Nro 266 - 1910 • KESKI-SUOMI Sunnuntaina marraskuun 20 pnä J~L K. S. R. 2sm Metallien kiillotus ja puhdistus aineita Color, 8»uipo, Voima, Ceolin, Patsoim, 8ol«n, Geolin j* Puhdistus-hyytelöft saatavana K.-S, Rohdoskaupassa Hämeen läänin fuiucrniiörtu Mirkaa 11,5CK) in k. sekä opetuslväliueiden hankintaan kerta kaikkiaan 8.501 mk. on senaatin sitviilitoimituskuunan — Maidon kuljetus rauio -eilt.i. Hcö * efiltclijcifiljtccvi Arthur Vroielt la iiiijiintunccöia iicUo»ia tjnotiiuaii-a c» toistaiseksi määrätty hoitamaan. Wirka> eroja. Kuomal. 1 k. 1 i 50 mm. JyväskylänTekflillinen Seura kokoontua kokoukseensa torstaina 24 p:ni marras k. klo V, 8 i.-p. Hotelli V&hlgienissa. Sihteeri. 4124 1—X 1. Nuorijoseuva-aatteen sy!?cnt.imi- jccn käytettäköön ahkerasti hi »»»nella ta- wo.n nuorisoseura kirjallisuutta! L. jtuuikausikokouksisja olisi säännölli» se»:i pid«läwä «sitetnnä ja keskuStella- wa nuorisoseura-asiasta. 3. Iltamat oivat saataivat :artoilu-- da^n »vastaamiksi; sitä waricn ottoon oh- jeljmi avwokas>ra I 4. Zjtsuyisellä keskustelulla nuor.so» seura-asiasta on kaswai:a>l>a merkily? aatteen syioenrämisessä. Atusdukjen johdosta täyuin ivukkaas» ii keskustelemaan. Perälä yhtyi alustajan mieliprtri- sun siinä, mikä koski kirjattisuude.i käyt- töä jo esnelmä-toimintaa. £. Leskinen pi«i :ärkin>i tekijöi nä puhuja-osastoja. Hulkko epäili, c-ttä esitttmöunlnen ci onnistu siksi, enä puuttuu rohkeutta, yri:- läi. kun pelätään arioostelua. Wuor«la walul»rii, c!ici arivostelu pelota sitä. joka tahtoo uoella pyrliä <- teenpäin its-etasivamksen ritilä; tila ar- moSttlusta loutkautuminea »te oikeutit- tua. karkko kuivasi Ivanhojci» ,iuorisc- seurojen toimintaa. Hän sanoi, eitä on kaki» joukkoa atriiwi>sct ja passiiiviset jä- fenet. Nämä Mki-maiset euvä: ole kos» taan tilaisuudessa oi te in syiventymään nuorisoscura-aalleeseen. e:'ä heillä ole Haluakaan. Hvltko kannatti kowin na.^.clmälax- pultita ja toimoi, <a:ä n« niiden kautta syivennyttäisiin, kun ei arwosle.'u oie aa» karaa. Tjuorela w»siusli n^):r.„:atappa> kt:a siksi, ottä meillä on puuic puhla>i->- ta, aarveellisista jeuranäyleun.sii. Perälä: Nuorijoseura-aaticea ydin on siinä, «ttä kohotamme itseämm:. .Na- jasiaa ja olla ralaSrettu" tuiiji olla ian» nustsjana työssämmekin. Käsuetliin ponnet erikseen. Niihin cii- «ettiin kyllä muutoksia, mutta hy.väisyt- iiin ne >kuirenkin alkuperäisinä. KokouS tadtol ivaan .lisätä seuraaivaa: i. Nuorisoseurat ottakoot syämen a- siaksi jäsenien keskinäisen lähentämisen ylsityiSten keskustelujen kautta; keskuste lu olkoon avivokasta. & Nuorisoseurat avustakoot jäseniä- ään kansanopistoihini 5. Nuorisoseura pyytäkööt paikkakun- nan opettajia loimeen panemaan jatko- kursseja ja walwo>maa,i, että jäsenet niissä käywätl Suuttiin .AHdiKtäjä", joki oli tällä kertaa runsassisältöinen. . ?Ilawudcn piirin urheilutoimikunnan puhecnjoht<vja yliopp. herra A. ^a>las eh- t-fit: »varajäseniä »valistamani mainit tuun toimikuntaan. Wal:iu:!si tulijat: K. Niemi Peränteeltä, M. Holkko Tuu- ri>:a ja K. Mytkäniemi Ähtärinrannalta. L,ckouksen loputtua oli Iltama. Ensin lauloi Töysän kööri. Op. Perä- la pit» puheen kehottaen nuoriloseuralai- jic ehdottomaan raittiuteen sen perus teella, nri^ä hän haMainnollisesii en.ti »t<!Mämmc ayöiä min tauan. kuin päi> wä onN Töysän kööri esitti laulua, jonka jäl- 'fccr. Rantaiöysän nuoviioseuralmict näiiiteliivät kappaleen: ..MuSlasukkaisia". Nyt se-urasitvatkin fifpttrlnr, joista ja- kautuimcrt palkinnot seuraairmsr-i: Ntsityisesityksistä: a) Sadunkerron- naSta 2 palk. SV. Murtomäki, 3 palk. E. Scvmri. b) yksinlaulussa: 1 palk. H. Paaivola. 1 palk. O. W. LyYSki. c) wiul>unsoitossa: 2 palk. M. Mail- ko, 2 palk. H. Tuuri. d> runonlausunnossa: 1 palk. L. Pe- räl i. 2 paH. H. Pun>tanen, 3 palk. palk. S». MurtomAi. Teura>inwälisissä kilpailunsa, a) Nksiääniscssä laulusm S pai k. Tuu rin nuorisoseura. b) Mäyttel«mlis«ssä: 2 palk. Lehtimäen nuoruoscuva .'appa- lcclla: ^ZilinterihatUt". ?< palk. Rantatöysän nusrisoieura kap- palella: „MuÄaslvkka>i>ia". Ottamaa Itkettiin tanssien allc pvo!ln yön. tvaikka oli määrÄtty ianösi-a.i?a klo 12 — Huclima-t-ta siitä, että seuraama pii!".- kokouS on syrjäisessä seudussa, olisi sin» ne riennettämä ruiksaskukuisin edustaja- io>l!koin. Onhan luonnollista, eriä piirin yhtenäisyyden wuoksi f.-n teemmeI ?>?imssa t<nva>taan I Virallisiay.m.yleisitt uutisia. Kysymys Suomen toisesta Ultopistosta. Lahti esiintyy Jywäskyl<in kilpci- lijana. Kysymystä suomalaisen NliopiZton perustamisesta Lahteen on siellä iual- nlistettu aitvan suljetussa IlikemieZ- piirissä jo kohta wuoden aika. Lah- d^ora on käynyt lähctyLtöjä Heljin- gissä ja Helsingistä eräitä prose^so- reja Lahdessa. Wiinie kewännä Lahdessa ptdetydsä Suomalaisen Tiedeakatemian kolo..'k- sessa oli määrä saattaa asia julkisuu- tccu, mutta syystä tai tois.^ta se jäi silloin tekemättä. Ehdotus piti teh- täiiläu Tiedeakatemian taholta. Tarkoitus olisi sijoittaa Lahteen ensi aluksi wain joku tiedekunta, esint. fyysis-matemaattinen. Joitakuita pienempiä lahjoituksia- kin lienee jo luwassa Lahden akate- miaa »varten. Viipurin howioikeuden lvaraprcsi- dcntti Adolf S p ä r e, Turun doivi- oik'.'udci> ucmvos O. I. Ta m nie lin ja senaatin oikeuöosaöton dnte-' nw.cn rau^nrhallillvtsen w. i'JOö anta- lijasihtecri K. W. C o l l i n owar saa- nu,n kicriotnjcen N:o mmi määräyl tcllccntm otetaan kiiljctfUaUMlii maito- asiioiia, joita ci ole auuiis:ti:u iiuid- iit:yillä osoilcilla, ja to;.,.: si-ii.r.iuu puu:- luiivKi weUoolli^uudcm!i>>:ci»uc>la osoila- wa lciminlyönti nouda^liaivals: annet- l>'jen määräysten suhiccn aiheuttaa u- sein'in samiivia itmviä maihenitsm, ja korirausmaalimutsia, huomamtaa itikeii- iieiirchtöön wi«iätin kctvaii muioniiia- ncct pyytämänsä Mirkaeron ja clak- kecn. Kuvernöörien vaihdokset. Hämeen läänin tumernvvri saanut eron. Häiiteeil läänin tumeruööri, civerS- li I w a r G o r d i e on arnwssa saa- nut wirkaeron. Wiipurin läänin kumernööri erotettu. W>ifurin läänin kulvcrnoöri, wa- paaherra Birger von T r o i l äuöbölin ^ikutuksesta" ihmisen ruumii- on armossa erotettu »virastaan sekä s-en. Puheensa hän lopetti lchoittaen: saailllt asetuksen mukaiset» clätkeeu. — Turun hovioikeus. Ho.vioilew dcnnculvoksiksi Turun yolvioikeuteen ou nimitetty Turun holvioiieudeii asessori G. Hawu ja Viipurin ho- ivinikruden asessori A- Ruusu- lv a a r a. -- Kanne prof. C?. N. Eetälää »vaataan. Kuten muisterauu pyysi kenraalikmvernööri pari kuukautta sitten prokuraattoria nostainaan kan teen erään puheen johdosta, jonka ;>ros. Setälä piti nuorstiomalaisen puolueeit kokouksessa Viipurissa wii- me huhtikuussa ja joka puhe kenraa- litlitvernöörin mielestä m. m. sisälsi lausuntoja, jotka on ranqaistaiva ItlkoSlain 16 lulvun 8 g:n mukaan. lähettämässään Mastankscssa iv.t. prokitraattori selitti, että Prof. Setä- län puhe ei ole sisältänyt mitään lainwastaista eikä sen truotfi »voida katsoa sen lankeaman mainitun lain- paikan alle. Sillä perusteella katsoi iv.t. prokuraattori, ettei hän moi ryh- tyä toimenpiteisiin kanteen uostami- seks!. ^luuleman mukaan on kenraaliku- »vernööri äskettäin fääiitljmjt lv», t. prokuraattorin puoleen, »vaalien, että tämän on ryhdyttäwä kanteen nostu- iniseen prof. Setälää »vastaan. — U. S. — Jakotoimituksista iolititu».t metsän- hauökaus. ftiit-cn aitoifcnimin on uiai- •i■ 11u tm Tuomen Metsäniim^yhdizlyö i-iuio tehnyt 'Suomen V^nuuiiua^i-^b- d-.-lyiselle esityksen, että molcuinia.' nh? t,i'.'!y?set asciltaisimat V> T) * e i f c x loiniican !u:nmaan, miten jakoi'.'!iuilutsiö:a j^h« i»w.:t melsäii>haaskau!s.'t ivoitaisim w.ilt- iä^. Maanmittau-^hd'.s:!>!sen toimi» .'unta on walinmrt !omi:eaan jäseniksi t»misionimaannmtarit Ioyn O. Ham- »'.ar^nin ja A. Hannikainen setä n.a>a- mii lu ffi ruvn-nm.mnmiiKv.-i (5. 3:Mr;!tIan. Vi;f:iijcmmi» on 3ni>mcit Ä!e!sättl^iw- y')d:-5tys Tapion johtokunta maannut lo« mittan jäsemksi mctsäkoniricniu O. A. Pirhosen ja tilanomistaja Hii^onhci- liicn sekä varamieheksi yhdio:n'>eu iih- uctin. metsänhoitaja S. A. ?i?hlman'in. T^rkoluS -elifi, että luielä t>i- nuin Ivuoden kuluessa fa.fi cfj^c:itifcnf<» iv>:lmii!si. — Hirwciliuetsäst'.is. Maan>rilje- lys^allitukselle saapUii>.'cn ilmoituksen musaan on tänä muoaua metsäsms- aikana Turun ja Porin läänissä am- mitttu 204 hirtveä. — Kauppakorkeakoulun ivaltioapu. Niinkuin ennemmin on mainittu, on Tuomen Liikemiesten Kauppaopis- tou johtokuuta anonut, että niistä 48,000 markasta, jotka periaatteessa on hymäksytty annettamakn Suomen Liikemiesten Kauppaopistolle kaup- pakorkeakoulun osaston ensimmäisen luuoftfuröfin ylläpitämistä »varten, enii lukmvuoden »varalle inyonnettäi- sli.t ylioppilasosaston ylläpitäinistä »varten opiston nauttiman 28,000 nikan suuruisen »valrioalvun lisäksi 20,000 markkaa. Teollisuushallitus on siltä »vuadi- tussa lausunnossa. Pitäen tärkeämpä- nä kauppasimistyksen kohottamista maassamme, ehdottanut, että Suo men liikemiesten kauppaopistolle määrättäisiin »väliaikaisesti järjes- tettälvää kauppakorkeakouluosastoa Marten ensi kemätlukukauden Maralle sistä, joiden mutaan mai'o-aZtiolia oie- taan kuljeteltavaksi ivai:: f<mci tapauk- iesja, että ne oivat maruSterrt puu- tai nntallilcmyillä, joihin s:!wäc:i on m^r- kiiiy setä lähekäjän että irastaano::ajan n'i-.r.i ja asemapaikka, ja tuke naiden osoteleivyjcn olla wi'i?:ll.i tai metalli- iangalla lvlahlvasii kiinniteint :ai myös tiinnijuototut astioihir. hiissään ra- pa'»ksessa ei osotolippuna saa käyttää vahmi- tai kangaSpalas'a. '.'.?!ioita, joita «i ole n>trusi«ttu mää- i-irnitlä osotteilla, ei siis ollenkaan saa o:?>aa kuljetettaivaksi, j>: jos astioita kuormabiacssa «vaunuun junamiekistö haioavlsisi laiminlyöntiä iässä suhicec'- ^'a, tulee sen heti siitä ilmoittaa asicn- tma'sell« asemapäällyZ^ile ia on jokai- scö.a edellä olemien määräyslcn lainiin- ..'önni-^ä anncttauia ravcr: i asianomai •lUt, jotta laiminlyönt'!.t syyllinen saa-- ie!!aisiin edeswastuA>!>e». Vaasan uusi PolufimeStar- luutuantti A. Matmgren saapui eilen Wao^aan ja ryhtyi »virtaansa. jeti hoitamaan —■ Z)limääräistcn p-iStiljovuic» asc- «>.an parantaminen. Sitcui'c.x ^asiiljoo» iiiyboislyiscn neljännen wuositolvu!sen piiatölien mukaiscc-li »n mainitun yhoi?. lyksen keskustoimitunta kääni.)nyt posti» hollitulsen puoleen anomulseita, e::ä yli- määräisten postiljoonien aseman pc^an-' tantisetsi postilaitotsccn pcru^icliaisiin iviiodei! 1!)12 alusta '.vähiuiäiii S! uuna matiiiaicia postiljooniiiu.>!rlaa, niistä Iyii>ä^kylään 2. — Cwijär»ven ja Anttikoskcu sillan kunnossapito. Tittenkun tie- ja »vesi- rakennusten ylihallitus lokakuun 1 pnä w. w. oli pyytänyt, että asian- oinaiset tientekowelwolliset ku»vernöö- rin toimenpiteistä we!lvoitettaisiiil l^astaanotraniaan ja ylläpitämään iii. m. l ! lnttiiO£.fcn Alitämänj.ien nli rakennettu kylä kiesiltä, o» (£u ijdiiucn piirin nimismies häneltä asiassa »vaaditussa lausuuuossa ilmoittanut, Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Keski-Suomeu Kotiteos- Aitan waltlolaina auomus. Valtiokonttori puoltaa. Kiltcn muistettanee, on Kcski- Su»meu Kotiteos-Llitta auouul mal- tiolvaroista 10,000 mkn kuoletuslai- naa liikepääomausa lisäämiseksi, jot- »a se woisi nykyistä suuremmassa määrässä työskennellä juksiteolltjuu- den edistämiseksi. ^valtiokonttori on nyttemmin an- tanut anomuksesta lausuntonsa ja puoltaa se lainan myöntämistä 8 '/, '/c korkoa »vastaan ehdolla, että laina maksetaan takaisin 12 »vuoden kulues sa siten, että kunakin 10 wiime »vuo- teua maksetaan 1 / 10 lainamäärästä. — Keski-Tuomen Tklcsooniyhdiv- tytsen marraskuun kokoutsessa per- jaiitaina »valittiin yhoistytsen johto- kuutaan matiuaisiksi jäseniksi pan- tiujohtaja I. Karlstedt, kauppias Z. ^ssmau, pailkiujohtaja A. FreSrit- son, toimitusjohtaja Hugo W. Par-- tviaineu ja pormestari Th. Lilius, sekä Marajäseniksi ratamestari K. I. Baclman ja kauppias M. G. Oksala. Tilintarkastajiksi malittiin kaupp. Ioh. ZLäistö ja A. Zliitrofanosf se!ä maramiehiksi pankinjohtaja A. Ziiiko- ne»! ja apteekkari <5uq. Mansnerus. — Jyiväskylän kailppiasyhdislyk- sclla oli »varsiiiaiiien jy»:skotous wii- me perjantai-iltana hotelli Wahlgre- uisja. Johtokunnasta »vuorollaan croa»vista jäsenistä »valittiin pan- tiujohtaja A. Fredrikson unSelleen ja raatimies W. Kaiumojeu sijaan kaup. F. Wessman. Tilintarkastajitji »va- Iittiin kauppiaat T. E. Spets ja A. Niemeläiuen. Kauppakoulunjohtaja, maisteri Lirlvi Kuha tarjosi yhdistyksen ko- toulsille ja arkistolle kauppakoulun huoueustoa, mikä tarjous kiitollisuu della otettu» Mastaan. Nhdistyksen kokoukset tule»vat siten tästä lähin »vietettäwiksi kauppakoululla. — Perhe-iltaman toimeenpanee P. K. kuntalaisille i p:nä joulu- luuta. Lähemmin wast'edes. — JyiväZkylän Teknillisen Seuran ko- fö«t ; ceftt ensi tov-r-raina p::ää opettaja H. j> I! rti la hIi esi:e!!nä.: ia!ipp<-.- imi mi-ietccetä. Hcwoskanppa. Maanlr-ilj. Oilo dessa kastvanut 1,09 %, kaupunkien :{,10 '/ c ja koko läänin 2,07 — Kaupuitgcissa asuu 7 henkeä 100 lohi!. — jtoukurssijuttuja Keuruun toi- likäräjillä. Velkojain kuulustel» ta- !olli'en Juho Ampialan konkurssissa oli lviime tiistaina t.k. 15 p. Pcsän uskotuksi mieheksi määrättiin a>ian- ajaza Kaarlo Jukola ja iva.n-onta on Helin il. 25 p. 1911. Nimikään oli lvelkojain kuuluste lu taloll. Abr. Mäyrämäen tonkurs- sissa. Pcsän uskotuiksi niiehiksi mää- rättiin nimismies Walter Saren ja l oivioikeuden auskultantti Edm. Crition. Walwonta tapa!?tuu maa- iisk. e p. 1911. Tärkeä kirkoukofvuS pidetään Ke.lruun kirkossa tänään Äokouk. jossa päätetään mqönmtfäänfö wan- hiiii kirkon siirtämiseen Helsingin Keurasaaren ulkomuseoon. — St»»ris»se»r«t. «uinin n,»scuia on lyystautena elpynyt aika re p^aaseen :oi» iil!.i:aon. Kokouksia on ollut tcheään ja niisiä perustettu lukurcngas lyöseura uaiNl 'ctamaan »oittoja ensilesäisiin ax* pajasi n. Cman talon puuhii» puää pon:eiw£ii ryhtyä, kun kunnan, huone t.n icucclia misusti sulj:::>:, maikka siellä .aitenmaallman agitaattori: saaivat ko» .oulnneen mellastaa ja kansatoululla e- ^ää sen joh^lotunia seuraa kokoon:uinas« »a. ta ttä se tie, jota »varten Anttikosken ^ Karpio, Jymäskylästä, m»»i eilen iilta oli rakennettu, on yksityinen ei- !oi.>-.samansa kantakiri^tannnan n:o Zylväökylän Kasvatus- opillisen Miötyljen haaraosaston htvujfzf&ic*' ■' -v r -i*. > ^ ptttlstamiskokouksessa lö p. marra»?- fuRta 1910 pidetty alustus Suoma- laisea Tiedeakatemian kntsumiseSta tänne ensi temännä. f (Jatkoa.) Uu:ta yliopistoa ajateltaessa ei tarlvilsisi myöskään Pelata lnö»voi- nticn puutetta. Löychu nimittiiin M.toisinkin »varsinkin htSloriallt? kielitieteellisellä alalla heukiloia, jol- ka oivat olleet pakotetttt anjaiitn- maan koulu- ja sano>i!aleh:ialalle spyslä. ettei ole ollut riittälvästl paik- koja yliopistossa. Monikaan ei juo- rastaan näistä syistä oi: uskaltanut ajatellakaan yliopistouraa. Missä tvöalaa ilmaantuu, ilmaantuu myös työntekijöitä. Kun lisäksi ylioppilas- tutkinnon suorittaneiden luku yhä kasivaa, »versoo uusia »voimia. Kie- tcllisista syistä ei uäiu ollen olisi ivastustettalva yritystä luoda uusi suouenkielinen yliopisto, joka kieli- rnooista »vapaana, saisi keyitlyä ja tehdä työtä suomalaisen sivistyksen l,».l'.'äksi. Sen kantta »voit,lisiin päin» lvusloin odottaa, mihin suomalailt?»» henki kykenee, mitä se aikaansaa. yliopiston sijoittamista maaseu- dulle on myöskin vastustettu siitä syystä, että suuremmissa oloissa a- lei mikään laillisessa jnvicsli,fjovjä i'luipice:iäiväfu määrätty kylätie, sc- lä pitänyt kohtuullisella, että Jouh- icnen. Peltoniemen, Joensuun. Ä-.'t- '.ikoslen ja Uudentalon oiilistajat, safa kaikki tarwitse»vat ja kä»Utä>vät edellämainittua Anttikoske»! siltaa, ivelmoitettaisiin se kunnossa pitä- inään. Kmvernööri on nyttemmin anta- massaan päätöksessä »udrooittcimt '.illäiiiainittujen talojen omistajat mastaanottamaan ja »vastaisuudessa rul.nossapitämään sanotun sillan, koska muilla Ewijärwen pitäjään kuullNvilla kylillä ci ole siitä mitään hyctyä. — Iärivcnlaskuhanke. Maamvilje- Ivshallitus on pyytänyt Aiilkelinlää- ilin kulvernöörin »välitylsellä tietoa Luhangan, Joutsan ja Hartolan pi- täjissä olelvaiir Ori- sekä iso- ja »vä- I;ä-.^urkijär>vien lasleliiishaittleeii osakkailta, aikolvatko he saattaa mai- nittnjen järmien laskemisen loppuun, jättää se keskeneräisenä sillensä kai aiko»vatko he »nahdollisesii hakea lisä- maltiolainaa sen 15,200 mkn suurui- sen aivnn lisäksi miukä he 10 P:nä huhtik. 1902 owat maiuittuun tar koitukseen saaneet. eläiillääkäri Matti perivälle Tmnrereelle. Kauppahintaa emme tunne. wantuu asianomaisille paljon suu- reiiipia kehitySmahdollisuukiia ja ti- laijuutta seurata ajan lvirtauksia. Ci- ka tätä tietenkään woi kielrää, mutta toiselta puolen Maikuttaa oleskelu pienemmissä oloissa edullisesti opin- tojeu harjoittamiseen. Asianomaiset Ivoilvat yksinomaan antautua ivarsi- naiseen luku- ja tutkimistyöhönsä ja syntyy läheisempi wuorowaikutus o- pettäjien ja opiskelemien »välillä sekä näiden omassa piirissä. 5iun ajatte- lee, että Helsingissä on jo lukukausit- tain sisäänkirjoitettuna 2,600 yliop- pilasta ja osakunnat hajoamistaan hajoamat yhä pienemmiksi ja pienem- miksi, rakentamat itsellensä omia o* saknntataloja ja huonenstoja, ei enää »voida puhua Yhtenäisestä ylioppilas kunnasta, jonka jäsenet toisiansa tun- tisilvat. Helsinki kehitti)») kehittyiilistään, kehittyy suurkaupungiksi, jonka aal- töihin yliopisto hukkuu, sillä kauppa ja teollisuus anastawat johdoir. Siitä runoudesta, »nikä aikaisem» min teki ylioppilasajan elämän iha- nin>maksi ajaksi, ci ole rahtuakaan jälellä. Ajan henki ia käsitliskanta Oivat tosin myöskin nluutlUneet. Äntia olot olisimat toiset, jos yli- opistc sijaitsisi maaseudulla. Clkä yksilön keyityksen kannalta tapahtu nutta muutosta, »voi »varsin ilahdut tavana ilmiönä pitää. Taloudelliselta näkökannalla kat soen taas on opintojen harjottamiuen Helsingissä tullut entistä monin ker roin kalliimmaksi. Olisi kai tältä kan- naita suotatva, että useinkin Pitkä — Laukaan kihlakunnat, »väkiluku on tämän »vuoden h:nk'kirjaiu >.'U- kaan 85,193, josta Jylväskylän kau- vuns.in osalle tulee 2,9>)2. "cäbui on lvctanlviljelijöidcn tai muun ominta' teisen ammatin harjo-ttajain luok- 5aan kuulumia maaseudulla SI,.'»37 ja kaupungissa 1,323, jotamastoin il- niflii mitään Mariinaista työtä — palmelijat eimät sisälly näiyin — on maaseudulla ja 278 henkeä ^ymäskylässä. Krciffalais-fatolista it■•fonttiini. usta oii kihlakunnassa (i henkeä. joiMa Jylväskvlässä 1 »a Sumiaisis-- sc, henkilöä. — Waasan läänin wäk'!nl>,. $l\y. fyään Malmistuneidca henkilirjam niul.mn oli Vaasan läänissä lviime ivnoden Maihteessa ^87,08l; henkeä ja kun se edellisenä Muonna oli 477,792, on niin muodoin lisäys 9,891 henkeq. Maalaiskuntain tvakilnku on wno- Lehtimäen n.-seuralla oli ken:an ta« ioilus-tattoot i»/»». Peralliin ojaa ta» Uttiin tietä ja ajettiin hiekkaa. JZrur?t« uiupa joukko puitakin taion kentän kau- i■.idukseksi. Ellalla oli pieni Utama. Äau« niS hanke ja launiSta rul: jälkikin. — ^'äwä tvaan «ttä ainoasiaar osa jä'e» ni-iä c^i itse tekemälleen päätökselle uS« cllinen. Useimmat pysyim^i koleaSti ko« :onaau silläaikaa kun ivolmollisuu^cnsa ;uii:noot poissaolctvaniiir» ecufu uutoc« ?>?!:c»kähän olisi ollu: jo S ku:s.i clisi läynyt jymyäiviin tansse:h'n5 — kysyy cräi paiktakuntala^inen. T lcnmden n.-s. upea :al^ walmi»tuu ivclmizlumistaan. Ensi kuun aikana !uu!uu tornikin sawuawan kun tul-ai§» :ah!v'a kuumennetaan. Led^.mäen nuorisoseura en päät» <imn scuratchicen'ä saada ;amä« laliven aikoma lukuisia selo:>:u!sia pailka- lunnan tvanhimpain ibmiZ:«n elämäs:ä. — Tanner estetty luenajima-jta. Äun .ca!ei. kand., toht. A. o', tar.ne: i.l. 10 p p:ii luennoiman sufu?uoIiiij"iunij!iiotä kuritan työiväenyhdistyt'en huoncusioj- i<t 5^ pennin makma waö:aa.r Hentilöitä. >a^puiivat paikalle poliisikonstaapelit H. j.uii-'iölo ja Jalmari Kais:'.l.r a useam» . '.aii kerran kielsiivät hi;>:i iiunitoiuia-j- :j , maan Xciniier siiiä yuuiioiutaa j^t- :ci lucntoaan ja ilmoitti .>t'.e: 'zin m^is- ia kieltoa «attele, "koska lu^nio srna ilta» ia el sisältäisi ilmeisesti ran^a:s:aivaa eitä kehoitus:a siihen. T:uraawak- ''i tilaisi oli T. ilmoiuanu: uuoe.r kokouk- ic:i ja esiielmän pid:::."l!va!>i räikciim- u.äcsä muodoc-sa. Tä>läin PII!-v .it mallalle taas yllämamiiui jZ0.liii'onS:aa» j.-c 11r, jo:ka nimismiehen f>c:i a» lussa «hkäisiivät esiielmän pidon Tan- nerin tvastust-uksista huolima::». — Tn maa. Maualta Saomesta. aikaiset ja jo seii'»vuoksi kalliit yli- opistolliset hiivut »voitaisiin harjc.t- taa muualla kuin Helsingissä, missä asunto- ja elantokustannulset olvat nousseet siksi paljon, että Helsingistä on tullut maailman kalleimpia kau punkeja Marsinkin »vuokriin nähden. Tietysti kohottaisi yUopisUm sijoit taminen minne tahansa maaseudulle siellä aikaisemmin malliniicita arlvo^ ja, mutta on kestänyt kallan ennen- kuin Helsingissä »vallitsema tila on saamutettu. Näin ollen tulisilvat y!-.- opistolliset opinnot jossain muualla ehdottoinasti halwemmiksi tuin Hel- sinjiissä. Sitäpaitse lvaikuttaisi uildeii '.'li- opiston perustaminen »virkistälvast, näiden molempien työhön. Kilpailu pakottaa aina ponnistuksiin. Missä sitä ei ole, huomataan helposti la mautumista. Helsingissä on kyllä »aistelu kahden kieliryhmän »välillä. Mutta laajakantoisempi olisi kilpailu kahden yliopiston ja kahden yliopis- tonuorison wälillä. Millä jännit»ik- sellä seurataankaan Englannissa Ox- sordin ja Cambridgen yliopistojen »välisiä kilpailuja. Kysymyksessä ei ole yksilön, »vaan yliopiston kunnia ja maine, kysymys siitä, kuka edustaa niaansa parhaimmiston, sen tukivat kpivyt ja johtajat. Sen kautta »vai- mistettaisiin asianomaisille opettajille mahdollisnutta työnsä perustuksella »vaatia itsellensä taloudellisesti edul- lisemman aseman. Saksan yliopistot- han kilpailemat palkoissa kiinnittääk- seen nousemia tähtiä tieteen taitoaal- la itseensä. Lpiskelewat woisiwaj taasen kuunnella useampia opettajia sumalta alalta. En tietenkään kykene nättii tevreet- lijla mietelmiä tyhjentä»väst' cfittä* l.uiän, enkä ratkaisemaan. Tosiasia kuitenkin on, että kaikkialla muualla on yliopistoja perustettu sekä pää- kaupunkeihin että maaseudulle. Eikä tässä nyt kysymyksessä ole»vasi)r a- siassa tarmitse näihin teoreettisiin ',:;kU'lnuin huomiota kiinnittää. Te tosiasia, että Jy»väskylääu luon- non lakien »välttämättönuiydellä, teli- dyn testamentin nojalla, kerran snn- l»»y yliopisto, herättää ajatuksen, eikö olisi jotain tehtämä. eikö olisi mlv bnttäinn toinicnpiteisiin. ioibctt kaut ta tämä ajatus »voiraiiiin toteuttaa mahdollisimman pian. Eiiö .iykyi»en voliveu ivellvollisiilis sitä miestä koh- taan. joka tämän kuninkaallisen aja- tuksei» puki tekoon, »vehvota |ini ci ainoastaan imettämään hänen niuis tojuhlaansa, »vaan »nyöskin tekemään työtä hänen lausumansa ajatuksen hyiväksi. Sillä sen kautta me parai- ter kunuioitamme suurmleluämme. enä elämässämme, työssämme, nou- datamme heidän aatteitaan ja icem- me työtä niiden totcuttamnelsi. Sanomattakin on selivä, mifö niec- tiujs yliopiston perustamisella olisi JiMäskylän oloihin. Se »vuorostaan milliistaisi ivallitselvai olot, se »oin uudet elämisen ehdot. Se »oisi tänne »voimia, joiden »vaikutus tämän kau pungin ja koko Keski-Snomen ke:?»- tulselle olisiwat aiwan arttiaamatto- mat. Sen kautta »väkiluku kastvaisi, kauppa» ja liike-elämä elpyisitvät. lultiDfl tltki mailichs- nigutlg. Itä-Hämeen Maaniviljclnsscvra.i natiuuskuitta ehdottaa, että »v. 1912 Tainpercclla pidcltälvälii aiottu ylei nen maanlviljelysnäyttel'.) siirretläi- fiiu »vuoteen 1914. Syntyisi henkinen herätys ja yhteis kunnallisella alalla toiminta, j.^.n- 1'ioista muuten ei »v.usi aiaiellakaan. Iytväskylä ''aisi mcrkilliien aseman muiden maascutukaupuiikica iin ml- l>v. Jymäskylä samoinkuin Keski- Suomi olisiivat huomattaiva teklja n.aamme tulemassa histociacia Jmväskylän kaupungin »valtuus- tulle 1 p:nä jotiluk. 1882 osottamas- saau kirjelmässä lauuiu la^'.ottaja it se tästä seuraamaa: ,Entäs se mieltä r.lcutämä, jalostalva hyöty, mikä j-itä silloin on lemiämä Jymäskylän kau- pungille ja sen ympäristölle wielapä koko Suomellemme. Sitä etua ei käy puiliarilla punnitscmlnen eikä rahan- ..vvoon »vertaaminen. 2e Hnön» tosin taneastaa kaukana »vi.'!ä. mutta on f iii liiloin päiiuän Kinipöijcnii pai. teinä »venattu rahan kyin.ään ku:ila- mooii". Luulen, että tämä u-eisesti n.nön- nctään, mutta kun niin on, miksei sitten rumeta työskentelemään tällai- scii suuren edistyksen aikaansaami- seisi Kysyiims on rahakuivmys. Mut ta siksi juuri ci se olekaan »vain unelma. Sillä rahaa lvoidaan k>ank- kic, jos sitä tvälttämäitönirtsti tar- m:uian. Kun on saatu »var» a »va- laumus siitä, että jokin toimenpide on »välttämätön ja taiveellinci', ei sitä koskaan rahan puutteessa ole jä- tcttu toteuttamatta. Silli ihmisluon ne »voi tahtonsa, joskin »vastncien kautta toteuttaa. Se me näemme liike elämän suurmiehista. Mutta jotta tällaista suurta yri- tihetä voitaisiin toteuttaa, »vaaditaan makaumnsta ja pyhää innostusta sen y-)!va!si ei ainoastaan yhden ja kah» oeii, »vaan satojen, tuhausieu ehkäpä laiojciitui tuhansien kansalaisten puolelta. Ei riitä, että »vain koko Jiuväskylä ja koko Keski-Suomi, naan että koko suomalainei'. Sunini liittyy yhteen sitä ajamaan. Jotta läiiiil möisi tapahtua, maaviiaan tie- ii'»ti niiden puolelta, joita asia lii» linnu koskee, työtä täu.än asian tun* actuksi tekemiseksi. Liikealalla wie liikettä cteenoain liikkeen hytväksi.Siiuä työssä on tärkeänä tekijänä reklaami ja pro- paganda, se on liikkeen tunnetuksi te- temineit sanoin ja kuivin. Tätä Maa- tii ntiioskin >mt knnv.lUksessä olema asia. Eihän moi ajatella, että kukaan .ckisi mitään tahi lahjoinaiji penniä- lään asian hmväksi. jota hän ci ttin- ne. Kun ci tehdä mitään asian t»m neiuni tekemiseksi, ci julaista lento lehtisiä, se on sanomalehtikirjoitukjia, ,'otka k»)symystä ja seu merkitystä se- Illiäisimät, walaisisi»vat, ci ole it)* reellistä, ettei asia edisty. Eu ole kuullut, että oikealla ta ivalla liikealalla reklaamiin uhratut ivarat ja työ olisitvat olleet turhaan kärnetyt. Tiedämmehän, että lähe- ivsjeurat »vuosittain kofooiixit tarko- luksiinsa tuhansia markkoja, ticdäm- mehän, että »valtiollisten puolueiden jopa yksityisten sanomalehtien !>y- ivälji »voidaan luhyessä ajassa saada kokoon kymmeniä, jopa satoja tu- hansia markkoja, onhan ruotsinkieli» nen kansanaines koonnut itselleen erityisen siwist»zsrahaSton.