N:o 79 (41) — 1910 KESKJ-SUOMI huhtifcunn 9 pmR sysilitke o. y:ltä b. FinSka ?olassarZ - keimmät pykälät muiden tvaltiotden m ..t.!perustuslaeiZta, mikÄi ne koskewat yleiswaltakuimallista lainlaadintaa. M.m. on fiinä otteita DhdyAvaltaiir, Auftraalian, JtÄvalta-Unkarin, Kana- dan, Sweitsin, Englannin ja Etelä- Afrikan liittoivaltojen perustuslaeista. 3:as kirja sisältää historiallisen 7at!sau?sen Unkarin ja Homatian 1363 tekemään sopimukseen. tämän useissa paikoissa Pohjois-Suo messa omistamat sysipolttimot, sahan lautatarhoineen y.m. maatilat, metsät sekä kaihen liikkeen irtaimistoineen. Kauppasummaa ei ole ilmoitettu, mut- ta on kauppa miljoonakauppa. — Lisätty rautatiehallitus. Ztauia- tiehallilus on kutsunut raulaiiehalli- tuksen nemvotteleivai jäsenet istuntoon tämän k:n 16 p:nä, jolloin käsitellään m.m. kysymystä toimenpiteistä inai- donkuljetuksen järjestämijestä Walt,on- rautateillä. — Suomalaisen Kirjallisuuden Seu ralla oli kskiiviikko-iltana kokous Helsingissä. Seuran edustajavsi kotiseutuintki- inuÄvaliokuniaan »valittiin maisteri Wäinö Salminen ja kotiseutupäiniille paiisi edellämainittua, tri E. A. Tun- kelo. Seura päätti julaista kirkkoherra A. Neolviuksen isuunnirtÄeman kokoel- man 1646—1879 julaistuista suomen kielisistä »virsikirjoista y.m.s. olewia »ajantietoja". Tri I. ManjsikaHe myönnettiin öOO markkaa taikojenlueltelon jatkamis- ja julkaisutyötä varten. Seuran tilikertomus wiime ivuodel- ta luettiin ja myönnettiin rahaston- hoitajalle tilinpäätös. — Murhayritys asemapäällikkö Lindströmiä vastaan Apajalla. Hump- pilan kihlakunnanoikeudessa oli t. !:n 5 p:nä jälleen fäsirehaiuiin.i, homioek. ausk. H. Kankaanpään toimiessa pu- heenjohiajana, puuseppä O. Mäkistä Ivastaan nosteltu jutiu murhayrityk sestä asemapäällikkö Lindströmiä wus- laan. Kun todistajia oli kutsuttu suu- ri joukko, oli oikeus pa!c'.e.tu lykkää- mään jutun käsittelyn jeuvaaivaan pai- wään. Todistajain kuulustelussa ii- meni erittäin raskauttamia asianhca- rosa Puhuja A. Kallioista ja puuseppä Marjannetta ivastaan, jonka ivuoksi heidät heti pildätetliin ja passitettiin Hämeenlinnan iääninivankilaan. Mä- kinen päästettiinNMpMfsi. Iunu tu lee uudelleen fajneUalriiffi wälia!kai- fllla käräjillä tämän k:n 22 P :na. — U. 3. — Taas »venäläinen sotilas »väki- tvallantöissä. Tiistain ..Tosiatisii" kertoo: Wiime sunnuntai-iltana klo 9 ai loi- hin illalla oli eräs waimo miehensä ja kolmen lapsensa kanssa lulossa Naunistulasta koliinsa Nummen- mäelle Ziaunistulan tiera Pilkin. Hän ■tapasi jonkun tunaivanlsa maikan Ivar- rella ja jäi tämän kera juttelemaan miehen jatkaessa nuorinta lasia kan- taen malkaansa koria. Vaimon erot- tua lull^ivaeraan ja lähdetiiiä fdidnt Pienen tyttäreniä (arvioita 6 ä 7 nO kanssa fotiiiiia päin, tuli Hiinui iv<v;-= taan Pispala n ivaunuiehiaan iälic 11 o muuan ir-enäläinen soiamies, j o f .1 f) c t i 'lawi hänen kimppuunsa. Toiilas tari- tui lvaimon lurkkuun ja laahasi hänet lähellä tietä sijaitseman riihen luoksi. missä pai-lasi hänet n,..uhan, riUjttuMi heu yrittämään ivätiivaltaa. Muna pikku lylöl. niin pien ii kuin cf:nwtfin, oliivai sitsi kekselijäi'ä. -että lä'isi:vät kumpainenkin eri suuntiin ha- Suomen kaartiupataljoonan häwittäminen tenraalittt» wernööri Obolensstm ansio? Now. Wremjan toimitus on saanut zvastaan ottaa nain kuuluivan kirjeen: „Pi)ydän Teitä hra A. Neinbouir, aikai somiin in Now. Gremjassa julais- tuun kirjeeseen, jossa äskettäin kuolleen ruhtinas Jivan Mihailoivitjh Obolen- skin muistoa puhdiste.ue.n, Inttämään seuraaman historiallis?» tosiasian, joka koskee ruhtinas Obolenikin Tuomen kenraalikuvernöörinä oloaikaa: cän ratkaisi onnelliseni kl)symyksen Suo- men kaartintarkkanpuja^talsoonan häioittämisestä, johon kenraali Bobri- kow ei ollut uskaltanut ryhtyä, Ivaikta hän piti sitä wältt'.iinatiömän.i. Luu- Ien, että tämä ei ollut wähäinen ansio Benäjän edessä. Ivaan ei is Hu Hu ien ja isänmaan »vihollisien edessä. — Duuman „suomalainen »valio kunta". Valtakunnan duuma hylkäsi tiistaina tehdyn ehdotuksen e.iä Suc- men aasiaa käsittelemään maitokuntaan Ivaliltaisiin yksi lisäjäsen, jolla työ- nchmäkin olisi »valiokunnassa edus- tettu. — „Rjetsh" mielialasta Tuomessa. ..Relchin" kirjeenmaihtaja kertoo tors- lain lehdessä Suomessa wall!tselvasta mielialasta: suomalaiset oivat makuu- lettuja siitä, ettei toilveella auton o- m ia n säilyinisestä ole lainkaan mitään amvoa. Koko kansa käsi itää. miten suu- ri Panos on pelissä, jonka alkuunpani- soisia ei ole selvää ja jonka tarkoitus on myöskin ichiä hämärä. Etencin suo-- malaiset isäälirtelemät sitä, eitä We:>.ä- säliä tunnetaan niin »vähän Suomen kisiymyslä ehkäpä inyöskin mirallisiHsa Piireissä, niin etteimät toimenpiteen seuraukiet ole selvillä. Kaikkia lajeja tarkastettuja Siemeniä hankittu luotettavimmisla paikoista myy halvimmalla K.-S. Maanviljelys-Konekauppa O.Y. 1-4 1324 Nyt on saapunut erittäin kauniita Pusero-, Leninki- ja Pusero-hame Kankaita. Valmiita LASTEN PALT TOITA y. m. y. m. T. E SPETSIN Kangaskauppaan. 1815 1-2 HUOM.I HUOtt.! Koska todistetta asia on ett& hyvät siemenet tulevat maanviljelijöille halv : mroiksi, niin ostakaa ainoastaan suomalaisia tarkistettuja Timotein 7. m. heininä emenift, joiden itävyys on taatto sekft vaatikaa itsepintaisesti nähdäksenne Suomalaisen viranomaisen todistus tavaran laadusta, puhtaudesta, itävyydestä y.m. t&rkeistft seikoista. Kaikki meidän siemenemme ovat tarkastetut! Maanviljdi- juiden on sentähcUn edullisin kääntyä siementen ostossa puo leemme, koska tavaran laatu on meillä taattu ja hinta on koh- tmdlisen halpa. Oma etunne vaatii sitä! Ostakaa sentähden siemenenne meiltä! Jfviikylin Konekauppa, Veljekset Lahtinen. UMf\ tullut! 1316 1—1 Suomeu kysymys ja wenä laiset lehdet. Rjoish sanoo scchtaMassa kirsoitukies- saan tehneenpä sen iohtopääiiikici-. Nos- stjan ja Nowoje -Kremjua •Suomea koskevista firioiiutfivia. että Määrän asian Puollaminen käy näille lehdille hymin Maikeaksi. Näiiiä lehder .'0.11- Paslumat. nousemat tan*. iotfeutuiooi risnriiioihin ja kocrJamct uudelleen päästä niistä irti. Tällaiset. Pcleerni- sen makulatuurin 'aimelemine.t on Päkiitollinen tehlärnä. Keinoja käyttö- iväl nämä armon lehdet monenlaisia-, koetetaan saiivarrellen Piiiyiellä oi.'eu- den kannalla, milloin suorastaan ke- h ottaa ivaUiokaappaulieen, inilloin määristellä mieraiuen i-noja. kilinpä Rossija lainaicssaan erään Iellinekin lauseila, jämiä mnmi;iftui;ta louieen loppusanat: murra sen (Tuo men) Maliiosääntö on suojelin mieli- ivaltaiselia muuiokielta ja jos se:n- moista tapchtuu on se oikendenll.uk- kaus. Tällaisien firioituSica jaa Rjeishin mieleslä johrna sellainen a ja kein aa n apua. Toisia. Nummenmäelle Jniin juo.semaa ti>:röä masiaan saf.ui jonkun mailan paäe^ä tulemaan !a!si naii>i)enf:löii. Tyttö tarttui toista heisiä uneen ja lällsi kuljettamaan sitä paikkaa kohti, missä äiti epäiormon wimmalla tais teli raakalaista lvasiaan. Alui!si ci pik- ku nntönen säi^chdykseltään saanut ja- naakaan suustaan, »vaan hetken Päästä toinnuttuaan selitti 'hiin naisille. et:ä, . sotamies pitää äitiä kurkusta i-a aifco ( luiuerc-enitcetieta, ei ta 011 M!U>do- tappaa. Naisien ehdittyä temmellys- ^onta olla olemasia suivere-.'» ><n ival- paikan lähelle Heini smilas uhrini ja ' 0H takaamia oikeuoetlnia normeja, lähli Pakoon. Uhkaili lähiiessään mielä! Mutta tamahan on ,uri'.dista nihilis- niilä naisiakin, jotka onneksi joutuilvat lopettaa Rjetih.^ hänen inhoittaivaa tekoaan estämään.! ^etersburger >>e:uiitq lausuu t- Vaikkei sotilas kerinnytkään toieul- ^lonsa sen johdosta.^ell.i >il!tt aikaa k:'in jamaan tavkoitUksiaan, oli hän kuitci^ kuurnan ^esku?la <suomen k>'symyk>ei:- fin ehrirrt)t raastaa uhrinsa wer lie on kadottanut todell.iuuden -pohjan asii Vaimo oli muutenkin iairaaloi-^ toiuudeu ja j srjm äänet P^a- nen ja tällainen epäioi-moinen kamp-! koteitu wa:kenemaan. :ainiunntfscUi Karstulan Säästöpankin isännistön huhtikuun kokoua pi detään Pankin huoneistossa lau- vantaina 23 pnä huhtikuuta kello 12 päivällä, jolloin päätetään sääntöjen 8 §:ssä määrätyistä asioista. Pankin H«llituksen puolesta: . K. J. Warvikko. Kantakirja-ori n:o 236 Villi II" on saatavissa tammoille Saarijär vellä Leuhun talossa, 10 markkaa, uusimisen 5 markkaa. 1318 Emil Leuhu. i—i Kuoreveden Oriyhdistyksen omis tama kantakirjaan merkitty rautias liinaharja ori «OSMO" käytettä vänä tammoilta Lahdenkylän Kor pelan talossa. Astutusmaksu yhdis tykseen kuulumattomiltakin 20 mk. Uusimisesta 3 — mk. kerralta. 1819 1—2 1317 1—1 S. V. L., Suomal. 8 k. 4 s. 85 mm. Jyväskylän Säästöpankin vastakirja n:o 10617 annettu työmies Emil Tourulalle, on ilmoitettu tulipdon kautta hä vinneeksi ja kuoletetaan täten. Jyväskylässä 7 p. huhtikuuta 1910. Teräskulunen pudonnut setolkasta Vesangan aseman ja Pel tolan välille. Löytäjää pyydetään palkintoa vastaan tuomaan Nestor Peltolalle. i 1822 1—x 1315 Johtokunta. 1—8 Katrineholman- ja Arbogan Jousiäkeitä myy nyt erityisesti halvalla K.-S. Maanviljelys-Konekauppa O.Y. »Sukkela" y.m. 1 ja 2 hev. aurat ovat nyt saapuneet. 1323 1—4 Tänä iltana kello 6 saarnaa Blo ndin kivirakennuksessa Saari kivi. 1825 1—1 Suomal. 2 k. 4 s. 40 mm. Halutaan ostaa Sammalia A. Fredrikson. 1320 1-2 Tilipaperia Keskl-Suomei konttorissa Lamma Delbruct Satuni Ja Tllger Sementtiä. Uusi varasto. O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. IKI 1-0 1 Kaunis valikoima: Englantilaisia ja kotimaisia naisten pumpuli- kankaita. Voile-kankaita. Valmiita valkosia ja värillisiä puseroita. Värillisiä vyönauhoja ja «olkia. Villa musliineja, värillisiä ja valkosia. Valkoisia villapukukankaita. Kevät- ja kesä-kävelypukukankaita y. m. y. m. Hyvin lajiteltu varasto Koriste- ja pukuneulomotarpeita. Wilti, Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — — — Puhel'n 65. hylviilsynyt ensimäiseit pciä:öslaus>:l- mau Toorbin wclo-oikeudes:a. Sm mukaau Ylähuone ei saata hnliäiä raha- asioita kcskclvia lakichdotulsii, jotka alahuone on hyiväksynyt eikä Ivarus- taa niitä lisäyksillä. si ole lieioa ja Paljo inahdoll s:a. huk kuu tämäkin ilkimys kasarmin iuoiaa- mien seinien sisään. Poliisi on k»llä ahkerassa mösiä pedon kiinn.'aam>ic!sl. mutia mahdollisesti meneivät sen pon nistelut turhaan, kuten niin usein täi- laisissa tapauksissa on sanunu'. Suomen kysymyksen aine- histo. Tuumaau on 1'hdcssä yleiÄvilia- kunnallisen lakichdotuksen kansia säle:- tl) mieskin laaja ainehisio Tuomen Niftimykseslä. Ainehisio on jacliu ^casiuksia mumamien henkilöiden iuo- kckmeen kirjaan: ^ Venäjältä. — «ofioaUlBaUanfumouljcUiftQ »van gittu Pietarissa. T. f:n 4 p:nä ir-an- gilsi Pieiarin suojelusosasto.Kasili- Ostroivalla erään kokouksen 7 osanot- lajaa, jotka kuckluiivat opiskelemaan nuorisoon, osallisuudesta sosialimallan- kumoukselliseen puolueeseen. Vangi- luilla talvaltiin kirjallisuutta. Ea- maan aikaan toimeenpantiin ko:itar- 1:nen kirja käsitiää Tuomat kn- symyksen historian wiime ivuosiiadal- ta. mikäli se koskee yleiÄvaltaknnnal- lisien lakien laaiimisia. on siinä otteita hisioriallisista ofioF;tjo;ä = t fl< joista sekviaä hallituksen Drimfset aittaa nleismalto^unnallisia lakeja Suomea ivarten. Vielä on siinä >ken- raalikuivernööri Heydenin kirje, j^ssa hän wastus:aa Suomen perusiusla- kien klÄisikatsionia. sekä Bungen komi- :ean ghdotukset. Ten lisäisi sisältää mainittu k.rja selostuksen seuraama in liienäläis-iuo- malaisten komiteain töistä sekä otteita suomalaisten ivastalauseista 1899 wuoden manifestin johdosta. Vihdoin on siinä mielä HaritonMvin komitean pöytäkirjat ja iuonialaivten jäsen.en eromva mielipide. ^ 2 -Jk f a kirjassa esitetään Sak san walta'kunnan perustuslaki ja tar- na. joitten vedeltiin kuuluwan mai- nittuun sosialiioallankuinouisellisecn piiriin. Eräältä ylioppilaalta tamat- liin 400 julistusta, j^ssa kehotettiin uudistamaan sosialisvallankumouksel- usta puoluetta. Ylioppilaan isän luo- »o taiivatnin lvarasto kansanso>ial?s- tista kirjallilsuutta. Tämän k: n 5 pnä mangiitiin lvielä muutamia henkilöi- iä. m.m. eräs lailvaiiisinööri. — Sosialidemokraattien kokouksen pito kielletty. B e r l i n i s t .i, 5 vnä huhlif. Poliisipäällikkö on k -<l:änyt ensi sunnuntaina Berlinin lähellä pi- delläwä!'si aiotun sosialidemokraaitien kokouksen. Yleisön osasto. Kiitos. elin'keinonha,rjo:tiajien edustajista, leollisuusyrichsien sisäisen järjeSiizks.' \ säännöistä; c) muutamista.ilaikäisien 'työivoimaa toolliiuuden palveluksessa koskomista, säännöksistä; Koavauks.'!! iuyönläni'.sesiä muuta- mille Wch'kala>hden pitäjän >naanom's- ta>jille siitä Ivahing^sta, mitä he oivat Haminan lähellä olemalla a>mpun?ara- dalla tapahtune?.: ammunnan Maulta ! kärsineet; | M/synÄ/llsen armollisimman solitijf- ! sen osaamisesta siitä, että kaik:e:nkor- keimmat ase:ukset w:lta 1L0K ja 1W3 Iväliaikaisssta ampuma-ase^den uon- tikiellosta eimät koske niitä aiupuma- oseita ja -tarpeita, ioi^a keisarikunn.is- ta tuodaan v.eassa sijaitse a sc'a- jou!kko>ja loarten. Ennakkopäätös aikakaustisten julkaisu- jen ilmoittamiswelwollisuudesta. Senaatin oikeusosasto on anianut Muikunlahden ^ja Taimoiiieinen lai- päätöksen painoi)lihallituksen aikakaus- natirjasion johtokunta Pyytää lausua lvilpittömät kiitoksensa tohtori John. Sonckille ja agronoomi K. E. Könkkö- lälle heidän lahjoittamistaan kirjoista ja iivihkoteoksista. Johtokunta. — 63 leihti „Päiwän" wasta<Ävaa toiinit- taijaa f il. mmstori Herman Ttenber- giä »vastaan nostamassa jutussa sii- tä, että maiston Stenberg ilman lu paa oli julaissut fiTMirnimm aikakaus lehteä. Raasluwanoikeus oli hylän- nyt kanteen. Hoivioikeus ^ah- loisti tämän päätöksen ja it>el- Hjoitii painoi^ihallituksen maksamaan 35 >ink. oikeudenkäyiuikuluina. Senaatti on nyttommin ratkaissut jutun, ja katsoo senaatti Pää- töksessään. eitä filos. maisteri Sten- bergin Ivellvolltsuus olisi ollut il- »noitiaa aikakauslehden julkaiscmises- ta painoylihalliiukselle, mutta ettei fik. maisteri Stenbergiä, waiklakin hän oli tämän »vM'Misuuden lai- minki^önyt ja otaksunut, ettei tällais- ta »vellivollisuutia enää olisi, maini- tusta laiminlyöinisestä tällä koriaa ilvoiida tuonliita rangaisiukseen; jonka Muolsr painoylihalliiuffen ivaliius e: aiheu-ta. muula muutosta siihen, johon oikeudet asiassa clmat johtuneet, kuut sen, eitä p<tino ^!hall .ituksen toimena ■on, ylläiniainiiun 12 §:n 3 kohdan no jalla mhmä sopnviin toimenpiteisiin t>!i^!uimksessäolci'van aikaka -uslehden jut- fo iicin.iien l akkau itämiseksi ja lvapau- leiliin painoylihallitus suorittamasia fif. maisteri Simbcrgille how:oikeu» dessa jutun johdosta koituneet kulut. — Eduskunnan päätökset. Lcnaa lissa esllettiin iorst. kenraalikuiveruöö- rin 'kirje, ko-sknva lausunnon aniamis-- ia ^uskuunan anomuksen johdosta erinäi-sien kruununtiloille otertujei» wuokrawiljelijäin aseman tunvaami- se?ia. Senlloili pääni mahtia kuiver- nöörien lausuntoa asiasta. Senaatissa esiieitiin torst. kenraali- ■kuivernöörin kirje lausunnon antami- sesia eduskunnan anomukseit johdosta >suluoikeusii!ain ja ichdaslai oksiin yh- disieiN^jen li!o>en oikeudellinen aseman uudesiaan järjesiäinisc-iä. «enaatti lUkomailta. Blahuonekysymys Englam «in Parlamentissa. Lontoosta, 8 p. huhtik. Ala- huone on 339 äänellä 267 ivastaan Sstsluis «ime We> Ueivii» ntiU Suomen asiat ministerineuwostossa. Pietarista, huhtik. K p:nri. Ministerineuvosto on tarkastanet seuraaavat Suomea asiat, e'!ri ole teh nyt niiden suhte?n mitään wastawä?l. teitä: >Chdotul!scn et ä Ivuosilst 191"» 1011 ja 1912 myönnettäisiin muosilteui '2,400 markan .>sämääräroh.t pieniä raha-awustuksta Marten Mtipurin ja Äuolpion läänien oikeauskoisent kirkko- kuntaan kuulujien laste.rloiilujen opettajille ja opettajjattarill!,' Ehdotuksen armolliseksi esitykseksi Suomen wa!:ivpä!.^!lle wäliaikaise.^'ta >leima»vevMa w. 1911; Petäjämen ja Gehmaiste.-. tilojen jakamiiseksl pieniksi iljenästlsi tiloiksi ja palstoiksi iilattomallo wäestölle myötÄväG ja annettalivaksi.' Senaatin kertomuksen nman oikeus- istuimissa w. 1908 fäsitellylstä siwii- li- ja rilkosasio^ta; Kaiökemkorkelmman luwan Tuomen senaatille walm!Stc!i alamainen -hdo- ! tus seuralista armollisisii esiri/.sis- | tä: a) elinkeinonharjoittamisesta. l>^ tn 3 rt 43 3 O. a O O proB. •a 03 (N 1 1 II s* il) 01 o a s ■ Inka 1 1 II 00 CO A 0 3 «• $ pros. lO 9) CO « co '*£ o «o cci lC 10 »S Ä <0 CO 53.4 1 a «5 a M «tf S >> laku 0^0»^I9)SH CO O) O l- aC > £ pros. 9 21.9 87.5 BO 89.8 25 66.7 CJ luku lO OS CO ■*! * -H 91 00 ©• ct Z O pros. eo «o 1 1 1 1 ! 6.1 M o a luku II 1 1 «o CO s s 1 pros. (NN CO CO 1' H « O O C: oc o eo » ^ »o CO 1 a 'S d o EH luku CO N © 05 O CO O 04 0 CU 0 M m » pros. lO t» t» ic t* oi si ift oi o o h H iO C0 O) $ C) (N S luku CC X O h K) 00 U) © £ eo ^ co 831 ci d d 4 d 6 d £ £ A Ä J3 A *4 09 00 « 10 CO 00 Samm» VV *"» ••••*» Sikäli kuin asunnoissa vallitsevaa puh tautta siis saattaa kerran näkemältä arvos tella, oli suorastaan epäsiistejä siis kolmessa pienimmässä asuntoluokassa, eniten pienim missä. Tyydyttäviä oli kaikissa asuntoluo- kissa paljon, ainoastaan kaupungin suurem missa asunnoissa vähemmän. Hyvä puhtaus — 08 — edellä mainitun raittiin-ilman tarpeen, voim me tehdii sen päätelmän, että jok'ainoa ih minen tarvitsee osakseen 16 — 25 kuutio metriä huone-ilmaa. Eri terveysoppi-tietei- lijöiden laskut ja vaatimukset eriävät tässä hiukan toisistaan riippuen siitä, että muu tamat sallivat huone-ilman uudistua enin tään kolme kertaa ja että toiset tekevät laskunsa käytännössä olevia, puutteellisia ilmanvaihtotapoja silmällä pitäen. Keski määräisenä lukuna voi pitää 20 m 3 . Tätä määrää täytyy meidän olosuhteissamme pi tää jonkunverran alhaisena. Huomioon on näet otettava, että meillä talvella uiko- ja sisä -ilman lämpö- ja kosteus-eroituksen, ollessa liyviu suuren tuskin on suotavaa, että ilma vaihdetaan useammin, kuin kah desti tunnissa. Sitäpaitsi aikaansaavat pi meänä vuodenaikana valaistukseen käyte tyt öljylamput hyvin huomattavan ilman- pilautumisen. Vaatimus saada 20 m 3 huone ilmaa ihmistä kohti on siis mahdollisimman alhaiseksi katsottava. Liian ahtaasta asumisesta on muitakin haittoja, kuin ilman pilautuminen. Kaikel- laista likaisuutta: tomua, rapaa, likaisia vaat teita j. n. e. kasautuu enemmän ja täyteen ah detuissa sopissa oivallisia turvapaikkoja sillä on. Pudistaminen on verrattomasti vaikeampi