N:o 81 1910 Sanomia Qulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Heinäkuun 18 päivänä. zsms&asz *• v-V^V - Tilaushinnat: Oulussa: Koko vuodelta 4: — Puolelta vuodelta 2: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 Postissa. 2: V.U Ulkomailla 10: - —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PÄLLAR1. E. A. OULA8V2RTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. t oimisto ^i konttori Kauppurs.nkatu 5. Konttori avoin- ua klo 8:sta aamulla 7:ään lllali* Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta 1:11a, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 nm., ris tistä \u varsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto rin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehti n palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. AwioUittoon kuulutettuja. Työmies Karl Skog ja neiti Jenny Ma ria Sipola, molemmat Oulun kaupungista. - Asemamies Kusiaa Viktor Huhtala ja sairaanhoitajatar, neiti Anna Aurora Jär- iventaus. molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Lapsi Armi Ulrik Hirstiö 7 iv. - Lapsi Paul Johan Heikkinen 11 m. — Kauppiaan- leski Katariina Helander 74 m. -- Lapsi Kaarlo Henrik Bäf lm. — Lapsi Adols Karp 2-5 päimän. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakan. f 11 Iti I II ■ toimittaa asioita virastoissa . U. ULL1LA y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin nro 531. Avoinna 10— Vz 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. OuH iääoio raaanmiftaas- ia \\\ Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Syntynyt. (U. S. l:sti) Terve tyttö Kalajoella 15 t 1910. imi ja (o. s. Aspegren) Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksilleT 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/' 3 „ „ 4 Va „ 2 . 4 1 . « 3 1 /* , vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 Säästökassatillllä 5 , Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. lOOOOOOOOOO g"™ Kauppureinkatu 5 OULUSSA Kauppureinkatu 5 Tehdään kaikkia kirjapaino-alalle kuuluvia töitä, kuten: sanoma- ja aikakauslehtiä, kirjoja, juhla- y. m. julkaisuja, sääntöjä, vel kakirja- y. m. kaavakkeita, verokuittia, kihlaus-, nimi- y. m. korttia, kuolinilmoituksia, vihkljäis- ja hautajaiskutsuja y. m. y. m. Siisti työ! Hinnat halvat! 40*. Kirjapaino on varustettu uusilla ja ajanmukaisilla koneilla ja kirjasimilla. ====================== Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myynt!ä ja ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ja arvoMelemisia y. m. Hiin hyvi* lainopilliselta kulu ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. HUOIVi.! HUORA.! Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla. Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN * K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle 110. Antti Karikoski =o toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg 'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. i on ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä jaon myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. Lsllnsloinliimil alalta. ■Ml J Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne* tulipalon Ml m varalta I ,Kullervon" Ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. BHB—MIIIIIJHH.JU.IIL' IMimi 1 Oulu, Heinäk. 18 p:nä. itfiöiniiiiitiräti Ankara isku on maatamme kohdan- nut. Missä määrin siihen on yksis- tään syynä Menäjällä nykyään mallit- sewa hallitussuunta wai onko onnetto- muutemme myöskin osaksi johtunut siitä suuresta rikkinäisyydestä, jota kansamme keskuudessa on muosikymme- nen ollut hamaittamissa, kun eri suun- tien hyökyaallot omat alituisesti tör- männeet toisiaan mastaan sillä tamalla, että mieras on sitä nähdessään tullut siihen johtopäätökseen, että riidanhalu ja pikkumaisuus kuulumat kansamme luonteeseen, sen jätämme lukijaimme mietittämäksi. Mutta se main on war- maa, että sisällinen eripuraisuutemme, eri puolueitten intohimoiset hyökkäykset toistensa kimppuun ja se seikka, ett'em- me ole aina osanneet esiintyä tarpeel- lisella armokkaisuudella emmekä riittä- mästi omanneet sellaista kaukonäköi- syyttä, jota asemamme olisi maatinut. on suuressa määrässä asemaamme heikontanut. Muutamat seikat »viittaamat siihen, että tässä suhteessa on jotakin opittu, että muutosta parempaan päin on hamaittamissa. Kannattaa panna mer- kille sen ilahuttaivan ilmiön, että eri puolueet omat miime aikoina alkaneet toisiaan ymmärtää suuressa malliolli- sessa kysymyksessämme. Kun nousi kysymys ivaltiosääntömme hämittämi sestä, niin kaikki puolueet asettuimat yhteiseen rintamaan sitä mastaan. Ilman soraääniä <Wuolijoen masta- lausetta lukuunottamatta), yksimielisesti teki eduskuntamme »vastalauseensa maltiokaappausta mastaan. Sen jäl- keen on riita ja kinastelu eri puolueit- ten kesken paljon »vähentynyt. Jos joskus mielä letkauksia lennätetäänkin, niin tapahtunee se ehkä pikemmin ma- hingossa totutun taman »vuoksi kuin tahallaan tai kiihkosta. Puolue-elämän kehittymisestä ter- meempään suuntaan nämä ilmiöt to- distamat. Toimottamaa olisi, että tämä yhteisymmärrys ei jäisi tilapäi- seksi, maan että se jatkuisi. Puoluei den mälisiä asiallisia eroamaisuuksia ei silti tarmitse peittää. Mutta se kei- notekoinen erimielisyys, jota meidän puolue-elämässämme on niin paljon ollut ja joka on saattanut armaamat- toman paljon pahaa aikaan, se tulisi sen kautta poistetuksi, Meidänkin puolue-elämässämme päästäisiin ehkä mähitellen noudattamaan manhaa sään- töä: asiat puhukoot puolestaan, mutta miehet esiintykööt ihmisinä toisiansa kohtaan. Itsensä hillitsemisen halu ja taito aikana tällaisena, jolloin ankarat iskut nopeasti toisiaan seuraamat, omat keskuudessamme enemmän tar- peelliset kuin milloinkaan ennen. Eihän silti tarmitse luopua omista mielipi- teistään, joskin pyrkii ymmärtämään toisten katsantokantoja ja esiintyy sää- dyllisesti ja sumaitsemaisesti tai aina- kin on tuomitsematta toisten mielipi- teitä kaikissa mahdollisissa ja mahdot- tomissa tilaisuuksissa. Aika on liian makama kulutettamaksi tyhjään keskinäiseen kinasteluun. Ah- teiseen työhön meiltä riistettyjen oi- keuksien takaisin saamuttamiseksi kutsuu isänmaan etu kaikkia. Muut asiat omat meillä tämän asian rinnalla toistaiseksi toisarmoisia kysymyksiä. Niihin nähden täytynee kunkin puo- lueen, milloin isänmaan etu niin maa- tii, jossain määrin tinkiä maatimuksis- taan tai siirtää, jos se main on mah- dollista, lopullinen taistelu niistä toi- seen, parempaan aikaan, silti kuiten- kaan heittämättä kirmestä järmeen, sillä jokainen aika on käytettämä työ- hön isänmaan hymäksi. Kaikki, mikä on omiansa kansamme eheyttä edistä- mään, on nykyoloissa tärkeätä, samoin kuin kaikki, joka on omiaan hajotta- maan, on leimattama »vahingolliseksi. Ainakin muutamien puolueryhmäin kesken näyttää lähemmän suhteen ai- kaansaaminen maltiollisessa kysymyk sessä merrattain helpolta. Muistaen muutamien nuorsuomalaisten johto- miesten (Stahlbergin, Z. Castrenin, Setälän y. m.) miimeaikasta julkista esiintymistä saattaa kysyä, onko heidän edustamansa nuorsuomalaisen ja suoma- laisen puolueen mälillä suurmaltiolli- sessa kysymyksessä itse asiassa niinkään suurta eroamaisuutta. Suomalainen ja nuorsuomalaisen puolueen kansallismie- lisempi siipi moimat näin ollen löytää yhtymäkohtia. Waikeammaksi saattaa käydä sellais- ten löytäminen muitten puolueryhmäin kesken. Onhan tosin sosialistienkin kes- kuudessa tämä asia puheena ollut ja paraikaa jatkuu siitä ajatusten maihta- mistä puolueen sanomalehdissä, mutta tosiasiana toistaiseksi pysynee, että tä- mä puolue tulee asettumaan kielteiselle kannalle. Mitä taas tulee ruotsalaiseen puolueeseen, niin, kun ruotsalaisten kä- sitys isänmaan edun maatimuksista on niin peräti toisenlainen, yhteistyö sen ja suomalaisen puolueen mälillä pakos takin supistuu sangen mähiin. Emme tahdo lähemmin ryhtyä sel- mittämään, miten suurempaan loisten sa ymmärtämiseen ja mahdolliseen yh- leistoimintaan parhaiten moitaisiin päästä; sehän on kunkin puolueen oma asia. Sanomattakin selmää kumminkin on, että tämä kaikki edellyttää yhtä ja toista, jota ei mielä kaikkialla näytä käsitettämän. Ensimäinen näistä edel lytyksistä on luonnollisesti se, että sen malheen äänen, joka on julistanut, että täällä Suomessa muka olisi puo^ lue, joka on malmis alistumaan kaik- keen, jopa astumaan »venäläisten suo- mi-syöjäin kanssa yhteistoimintaan, täytyy maieta. Me elämme nyt sellaisessa ajankoh- dassa, jossa puolueitten tiet helposti saattamat jälleen erota. Senmuoksi olisi erittäin tärkeätä ja suotamaa,että rumettaisiin makamasti miettimään, mi- tenkä sominnollinen mieliala omassa keskuudessamme saataisiin siihen mää- rään palautetuksi, ettei kukaan mieras enään huomaisi meissä mitään rikki- näisyyttä, mitään sisällistä heikkoutta. Tähän olisi todella syytä rumeta pyr- kimään. Kansalainen. 11. Rochdalen kankurien osuuskauppa alkoi hymin maatimattomasti. Pääoma ei ollut kauppaa amattaessa kuin noin 700 markkaa ja kauppa oli muutenkin niin pieni, ettei sitä pidetty aukikaan kuin kahtena iltana, miikossa ja tama- raa oli maan neljää eri laatua. Katu- poikien ja mihamielisten yksityiskaup- piasten nauru ja imahuudot termehti- mät uutta yritystä. Mutta se ei säi- kähdyttänyt sitkeitä kankureita, maan innokkaasti työskentelimät he kauppan- sa eduksi, uskoen olemansa suuren ja laajakantoisen aatteen palmelijoita. Osuuskuntansa tarkoitusperän ja pää- määrän selittimät he oleman seuraa- man: ..Osuuskunnan tarkoituksena on ryh tyä toimenpiteisiin jäsentensä aineelli- seksi hyödyksi ja heidän yhteiskunnalli- sen ja taloudellisen tilansa parantami- seksi, keräämällä yhden punnan osuuk- sista riittämän pääoman ja toteulta- malla seuraamaa suunnitelmaa: Amata myymälä ruokatamarain, maatteiden y. m. myyntiä marten. Rakentaa, hankkia ja toimittaa sopi- mia taloja niiden jäsenten asuttamaksi, jotka omat halukkaat tukemaan toisiaan yhteiskunnallisen ja taloudellisen lilansa parantamisessa. Alkaa mastedes lähemmin määrät- tämien tuotteiden »valmistusta^ antaak- seen työtä työttömille jäsenilleen ja niil- le, jotka palkanalennusten takia omat hädässä. Hyödyttääkseen ja tukeakseen jäse niään mieläkin enemmän, tulee osuus- kunta ostamaan tai muokraamaan yh- den tai useampia maatiloja, joita työt- tömät tai huonosti palkatut jäsenet saattamat miljellä. Niin pian kuin mahdollista, tulee osuuskunnan alkaa järjestää tuotanto-, kauppa-, kasmatus- ja hallinto-oloja, tai toisin sanoen perustaa itsekannat- tama osuustoiminnallinen siirtola tai amustaa toisia osuuskuntia tämänta- paisten siirtolain perustamisessa." Tämä oli se suuremmoinen ohjelma, jonka Rochdalen kankurit päättimät to- teuttaa. Heidänkin lopullinen tarkoituk- sensa, kuten ohjelmassa sanotaan, oli perustaa omenilainen ihanneyhteiskun- ta, mutta sitä ei kumminkaan koskaan toteutettu — onneksi liikeyritykselle. Kun Rochdalen kankurit johtimat liikettään termeitä liikeperiaatteita sil mällä pitäen, alkoi se hiljalleen mau- rastua. Mutta se olikin perustettu mo- nessa suhteessa toisille periaatteille kuin aikaisemmat osuuskaupat, jotka olimat menneet kumoon. Woittoa ei käytetty liikkeelle mieraisiin tarkoituksin, maan jaettiin jäsenten ostoniäärän mukaan, mikäli sitä ei käytetty liikkeen omien marojen kartuttamiseen. Jäsenten osuus- maksuille suoritettiin maan tamanmu- täinen korko, ei sen enempää ja näin estettiin osuuskunta kehittymästä kavi- talistiseen suuntaan. Tämä toiminta- muoto siirtyi Rochdalen osuuskaupasta koko osuustoimintaliikkeeseen, edistäen sen lemenemistä ja antaen liikkeelle lujan, kausanmaltaisen pohjan. Rochdalen osuuskaupalta kehittyi mahtama liike- Siitä sai myös alkun- sa oman osuustukkukaupau perustami nen Englannin osuuskaupoille, josta niille on kehittynyt «voimakas yhdys side. W. 1006 kuului siihen jäseninä li:>l osuuskauppaa, »vuosiiuyynti oli 570 milj. markkaa, puhdas moitto 12 milj. Sillä on m. m. omia tehtaita, jotka malmistamat kulutustamaroita Englannin osuuskaupoille ja joissa mainittuna muonna malmistettiin ta- »varaa 114 milj. markan armosta. On laskettu, että Englannissa noin x h koko kansasta hankkii kulutusta »va ransa osuuskauppojen kautla. Osuus kauppatoiminta on siis jo lullul siinä maassa »varsin huomattaivaksi talou- delliseksi tekijäksi. L. Hammaslääkäri on poissa Heinäk. 22 päiv. ja Elok. 26 päiv. välillä. MM» 101 „ Yhdistyksen Hyväntekeväisyyden järjestämistä varten" toimistossa Ou lussa julistetaan täten haettavaksi yllämainitun yhdistyksen johtokun nalta. Virkaan, jota seuraa 1,000 Smk. suuruinen vuosipalkka, kuuluu vapaa huone ja oikeus käyttää toi miston keittiötä, sekä valo ja läm pö. Hakemukset lähetettäköön en nen elokuun 16 päivää rouva Sig rid Soiilberg'ille. joka antaa lähem piä tietoja. Oulussa heinäkuun 15 p:nä 1910. Yhdistys Hyväntekeväisyyden järjestämistä varten. Grand Heinätorilla Maanantaina 18 p:nä heinäkuuta kello 8,15 ip.: Vaihteleva ohjelma. K. LINDBERG. Yleisiä uutisia. — Lnotsipäällikön apulainen eroaa. Eroa mirastaan on pyytänyt luotsipäällikön apulainen, mapaaherra I. Jndrenius. Mapaaherra Indrenis tuli luotsi- laitoksemine palivelukseen merikartas- ton m. t. hoitajaksi 1004, erottuaan 1901menäläisestä»nerisotapal»veluksesta ensiluokan kapteeninarivolla. Nykyi- seen mirkaansa nimitettiin hänet 1908. — Suomen asetuksia pyydetty Warsowan yliopistolle. Warso- man yliopiston rehtori on kenraaliku- mernöörin kautta pyytänyt, että mai- nitulle yliopistolle lähetettäisiin ilmai- seksi täydellinen kokoelma arm. julis- tuksia, plakaatteja ja asetuskokoelmaa aina »vuodesta 1809 alkaen nykyaikaan asti. Pyydetyt asiakirjat omat aiotut Warso»van yliopiston lainopillisen tie- dekunnan seminaarikirjastoa marten. — Painohallitus takatvarikko- jen teossa. Wiime miikolla on pää- kaupungin useista kirjakaupoista etsitty englantilaisen aikakauskirjan „Re»viev os Re»viems'in kesäkuun numeroa ja otettu takaivarikkoon. Eri kaupunkien maistraateille on tullut kumernöörien »välityksellä kirjel- miä, joissa kehoitetaan yllämainittua aikakauskirjan numeroa etsiskelemään. Sellaisen kirjelmän kuuluu Porin mais- traattikin saaneen. Painoylihallituksen miehet omat pää- kaupungissa Akateeinisesta kirjakaupas- ta »vain yhden niainitun aikakauskir- jan numeron löytäneet. Hagelstamin kirjakaupassa eimät elsiskelljäc mitään hyötyneet, samoin käivi Waseniuksen kirjakaupassa, jonka kautta oli kyllä mainittua lehteä tilattu, »uutta nume rot oli jo painohallituksen huonoksi on- neksi ehditty jakaa, eikä kirjakaupassa ylijääneitä numerona ollut. — Nauuau äsken perustettu seurakunta ou anonut saada ilmai - seksi Misimon ja Ranuan hoitoaluein ten metsistä 15,000 rakennuspuuta kirkon rakentamista »varten seurakun- taan. — PlioPPilas Sakari Alangon wangitseminen Wienan Karja- lassa. Mopislon rehtori, prosessori I. A. Heikel on ryhtynyt tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotta hra Alanko saisi nauttia niitä etuja joita yliopisto kan- salaisilleen tarjoo. Rehtori lienee jo kääntynyt kanslerimiraston puoleen kirjelmällä, jossa hän tekee sellvää hra Alangon opinnoista ja käyttäytymi- sestä yliopistossa kuin myösk»n siitä, ettei hän ole ottanut osaa poliittiseen propangandaan. — Uusia maalaiskansakoulujen rakennuspiirustuksia. Koulutoimen ylihallitus kuuluttaa pääkaupungin led dissä, että sen toimesta ilmaiseksi la- hetetään kokoelma kansakoulutalojen pa- rustuksia kuntakokouksen esimiehille, jotka sitä kirjallisesti pyytämät samalla mai niten hankkeissa oleivan koul»m niinen. Julkaisuun kuuluu piirustuskokoelnia kokoa 83X47 sm., sisältämä .!.i lehteä ja kaksi kirjoitusarkin kokoon painettua mihkosta, toinen 10 simuinen, sisältäen tarkat työselitykset kaikista koulutalon rakennuksista ja toinen i^-simuinen urak kasopimuksen malli, molemmissa lemeär reunakkeet täydennysten ja muutosten merkintää marten. Päärakennuksen ehdotuksia on yb- teensä 8 numeroa, nimittäin l nais-