N:o 267 (136) — 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina marraskutm 22 p:nä * n K. S. R. 2501 Metallien kiillotus ja puhdistus aineita Color, bampo, Voima, CeoliD, Po tuolin, Solan, (Zsolin j» Puhdistus-hyytelöä Raatavana K,-S. Rohdoskaupassa kupuolihimon kuolettamisesta hän puhuu syMän hartaasti kirjoissaan ..Iman Jljitsin kuolema" ja ..Krent- zersonaatti." Näiden jyrkkien mieli- ! pircittensä wuoksi sai hän kärsiä pal- 'jo;i wainoa ja Menäiän oileanskou ' neit waltiokirkko pani hänet kirkon- -? ^XvgsK^Issts ja Keski-Snomesta. I A. Takalan jutut. p-.äan Wanhalan »varten. Kaomal. S k. (viikko vilift) 1 a. 50 kmm. Takala tuomittu »väärävtt ilmiail- nosta 300 tnfit sakkoon. K. S N. Tarmon omistajan I. N. 1'ä^älsisvv ^»MPPU>l»U0»N varasto, sisältävä paitsi lamppuja ja lampuntarpeita, lasi- ja porsi iinitavaroita ja tupakkateoksia, loppuun- myydään omistajan kuoleman johdosta, osaksi suuresti alennettuihin hin toihin. Wille Wessmanin kuolinpesä. 1—8 BuomaL 8 k. 1 a. 60 mm. I Kaikkia niitä, jotka tietävät olevan sa maksamansa edesmenneellä kaup pias V1II8 WessmiD , ill8 tahi hänen UmppukauppUDSa, pyydetään ensi ti lassa suorittamaan maksettavansa Lamppukauppain tahi allekir;oit taseelle. Wille \Vessmanin kuolle pesä, K:tta F. WESSMAN. linnoitukseen Krimin niemellä. Taäl- lä sai hän nähdä sodan kauhut iiU mäsiä silmään. Ne jäiivät lähtemät- töminä hänen sieluunsa ja hedelmöit- timät sen luomaan ensiksikin nuo »verrattomat ..SeMastopolin kerto- muksct" ja sitten olimat pohjana, miltä kasmoi monumenttaalinen, ?.'a- poleonin sotia käsittelemä laaja teos „Sota ja rauha", joka on maailman kirjallisuuden merkkiromaaneja. So- dan loputtua w. 1857 erosi T. upsee- rin Mirastaan ja eli Pietarissa yl- haisen keikarin elämää, jossa »veren maatimuksia ei koetettukaan ehkäistä. Sitten hän teki matkan ulkomaille, mutta palasi pettyneenä Länsi-Euro- ^pan suhteen. Tämän pettymyksensä il)än esittää ..Luzern" kertomukset ! saan. 5lansanopetus weti niatkalla eri- _ ... .... ,, ittjifcsti hänen huomiotaan puoleensa kunnallisvaaleihin osaa ottamaan . ... , .. . , . . . ... .... , . ia ahkeraan han lueskeli kasmatus- oikeutettuia kutsutaan täten ylei- .„. 3i .. . . D . iii ... .. opillista kirialliiuutta. Ia nain nau- seen Raastuvan kokoukseen tarnan / . , . . . . , . kaupunginRaatihuoneellekeskiviik-. t'^el,ja.upseer,sta tulee kaniakonlun- kona tulevan joulukuun 14 p:nä klo j opcttajci. Hän nimittäin Palattuaan E i.p., jolloin valitaan kuusi vai- : uiaatilalleen ^asnaja Poljanaan pe- tuusmiestä kolmen vuoden ajaksi sinne kansakoulun ja rupeaa tämän vuoden lopussa vuorossa j itse opettamaan kansan lapsia, eroavien Lehtori E. Vänttisen.Kaup- Äo tästä näemme, mitkä ankarat i kiroukseen. Ajattelijana hän on cpfiU ^emättä usein heikko, mutta sellaista . harrastusten laajuutta, ennakkoluu lottomuutta ja jaloutta yhdessä wer- ^ Tasalan muurari Otto Norosta MaZ- ! rattoman taiteellisuuden kanssa em- t-.an »väärästä Malasta nostama jut- j me tapaa monessa kirjallisuuden his- tu r>Ii eilen toisen kerran käsite?tä:vä- jtorian henkilössä! ^nä täkäl. raastuManoikeudessa. Kan- Kuten jo edellä sanamme, oli taja oli itse saapumilla, samoin Mas- Tolsloi »vastakohtien mies. Hän oli taaja Noronen, jota amusti ho»vioik. samalla kreimi ja talonpoika, upseeri auskultantti Artturi Wakkola. ja kansakoulunopettaja, nautiskelija^ Kantaja pysyi entisessä maatimuk- ju lihansa ristiinnaulitsija, »vapaa- sessaan. — Vastaajan asiamies jätti mieliien taiteilija ja Hauas uskon- Takalan nykyisen kanteen perustana nollinen ja yhteiskunnallinen refor- olemassa jutussa todistajana käyttä- maattori. Tässä ne lähtökohdat, joil- ' mäin työmiesten Waasan hoiuuMkcu» ta nousee Tolstoin loistama taide, us- : teen jätiäinän kirjallisen todistuksen, konnollinen mietiskely ja maatelias ! jonka mukaan „Tacmon" tilitykset luaailman parantaminen. Hän oli !m n o s i ky m m e n i ä owai käyneet lamallaan keskiajan erakko Miskattu- säännöllisesti, ja lausui, ettei tallais na unden ajan monimimahteiseen yh- — ?Haltuusmieswaali toimitetaan Raatihuoneella keskimiikkona. joulu- kuun 14 pnä kello i p., jolloin wa- Iitaan Marsinaiset Maltuusmiehet kol- kunluclelemista Kokouksia päätettiin pitää kerran tvn- i kossa. Pääsy niihin on mapaa kal- i lilla ».seuran jäsenillä. Nuorisoseurojen ääncnkcnnattaiaa ..Pyrkijää" lemittämään malittiin herra Luukkonen, joka sanialla sai toimekseen keskusseuran matiaisuu- dessa inlaistamien esitelmien ja lurs- ikirjasten lelvittämisen. Kokouksen rneksl Muodeksi ensi muooen alusta lojuttua alettiin iltama yhleislaulul eromvorossa olemien Maltuusmiesten [ c> i cn{a jälkeen seuran esimies kaup lehtori E. Mönttisen, kauppias R. .. . . 4142 1-8 piaa R. Ruthin, Pankinjohtaja J. ristiriidat hänen sielussaan temmel- Karlstedtin, Kauppias Joh. Rosen-; simat. Jasnaja Poljanaan sukutilal- hvrxin, toimitusjohtaja II. ?arviai- \ Icoti Hau nyt asettuukin asumaan ko> sen, Kelloseppä t!. Keilunin, Apteok- Ii» loppuiäkseen. Harlooin sicltä pois kari E. Mansneruksen ja Maalari J. Tiilikaisen sijaan. 2:o Valitaan tulevan vuoden ve- rotuslautakuntaan viisi jäsentä kus takin Kunnallisasetuksessa maini tuista eri ryhmistä; 3:o Valitaan kahdeksan jäsentä tulevan vuoden tarkastuslautakun taan; sekä 4:o Valitaan kuusi jäsentä kau pungin tämän vuoden tilejä tarkas- 1 tamaan. Vaalitavasta ilmoitetaan, että vaa lilippu on kelpaamaton, jos siinä on enempi tai vähempi ehdokkaita kuin edellä määrätään, tahi jos lippu on valitsijan allekirjoittama. Ja ilmoi tetaan vielä, että valtuusmiehinä toimivat nykyään paitsi yllä lue teltuja: Herrat II. Hollmerus, A. Kettunen, E. Kaistinen, E. Ahlqvist, A. Mitro- fanoff, V. Hänninen, K. Rikala, F. Vessman, V. Peltonen, A. Fredrik son, J. Koskinen, M. Kumpunen, J. Väistö, K. Backman, P. Thuure ja J. H. Aalto, jonka tähden, jos jonkun näidenkin nimi on valtuusmiesvaa- lilipussa, se on kelpaamaton. Raastuvankokouksessa saa ääni valtainen käyttää yhtä valtakirjaa, joka on valtakirjan antajan itse al lekirjoitettava sekä varustettava hä nen sinetillään tai kahdella todis tajalla. Raastuvan kokouksessa käytet tävä ääniluettelo on kahdeksan päi vää ennen vaalia Raatihuoneen ete- hisessä nähtävänä. Jyväskylän kaupungin Raatihuo neella marraskuun 21 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: Theodor Lilius. teiskuntapiiriin. Nyt lepää ikuista nntoan tämä suuri mies. Mutta hän jätti jälkeen- 'ä elämän ja elämäntyön, jotka oirat kauneimpia Menäjän kansan histo- riassa. Virallisiay.m.>lehsih uutisia. Lainat tilattoman wäestön lainarahastosta. H. Dc. Keisari on t.k. 18 vnä ta- pahtnneessa esittelyssä sumanuiut ar- niossa sallia senaatin myöntää tilat- toimin mäestön lainarahastosta!) :i / 4 Pros. Muotuista korkoa Max taon senaatin esityksessä 'nainitnille 48 niaalviskunnalle n. 49 >v. kuluessa kuoletetiamaksi senaatin kullekin kun- nalle annettamiksi ehdottamat laina- määrät, yht. 181,000 mk. ^ultulaltosrahaston meuv» Esittelyssä korkeimmassa Paike^sa on Mahmistettu kulkulaitosrahaston ^uosin.hasääntö Muooelle 1!)11. tuu lyhyemmäksikään aikaa eilä juu» ri Moskomaa ulommaksi. Täällä hän eläytyy kiinni ympäristönsä talon- poikiin ja omiin alustalaisiinsa. Ja samalla koko Venäjän talonpoikiin ja laa>e>,.malti otettuna koko Venäjän kansaan. Wenäjän maalaiskan-a, jo- honka hän sotamiehen persoonassa oli tutustunut ja mieltynyt jo Se- mastopolin piirityksen aikana, tuli nyt hänen harrastustensa esineeksi. Ten hän tunsi paremmin kuin kukaan muu MenLläinen kirjailija ja sen elä» mastä hän on kirjoittanut nuo mo- net merrattomat menäläisen talon pojan kumauksensa, jotka taiteellises- sa saaMutuksessa, silloin kun tendens- si ei niitä pääse häiritsemään, omat yksinscisomia maailman kirjallisnu- dessa. Mutta jos Tolstoi eläen itsekieliä- mää talonpojan elämää maatilallaan ja ruumiillista työtä tehden näin sy- mentyi talonpoikaisen mäen sieluun lapsia koskemaksi laiksi, ja ammensi sieltä kuolemattomat rahmaan kumauksensa, niin toiselta puolen ylhäinen syntyperä, marhai- semman elämän muistot ja jokapäi- ten todistajain todistuksille Multia antaa suurtakaan armoa. Waati kan- netta kumoon ja kantajan langetta mistä Mastoin parenipaa netoa ta- pichtuneesta Määrästä ilmiannosta »vankeusrangaistukseen. Äaati li- säksi kuluja. Z)leisen syyttäjän mielestä krnta- jalla ei ole Mähintäkään syytä sizyttää mastaajaa määrästä kalasta. Luon- nollir.en seuraus tästä on, että kaw taia Mastaajan MaatimukseSta cn !aiis,:tettama edcsmastimseen mää- rästä ilmiannosta. ?i kuitenkaan pitänyt syytettä tapahtuneena mas- toin parempaa tietoa. !liaastuwanoikeus julisti asiassa pnäiöksensä kumoten kanteen »"ääräs- tä malasta toteennäyltämättöin^iä. Mutta kun kantaja oli iehnNt itsensä snypääksi röyl)keään määrään ilinian- toon, joka mahdollisesti ei ole tapah- tnimt Masten pareinpaa tietoa, t/ar- kitsi raastumanoikeus oikeaksi tuomi- ta kantajan tästä rikoksesta N. L. 26: 4 mutaan Metämään sakkoa .?00 mk., joka maksumarain puutteessa on suo- ritettaMa 40 päimän mankeudella, se- tä korlvaamaan Mastaaia Norosen kn!ut asiassa 00 markalla. iatttla ilmoitti iyytymäilvmyyttc' päätökseen. Menäläisen fotawäen ma- totmstus»«nnntjet. Kaupunkien suoritettama? Senaatista tuUecn käskyn mukaan on Lahden kaupunki määrätty mak- saniaan Menäläisen soramäen majci- tuskustannukset, jotka nousemat iu>v;t 4.000 nikaan kuukaudessa. Awioltomien lasten oiteu- deUtnen ajema. Juttu pe.ollisesta menette- lystä Valtion rawttilpai- luissa maanm. Liven Tuomilla mastaan, kangasniemeltä, oli eilen toisen ker- ran esillä täkäl. raastnManoikeudes- sa. Lv ten muistettane?, syytti U'käl. Mirallinen syyttäjä, kaupunginNns- kaali Ake Lund kuMernöörin mää- räyliestä ja maanMiljelyshallituksen ilmiannosta Tuomista siitä, että hän olisi kantakirjaanottotilaisnudessa il. mottanut tanimansa „Tuttn" 2 muot- ta nuoremmaksi, kuin se todella au, ja siten saanut täällä taimella 1903 pidetyissä maltion raMuilpailiiissa : kilpailla nuorten hemostcn luokassa !ja saaMuttaa ensi palkinnon. Ruthin, pankinjohtaja I. ijtarlftedtin kauppias I. Rosenberqin, toimitus- johtaja H. Parmiaisen, apteekkari E. Mansneruksen, maalari I. Tiilikai- sen ja kelloseppä E. Keilan in sijaan. -- Anna Forssellm ja CStti Uoti lan konsertista tänään huomautam me mielä. Ohjelma on seuraama: Tartini: Sonaatti g-moll (A. Fors sell ja E. Uotila). — Mozart: An dante cantabile minlukoniertista n:o 4: Massenet: Meditution oopp. Thais; Milandre: Mennetto (A. Korsscll). — Chopin: pcirjoitelmu c-moll op. 10 n:o 12 ja Inivromptu Zlss-dur, op. 36; Sibelius: Sas, säs, su>a (som. Palmgren) ja Caprice, (E. Uotila). — Melartin: Elegia op. 41 n:o 1; Heino Äaski: Romanssi (käsi- kirjoiuis): 5knula: Eteiäpoyiu.ainen peistä; Mieniamsky: Poloneesi D- dur, vp. 4 (A. Forssell). konsertti alkaa kello L illalla. — Jyväskylän teknillisen seuran kokous on esiintulleesta syystä siir relty ensi maanantaihin, tämän k:n 2S päimään. Ohjelmassa on lisäksi yliopistokysymys: kahden jäsenen maliiseminen Maitokuntaan, alustaa arkkitehti A. Blomstedt. — (slinkeinoilmoituksia. Pika. ja luorma-ajurin tointa ilmoittiivat ei- lisesiö maistraatin istunnossa S. Äukkonen ja Ida Maria Puttonen ryhtiV.vänsä harjoittamaan. — Ltto Lylyniemeo nieksclijuttu oli eilen toisen kerran esillä iäkäl. raastumanoikeudessa, mutia lykäi- tiin Mielä ensi jonlnk. 12 väimaän. jolloin Lylyniemen on iise oltaiva saavuivilla. — CisääumurtoyrityS. Äiaanan- taita Masten yöllä koetetuin murtau tua täkäl. »viinikauppaan. Uiko "?»cn saimatkin morot auki, muttr stjä.n.n läi heiltä kiinni, joten yritys epäon- nis:ui. Ei tullut siis miiuihimo tyy.- dr>ie:yksi. — Palstatilan hnutokailppa. Eilen loiiuiiciussa 'huutokaupasia *c.fi a- siviisija Anton <Fagerhol.'.un konki-rs- sipesälle kuulumasta siansan-alion 0,0i3il manttaalisesta Mesangan ky lässä sijaitsemasta palstatilasta kor- kciinman tarjouksen 4.126 mk. rata- mestari K. I. Lackman. — Nalvikilpailut. Viime lauantai na pitämässään kokouksessa paatti Inmäskylän seudun ra>v:urhcilun ys- läu>äi pitää ramikilpailnt IyMasjär- mellä tuleman jouluk. o pnä. ilil= pcuiut järjestetään kahteen sarjaau 1>..''a sarjassa kilpailee kolmatta me- läiväi (M. 1907 syntyneet) 1 kilnr.:. n.aitalta ja II:ssa sarjassa sitä man- hemmai. Viimeksi mainitussa sar- jasju saamat hymitystä kilpailunsa 2 tiloin, matkalla tuntemattomat sekä 2 min. ja siitä yli juosseet heMoset (eminen ennätys laskettu 1 kiloni.) miist sek. alle 2 min.; — 10 sek. alle 1 m. 5ö sek.; —20 sek. alle 1 m. M) sek.; ja 30 sek. alle 1 m. -13 selnn- n in ennätyksen saaneilta. j.iuiiiiit ;Jt siibbehimnt somitetaan kaikkien ennä^ ^Mäinen seurustelu omaistenia kanö- sa, iotka eimät tahtoneet perheenisän tamoin alentua rahmaan eiämään, kiinnitti hänet Menäjän ylimystöön, i jota hän yhtä mestarillisesti on ku- ! Maunut kirjoissa semmoisissa kuin „Anna Äarenina", mitä on sanottu hätien taiteellisimmaksi roniaanikseen. »ylösnousemus" ja jo ennen mai- nitussa „Sota ja rauha". «Pimey- den Malta" näytelmässään hän on yksinkertaistuttanut draamallisen tai 4144 1-8 iliviiii kuvitta OPIKSI JA HUVIKSI OHJELMA: ii2—24 p. mtrrask, 1. K«kl}taairl«ioi ja lappalaistit aaaua. t, Pai- lllail tlUH. £ritt4tn jftuautlv* kuva. z. Atalja Eftomen n*jrwim*. Mtareptt Viipurissa. Kaunia Iuoiuioukuy *. S. JiltMllilll fcnva: fjri- tisaaaakki. v«» ketut/s uuuuu uljiuau - vniMku. (. Eilaa Iloa. HaTintyteima. lautta UjU atuiassa! «149 X—1 takaa asettui perintötilalleen Iasna- ja Poljanaan. Tänne saapui m. 1S31 »vanhempi »veli, joka oli tykkimäen^ upseeri Kaukasiassa. Tämän kumauk set Kaukasian »vapaasta elämästä ja luu.olnonnosta lveiivät 2!j,»vnotiaan Leo kreimin niin mukaansa, että hän- kin lähti upseeriksi Kaiikasiaan. Tääl- tä sai Tolstoi aiheen sylvän-inhimil- liseen ^Stafafat" kertomukseensa, joka on hänen enimmin luettuja kirjo- jaan. Itämaisen sodan puhjettua jou^ tui Tolstoi upseerina <5cft)a§tcpoliii Lainmalmistelukunta on jattärnjl.' vastaajaa edusti, kuten edellisel-'Elsien kesken palkintoja jalassa, senaattiin ehdotuksensa amiottomia löfiu kerralla, herra Hjalmar ^vve:g .. ^Vaut a Ii vj alKmoui,° myös sellaiset Mitteli» Asianajotoimistosta. — ^uoi-ialaisrotuijct oriit ja tammat. Todistajina kuultiin konttoristi Ra- palkintolautakunta katsoo ole- facl Lundh'ia Maasasta sekä poliisi- man rakenteeltaan sellaisia e::ä sopi- — Hylätty eläkeanoinnS. Esittelys» sa korteimmassa paikassa on hylätty Mittelin läänin entisen kumernovrin A. L. von n o r r i n g i n eläkeano- M^'. — Äorkeiu hallinnollin'.» tuomio- istuin. Senaatti tulee lähimmässä tulemaisuudessa fäsittckinääa kvjy- inysia lausunnon antamisestr edus kunnan anonmtiesta, eitä ntaahan perustettaisiin korkein hallinnollinen tuomioistuin, kuuleman "inkaan on senaatissa herätetty kysymys siitä, että korkeimpaan paikkaa.t trljtäiiitn esitys lulvan myöntämisestä senaa on» ( 0 ! tille laatia ehdotus eduskmuullle an> tetn mm p.tfottt, ttta jt h-rw°>ll- ncUaMfii Icll-li-n luomi». muille on onnistunut. Tämän Tolstoin puhtaasti :aiteel- lisen tuotannon rinnalla on »vielä kunnivitettama luku toisellaista ktr- jallisuutta: uskonnollista, silosolis- ta. esteettistä, yhteiskunnallista ja kasmaiusopillista. T. oli suuri ajat- tclija. Hänen lunltiofivfcsta ja raa matun opista erkanema uskonnolli- ne» kantansa on yleisesti tunnettu. Tässä ei ole tilaisuutta siitä .Yksityis- kohtia myöten tehdä selkoa. Ziis kai» kesiä lyhykäisyydessä Main äärimii» Mainen kumaus.' Hänen uskontonsa perustana on Kristuksen oppi, mutta sen omat ihmiset hänen n>ielestään yksipuolissti setittä- neet, huomaamatta että sen tär kein kohta on lähimmäisen rakkaus ja aistillisuuden hillitseminen. Pa- haa ei saa »vastustaa pahalla, ci ran- gaista, ei käydä sotaa, ei puoluStaa itseään aineellisella »voimalla, ei suuttua, ei wihata, eikä Mannocu Ei myös saa tchdä.sotapalmelusta. Su- istuimeu perustamisesta, missä mu- meisessa oikeusasteessa ratkaistaisiin hullinto-oikeudellisia osioita. — 9!. Papisto. Waltakirjun Alasta- ron pitäjänapulaisenlvirlaan on Turun tuomiokapituli antannr Elvi- järiven »v.t. kirkkoherralle A. Hukka- selle, joka saa astua tähän uuteen »vu kaansa 1 pnä toukok. 1911. vaaliehdolle Kimijärmen kirkkoher ran »oirkaan omat asetetut l:lle »vaa lisijalle Siuntion kappal. E. W. H. Ltnderoos, 2:lle ReMcnladdcn kappal. P. A. W u o l l e ja ö:lle Pi'y- h)ä!i te.t. kirkkoherra Pekka R a s ä- n e n. —- Vläinmarkkinat. Senaatti on ihviännyt LeiMonmäen kunnan ano- muksen saada pitää eläinmarkkinat niainitnssa kunnassa. koustaapeleita Adi ja Alsred ^ar,- nista Kotkasta Vv. . 'oi ostaneensa M. lvor lyuctiaar.a sen kas- nmtä^ uitD. Kustaa Ruha sella wiilta ja myyneensä sen senrae ia talmena leipuri ^Läi- ii.' ^'anhatulle Kotkaan. Oli myy- dessaän ilmoittanut hemosen 5°muo- tiscf]i ja siirtänyt ostajalle hemosen makuutuskirjan, jossa oli sen synty- mäpäimä merkittynä. Tod. Adi ja Albin Manninen oli- wat olleet saapumilla, kun Wanhala mat maamme heMossiitokieen kaytet- tämiksi. Siten hoidettuja hemosia, jville kilpailu katsotaan rasitukseksi, ei sallita kilpailla. — Kilpailusta lä- henimin tämän lehden ilmoitusosas- tossa. Keuruulaiset ekwät auua kirkkoaan Helsingin Seurasaarelle. jiysymys Keuruun Manhan kirkon sliriämisestä Helsinkiin Teurasaa- marrask. 190L myi hemosen Tuomi- ^ren n!!omuseoon, jonka esityksen, tu- selle. Vanhala oli sanonut ostajalle ten tunnettua, Historiallisen ».useon helvoser» seuraamana kemännä tähtiä- johtaja tohtori I. A. Heikel oli teh »vän 5 Muotta. Syyttäjä ei tahtonut maatia mas- taajalle edesmastuuta petoksesta, mutta »vaati häntä tnonuttamatsi maksamaan takaisin saamansa pal- kii.non 200 mk. ja kormaamaa t kaik- ki tului asiassa sekä että »vastaajan saama kunniakirja julistettaisiin mi tättömäksi. vastaajan asiamies katsoi, että en nenkuin asia Moidaan ratkaista, on Wanl'alaa kuultama, koska hän on l antanut Mastaajalle Määriä tietoja !ja siis on asiassa kormansivelmolli- nyt, oli Miime sunnuntaina käsitellä- »tänä Keuruun seurakunnan kirkon- kokouksessa. Kolous, jossa o.'i paljoi, seurakuntalaisia saapumilla, oli nlsi- tuielisesii esitystä mastaan. Laukaan kirkoiltytau nuorijo- seuralla oli kuukausikokous stinnun- taina t.k. 20 pnä Leppäläszä setä ko- kouksen loputtua iltama. Kokouksessa keskusteltiin keskusseuran kiertokin jeen johdosta. Talmitoimintc-chjel- niassa katsottiin itse-kasmatus ja to- ti-opiunot tärkeimmiksi. Päätettiin keskuuteen perustaa puhujaseu- 9!^ nen. Kunniakirjaa ei Mo:da julistaa j rfl/ ^ssa jäsenet saisi.vet kehittää it mitättcmäksi, ennenkuin on kuultu! seänsä selivästi ja asiallisesti esittä- hemosen nykyistä omistajaa. Jätti mään mielipiteensä keskusteltalviöta oikeuden ratkaistaMaksi, onko Tymäs- k>>län raastumanoikeus oikea paikka asian käsittelylle. Raastumanoikeus, hyläten »vastaa- jan muistutuksen oikeuspaikan s# teen, lykkäsi jujun ensi tantmtk. IS asioista. Vuorotellen tulemat kv- kouksiin osanottajat toimimaan pu- heeniohtajina ja kirjureina. Sama» ten harjoitetaan jäsenet puheiden ia esitelmäin pitoon, runonlausuntoon, kertouiuöten ja satujen esittämiseen jq keskustelukZj ^mMen slutzjulleen. pias Äaro Walo lyhyessä puheessaan humnauttaen seuran alkumaiheista tcroilii mieliin n.s. tarkoitusperää, maroittaen, etta kukin kohdaltansa suojelisi N.seuramme wasta kynnet- tyä tuskin mielä taimelle noussutta peltoa joutumasta vuoluepyyteiden taistelutantereeksi, sekä lausui ilta» mamieraat terivetulleiksi. Sei, jällen seurasi ohjelmassa laulua, runo, .tin- tamareski", satu. huMiposli, onki- mistä ja lopuksi karkeloa. Ilta ku- lui hauskasti, yleisön mieliala oli kilpeä ja käytös kiitettä.vä. Iltama- talon isäntä hra Santeri Hymonen luoMuUi huoneustonsa maksutto.nas» ti seuran käytettämaksi, josta hän an- saitsee julkisen kiitoksen. — Sakotettuja. Saariläriven y. m. pitäjien kihlak.oikeudessi tuonut» tiin t. k:n 14 pnä itsellisen poika Fritios Rahkonen, Saarijärmeltä, pahoinpitelystä yleisellä paikalla 50 r.kii sakkoihin. Samoissa käräjissä tuomittiin t. k:n 17 pnä tai. poika Matti Ziutanen Saarijärmeltä toiskertaisesta »viinan myynnistä 150 mkn sakkoihin, joka niaksulvarain puutteessa on suoritet- tawa 25 päimän Mankeudella ja mak» samaan Saarijärmen kunnalle 20 mk. sekä kormaamaan asiassa syntyneet kustannukset. — TMkalastllS on Horpiif.^tlld ol« iut poitotlain kol» lyydy::äwäz saalni» puclctlu tänä syksynä. Äuua wa»ha :o:uu»: ti Iylwna fi fiua iau<tn niuciäfään", alfaa lalaSruiicjiafir» nict» Wuosikymmeniä on faio A xi jdijct» ja sääötamäuä jänv;#iänmte IVurm nyt wahi:cllcn alta* iva: cpajat käydä sellsisilsi. «::er ni:slä lu»e !uin nätmkenkiä ja ruoh^plLeiä. — C.löhän olisi jo aika ajarclka lalojen Ii« saämiStälin» »vai »vietäkö tyyjcmmiksi icbfointnc järmcirune )'aj:taa — CfttuStoiminta menee y'.ä eiccn» korpilahden kirkolla. Hei alt i saa» ii*.»i ;nnne puimaksne-osuu:.".inia ja n>>: m uuuaincn osuuslun:a hommannut myLvn Elomaan sillan pic-cen. -e wal« ni!s:u: oikem ameriklalai-cili: kyveiklä. Uu:in fäimaä tehtiin ryöiä luuri julma»» :i. >.n><mäntcnä päästiin jo lecurle» ina.ui M'kä stiiä la^'scs!a :u:'.. — Slofo jou' i.n ja hywiä jauhoja sc näkyy rain ^orinäUiän. Marsiiuilse: jauhoxaiioät maanantai ja toiSiat, nuttta jau» haa le seuraaminakin päiivinä, xoB on jauV-.iela. iällckin yriuiksell.'. Tr!!vo::a» '.o.isi: ci osuustoiminta Äl>rp'.lah^clla :ä« l;.in ;n säl)dy. luaan roa!lc;;:aa loh:a Uva3 iou'un uuden alan. — Hc«one« kuoli omituisella tawall« icrppait Äalle T»uru''el'a, Ääi.closillla, l.k. IL p. Lt»iuallissa»'.sa oli se lullut tusiiin ia alkanut käydä ihmisien pääl» !e. T-'.U,sta uloS pääSiyään oli se juo«« sur läheiseen Hujakon taloon, jossa nii)öf-!:n täytti iihmiSten päaCi ja wii» me in kaatui ja kuoli. — Siiir. on roarma henkilö kirjeenmaihtajallemme af«cn kcr» tonut. j 3:?iäisipä ottaa selwä kuolemain syy»» :ä. fitä suuremmalla syyll/i, lun emä» 'eurolunnassa. Laukaassa, on hil'a:iain Hucma: 1 u wesikauhulapauS. — $ew«ntn karlafi Jämsästä Ictcisin ol-.-vaila ?auPP>ias Iouls.'il-»:a t.l. 16 p. iilanu. Joutsen oli we''en>ä lan^sa pa« kuumalkalla Iymaokq.äviä Jämsään, iiiuii-x jo ÄtorlccllalorfcQa jallut r-ti faa;umcan ja miehet jäuvät r^ssä cl* ici^en jofcritoppicn alle. Silla at!aa kun m.ohct iclnjiticJniuät itfcääu fjfcr;:op» pien Koutosia lähii hcwon:n ?::.cm^a'> Z).'::uramcen päin. Mi»:^n olt ote::awa !yyiihewcnen Muuramee.i. jonne yöpyi» wä»*. — Seuraamana aatttuivx i.iilo.toaf tuiehei malkaansa ^äunfaä loyl:. jättäen hcttfoun. joka oli heille !^ina5sa> oman ciDtdiio nojiin. Perjantai-aamuna sai hemoscn omistaja lähteä heivostaan tie» tui-:c x emaaru — PahoiupitelyStii tz.«. tujmiitu. o 1 ' selusmies tfroext Stallenpoila Borgman, kotoisin ittsäristä. tusmititin lauantaina Tamperccn raaötuAXtnotieudcvja ju-sju* iniiljuvia 10. järjeeiylscn bäniisemlscsla 10. poliisin solwa<uniscsta ja wa»tao:a» ntijjsta 50. eli yht«enjä 70 utfft saJtoon tai Kavatn puuueeösa pibenätoatit 14 päitv.ia wanlcudcssa. — T «. — PostiwarkauS Zuhaa rautatie- asemall». Perjantaina t.k. Id pi.ä on ensi kerran esillä pirtani kärä jillä juttu Inhan aseman :oisia tir- lur-a, Thorsten Osmald Lödcrsttö» miä Masiaan, koskema erästä clok. aikana kadonnutta makuutettua wa- paat.rjettä sisältämä Smk. 714: b\) hänen ollessaan M.t. asemapäällikkö, nä. Juttu otettiin käsiteltälvärsi klo 1 päimällä ja kesti yhtämittaa kello puoli kahdeksaan illalla. Vastaaja Söderström kieltää syyllisyytensä. Todistajina kuulusteltiin uoin kyin» menkunta henkilöä. Mitään uutta eli selmittämää ei esiintynyt. Asia l»»kuttiin tuleman jouluk. 12 paitr^iän ja Mastaaja Söderström pidetään e- delleett mangittuna sekä passitetaan T?aaian läänin mankilaan. L^asiaa- jyn asiamies ilmoitti tyytymättö» myyltä. — T. S.