17 ... jualu.,i:ata KARJALAT.AR N:o 144 — 1910 \.\i if E *. i ti-J iSJo -arolla liinaiia klo S !. >;^iks;ivat ja toimivat jäsenet -ekii kutsuvieraat tervetulleita ! Kipivia viiö.te.iksia, niin- k ui n: Miesten paitoja, lasten pukuja, puseroi ta, .sukkia y m. y. m. sili!i!in:-n varasto kohtu- hionoilla saatavana - - - mi P8nmsos ikkia suuruutta saapunut A. Heinoselle. Maalamäästöpankit. Kauppapur.kkeihin tunvautumi- ;teu tuottaa ufein — marsinkin ah maisen raha- aikojen mallitessa ta- lo i'.voikaiska:'.salle suurta ahdinkoa, ne kun antäivat enimmäkseen ly- hytaikaisia lainoja, jotka kyllä rauppa- ja teollisuustaloutta moi- ivat hy-.västitin tyydyttää. Waan maaaiviljelyötä, jossa tuotanto edellisiin liikealoihin merrattuna on paljon hitaampi, eimät kauppa- oankit muuten ruin koiranpalme- • ur Tctt taroom tahdo palmella. •Siitä luhytaikainen laina talonpoi- kaiökansaUe on usein turmiollisin avi', mua sille laoibaan tarjota. Nam ollen olisi talonpoikaiskansan pnftititircid; kauppapankeista niin erillään kuin suinkin. Siihen heil- lä olisi kyllä tilaisuuttakin, sillä oivathan säästöpankit perustetut pääasiassa maatamiljelemän wäes- lon taloudellista elämää marten. Gaan että maalaiskansa perin :vähän ainakin eräissä kunnissa käyttää oman rahaliikkeensä mäli- lystä, on surkuteltama epäkohta, jonka epäedulliset seuraukset koh distumat maalaiskansaan kokonai suudessaan. seuraamassa teen lähemmin selmää niistä epäkoh dista, jolta omat omiaan ehkäise- miään säästöpankkien lainauslii- kellä. Pahin epäkohta säästöpankkien lainausliilettä haittaamassa on rahanivähyys. Lainanottajia kyllä olisi, maan säästöpankeilla ei usein ole. niillä tyydyttäisi lainan- hakijan tarmstta. Tänäkin syksynä omat monet lainanetsijät eräästä maalaissääötöpankisla saaneet kiel tämän mastauksen siitä yksinkertai- e-öla syystä. ettei ole ollut rahaa mitä antaa. Pitkien matkojen ta- kaa tuottaa tuollainen epäonnis- tunut lainanyritys suurta ikämyyt- lä, jopa mielipahaankin, joka on omiaan rahantarmitsijoita mie- raittamaan pois säästöpankista. Misrä johtuu sitten tämä sääs- töpankkien rahan mähyys? Se johtuu siitä, ettei maalaiskansa talleta rahojaan säästöpankissa. Ätetsärahama y. m. liikenemä rahansa ivicpi talonpoika — trtuu- tamin poilteulsia lukuun ottamatta- iaupungm pankkiin kaupan ja te- ollisuuden tarmetta tyydyttämään. Maatalous, joka pitäisi olla hänen lähinnä huolenaan, joutuu siten kärsimään liitepääoman puutetta. Tällä tamoin osottaa hän ikään- kuin halmctsimansa sitä elinkeinoa, ^ota itsekukin harjotlaa. Mislä johtuu sitten talonpoi- iaiskansassa tuollainen kylmäkis- toisuus omaa rahliikettään koh- taan? Siihen maikuttamat monet «ri otetaan. Maan säästöpankit lu- kemat koron talletuksille masta seuraaman kuukauden ensimäises- lä päimästä aikain kuin säästö tehdään ja ainoastaan edellisen kuukauden loppuun säästöjä ulos oltaessa. Jos siis talletus tehdään esim. kuukauden alkupäiminä, tu- lee se korolle masta seuraaman kuukauden ensimäisestä päimästä lähtien, ja jos kuukauden loppu päiminä talletus otetaan ulos säästöpankista, luetaan ainoas taan korko edellisen kuukauden lop puun. Näin ollen majaat kuu kaudet sekä talletuksia tehdessä et tä ulosottaessa eimät tuota kor- koa ensinkään. Sitäpaitsi laske taan säästöpankeissa korko talle luksille ainoastaan kerta muodessa jotamastoin kauppapankit laskemat niille koron kahdesti muodessa, jo ten ne siinäkin suhteessa tarjoamat tallettajille edullisemmat ehdot kuin säästöpankit. Nämä kauppapankkien tarjoa- mat etuisuudet säästöpankkeihin iverrattuna omat tosin pieniä ja mähäpätöisiä, maan kuitenkin siksi suuria, että painamat maa'an edellistei: puolelle. Näin ollen ne maikuttamat kauppapankkien eduksi säästöpankkien kustannuksel- la. Tämän tähden tulisi säästö- pankkien maalaiskansan etua sil- mällä pitäen tehdä sääntöihinsä sellaista korjauksia, että ne edellä kerrotuissakin kohdissa moimat ko hota kauppapankkien tasalle. Maalaiskansan tulisi siis enem män kuin tähän asti malmoa omaa taloudellista asemaansa ra- haliikenteen suhteen. Sillä maa tamiljelemän mäestön ta- loudellinen hyminmointi on ainoa oikea perustus kaupalle ja teollisuudet lekin meidän maassamme. Panemalla rahamme säästöpank- eihm edistämme maalaiskansan taloudellisia oloja, jotamastoin niitä kauppapankeissa tallettamat- a kaimamme sille kuoppaa, johon itsekin mukana painumme. Näin ollen toisia kohottaessamme itsekin ylenemme, main kuoppaa toisille •aimaessamme itsekin siihen lan- !eemme. I. W. P. eri seikat. Lähinnä maikuttime- na on kuitenkin tuhmuus. Talon- poika ei ajattele sitä, että hänelle itselleenkin koituu mahinkoa rahan- sa kauppapankkiin miemällä. Lii tepääoman puutteessa on talon- poika usein pakotettu turmautu- maan mitä epädullisimpiin kaup- poihin, joista omat tulleet surul- lisen kuuluisaksi ainakin kehnot metsäkaupat. Tällaiset epäedulli- iet kaupat, joihin suressa rahan- tarpeessa takerrutaan, omat ma- hinqoksi sekä myyjille itselleen että muillekin metsänomistajille. Met- sat näet siten pysyivät halpa-ar- moisina, joten ei kellään ole mah- dollisuus saada metsällään koh- tuullista hintaa. Waan tästä me emme moi moittia yksistään ta- loudellisessa ahdingossa olemia talonpoikia; yhtä syyllisiä omat nelin, jotka lainaamalla rahansa kauppapankkeihin ylläpitämät maa- laiskansan taloudellista ahdin- koa. C'"alsi riippuu myöskin säästö pankeista itsestään niissä mallitse- ma rahan mähyys. Säästöpankit harjottamat lainausliitetiä — ai- nalin eräissä kunnissa —epäedul lisiin millä ehdoilla kuin kauppa pankit. Korko talletuksille on ky>- lä tamalliiesti saman suuruinen sekä säästö- että kauppapankeissa. Waan talletuksia ottaessa ja mak- ''aesia menstrelemät kauppapankit säästöpailkkeja edullisemmin, ne iun hakemat koron talletusajan Kirjallinen silvistys- rakennuksemme kohoaa. Tietosanakirjan II osa. Tietosanakirjan, kirjallisen tuo- tantomme suurteoksen, toinen osa on malmistunut. Kun katselee tämän meikäläisissä oloissa mel- einpä jättiläismäisen kirjallisen yrityksen kahta malmistunutta, ais- tikkaisiin kansiin sidottua osaa, itiin ilosta sykähtää kansallisen simis- yksen ystäman sydän. Mieli lämpenee ja rinta täyttyy sisäi- estä tyytymäisyydestä nähdessä malmiina kauan kaimatun kirjal- isen simistysrakennuksen pohja- errokset, joille on luotama laaja za korkea suomalaiskansallisen imiStyksen kirjallinen muistomerkki, aikkia inhimillisen tiedonaloja malaisema tulitorni, jonka on määrä kajastaa pimeän pohjo- lamme syrjäistmpiinkin saloihin, köyhimpiinkin majoihin. Niin. Pohjakerrokset omat mal- miit. Simistyksellinen suurraken- nus on jo enemmän kuin hymäs- sä alussa. Ja alku työn kaunis- taa, lopussa kiitos seisoo. Asiaan perehtymätön ei moi aamistaa- kaan, mikä suunnaton määrä sekä henkistä että aineellista työtä onkaan tarmittu Tietosanakirjan kahden ensimäisenkin osan toimit- tamiseen. Ajatelkaapa main, että tämä nyt ilmoitettamanamme ole- wa Tietosanakirjan II osa käsittää 1728 suurta, tiheään painettua palstaa, joilla esitetään aina kul- loinkin asian laadun mukaan joko suppeammin tai lameammin 8094 hakusanaa. Niitä malaisemassa on 592 teksttkumaa sekä 13 suur- ta erityisliitettä, joista 5 on eri tyisesti Tietosanakirjaa marten malmistettua karttaa. Mistään kirjoittajina on puheenaoleman osan toimittamiseen ottanut osaa 14ö eri henkilöä, muista työn- tekijöistä puhumattakaan. Mutta nämä omat kirjallisen suuryritqksemme ulkonaisia piir- teitä. Mitähän sisäisiä maikutel- telmiä nyt malmiina olema työ herättääkään? Kun tamallinen rahmaanmies näitä tietosanakin jan malmiita osia selailee, niin ei ole kummeksittamaa, jos niiden sisällys tuntuu hänestä oudolta, mieraalta. Toisin ei möisi olla- kaan, sillä nämä osathan sisältä- mät meidän kielellemme mierailla alkukirjaimilla B, C, D, F ja G alkamia hakusanoja. Jos Tieto- sanakirjan lukija myöntää itsel- lensä aikaa symentyä esim. II osan sisällykseen muutenkin kuin selai lemalla, niin hänen teoksen mie- raudesta johtuma kummastuksen sa on muuttuma iloiseksi hämmäs- tykseksi sen johdosta, että noiden mierasperäisten hakusanain ohella on teokseen saatu mahtumaan niinkin paljon meille suomalai- sille läheistä, kotimaista ainetta, kuin todellakin on tapahtunut. Hakekaammepa esim. sana Edus- kunta. Ensin on puolen pals- tan mittainen esitys kansan- eduskunnasta ja sitten lähes kolmipalstainen esitys Suomen eduskunnasta. Sitten seu- raamat hakusanat: Eduskunta Nämähän omat nykyisessä yhteiskunnallisessa ja maltiol- lisessa elämässämme marsinai- sia ..päimänsanoja". Mutta kuin- ka moni kansalainen moisikaan ilman mitään apuneumoja täysin asiallisesti selittää näiden käsittei- den merkityksen? Totta tosiaan! Tietosanakirja on tässäkin suhteet sa mälttämätön kansalaisen jok» päimäinen käsikirja. Ja tämä on main yksi ainoa aiman joka- päimäisestä elämästä otettu esi- merkki, yksi ainoa tuhansista. Entä seuraamat hakusanat: Elin- keinot. Elinkeinoilmoitus, Elin- keinolaki, Elinkeinomapaus, Elin keinomero, Elinkeinoyhdistykset; Elinkorko, Elinkorkomakuutus, Elin kysymys, Elinlämpö, Elinmoima, Eläke? Milloin hymänsä tarmin- neekin opetusta näiden käsitteiden selitykseen, on Tietosannkirja luo- tettamin opas. Ja niin on laita pitkin matkaa. Joka-ainoa sano- malehtinmnero tuopi tamalliselle kansanmiehelle ja -naiselle outoja. Millaista sekamelskaa ja „solisa- lirattia" siitä rahmaan aimoissa syutyykääil. siitä antaa Ilmari Kianto ..Punaisessa miimassaan" merrattoman kumauksen. Marsi- naiselle kansansimistyksellemme tus kin moi tehdä parempaa palme- lusta muulla kuin saattamalla kansamme ymmärtämään, mitä lukee. Ja tämä tapahtuisi mar- maankin parhaiten, jos kansamme opastettaisiin lukemaan yksinpä sanomalehtiäänkin Tietosanakirja toisessa kädessä. Tahdomme tällä sanoa, että Tietosanakirja on oppimattomiin- mankin kansalaisen jokapäimäi sen simistyselämän mälttämätön käsikirja. Näinä 'maltiollisen ahdistuksem- me ahtaina aikoina olemme saa- neet iloksemme ja lohdutukseksem me kokea, miten esim. Eglannissa mielenkiinnolla ja hartaalla myö- tätunnolla seurataan meidän mal- tiollista kamppailuamme. Ompa maamme saanut äsken pitää mie- rainaankin joukon englantilaisia julkisen sanan palmelijoita, jotka aapuimat tänne henkilökohtaisesti oloihimme tutustuakseen. ^Mut- ta mitenkä me itse tunnem- me Englantia ja englantilaista? Eiköhän tämä tunteminen rajoitu 'uurimmalta osaltaan unohdet- tuihin koulukäksyihin! Tätä on häpeä sanoa, mutta kipeä se on kärsiäkin. Sitä suuremmalla tyy- tyiväisyydellä saatamme merkitä, että Englannin esitykselle on on Tietosanakirjan II osassa suo- tu yli 40 palstaa. Siitä on yk- istään englannin kielen ja kirjal- isuuden osalle tullut 18 palstaa. Toimomme, että Tietosanakirjan runsas pääoma pääsisi niin tässä niinkuin kaikissa muissakin suh- teissä kantamaan satakertaisia he- delmiä. Maikka näiden esimerkkien luette- lemista jatkaisimme kuinka pitkälle, niin emme möisi esittää muuta uin maljun marjon Tietosanakirjan l osankin sisällyksestä. Kun nyt on päästy lukuisista mierailla al kukirjaimilla alkamista hakusanois- ta, joudutaan entistä enemmän oloiselle pohjalle ja sisällys tulee olemaan huomattamasti kotimai nen, suomalainen, kansallinen. Tä mä seikka on »varmaankin maikut- tama sen, että kansamme pohja- erroksetkin tulemat tuntemaan tämän kansallisen simistysaarteis- ton entistä omaisemmakseen sekä hankkimaan tämän teoksen itselleen, mikäli jo eimät ole sitä tehneet. Pidämme stmistyneen yleisön suo- raitaisena melmollisuutena edistää Tietosanakirjan lemiämistä sellai- iin piireihin, jotka eimät itse oi- malla teoksen suurta merkitystä st- mistyselämällemme ja kansamme pohjakerrostenkin henkiselle kohoa- miselle. Erityistä huomiota ansaitsemat Tietosanakirjan lukuisat liitteet, vienoja kumapaperille painettuja aksisimuisia kumaliitteitä on Dal- matsian, Damaskon, Dresdenin, Albert Edelfeltin taiteen, Etu-Jn- tian, Firenzen ja Gallen-Kallelan taiteen sekä Färsaarien ja Islan- nin esitykseen. Egyptin esitykseen sekä esihistoriallisten' 'ajanjaksojen esitykseen liittyy kumpaankin erik- een neljä simua liitekumia. Kart- taliitteitä on: Etelä-Ameriikka, joki- ja muoristoalueet; Etelä- Ameriikka, maltiollinen yleiskartta; Eurooppa, joki- ja muoristoalueet; Eurooppa, maltiollinen yleiskartta, Fennoskandian geologinen kartta. Näistä miimeksi mainittu on toh tori I. I. Sederholmin tekemä ja aiheeltaan suomalaiselle lukijalle mielenkiintoisin, tutustuttaen Nor- jan, Ruotsin, Suomen, Wenäjän- Karjalan ja Kuolanniemimaan eli yhteisellä nimellä Fennoskandian geologiseen muodostumiseen ja eri muorilajeihin. Tietosanakirjamme on kaikin puo- in sellainen merkkiteos, että sen tulee päästä jokaiseen suomalaiseen otiin, jokaiseen kouluun ja kirjas- toon, jokaiseen sekä yleiseen että yksityiseen simistyslaitokseen. Huo- nosti malmomat kansallisen simis- tyksemme maurastumista kaikkine, jotka laiminlyömät Tietosanakirjan zankimisen itselleen ja jättämät kehoittamatta muita sitä hankki- maan. A. K. esity s. Eduskuntamaa- lit, Eduskuntamaltainen, Edusmiehisyys, Edusmies, Edustaja, Edustaja, Edus- tajantoimi. Edustajan- maali, Edusmiesoikeus, ensi päimästä alkain aina siiihen«Edustuksellinen, Edus- uso päimään asti kuin talletus ulos-'tus, Edustuslaitos. Yleisiä uutisia. SotilaSapumaksnkysymys. St. Pet. Zeitung kertoo, että sotilasapukysymyksen, joka on jä- tetty duuman raha-asiain malio- kunnalle, käsittelee maitokunta lop- puun ennen duuman joululo- maa. Muistutus luotsipiirien pääl- liköille. Luotsilaitoksen päällikkö, emersti Samsonom on asianomaisille luot- sipiirien päälliköille lähettänyt t. k. 7 pnä päimätyn päimäkäskyn, jossa hän huomauttaa tänä syk- synä tapahtuneista useista karille- ajoista, joissa kruununluotst o* ollut mukana. Hän sanoo, että asianomaisten piiripäällikköjen mel- mollisuus on toimia siihen suun- taan, että luotsioppilaat saisimat mahdollisimman täydellisen am mattikasmatuksen. Jos karille- ajo tapahtuu, omat piiripäälliköt osaltaan mastuuiialaisia sellai- sista. Täwellyspalkinnot. Se komitea, jonka tehtämänä on ollut antaa lausuntonsa mab tion palkintojen antamisesta koti- maisille sämeltäjille, on ehdottanut sämeltäjä Jean Sibeliukselle an- nettamaksi tarkotukseen käytettä- mästä 2,590 markasta 1,500 mk. ja sämeltäjä Leemi Madetojalle 1,000 mk., mutta koska ooppera- sämeltäjiä Selim Palmgrenia ja Oskar Merikantoa ei komitean mielestä moida kohtuudella jättää palkitsematta, ehdottaa komitea että heille myönnettäisiin 3,500 mk. tasan jaettamaksi molempien kesken. Huomioonottaen sämel- taiteen ilahduttaman edistymisen miime muosina, on tuskin luul- tamaa, että maltion tähän asti muosittain jakama summa olisi riittämä ja pyytää komitea senaa- tin kirkollisasiain toimituskunnalle esittää että puheenalaiseen tarkoi- tukseen muosittain myönnettäisiin 5,000 markkaa. Komitean työhön omat ottaneet osaa Robert Ka janus, Karl Ekman, E. Katila ja Heikki Klemetti. Senaatti on myöntänyt sämel- täjäpalkkioita 1,500 mk. Jean S i- beliukselle ja 1,000 mk.Leemi Madetojalle sekä ylimääräis- tä palkkiota 1,250 mk. Oskar Merikannolle ja Selim Palmgrenille heidän ooppera- sämellyksistään. Nusi lääketaksa. Lääkintöhallituksen esityksestä on 'enaatti mahmisianut uuden lää- ketaksan' Suomen suuriruhtinaan- maata »varten. Entinen taksa on ollut moimassa masta 5wuot- ta, mutta on siihen joka nmost täytynyt tehdä muutoksia. Uusia penni» rahoja on senaatti päättänyt lyötämäksi 50,000 markan armosta. Dliopisto. Eläintieteen prosessoriksi on ni- mitelty dosentti K. M. Leman- der. Professori H. Gebhardiu ano- muks en johdosta, että hänelle, jotta hän möisi erota ylimääräisen proses- orin Mirastaan ja antautua Pel- ermo-seuran palmelukseen sekä oppuun suorittaa tilattoman mäes- tön alakomitean tilastolliset tutki- mustyöt, myönnettäisiin 5,000 mkan suuruinen muotuinen apu raha, joka laskettaisiin siitä päi- mästä alkaen, jolloin hän saisi eron Mirastaan ja siihen saakka kunnes hän täyttää 60 muotta tahi sairastuu parantumattomasti, >kä että hänelle sen ohessa ma- ^uutettaisiin miimeksi mainitusta ajasta alkaen yhtä suuri eläke, joka olisi ollut hänelle tulema jos )än olisi ollut nykyisessä miras- 'aan, on senaatti päättänyt tehdä esityksen yliopiston kanslerille, että professori Gebhardille myönnet- täisiin mirkamapautta siksi ajaksi uin hän katsoo tarmitsemansa. Eronanomuksen on jättänyt ! teollis uushallituksen muori-intendetti C. P. Solitan- der. Wenäjänkielen käännösten tar- kastnskomitean jäseniksi on nimitetty ylikielen- Ääntäjä A. F. Ringmall, proses- ori mapaaherra S. Kors ja esit- telijäsihteeri A. Degerholm. Pellerwo-seura. Senaatti on myöntynyt Peller- mo-seuran anomukseen, että seura aisi ensi tammikuun 2 pnä en- nakkomaksuna seuran tätä nykyä nauttiman ja senaatin seuralle tulemaksi kolmeksi muodeksi puolta- man 54,000 markan maltioamun laskuun nostaa ensi neljänneksen muodelta 1911 eli 13,500 mark- kaa. TäästApankkien tarkastajat. Senaatti on päättänyt tehdä esityksen säästöpankkien tarkastajan toisen apulaisenmiran perustami- sesta 4,000 mkn muosipalkalla. Säästöpankkien kesknsosake- pankki. Maltion asiamieheksi säästöpank- kien keskusosakepankkiin on nimitet- ty toistaiseksi säästöpankkien tar- kastaja G. Järnefelt. ^ääkintölaitos. Senaatissa esiteltiin tk. 15 p. ken- raalikumernöörin kirje ja ministe- rimaltiosihteerin miraston kirjelmä asiasta, joka koskee Sortamalan yleisen sairaalan lääkärin miran erottamista Sortamalan kaupun- ginlääkärin mirasta itsenäiseksi mi- raksi ja päätti senaatti julkaista päätöksen asetuskokoelmassa. Saman asian yhteydessä esitel- tiin lääkintöhallituksen kirje ynnä Sortamalan kaupunginlääkärin lääket. lis. G. I. Minterin ano- mus saada ero kaupunginlääkärin mirasta ja myönsi senaatti hänelle pyytämänsä eron. Joensuusta ja ikitienooita. Pohjois-Karjalan Maanttnlje lysseuran syyskokous ' )vettiin kaupungintalon salissa eilen alkaen klo 11 a^-p. Kansanopiston johtaja I. H Hakulinen lausui osanottajat ter- metulleiksi kokoukseen. — Meidän maanmiljelijäin elämä, lausui pu- huja, riippuu etupäässä muoden tulosta. Se tulos, joka meillä oli tänä syksynä saatamana, oli liial lisen tuimuuden ja kylmyyden ta kia hymin epämakainen ja enempi huononpuoleinen. Toisin paikoin oli esim. heinä- ja peruna sato melkein puolta huonompi kuin muina muosina. Tällainen huononpuoleinen muodentulo ei luonnollisesti ole maikuttamatta taloudelliseen elämään. Mutta tällainen muodentulo kannustaa meitä etsimään yhä uusia paran nuksi maanmiljelyksenkin alalla. Jlahuttamana huomionaan kertoi puhuja sen, että tälläkin kulma- kunnalla on rumettu peltoja kään- tämään ja ojittamaan, maikkakin miimeksi mainittu on mielä komin takapajulla. Ojitus on siksi tär- keä, että siihen on rumettama kiinnittämään paljon suurempaa huomiota. Miljelys on meillä mielä komin laihaa; se on saata- ma paljon moimaperäisemmäksi. Apulannoitusta on rumettama käyttämään entistä enemmän ja suuremmalla huolella. Meillä olisi myöskin paljon käytettämänä kuimikkeena rahkasammalta, mutta me emme mielä sitä ymmärrä oi- kein hymäksemme käyttää. On pidettämä myöskin maari siitä, ettei lannnoitusalat kämisi liian suuriksi. Meidän täytyy, lausui lopuksi puhuja, paljon suurem- malla innolla ja tarmolla ru meta maitamme muokkaamaan ja miljelemään, siten me moimme saamuttaa taloudellisen ja henkisen tasapainoisuuden. Kokoukselle malittiin puheenjoh- tajaksi johtaja I. H. Hakulinen ja marap. johtaja Edw. Luikko. Pöytäkirjaa piti seuran sihteeri H. Reinola. Kun oltiin katsottu kokous lait liseksi, käytiin tarkastamaan edus- tajain rvaltakirjoja. Edustajarval- takirjoja jätti kaikkiaa .!!> edusta- jaa 83 maalaisseurasta. Aleisen rahaston tulo- ja meno- armio muodelle 1911 yksimielisesti hymäksyttiin. Maanmiljelysrahaston tulo- ja menoarmio synnytti laajan ja pai- koin hyminkin kiimaan keskuste- lun. Siinä ehdotettu miljelystöi- den neumoja 5 kesäkuukaudeksi tun- tui synnyttämän hiukan erimieli- syyttä. Äänestyksessä tuli kum- minkin suurella äänten enemmis- töllä armio täydellisesti hymäksy- tyksi. Karjanhoitorahaston tulo- ja menoarmio muistutuksitta hymäk- yttiin. Samoin metsänhoito-, puu- tarha- ja kalastusrahasto tulo- ja menoarmio hymäksyttiin. Johtokunnasta eromuoroisina oli- mat tällä kertaa esimies johtaja I. H. Hakulinen, maraesim. agr. Akseli Brander, marsinainen jäsen maanmilj. Onni Hirmonen jama- rajäsen maanmilj. Pekka Kontka- nen. Eromuoroiset jäsenet malittiin lip- puäänestyksellä. Maalintulos oli euraama: Johtaja I. H. Haku- lineit esimieheksi, agr. A. Brander maraesimieheksi, maanmilj. Pekka Kontkanen marsinaiseksi ja mara- jäseneksi maanmilj. Onni Hirmo- nen. Tilintarkastajiksi malittiin kaupp. Pekka Kankaanrinta, kaupp. A. Eskelinen, maanmilj. I. Hietala, maralle konttoristi I. Forsberg ja prok. M. Hirmonen. Hemosliiton jäseneksi päätti seu- ra liittyä. Hemosliiton johtokuntaan ma- Iittiin maanmiljtzlysseuran puoles- ta maanmiljelijät Pekka Matanen Komerosta, Mikko Heikura Nur- meksesta, A. Karttunen Polmijär- meltä, Heikki Sutinen Pielisjär- meltä, Juho Hirmonen Kiteeltä ja Olli Mänskä Kuusjärmeltä. Kokouksen yhteydessä jaettiin myöskin aikaisemmin julkaisemis- tamme maatalouskilpailuista val kinnot. Keskusteltiin sitten maanmilje- lysseurojen mälisen kiertopalkin- non hankkimisesta. Kysymyksen alusti seuran sihtreri O. H. Rei- nola. Alustaja koetti kiinnittää huo- miota etupäässä siihen, että tuol- laisella kiertopalkinnolla tulisi ole- maan erinomaisen termeellinen merkitys; se ehdottomasti kannus- taisi seuroja mirkeämpään ja huo- lellisempaan toimintaan. Missä tuollainen seurojen mälinen kil- pailujärjestelmä on jo pitemmän aikaa ollut, niin siellä on ollut huomattamissa erinomaisia tu- loksia. Alustaja piti erinomaisen suotamana tuollaisen kiertopalkin- non hankkimisen. Asiasta syntyi laajahko keskustelu, josta ilmeni, että useimmat läsnäolijat olimat kiertopalkinnon hankkimisen puo- lella. Johtokunnan huoleksi jätet- tiin laatia Aasiasta lähempi selos- tus kemäiseen kokoukseen. Kokouksessa olisi ollut mielä esi- telmäkin, mutta se jäi ajanmähyy- den takia toistaiseksi. Pohjois-Karjalan osuusmeijeri- liiton kokous oli miime torstai-iltana liiton toi- mistossa. Edustajamaltakirjoja jättimät seuraamat: Pälkjärmen osuusmei- jerin edustaja maanmilj. A. Kö- nönm, Polmijärmen osuusm.edust. maanmilj. A. Karttunen, Pielis- järmen osuusm. edust. maanmilj. A. Ryynänen, Rasimaaran osuusm. edust. maanmilj. P. Kinnunen, Keskijärmen osuusm. edust. maan- milj. I. Koljonen, Selkien osuusm, edust. maanmilj. A. Eskelinen, Joensuun ymp. osuusm. edust. maanmilj. I. Leinonen. Kokouksen puheenjohtajaksi ma- littiin maanmilj. A. Könönen, pöytäkirjuriksi liiton sihteeri O. Kotilainen. Kokouksen laillisuutta ivastaan ei ollnt kenelläkään mitään muis tuttamista. Sihteeri O. Kotilainen teki edel listen kokousten pöytäkirjojen pe- rusteella lyhyesti selkoa liiton toiminnasta. Aiainitusta selos- tuksesta kämi m. m. selmillo, että liitto on saanut 2000 mkn amus- tuksen harjoittelijoin opintoja mar- ten. Pari opintomatkaakin on kuluneen muoden aikana tehty. Suuria maroja ja ponnisteluja on myöskin kysynyt oman korjauspa- jan pönkittäminen. Luettiin ja myöskin muistutuk sitta hymäksyttiin toimikunnan laatima tulo- ja menoarmio muo- delle 1911. Toimikunnasta oli nyt makitui- sista jäsenistä eromuorossa isän nöitsijä I. Marila Joensuusta ja marajäsen maanmilj. I. Koljonen Enon Löytöjärmeltä. Molemmat malittiin uudelleen. Tilintarkastajiksi malittiin kaupp. Alitti 5toistinen Polmijärmeltä ja maanmilj. Uuno Parmiainen Hammaslahdelta, maralle maan- milj. Heikki Nuutinen Pielisjär- meltä ja isännöitsijä Juho Rauti ainen Seliltä. Kassakrediimi-lainaa uudista- maan malittiin entiset. Liiton tuleman toiminnan tu kemiseksi päätettiin taas pyytää maltionapua. Asia jätettiin toimi kunnan huoleksi. Luettiin toimikunnan pöytäkir- ja sekä Pohjois-Samon meijeri- liiton ja johtaja W. Hirmensalon kirjelmät, jotka koskimat ..Maito- talouslehden" ostamista. Evusta- jat tuutuimat yksimielisesti puo- lustaman mainitun lehden luitas- tamista liitoille. Woikokeen ottamiseen nähden päättimät edustajat että kokeet otetaan suoraan mälittäjän maka- siinista. Toimintaohjelnian lopullinen jäljestäminen jätettiin toimikun- nalle. ..Niaitotalouslehden" tilaami- esra päätettiin erityisillä kierto- kirjeillä toi:niheiikilöitä huornaut- taa. Pöytäkirjan tarkastajiksi malit- tiin maanmiljelijät I. Leutonen ja A. Eskelinen. Joensuun naiskäsityökonlnlla oli torstai-iltana 3-kuukautisen kurssin päättäjäiset. Kursseilla on ollut kaikkiaan 34 oppilasta, niistä 22 ompelu- ja 12 kutoma- osastolla. Kurssiajalla on kaik- kiaan ommeltu 225 käsityötä ja kudottu 215 m. kangasta. Opet- tajana on toiminut nti Helmi Helle. Koulu alottaa taas toimintansa tammik. 16 pnä. Nuijan naisjärjestön myyjäi- set omat, kuten jo miime numeros- samme mainitsimme, tänään kau pungintalon salissa alkaen klo 11 ap. Kehottamme mielä arm. jou- lulahjojen ostajia siellä pistäyty- määii. Erinomaisen kaunis, ais- tikas ja armokas käsityömarasto on myyjäisissä nähtämänä. Ar- mokas käsityö on ehdottomasti pa- ras joululahja. Tulirokkotapaukset kaupungis- samme lisääntymät. Entisen kahden aikuisen lisäksi on lääkärin määräyksestä toimi- lettu sairashuoneelle hoidettamaksi mielä kolme tulirokkoista lastakin. Jokaisen on ryhdyttqmä kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin mai nitun taudin lemenemisen ehkäise- miseksi. hauki 70—85 p. kg., siika 60—80 p. kg., muikku 70—80 p. kg., lohi 1 mk. 75 p—2 mk:— Repolasta oli tuotu 7 seltikuormaakin. Selli- kilo maksoi 50—55 v. Lintuja oli mähän ja nekin kalliita. Rinkeli- kuormia oti useampiakin Viipuris ta, Lappeenrannasta ja 'Aunuk- sesta. Metsäeläinten nahkoja oli enem- pi mähänlaisesti ja hinnat kireät. Hymistä ketunnahkoista maksettiin! 60 mk. ja oraman 80 piä kappa leesta. Marklinaohjeuuan humipuolesla huolehtiival eläiv. kuivien teatterit ja „teittataiteilijat". Tuollaiset sirkuskojut, joita nytkin oli torille pystytetty, joutaisimat kokonaan häivitettämiksi. »Ensiluokkaiset" esitykset omat siellä aiman ala- ; armoista ja usein hyminkin rimoja. .Tuollaiset ala-armoiset esitykset ja ! riivoukset maikuttamat marsinkin 'nuorisoon hymin turmeleivasti. ! Sitäpaitsi noiden kojujen edustat j muodostumat aiman taskumarkait- >ten marsinaisiksi olinpaikoiksi. Nyi- jfin tapahtui useita markauksia nii- iden läheisyydessä. Olisi siis ai- !man makamaa syytä rumeta toi- j mimaan siihen suuntaaii, että ^moiset ..taide-esitykset" tyyten lo- petettäisiin. Pitkäkyntisiä oli itäille markki- noille tullut enemmältäkin. Suu- rempiakin taskumarkauksia tehtiin ^ useita. Eläm. kum. teatteri „Fo- ton" etuhuoneessa maraslettiin aattopöimänä polmijärmeläiseltä Antti Simo Tukiaiselta 225 mk., ensim. markkinapäiivänä maan milj. Niilo Saukkoselta 5titeen 'Riinikummusta, sirkuskojujen edus- talla 260 mk. sisältämä kukkaro ja parilta muulta henkilöltä pienempi summa rahaa Rautat. asemalla puhdistettiin parinkin matkustajan taskut, toiselta noin 250 mk., toi- seita 47 rupl. ja 100 mk. Erääl tä Meikko Kinnuselta marastettiin erään talon eteisen naulakosta 100 mk. armoinen turkki ja taloll. Juho Hirmoselta, Mulosta. jon- kun talon pihamaalta kappireki, useita muitakinj pienempiä raha- ja tamaramarkaulsia tehtiin. Hy- min kouluttuja nämä morot lie- nemät olleet, koskapa ei poliisin onnistunut saada kiinni kuin jokusen. Markaan nerokkaisuus riippunee useinkin rahojen omiSta- jan tyhmyydestä. Nytkin melkein jokainen, jolta näilläkin markki- noilla taskusta rahoja puhallettiin, saa syyttää suorastaan omaa huo- limatlomuuttaan. Useinkin pide- tään suuriakin summia main pääl- lystakin taskussa, josta tietenkin moro ottaa kuin hyllyltä. Paljon suuremmalla huolella ja maromai- suudella on markkina-aikana liiku- teltama rahoja. Kiertamiä salakapakoitsijoita oli myöskin tullut joitakin onneansa koittamaan. Paria konjakkisaksaa ei sentään oikeinkaan onnistanut, koskapa joutuimat poliisin satimeen. Luultamasti pirtunkaupustelijoita olisi jäänyt useitakin kiikkiin, mutta kun poliiseilla ei ole penniäkään käyttömaroja tätä tarkoitusta mar- ten, niin nyt monikin pääsi kier- roksesta aiman onnekseen limahta- maan. Mielestämme olisi erin- omaisen hymä asia. jos esim. rait- tiusseura luomuttaisi jonkun pie- nen summan miinasaksojen kiinni- ottamisamustukseksi markkina-aikoi- na. Tuollainen toimenpide tuot- taisi ehdottomasti hymiä tuloksia. Huonoja hemosia korjasi eläiit- suojelusyhdistys kokonaista 40 kpl. Juopuneita lienee poliisi korjan- nut huostaansa noin kymmenkunta. Toimintaan on ryhdyttämä i h an heti, sillä muutoin se on myö- häistä. Ei ole suomalaisella puolueella enää maraa menettää edustaja paikkoja, eikä sen tarmitse niitä menettää. Päinmastoin se hymillä toimeilla moi mennä maaliin, jos kukin sen jäsen ivaan täyttää mel- ! ivallisuutensa. Markkinakatsaus. Taimimarkkinat, joita täällä ei- len ja toissa päimänä mietettiin, olimat enempi milkkaanlaiset. He- mosta, maalais- ynnä muuta ta- maraa oli tuotu runsaanpuoleisesti. Markkinamäkeä oli myöskin ker- tynyt kohtalaisen komasti. Ilmat- km olimat markkina -aikana suo- tuisat. Hemoset olimat nyt kalliimmat kuin miime syysmarkkinoilla. Ta- mallisesta työhemosesta maksettiin 400—500 mk. Paremmista ajo- hemosista annettiin 800—900 mar- kaakin. Käsitöitäkin tuntui myöskinjon- kun merran oleman. Käsityö- tuotteista olimat huomattamim- mat Liperin ja Malkjärmen reet, joita näkyi nytkin taas oleman suuri malikoima. Hinnat maihte- limat 40 mk.—80 mk. Malkjär men rekimalli on siro, mutta täl- lä kulmakunnalla ne eimät mielä ole käytännössä saamuttaneet lä- heskään niin suurta jalansijaa kuin Liperin reet. Hemosloi- mia oltiin myöskin ahkerasti markkinoille malmistettu, koskapa melkein jokaisen emännän kaina- lossa riippui niitä useampiakin. Hymin ne muuten tuntuimat kaup- pansa saaman. Oli siellä myöskin Rantasalmen tunnettuja piippuja, piipunmarsia, rukkasia, kukkaroita y. m., Kauhaman puukkoja, juu- rikoreja. Erikoisempaa huomiota herättimät myös Kurkijoen sirot tuolit ja Sortamalan Uudessa ky- lässä tehdyt samiteokset, ruukut, kukkaismaasity. m. Nahkamuotia ja hemosmaljaita oli runsaasti. Ruokatamarain hinnat olimat sangen »vaihtelemat. Sianliha mak- oi 1 mk 10 p — 1 mk. 30 p. kg., moi 2 mk. 20 — 2 mk. 40 p. kg., Muualta Poh- jois-Karjalasta. Maalitoimintaan! Maalit lähesty mät lähestymis- tään, mutta maalimalmistuksista, paitsi mirallisista ei kuulu mitään. Merkitseekö tämä sitä, että tällä hetkellä, jolloin kaikki tiedämme isänmaatamme uhkaaman mitä suurimman maaran, että juuri tällä hetkellä annamme melt- toudelle ja saamattomuudelle, noil- le kansallispaheillemme, mielä suu- remman mallan kuin ennen? On- netonta olisi, jos se sitä merkitsisi. Mutta me suomalaiset emme saa pysähtyä kuuntelemaan tuota sisäi- sen epäilyksen pettämää ääntä, joka kuiskaa, ettemme maaran tor- juntiseksi muka moi mitään tehdä. Sellainen ajatus, sellainen katsan- tokanta suorastaan lamauttaa kan- salliset moimat, kuolettaa kaiken innon ja maltiollisen asiain har- rastuksen. Meidän on päinmas- toin herättämä itse ja saatama kansan symät rimitkin, nuo taajat äänestäjälaumat hereille, käsittä- mään hetken koko makamuus. Mei- dän on heille teroitettama maltiol- sen elämämme perustusten säilyt- tämisen tärkeyttä, josta ensi edus- kunnassa on kysymys, koskapa yksinomaan siitä riippuu mäittä- mättömienkin yhteiskunnallisten uudistusten mastaineit toimeen- pano. Meidän on teroitettama maa- liinmenon tärkeyttä jokaiselle, jonka kohtaamme, metoamalla mihamie- listen menäläisten alinomaisiin matkutuksiin, ettei muka Suomen maalaiskansa mälitä itsenäisyy- temme säilymistä mähääkään. Mutta ennen kaikkea: On jär- jestettämä suom. puolueen esi- telmä- tai kokoustilaisuuk- s i a, laajempia tai pienempiä ^alueita käsittämiä, joihin mäittä- matta on maadittama edustaja- ehdokkaita esiintymään. Niissä on kansan mieleen teroitettama jo- ikäisen melmollisuutta mennä i maaleihin. 5;nntain lainat. Enon kunta on päättänyt anoa maltiolta 20,«>0«> ntarkan suurui- sen kuoletuslainan kymmentä muot- ta pitemmälle matsuajalle Walli- nton kansakoulun rakentamista marten. Waiwaislividon ohjesäänuöt. Maltimon kunnan maimaishoi- don ohjesääiitö-ehdotnsta ei lää- nin kumernvöri ole erinäisistä syis- tä sellaisenaan iloudatettamaksi mahmistanut. 5iaiwostcollis»ns. Teollisuushallitus on inaist. A. Rauanheimon anomuksesta myön- täilyt miiden muoden lepoajan Jussinsuon ja Mäntylammin ka!- liot nimisille kaimoSpiireille, edelli- nen Enon ja jälkimäinen Kontio- lahden pitäjässä. Joku aika sitten on teollisuus- hallitus samoin antanut miiden muoden lepoajanlSuomalaiS-ame- rikkalaisen kaimosyhtiön omista- mille Hokan ja Kyykän kaimos^ii- reille Kontiolahden pitäjässä. Tuberkuliinitntkimuksessa, jotka omat toimitetut Kiteen pitä- jän Päätyen kylässä maanmilj. Heikki Ikosen, tohtori H. Tikan ja iiimisnties K. Söin terin karjoissa sekä Puhoiskyläsiä Kankaa:i teh- taan karjassa huomattiin lehmät tuberkuloosista mapaiksi. ^ Apurahat kätilöiden palkkaa- miseksi. j Senaatti on myöntänyt.Haa- : min tuimalle tutkinnon suoritta- neen kätilön palkkaamiseksi 250 S mk. muodessa siitä päimästä lukien, jona kätilö oit kuntaan olettn, ei , kuitenkaan aikaisemmasta ajasta ^kuin 19^11—19'zjlfj ehdolla, että | kunta suorittaa ivähintään HÖO : markkaa. i Kansakonlnla iitat. Enoil kunralaisten roattuuttamana I on kuntakokouksen puheenjohtaja lJuho Nuutinen läänin kumernöö- ! riite osoittamassaan anomuksessa ! pyytänyt lupaa saada ottaa 20,000 mkn suuruisen pitempiaikaisen lai- nan Kaltimon piirin kansakoulun rakentamista marten. Kyytilaitosten hoito ja kyydin Pito. Kumernööri on kyytilaitosten hoidon ja kyydinpidon mu osiksi 1911—1915 uskonut: Polmijärmen kunnassa: Saarimaaran resermimajatalos- i sa talolliselle Abel Soiniselle 400 'mkn muotuisesta palkkiosta; Pol- ^ mijärmen kirkonkylän majatalossa ^talolliselle Uuno A. Marikselle650 imkan palkkiosta; Sotkuman maja- ! talossa talolliselle Pekka Rautiai- ?selle 450 mkn palkkiosta; Marton- -maaran majatalossa talolliselle zOlli Tuppuraiselle 500 mkn palk- i kiosta. ! K u u s j ä r m e n kunnassa: ] Kuusjärmen resermimajatalossa j t:selle Paamo Tiilikaiselle 450 mkn palkkiosta; Marislahden inajata-- lossa talolliselle Mikko Mustoselle. ^ 450 mkn palkkiosta: Sysmän ma- Ojatalossa talolliselle Paamo Lap- palaiselle 550 mkn palkkiosta. Tohmajärmen kunnassa: Kemien majatalossa t:selle Lauri Suojaselle 1,350 mkn palkkiosta: Märtsilän majatalossa kauppias Juho Patrikaiselle 3,425 mkn palkkiosta: Matalan majatalossa t:selle Iisakki Rautiaiselle 475 mkn palkkiosta; Kenraalin eli Juman- joen majatalossa t:selle Jyrki Mant siselle 480 mkn palkkiosta; Kauri- lan resermimajatalossa entiselle Mikko Simoselle 700 mkn palkkios- ta; ja Tikkalan resermimajatalossa kauppias Juho Laitiselle 395 mkn palkkiosta. Pälkjärmen kunnassa: Kumikan majatalossa entiselle Mooses Sihmoselle 850 mkn palk kiosta; ja Jljalan resermimaja- talossa talolliselle Heikki Rouhiai- selle 300 mkn palkkiosta. Enon kunnassa: Kuisman resermitalossa lam puoti Otto Piriselle 500 mkn muo- tuisesta palkkiosta; Enon resermimajatalossa kant- tori Tahmo Huttuselle 998 mkn palkkiosta; Sarivingin resermimajatalossa talolliselle Juho Lappalaiselle 430 mkn palkkiosta; Kaltimoii majatalossa kauppias Juho Kirkiselle 1,390 mkn palk- kiosta; Leppäläiipään resermitalossa ta- lollisen Iisakki Puhakan perillisille 500 mkn palkkiosta; ja Uimaharjun resermimajatalossa kauppias Mikko Tykkyläiselle 750 mkii palkkiosta. Komeron kunnassa: Komeron majatalossa talolliselle Otto Kainulaiselle 344 mkn palk- kiosta; Eimisjärmen majatalossa talol- liselle Risto Pikkaraiselle 250 mkn palkkiosta; Öllölän majatalossa kauppias Pekka Siitoselle 595 mkn palk- kiosta; Siä" iSS I -V3 M ""TT TU, CEi tm? -:äj- f < SS SS »1 a m Vi SS s? ST v» Sä ss ■ S m PQ S" S K ST