e#C>4"VCV^t"(*V w \>4 to 87 (45) 39 vnoslkerta Jyväskylässä tiistaina huhtikuun 19 p:nä 1910 Tilaushinnat: l-ylhiliea |liim Plutityy foka pilvi paitsi iraanantalna klo 8 a. o.): koko ruori 7 mk. puo*' vnod; 4: — ]a knnkaari 75 p. — Väljille koko vaon 4 rnpL — Aaerikui; ]a sika Billie 22 mk. l-yilvilaei palats (Ilmestyy tiistaina, torstaina ja tatnrantalna klo 8 a. p.): koko ruori 4 mk.; pooli mod 2 mk. (a katkaasi 50 p. — Weai]Ule 2 rnpL — Aaerikua )a alkaaalUe 12 mk. K. A. Järvi, päätoimittaja. Toimitus: 0. Snha, vistaava. E. Krirala, taimitasslbteeri. Toimisto >a konttori rastapM ti rantatlenasemaa. Puhelin iuo 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. nnoltushlnnat: Tekstin «»i«>na g pamii m/m ja JUksen 6 pemdl n/o. V kx J - {a p>jnpUDufelsta Dmoitaksbti KmlcafB-llffloltBkMt »—S mkaan. KIhlaas-, vlhldma- |a sj» tyminmnltBkut 2 mk. — ValbtoilmoörisU vllltettia Hj. Hollmerus'£S Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari* Vastapäätä rautatiemsemaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 i.p. Ajaa ulalta kalkilli. naaa karljilia |i toi mittaa luikkii lakialaa kuuluvia tebtävil. 153 IJPPPSP Emotuslehteä valittaessa ovat ainoina määrääjinä lehden leveneminen ja ilmotushinta. Lehti, joka omistaa laajimman lukijakunnan ja voi tarjota kohtuulliset hinnat, on ilmottajilleen edullisin. Nämä ainoat oikeat perusteet huomioon ottaen on Sisä-Suomessa ensi sijaan asetettava KKSKI-SUOMI Kansallis-Qsake-Pankki Tila maaliskuun 31 p. 1910. Vastaavaa: Käteistä rahaa .... 8,640,806: 87 Ulkom. rahaa ja kuponkeja 813,089: 08 Obligatsiooneja .... 2,458,450: 31 Kirjeenvaihtajia ulkomaalla 2,976,649: 81 Ulkom. vekseleiti . . . 8,462,195: 62 Kirjeenvaihtajia .... 18,165,020: 05 Vekseleitft 68,727,671: — Kassakreditiivien saldo . 40,922,178: 84 Lainoja 26,841,063: 03 Osakkeita 1,985,433: 84 Pankkikiinteimistöt . . . 4,871,21': 68 Irtaimisto 28 467: 77 Eri tilejä 2,515,174: 96 Palkkoja ja kulunkeja . . 259,344: 85 8mk. 171,571,755: 71 Vastattavaa: Osakepääoma 9,000,000: — Vararahastot ..... 9,993,000: — Voitto- ja tappiotili. . , 593,745: 56 Korkoja ja provisioneja . 1,833,442: 41 Talletustilit 186,074,867: — Juokseva tili 7,710,012: 53 Postilähetysrekseleitä . 1.016,820: 66 Kirjeenvaihtajia .... 4,000,016: 05 Kirjeenvaihtajia oikomaalla 1,519,912: 46 Nostamattomia jako-osia. 71,209: — Eri tilejä 84,286: 66 Perittyjä vekseleiti . . 874,463: 48 8mk. 171,571,755: 71 >SSS Rahakurssi. Suomea Pankki 18 p. huhtikuuta 1910. Pietari Lontoo Pariisi Myynti- Osto- korni. kurisi 3hf Skff L n. L68: — 2fi6; 66-/, M pp. —: — 1. n. 25: 84 90 pp. —: — 1- n. 100-60 60 pp. —: — Antwerpen ... 1. n. 100: 30 90 pp. —: — Berliia- . . Hampuri. . . Lyypekki . . Frankfurt a. 11 Amsterdam. . Tukholma , , Kristiania . , Kööpenhamina 1. n. li 3: 90 90 pp. —: — L n. li 3: 90 10 pp. —. — 1. n. li 3. 90 90 pp. —: — 1. n. Ii3 90 90 pp. —: -- L n. 2C8 80 90 pp. —: — 1. ta. 189: 10 L n. 189: 10 L n. 189: 10 268: 60 25: 20 25: OJ 99 90 99: 80 99 6> 98: «i 128; 30 lii 20 l>-3: 80 1*& 2 128 8" lii: 2 j läi 3'J la 20 206: 80 188: 7" 188: 70 188: 70 Kauniit kihlat, Zen : ith y.m. tarkkunekellot osteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tchd&ftn hyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 215. 1096 Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. ▲;aa asioita maan virastoissa. Matkus taa maveadulle. 52 Mlimi «slimllichtt Tohtori G. Palander, sairaalan lää käri, arkipäiminä kello 9—11 <up. ja 5—6 t4>., pyhäpäiminä klo 10—11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau- punginlääkäri, arkipäiminä klo 9—11 o.J>. ja 4—6 kp., pyhäpäiwmä kello 9—10 t^). 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäiminä klo 9—11 a.p. — Erikoisalana sisä taudit. 3? Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 05. Matkustetaan maaseudulle. 35. Helsinki, 16 p. huh tik. 1910. Johtokunnan puolesta: F. K. Nybom. Verner Hjelmman. 1415 Hallintoneuvoston puolesta, Seb. Gripenberg. Nest. L. Eskola. i—I Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain samo-n. Puhelin 120. 1380 Anna Sirenfus. Parhaat ruumisarkut V. Hänninen. Puhelin 157. HUOM.! Hihnat alennetut. 1296 Huvejas 0. Y. Opiksi ja Huviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja 8unnunnatai 4—9 i.p. 420 «Ii» Hammaslääkäri Stig Lund, päivinä 9—10 aH. ja 3— i i .p. 809 Liike- |a ammaffiosoffeifa. Artturi Wakkola r asianajaja jyvftsVylgasl, parturi 011i'a:«en talossa, lähellä Hctoll V»dl«ievia> 43 Tavataan 10—2. — Puhelin 195. Jyväskylän Asianajotoimisto Nuorsuomalainen puolueen SV PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 ssa, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. 31 Hieroja- ja Sairasvoimistelija Zkanna fishtinen Kauppalaisseuran talo. „Vahinko ei tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskyläsiä 841 Arvi Koskinen. Jyväskylässä huhtik 19 ptnä. Suhe EINAR KEILAN'IN Kellokaupassa: Kokonaan uusittu varas to hop a kuorisia tarkkuus tasku kelloja, niinkuin „Zenilit" ja nOmzz", valmiita kultasia kihla- ja kor i- sormubsia, väril lä ä ja valkeita silmälasia. Ituom.! Hinnat entistä halvemmat hin- taluottolo aaiämiehillo ilmaiseksi. Puhelin No 138. 1081. Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- ja hautajais- onvehdit aina saatavana. 286 Katsokaa Osinaja varatuomari Ake Lund. Castrenia tai oma fiantak. varrella lähellä asemaa. Avoinna 10—2. Puhelin 188. 6 Eulchn iiinMu. «M =!- tiilite&Uoi = tuotteita suositti! oin. 186 Alt Klihijänoi. Kaarlo Liukkonen, kruununn!mi8mie<, *ara'urmari Korpilahdella. s Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaessa Mitä kultaseppä A. Savuselta saa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis- tosormukset; kauniit nimi- ja syntymäpäivä lahjat hopeasta, uudes- tahopeasta ja nikkelistä valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalla. H u o m.! Maalisk. 15 p vään 30 % alennu*. 647 Mmsxillm jo StMtltilä myy Vlufi RuumiSartkukauppa alen- nctuiilo hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 ^omäskolä. Yar&taomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. Castren & Snellman v» — Kirjansitoja — A* PELLIKKA Jyväskylääsi. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyslistoja tuuri varasto. Salkkuja (portföljejä) val mistetaan. Huom.! Lainakirjastojen kirjoja « do- taao hnokealla. 100 Uusi Matkustajakoti Rauha lähellä asemaa. Ruokaa ja kahvia tarjo taan. Puhelin 143. 8 M. LINDSTRÖM. Ilmoituksia. 5uomcn Yhdys-Pankki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 35,000,000, maksaa korkoa c — J u. Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilill ä, sekä 3 S. Juoksovalla tilillä olevista pääo mista. Jyväskylän Haarakonttori. 17R 86 -O Ketki-Suomen Rakennusliike „TARBIO" os. Jyväskylä, Tarmola. Puhel n n:o 190. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukset. i?4Z K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1291 Ilmot lajille huomautamme, ettei „Kcski-Suomeen" oteta julaistmvaksi sellaisia ilmoituksia, joita ei maksu seuraa. Poikkeuksia oivat ivaan kunnalliset ja muut wiras- tot sekä konttorimme kanssa erikois- sopimuksen tehneet ilmoittajat. Wiiwytyksen (välttämiseksi on siis tilapäis-ilmoitusten lähettäjille muka winta liittää ilmoitusmaksu heti ilmoitusta lähetettäessä. nuorsuomalaisten iltamassa t. k. 17 pnä. ift. &■. Eilen l ci Älä näiMämöllä esiietliin ,.;')hd:snpjuhl<i". >Te oi! :cniicv: a fc. Nyt meidän on esitetiäivä „t)hdis- tysjuhla" omassa keskuudeÄnmme. siis oin-issa persoonissamme. Te mi- f ii eiku o H fcotterio, olkoon irie aat teeseen nähden lännän todellisuuuo. Tänä il mii a mieimkääimne läällä 10° dullakin yhdi'sii)sfuhlaa monen kinan jo kaunan Peräsiä. -Tällaisia yhdisti)- niisiä on meille kixllä monesn opeteltu ja >kun olimme koiilulaisia. oli ineislä niiin mieluisla kirjomma ainetra ofirn. :äl!oisci?:.a i-.r.unuasfusKr ^opi;i„\:u. sciuiiuo, liii&T on elon roroi 1110". Ja me haaiveilimme suä firjoittiZesiamme kaitsea kaunisra. Mntia kun me wan- heniinme, unohdimme me haaiveemme. ivaristimme päällämme kesäninoreer lehiemm-e ja aloimme Paljain, rumin olftn heilua syksyn ru ui e ssa. Tillä me uskoimme jo hedelmää tehneemme. Nuoilnomalaisella puolueella, jc- honka ine idällä läsnäolijat kuulumim, oli myös kerran tällainen iliaua kt'.vät- aika, Moin punn lehtien silmut puh- ikemixÄ ja metsä alkaa näiMää loeh- reälrä. Kolo puolueen elämä oli sil- "Ioi.it km n jonkun suuremman t»iveri- piirin elÄnaä. Ka'.(ii>ialla silloin wal- liisi sopusointu!, somiinc-. Ahden ilot oliivat toisenkin iloja, yhden surut toi- senkin suruja. ®aii'kt\i je.:V,c.i:;u= de n tunne löi leimansa silloin koko puo- lueeseen. Mutta 1'e olikin silloin ke- mäisessä kasmussaan. Te oli pienin maan ivaliicllisista puolueista, jos sitä muuiamalll'. taholla edes ivaliiolliseksi liuuuisletiiink.ian. Tiia PilkdiiYmi mmm kouralliscisi kaunosieluja, joika muka pytkimäi ltuomaan ma.ihan ,.uu- sia aaileilä". >Ia> rämä I>ywäskylä oli ikäänkuin se Nasaret, jossa nosteltiin uuden ajan ensi mä ine n lippu. Täällä 'sitä Lippua runoilijan helliiy- dellä lanio>i.nykyään maamme ensimäin nen 'kirja,i>lija Juhani Aho. Tilloin nuori i>liopPilaA, mutta jo silloin Ivar- ma ohjelma sielussaan, Ä)jelma, josta hän tietääkseni ei ole hiluistakaan luo punut. Hän siirtyi täältä koulukau- punkiinsa Kuopioon ja Pysiyui siellä toisen uuden ajan lipnn liehumaan. Tänne jääneen lipun waa>lijaksi saatiin toinen nuori ylioppilas, jonka nimi Teelle kailktlle cn tuim: Eero Erkko. Mutkaan liinyi .joinakin iituitofiu itu- d<?n aja» airuena ja nyt yksin ivoiutin nostetriin maan pääkaupunqlssa pys- Ivastasi »yksi kaikkien ja kaikki yhden puolesta." Oli siis sopusointua, so» wintoa. Keivär ik>yp'sym»stään kypsyy. Tulee kesä ja sen mukana kuumat poutapäi- wät ja ilkeät idättsateet. Nuorsuoma- loisellekin puolueelle sanpu>.wa: kuumat poutapäimänsä: joidenkttiden puoluee- jern lukeaitiiroien weri nousi kiehumo- pisteeseensä. Al?oi riitoja ja erim'te- lisiMtä. Mutia kuumuus aleni ja koe- teniin ymmäraää toisiaan. Niin, Maikkakin pieni kauna hampaan ikolos- ftl, edelleen eleitltm. Tubipa sitten idän ilkeät sadeet. Tu,nnectiin yhteistä wi- lua ja lähemmin toisiinsa pureudut- utt. Koisinen lämpö mc.iasi m'-iel. »vaikka ulkona itä irnuikin. Muita sii. ten sieltä uckoa fuuluu kolkutusta nuor- suomalaisten lämpöisen tuman olvclle. Alvakaan se. Ja haivaitaNt sisälle pypkimän parwi w il ui sia „wanhoja suomalaisia" ja — ihme ja fin-ina! — joukossa joku punaposkinen ruotsa- laispoiiko. Niitä raukkoja wiluntti siellä ulkona niin kolvin, ne näkimät sawun nuorsuomalaisten mökislö niin keiveäsii laimaalle nousttvan ja lieden ho>hleen lyömän kiehiolvasii mökin ik- kunaan. Tenmhden lähiiwät sisälle pyMmään. Ja Pä^simät. Entiset o- lijat kalsoiNM mähän arastellen uusiin tulok.a^hin. Mutm lyyniyivaf. Ja saman katon alle jääiiin, istumaan. Mutta syksyn saapuessa alenee tu lvan lämpö. Ja syntyy toraa siitä, ku- lka saa lieden ääressä is:ua ja kuka loukkoon työnnetään. Nu» uudet tu lokkaat pylikilvät isäntmä muka läm- pöi-semm-ille i!umapa'koille. Muna räsräpä nousee näiinä l uiva n alkupe räisten asukasien puolelta. Aio-iie ivallapa meidän mökkimme kokonaan, kirkinmr l>e. Muna silloinpa laas i- dän mihuri Pitskee omelle lvihaijcmpa- ua kuin koskaan ennen. Täikähdylään !U ,wass-a ja jäädään sitä kuuntele:naan. Mllainen on wi imeisi min ällä hcl- kellä asema nuorsuomalaisessa puolu- eessa kuivannöllisesti puhuen. V^una jä.e^ään Meriaukser ja siirrytään ikes- kelle paljaita tosiseikkoja. Meillä on wiime ivuoisina. joita me kuiienkin kutsumme „wapauswuosilsi" noiden tylyjen routaivuosien jälkeen, riidelty enemmän kuiin koskaan ennen. Eiwät edes myretkyisimmär kieliiaiste- lun ajat ivedä menoja tässä suhteessa. On riidelty nuorsuomalaisen kesken ja jci!a puolueen kesken, ja päätorat on rieti^ti oteltu eri puolueiden ivälillä. Isänmaamme on muodostunut kmn taistelun aren^kn, jcssa ci 0'aiaka.in muuta tehdä kuin tapella. Jo jos täl- laisia jockuu, -niin yhteiskunnallisen elämän eheijs siiliä peräti kärsii. M o net oivat sen j'o a iloa sitt-cit huoman neet ja monia ivaroiitoivaa sonaa on sen johdrsia. lausutru. Muita puo luerc^vo isiuu syivällä inini^siti. Te näkyy menemän luihin ja ytimiin, sect :aa meren ja lyö leimansa lanoihin ja töihin. Puolue-elämä syniisii eri miclipi- deitten risninkäymtsestä. Ia on tie- uisii aiiv-Ai lmvallista ja suoranaisesti larpcelliisia, enä chmisellä on oma.! mieliPiieensä. Sellainen ihminen. >ol- la ei ole.ii?ielip!'eiiä, on yhieiskunnal- linen nolla, jolla on jota: >. ^^rkiiyst.i masta siiten, kun sen eteen joku .nume- ro merkiiään. Muita mielipiteet ei- wät silti saa peittää alleen ihmisiä. Paha kyllä, 'jeiuään usein niin tahtoo l!äydä. Ja juuri miime ivuosina on meillä tästä hyminkin surullisia esi- merkiejä. Meillälin on esiintynyt puoluejesuittoia. jo.la l>w.v tuumi:- ne?n ja sieluineen ivannoutuneet ykiin- omaan puolue-elämälle. Ia juuri nä- mä ne oivat, joika myrkmiäivät wal- liollisen ilman. Että milä nnorsuo- maiaisessakin puolueessa löyiyy. Hi 10 tietää me isiä ivfn ja loinen. Ja nämä puoltteltirnailijat ne epäi^emä::ä owat suurestikin stiynä siihen, eirä nuo, juo- malainen puolue esiiniizy niin rikkonai- sena kuin se iällä haaivaa on. Tuurin ihmistä, joka ajattelee juuri niin kuin tomen. Personallisnuden tnnnusmerk- ki on meissä kaikissa hawoiitawissa. Ja jokopäimäisessä elämässä kutsum- me tätä Juonteeksi". Täälläkin Jytväskylässä ja sen ym- lpärillä on miime-aikoina paljonkin pu« hrtru siitä, että P-itäisi t<hd.i leikkdus nuorluomoloilessa puolueessa. Pitäisi seuloa akana? pois nisuista. Ajoa u» los epämieluisat perheenjäsenet, jotka kuitenkin tohtoisimcn istua saman kur« kihirren alla. Katsomme nyt asioi ia yhteisen ja ja- kamottomon isänmaon konnalla. Tuo ivaniha, za kai monenkin «modernin" ihmisen!korwissa lapsekkaalta kaikmva "sananlasku «sopusointu, sominto. aiiiss' on elon raminto" opettaa yksimielisyy- den ensimäistä ofikdm j<r painostaa sii tä lähtemän elon ratvinnoit. Anw lählemän. Muita erittysestikin silloin, kuin mainolaisen waaru päämme pääl- lä uhkoa. Riita on heikkoutta ja ivo-nain iuh- lausta. Jos somaa taloa asumat hal- tiat riitelemät. menee talo alaspäin. 'Ten opettaa jokapäimäinen kokemus. Muita jos he rinta rinnassa, käsi kä- dessä N)öskenlelewät, wart:uu talo. Jo se pysyy pystössä hallaivuosienkin kuriiuksen olla. Meilä uhkaa parhaallaan kowo ival. liollinen ha-lla. Jlä laas trnuu. Ja jos me lohdoinme oppio jokopäi.väisis- iä osioisio. n öin lujemmin on loisii IN- me liilytläivä. ftioeffi »voiinat kooiia- >va. Ja marinoina omasia sisäiieslä moiinastainme ka^sotlaiva silmästä stl- mään si:ä, joka meilä uhkaa niellä. .Tässä tapauksessa on pesäero nuor- sit o matoisessa km puolueessa aiman moi tina iva, on aiivan isänmaalle wa- hingMnen. ^illä puolueivimmankin kuohuissa piiää meidän muisiaa, etiä clemme ieniään yksi jo jakamaion Tuomen kaiisa, jolla on i.ksi ja iak.flialrn tiili» MÖQ'. K. A. Jär w i. löön ..Päiivälehti". jonka miereen ryh-^I>iY tulee näiden niskoille. Miclipi- mittiji kasa nuoria, m.el,u. sauia -eissä moi olla kyllä eri miivahdnksia Erkko ctumaisinna. Ja lämä nyl oli ^ eikä stlii puolueen tario :'< olla hcja- se „nuorjnoinajainelk puolue". Tiinä nainen. Sillä löylykö esim. loista eauskunta. Täijsistunio huhtikuun 17. p ä i w ä n ä klo ti i.p. Esitykset palttaussäännön kumoa- misesta. lEnstnui^iiseen käsittelyyn esuettiin työiväenasiainivalioktmnan mietintö palkkaussäännön kumoaniisla larkoita- Wien edusfunla<slii!sten lohdosia. Ed. lT j l l a n p ä ä <s.''.) puhni yh- tniä esiiyksen tekijöist i iaajast: kumoa- inisen puolesta selosta.'t samalla pal- kollisoloja. Ed. Kaarne ftrist. tnöm.) puhu: iamaten itse esitykien tefijönä iunot- fui&ri sen Puolesta kuivaillen palkol- l-soloso. Ed. G ro n s e l: (ruotj.1 puolusti mierintöä lausuen, enä pa>kollis-olot oivat järjesietiäiiväi nleijellä loinsää- dännöllä ja asia jäiettäivi käntcliämäk- si yhdessä palkollisolojen undellc>.it järjeslämisiä koskeman inieiinnön kanssa. Ed. Pohjola lsos.'> esitti laajan lausunnon palkollisien olojc.i paronia- miien puolesia. Asu» meni juureen ivaliokun aan. Työkymyttömyqs- ja manhuudcn- makuutus. Ainoaan käsitielnnn esite.iiin inö- iväeiiasiatilivoliokuniiaii mietintö lyö- iit!i>i,iiön»n>s ja iva.ihuusnv.kuuiukien järiesiämiiessä. Ed. N e n m a. l l <nuori.'/ elidoiii asiaa pöndälle ensi miik.n ensi isiun- I00N. Ed. <">) r a n s e l i (ruoti. > puolusti maliokunnan ehdoius:.i. Äats:'i eliei päämäärää ivotda saamuttaa ennenkun on olemasia larkai tieövl asiasta. ;oi- ta maliolunnalla nyl ei ole oilui saa- laivi-sso. Enqlaiinisia kätnännosji ele- ivalla >iv<ikuulukiella on kns.vtä puolta, ivoilta eimäl ariviolaskelinat tielläkään pidä paNaania. Tokiasie. moiinasja oleiva makuutusta^ on metll? iome- l ia a mp k .Toi m oi lopuin, että edus- kunta hyväksyisi mietiiinossä oleivan ponnen. Ed. von Troil (ruois.) lausut, et- / J