lLuvsntsing lokskuun 22 p:nS suorittaa; laitoksen toiminta moitai- siin alottaa luentojaksoilla ja tiedon- antotoimistolla; ja mestarikursseissa tarmittamien opet- tajamoimien malmiStcmiseen olisi heti ryhdyttämä. Sosialistien edusmiehyy- destä kieltäytymiset. Toimittaja Arjö Mäkelin Oulussa on tieltäylynyt sosialistien edusiniesehdokkuutta mzstaan- ottamasta. Toimittaja granS Koskinen Porissa on samoin kieltäytynyt. ^ Kansallisomaisuutemme. Maisteri O'kari Aulere oa Ahte s!unta- taloudelliseSsa aitakaustehdeSlä julkaissut tietnja Suomen ylsitqisomaiiuudesta. Muon a laskee tutkiia ylsityis- omaiiuuksien jakaanmneei seuraaivasti: MaanmiljslyStnnteiimstiijä 3 m-lj. mkaa. Muita liinteimiAö ä 120 m lj. mkaa. Kanoun ik!inle:mi-"iöiä milj. inkaa. Kauppalmniasio k>!» milj. inkaa. M>ianw>licly5'tt!iteimiZwjen elämä ir tain om^isuu > ->>2 mi j. mk. Maanmil e'yZkii!ite:mislöjen kuollut ir tain omaisuus t0> milj. mk. W>rasrot (kaupparvarastot, jywäwa- raLkot y. m,) milj. mk. Muilla eli^ileinon aloilla käytetyt wä- liöeel. koneet y. m. 13^1 milj. mk. Msilylsten hallussa olemat rahat ja arioupaperil 3^ milj. mk. I^!Uvigsa<nnwat mattiolta milj. mk. Summa 5,477 mil>. mk. T^slS summasta on otettama pois ytfiiyi ivetat maluolle o. m., jotka omat yhteensä 372 mUj. mk. Loppusumma on siis S.>t.5 milj mk. Amkasta tohti lan- tee si s l.L O mkan kansalllsommluus. Merc.mnon muokfi mamiitakoon, että Saksassa ja R >n?kaSsa tekee ie noin 7/>C0 mk. asukasta kohtia Isossa Br-lan- niasia noin 0v mk. setä Pohjois-Ame- ritassa mk. 74,703 mk. K p. AStioittain sekä muuten Vähittäin kolimaohon ja jä senille on myyty rvoita 13,160 ktloa, josta on saatu 36,136 mk. 94 p. Myydystä ja jäsenille annetusta kuo ritusta maidosta on saatu 24,749 mk. 59 p., jätteistä 464 mk. 21 P. Tuotteista on siis kaikkiaan saatu 161,339 mk. 44 p. ja muita satun- naista tuloja on ollut 502 mk. Jä senille on maksettu 135,649 mk. 23 p. eli keskimäärin ll.i penniä kilolta. Liike- y. m. kustannuksiin on men nyt 16,841 mk. 11 p. Meijerikoneis- ton uudistuksiin ja korjauksiin on pi dätetty 4.976 mk. 28 p., maltiolai» nan maksuun on mennyt 2.500 mk., loppu 1,494 mk. 08 p. on Kansallis pankissa juoksemalla tilillä ja meije- rin kassassa käteistä rahaa 380 mk. 69 p. KokouZ hyiväksyi tilit. Maanmil- jelijä S'ppola»wain?jzn tilolle malt tiin hallitukseen Frans Spinkkilä. Sairastuneen entisen koneenkäyttäjän amustamiseksi päätettiin antaa 100 mk. kerta kaikkiaan. kiiMzllllz jz tsillö. ^ Alpha» »ähttämA esittää huomenna sunnuntaina, alkaen klo 8 i. Gustaf Essmannin 3-näytöksisen humtnäytelmän „Jsä ja poika". Kappelien toisen pääosan näyttelee näyttämön johtaja, Eino Salmela, joten hymää tuulta ei näytelmää katsellessa tule puuttumaan. — Kaxsaukousertiu antaa Soi tannollisen seuran orkesteri sunnun taina t. k. 23 pnä klo 5 i. p. Työ- mäenyhdistyksen talolla, seuraamalla ohjelmalla: 1. Uivertyyri oopp ..Muurari ja Seppä", Auber. 2. Menuetti, Schu bert. 3. S^eni ja aar-a oopp. »Si silialainen iltalaulu", Verdi. 4. Po- lccca, Weber. S. Umeryyri oopp. ..KesäyS", Greme. 6. Gmatt», Ritter (wi>lo alltomiululle esittää hra Huid-rtmark). 7. Finaali oopp. ..Oberon", Wcbir. 3. Manola, Ellenberg. —H»omattawa kääu»S<teos. Leo Tolstoin Anna Karenina» alku osa on nyt ilmestynyt. Tämä ro maani on tekijänsä kirjallisen suuruu- denajan toinen pääteos. Suomennos on maisteri Eino Kaliman suorittama. Ensi osan laajuus on 592 siwua ja hinta 5 mk 50 p. Loppupuoli tulee noin 400 simun laajuiseksi. Kustan taja on Werner Söderström Osake yhtiö. Seitse«ä» Pie»tä sisarus ta, jotka elämät pyöreällä, amaruu- dessa leijailemalla pallolla, kirjoitta nut Jane Andrew?, engtanninkielesiä suomentanut Hanna Kunnas. Wa» ruSlettu 7:llä taiteilija Edm. Eleniuk- sen piirtämällä kumalla. 105 simua, hinta 1: 50. — Kirj in sankarit omat pikkutyttöjä, intialainen, eskimo, ara bialainen, smeusiläinen, kiinalainen, neekeri ja saksalainen. Tekijätär, joka oli Amerikan parhaita opettajattaria, kumaa päimän jokaisen lapsen elä mästä, antaen si^en maantiedeluennon joka on hauska kuin satu. Selliisia lastenkirjoja ei ole monta olemassa. — Kustantaja on Werner Söder ström Osakeyhtiö. Psrin ympäristö» meijeriosuuSknn«a« kokouksessa eilen hallitus teki selkoa meijerin toi- Minnasta tämän muoden 9 kuluneelta kuukaudelta. Sinä aikana on meijeriin tuotu maitoa 1,227,403 kiloo, jonka rasmaisuuS on ollut keskimäärin 3,<i pros. Eheää moitoa on myyty 16 eri paikassa 152,463 litraa sekä lää nin- ja kunnansairaaloihin 27,209 litraa eli yhteensä 179,672 litraa, jonka mittatappio on 10,801 litraa, josta kilon ja litran painoerotuSta on 5,191 litraa ja muuta suoranaista mittotappiota 5,610 litraa eli 3.14 pros. Mähittäin myydyn eheän mai don mittctappio on 0 ,15 pros. pie nempi kuin edellisenä muonna. Mei- jerin palmeluSmäelle on annettu 2,176 litraa eheää maitoa. Maiksi on käytetty 1,034.754 kiloa maitoa ja saatu siitä 43,111 kiloa Voita. Keskimäärin on 1 moikiloon mennyt 24 ,i k loa maitoa. Kuorittua maitoa on myyty 19 eri paikassa ja maimaistalolle yh teensä 283,429 litraa, jäsenille on annettu 509,945 litraa. Jätteitä on MYY Y 46.421 litraa Rad'eeratessa on siis v^hentyryt 121,636 kiloa eli 10.» pros. Mähittäin myydyltä eheästä mai dosta on saatu 25,233 mk. 64 p Woita on lähetetty Maiion wälily?> sellä 28.453 kiloa, joSta on saatu Mllllv kestllksktllkseSsll t. k. 17 pnä käsiteltiin jo edellisessä kokouksessa osittain esillä ollutta Sip polan kansakoulun tileistä aiheutu nutta tilikertomusta. Siinä kunnan tilintarkastajat moittimat johtokuntaa koulun hakamaan perkauksesta, eri näisistä koululla toimitetuista korjaus- töistä, koulun lämmityksestä, sisään- kirjo itusrahoiSta y. m. Johtokunta antoi muistutuksista seikkaperäiset sel- mitylset, joiden nojalla kokous tällä kin kertaa hylkäsi muistutukset aiheet tomina, lukuunottamatta ensinmai nittua, minkä johdosta miime kokous oli maatinut Sippolan koulutalon h llintolautakunnan ja koulun johto kunnan lausuntoa sekä malinnut eri tyisen katselemuslautakunnan kyseen alaisensa hakamaassa toimittamaan tarkastuksen. Johtokunta oli selmi- tykseensä liittänyt myöskin Porin kaupurginogronoomi I. Laitisen, Sa takunnan MaanmiljelySseuran neu- ivojan K. W. Huhtalan ja kansako»- luntarkastaja I. Reinin lausunnot, joissa nämä tcdistimat, että „ne ivähäislt kaodot, joita johtokunnan määräyksestä on koulun hakamaassa laitumen perkaukseksi toimitettu, omat tehdyt järkiperäisen laitumena käytet- tämän hakamaahoidon maatimustev mukaisesti ja perkauksessa saadut puuaineet käytetyt koulun tarpe sim eikä näin ollen mitään raiskausta eikä Väärinkäyttöä ollut hamaitta- missa. Samoin ei mainittu Sippolan tilan hallintolautalunta ollut löytänyt johtokunnan toimenpiteissä mitään moitittamaa. Olisi näinollen luullut, että kokouk- sella olisi ollut tarpeelliset selmitykset päätöksen tekoon, mutta ei. Enempi kuin tämä itsessään mitätön vsis, näyttää sen käsittelyyn maikuttaman entisien kyläkuntariitojen pohjalle syn tynyt puoluemiha. ..Suomettarelai- nen" johtokunta olisi tamalla tai toisella sortama rikokselliseksi ja wie- raskuntalaisicn ammattimiesten miranomaisen lausunnot puolueellisiksi. Siinä tarkoituksessa meni eräs km » nallisten tilien tarkastaja ja edellä- mainitun katselemuslautakunnan jäsen mäittämään, että „niin kauan kun nuo tarkastajat ensin menemät K:n koululle maikutettamiksi ei puoluee tonta tarkastusta saadakaan". Pu heenjohtojakin puolestaan kokouksen kestäessä manaili «Satakunnan" Kul- laan uutisten kirjoittajaa. — Sichen suuntaan lähes miisi trntia keskus- teltua lykättiin asia ensi kokoukseen, mihin uusia selmyyksiä ontamaan mzlittiin maanmiljelijä Wäinö Kos- kenmaara ja lautamies F. Mäkinen, sekä asianomaisen johtokunnan ja talouslautakunnan malitsemat henki löt. Niin saadaan samasta aiheesta kolmas näytös. Zkuliöttt luxtMulM t. l. 17 p:nä päätittiin seuraamista asioista: Kunnallislautakuntaan ensi kolmeksi muodeksi eroamismuorossa ja muuter- kin erc>aZpyy'ä eid« n August Mäkelän, Taamelti Puontin ja Mattt Peura niemen sijaan malittiin talolliset Fred rik JZrmenpää Tervaniemestä, Aleksi Orhanen HöyröläStä ja Nikodemus Peltoniemi Jsoröyhiöstä. Holhous lautakuntaan »valimin talokas Frans Tuuri uudelleen. Kansakoulujen johtokuntiin eromuo- rossi olemien sijaan malittiin: Kirkonkylän koulun johwk. kunnal lisloutakunnan esimies T. Kalli. urkuri H. Holsti ja maskiseppä I. D. Klös kaikki uudelleen sekä tuomarinrouma Ingmanin sijaan, joka on paikkakun nalla poismuuttanut, pastorinrouma Ida Muorio. Temaniemen koulun johtokuntaan: Eemeli Lahtinen ja Taametti Aittomäki, molemmat uu destaan. Luh a lahden koulun johto kuntaon: Aatami Pentti ja Juha Ytioja (rvanhempi), molemmat uudes, taan. R irialan koulun johtokuntaan: August Mäkelä uudestaan ja Heikki Leinon sijaan talonpoika Frans Han> kala. Komelahdm koulun jodwkun< taan: eromuoroSsa olemien T Grön roos in ja Kalle Mäkisen sijaan ta- lolliset Iisakki Markkola ja Taametti Wänn>-Jubola. Mohojärmen koulun joktokuniaan: Juho Aittomäki ja A turt Kuusisto, molemmat uudes taan. Watulan koulun johtokuntaan: torpp. Juho Lautasalo ja mylläri Malakia» Laakso uudestaan. Wädä- röyh ön koulun johtokuntaan: Amalia Mäkinen ja Jimari Mähätolo uude?- leen. K'lmakkalan koulun jodtokun- taan: R>iusa Lehtonen ja K. W. Ruoho uudelleen. Juhtimäen koulun johwk.: W. Männin sijaan, joka pyysi eroa, malitttin kauppias Juho Kulkasntemi ja Taametti Hällström sekä Hilma Toirvonen uudelleen. Temaniemen koululle perustettamaa oppilasten puutarhaa marten myön- nettiin kunnan omistamasta Ranta- mainion ylipäästä 12 aarin suurui nen maa. Puutarhakaluston hankki- mmm jäi koulun johtokunnan huo- Luettiin lainamakasiinin hoitajan ttl>, ja kosla nyt toimitetussa jymoin mittauksessa on ylijäämä: rukiita 10 hehtol. 23 litr., ohria 6 hl. 65 l. ja kauroja 10 hl., niin päätettiin nämä lymät panna siemenmarastoon. Ma kasiinin rahamaroista maksetaan jy- misn mittauskustannukset 5 mk. mie heen, yht. 25 mk. Esitettiin Hartun kyläläisten pyyntö sen tien, joka alkaa Teilahden ran nasta ja menee Hämylän talon simu Parkanoon miemälle maantielle, otto- misesta yleiseksi tieksi. Pitkien kes kustelujen perästä se tällä kertaa hy- lättitr; mutta koSka tuon tuostakin eri puolilta nostetaan ly ymy'siä ky läteiden ottamisesta vleisikst malra- teiksi ja niistä aina riidellään, molir. tiin komitea, joka ensi joulukuussa tätä marten pidettämään kuntakokouk seen tekee ehdstuksen kaikista niistä kyläteistä kunnassa,jolka olilimct ylei siksi teiksi otettama. Töhän komve- aan malittiin insinööri Wilho Sten roos, nimismies Kaarlo Sporfmvn ja poliisikonstaapelit I. W. Tuomi- joki sekä Kaarle MilerinS. Kun KllmakkaiaSta M nsoniemeer- menemällä yleisellä maantiellä Koi- mulan torpan kohdalla on jyrkkä mäki. niin pääteltiin le urakalla teh- tämäkst annettuna alentaa ja sen teke minen jätettiin sen toimikunnan huo leksi, joka jo ennen malittiin siinö likellä oleman Kartun myllysillan uidessa tekemistä marten ia johon kuulumat Sparsmön, Kalli, Wänni ja Heikkilä. — Ko?e«äe» s»o«al«i»e» se«ra piti keSkuStelukokouksen miime keskimiikko-iltana. Mäkeä oli kohta, laisesti. Ensin toimitettiin johtokunnan jäsen ten maalit. Malittiin nykyinen joh tokunta uudelleen. Johtokuntaan kuu lumat rouma Lilli Sauria, opettaja O. Muoria, maanmil!el'jät K. Halla maa, R. Horelli ja M. K-^hilus, ur- kuri A Ketola sekä opettaja M. Mela Tohtori I. V. Minner teli selmää lukurenkaista. Kun alustaisen joh dosta oli jaiikun aikaa keskusteltu, päätettiin perustaa sellainen paikka kunnalle ja sitä toimeenpanemaan ma littiin tohiori Manner, maanmilj. R Horelli ja rouma Lilli Sauria. Opettaja O. Muorio piti esitelmän sääStämäisyydestä ja henktmakuutuk- sesta, painostaan erittäin siiä, että Suomalaisen puolueen jäsentcn kun nia-asia on nyt innokkaasti toim!a »Salaman" hymäksi. ^ Ripeätä waalitoi«i»taa. Ahlaisten kunnan maaiimiranomaiset ilmoittamat jo tämän päimän „Sa- takunnassa" äänestySalueittensa maali- luettelojen esilläpitämisestä. Seurat- kaapa muualla esimerkkiä. —Häwee»kyrS» kirko«k»ko«k- seSsa päätettiin ostaa hautausmaa- yan Tuokolan talosta 4,000 mkn hinnasta hehtaarin suuruinen lisä> maa. Tähän tarmittamat rahat ote taan kirkonkassaöta. Tulemassa ylös- kannoSsa päätettiin meroäyriltä kan taa 50 p:iä. Santa, mikä hautaus maahan ensi taimen aikana medelään pöätetttin ottaa pappilan maalta jo «uoritetaan sannan metäminen kir kolliSäänien perusteella siten, että maksumelmolliset saamat itse Mkdättää. tcihi maksaa rahassa niinpaijon kuin sirämarten pidettämässä huutokaupas sa kuorman hinnaksi lulee. Tätä toi menpidettä marlen maistun toimikun nan huoleksi annettiin määrätä, kuwk> m nta kuormaa santaa kultakin ää neltä tulee mietämäksi. Ne kaksi kolehtia, mitkä tähän asti omat muodessa kannetut moimaiskc s san hymätsi, päätettiin täStcd-S kan taa seurakunnan diakonaattirchas- tolle. Tämän kirkollismuoden kirkc-lllsic. tilejä tarkastamaan malittiin apteek- kari M. Törnmall, kanttori Kupilai- nen ja «aralle opettaja Liljeström. — Loimaa», Alastaro» j» Metsämaa» k»»tai» yhteisessä t«»tako!o»!se«sa t. k. 17 p nä päätettiin seuraamista asioista: Hymäksyttiin kuntain ydte>sen sai- raalan tilit muodesta 1909, sillä eh dolla, kuin tilintarkastajat olimat eh dottaneet. Keskusteltiin sähkömalon laittami sesta mainittuun sairaalaan. Astaa kun oli mielä niin mähän molmis- rettu, ei kokous moinut ehdotusta sellaisenaan hymäksyä, maan jätti sen toiseen kokoukseen ja malitsi toi mikunnan asiasta sähköyhtiön kansio keskustelemaan ja tekemään kustan- nusarmion. Toimikuntaan tul>w malituiksi leipuri O. Wänni, ovettaja H. Seppälä ja promisvri E. Nyman Malittiin kunnanlääkärin maltio amunhakijaksi M. Vallinkoski. Päätettiin lopullisesli Orisuon kansakoulun tontin paikasta ja sen ostamisesta. Mainitusta koulun ton tista on jo pitemmän ojan keskus teltu ja useasti on toimikunta ollut tarkastuksia pitämässä. Nvt se mih> doin päätettiin laittaa Motlila-nim' sen talon maalle joka talo oli halu kas luomuttamoan tovttimaan jarrä- hän toista hehtaaria miljelyskelpoista maata 200 mkn kauppahinnasta. Samoin päätettiin tehdä sopimus ia- man maanomistajan kanssa, et'ä hän malmiStaa asuinrakennuksen mlsikat tcon aSti 7,000 markasta Kojonkul man koulun piirustusten mukaan. Rakennuksen tulee olla malmis ensi toukokuun 15 pnä ja hankkii roken taja pätemät takuut pohjapkrustusten kestämyydestä ja puutyön kelmolli- suudesta. Takuuaika kestää 2 muotta enrenmaininitusta päiwäs'ä alk«?en. Samoin keskusteltiin saman Mat tilan talon ostcimista kokonaisuudes saan kunnolle. Omistaja olisi sen halukas myymään 2,700 markasta Asiaa mielä lähemmin malmistamaan malittiin 5 miehinen toimikunta. »- Maa«ieSpäiwät pidettiin Lamian maamiesseuran toimesta Suo malaisen seuran talolla t. k. 13 pnä. Amauspuheen piti ramaSti R. Grön. mall, jossa kosketteli miime aikojen mirtauksta maanmiljelyksen ja maa talouden ololla. Puhuja huomautti mitenkä maileissa oloissa maanmilje lys nykyään toimii. Liiaksi supistu^ nut wilj,nwiljelys, työajan lvhennqS ja palkkojen kohoaminen seka yhä nousema ylellisyys, joka siirtomaa» tamaroissa kuluttaa enemmän kuin maatalovstomarain mienti tuottaa, omat synnyttäneet y'ei?en rohanpuut- teen. Kun Miljaa tuotiin miime muon na mavhan 88,g Milj. markan armos ta, on helppo käsittää, mitenkä Suo men tuonti on toistasataa miljoonaa suurempi mientiä, maikkapa puutama- rasia saatiinkin 138 milj. Olisi py- rittcmä siihen, että maamme möisi tuottaa mitjaakin osopu.lle kansan tarpeeksi, pnka pitäisi olla mahdol lista niin miljelysmaaSta rikkaasta maassa kuin Suomi on. Ellei tässä kohden päästä tasapainoon, perii hukka kansamme. M -isteri I. Puu mala piti malaiseman esitelmän nur mien päSlrälannoituksesta ja maa- miehenneamoia A. Sipilä puhui muo- romiljelykseSiä. Kun sitte päimällisloman jälkeen mielä oli kuunneltu maitteri Puuma lan erittäin mieltök innittämää esitel mää stkain ho dista, joka elinseinonala olisi omansa sui>r«ssa määrässä ediZ- tämään maatalvuttamm?, oli maa- miesoäimä.n ohjelmi lopussa. Illalla pidetti n sitte huivit, jossa maonmiljelijä F Kullia piti puheen nuorisolle ja esiiettiin hupainen seura- näytetmä Lovukst nuoriso karkelni. Lomian tormisoittokurta kaiut ii pöi- man kuluesm lukuista musiiklikoppa- leita. — Ultoila» maalaisseura» shhSkokoukse» tzhteydeSsä tiis- taina t. k. 25 v. pannaan toimeen kilpakyntö ja »ojitus, alkaen täsmäl leen klo 2 i.v. Manhankylän Tru- mestarilla, jossa myöskin pannaan toimeen naisten ja miesten käsityö- näyttely, samoin jaetaan palkinnot karjan puhtaanapidosta namettaty- töille ja karjanhoitajille. Saapukaa joukolla näihin tilai suuksiin, kunnar, huoneella pidettämiin kokoutsiin, joissa on monta armokas- ta esitelmää ja keskustelua. — Ka«sa?o»l«t. Rauman maa- seura^uiinan Mermundilan kcusako^ lun opettajalle Herman Siireelle on myönnetty sairasopua 500 mk ja Merikormian kunnan Ahiströmiu kan sakoulun opettajattarelle Fanny Pyh- tiälle 100 mkaa. — S»u»avlääkärit. Ikaalis ten kunnanlääkäriisi on malittu lää- ket. lis. B-rtel Laurell. — Kr««»»»Wetfieu «yyati. Szraatti on hylännyt Lohjan höyry» sa^aosakeizht'ön tarjouksen ostaa 8,175 tukkipuuta Parkanon hoitoalueelta 5 mkn 2 p:in hinnasta tukista. — Maalaispoliisit. Tehdystä esityksestä on senaatti määrännyt, että Hämeenkyrön piirin poliisikons taapelien muosipalkat omat kuluman nnoden alusta korotettamat: Kustaa Metsolan 600 mkasta 800 mkaan sekä Oskar Hurstin ja Johannes Pekkalan 550 mksta 750 mkaan muo- dessa. — Maa»«itta«SlaitoS. Lää» ninmaamittarin mirkaa Mitkelin lää nissä on hakenut m. m. komissioni- maanmittari U. S. Tallqvist Noor markusta. — Lääkärit. Turun kunnallis- sairoalan mielenmikoisten osoSlon lääkäriksi maliisimst Tui ui kaupun gin maliuuSmiehet torstaina lääket. liient. E. I. Horellin. — Jkaaliöte» k «ppula» laa- ie»ta «;i »ev. Senaatti on antanut Ikaalisten kunnalle oikeuden kauppa lan tonttialueen laajentamiseksi pokko- luomuttaa eräs maa-alue Keturin kap palaisen »virkatalon maaSta. — M««^n teSta«e»ttij«tt». Talollinen Juho Erland Herra ja hänen «vaimonsa K^ihcruna Brander Kokemäen pitäjästä olimat keSkenät- 'ellä testamentilla määränneet, että ellei lapsia löydy, jälkeen jäänyt saisi kaiken sekä kiinteän että iriaimen omaisuuden. Tämän testamentin jät- timät he kihlakunnanoikeudelle ja se- littimät testamentin oleman heidän miimcisen tahtonsa. Maimonsa kuo leman jälkeen Juho Herra malmoi testamentin, muna ainoastaan jäljen nöksenä, koska alkuperäinen oli huk kunut. Kun alkuperäistä testament tia ei niinmuodoin oltu malmottu, maalimat perilliset testamentin julis- ramiSta mitättömäksi. Kihlakunnan oikeus ja homioikeus hymäksyimät dedän maatimuksensa, kun oikupe- rätSlä testamenttia ei moitu esittöä ja testamentti jo mahdollisesti Kaiho- rina Brarderin eläessä oli muutettu. Senaatin oikeuSosaSto on sen sijaan hamainnut Herra-puolisoiden kihla kunnanoikeudessa »vapaaehtoisesti ja terweellä järjellä selittäneen testamen tin muodostaneen heidän miimeisen tahtonsa sekä Herra sittemmin lailli sessa järjestyksessä oli malmonut tes tamentin. ja kun perilliset mastoin Juho Herran kieltoa mattoon eimät moineet näyttää toteen, että Katho- rina Brander olisi eläessään purka nut testamentin, on senaatin oikeuS- olaSto julistanut testamentin päte- mäksi. — P«hta«S kirkoissa. Meri- karmian lirkonkokoutseSsa oli käsitte- lynalaisena m. m. sylkilaatikkcjen hankkiminen kirkkcon. Täällä kuten ehkä muuallakin noudattamat jotkut kirkossa kämijät siksi mähän siisteyttä ja puhtautta, että syleskelemät kirkon lattialle. Kun tästä moi olla hymin- kin huonot seuraukset, keuhkotauti jo täälläkin tekee tuhojaan arrvelutta maSsa määrässä, oli kirkkoneumoSto asian ehdottanut kirkonkokoukselle. Pää lettiin hankkia 12 kappaletta kannel lista sylkilaatikoits, jotka asetetaan sopimiin paikkoihin kirkossakämijäin käytetlämiksi. — AHIftrSmi» ka«sako«l» Merikartvialla. Kirkonkokouksessa, joka pidettiin Merikarmialla t. k. 16 p:nä oli käsittelynalaisena Ahlströmin kansakoulun tonttimaan maihdon lail liStuttaminen. Jo monia muosia sit ten on Ahlströmin kansakoulun sil loinen opettaja ja seurakunnan kirk< koherra mahtaneet peltoa keskenään. Tämä maihto. joka paikan asemaan nähden on Ahlströmin koululle Vält tämätön, on siitä saakka ollut lail- listuttamatta. Nyt päätti kirkonko kous, että maihto saadaan laillistut- taa, kun se wain tapahtuu koulun kustannuksella. — LähetySsaar»aaja Frans Hannula puhuu ensi tiistaina klo ö i .p. Nalkilan rukoushuoneessa sekä seuraamana keSk-miikkona klo 11 a p. Nakkilan kirkossa. — Gaar»au ensi keskimiikkona Keikyän kirkossa kello vuoli-4 i. p. pitää lähe.ysscarnaaja Frans Han nula. — Proom» «iehiStAiuee» kadoksissa. Tukholmasta ilmoite taan. että proomu ..DegersorS", joka höyryl. ..Othilian" hinaamana oli matkalla Kaunissaaresta Armariin, lastattuna puuhiilellä, on t. k. 11 ja 12 p:wän mälisenä yönä «vallinneen tuiman myrskyn takia irtautunut hi- naaia-aluksesto, joutuen tuuliajolle lähellä Finrgrui.denia. Senjälkeen ei ole proomua, jonka palmeluskuntaan kuului 2 miestä, lamattu. Proomu, jonka omistaa eräs tukholmalainen kuletusyhtiö, on rakennettu puusta rautakaarille ja on se 236reg. ton nin suuruinen. — Palwel»Stytt»»sä pahoin pitelystä tuomittiin Kankaanpään käräjillä talollinen Komaluoma Ala- zonkajoelta 20 mk sakkoon. Osalli suudesta tähän pahoinpitelyyn tuo mittiin leipurinpoika Armid Koimu- mäki Honkajoen Antilankylästä sa moin 20 mk sakkoon, kertoo »Sosiali demokraatti". — Torppari »voltti euemmä» k»» olt t»t»o»«tkaa«. ÄZkettäin haastatti talollinen A. HirmikangaS Kankaanpään Menesjärmen kylästä torpparinsa I Kormen muokralauta- kunnan kokoukseen mäittäen torpan oleman rappiotilassa. Katselmulsessa määrättiin torppa uudesti rakennetta- maksi. Torppa^ huomautti, että hän ei moi rakentaa kun isäntä oli myy. nyt metsän. Talollinen määrättiin hankkimaan rakennusaineet. Senjäl keen pyysi talollinen ostaa koko tor pan ja tarjosi siitä 500 mkaa. Torp. pari lupasi luopua torvastcan, joS isäntä laittaa hänelle uuden asunnon metsään ja maksaa 1,200 mkaa. Vuok ralautakunta hcrkittuoon astaa mää räsi torpan hinnaksi 2,000 mkaa. Näin ollen koko kauppa raukesi, ker too „Sosial demokraatti". Id s. Puikeitte» HeistoiMa lMS- thnilssii umleissa. Keskimiikkona kokoontui Maisassa Suomalaisen puolueen, maalaisliiton ja nuorsuomalaisen puolueen keskuu desta malittu puolueidm yhteis oi- mintaa suunnittelemaan asetettu toi mikunta, neunottelemaan tällaisesta toiminnasta tulemissa eduskuntairaa- leissa. Kun hetkisen oli leskustelti', hymäksyttiin periaatteessa ehdotus yh teisen maaliliitou perustamisesta mai nittujen puolueiden kesken. Sen jäl keen ryhdyttiin keskustelemaan kysy myksen käytännöllisestä ratkaisemisesta, s. o. mitenkä päätös pannaan tri- meen. Eilen perjantaina klo 5 i.p. kokoon- tuimat Miipurissa kaikkien puolueiden edustajat nmmottelemaan yhteisen Vaaliliiton perustamisesta ensi maa leja marten Miipurin läänin länti seSsä Vaalipiirissä. Keskustelujen kuluessa asettuimat kaikkien muiden puolueiden paitsi sosilistien edustajat yhteistä »vaaliliittoa puoltamalle kan nalle. Kysymys toisten puolueiden yhteis, toiminnasta tulee uudessa kokouksessa esille. Hä«ee« lää»i» k«wer »SSri emerSti Jmar Gordie pyysi miime torstaina eroa Mirastaan anoen samalla asetuksen mukaista eläkettä — Naiset t«o«ioiStuimiSsa. Senaatti on myöntänyt neiti AgneS Lundellille luman harjoittaa asianajo tointa maan tuomioistuimissa, jota mastoin senaatti ei ole katsonut woi ivansa myöntää neiti Lundellille oi> keutta päästä maan hallitus- ja tuc> marinmirkoihin. — Kieltäytyy »«orsuoma- laiste» eduSmieSehdokkuudeS- ta. Prosessori E. N. Setälä on „Hufmudstodsbladeti!Ie" ilmottanut kieltäytymänsä nuorsuomalaisten edus» miesehdokkuudeSta. — LSydetty ihmise» jalka. Toissa päimänä SySmässä Suopel lon satamassa olemat sukeltajat löysi- mät järmen pohjasta ihmisen reiden, jossa oli saapas. Paikkakunnalla ar meliaan sen oleman 7 muotta sitten hukkuneen miehen jäännöksiä. — Poprff pidätetty. Miime tiistaina pidätti Hämeenlinnan etsimä poliisi Tammisaaren ent. poliisikons taapelia A. Popoffln ja passitti hä nen Hämeenlinnan lääninmankilaan. Kuten muistettane?, on P. tuomittu »vankeusrangaistukseen hänen Tammi saaren poliisikonstaapelina tekemistään mirkamirheistä, mutta on sittemmin ollut karkuteillä, kunnes nyt on ilmes tynyt sotaoikeuden todistajaksi. — Wiifi he«?eä h»kk«»»t matkalla ta»Ssitilais»»tee». Miime lauivantat-iltona lähti Kuusa mossa 9 henkeä erääseen tanSsitilai- suuteen. Päästäkseen pikemmin pe rille lähtimät he meneellä Hepojoen yli, mutta kun mähän malkaa oli rannasta päästy, katkesimat komaSsa myrskyssä soutajien airot ja tuuli lähti kuljettamaan menettä jäätynyttä rantaa kohden. Jääreunan luona mene kaatui jz meneeSsä olijat jou- tuimat meteen. Syntyi hirmeä häm- minki myrskyssä ja pimeässä, missä meden maraan joutuneet taiStelimat henkensä puolesta. Hätääntyneiden huudot kuultiin erääseen taloon, josta kiiruhdettiin avuun ja saatiinkin pe lastettua 4 henkeä. Mellamon uhriksi jäi fitämaStoin 5 meneeSsä ollutta, joiSta yksi oli 15-wuotiaS talottaan poika, toinen h^nen 18muotiaS sisa rensa, kolmas 24-muotias talokkaan- poika, neljäs 17 muotias palmelijatar ja Viides saman ikäinen itsellisen tytär. Ruumiit saatiin sunnuntaina ylös. MiieStiitilastoa. Äsken ilmestyneestä Virallisesta Väestötilastosta teemme seuraamat poiminnot: (Numerot koskemat Vuo sia 1907 ja 1908.) Koko maassa syntyi mainittuina muosina 184 603, kuoli 108 333, li- säyS siis 76,270. Mäestön lisäyksen merkitsee tilaStokertomuS »maalle moi- makkaaksi luonnolliseksi mäeStönlisäyk- sekst". Syntyneisyyslukujen korkeuteen näh den on Wiwurin lääni ensi sijassa, ollen w. 1908:a suhteellinen elämänä syntyneiden mertausluku siellä 34,3; Maasan sekä Turun ja Porin lääm oivat huonoimmassa sijassa. Miipu- rin läämssä on myös suhteellisesti suurin luonnollinen mäenlisäys. Kun otetaan huomioon sisään- ja ulosmuutto. oli maamme todellinen mäenltiäys tältä ojalta 78,993 hen keä. Koko maan »väkiluku oli wuo- d?n 1908m lopussa 3,012 849 henkeä. Avioliittoja solmittiin 40.357. joista kaupungeissa suurempi osa. Syynä siihen on se, että naim.ikäiset muosi- luokat omat runsaammin edustettuina kaupunkien mäestössä. 1k)-wuotisia naituj? oli yhteensä 19 Ali 70 »vuo den ikäistnä meni naimisiin 89 mieStä ja ylt 60 Vuoden ikäisinä 149 naista; miimemainituista oli 11 yli 70 »vuo den. Marhaisiin omioliittoihin?LH den naisten joukossa on etusijassa Miipurin lääni, miesten joukossa Maasan lääni. Autoliittoja vurkou tui kuoleman kautta 30,233, oikeuden käynnin kautta 299. Lapsensynnyttäjistä oli m. 1908 2,324 alle 20 muoden. 50 muoden ijässä ja sitä manhempia lopsensyn» nyttäjiä oli, harminaiSta kyllä, yh teensä 45; »vanhin oli 56 muoden ikäinen. Kaksosia sattui m. 1908 1.261, kolmosia 19 ja — nelosia 2 Amiottomien lasten suurin lukumäärä — mertausluku 121,7 — huutaa ro?» kaaSti kostoa Uudenmaan läänin mäes- tölle. Synnytyksistä tapahtuu suurin osa alkupuolella muotta. Kuoleman syitä omat: rokko, tuli- ja tuhkarokko, punatauti, kolera, las- ten »vatsatauti, kuumeet, keuhkotauti, mielenmiat. lapsensaanti ja „munt taudit". Laskettuna suhteellisesti 10,000 henkilöstä, on keuhkotaudin tuho koko maaSsa w. 1903 merkittämä lumulla 19,1. Pzhimmin raimooa tauti Maa san läänissä, jonka mertausluku on 35,0; termein lääni tässä suhteessa on Mikkelin — 152 — Tipotur- maiseSti kuoli m. 1903 1,512 henkeä, itsemurhan teki 227. — We«ajä ja Goglauti PerfiaSsa. Berlinistä, lokak. 20 p. »Berliner Tageblattille" il- motetaan Wienistä tieto, jossa mii- tataan salaisen englantilais menäläi- sen sopimuksen olemassa olosta, jonka kautta englantilaisten aikomat toi menpiteet Perilassa saamat selityksensä. Pietarin sähkösanomatkin sto Väit tää tällaista sopimusta perättömäksi. — Itsemurha euue» tiliute- koa. Lis sabanista, lokak. 20 Porttugalin rahapajan johtaja, joka oli kutsuttu antamaan selitystä toiminnastaan, on ampunut itsensä. — Nobelpalki»»ot. Tukhol masta, loka?. 27 p. Ncbelpalkinto lääketieteessä tänä muonna on annettu professori Albrecht Kossellille He.del- bergistä. Jokaisen palkinnon suuruus on tä nä muonna 193,360 srargia. — Kauheita l»o»»ouhäwi- tyksiä Suba» saarella. Se kau- hea hirmumyrsky, joka miime päiminä on raimonnut Kr ban saarella ja mar sinkin Hamannan, Matarz^san ja Pinor del Rion maakunnissa, on. kertomat ulkomaan lehdille tulleet säh'ösanomat, melkein kokonaan hä- mittänyt tupakkasopu; w»jösk>n so- kerimiljelykset omat sut-resti mahin- goittuneet. Meren mesi nousi niin korkealle, että pohjoisosa Harvannaa joutui tuimilleen. Kaupungit Marti- nos, Guana de la Grsa, Punta Carpes ja Curtez omat tuhoutuneet. Noin 1M0 henkeä lienee saanut sur mansa. Erään toisen lennätintiedon mukaan on hirmumyrsky kokonaan hämittänyt myöskin banani- ja mehnäsad^n. Tu- vakkaa saadaan noin 10 prosenttic siitä, mitä sato antoi miime muonna. Hirmumyrsky tyyntyi t. k. 17 päi män illalla. Hirmumyrsky näkvy ulottuneen Floridaan asti, jossa se tuhottomasti hämitti hedelmäpuita. Mahingot las ketaan miljoonaksi dollariksi. — Walaa» watsaSka. Mat- kalla Surz n kanamalta Lontooseen huomasi erään englantitaisen „Syria"- nimisen hövryl. kapteeni maltaman maljan, joka alituisee!» pysotteli lai- man kölimedessä. Ryhdyttiin toimen piteisiin pedon pyydy8tämise!si, mikä muutaman päimän perästä onnistui kin. Kun malaan mitsa halaistiin huomattiin suureksi kauhuasi ihmisen pää sen matsossa. Siellä oli sitä paitsi kolme olkihattua, kaksi lintua ja joukko luita. Wolas oli 14 jalkaa pitkä ja painoi yli 400 kiloa. ki:o 120 !M MeteihjZ leirjoilskk. Kotiopinnot. Jo toista kertaa yrittää Kansallis mielinen Nuorisoliitto sacda käyntiin kotiopinto-liikkeen. Mitä on kotjopinto-liike ja mitä se tvrkoiltac? Siinä mucdoSsa kuin Kansallis- viielinen Nuorisoliitto sitä on suun nitellut, on sen ohjelma ja tarkoti-s seuraamanlainen. Paljon cn maassamme mielä niitä, joilla ei oie tilaisuutta säännölliseen koulunkäyntiin. Paljon on edelleen tie don aloja, jotka cwat kar.salaiselL- mässä tuiki tarpeellisia, miitta joiden alalta ei koulunsa jaeta t etoja lain kaan. Sellaisia owot esim. kansan- taloudelliset ja yhteiskunnalliset kysy. mytset, osuustoiminta y. m. Kirjalli suuttakin on olemassa koko paljon, mutta sitä on maikechko hankkia t .t puuttuu ohjausta sen käyttämisessä. Näitä puutteita yrittää kon. pintc» liike puolesta-n ed?s osaltaan pot taa. KansolliSmielisen Nuorisoliiton keskushallitus on suunnitkllui eri aloil ta suuremman joukon p'eniä kurss?jo. ehdottanut niitä marten määrätyt oppikirjot ja sopinut ku?t5Mcjien kanssa melko suuresta alennuksesta. Näi!ä kurssisuunnitelmia on lcwite'.!y ympäri maata ja lähetetään edelleen kin Vapaasti minre maan pyvdrtään. Siinä tarkotukseSla moidaan kääntxä mieluummin suoraan »Kansallismieli sen Nuorisoliiton kansliaan, Helsinki, Maariank. 28" tai »Nuorten Nuijan Toimituksen" puoleen JymäskyläSsö. Tarkotuksena on, että näistä kurs seista siiten malitaan luettamaksi jc''» tai jotkut, tilataan kirjot yhteisostolla ja alotetaan opinnot tcdella »kot»"- opintoina s. o. luetaan lomaheikina, joita n-arsinkin talw'sin maas-rduta pitkät iltapuhteet yllinkyllin tarj^am,'^. — Pciras olisi, jos useampi henk-lö liittyisi yhteen lukemaan samaa kurs sia. Kokoontuessaan silloin tällöin lvoisimat he opastaa ja neumoa toi- nen toistaan. Mutta aiman ominkin päin msidzan tie ysti lukea. Jotta opinnoilta todella kcituisi makamia hpd?lmää kantawia opintoja, tarjotaan sitä haluamille kemäämmöllä tilaisuus suorittaa tutkinto lukema?- ?aon kurssista ja saamat he siitä tc- distuksen. H-rätystä ja jchd a ta^mi'am k»im- minkin tälläkin alalla. Eisö sitä Voi sacda? Olemme kääntyneet liittojemme puc- leen ja kehottamalla kehottaneet h-itä toimeen. Nyt käännymme kaikkien malistu- neden kansallismielisten henkilöiden puoleen ympäri maata. Ajattelemme esim, lukuista kansakoulunopettajiam me, ajat elemme kansolliäm-etisiä mir- kamiehiä, lnkemiehiä, kvnsanopiSton käynyttä nuorisoa y, m. sanalla s?- noen kaikkia simistyS.ä j^r.kun merrcn enemmän saaneita henlilö tä. jow nyt jo sentään on ujeita jr>ka kunnassa. Pyyntömme teille k. ikille kuultu: Hankkikaa w!m y^.ele^ättä kot'» opinto-ohjelmzmms ja tutustukaa sii hen. Kerätkää sitten ympurillenre seutukuntanne nuorisoa tekemättä mitään eroa minkäänlaiseen „?a' - maan" nähden, esittäkää heille kot!- opintojen ajatus, kehoittakaa ja irmo."» takaa, veumokaa sopiman kulsstn mc- tinnassa, tilaikaa kirjat ja opastakaa Ntte nuoria iumuissoan poraanne m» kaon. Moimmehan olla makuutettuja siitä, että tämä on hysöä, isänmaallista työtä. Maliirm ovuun ii enään moi suuriakaan luottoa. Jtsetcimintaa tarmitaan. Kans?lliSm'eliSten on siinä kävtämä eturimissä esimerkkiä antaen. Kansallismielinen nuoriso kautta koko maan! Niissä maileissa maideissa, jotka kansallamme omat edessä tarmitaan aseita. Tiedot ja ta d.^t omat niiden joukossa tärkeimpiä. Näyttäkää, että käsitätte täm^n. Sen näytätte köyirällä ripeästi käsiksi kotiopintoihin. Amosilmäistä, armas! elukykyistä ja tietorikasta mä?eä nyt tcrmitaan. ja jrs konsallismiklire-i nuoriso tohtro k^Smna kvkenemökst si hen suureen työbön, mihin se on kuliuttu täö^ä maansa, on sen r dettäwä huolta siitä, että si'tä tällaista mäkeä kolmea. Kotiopinnot omat miuan hymä keino ttmän tarkotuksen sacmuttcmi- seks,. Lokakuulla 1910. Kansallismielisen ?tutri oliito-i Keskushallitus. - 92 - — Lcntäk6ea, etten oUcvk-iaa dsluk joutua IZKi- mäisteni käsiin. Kemp iä puistatti. — ^lillainen kullu minä olen! liuuclakti Hälc^mä- töa ja iski a^rtciilä pö/tääu. Uioäkäa annczili teille sea ajatuksen! XVIII Huolimatta väsymyksestä ja liaavakuumcezta ei I^äkxlvätön ottanut oikein luottsaksecn kLemp'ia va kuutukseen, ettei mikään ukkaa känen vapauttaan. Hän tarkasteli makuukuoneen molemmat ikkunat nos- tamslla verkot ja aukaisten luukut, tullakseen vakuu tetuksi, että I5emp pukuu totta sanoessaan, että sitä kin tietä voi karata. Litten tarkasti tiän makuuliuo- neen oven avaimet ja käymälän ovet näkyäkseen, että myöskin sen kautta voi tarpeen tullen päästä karkuun. Vasta nz?t raukoittui käo, minkä duomasi liuollmatto- masta tiaukottelusta känen seisoessaan uunin cclessa. — Valitan, etten n^t voi kertoa kaikkea, mitä olen tekn^t, sanoi käa. Alutta minä olen väs/oz^t. 1°iet/stl kaikki on päin mäntiä . . . kaikki tämä on kirveätä! Alutta uskokaa minua, ^emp, vastoin tei- clän aamuisia toclistelujanne, kaikki tämä on mahdol lista. iVliaä olen tekn^t keksinnöa, jonka tatidoin säi lyttää sslaisuutenaoi. Nutta se on matidotonta; minun tä)'t// saa6a osakumppani. /a 1°e . . . väitä kaikkea me saammekaan ^kclessä aikaani Alutta sitte duo- mennä, ^t sitävastoin, ILemp, sallinette minun joko nukkua talu kuolla. — 89 — — Li tarvitse veitsi 1, huomautti näl:<1esssäo, et ä l^cmp aikoi puliclist^a vei.?5. olen tottunut aina pukeuti inaan enncn Le on tullut jo tavaksi. — Tntä käsi? kirveleekö? k^^i — Li in äkän se merettelee. — Xaik!->ta ilimeistä ikinccllisin . . . — ^uuri niin. vilutta mcrkiiliktö, että minä o>uin juuri leivän käärittäväksenne, flnsilnäinen onncri i Vaikka olinlian minä jo ennakolta pä5tLtäi-) t ) 6p) ä täällä. LaUitteliSn? Kiusalli -tZ, että veri Ii^t)'e-LäZll tulee oäk^väk-i. ^linä olen muuttsnutkin ainoastssn elävät ainekset ja ainoastaan niin kauaksi kuin elän . . . Vlinä olen jo kolme tuntia ollut täällä . . . — Alutta miten kaikki tämä on kä^n)t päin ä? alkoi Xemp ärtyisällä äänellä, llitto tiolätcuön, milä tämä on I Xaiklvi niin käsittämätöntä alusts lopuuo. — Uutta kuitenkin luonnollista, vastasi Näk) mä- tön. Niin paljon kuin mal>6olti5ta — luonnollista. Viitan kika ojentautui ottamaan vtiisk^^ul."?. Xemp näki kynttilän valossa pilkin pituult^sn t^ti^ui kikan. — kiitä merkitsi tuo äskeinen ampumi- en? k) - s^i l^emp. IVIiten se alkoi? — Olinan vain muuan pässinpää, liiitcilaj^Lni — en säälisi, vaikka kadotukseen joutuisi, — i-aikoi karat» minulta ja varastaa rakani ... /a varaLliki?-. — Onko kääkin näkemätön? — Li. — klutta . . . — Laisinko ensin vielä ^'öclä, sitten mi^ä ke> - ron. ^linun on nälkä, ja te taiitoi-.itte, että mi. ä jutte lisin teille satuja! — 'tekö ammuitte? Xäkxw5tön. 2-j