i.DXr?i 1910 —Z^:o 7S —S Muualtil kotimllalta. — Aenraslik»»er»ölri Key», joka sunnuntaiaamuna palasi kariin- janalla Helsinlim Pietarista, lähti sinne jälleen maanantaina illalla. Matkalla seurasi häntä kanSliatirehtööri, valtio- ueutvo! Jvanoff. — Mlopisto. MeväjSn historian ja venäjän Valtiotieteen professoriksi on kanslerinvirasto nimittänyt lehtori fil. toht. Uno Ludtvik Lehtosen. — Kuoli KSSrmee» puremssn T. I. 17 p:aä puri RekharsiSsa, Helfin- gin pitcjöSsä. käärme työm Välimaan S muotista tyttöä sääreen, Seurauksena oli, että tyttö seuraamana päimänä, komia tuskia kärsittyään, heitti henkensä. — palvelijat pie»st«eet isil»- tiliin st. Miime keSkimiikkona piekivät Mustassamäetsä kauppias Sermonovia kouppapalvelijat, seitsemän miestä, isän tänsä pohanpäimäiseksi. Jouko» syyn talia oli mainittu kauppia» erottanut erään menäläi en palmelijausa ja hake nut Viipurista suomalaisen fijaau. TäStä suutluimat erotetun toverit. Wlekotel tu aa a suomalaiselta tomeriltaan puukon pois, hyökkasimät he tämän kimppuun lyöden nyrkeillään, vieläpä nhkasivat puukolla ja remolmerillakin. Tämän tekonsa tehtyään karkasi ivat he puotiin isäntänsä limppuun, jolta hakkasiivai kaS- wot pahaapaMätseksi. Hulikaanien kyn sistä päästyään kiiruhti Scrmonom ai- »iSmieheltä apua hakemaan. Sankarit jontunevat oikeudessa vastaamaan teos taan. — Aamaka puukotus tapahtui häissä Urjalan pitcjän Järmiön kylän Kolkilan talossa t. k. 16 p:nä. Kuokka vierasten keStuud^ssa syntyi riitaa, jol loin talonpoika Mattilaan, Lintumaan kylästä KalmolaSta, iskettiin puukolla toista ky mm entä haamaa, joista kak^i hea- genmaarallista. Haavoitettu. jo a oma kunnanlääkäri kämi hoitamassa, oli niin heikossa ti aSsa, että Ivasta sunnuntaina tooniin voitiin lähettää kaupunginsai raalaan. Puukottajista o» pidätetty ja läänin vankilaan passitettu työmiehet Ang. Fremling, Heikki Säilä ja Aug. Anta- mo, kaikki Urjalasta Tämä oli toinen puukotus samassa pitäjässä yhden viikon ajalla. Todella hiriveätä raaistumista! — VHSvaauyvkRumist». Wiime sunnuntaina oli pääkaupungissamme on- neitomuukjien päi»ä. Pailfi niitä kuutta nuorta kirjaltajaa, joiden surulliseSti päättyneestä huvimat kasta jo viime numerossa lehteämme kerroimme, hukkui samana päivänä pur- jehdusmatkalla kauppias Waldemar Böc kerman Helsingistä. Ollessaan kolmea tomerin kaaSsa purjehtimassa horjahti HS» purjetta korjaessaa» mereen ja sat surmansa» ennenkuin hänet sieltä saatiin. Hän oli noin SO ivuotiaS. — «Lapst joutunut tlilikraaua» fisiän. T. k. 17 p:nä oli työmies Masfiien noin 12 vuotiaS poika Por voon TeissalaSsa mennyt katselcmzo» käynnissä olemaa tnliraanan aukolle ja siitä jotenkin luiskahtanut raanaa sisään, joutuen siipien väliin, seurauksella, että poikanen pahaSli ruhjoutui, Tajutto massa tilassa lvietiin poikanen Pormoon sairashuoneelle. Paranemisen toimeita ei liene. Kimiä tietoja. Lukkart-urkurtn vaalissa Mkialko- kaSsa viime suaountaiua t. k S p:uä jai kailli aunelut äänet 1SS lulka-i-urluri E. I. Timoveu Sippolasta. — Pusineesta p«iS Hotkittu Edustaja A. Kannisto o» erotettu losmlistijesta puo lueryhmästä syystä, että hän ei ole juonita» »ut ryhuiäll tesmudesjaan määräämiä läjeu» malsuja eitä yleeujä ottanut osaa ryhmäu työhSu. — Laivslttke o» alkanut Kuusamon jär- velläkiu vii>Voin. Ämmät — ja vieläpä mie» hettiu — avojuin ihmettelemät. — Työt Teiuäj«eu—Srtstitnan-Las tisten rautalterakeunuksella omat hymSs- sä mauhdisia. — 8VV markkaa yhdessä apajassa sai vat muutamat MuSlotauiaaren l lastajat Kotkan laheijyydeS>ä miime juvnuntaiua. Ka» lastaiat ottivat nuotaaivedosia H>rsiiaaren luona ja saiioat he yhdessä apaiasja 26 loh ta, joista jokainen painoi yli 10 kg. — Suomen lähetysseura» vuofijnh- laa Unetetaan Heliingislä t. k. L8—30 >a heinik. 1 p. täheryslirlos>a ja sen pihalla sekä Johanneksen tirloSsa. — Tietosanakirjaa lienee tilatta jo noin 22 000 kappaleita, koko painok>en hinta nou- see siis miljooniin Maritoihin. — Taloutauppa. Insinööri E. A. Kar sten. Turussa, on myynyt talon n:o 35 Eeri kinkadun »varrella Heljiugisiä sählölennätin- virlamies A. Porollille Heisingisiä. tt--up- pasumma tnntematon. Wastaaaotto tapahtui heti. — «t -le »YWS «ennä HieniakäSn »ksta taittelemaan, sillä työmiehei K SS. Nyilrömm ja G B Paimioosi» ja työläis- nai>en R Koimutan tuom.lsi H lsiagm raas- tuvanoikeudeo lauantaina metjänhaaslauljeSta dlntin LS mtn jatkoihin. — Lsdensaali» Muhoksen lohipadossa on ollut perin huonoa TiiStai-aamuu» osti oli padolla sa°tu ma n kolme kalaa. Puhäko-? cn varrella kulteella jen sijaan on suaiu vähän paremmin kalaa. ykkvppilaStO» kahdeksas kokous Heinolassa. Suomen kristilliseen ylioppilaiden kahdeksas kokonS oli t. k. IS—IS p:nä Heinolassa, jonne useilta maamme sen- duilta oli paljo» saapunut hengen vai nioilla työskenteleviä henkilöitä, pap peja ja ylioppilaita. Kaupungin semi naari oli lnovutett» kokousta varte» ja oli se kauuiiSti koristettu. Kokouk selle valittii» pnheenjohtajalsi prosessori A. Hjelt, v. p.johtajaksi pastori O. Steuroth ja sihteeriksi maiSieri A. Lai tila. Kokouksessa o» toiminta etupäässä kohdistettu lähetystyön selivittämiseen ja kokouksessa olijoita lähetystyöhön in- noStamiseksi. Sen lisäksi o» pidetty raamatuntutkiSteluja ja hartanShetkiä. Keskustelua on alnStajain kautta pi detty yllä useista hengellisellä alalla esiintymistä kysymyksistä. Niitä o» pohjuS ettu ja o» »iistä tehty ponsia ja lausuttu evästyksiä. Kysymyksestä »AhteiSlunnalli- ne» hätä ja s»hteemme sii hen" oli pohjnStaja laatinut seuraa- vat ponnet: »Kristillisen ylioppikaa» on tntuStut- tava sekä kirj illisuuden että kokemuksen kantta hhteitlnnnaitisee» hätään sekä myötätunnolla ajateltava uykyisiä suur teollisuuden nhreja, joita llman kultin^ rielämä on mahdoton; kristillisen ylioppilaan o» otettava osaa sellaiseen työhö», jota tehdään yh teisen hymäa nimessä; kristillisen ylioppilas» o» muistetta va, että hä» ei elä vai» itseään var ten, vaan myöSki» yhteisknntaa ja kanssaihmisiä varten ja että auttamalla toisiaan parhaiten edistetään yhteiskun nallisen hädän poistamista." Paheiden, keskustelujen ja retkeilyje» kestäessä kuluivat kokouspäivät aiva» pian ja sunnuutaina jäähyiväiSjuhlaa jälkeen, joSsa puhuivat paro.ni Panl N.colay, paStori H. Sjöblom ja O. Stenroth sekä maisteri A. Kaitila, »antittii» Herrc.» ehtoollinen ja seu raavana päivänä maanantaina alkoi vat vieraat taas tehdä lähtö kotiinsa Heinolasta. Tämänkin kokonkse» tarkoituksena oli. knten edellistenkin, tarjota ylioppilaille tilaisuutta kokooutna yhteen osettuaak- seen ranhaSsa tutkistelemaan ijäisyys- kysymylfiä, »iiStä keskustelemaan ja niihin selnyytcä saamaan. Että tämä kokonS keskitetyn lnonteensa kantta tar josi mitä parhaimmat edellytyksen epäi- lySten hälwene».sellS ja KriStuSm^lon koittamiselle sydämessä» ne, sen kokemnS osotu todeksi. Niille taaS, jotka jo oli vat löytäneet rauha» Jumalassa, tar josi kokous tilaisuuden yhä enemmän juurtua Häneen. Seuraava kokous pidetään ensi ke sänä MaasaSsa. MS ja toista. -» Käärme pistänyt käteen ve neessä. Ku» erSS Sortavala» saaristo lainen kalastaja viime viikolla jSttt veneensä »nottaverklotnee» rantaan, piStiytyätjeen maalla, niin aikamoinen harmaa kyykäärme livahti silli atkaa veneeseen ja ptilottantui verkkojen alle. Kalastajan selvitellessä sekaan- tnneita nuottaverttojaan vähääkään «avis. tamatta väijyvän vihollisen aikeista, pnrail- ki» tämä yks' taks' käteen, sillä seurauksella, että siitä alkot tihkua verta ja tuntui tekevän kipeää. Kun ei se ennättänyt ruveta tuutu» ulaan se» pahemmalta arveli kalastaja vain jonkun tikuu tat rautakalan ruodin pistäneen. WaSta sitte, kun kyykäärme rupesi päätäusä kohottelemaan verkkojeu välistä, näqtäväSti aikeissa vieläkin saada puraSta »ndeStaa» ka-- lattajan kättä, hnomattitnkm peto, joka sai maksaa myrktypiStonsa omalla hengellään. Onneksi myrkytys ment ohitse, knn haava peStiin vedessä hnljnttelemalla ja puristettiin myrlly aikanaan potS haavasta, ennenknin se ehti vereen Yhtyä. « — Pontikka o» nuden voimakkaan, valkoisen vituin nimi ja valmistetaan sitä snnriSsa määrissä Kaartaneen, Lehtimäen ja Töysän meyäseuduissa. Tätä itseSiään ko vinkin repäisevää aeStettä vahvistetaan, sen mnkaan tuin ,Waasalle" »n ilmoitettu, li» peällä ja ammontalilla. Tämän jaloa kan sallisen jnomau nanttijat ovat kuitenkin vaa rassa aina kerrakseen joka humalassa panna alttiiksi heukeujä. Uidessa huomattatvaa. Seuraamat säännöt nimisessa o» julkaissut eräs kylpylaitoksen lääkäri: Jos olet miel: liikutuksessa tai tun net voivasi pahoin, »ii» elä mene ui maan. Elä myöskään vi valvotun yön ja raskaan työn jälkeen, ellet ensin ole levännyt joulun hetken. Eli mene uimaan heti syötyäsi, var> fiukaan, jos olet nauttinut väkijuomia- Ela kävele liika nopeaSu u.mapai- kalle. Riisuudu hitaasti, mutta mene fiite nopeasti veteen. Hyppää mie luummin Pää edellä veteen tai kaSta heti pääsi vedessä, jollet voi hypätä. Elä viivy kauvan vedessä, var sinkaan, ioS olet heitko termeydeltäsi. Hiero uituasi ruumistasi villa- tai liinavaatteella verenlaluu edistämiseksi. Pukeudu sitte nopeasti ja pidä itseäsi kohtuullisessa liikkeessä. 1-jalkatnen hyppäckjckmeStar». Eräällä näyttämöllä Berlinissä esiytyy paroillaan eräs omituinen .temp pujen tekijä", toisjalkainen hyppääjämeStari, joka hurlimatta siitä, että hänellä vaan on yksi jalka, tekee tavattoman korkeita hyppäyksiä. Hä» o» tässä knvattnna paroillaan hypäteSsään täysikasvuisen ihmisen korkuisen aidan yli. V Lempäälässä nukkui t.k. 17 pmä kuo loa unee» «aa» viljelijä Kalle Kai taa Ra«ko SI vuoden vanhana. Katkerasti snrevat vainajaa lähinnä puoliso, S poikaa ja 3 tytärtä. Lautamies Tuoma» Kainulai nen, Parkanon pitäjän kirkonkylästä knoli kenhkotantia sairaStettnansa t. k. 17 pmä »oi» kd vnoden vanhana. Häntä kaipaamaa» jäivät vaimo, o. s. Seli» ja lapset. Tie tvaitvaiStaloon. Eräs herra tapasi kadnlla vanhan- pnolisen naisen, jolla oli viinapnllo kädessä. Naisella oli jotakin asiaa kan- pnngin vaivaistaloon, mnttt. ei tietä nyt varmaan tietä sinne. Kysyi siiS: »Suokaa anteelsi, tämäköS tie vie vaivaistaloon". „Ei, hyvä ystävä", vaStasi toinen. »Matta tämä tie vie", lisäsi hän, osot- taen pulloa. Wälipaloja. — Hahd«t»nt«. H«r«: painaisi, pu hutella miestänne". Waimo: »Kyllä, olkaa niin hyvä". Herra: »Mutta kernaimmin tekisi» sen nel jän silmän kesken." Waimo- »He »u mahdotonta, stllä mieheni o» silmäpuoli." » - Past-rt kSksSlleeni .Maijulla oli so- tamieS teittiSSsä eilen." Maija: »Kyllä se oli minnn veljeni." Pastori: Mutta Muija sanoi joka aika sit ten ettei Mailalla ole veljeä." Maiju: »Nitu luulin itsekin siihen saakka kun te, herra paStort, toissa sunnuntaina saar nassanne sanoille, että me kaitki olemme vel jiä ja sisaria". Vensjslts. — ZZS,000 ruplan lahjotus Ia«- s««Vlio»tsto» r»kenta»lsetst. MoS- kovu» kaupunginhallitus on saanut tnn- timattomalta henkilöltä 225,000 ruplan suuruisen lahjotuksen kansanyliopiston rakentamiseksi kaupunkiin, Shanjavstin yliopiston nimisenä. — Siperialalne» elSinrntto. BelskiStä, kesäk. 18 pnä. Siperia- laine» eläinrntto, joka lähellä Velo- veshan metiää (Groduon knv.) hävitti 7,000 »antaelSiatä, on kulkennt Snb- rovii» y. m. O» ryhdytty toimenpi- teisiis taudin levenemisen ehkäsemiseksi. — Murhayritys. Knn knlknkaitos- miniSterl» apnlainea jokn aika sitten matknsti Siperiaa rautatiellä ammuttiin vanauuu, jossa häa knlki, useita lau kauksia, jotka eimät kuitenkaan tuottaneet mitään erikoisempia vaurioita vaunulle eitä matkustajille. Ampuiat pääsivät pakoon. — Vanha jnttn monten l lNomzslts. — N»»srir«ist« maau»irjelijSi- tii, yhteensä S3 henkilöä, kaikli Unkarin maanvil elysseuran huomatuimpia jä seniä, saapui miime suuunntaina Ruot siin sikäläisiä «aanviljelySotoja tatti- maan. — Auri «« «utara». Äskettäin tnomitfi sotaoikeus Saksassa erään ker santin istumaan S vuotta vankeudessa ja menettämään kersaatinarmousa. Häa oli, ka» eräänä helteisenä päivänä luutnantti komensi lopen väsyneet mie het juok umarssiia, lansunut ettei siitä tule «»tään ja että luutnantti saa itse juoSta, jo» hän nnn tahtoo. Tämä katsottiin kiibotukseksi ja kvaaianlonk- kankseksi ja tuomi» langeteMi» kaikessa ankaraudeSsaan. Kersantti oli muute» kunnonmieS ja oli hänellä «. «. »rhoollisnuSmitali, ansaittu kapina» knkiStamisessa. — MerRlMue» tuomio. Tomten tnomioiStui» Englannissa langetti joka aika sitten merkillisen tuomion. Miime maaliSknnSsa tali munan NiSdet, joka knletti «ukauaan suurta rahasummaa, murhatuksi ja ryöstetyksi juuaSsa. Oi keus selitti, että tämä murha oli pidet tävä työssä tapahtunee» tapatnrman veroisena, koska NiSbet knletti rahasäk- kiä mnkanoan työnantajansa käskystä. Tämän käsityskannan mukaisesti tnomit- tiin työnantaja maksamaa» NiSbetin les kelle ja lapsille tapaturmakorvanSta S00 puntaa, s. o. 7,500 mk. — Vsosevelt saapuuut Aev- 'DorRitn. Ne» Dorkista, kesäk. IS p. Roosevelt saaput tänne ja otettiin myrs kyisillä knnniaaosoitnkfilla vaStaaa. — Nelordi ««pumksess». Kehn- taa» että maatlmaa rekordi o» sacvm- tettu ammuuaaSsa Uhdysvaltain sota laivalla South Carolinalla. Eteenpäin tuijottavalla 12 tuuma isella tykillä am muttu» pieuee» «aalii» kuusitoista kuu laa 4 minuutissa ja 51 sekunnissa. — Valuen luoti Pelastaessa»» lasta. MiaonaSsa Amerikan UhdyS- valloiSsa yritti rouva William Redmaa pelastaa toissaviikolla kahden vuode» ikäistä laSta, joka jnokfi eteenpäin kii tävä» raitiotievannna etee». Mutta pelastaja joutni itse sama» vaunun alle ja rnhjonwi knoliaaksi. Lapsi sitävaS- toi» pelaStni loukkaautumattomana. — Attlvtt suure» kalan. Mis- sippi-joessa lähellä Richomdia Amerikassa huomasi Henry Winter, kertoo eräs Ame rikan snoma lainen lehti, muutamaiu to vereissa lera sunreu kalau eli ankeriaan. He laskivat se» 25 jala» pituiseksi. Ku» se oli snvannoSsa, niin sen rnn- miS näytti olevaa kaksi jalkaa ylem pänä veden pinnasta. Se teki kummal lisia liikkeitä. Kala Pysytteli pitkää matkaa päässä katselijoista. Suuri junaouuettomuuS Ranskassa. Niinkuin jo viime numerossa mai nittiin, törmäsi t. k. 13 Mlleprevxissä likellä Parifia taisi matkustaja-jnnaa vastatusten. Nyttemmin ilmoitetaan, että siinä tilaisuudessa sai surman sa ainakt» IS heakilöä ja haavoittui »S heukilöä. Turun Siemenkauppa. Tmn LsakeMkki !«rkl .'. «MM Z Kemiö, Lot«aa, Salo, Maarianhamina, Naantali, Parainen. Hyvittää tallettajille: ^ H I talleMStilillä. Korko ^ . voidaan uoStaa 4 ker- V "taa vuodessa. S Z 01 VI säSStö-tilillä. Puoli- . vuosittaiu itsestään kaS- " wawa pääoma. 1LS7 y juoksevalla tilillä. Täydellium pavkkiliike. Hunm.Z P°!i?NtehtSwiS mhöS poStitse. Ankara pyörremyrsky Newyorkisfa. 10 iymisti sa«»»t sarmausa, «outa wahi»goitt»»»t. NevyorkiSta sähkötettiiu kesäk. IS p.. Täuä aamuaa riehni täällä puolentun nin aja» kauhea pyörremyrsky. Kymmene» ihmistä sai surmansa joko salamaniskusta tahi pyörremyrskyn tuot tama» tulva» johdosta. Paljoa ihmistä loukkaantui pahasti. Maatalouden alalta. «Leytte» »taittamiue»". Paroillaan on käsissä lehtikerppujen teo» aika. Seki» o» yksi metsätyö, jonka voi tehdä joko hyvin tat aivan hnl- lnSti — viimemainittu tapanS, ikävää kyllä, esiintyy nseimmiten. Kaadetaan näet lehtipuita sieltä, missä niitä yh dessä kohdin eniten on saatavissa. Teh- dää» oikei» t»ollai»e» rehellise» päivän pari» kestävä »aho» raivaaStyö". La kesta sitä pitää tulla, eihä» sitä «nu- ten näyttäisi työtä tehdyksikään l Lehtikerppnja eli lehdeksiä voitaisi km»' minkin tehdä silläkin tavalla, että jälki ei olisi vahingoksi, vaan päinvastoin lehdeksiä tekemällä voitaisi jälelle jääpä metsä anttaa entistä parempaa» kaS- vuuu. Ottakaahan tarkaStaakseune, maa- miehet, metsiänne, eiköhän siellä löytyisi sellaisia kohtia, joissa koivu on haitaksi havupuille. Otettakoon sellaisesta koh dasta pois koivu, koska havnpn» nseim- min paikoin maassamme vielä on loi vaa arvokkaampi. Hyvi» asein näkee metsissämme sellaisia tapauksia, että koi vu alimmilla otsillaan ruoskii seu alla kasvavien kuufieu latvoja. Ja aivan yhtä usein hnomaa, että se on saonnt tehdä sitä aiman liia» kauva»: knnsten latvat ovat monihaaraisiksi tnlleet, kuu vuosi vuodelta latvakaSvaiu saa vam maa ja fiivuoksista pitää uusi latva lähteä yrittämään. Aikanaan avnksi tällaisessa kohdassa i Sen lisäksi ovat taimistot erittäin kiitollisia lehdeksien ottopaikkoja. Lchtipnut voittavat havu puumme kasvunopeudessa, ja tällä ta voin nseaSti lupaavat mäuuyn taimet kuolevat valou puutteessa lehtipuun vesojen varjostuksessa. Avuksi täällä kin I IoS ei lehtikerppnja tällä tavalla metsästä oteta, niin ei niitä saa lain kaan ottaa. Työtä voi ylläkerrotulla tavalla menetelle» mennä lehdeksien tekoon vähän enemmän, mutta halmemmaksi aämä kerput ajaa oloon kumminkin tu levat. Kalliiksi sanotaan lampaiden kasrvattamisen yleensä tnlevan. Älköön sitä sen lisäksi metsä» haaskauksella teh täkö yhä epäedullisemmaksi ja turmiolli- semmalfi, sanoo »Tapio". Weh«S«leseltS, Ruisjauhoja Puhdistettuja Ruisjauhoja, Telotettuja WehuSja»hoja myy halvalla Rudolf Gardberg, sass Linnankatu 15 b. Puukko kurkulla. Wauhat herrat Venäjän valtakunnan ne» voStoSsaktu, sano» Helsingin Sanomain »Turk ka", kärsivät knumlludeSta. Heille oli esite», ty vaatimnS, että heidän piti tällä viikolla Luomen «ltonomian hävittämiSkysymySt» käsiteltäessä pitää kaksi istuntoa päivässä, aamn- ja iltapätväifi». vaan he vastasivat: et. Se kävisi näin kesällä Mau rasittavaksi; joS »oi» kohtuutonta vaaditaan, uit» h, ää nestävät koko lakiehdotuksen syksyyn. Ia M kamalaa uhkausta asianomaiset säikähtivät; he peräytyivät kahden iStnnnon vaatimuk sesta ja sen fijaau päättivät jatkaa valti»- ueuvoSto» iStuutoja heiuäk. S p^iän aStt. JoS tuo sitten lie konmast» kärsiville he» roille mieluisampaa. Toisaalta vakuntetaa» kin, että kolmaStt päivässä, viime tiistaina, eilen keskiviikkona ja tänään torstaina, »» tämä Saomen kysymys valmiiksi käsiteltyni valtakuuuauueuvostoSsa, — sii» vielä vähän paremmalla vauhdilla kaiu duumassa. EM »puukko ou knrkulla". Tällaisen mev- killisen ilmoituksen antoi tuon korkea» neu voston valmistavassa valioknnnaSsa viime viikolla erSS hallituksen esityksen ajaja. Kyl lähän s» «stanmllkaista olisi, myöuuytteli hän, että kuu eroavia ehdotuksia ja lisäehdotuksia tehdäia duuman ja neuvoston keskuudessa niitä varte» tavallisuudeu mukaa» asetettai siin esim. yhteeasovitteluvaliokllllta. Waau nyt et »le sellaisee» aikaa. Täytyy hyväksyä asia hallituksen esittämässä muodossa. SM »puukko o» kurkulla." KalkelltsatR» «I Erä» Liedo» mieS oli tnllnt kanpn»- kii» pernnaknormineen. Ensimäinen os taja, joka torilla tuli hänen luokseen, kysyi halkeilevatko peruuat keittäissä. »No, halkeilevat ne", vaStasi mieS. ^Jassoo, sitten en minä niistä huoli", sanoi ostaja ja meai tiehensä. Heti senjälkeea tuli kuorma» luo eräs toiuen oStaja ja teki saman kysymyksen: .halkeilevatko ne?" .Ei, ne eivät ensinkään' halkeile", vaStafi nyt miehemme. »Wai niin, «o sitten e» minä niitä ota", sanot siihen oStaja ja mesi me» nojaan. Hetkisen knlnttua tuli siihen lolma» oStaja ja ihme ja kumma, hänkin kysyi: .Halkeilevatko peruuat?" Nyt oli LiedoumieS suuttunut ja sa not äkäisesti: »Ne tekevät, perhana vieköön, niia- kuiu herra itse tahtoo!" Srkatanmraa. — Aivilestj. Kivinen vanhan- aikainen leSti on löydetty Lemillä Hat tulan kylässä Adam Huttusen talossa. Maiaituu talo» väki kun oli peltoa kiiveämässä, »ii» JoonaS Huttusen tytär sottnikin kivien seasta huomaamaa» to- dellakiu kivestä hakatun leStin. LeSti on aivan kuin leSti onkin. Manha se kylläkin saattaakin olla, tietystikiu sen aikaisia kun Suomessa ei ollut veitsiä millä olisi puuta vuoltu, siksi on täy» tyuyt tämäkin hakata kivestä. tl» pidin HZnea rakkautensa halpaa», enkä taykouut ruveta puolisoansa." »Kyllä, olen kuullut sitä kerrottava» täydelli sesti ja »sei»", sanoi Lekain, »ja kaikki ihmette livät Klaironin ylpeyttä ja knnniallisuutta, että hän hylkäsi miehen, joka pani hänen jättöihinsä korkean nimen ja äärettömät rikkaudet, — kun- »iallisnntta siinä, ettet hnolinnt hänestä, koska ei rakastanutkaan häntä " »Onko se kaikki, mitä te knmpiki» tiedätte?" kysyi Klairon. »Ei marl" sanoi Baron. »Wielä minä tie dän enemmän. Minä tiedän, etlä samana het kenä, jona kreiivi ampui itsensä, knnlui sama paukanS myös teidän vieraShnoaeeSsanae, ja meai teidin ja vieressänne seisoman lordi Spenjerin Välitse ja oli tappaa teidät molemmat." »Myös se on totta", huokasi Klairon. »Se oli hirmeä hetki. Lordi raukka, syystä kyllä, kau histui sittemmin läheisyyttäni peräti. Häa ei tahtonnt enääa koskaan tulla tyköni ja jätti sen» tähden koko Pariisin, välttääkseusä kiusausta jou tua r kkautensa pakoitukjesta vedelytit kuiteukiu tyköni. Se oli siiS ensimäiuen onnettomuus, jolla kuollut kreiivi minua kosti." »Matta ei, häa ei ole knollnt. Kreivi S:t Ludeme elää, häa vainoaa minua uäkymät.ö- mallä lähei'yyde länsä, kauhealla mustasutlaiiuu- dellaasa. Jo takfikymmentä vuotta ou häa häi rinnyt minnn elämittäni ja vartioinuut minua kaikilla teilläni. Ei auta sekään, että minä on- »09 Vtnkl» tyytyväisiä, joS minä pakoitekaau täLllä viipymään jonkun aikaa ja he niin muodoin pää sevät antamasta minulle lisää velaksi." »Mutta miaulla ou mahtajia ja «Skolltsia ystäviä", lausni Klairon; »ystämiä, jotka pitä mät sitä häpeällä Ranskalle, että meitä, taiteen sankareita lonkataaa ja ahdistetaan, ja meidän kansiamme itse taidetta. Ja he käyttävät siis kaiken voimansa, pelastaaksensa meitä vielä tänä iltana tästä kelvottomasta tilaSta. Minä kerro» teille se», minä ole» vakuutettu siitä, että emme yöläkääa tarmitse nukkua tässä kurjuudeu ja kär- simySteu pesässä. Olkaamme siiS aiaakiu puoli- yöhöu yhdessä ja odottakaamme rauhallisesti sitä, km tapahtuu." »Niin, me olemme yhdessä niin kauvan", sa noi Baron vilkkaalla ja elämällä tavallansa. »Ja koska me nyt kerran, joka kuitenkin peräti harvoin tapahtnn, olemme yk,,nämme Klaironin, meidän jumaloidun Klaironimme kanSsa, niin uskallan minä tehdä pienen pyynnön, joka jo san gen kauan on ollut mieleS>äni, minä uskallan panna pyyntöni Klaironin armoon." »Minä myöskin tahdon käyttää hyväkseni tätä onnellista hetkeä", sanoi Lekain. »Minä myös kin panen lysymyksen jumalattaremme etehen". .Äh, petturi!" sauoi Baron. »Te tahdotte tehdä s^maa, kuin minäkin, mutta ettepä kuiten kaan kerkeä toki ennen minua. Minäpä ensiksi Neiti Klairou.