkat tiedot asiasta, joi- ta maitokunnalla nyt ei ole ollut saa- tamissa. Englannissa käytännössä olemalla makuutuksella on hymiä puo- lia, maikka eimät armiolaskelmat siel- läkään pidä paikkaansa. Saksassa moimassa olema makuutustapa on meillä someliaampi. Toimoi lopuksi, että eduskunta hymäksyisi mietinnössä oleman ponnen. Ed. von T r o i l lausui, että ma- kuutuksen järjestäminen olisi jätettämä sillensä kunnes on olemassa selko täy- dellisen sosialimakuutuksen mahdolli- suuksista ja asia palautettama malio- kuntaan takaisin. Ed. Wera Hjelt lausui pääasiassa olemansa mietinnön ja ponnen kan- nalla. Tahtoi kuitenkin esittää kaksi toimomusta, jotka maliokunnassa oli- mat joutuneet mähemmistöön, nimit- täin, että lasten puolesta saataisiin suorittaa makuutusmaksu ja että syn- tymästään raajarikot henkilöt saisimat myös erityisillä ehdoilla makuutuksen. Ed. M e c h e l i n esitti sekä mietin- nöstä että myöskin mastalauseesta poikkeaman mielipiteensä, ehdottaen asiaa sen takia takaisin maliokuntaan. Ed. Jonas Castren kannatti pöydällepanoa. Asia pantiin pöydälle ensi tiistain istuntoon. Esitettiin ed. Kirmeen y. m. mäli- kysymys, joka koskee eduskunnan muo- den 1908 toisilla maltiopäimillä hy- mäksymien kunnallisasetusten moimaan saattamista ja ed. Pärssisen y. m. »välikysymys mäkijuomain kulettami- sesta maltion rautateillä annetun kiel- lon kumoamista. Wälikyselyt pantiin pöydälle ensi tiistain istuntoon. Kirjallisuudenseuran kertomus sille myönnetyn 50,000 markan maltioamun käyttämisestä pantiin pöydälle tiistain istuntoon. Istunto päättyi klo 10 illalla ja seuraama istunto on ensi tiistaina klo G i.-p. ^Välikysymyksiä. Joukko sosialistiedustajia on jättä- nyt eduskunnalle mälikysymhsehdotuk- sen mäkijuomain k u l j e t t a- misen kiellon kumoamisen johdosta. Siinä esite!ään senaa- tin asianomaisen jäsenen mastattamaksi kysymykset: D millä perusteilla mäkijuomain kuljetuskielto rautateillä on kumottu, ja 2) mitä keinoja senaatti aikoo käyt- tää mäkijuomaturmeluksen ehkäisemi- seksi? Niinikään on 13 sosialistiedustajaa tehnyt mälikysymysehdotuksen uusien kunnallisasetusten miipymi- sen johdosta. Ehdotus päättyy kysy- mykseen: mitä senaatti on tehnyt tai aikoo tehdä näiden asetusten moimaan saat- tamiseksi? Kuusi sosialistiedustajaa on tehnyt seuraaman mälikysymyksen: Minkätäh- den ei hallitus ajoissa toimittanut pe- rille Suursaaren ja Tytärsaaren maa- lilautakunnille osotettuja maalilippuja miime edustajamaaleja marten? Maitokunnat. Laki- ja talousmaliokun- t a on kolmannessa lukemisessa käsitel- lyt loppuun arm. esityksen kyytitoimes- ta ja malmistanut siitä eduskunnalle annettaman mietintönsä. Laki- ja talousmaliokunta on ryh- tynyt malmistamasti käsittelemään eduskuntaesityksiä ja anomusehdotuksia, jotka sisältämät ehdotuksen asetukseksi teitten tekemisestä ja kunnossapidosta maalla sekä tiemeron maksamisesta ja sen käyttämisestä. T o i m i t u s m a l i o k u n t a mal- misti eilen suomen- ja ruotsinkielisen tekstin kirjelmäksi maltiomarainmalio- kunnan mietinnön johdosta, koskema Längmannin testamenttirahaston moit- tomarojen jakamista. Simistysmaliokunta on toisessa lukemisessa käsitellyt oppimel- mollisuuden säätämistä ja kansakoulu- laitoksen kustannuksia koskemat edus- kuntaesitykset. .käsittelyn pohjana on ollut miime muoden maltiopäimien si- mistysmaliokunnan samoja asioita kos- kema mietintö, jonka maliokunta nyt- tin on hymäksynyt, tehden paitsi pie- nempiä muodollisia korjauksia ja li- säyksiä seuraamat tärkeimmät muutokset Opv im elm ollisuusla kiin. 0 pykälin ensimmäisen kappaleen loppuun on tehty lisäys, joten kappale nyt kuuluu: Jokaisessa kunnassa tulee oppimelmollisuuden täyttämiseksi olla riittämä määrä kansakouluja niin sijoi- tettuina, että lapsilla yleensä ei ole ko- toansa oman piirinsä kansakouluun matkaa enemmän kuin 5 kilometriä. Sen mukaisesti tarkastettakoon tarpeen maatiessa kansakoulujen piirijako maa- laiskunnissa ja tällöin otettakoon huo- mioon, että sellainen kahteen tai useam- paan kuntaan kuuluma asutusalue, jo- ta ei sopimasti moida jakaa asian- omaisten kuntien muihin koulupiireihin on tehtämä eri koulupiiriksi. 20 pykälän toisessa kappaleessa ole- ma sakkomäärä manhempien lyödessä laimin säännöllisesti käyttää lapsensa koulussa tahi kun omat hankkimatta hänelle mastaamaa opetusta on alen- nettu 100 markasta 50 markkaan ja tehty kappaleeseen seuraama lisäys: Jos sakkoon tuomittu edelleen niskot- telee ilmottakoon kansakoulun johto- kunta siitä miralliselle syyttäjälle, jon- ka nostaman syytteen johdosta niskot- telema, maikkei aikaisempi sakkopäätös olisikaan päässyt lain moimaiseksi, tuo mittakoon uuteen enintään 100 markan sakkoon. 28 pykälään, joka ennen kuului: Erityisestä hakemuksesta moi Keisaril- lisen senaatin talousosasto harmaan- asutuille kunnille myöntää lykkäystä oppimelmollisuuden toimeenpanemisessa, on lisätty, ei kuitenkaan pitemmäksi kuin 5 muodeksi. Kansakoululaitoksen kustannuksia kos- kemaan osaan on 1 pykälään tehty seuraama lisäys: Kun koulupiiri käsit- tää osia eri kunnissa ottamat asian- omaiset kunnat osaa koulujen kustan- nuksiin siinä suhteessa, missä kuhunkin kuntaan kuulumia oppimelmollisia lap- sia on. 2 pykälään, joka ennen kuului: Kan- sakoululaitos on kunnan yhteisen hal- linnon alaisena, on lisätty, kahden tai useamman kunnan yhteijesti kannatta- ma koulu on sen kunnan hallinnossa, jonka alueella koulu sijaitsee. 21 pykälään on lisätty: Alemman kansakoulun opettaja, joka tämän ase- tuksen moimaan astuessa on makinai- seksi otettu ja joka ei ole ylemmän kan- sakoulun opettajanmirkoihin pätemä, on oikeutettu miimeksi moimassaolleen asetuksen hänelle suomaan eläkkeeseen. Vleisiä uutisia. — Suomen lnotfilaitos aliste taan meriministeriön alaiseksi. Menäjän meriministeriön hydrografi- sen osaslon laatiman ehdotuksen mu- taan tulisi Suomen luotsilaitos koko- naan alistettamaksi meriministeriön alaiseksi. Luotsilaitoksen kaikki laimat omat jätetttämät kormauksetta meri- ministeriölle. Palmelukseen jäämille annetaan palkankorotuksia ja eroamat upseerit erotetaan eläkkeettä. Niin ker- too Uutistoimisto. — Sanomalehtiä walwotaan. Senaatti on käskenyt kumernöörejä malmomaan leivitetäänkö sanomaleh- dissä tietoja linnoituksista y. m. Syyl- liset joutumat syytettämäksi rikoslain mukaisesti maanpetoksesta. — Pääoma- ja knponkitvero. Pääoma- ja kuponkimerosta, josta se- naatti äskettäin on malmistanut esi- tysehdotuksen, on laskettu ensi muo- den kuluessa kerääntymän 3,415,000 markkaa. Esitysehdotuksessa ehdotettaneen että kysymyksessä olema mero kannettaisiin siinä muodossa, että suoritettaessa tal- letuksista korkoja ja amonaisten osake- yhtiöitten osinkoja maksettaissa niistä '.vähennettäisiin määrätty »veroprosentti. — Kyytirasitnsten huojentami nen. Senaatissa esitettiin torstaina kenraalikumernöörin kirje, jossa pyy- dettiin senaatin lausuntoa alamaisen anomuksen johdosta, joka koskee kyyti- rasituksen huojentamista. Senaatti päätti maatia maan kaikkien kumer- nöörien lausuntoa. — Lainsäädäntö lastensuoje luksesta. Senaatin lausuntoa on maadittu 1909 muoden maltiopäimäin anomuksesta, joku tarkoitti yleistä las- tensuojelusta koskeman lain aikaansaa- mistä. Kenraalikumernööri on samalla pyytänyt senaatin käännätyttämään anomuksen menäjänkielelle ja toimitta- maan hänelle 70 kappaletta näitä kään- nöksiä. — Kajaanin kihlaknnnan ko- mitean mietintö on äskettäin jätetty senaatille. Laajassa mietinnössä on seikkape- räinen historiikki kihlakunnan maiheis- ta ja eri elinoloista, päättyen selonte- koon kihlakunnan nykyisestä tilasta. Mietintö päättyy useihin eri eri elin- oloja koskemiin ponsiehdotuksiin, joissa m. m. ehdotetaan, ehä maltion asettama komissioni tutkisi kaikki kihlakunnassa olemat kruu- nun miljelyskelpoiset maat ja suot sekä tekisi malmiiksi ojitus- ja palstotus- suunnitelman niitä marten niiden lait- tamiseksi uutistaloiksi; että maanmiljelys- ja uutismiljelys suunnitelman toteuttamiseksi myönnet- täisin maltion maroista x i-i milj. mk., mikä 10 muoden aikana annettaisiin tarkatusta marten kihlakunnan osuus- kassojen hoidettaivaksi erityisten sitä marten laadittujen säännösten mukaan; että erityinen suonmiljelys-agronoo- nn kihlakunnan maanmiljelysseuran palmelukseen otettaisiin pitämään huol- ta »viljelysrahaston hoidosta ja käyt- tämisestä uutismiljelytsen hymäksi; että maatalonsneumojien lukua kih- lakunnassa muutenkin melkoisesti lisät- täisiin; että kanamoimistöihin komitean eh- dottamassa järjestyksessä sekä Sotka- mon että Hyrynsalmen reitin »vesis töissä ryhdyttäisiin; että maltion kustannuksella ainakin mesireittien latmaseudut Kajaanin kans sa yhdistettäisiin telesonijohdolla, jota kunnat ylläpitäisimät; että kolme sairastupaa (Kuhmoon, Hyrynsalmelle ja Puolangalle) kihla- kuntaan perustettaisiin: että kunnille myönnettäisiin maltion apua diakonissain palkkaamiseksi sairas- hoitoa marten; että köyhää ja harmaanasuttua kih- lakuntaa rasittaman nykyisen kansakou- lupiirijaon sijasta kansakoululaitos kih- lakunnassa saataisiin järjestää, niin että marsinaisia ylempiä kansakouluja olisi mähempi, mutta sen sijaan perus- tettaisiin kiertämiä alempia kansakou- luja, joissa 2—3 luokan kurssi ope- tettaisiin päätettämäksi marsinaisissa kouluissa. Komitean mietintö esitettiin senaa- tissa perjantaina ja päätti senaatti sen painattaa. — Komitean esityksestä on senaatti myöntänyt 3,500 mkn suurui- sen palkkion kolleega B. Granit-Jlmo- niemelle, kappalaiselle I. Väyryselle ja pormestari F. Hyökylle, jotka omat huolta pitäneet komitean sihteerin toi- mesta. — Henkikirjoittajat. Rantasal men kihlakunnan henkikirjoittajanmir- kaan on senaatti nimittänyt Haapa- järmen kihlakunnan henkikirjoittajan K. B. Steniuksen. — Postisäästöpankin toimen »vilkastuttaminen. Koska posti- säästöpankin toiminnassa on miime muosina ilmennyt heikkenemistä, on postisäästöpankin hallitus päättänyt ryhtyä toimiin sen milkastuttamiseksi. yhdeksi sopimaksi milkastuttamiskeinoksi on katsottu maalaiskirjeenkantajaln ot- tammen postisäästöpankin palmelukseen siten, että heille myönnettäisiin oikeus ottaa mastaan pankille pieniä talletuk- sia, jolloin heidän maimansa kormat- täisiin. Tämän ehdotuksen on pankin hallitus päättänyt alistaa senaattiin. — Valitusasiat senaatissa. Senaatti on päättänyt jakautua kah- teen osastoon malitusasiain käsittelyä marten. Kuten tunnettua, ei »valitusasioita pitkiin aikoihin ole esitetty senaatissa, jonka tähden luonnollisesti suuret jou- kot sellaisia asioita on kertynyt eri toi- mituskuntiin, marsinkin similitoimitus- kuntaan. — L»ist»laiwat. Senaatti on myöntänyt 4,000 mk. loistolaima „Plemnan" korjaukseen. — Maanosto osuuskunnat. Si mon maanosto-osuuskunnalle tilatto man mäestön lainarahastosta myön- netyn lainan takaisinmaksuaikaa on senaatti pitentänyt 6 kuukaudella. — Maantiet. Senaatti on aset- tanut Oulun läänin kumernöörin käy- tettämäksi 2,955 mk. 95 p. Kolhon- joen ja Jymäahon mälisen 12,250 metrin pituisen osan Keihtäjän—Pe- rangon maantietä malmiiksi saattamis- ta marten Suomussalmella. Sen si- jaan on senaatti tällä kertaa hylännyt Suomussalmen kunnan anomuksen, että sille myönnettäisiin apuraha mainitun maantien loppuosan Jymäahon talosta Perangalle rakentamista marten. — Lauttaus. Senaatti on anta- nut Raahen puutamaraosakeyhtiölle lu- man uittaa noin 30,000 kuorimatonta kuusipiluta Siikajoen kanaman kautta sekä pitkin Nehtämän- ja Siikajokea. — Koulujen pulpetit. Senaatti on myöntänyt Oulun realilyseon pui- pehien uusimiseksi 1,300 mkan määrä rahan. — Kausauopistot. Senaatti on myöntänut Jtä-Pohjanmaan kansan- opistolle 500 mk. marras- ja joulu- kuuta marten m. 1909 ja kerta kaik- kiaan perustamiskustannuksiin 3,000 markkaa. — Sairaanhoitajattaret. Kala joen kunnalle on senaatti kiertämän sairaanhoitajattaren palktaa-ttiseksi myöntänyt 300 mk. »vuosittain tain- mik. 1 p:stä 1910 tammik. 1 väimään 1915. — Apurahat kätilöjen palkkaa miseksi. Senaatti on nil)öntänyt 2->0 n»kan apurahan »vuodessa Alatornion kunnalle ja Sälöisten kappelille sekä Ylitornion kunnalle 400 mkan apura- han kätilön palkkaamiseksi. — Karjanhoitajakoulut. Se naatti on päättänyt lakkauttaa Kala- joen pitäjässä »naanmiljelijä I. Ta- »vastin tilalla oleman karjanhoitaja- koulun. Tilan omistaja on sanonut koulun irti. — Rautatiehallituksen ratati- rehtöörin apulaisen tvirka. Käsi- tellessään kysymystä ratatirehtöörin apulaisen miran täyttämisestä on rau- tatiehallitus antanut puoltolauseensa mainittuun mirkaan niinittämistä mar- ten ratainsinööri K. K. Stierille. — Dhtiöt. Kajaanin puutamara o. y:n yhtiöjärjestyksen mm»tok^e!le on anottu senaatin mahmistusta. — Teknillisen korkeakoulun rehtorin Mirka. Torstaina malitsi teknillisen korkeakoulun opettajaneumos- to ehdokkaat rehtorin ja »vararehlc>ri»l »virkoihin e»»si kotmimuotiskaudeksi. EH- dokka»ksi tlllimat prosess. U. Albrecht, (5. E. Holmberg ja T. Hirn. — Seminaarit. Fil. kand. Juho Edmard Rannisto on nimitetty Kajaa- nin seminaarin »natematiikan ja luon nontieteiden lehtoriksi, melmollisuudella malmoa ja tarmittaessa myöskin antaa opetusta puutarhanhoidossa. Nhteiskoul»m johtaja, sil. »naist. Harri Linnaniemi on nimitetty Kajaa- nin seminaarin kristinopin ja historian lehtoriksi, melmollisuudella opettaa myöskin ruotsinkieltä. Kansak. opettaja Antti Juho Muo- rimirta on nimitetty mainitun seini- naarin harjoituskoulun yhdistetyn luo- kan opettajaksi. — Koululaitos. Raahen alkeis koulun naisoppilasten moimistelunopet- tajan ja hoitajan »virkaa omat hake- neet neidit S. Kandelberg ja S. Pösö. Amoimeksi on julistettu saman kou- lnn laulunopettajan »virka 5(5 päimän kuluessa t. k. 12 p:stä lukien. — Menäjän historian ja »val tiotieteen ProseSsoriuttnrka. Toh tori U. L. Lehtosen ehdollepano Me- näjän historian ja »valtiotieteen pro- fessorinmirkaan tarkistettiin lopullisesti yliopiston konsistorin kokouksessa kes- kimiikkona, jolloin tohtori Lehtonen lo- pullisesti pantiin mainittuun mirkaan 27 äänellä 13 mastaan. — Maanwiljelystalouden pro sessorin tvirka. yliopiston konsis- tori on päättänyt maanmiljelystalou- den professorin »virkaan ehdolle panna ensi sijalle toht. Karl Enckelin 2(i äänellä. Osa jäseniä piti häntä wir- kaan tieteellisesti pätemättömänä. — Sisätautien Prosessorin Mir kaan on yliopiston konsistori ehdolle ensi sijalle asettanut toht. Th. W. Tallqivislin yksimielisesti, toiselle sijalle toht. R. Ehrströmin ja kolmannelle toht. W. O. Simenin. — Konkurssi- ja akordilaki. Kauppaivaltuuston kesknsmaliokunta on väättänyt jättää senaattiin anomuksen, jossa pyydetään, että ensi tilassa laa- dittaisiin ja eduskunnalle armollisina esityksinä toimitettaisiin ehdotukset uu- deksi konkurssilaiksi ja laiksi akordista konkurssin ulkopuolella. — K:lehti. — Duuman Suomen asiain waliokuuta. Birsh. Mjedomosti ker- too, että mäliokunnan malmistamat neumottelut keskittymät kysymyksen his- toriallisen puolen tunnustamiseen. Ma- liokunnan jäsenille on jätetty joukko aineksia, jotka käsittelemät entisten hal- litsijain antamien yleismaltakunnallista lainsäädäntöä koskemien manifestien oikeudellista luonnetta ja eristelyä. — Uusia suosionilmaisuja Eng- lännissä Suomen Puolesta. New- castlen kauppakamari teki t. k. 13 p. päätöksen, että kaikkiin toimenpiteisiin, mitkä eimät kansainivälistä säädylli- syyttä loukkaa, on ryhdyttämä Suo- m en aseman suhteen aioitun muutoksen toteuttamisen ehkäisemiseksi. Hullin ka»lppakamari on tehnyt sa- mansuuntaisen päätöksen. Gutun kaupungista. — Cygnaeus juhlat kulussa. Oulun seudun opettajayhdistyksen ma- litsema Cygnaeus-juhla-toimikunta piti t. k. 1() p. kokouksensa, jossa sunnitel- tiin lähemmin juhlan järjestämisiä ensi Lokakuun 12 p:ksi. Juhlia päätettiin Oulussa järjestää kolme. 1) Lastenjuhla kirkossa i pu hujana tarkastaja Aulisi. 2) N l. k a n s a l a i s j it b l a ulko na lpuhujana tarkastaja Rauhamaa >. I u h l a-i l t a m a tlass. lyseolla «puhujina rehtori Mesterhmd, tarkas- taja Nauhamaa ja opettaja n-anni Luukkonen». yleinen rabankeräys päätettiin toi- ineenvanna Cygnaeus-inuiston kun nioittamiseksi. Lliertokirjeillä käännu- tään läänin kansakouluopettajiston pno- leen kehoituksella, että he järjestäisimät kaikkialla Eygnaeus-juhlia. Oulussa pidettämiä jichlia marten päätettiin ivaltuuston käyttömaroista anoa -400 mk. Sitäpaitsi »valittiin juhlia »varten seuraamat toiinikuimat: Majoitus- toimikunta, K a»» s l i a t o i m i- kunta, L a s t e u j u h l a t o i n» i- kunta, Hl. kansalaisjuhla- t o i n» i k u n t a, S o :n i s t e l u t o i- m i k u n t a ja I u h l a l a u l u- ja s o i t t o t o i m i k u n t a. I u h l a t o i- m i k u u t a n a toimii Keskustoin»:- kunta. Kaikesta päättäen aiotaan täällä saa- da toimeen arivokas juhla kansakou- lumme perustajan muistoksi. — Hiippakunnan nutisia. (Kiio- pion) Sittenkuu kappalainen Luja- nen on ilmoittanut sukulaisuuden täb- den olemansa jäämillinen toimittamaan Romaniemeu kirkkoherran maalia, on tuomiokapituli hänet siitä tehtämästä »vapauttanut ja määrännyt siihen Ala- tornion kappalaisen L. Grönholmin. — Oulun Merikoulussa pidet tiin muositutkinto lauantaina. Pääs- tötodistuksen saimat: Kapteeniosastolta Llrthur Hjalniar Henriksson Uudeltakirkolta äänimäärällä 00. a u p p a l a i »v u r i o s a s t o l t a Frans Oskar Lindsors Uudenkaupungin maas. 79 äänellä, Miktor Alelsander Lindsors lludenkaup. maas. 7(5 äänellä ja Kristian Mittor Lunden Uudenkaup. maas. 51 äänellä. P e r ä m i e s o s a s t o l t a Johan Erik Aarnio Turusta 84 äänellä ja Samuli^ Milh. )turmi Rauman maa- seura k. 78 äänellä. Kaikille todistuksen saaneille jaettnn 17 markan apurahat.