N:o 288 — 1910 KESK1-SUOM1 Perjantaina joolnknun 16 paiä K. S. R. IMU Puusepät ja Suutarit huomatkaa! Suomeu Viri- jk Virnusatebtaan hyvilsi tunnetta» LAKKAA ja PULMA pu loi»»» aekt itta&ltMkn, helpoimmalla K,-S, Rohdoskaupasta Tuomen Paulin korot omat t.k. 10 p.stä toistaiseksi ipcfic- Icjä ja irtisanottuja talletuslodistuk- fia diskontatessa 5 O ja jern hypoteekkilainoja ja faöjaficbi» tiiuv|u myönnettäessä jamoin 5 '/«, O ja 6 ! / a c /c. MiMikiri iii painojen omistajia siitä. että paino- i)!il,uuitufjcllc tuulumai kappaleet p!'.inolilotteita on lähetetlämä yli- iMiflitxiffcn asiamiehillä. Taulan ylihallituksen anomuksen, ctta kirjapainoille painotuotteiden asiamietjille lähettämistä Mutten miiöimcttäifiin tvapaakirjeoikens, cn senaatti lähettänyt knlknlaitostoimi- tuskunnasto esiteltämäksi. Laki ammatinMaaralta suojelemlsesta. Senaatissa esiteltiin eilen kenraa- likn.vernovrin kirjelmä ynnä maltio- slhteerinmiraston kirje sisältämä ar>n. käskyn senaatille ryhtyä toimenpnei- siin. jolta eduskunnan alani. ano- .nuksesiaan lokak. 30 ptiKi IKiO he rättämä kysymys esikaupungeissa MallitseMien epäkohtien poistamises- ta lainsääbäntöjärjeStykseSsa tutisi r.^tin.vaaralia suojclcm's^ra senaatin aicttaman komitean a.vulla . . . . .... ... paoliaioan lausunnon, >a tua paa:v^ i«- tarkoin tutkituksi. Asiaa tutkimaan päätti senaatli asettaa »valiokunnan. — MrnäsLnkielenkäännöSten nrfaS- tuökvmitca. H uh tik. 20 pnä i DO'j anne- ir.äjc aseruksesja tocnäjänfi-.'. ct kiyttä- nnsesiä asiain käsittelyssä suom?n ha,- lintoioirasto^sa «säädetään erii a'ant. cht>otuksc: ivattiopä iwä e sity l>si t!i >a nii- kisäui»v:ksi lamksi sekä myöslin <'se-- tukut", joita aiotaan antaa InllintiMui* min, iaavitaan sekä »venäjän- että suc- nicn- jn vuoifirffieleHä, mutttt H. M. kciMrillc ja «uuriruhttnaalle c!i'.cl!äcS- iä :ii?•»(:«:( cinoavtacn tvcnnänkielinen tekti esille. Ldelleen säädetään siinä ei- tä tan>cincdu»lunnan alam. kirjelmiir, [u 'tinfancDu&kunnan hymäksyiniin !aki- tefitcihin un myöskin senaat>n tt:tci :iiiuä ii>cncrjänficilincn tekLt. 5?tin- ikään on säädetty, että alam. alistuista ja lausuntoja K ei s. Majesteetille lähetet täessä :ulcc suomen- ja ruotsinkicllien alkuperäisen kirjelmän mukana ailta i>l- Ui '.venäjänkielinen iäännös. fiaikfceti näit.cu nlam. Zirjelmäin ja ehdoiusien lvenäjänkielisistä "käännöksistä on ?ää- de::n. että , ?atta nähtäisiin että ne omat taikvin ^I)!äpitäwiä clfiifirj-ii t kanssa, uc otoat t.vtaStcttsivat kokmijäseniscösä tor.'as.ii?komiteassa. jonka asettaa se- naatin ta., usosasto". Tiisiatna csueltiin senaatissa war.tpll> l,een>oh!ajan ilmoitus tämän kemitean N, e mi. Herman, jchtaja. 53U OmOtl lllfförIti föOltti äMä ' 1 JymäskyläSn cctuuit* SilikS- ii isiilitiiifttiliini MiäiiML Zenaatissa esitettiin eilen lausun- nonaniamista Marten eduskunnan anomus sotilas- ja sr.viilitvirivS- ton virkatalojen talonsjäriesteli.t m n.uuttamisesta. Senaatti päälti siltä Maadiluksi lausunnoksi hallitsijalle ilmoittaa, että 1'enaattikin nuoleltaan katsoo sotilas- ja siwiiliwirkalci!ojen t.:!ousjärjestelmän muuttamisen tar peen naatimaksi ja pyytää hallitu- jau suostumusta siihen, että senaatti sitten kliin tarpeellinen tutkimus on btniUettu, saa lähettää haliitfiuiltc ehdotuksen asiasta. Maltlon sämettäjSpalkinnot. .«*■ -4 ej£ £enaai;i on myöntänet saitKltiija palkkiota ^can S t l> e l i u k s e l l c 1.^X1 r. k. ja Leewi M a d c t o i a l- le 1,000 n.k. sekä ylimääräistä ;>.^'.l liora \ ,2."^ mk. Cskari M erik a n nolle ta keliin P a l m n r ? n i l- l i he idä il oopperasäwelli?ksis:ään. Asia otettu senaatissa uudcölau» käsiteltäivakfi j:ut.a «iikoinaan kerro.'ii:.i, koonpanosta tommtf. 1 p:3;a 19)1 al- i.T.aaitvin ... 2 p. .icnaatiCc annci.u täs- j af;( fc miK! Q Ö fi tn i cn jä''?nill^ mäa- ki) au.aa ie ns ltrttonsix ro::t !>> i) . rattiin yclffio, määräsi )einca:;-i :i'iän tunt :.;n i^Sranksesta arm. efi::,f,tcn a.n- ( K , m . !;MU yukiel^cnkääntäjä Vi. Rinc,- ludlin, prof, WP hra S. Äocsiia ja <sit- tetijäsittceri St. Degerholmin. — yliopisto. Senaatti on myön- tämu prof. Jaakko G u m m e r u k- f e i I c palkkion korotuksen 10 '.cuo den paliveluksesta. — Luonnontieteiden opeluS yliopiö tossa. !»orluhallitus on läh?:tänyt yli- opiSlen rehtorille i-euraa^lvan fivjeen: SlojJo erittäinkin wii moi sinä un.ojina maan eppilaitoSten luonnonhivirrian o- vetiajawirkoja, waikka ne tuoiuuostakin »iva: ol!ec. an>oimiksi juliö'c:tnina, haki- >uin pu.iticcssa vi ole woi!u iäy::ää ja >i:ä wastcin i>eminoisim op.utaiaiviekoi- hin, joihin kuuluu 'joku mui: opc!us:v:>> mollisuiis ja joihin pääsemistä irartcn päicmyyocbdcksi on asetettu i^-.oppi!a>.'- tu'kin:oja. ilman »vaikeuksia scatu mäkinaiset hak:>jc»t, on -yllihallitiiö lnullui ^slatsccn ilmoittaa 'tästä herra r>chlor:i- l? 'il:a >waralta, että teidän piJuh-it-ar.ne jutftft:: iroitainin tehdä tämou rpätoh- da n initc.cir.iickji. — Matka-apuraha. Senaatti on myöntänyt teatterinjohtaja Kaarle H a 1 rn c 11 c 800 mkn apurahan kärmtiä warten Berlinin leatieri- näyttelyssä. malll'. luistettiin tarkistetutii, ati!':i::!n je scnomclchdilbe juLaiätaioaliitin. M>iohtmmin alkoi fuirciitiu kierrellä huhuja että senaatin pääiöSiä ci pidct- uijikaän tarkistettuna, ;vi;iin c;ia niah- d.!!isuus sen muuttamiseen n?;c 1« ol:si. Ti?dus:.'l,ni.me asiaa asianomaiiclia c>>:- tciij.ilta. tri L. Ehrnrcxothii!^. jrkc !ra- fu»t ri etlä senaatin päälöZ nimenomaan o'i\ 'iui:?>eitu äarkistctuksi, nnt.ia e:tä hän oli 'i\.nut juuri käskyn saa,'u«> se naatin i-?:untoon «sittelemääa saman a- 'ian u»del!ccn tiistaina klo pnoii i x. (5".iijc;'iä esittelyssä päät! icnar.tii ly kätä a n a n uudelleen !äsiteltäu).il>: iiuii .'^alicttinnassa. joka sitä oli tvilmis.-.i- iut cn.ic.ilnin senaatti i-ti rt la? iii yllä inai.i'.un eniimäisen päätölleni i. Wnl>o- .'untaan kuuluivat senaattorit Mircnius, Ber-i. ^nraaiz ja ^aariko-k:. ^iainiitakoon, että tvaliokunnan j^'cn, s.-naat'1'l!. kremvi Berg ei ole ollut mu- kata asiaa käsiteltäessä ivaiiolunnassa cilä >>lln! läsnä siinä senaatin !>ti'.nnoe- ia. senaatri päätti antar i!ikiehdo< t.ikseöta puoliatvan lausunnon, jota >ras» -ctn Iitin nykyään taa S on ,'ttctmaösa o- saa asiain käsittelyyn .senaauosa. PckiOMls ji tiriapaiaflt. Senaatissa esitettiin eilen paino- yli^alliuikien kirjelmä ynnä luettelo niistä kirjapainoista, joiden omista jat owat noudattaneet simiilitoinn- tuskunnan kiertokirj.eessä iviime elok. K p:nä annettua käskyä toir.iittaa ylihallitukselle asetuksen määräämät ka'.'pal>>et painotuotteita. Senaatti päätti lähettää asiakirjat prokuraat torille syytteen nostamista tvarten asianom. kirjapainoja ivastaan, jos katsoo. cttc:wät kirjapainot ole heille kuulumaa welwollisuutta täi,itäneet. Kun mainitussa luettelossa on »vain n. 35 määräystä noudattanut ta kirjapainoa ja kirjapainoja on maassanime noin 140. niin sukcutu- ncc täsiä suurenpuoleinen juttu. Saman ylihallituksen kirjein.än johdosta on senaatti päättänyt licr- tvlirjccllä muistuttaa maan kirja- AllN MllM LMM (Sucmaiaisen Naisliiton il.am^esa täällä t.!. 7 p. pidetty esitelmä). II. Mutta hänellä oli juuri kylliksi tietoja sekä älyä huomaamaan, , että ihminen", kuten hän itse on lausu- nul. ^tarkastaessaan elämää löulää paljon ajattelemisen aihetta. Sekä että jokainen ihminen on kirja, jota ansaitsee tulla luetuksi, ja että »vii- fas useasti saa monta hnivää oppia yupsulta". Hän siis oli päässut iille Edellä -rrrotlu t-paus on iu.?a».ra a- iain föiittdijflc M).'yiseösa senaatissa. -<aili:!r:>n tehty ja tar'isleru.'ii!-n jiUiS- rottii icncatin päätös jitliltctiMn tinuin niinitn initäitömäisi ja asic.n k iiii 11 c ti; littaan >.!udesta>an. 3)icncttc::) on mi ta .u^-tiiita. M itään pateiväi |i!;)t.i iit(;tn " i'ie olemassa. 2e scik!a, että joku "ennät.n jäsen ei ole ollut siulana asian ^äiittclyssä, ei nrmitläin oi!c:i:a scnaa- :*:i paäiösten purkamisra. M'ti' purkaminen tällä lcrtaa asialli- iccti >tulec tietämään, jääköön toic>ta!'«!- s« 'anomatta. TeollisiiushalliinZ vii. Iii- tcn iiinnctiu, ehdottanut tätäkin laki- etd?lU°ta hnljädtäiväksi. Lausuimme jo aikanaan eri trrjoituksessa, et.emmc toui karsea :eoNsuuShaNtMen oiitt inacn Pä« telr'ää suytä tälle ehdotukselleen. ?eima> !:n nyt puretussa lau>sunnoö'a slt rämä n'y!>S rfntcttu. Aikooko senaa.,'! ntu ve« '.uuttaa tämän jo k>l/wäkst'!nän'ä ri.een, t,htliäk''«en teollisuu?hallittli>cn tt'!'äätvään chdotu^'een? '2c säätänee piakkoin i'Lhdä. — Tilaitvman wäestii«l lainara- haoiot. Rautalammin kunlakokour- sen päätökien lviime kuluneen lokak. 17 v:It'i, jolla kunta on päättännt ottaa 1(X»M0 mkn suuruisen piieni- pic.ikaisen lainan tilattoman n>äe<-tön lainarahaston perustamiseksi kun- taan. on läänin tumernööri wahw!s- tanut. Olin, Otto, linjakasööri, 3-^72 äänellä, S w a h n. Gustaf, saktori, äänellä. L i i I f c e n H a r j o 11 a | i a: :•! h l q lv i s t. E., kauppias, ".!0-t Laukkanen, Mooses, ajuri, 2jC<4 äänellä, O! s al a M. G., kauppias, 3 > 17 äänellä, S e t s, T. E., kauppias, 3472 ä. 5 t r c n a, Johan, kauvpias, äänellä. K i i n t e i m i S t ö n o m i * t a j i a: Vack m a n, K. I., rata-iieöt.ir!, 2^<»t äänellä, Ä e' > »i n. E., kelloseppä, 22^8 ä., K n >.n p n n e n. M., jiutroppii !> l;-") äänellä, Ollikainen, H., parinri, 3 ;72 äänellä, T o m m i l a, Joh., urkuri, 2301 äänellä. Tarkastuslautakuntaan: r e d r i s o u. A., pankinjohtaia, <W,8 äänellä, u m in e l a, G., talonomistaja, 2Lt/0 cänellä, Oksala. K., lehtori, 3 lö8 ään.. Raitio, Si., seminaarin johtaja. 34:33 äänellä, Salminen, Janne, ajuri, 22JK) äänellä, Seikkula, A., hoivioik. ausk., äänellä, A e s s m a n, F., kauppias, 3458 äänellä, :i; x än11in e n, E., lehtori, 22!'0 äänellä. Tilintarkastajiksi: Back m a n, SL. ratamestari, 3158 äänellä, 6 a r I j (c b t, I., pailliiljvhtaja. 2ilö ääncllä, suolakka, Otto, kauppias. 31.'7 äänellä, Di a n t a I a, M., lyseon kollega, 3433 äänellä, di i i f o n e n, A., Pankinjvhtiija, 345S äänellä, R u t H. N., kauppias, 2290 ään. Osanotto ioaaliitt oli kohtalaisen runsas, warsinkin kun ottaa huo> niicon, eitä maaleja wai'.iiiste!inn pari päiwää. — Raittiustyön cöi^tiuuiucii. Si-omen ruotsalainen raittiusliitto on anonut 10,000 mkan tvnatuisia ivaltioapua. Senaatti päätti eilen ottia kysymyksen harkitakjecn sillein kuin on walmistettawa esitys ensi .raltiopäimille lisämääräralian myou- tämisiä »varten kansakonlulaitosta ja erinäisiä snvistystarkoitukua ivarten w. lttll, jonka wuoksi senaatti nyt hylkäsi anomuksen. Suuresti kehittämää Anna Ma- nalle oli se seurapiiri, joka kokoon tui hänen kotiinsa. Siihen huiliumat pääkaupungin etelvimmät henkiset kylvyt, kuten edellämainitut ^ett^rcn ja Leopold sekä runoilija Gallen- vorq. Anna Maria oli tämän senra- piirin sieluna. Hän hoiti emännän wclwollisuudet, mutta otti myäskin osaa kirjallisiin keskusteluilun he rättäen huomiota nerokkuudellaan ja sukkeluudellaan. 3!äin kului Anna Maria Lenngrenin elämä tasaista nilkuaan kodin sopusointuisessa pii ritsä. ^>a jälleen tarivittiin ulkonai nen pakko, että hänestä tuli ivarsi- nainen runoilija. Hänen miehensä kehityskannalle. että osasi ymmärtää apulainen Kellgren knoli ukkia j.i sil- tanssaihmisiään, kuuluiivat he sitren! loin tarivittiin toinen hänen sijal- mihin yhteiskuntaluokkaan tahansa. Sitä paitsi hän oli saanut kohtalot» tarien parhaimman lahjan, nimit- täin kywyn synkkinäkin hetkinä nähdä elämän valopuolet, sekä toisinpäin taidon katsella elämän nurinkuri- sntikna niiden nanrettaivalta puolel ta. siksi hän saattoikin sanon: »et tä maailmassa ori paljon enemmän aihetta nauruun kuin itkuun". ituna Maria Lenngren ci talou dellisten puuhiensä ohella suinkaan »mol»tanut henkisiä harrastuksia. Hir- jelliinuttc tukemalla hän tyydytti o- pinhaluaan ja kehitti itseään. Silloin tällöin hän myöskin awnsti mies^ tään kirjoittamalla jonkun runon palstan täytteeksi. leen. Anna Maria sitoutui silloin rupeamaan awustajaksi Stockholms- pocten'iin, sillä ehdolla, että häacri fivjoiiuffcnfa julkaistiin ilman ni mikirjoitusta. Tämä ajanjakso ww. 1793—1800 muodostaa loistokauden Anna Ma ria Sicnnflmiin runoudesta. Tältä aikataudelta oivat nimittäin syntyisin melkein kaikki ne runot, jotka hänen kuolemansa jälkeen julkaistiin ..Skaldesörsök" (runokokeiluja) nimi- sessä kokoelmassa. Tämä kokoelma hankki tekijälleen kuolemattoman ui- men sekä sijan Ruotsin ensimäisten kirjailijoiden joukossa. Tämän teok- seusa kautta hän tuli suosituimmaksi 18:nnen wuosisadan ruotsalaisista Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Kuunavlswaallt. Paitsi Maltuusniiehiä ')valittiin keslimiikkvisissa kunnallisivaalei^sa myöskin jäsenet »verotus- ja tarkas- tuslauiakuiitaan sekä tilintarkasta- jat. Naalin ^tulos tässä kohdin on seuraama: Wcrotuslautakuntaau: Palkkaa nauttimia: Kauranen, K., kaupanhoitaja, 34:'2 äänellä. Koskinen, Armi, opettaja 3422 äänellä. kirjailijoista. Syyllä saatamme ky- ji)u, mikä se on, joka tekee Anna Ma- ria ^enngrenin runot niin miehätta- mitsi ja mukaansa tempacuviksi. Ja ivasmukseksi siihen saamiue: se on runomuodon yksinkertaisuus ja täy- dcllisyys sekä sisällyksen luonnolli- suus, totuudenmukaisuus ja sattuma kumaamistapa. Häueu runonsa liik- kumat jokapäimäisen eläniän puit- teissä, ja aina hän luo eteemme ilmi- elämän kuman, liikkukoon hän sitten maalaispappilassa, ylhäisten palat- jeissa tai köyhän turmekattoisessa inotiosä. Hän oli amoimin silmin katsellut elämää ja ihmisiä, ja siksi !,tm lijasi kumatakin heitä niin sattu masi i ja elämäsii. Ihmisten hullun- kuvijet oininaisuudet eimät mnöstään jääneet häneltä huomioonottamatta, kuten sukuylpeys, alhaisten matele mailuus ja nöyryys ylhäisiä kohtaan sekä rikkaiden alituinen tyytymättä- myys. Wiimemainitun ominciisuu k-en naurettamuudesta antaa meille malaiseman kuman kertomus romas- tista, joka istuen herkkupöntäusä ää ressä aineellisen hyminmoinnin ras kauttamana huokaisee: Oi Herra an na minulle Moimia kestämään tätä maimaioista elämää". Samoin ru- noilijatar runossaan »Mökki ja Lin- na" hamainnollisesti osoittaa, miten kä valjon onnellisempi on matalan turmelaltoisen mökin asudas, zoka osaa iloita kaikista Luojan antimis ta, waiwoistakin, kuin ylhäinen Itu» — Tckuilliscn seuran jäsenille ja »'-.iille teknikkojen . humniscen ilia- ii'a in menijöille Huomautetaan tvielä etlä tänään on toiitneb.cn p.umä, jollcin pilettejä saa. Mieraat saamat päciivlivpuja jäsenten kautta rata- insinööri N. Lisitziniltä. Omella ei ui itä enää myydä. Lippujen dinta on 2 mk. LiumauÄ vuodelta Äarraskuun 6 pnä pidetuii lukonko- kous erityisen ilirLarin ascttamijcola taupungtn-seurakuniaa wac:en. 21 fia päättyi siksi, ctta lukkari oma oli otetta- tva. lurnn millä «hdoin tuo oli :apahtu- nxz, siuä wasiedcs tulifi iiri «vaSlen tualiiun komitean IHiscrnpia ehdilutsia cliiellä. Äsialla on tärkeytensä, jUiäkin jeuvciuiUcnitne järjeÄymtsen ja <Ion lahteen. Kaupunkimme nykyisiin tiifoU gin astr nieli ci n lät)sin on ollut yhdtsret- :yi'.ä tirtollisissa asioissa Zymästylän ^ippeiin kansja. Ämilausia muutama niten sai kaupunki walinai>ea papia. n myöskin on uskottuna roaukniefji k:r- (onttijatn pidämö ja samalla kirkollinen hoito yleensä. Täten kaujiunain seura» lunta jo Jcfin on -miehen cvkicen asiu- n»r «eteenpäin tunnostamise-saan. Aaan ompa niitä wasttUsia «vi^ä woileitawi- nati!'. jäiillä, ja niistä nyt ru» lulkaiin- juttu vn «nsimaisiä osiin tii.ioisia. Tar- ivitje?to kaupunbimnre todellakin iva!:- naisen. wcrsinaijen lulkkariti? ittrtfoKJtis •jaa nsjKcn yksistään sitä öin tuotin >ivätt:ämäitömäsli kauvannee, n^in kauan kuin anitiempien jaurakunrain ''umaian- pulivetvkjet owat yh>t«-ijet. 5.oijet ly^lä ivivuätvc; ruotsctojien jumalanpatve- .usten. öjuclsi erityijen lukkarin oleman tal:i >tarpceje«n, mutta kyjyä woit uiikn nuo ruotsalaiset kirkonmenot meillä? ^i/wäc-t!)lä on pvtttä suomalainen !au- p.intl jcs milloin »vaan mitään inaas- sammc. ia jos joilakuila jäinuä löytyi sikin, joi Uc äidinkielemme on outo, olisi- !u totiakin >a«vis «vastedeskin, miten nyinjään tapahtuu, joka neljäs pyhä crit- täia f.iitä warten pappia ja lnklacia nxtuvata sekä paikata? Mutia tuo scilka jääköön siksensä. Äysymyksessä nyt on £ jIa seurakunnan asia. eitä yk>i>yis:en. ji.u:n jo.jancimme, luulisimme iirkto-vn- sun puo.esia aikaan tutraman ivasta'.- s.'!si yhteisellä >luklarilla, jollei maa- ja kaupun^inseurakuirnan kirkonmenoja c- roitet.: äeisistänsä eri ajoille päiniää. Asia fii£> olisi sillä autettu, että kaupun- fiIaii: kohdastaan antaisivat joulun >>/al!aniisäyksen Maas>eurakunnan lukka- rille. Äutta kaupunk?laiset lukkaria tar- loitseivat muissakin kirkollisissa loimi- iuksicsa, kun yksistään jutnalanpa-.orluk- 'e^sa. .Tuopa mielestämme onkin pää- mutka toto jutussa, niin ianivan kun ei eriittislsiä kirkonmenoista pahctta pide- iä. IPCiitta kirkkomme kun on mitäiio- mä:: pieni ja lvarsin ahdaS, olisi mieies- täiu.tn: puheiksi piankin oiettaioa kvsy- iii)-? sculakuntain täysinäisestä eroilta- <iuie5!f, ja toiivottanva sen wuol'i oirii. että hifiorhifin asottamise^ia tuo was- tefkainen mahdollisuus silm illä piSettäi- si.n. SL.»»? romaani kansallisen herä tyksen ajoilta od K. A. JÄRVEN kirjoittaman uusimman kirjan nimi. Se on ilmestynyt Sanomalehti-osake- ylitiö Kaski-Suomen kustan nuksella. Sivuluku on 253. (liuta 3 mk. Siron kansileh den on piirtänyt taiteilija Antti Halonen. Lisää arvosteluja: »Realistina on tekijä kiitettävässä määrässä objektivmen taiteilija ja 5? tämä taiteellinen välimatka, jonka £«- päästä kirjailija kuvattavaansa < tarkastelee, on teoksen suurin s I ansio. I ästä johtuu suorastaan " CO kirjailijan tyyli ja kielenkäyttely. af ^ Sanonta on suppea ja lyhyt, ek- S? £ syypä toisinaan kuivaan luette- u> 1/1 loon, mutta ei koskaan turhaan W 4S korusanaisuuteen. järven kieli ei ^ ~ ole tosiaankaaa maalailevaa, ei *äT sointuvaa eikä rikasta, mutta kir- v» jailija on oikeakielisyydessä yhä -a varmentunut ja se on suuri ansio * — (Savo.) ?• »Tämä on mielenkiintoinen ja varmaan jokaiselle kotimaisen kir jallisuuden ystävälle tervetullut kuvaus.« (Karjala.) »Teokseensa H a r r y 011 K. A. Järvi valinnut aiheen kansalli sen herätyksen ajoilla, ottaen ku vatakseen kylläkin mielenkiintois ta ilmiötä, rutiruotsalaisen kasva tuksen saaneen nuorukaisen kään tymistä suomalaisuuden kannatta jaksi. Kpisodit pikkukaupungin elämästä tuntuvat varsin onnistu neilta kaikessa räikeydessään. Teos on epäilemättä paikoitellen kylläkin luonteva ajan kuvaus.« (Helsingin Raiku.) ("ci takausmiehet, hrat Arthur Noftn- lem ja N. E. Westerlund eimät tal- »aisia lisäystä olleet hywäksi)n.'et. Äuten aitanaan kerroimine, muk- ictriin päätöstä ivastaan ivetoraha. Tätä metoa ci kuitenkaan tule jat- .eltaivatii, sillä nyttemmin on hra koskinen suorittanut osuutensa, nli «S,CjOO markkaa, mainitusta takaus- sitcuniuksesta jckä kuluja £<>.) nifaa. Nuorsuomalaisen puolueen esitelmätilaisumsia. Nouiva ^ a n n y E p o l a n d e r ja maanmiljelijä W i h t o r 1 sat- m 1 n c n pitämät, kuten eniten on mainittu, esitelmiä Korpilahden kir konkylässä Painaan talossa ensi sun- nunhiina flt 4 i.p. alkaen. Lahden takatakuujuttu päättynyt. Änten muistetaan, melmoiili ^ah- den raastnmanoikcns miime lokakntin 10 p. antamallaan pääiokjellään kauppic4S I. O. Koskisen inoritta- maan oiuutensa siitä urkntehtaiiija I. A. (Ä. Hymanderille Äansallis- Osakepankin Lahden konitnrista myönnetystä kassakreditiimilaiuctsta, joka korkoineen nousi 26,720 inkaan ja |osja lainassa kaupp. I. O. kes kinen oli kolmantena takausmie')cnä Päätöksessään katsoi raastuMa.ivi- kens, että eimät lisätyt sanat: ,,sitou- tuu takatakuuseen", jotka Äoslisen 011 sallittu jälestäpäin kirjoittaa mel- kakirjaan, »voineet muuttaa Koskisen suhdeti! kanssatakaajiinsa, koska toi nanl erra, joka yltäkylläisyydessään ei cnään osaa mistään nauttia, ja tämän johdosta rnnoilisatar kiittää joka on toimittanut niin oi keudenmukaisen jaon anianinlla al haisille ilon ja ylhäisille palatsit. Pu- re.vasli runoilijatar runossa „Ärei- mittäre» wierailu" imaa pappilan .vtien mutelemaa nöyryytiä .,arn-ot- lista" treimitärtä kohtaan. K^ska Ännu ^aria Lenngrenin useimmat runct täsittelemät aiheita jotka omat johtuneet termeellä järjellä tehdyistä eläinänhnomioista, niin on rumettu iuiutäinaGi;. että hän kylmänä järki- ihniisenä ei ensinkään käsittäny: elä mäti runollista puolta. Mutta knn tarkastamme runoja, joissa hiin fu= waa i.ipsnns- ja nuoruns-ajan :viat- tomninta jc sopusointua suurella läinincllä ja tunteellisuudella, niin tämä tväite näyttäytyy perättömäksi. Hän osf.si siis iumata elämän terlvet- tä runoutta, mutta mikään intohi- moinen tnnne-ihminen hän ei ollut. £iii: oli nimittäin niitä ihmisiä, joil la leime järki aina hillitsee tunteet, ja loidenta elämän tasaista kulkua ci- wät hillitti?mät tnnnepnrkauksel häi- ritse. Hän oli niin kutsuttu järki ihminen, yksinkertainen ja maatima- tcn. mutta samalla iloinen ja aina tyytymäincn. Hänen runourenla on täydellinen kuma hänestä itsestään. Loppuikänsä Anna Maria Lenn zren oli hymin sairaloinen, mutta milloinkaan hän ei rasittanut l)tnpa- risttiään malituksilla, waan koerti ai na i.'-lla tyytymäinen. 5>änella olikin te.p-.'.ua sanoa: ..ystämiäni en laydo tehoa leivoitomitsi, ja niille, jotka ei- jjut tunne minua, on turtia puhua siitä". Hän kuoli Mnonna 1817 02 truoöen ikäisenä. i'i:tua Äuria Lenngreu oli mää rännet runotokoclmallcen maatiniat' tomau nimen ..Staldesörsöt'', nn.o- kokeiluja. Tästä kokoelman Ivaau- mattomasta nimestä ;>ahastuimat hzuen nsiÄvänsä. Leopold kirzoitii- fin tämän johdosta kauppaneumos ^enn^renille: „Knn iraai-matto- iiiuus 'iieilee yli rajojenpa, niin incitcttää maikutuksensa ja tuntuu teestemellillä. Ja siksi on Määrii. iii- .nillää kokeiluksi sellaista, joka sekä muodon että sisällyksen oiwallismid?n nniofji kaipaa mertaistaan. i;)hiä hy- rrällä syyllä saattaisi Aineidia ni- mittaa eepillisen runouden kokeiluksi seka Napoleonin sotaretkiä sotataidon kokeiluksi". Tällaisen arMostelun s.ii Anna Äaria Lenngrenin rnnous ai- kalaisiltaan. Tähän attvosteluun jd!= kiinaailma täydellisesti nhtni). Xätä tobiöiaa se tosiseikka, että tämä ko koelma on ilmestynyt yhä uusitta ja uusina painoksina. Anna Maria Lenngrenistä on tullut eniten luettu kirjailija Liuotsissa. Häntä nimittäin ymmärretään kaikissa yhteiskunta- Piireissä. Hilma i i I o 6. Mliakuntakokous. V-i■<:»":;uijoi ynvppi^asosa.-iinn-n al« .liii.i^auocic pidettiin sunnuntaina Xt^. h' J'.u iansaiuPistoila inaöf\nra!e!inU to» .i-eulululkimusharr>asiis?s.'n hjtatturni-- ; c}ji Äotciuseen ei osanouaiia ollut saa- punut niin runsaasti, ku'n asian laa» uun nähden ola ollut odol.'ttawicsa. Ainfttii pichui HÄnäläis-osakuniian ku» idcttcri maisteri A. Äo S k e njaa k k o .^t.icutniuitimiiksen tärkeydellä, ^ääke- .i.-tcen kandidaatti A. Nikula luennoi iansanomaii'is-ia lääkivs:m-.stcuvois:a, .oaiaiS.cn esitystään useill» enmcrkc-.lia tansan lääkuscmiöiawaista, joissa puhu» ;in miehestä on paljon hy.zätläniää, mutia useissa sairauksissa sn kansalla jo ivanhnnPina siikoina ollut sellaiset pc» rils^riiisiipit, jsichin ck-ietecllinen lxiiir.* :ä:apakin on perustunut. ylioppilas neiti Anna Haarala .uennci Hollslan muinaisu-.u^csla. (!sit« läiälla cli monta mieltäkiinnilttnvää l!« sii'.>.sk»hi<tiS>t>a lidoa aina 15 ivuosisadal- ia a esi><<läävänä. Puhuja mainiisi m. m. että Hollola on saanut nimcniä siiiä, ctta Hollolan kirkon rakensilvat jät- tiiätset, joilla oli ^oUo"»niniinen pää!- .tl?ii'.ics — tämä on äicihsli loaan ka:>- san kcstuudessa säilynyt rarik. Ä>ie' puhuja «'.nisiulvi mieliin, milä eiu iii.: on, että kirkko vli aUuaan ki.vestä teh- .a. kun ti. 1642 s<rlama kiikoi:, niin palot ainoastaan katto. Tässä esi- ihljcc-sa oli tarun ohella paljon toitpc» t»istäk'N mielläkiinnillÄvää. Tämän jälkeen luennoi maisteri Ä. »to s ke iijaalkko m.iolläkiinnittti»väsli ianjanruuouden ja elimapajen tumemi' Ijn läiteydestä mahdollisimman wan gniiia ajoilta. Tarlka tiu^eUinen tui- itmu» tn melkein mahdoton ilona», eriä tanjamme «nlisyys nykyisyys omct 11 miutiujfl. iantän jälieen otettiin keskusieltaiva?» si Ä Nikulan alustama kysymys Hameen lotise-tuyhdistykse» petustainiscsta. Liysi>nu)ks^n lcsku^:c!ua t^hiainaan wa»linr>n johtaja R. !i o jo» n e n ja pöyläkiotjanpitäjäkii to.mil:aja Ä. ii. Seppälä. Asiasta muuiam.a puhcenwuotcja täytettyä tulliin siihen y'simicliicen päälökseen, euä tällainen ybdiciys cn tarpeellinen, luin asia oli lvaan Hämäläisen osakunnan xuo.c!:^ lilduotetua Warren oleilu esille, niin ci a'ur.i! sith.een ryhdi)l-ty wielä mihinkään loiin»'lipilecjcen, «vaan ^uriuu cjakunta eci.ylsen pcrusiatvan kokoukset, jo^ta 0^ .anaan annetaan kievto5irj<«llä tieto Jcif Lille coaUstuSjärjesiöille ja kouluille sc.'ä sanomalehdille. Lsaluin^ii. puolesta oli ositettu nä^t» reelle tätä asiaa ioSkavia smvia ja ke» rayslippuja. — L. S. atulatuuria kinttoriMt