Torstaina 1 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 98 - 1010 Muualta Poh- jois-Karjalasta. Osuuskunnat. läänin kumeruöörinmirasto ei w. k. -'7 pnä antamallaan pää- tök^ellä ole moinut suostua ano- mukseen saada Enon työmäen o- suuskauppa r. l. niminen osuus- kunta muutetuksi Enon yleiseksi osuuskaupaksi r. l. nimiseksi osuus- kunnaksi, koskei anotun muuttami- sen suhteen ole menetelty ivoimassa oleman osuustoimintalain mukai- sesti. Paloapuyhdistykset. Kaamin kuntakokouksen esimies A. Tukiainen on läänin kumer- nööriltä anonut mahivistusta Kaa- min kunnan paloapuyhdistyksen säännöille. Kansakoulut. Jmpilahden kunnan Syskyjär- men kansakoulun poikain käsitöiden opettajaksi on malittu puuseppä Jimari Moilanen muodekst l l J10 —1911. Korpiselän Äc »läjärmen kansa koulun opettajaksi on malittu kan- sakoulunopettaja Mikko Hentunen muodekst 1910—1911. Suistaman kunnan Saran kan- sakoulun poikain käsitöiden opetta- jaksi on malittu puuseppä Jimari Atoilanen lukumuodeksi 1U10— 1911. Ilomantsin Möhkönmaaran kan- sakoulun apuopettajattareksi on ^ hakijasta malittu kiertokoulunopet- tajatar nti Liina Joikin Jmpilah- delta. Liperin Mattisenlahden kansa- koulun opettajattareksi on malittu nti Impi Knuuttila Punkasal- melta. Maimion' kansakoulun tyttöjen käsitöiden opettajaksi on sanotun koulun johtok. malinnnt nti Äiaria Piiroisen Liperistä. .Kolme saukkoa, (sakarmoa) emän poikineen, sai sattumalta metsän leimuussa ole- ma miesjoukkue m. k. 23 p. Soan- lahden kruununpuistossa Kuikan perällä eräästä purosta. Erään metsänmartijan mukana ollut koira ensin löysi pesän puron reunalta, miesten autettua koiraa pesän re- pinnsessä sai koira yhden pennun tapetuksi, toisen otti pesästä eräs miehistä. Emää ei ollut enää pe- sässä, joten yksi miehistä jätettiin mahtimaan pyssyn kanssa ja kohta toisten poistuttua tulikin emätar- kastamaan hämitettyä pesäänsä ja saikin pyssymieheltä kuoliniskun. Kauniit nahat jäimät miesten saa- liiksi. Pcrheiltamat mietti Mattisenlahden n.-seura miime sunnuntai-iltana maanmilj. H. Kasurisen talossa, johon siimo- käytöksistä yleisöä oli kokoontunut noin puolensataa henkeä. Ohjelma alettiin laulamalla ..Terme tultua talohon", jonka jälkeen ..Syysmietteillä" termehdi yleisön nti Maria Hyttinen, lau- lettua piti lyseol. Pentti Karttu- nen esitelmän hyönteisten eläinäs- tä, taas laulettua luki hymin toi- mittamansa seuralehden..Ilmiön" nti Alma Karttunen, senjälkeen laulettiin ja pidettiin kahmiloma, helmaa oli yliopp. Ä.uti p'.>.in'ä ansiokas esuelmä Pietari mer.itfi'. bnUnujcma. Alb Kartl.uon cius. ? „ -Or.LEa hyönioistl . v omat •.vu')iRvjc»Uin;ii- • .,» V»tji »iiU«»Uu «vuv ten 10-henkinen toimikunta, jonka kokoonkutsujaksi ja illan ohjaajaksr tuli op. nti Impi Knuuttila. En- nen näistä onnistuneista tome- ruus-illatsuista erottua pyörittiin mähän aikaa piirissä. Mattisenlahden n.-s. M.ja ll.- osaston äsken pidettyihin kilpailuihin 5- ottelussa alussa ilmottautui kym- menkunta osanottajaa, mutta ai- noastaan neljä suoritti kilpailun loppuun. Kilpailu käsitti kuulan- työnnön, pituus- ja korkeushypyt, kolmiloikan ja 1 km. juoksun. Tu- lokset olimat näin masta alkajiin nähden kohtalaisia. ..Kyhäilkää" ja ponnistelkaa main pojat edelleen- kin, että mielä kerran moitaisiin ottaa osaa yleisiinkin kilpailuihin. Pihlajat kukkiwat toisen kerran tänä kesänä Matti- senlahdella, ainakin tilalla n:o 154: on nähty nyt juuri kukkimia pih- lajia. Askolan nuorisoseuralla oli perheiltama elokuun 2S pnä Pekka Karjusen talossa. Keskuste lukysymys oli: miten saada mähe- nemään juoppoutta paikkakunnalta, pohjusti Simo Kärnä. Syntyikin tumallisen milkas keskustelu, käy- tettiin noin •">«-> puhemuoroa jahy- mäksyttiin loppuponneksi: että kään- nytään asianomaisten ruunun- miesten puoleen pyytämällä eri- tyistä raittiuspoliisia paikkakun- nalle. Asiaa eteenpäin miemään malittiin 4-henkinen toinnkunta. Tarpeellinen olisikin mainittu po liisi, ettei salakauppiaat saisi niin mapaasti tehdä tuhoisaa työtään. Kaltimou kansakoulun mäliaikaiseksi miesopettajaksi -va litsi koulun johtokunta tk. -8 pnä pitämässään kokouksessa Siemin Kiiskilän kansakoulunopettajan Kasper Saarion ja maralle ?)ieisjärmen kirkonkylän kansakou- lunopettajan I. W. Hongell'in. Talonkauppoja. Wk. 2!» pnä tehdyllä kauppakir- jalla möi leskirouma Riikka Hui- kuri Nurmeksen kauppalasta omis- tamansa talon ja tontin maanmil- jelijä Erika Herraselle Höljäkän Konnanlammilta 10,000 markan kauppahinnasta. Kiihtelysmaaran pitäjän Hnhti- lammin kylästä omat meljekset Mujeet myyneet maatilansa talol- liselle Iisakki Heiskaselle. Kauppa- hinta 8,400 mk. Kaupan mälitti A. A. Haaranen. Talollinen Juhana Sallinen Liperin Susiahosta on myynyttä- lonsa n:o 100 ja 55 Kalle Järve läiselle Käämiltä. Kaupau mälitti A. A. Haaranen. Dhteiskoulujuhlat ja arpajaiset Wärtsilässä. Ilma näytti sunnuntaina aamus- ta päimin hymin harmaalta ja sateiselta. Keskellä päiivää taimas seestyi ja juhlayleisöä ulompaakin useista pitäjistä alkoi saapua ilah- duttaman runsaasti. Suotuisiksi alkajaisiksi antoimat herrat Hermann Hitzacker ja Taneli Hurri klo 2:Ita konsertin yhteis koulun juhlasalissa. Mäkeä niihin kokoontui mielä mähänlaisesti, mut- ta sitä kiitollisempaa oli kuulija- kunta. Kansanjuhla alkoi kello 3 kisa kentällä, jonka koristamisessa ei ollut »vaimoja säästetty. Juhlan ohjelmassa oli musikalinen puoli pääasiana. Tilapäinen, Wärtsi- län soittokunnan entisistä harjaan- tuneista jäsenistä koottu tormisoit- tokunta, sekakuoro, mieskuoro ja yhtcislouluu oppilaskuoro kilpaili- mat yhä uusilla ja toinen toistaan paremmin esitetyillä numeroilla. Koulun uusi johtaja maisteri Kaar- lo Aulis piti juhlaesitelmän itse ka-5m.-.wk:esta, jossa hän marsin- kin itfcnju hillitsemistä hymin .'.siaUiitnN '.ralaist. Päättäjäis- in.'r. konttoristi Koskelo, i lettiin pukutaussi. . u. kansanjuhla oli lop- Tuettiin arpajaiset, joissa ' menimät hymin kaupaksi. Niiden humiksi oli »varattu ainoas- taan laulua, soittoa ja urheiluja. Palkintoina jaettiin mitaleja. Wii- meiseksi seurasi näytelmäkappale, Halmeen ..Murtuneita", joka ly- hyeen harjoitukseen nähden o»»nis- tui oimallisesti. Rahallinen tulos Yleisöltä. Ilmari Launiin alttaritaulun artvostelun johdosta. Karjalattaren miime numerossa olleessa Ilmari Launiin alttari- taulun armostelussa on kohtia, joi- den suhteen allekirjoittanut tahtoo merkitä eriämän mielipiteensä. Armastelija mäittää ristinkuole- maa niin yleisesti esitetyn alttari- tauluissa enemmän taloudellisista syistä kuin sen takia, että se olisi kristinoppimme ydin. Mutta hän on jättänyt selityksistään tekemättä erään johtopäätöksen, ja se olisi tämän tapainen: Jos seurakunnat maroja säästäessään omat hankki- neet alttaritauluikseen jäljennöksiä ja mukaelmia alkuperäisistä taide- teoksista, niin mistä riippuu, että ne silloin omat saaneet kirkkoihin- sa useimmissa tapauksissa Ristiin- naulitun kumia? Eiköhän siitä, että ne alkuperäiset taideteokset, joista jäljennökset tai mukaelmat omat tehdyt, omat esittäneet samaa aihetta. Akutta mistä tämä taas johtuu? Taloudellisista syistäkö? Se ei ole luultamaa, sillä miksi tätä aihetta esittämä alkuperäinen taulu olisi huokeampi kuin jotain toista aihetta käsittelemä. Otaksut- tamampaa on, että ne taiteilijat, jotka omat maalanneet alkuperät- siä alttaritauluja, ja ne seurakuu- nat, jotka heidän taulunsa omat tilanneet, orvat katsoneet, että jos kerran jokin taulu on pantama alttarille, joka manhimmista ajois- ta saakka on ollut uhrin toimitta- misen paikka, niin onjsellaisen tau- lun kumattama suurinta uhria, mikä koskaan on uhrattu, eli juuri Jeesuksen kuoleinaa meidän syn- teimn»e soivitukseksi. Alttari»» ääres- ja »vieläkin jaetaan ehtoollista, jota Jeesus käski miettää hänen muistokseen antaen opetuslapsi!- leen leiman ja kalkin ja sanoen että »»e olimat hänen ruumiinsa ja merensä, jotka annetaan ja muodatetaa»» monen tähde»» sy,»- tein anteeksi antamiseksi. Ristin kuolema on siis aihe, joka lähinnä jarjoutuu alttaritaulun tekijälle. Ja tämän aiheista taulua lienee seurakuntakin kirkkonsa alttarille ajatellut antaessaan sitä ympäröi- miin seiniin maalata lauseen: ..Teidän edestänne a»»nettu syutein anteeksi a»»tamiseksi." Mutta jos asian ottaa yksinomaan taloudel- liselta kannalta tai silmällä pitää amoastaan kirkon kaunistamista, niin ei ole kiellettämissä, etteikö saattaisi saada sekä huokeampia että kauniimpia tauluja. Armostelussa sanotaan mielä, että taulu ei sopisi ympäristöönsä, mutta ei ole tarkemmin sanottu, mikä siinä tekee ympäristöönsä nähden epäsointuisan maikutuksen. Taulun takana ja kupeilla kahden puolen on ikkunat, joten taulu itse joutuu jo,»kun tverran marjoo,», yhteiskoulun hymäksi on tyydyt- tämä. Maapoliisit. Säädettyä palkkion korot»»sta miiden muoden palmeluksesta on läänin kumernöörin kautta anonut poliisikontaapeli Ilomantsin pii- rissä Antti Mustonen. Sisäänmurrosta tuomittu. Mälikäräjissä Ilomantsin pitä- jäi» käräjäkuunan kihlakunnanoikeu- dessa tuomittiin m. k. 23 p:nä sisäänmurrosta loismies Nuora- järmen kylästä Pekka Kettunei» pidettämäksi 2 m. kurit»ishuoi»eessa. T»iomitt»l tyytyi päätökseen. Muualta 8uo- mk8la. Kuollut. Kultahääpäimänään miime sun- nuntaina kuoli Helsingissä maltio- i»e»uvos Carl Gustaf E st la»»- der. Wainaja oli synty»»yt Lapp- sjärdissä 1834. W. 1808—1902 oli hän estetiikan ja »mdemman kirjallisuudeu prosessorina, sai 1898 maltioneumoksen armon ja korotet- tiii» samana »vuonna aatelissää- tyyn. Muusta toinnnnasta mai- nittakooi», että E. oli etemä tiede- mies, tuottelias kirjailija, huomat- tu armostelija, taiteellisten ja tek- nillisten harrastusten elmyttäjä ja yleistyttäjä. Ruotsalaisen kir- jallisuudeu seuran perustajia ja sen puheenjohtaja »vuoteen 1897, julkaisi Ru»»eberg-tutkimuksia ja Runebergin kirjoituksia. Niyöskin oli hän jäsenenä maltiopäiivä- y. n», maitokunnissa ja komissioneissa sekä useiden ulkomaisten seurojen jäsenenä ja kui»niajäsenenä. Ka»»- sallisuustaisteluista tunnetaanmai- naja kiimaimpina suomalaisuuden mastustajina. Koulukomiteassa 18.0 hän mastusti suomalaisten korkeampia simistystarpeita, suo- me»»kielisiä kouluja, ja koulukomi- teassa 1879 koetti tyydyttää suo- malaisten koulutarmetta 2-luokkai- silla alkeiskouluilla. Kansallisille harrastuksille hänen lyömät iskut kohottimat maan kansaa yhä tar- mokkaampaan toimintaan kansal- lifen kulttuurinsa hymäksi. Tällai sella kielteiselläkin p»iolella on siis ansionsa. Waltion oriuäyttelyt oli Kuopiossa m. k. 25 pnä. Palkittiin seuraamat: 1 luokka, 4 ja 5 muotiaat oriit 1 palk. 75 mk. „Elon Reipas" n:o f >sl Suomen Waltiou, hoitaja agr. A. Wahrcn; 2 palk. 50 »nk. „Hippo" n:o 573 Suoinen Waltion, hoitaja aqr. A. Wahren; 2 palk. 50 mk. ..Poika" n:o 580, kartanonoinistaja I. Tikka- nen; 3 palk. 25 mk. „Weikko" n:o 59, Räisälän oriyhdistys: 3 palk. ..Into" n:o 587, maai»m. I. Snellman; 3 palk. „Elon Poika" n:o 67n, maanm. T. Huttunen. II luokka, 5 ja (> »vuotiaat en nen kantakirjaan merkityt oriit. 1 palk. 150 mk. ..Pilkku" n:o 572, Wesan»»on orityhdistys; 2 palk. 100 mk. „Ekki", apteek- kari W. Ignatius; 3 palk. 50 mk. .,^yry" Suo- »»»en Waltion, hoitaja &. A. Par- miainen. III luokka 7 »vuotiaat ja »van- hemmat kantakirjaa,» »nerkityt oriit: 2 palk. 200 mk. ..Eino" u:o 6^0, maamv. A. Halonen; 2 palk. 200 mk. »Elo" n:o 37, Samou Hippos, hoitaja Otto Lyytikäinen; 3 palk. 150 mk. ..Lahja" n:o 39, Riismeden oriyhd., hoitaja n»aa»»m. I. Pitkä»»en. jota paitsi taulun kehys myös mar jastaa sitä. Jotta se kumminkin möisi maikuttaa, täytyy siinä olla moimakkaat »valo- ja marjoeroi- tukset. Jokaisen, joka miime sun- mintaina näki taulu»», täytynee myöntää, että sen pääaihe, pilmi- sestä säästä huolimatta, esiintyi maltaman selmästi. Kirkon alttari- puoli ja taulun kehys omat maa- leat. Sitä mastaan tekisi maa- leainmille pohjamäreillä maalattu taulu laimean maikutuksen, jota mastoin Ilmari Launiin taulun synkkä tausta — ikäänkuin irroit- taa katseen kirkon seinistä ja kes- kittää sen taulun aiheeseen. Tau- lun tunnelmalle lienee kaiketi eduksi, että tausta tuntuu raskaalta. Edullisesti maikuttaa meripunai- nei» »väri taustassa lisäksi tunnel- maan, antaen Kristuksen ruumiin kalpea»» märin maikuttamasta esiin. Siihen että muutamat ruuiniin- osat näyttämät esiintymän särmät- käinä, moinee saada selityksen, kun ajattelee ruumiin riippumaa asen- toa, jolloin m. m. rintakehä on pullistunut ulos ja matsa paiuu- nut sisään, sekä ylhäältä ajatel- tuksi tulemaa »valohohdetta, joka luo nuo tummat marjot. Mitä kasmojen ilmeeseen tulee, niin toi se allekirjoittaneen »nie- leen Kristuksen lauseet: „ Isä anna heille anteeksi, sillä eimät he tiedä, mitä tekemät", ja „Isä, sinun kä- siis annan henkeni." o. o- to* Wiipurissa t. k. 29 p. oli il- moitettu näyttelyyn 35 hemosta, joista I luokkaan 26, II 2 ja III 5 hemosta. I luokassa tulimat palkituiksi »naanmiljelijä Mooses Märrin Mronlahdelta ,.Woima" 1 palk. 75 mk. inaa»»wiljelijä Martti Kycklingin Mironlahdelta «Jyry" 2 palk. 50 mk. ja »naanmiljelijä Eerik Jähin niinikään Mirolahdel- ta ..Ilonen Pota" 3 palk. 25 inkaa. ii luokassa ei moitu jakaa yh- tään palkintoa. III luokassa sai agronooini G. Forstenin Sippolasta Alarik 2 p. 200 »nk., 3 p. maanmiljekijä Mikko Siparin, Lappeelta, hoidossa ole- ma ruununori „Woin»a" 150 mk. ja myöskin 3 p. Lauri Kaltoseu Ruokolahdelta ..Polle" 150 mkaa. Maltio» rautatiet. Mäntyharjun aseina»» telegra- sistit A. G. Markkula on mää- rätty hoitamaan Joensuun—Liek san radan linjatelegrasistin »viran ivira»»sijaisuutta. Haapamäen aseman telegrasisti E. 'Nordgren on »näärätty hoita- maan Lieksan aseman telegrafistin »virkaa. .Kangassaareu lasitehdas Enonkoskella, toiminimi And. Emil Äiymanin konkurssipesän omista- ina, myytiin perjantaina paikan päällä pidettämällä ko»»k»lrssihuu- tokaupalla ja teki siitä korkeimman tarsouksen, 60,000 mk., konsuli Vic tor ^!yn»an. Samalle pesälle k»»uluivau ulko- palstan Ahmensalmen kylässä Ran- tasalinen osti työnjohtaja Otto Wellonen 3,500 markai» hin»»alla. Pekosen Iti,000. Niitä ale taan »vähentää. Riittei» saarnamiesten joukossa, joita ent. rikosasiainkomisario Wil ho Pekoueu täällä oli hankkin»lt itselleen silloii» kuii» häntä pidet- tiin k»lnniaUise»»a miehenä, s. o. ennenkuin hän ..kaatui", oi» eräs insinööri ja huonekaliikauppias. Edellinen oi» erään asianajotoi miston tantta kääntynyt asian ajotoimiston kautta kääiitynyt asian- oinaiseen paikkaan maatien Peko- sen 10,000 markan suuruisen lah- japalkkion pidättämistä. Miehen saatama tekee noin 500 mk. Huo- nekalukauppias taas ou ottä»»ut haasteen Pekoselle maatien »»iiden 318 markan suorittamista huone kaluista, jotka Pekoiien oli „unoh- tanut" jättää maksamatta. — Ehkä aikaa myöten »karhuja" ilmestyy »»seampiakin. lystikkäitä matkustajia. Äskettäin tuli Siilijärmen »na- jataloon muuan matkustaja. P»)ysi ja sai ruokaa, »nutta pujahti tie- heusä maksamatta. Kuluu joku miikko ja tulee taas kolme jalan matkustamaa ja pyy tämät ruokaa. Saamat tietysti, mutta isäntä siiliä samalla enem- män leikillään sanoo: Mielellään- hän sitä ruokaa mieraille laittaa, mutta ou nykyaikana »vähän mai kea tietää keneltä saapi makstu». — Onko seminoisiakin, jotka il- keämät jättää ruoka-ateriansa n»ak- sainattta, kysymät mieraat ihme- tellen? — On, on semmoisiakin. Ja isäntä kertoo alusta mainitun tapauksei». Joku ..Matkustajista" kys»)y isäiinältä: Mitkä oliivat tuon il- maiseksi syöneen tuunoinerkit? Isäntä selitti ne. Nyt heittää kysyjä tvmereihinsa merkitsemän katseen ja nauruun pitrskastaen »virkahtaa: — Sehän oli meli Mattti! Ei hän petkilttaa tahtou»lt, »nutta se Aiatti on niin mahdottoman hajamielinen ja unohti maksamatta. Paljonkos hän jäi melkaa, mmä maksan? Ei se ollut kuin 50 pnä, jonka ..matkustaja" nyt iveli Matin puo lesta reilusti suoritti ja na»lroi Matin ..hajamielisyydelle". Isäntä ei ollut pitkään aikaan nähnyt näin reiliija inattustamai- sia. Olisi luottanut heihin rajatto- masti. Lähes »vuorokande»» kiemarissa asiittuaan ja kaksi ateriaa mieheen syötyään kämelimät miehet ase- malle päin ..lystäilemään" ja — sille tielleen jänvätkin. Menimät samaa tietä syvnnöksiääli maksa- matta kuin „weli Aiattikin". öiyt on majatalon isännän ivä- häi» »vaikeata päätellä, kuka nois- ta matkustajista sittenkin oli „ha- jamielisin": Aiattiko mai häneii myöhemmin matkustvneet „»vel- jensä." — Samo. Popossiu ansioita. Äskettäin kerroimme, että ent. Tammisaaren poliisilaitoksen kons- taapeli Alerander Poposs on se- naattiin jättänyt menäjänkielisen anomuksen, että hänelle kormat- täisiin ne mahingot, mitkä suur- lakoii aikana hänelle syntyimät sen kautta, että hänet yhdessä ko- misari vt. Shadmoinin kanssa karkotettiin Tammisaaresta. Mai nittu Poposs on m. n», huhtik. 15 puä 1909 annetulla Turun homioikeuden päätöksellä tuomittu poliisina tekemästään pahoinpi- telystä ja toisen mapauden louk- kaamisesta 9 kuukaudeksi mai»keu- teen. Hän»eenlinnai» Myllymäes- sä oli hänellä pie»»i kauppaliike, josta muoden lopulla eräänä yöuä poistui, jättäen jälkeensä selmittä- mättömiä asioita. Kuu hän ei mirallisissa lehdissä olleista pe- räänkuulutuksista huolimatta ol- lut tamattamissa, pantiin hä»»en omaisuutensa koukurssiin. Kylläpä kuulostaa miehellä ole- »van ansioitakin, ei olekaan kum- I ma jos on nykyisen senaatin puo- j leen käännyttykin palkkio», toi- > mossa! Ulkomailta. Mallattkttinons Ptthjennut Portnqa- lissa? Asema uhkaama. Kahakoita kausanjoukou ja sotawäen tvälillä. Lo»»to o, 23 p. elok. Daily Mailille ilmoitetaan Lissabonista: Kuliinkaan äiti jätti »naan tors- tailla. Lissabonissa hyökätään joka päimä suojelusmäen ja soti lasosastojen kimppuun, joten ase- m a näyttää uhkaamalta. Kuningas ei ole kolmeen kuukau- teen jättänyt palatsia. Sunnun- tai-yönä koetti tuhausiii» nousema asestettu ihmisjo»lkko hyökätä Est- rella-puutarhan kantta linnaai». Hyökkäyksen torjui iiopeasti sota- mäki, jolloin kahdeksan henkilöä »vaarallisesti haamottui ja ei,em- n,än k»»in sata liemästi. Lissabon piiritystilassa. Salaliitto Franco» hy- wäksi. Neues Mieiier Jo»,rnalille len- iiätetääli Lontoosta, että Lissa- boi» nähtäivästi on piiritystilassa. Kuningas Karlosin murhan jäl- keen ei kaupungissa ole nähty mm paljon sotamäkeä kuin nyt. Koko ensimäil,en dimisiona on aseissa ja linnoitusten miehistöä on lisätty kaksinkertaiseksi. Sota- kaimoille oi» annettu käsky olla »valmiina taistelu»,»». Tämä kaik ki tapahtuu salaliiton estämiseksi, jonka karkotuksena on auttaa dik- taattori Francoa takaisin mai- ta-asemaansa. Hallitus myöntää että on paljastettu määrällinen salaliitto, mutta kieltäytyy anta- »nasta lähempiä tietoja. Lissabon, elok. 20 p. Van hoillisten aikomien »vallankumouk- sellisten yritysten maralta pi detään sekä maa- että merisota- mäki toimintamalmiina. Anka- ra sensuuri oii paiitu toimeen ja ryhdytty »varomaisuustoimenpi- teisiin. Suuret metsäpalot Pohjois- Amerikassa. V!em-Norkista sähkötetään Po- l i t i k e n i l l e: Länsi-Montanossa ja Pohjois- Jdahossa omat sankat lumisateet nyttemmin saapuneet sanimutta- jille amuksi ja metsäpalot on saa tu siten rajoitetuksi. Samoin on tule,» malta saatu ehkäistyksi Coeur d'Allane muorilla. Setser Creekin luota on e»,tis- ten lisäksi löydetty 20 metsätyö- miehen r»,umiit. Eräs amustus- retkikunta, johon kuului 12 japa nilaista työmiestä, lähetettiin joku päiivä sitteii yliseen Idahoon. Sen tarkoittlksena oli etsiä metsiin jääneitä ja miedä niille apua. Pelastusretkikuimasta on palan- nut amoastaan kaksi jäsentä. Muut omat jääneet sille mat- kalleeii. Montanossa ja Jdahossa on laskettu palaneen metsiä 20 milj. dollarin armosta. Lisäksi on tuli »vahingoittanut lukematjomia ti loja ja »viljelyksiä. On tietysti- kin mahdotonta laskea näin heti palon tuottaniaa kokonaistappiota, mutta selivää on, että se nousee äärettömiin summiin. JOENSUUN Lauvantaiiia 3 p. syyskuuta: alkavat valtion sekä suuret että yleiset kilpailut, jaetaan palkinnot Seurahuoneella. (Huorn.! Kaikki muut toimitukset tapahtuvat hevosradalla.) Sisäänpääsymaksut hevosradalle ovat katsojilta 1 ja 2 p:nä: mk. istuma- ja 50 p. seisomasijoilta, sekä 3 p:nä: 2 mk. nume roiduilta, 1 mk. 50 p. muilta istumasijoilta, 75 p. seisomasiioilta ia lapsilta 50 p. Palkintotuomarit valtion kilpa-ajoissa: Axel Alfthan, hevosh. neuvoja; H. V. Helander, eläinlääkäri; Henr. Porthan, asioitsija; J. Elis Hänninen, eläinlääkäri; J. V Willberg, maanvilj.; J. Partanen, maanvilj.; Toivo Pohjala, konsulentti, sekä varalta J. Ryynänen, ent. varusm.; G. Zimmermann, maanv. ja A. Makkonen, maanvilj. Maamieste» matkalta. (Iatk.) Ko»imolasta palautuen ensin tu- lojälkiämme Simolan asemalle — jatkui »natkamme Etelä-Saivon pääkaupunkiin Lappeei»rantaan. Tässä L:rannan ympäristössä kä- sitti inatkaohjelma ensin 3 pikku- taloa ..opittamaksi". Mutta myö- hemmin oli näistä 2 taloa mat kan pituuden »vuoksi ohjelmasta poistettu. Ja ellei erityinen sattu- ma näiden talojen muoksi olisi meitä kohdannut, olisi jäänyt nä- kemisemme sitäkin ja kokolailla „kui- ivemmaksi". Nämä talot kuiu oli- mat uäet maatalouskilpailuissa palkit»»ita, toinen I:llä ja toinen III:lla palkinnolla. — Matkalla L.- rantaan sattui kuinminkin niin, että kohtastrninekin junassa — kar- jalaisen omituisella mielen ja kie- len kerkeydellä — erään, näiden ohjelmasta poisjätetyn talon isän- nän. Ja kun hän sai tietää, että retkeläiset olimat ..mailla" sekä kuulla, ettemme »natkan pituuden muoksi tulisikaan heillä käymään, niin tästäpä tuumasta ei isäntä ottanut oikein hymäkseen. Hän ha- lusi näet meikäläisiä kotiinsa mie- railemaan, erittäil»kin kenmuoksi, kuin hänkin oli Karjalan pohjoi- simmilta kolkilta, syntynyt ja kas- »vanut Nurmeksessa. Ei siinä aut- ta»»ut muu kuin lumata talossa käydä ja lähteä jo jonkun ikään- kuii» ..pestirahaksi" isännälle mu- kaan, että tottahan toisetkin pe- rästä tulemat. No niin — kuten sanottu, oli ilta kaupunkiin tultua ja ruumiim- me jäsenet tahtoimat sen päimän ..litmiikkiä". Ja niin menimme jo ennakolta meikäläisille tilattuun neiti E. Kokin raittiusramintolaan, jossa otimme noin hiukan liioitel- len sanottuna' tarpeellisen leivon. Torstaina 1 p. syyskuuta: Klo 9—11 ap. sisääiikirjoitus Keski-Karjalan Hevosystäväinseuran ravikilpailuun. > 3*„ ip. on hevosten tarkastus edellämainittuihin kilpailuihin ja heti sen jälkeen itse kilpailut. Samalla kilpaillaan Pamauksen kuvasta. Perjantaina 2 p. syyskuuta: Klo 8 10 ap. on sisäänkirjoitus valtion ravikilpailuihin sekä myös oriit ten ja tammain kantakirjaanottoa varten. 11 * alkaa hevosten tarkastus. 4 ip. pidetään koeajot. Klo 3 ip. . 9 . illä huomen-aamulla heinäk. 2 pnä puoli 4 aikaau alkoi fitte jo i ja puolen kilometrin jalkamarssi. sanotun isännän H. Kuokkasen ta- loon, mikä sijaitsi Tapaivainolan kylässä. Talossa ei oltu ..aamuntorkkuja", kuin oliivat malmeilla taloon tul- tuamine, mikä lyps»,llä ja mikä missäkin; — illalla isännän mu kana tullut tomeriinrne e, ollut mielä „uni-Matin" tilistä tarkoin suoriutunut, kohta kuitenkin tuli hänkiu „oppimaan". Ja »nitä tässä talossa nähtiin ja opittiin, selmiää osapuilleen seu- raamasta: Ensinnäkin täytyy mennä kar- jaan, jossa on ..talon juuri". Ei erityisempää liene tästä kuitenkaan mainitlamana. Taman mukaista oli yleensä paikkakunnalla pitää sekarotuista karjaa, niin tässäkin, kaikkiaan 10 lehmää, olimat paik- kakunnan „muotia". Kaupungin lähellä kuii, talo sijaitsi (7 ja puoli km.), jonne moitiin maito hymään hintaan myydä, oli lehmien tuo- tanto »verrattain korkea. Kanoja oli talossa 14 emäka- naa, joista puhdas muotuinen netto- tulo oli 70 mk. Keiannon hoito oli huomattu kannattamimmaksi hoitaa siten, että esim. yksi osa peltoa oli kyl- metty rukiiksi tamallisilla siemenillä, mihin oli sekotettu mielä kauraa, peluskia, mikkeriä ja rehuhernettä, eläinten rehuksi. Toinen osa peltoa oli kylmetty kokonaan samoin mi- haiinekseksi, joka poisotettua inuo- kataan, lannoitetaan ja rukiiksi kylmetään. — Ei sanonut isäntä kannattaman peltoa tyhjänä pi- tää. Olipa talossa uskallettu koettaa miljellä »n. n», sokerijuurikkaitakin, josta päättäen moi olettaa n»ui- deukiu juurikasmieu olleen aikahy- min miljeltyjäl Paitsi »»äitä, loi)tyi, kuten sään- nöllisesti hoidetussa talossa aina, pieni puu- ja ruusutarha marja- pensaineen y. m. laitteineen, mitkä kesän hempeimmillään ollen täs- säkin somistiivat näköalaa sisässä ja ulkona. Talon asiat eimät olleet „rem pallaan", eimätkä tuntemattomia enemmän emännälle kuin isännäl- lekään. Einäi»tä oli näet kirjoissa käsin; hoiti karjakirjat, kanakirjat ja muusta taloudesta koituman kirjanpidon, kaikki ollen selmät. Samoin tämän emännän ansio luetteloon kuuluu, että hän oli saa- »»ut useampia ensiniäisiä palkiiitoja naistentöistä. Ylipäätään moipi siis talosta sanoa, että tila oli hymin järjes- tetty ja tuottama. Tästä talosta matkattiin Sal- pausselän etelärinnettä noin >!km. Jitiän kylään, meljekset Räätälis- ten taloon. — Tässä talossa, sa moinkuin edellisessäkin, otettiin ke- saunasta mihannesta. Maa jote,»- sakin kimiperäinen, pellot salaojilla marustetut, huolellisu»,della ja uut- leralla työllä kasmamaan saata- mat. Täällä olimme tilaisuudessa nä- kemään n. s. nastapuimakoneen. Ja sanoimat oleman sen erittäin hymässä ..reilassa". — Puimako- ne oli asetettu riihirakennuksen mie- reen, lama koneen edustalle niin, että moitiin ulkoa «ostaa puitama milja lamalle sekä myöskin rii- hestä, sitä marten seinään tehdystä aukosta, kuimattu milja. Tärnä kone kämi n. s. hemoskierrolla, tar- mittiin siinä main kaksi hemosta. Mutta sitten tulikin »nouta työtä yhdellä kertaa tehtyä. Olkien kulku oli näet järjestetty menemään yhtä kyytiä koneesta olkisäiliöön, ruu- menet riihen miereiseen ruumen- suojaan, minkä kattona tuli ole maan sanottu miljalama. Tässä on huomattmva, että tuo hemos- kierto oli siiuä koneen olkisäiliön »välissä. Tämän laitteen huoma- simme erittäin käytännölliseksi ja täysin hymin tarkatuksensa mas- täamaksi. Isännät sanoimat pui- taman sillä miljaa 7 hl. tunnissa. Ohrat kuuluttiin laskeman koneen läpi kaksikertaa». Kone oli Juan- tehtaan malmisteita. Nyt kun olimme saaneet talossa juoda ja kättä lyödä, oli meidän kiireenkaupalla olettama noin 13 km. pitkä tie eteemme L:- rantaan. Edelliset kaksi mäliä ajet- tiin hemosilla, nyt täytyi ottaa taas 4 km. pituinen jalkamarssi lähelle Lauritsalaa I. Luullaan taloon. Täällä ei ollut enää aikaa pittiin katseluihin, sillä 6,30 oli määrätty laiman lähteä Samon- linnaan, johon oli meidänkin jou- duttama. (Jatt.) Tohmajärven Kutsunvaaran kansakoulun Miesopettajan virka julistetaan täten johtokunnalta haettavaksi ensi Syysk. 16 päi vään mennessä. Virka, jonon on saavuttava heti kutsun saa tua, on toistaiseksi väliaikainen. Vuosipalkkana tavallinen valtio- apu, kunnalta 400 mk., vapaa j asunto koulun omissa huoneissa, valo, lämpö, yhden hehtaarin ala heinänkasvussa olevaa peltoa sekä I laidun yhdelle lehmälle. Samassa koulussa julistetaan tyttöjen käsitöiden opetta- ren toimi haettavaksi saman ajan kuluessa 150 mk. vuosipal kalla Tohmajärven Saariossa Elok. 29 p:nä 1910. Johtokunnan puolesta: Tauno Haaranen. (EC. S. 1 k.) joka pidetään Rääkkylän Vaivas- talolla Tiistaina Syyskuun 13 pv. v:na 1910 kello 11 epp. jossa annetaan vähimmän vaativalle urakalla tehtäväksi putkapuolen vuoraus kahden puolen. Urakoit sijan on hankittava vuoraustar- peet. Ja kolme uunia uudestaan tehtäväksi ja ehkä muitakin kor jauksia, joista lautakunta vaatii urakoitsijalta luotettavan takauksen etukäteen annettavista rahoista ja työn kelvollisuudesta, ja lauta kunta pidättää itsellään puolen tunnin mietintöajan urakan hy väksymisestä tai hylkäämisestä. Huutokaupassa tarkemmin mää rätyillä ehdoilla. Rääkkylässä Elokuun 29 pv. v. 1910. J. Kolehmainen. Ilmoitus. Täten ilmoitetaan avonaiseksi Rääkkylän [kunnanhuoneen Vah timestarin toimi, entisen pois kieltäytymisen tähden. Josta on tehtävä kirjallinen hakemus Kun nallislautakunnalta 30 pv. kulu essa siitä päivästä kun ilmoitus on julaistu ja johon liitettäköön ta kaus kunnan omaisuuden hoi tamisesta. Rääkkylässä 1910. Kunnallislautakunnan puolesta: J. Kolehmainen. Huoneita vuokrattavana kalas tettuna eli ilman, myöskin täysihoidossa, Savantok. 21. Siivo palvelustyttö saa paikan. Lähempiä tietojs samasta pai kasta. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt i R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvljärvellfi: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Laari vaara Nurmekses sa s Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a: Hra Heikki Ikonen. Junassa, Kauppias J. Huttunen.