N:o 124 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä\ 1910 Keskiviikkona Lokakuun 26 päivänä. EXE Tilaushinnat: Ouiussa Postissa- Ulkomailla Koko vuodelta 4: —- r r. — 10: Puolelta vuodelta 2: — 2: 2U 5: — Neljännekseltä 1: — K nikaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. O U LAS VIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja. toimisto f» konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin- »a klo 8:sta aamulla 7:äsn illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 n k., ris tisiä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehäen kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitaian asuntoon 56. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m toim. J. Lakar f n MMI II toimittaa asioita virastois- . 11. ULLILA v m. Osoite OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oolp läänin maanmittaus- ja Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57. Puhelin 5 >3. ■10 M! Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto K. T. HUI ja«ALflVlITALA Hov oik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas taloss \ Telefoni 662. Kello 10—1. kauppias Högstenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello 8— 11 e. pp. Puhelin 197. Kuollut. I Katkeralla surulla ilmoitamme, että Jumala viisaudessaan näki hyväksi täältä poiskusua rakkaan mieheni ja isämme Metsänpäällysmies joka maksatulehduksen murtamana nukkui ijäiseen unet-n Kuivaniemell 1 Patosaaressa 21 päivä lokakuuta 1910 kello 6 e. pp. elettyään täällä 76 vuotta, 8 kuukautta ja 16 vuorokautta. Kai pauksella »uiNtelemme häntä niinä, 1 poika, 3 tytärtä täällä ja 1 Amerii kassa sekä 1 veli ja sisar ynnä muut suk laiset ja ystävät. Matilda Peterson s. Jukkola) lapset. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °i«. 3 . . 4 1 /. , 2 „ a „ 1 . „ 3 1 /a M vaadittaessa 3 Taiietuskonttoku- ranttitilillä 6 Säästökassatilillä 6 juoksevalla tilillä 3 Jfelsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Karikoski toimIttaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari . . ... teimistokauppoja. OULU» Torikatu 14, Alex HäggMn talo* Matkustetaan maaseudulle t\ontoriaika 10—2. Puhelin 203 g: Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perun-siä ia maksuja, välittää kaiipuaki ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemista ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta K - jib animattikannalta. maaseudulle Posti ja sähkö -osotc Seppänen, Oulu. Sen johdosta, että kouluylihal litus on määrännyt, että kan sakoulusta kesken eroa valle oppilaalle on annettava erityinen erotodistus, olem me me asianomaisen piiri tarkastajan osoituksien mukaan painattaneet erityiset joita myymme 5 penniä kpl. ♦♦♦♦♦♦ Samoin olemme me painatta neet kouluylihallituksen vii meisten määräysten mukaisia joita myymme 5 penniä pari. Kunnioituksella: M» KAMUN Kirja- ja Paperikauppa. Oulussa Oulun Nuija Naisjärjestöineen kokoontuu perjantaina t. k. 28 p:nä Kello 7 i -p. Keskustelua erään lentokirjasen johdosta. Puheenjohtaja. Oulun N. M. K. Y:n 1 alkaa toimintansa jällern perjantaina t. k. 28 p. kello 6 i.-p. huoneus- tossaan ja joka perjantai-ilta edel leen. Asiaa harrastavia pyydetään ystä- vällisimmin kannattamaan tätä tar koitusta. H U O M.! Myös mies henkilöitä , y\detään mukaan ja keksimään it selleen sopivaa tehtävää. Oulu, Lokak. 26 p:nä. liuota niji luönlciöfn. Lausuntoja liittoutumisesta. Olemme wiime numerossa kertoneet, mitä marsinkin nuorsuomalaisten ta- holta on liittoutumisesta sanottu. Edellisen lisäksi sanottakoon, että Sa- mosta. Karjalasta ja ehkä muualtakin on kuulunut mastustamia ääniä nuor- suomalaisten keskuudesta. Mitä ehdotuksesta ajatellaan suoma- laisen puolueen taholla, sen selivittä- wät seuraamat sanomalehtien lausun- not: Uusi Suometar lausuu m. m. „Ntinpä onkin jo merrattain kauivan laajalti suomalaisessa kansassa tun nettu mäsymystä ja mastenmieli syyttä puoluetaistelua kohtaan niiden kolmen ryhmän mälillä, joihin tämän kansan ydinosa on ollut jaeltuna. Jo- kainen isänmaarystämä on surrut tätä suomalaisen kansamme rikkinäisyyttä, josta hyöty on lähtenyt ainoastaan muille, multa ei tälle kansalle. Sen ajan tuloa on hartaasti toimottu, jol- loin tämä rikkinäisyys möisi mäistyä eheytymisen tieltä. Ja että miimei- sinä muosina tämä aika on mähitellen tehnyt ihmisten mielissä tuloansa, se on ollut selmästi huoinattamissa. Wan Hat määrinkäsitykset ja epäluulot omat alkaneet hälmetä, intohimot omat las- keutuneet, toistensa ymmärtäminen ja toisiinsa läheneminen on moittanut alaa. Tämän kehityksen tuloksena on ny- kyisissä oloissa ajatus mainittujen suomalaisten puolueitten yhtymisestä ensi maaleissa rvirinnyt useammalla taholla ja ilmi on käynyt, että tämä ajatus elää laajalti eri puolueissa eri osissa maata. Saattaa näin ollen pitää marma- na, että se tulee keskustelunalaiseksi eri puolueiden piireissä, kun nämät nyt lähimpänä aikana käymät käsitte- lemään kysymystä ensi maalien mal- mistamisesta. Emme muuta moi kuin toimoa, että ajatus näissä neumotte- luissa on miemä hedelmällisiin tulok- siin. Lähinnä toimomme tätä sen lu paaman tulemaisuuden siemenen touoksi, mikä tällaisessa suomalaisen kansamme ydinainesten yhtymisessä toimoaksemme tulisi ilmi ja möisi päästä itämään. Jos tällä kansalla yleensä olla tule- maisuutta; jos suomalaisen kansalli- suuden, joka yhä mielä niin monessa suhteessa on isänmaassaan, sen maltio- ja marsinkin kulttuurielämässä syrjäy- tetyssä toisarmoisessa asemassa, ios- kus päästä mäkemästi kohomaan, luo- dakseen yhteisen kotinsa toisella tamalla kuin tähän asti oman henkensä ja omien tarpeittensa tyyssijaksi, niin ei tämä saata tapahtua mähemmällä kuin että, mitä pikemmin sitä parempi, se »valtiollinen rikkinäisyys tästä kansasta hämiää, joka tähän asti on sitä raa- dellut ja sen moimia pirstonut. Jo- kainen tätä eheytymistä kohti osottama askel, jonka suomalaisen kansamme eri ainekset katsomat mahdolliseksi as- tua uhraamatta mitään siitä erikoisesta olemuksestaan, minkä katsomat isän maan kalleimmille eduille ja tulemai- suudelle mälttämättömäksi, on iloinen tulemaisuuden enne, jonka isänmaan- rakkaus käskee heitä astumaan. Hra Castren Hels. Sanomissa on jättänyt tarkemmin käsittelemättä kysy myksen puheenaoleman yhtymisen käy- tännöllisestä toteuttamisesta. Niin teemme mekin. Kaikesta päät- taen tulee olemaan luonnollisinta, että muoto, jossa yhtyminen, jos se kuten toimomme, saapi yleisen kannatuksen puolelleen olisi ensi maaleissa toteu- tettama, jääpi »valitsijain somittamaksi ja päätettämäksi eri maanpiireissä. Tuleehan yhtenä tämän yhtymisen tarkoituksena olemaan m. m. mahdol- lisimman laajojen suomalaisen kansam- me kerrosten kokoaminen sen kohotta- man maikutuksen alaisiksi, jonka kolmen isänmaallisen suomalaisen ryhmän yh- teinen esiintyminen maltiollisissa maa leissa toimottamasti on kansassamme synnyttämä. Millä tamoin tämä on parhaiten aikaansaatamissa, s. 0. mitä on tarpeen mahdollisimman suuren kannatuksen saamiseksi miemään yh- teistä esiintymistä itse maaleissa par- haisiin tuloksiin, siihen maikuttamat eri seikat, mitkä eri maalipiireissä moi- mat olla erilaisia ja maalia erilaista toimintaa. Meistäkin tuntuu kuin pi- täisi ainakin monissa maalipiireissä yhteisen »vaaliliitonkin tällä tamoin käydä mahdolliseksi". Aamulehti kirjoittaa: ..Niihin perusteluihin, joilla hra C. tukee ehdotustaan suomenmielisten puo lueiden yhtymisestä, moimme kaikessa pääasiassa yhtyä. Manhan suomalai- sen puolueen taholta ei ole milloinkaan salattu sellaista toimomusta, että yh- tyminen muodossa taikka toisessa en nemmin taikka myöhemmin saataisiin aikaan. Wanha suomalainen puolue on meidän nähdäksemme alati tahtonut koota moimat suomalaiskansallisen kult- tuurin ja elämän, suomenkielisen mil- jelyksen hymäksi. Nykyisten olojen ja edellytysten mallitessa käsitämme me hra Cm eh- doluksen ennen kaikkea käytännöllisenä ehdotuksena ensi maaleihin nähden. On mielestämme parasta, että nimen- omaan tätä silmällä pidetään eikä an tauduta enemmän taikka mähemmän piliventakaisten unelmien maltaan su loisesta sominnosta ja rakkaudesta. Jääköön tulemaisuuden, maalten takai sen ajan asiaksi osoittaa, johtaako eh doteltu maalikokoomus, mikäli siitä tosi tulee, pitempään ja symempään yhteisymmärrykseen taikka sulautumi- seen nuorten ja manhain suomenmie- Listen ja maalaisliittolaisten kesken. Tässä suhteessa on sitä parempi, mitä mähemmän toimotaan ja mielissä ku- mitellään, etteimät mahdolliset petty- mykset tuntuisi liian karmoilta^. Hämeen Sanomat kirjoittaa: „Tarkastelipa ehdotusta miltä puo- lelta tahansa, niin muuhun johtopää- tökseen ei suomalainen, isänmaan pa- rasta harrastama kansalainen moi tulla kuin siihen, että se on hymä ja myöskin mahdollinen käytännössä to- teuttaa". ..Mutta liittoutuminen ei ole ai- noastaan mahdollinen, maan se on myöskin toimottama. Venäläiset rvastustajamme omat juuri sitä seikkaa, että täällä on niin monia toisiaan sätthviä, ja erityi sesti juuri maaleihin käytäessä toi- siaan sättimiä puolueita, käyttäneet monella tamoin meidän mainngok semme. Itse olemme myöskin äkäi- sissä maalitaisteluissa kuluttaneet moi- miamme hukkaan. Liittoutumisen kautta taittaisimme me tuntumalla tamalla kärkeä siltä mihollistemme mäitteeltä, että kansa on täällä menäläistyttämis- toimenpiteisiin nähden mälinpitämä- töntä. Eduskunnan alituisten hajoi tusten tarkoituksena on kyllästyttää kansa maaleihin. Kokemus myös osoit- taa, että tuo tarkoitus on jonkunmer ran toteutunut. Kolmen puolueen, nim. suomalaisen ja nuorsuomalaisen sekä maalaisliittolaisten liittoutumi- sesta saataisiiin sellainen uusi maa- litunnus, jonka merkitys mäen maa leihin saattamisessa ei ole niinkään pieni. Omat moimamme säästyisimät myöskin parempaan kuin on intohi- moinen, samaa merta ja samaa käsi- tystä olemain suomalaisten keskeinen maalisota". „On mäitetty, että liittoutuminen tietäisi puolueiden periaatteistaan luopumista. Sitä se ei kuitenkaan »vähimmässäkään määrässä ole. Aset- tamathan puolueet liittouduttaessakin listoille mieleisensä ehdokkaat ja onhan heillä täysi mapaus toimia omien eh dokkaittensa hymäksi. Liittoutuminen tietää »vaan sitä, että kaikki liiton äänestäjät suurissa piirteissä, pää- asioissa kannattamat samaa perintöä. Ja kieltämätön totuus on nyt se, että Suomen suomalainen n. s. pormarilli- nen kansa kannattaa yksimielisenä niitä pyrintöjä, joista tulemissa maaleissa pääasiallisesti on kysymys". Haminan Lehti lausuu: „Me puolestamme emme tosin moi pitää tätä yhtymistä ulospäin niin tärkeänä, sillä yhtenä miehenähän o»vat kaikki Suomen puolueet ulospäin pääasiassa esiintyneet. Tamasta on main oltu eri mieliä ja siitä erimieli- syydestä ei kaiketi täydellisesti mikään, maikka kuinka mahmakin, maaliliitto meitä auta. Onhan se itsenäisyyden merkkt main. Sitäpaitsi aletaan mal- tiollisellakin alalla ymmärtää toinen toistaan, antamaan armoa toiselle kä- sityskannallekin kuin omalle. Epäile- »nättä onkin mastainen historiantutki mus antama kullekin ajatuskannalle oman oikeutuksensa, huomauttaen siitä, kuinka eri puolueitten menettelytamat meillä omat täydentäneet toinen tois- taan. Kuten sanottu, ei meistä tämä ai- jottu kokoomus ole niin tärkeä ulos- päin eikä sillä liene suorastaan sille taholle niin suurta maikutusta. Sen sijaan täytyy sitä äärettömän tärkeänä tekijänä meidän sisäisissä oloissamme pitää. Emme nyt tarkoita yksistään sitä, mitä tarkoitetaan sisäisellä rikki- näisyydellä puolueoloissamme, maan puhtaasti sitä kansallista moimaa, jota tällainen kokoomus on edustama. Mei- dän mahmin turmamme on kuitenkin aina olema kansallistunteen mahmista- minen, moimistaminen ja kaikkiin kan sankerroksiin saattaminen. On sen muoksi ollut ääretön mahinko suoma- laiskansalliselle liikkeelle ja sen kautta meidän käsityksemme mukaan koko isänmaallemme, jotka ennen muita omat omaksuneet kansallisen käsitystä- man, omat erillään kulkeneet! Tun- nustainme mielellään, että tällä kahtia jakautumisella on ollut historialliset syynsä, mutta hajaannus on mennyt liian pitkälle. Sen muoksi onkin syn- tynyt mastamaikutus. Ja kansallisissa kysymyksissä omat molemmat suoma latset puolueet jo löytäneet toisensa". Samaan suuntaan käymiä lausun- toja on muissakin lehdissä ollut luet- tamana. Kaikki ne tulkitsemat sitä so- minnollisuuden kaipuuta, jota nyt eri tahoilla niin suuressa määrässä tunne- taan. Aotiopinnot. Jo toista kertaa yrittää Kansallis- mielinen Nuorisoliitto saada käyntiin k otiop into-liikkeen. Mitä on kotiopinto-liike ja mitä se tarkoittaa? Siinä muodossa kuin Kansallismie- linen Nuorisoliitto sitä on suunnite!- lut, on sen ohjelma ja tarkotus seu- raamanlainen. Paljon on maassamme mielä niitä, joilla ei ole tilaisuutta säännölliseen koulunkäyntiin. Paljon on edelleen tiedon aloja, jotka omat kansalaiselä- mässä tuiki tarpeellisia, mutta joiden alalta ei kouluissa jaeta tietoja lain- kaan. Sellaisia omat esim. kansanta- loudelliset ja yhteiskunnalliset kysymyk- set, osuustoiminta y. m. Kirjalltsuut- takin on olemassa koko paljon, mutta sitä on maikeahko hankkia tai puuttuu ohjausta sen käyttämisessä. Näitä puutteita yrittää kotiopinto- liike puolestaan edes osaltaan poistaa. Kansallismielis n Nuorisoliiton keskus hallitus on suunnitellut eri aloilta suu- reinman joukon pieniä kursseja, ehdot- tanut niitä marten määrätyt opplkir jat ja sspinut kustantajien kanssa inelko suuresta alennuksesta. Näitä kurssi suunnitelmia on lemitetty ympäri maa- ta ja lähetetään edelleenkin mapaasli minne »vaan pyydetään. Stina tarko- tuksessa moidaan kääntyä mieluummin suoraan »Kansallismielisen Nuorisolii- ton kansliaan, Helsinki Maariank. 28" tai ..Nuorten Nuijan Toimituksen" puoleen Jymäskylässä. Tauotuksena on, että näistä kurs- seista sitten malitaan luettamaksi joku tai jotkut, tilataan kirjat yhteisostolla ja alotetaan opinnot todella ..koti"- opintoina s. 0. luetaan lomahetkinä, joita marsinkin talmisin maaseudulla pitkät iltapuhteet yllinkyllin tarjoamat. — Paras olisi, jos useampi henkilö liittyisi yhteen lukemaan samaa kurs- sia. Kokoontuessaan silloin tällöin moisimat he opastaa ja neumoa toinen toistaan. Mutta auvan ominkin päin moidaan tietysti lukea. Jotta opinnoista todella koituisi ma- kamia hedelmiä kantaivia opintoja, tar jotaan sitä haluaiville kemäämrnällä tilaisuus suorittaa tutkinto lukemas- taan kurssista ja saaivat he siitä to- distuksen. Herätystä ja johtoa tarmitaan kum minkin tälläkin alalla. Eikö sitä moi saada? Olemme kääntyneet liittojemme puo leen ja kehottamalla kehottaneet heitä toimeen. Nyt käännymme kaikkien malistu- neiden kansallismielisten henkilöiden puoleen ympäri maata. Ajattelemme esim. lukuisia kansakoulunopettajiamme, ajattelemme kansallismielisiä mirkamie- hlä, liikemiehiä, kansanopiston käynyt- tä nuorisoa y. m. sanalla sanoen kaik- kia simistystä jonkun merran enemmän saaneita henkilöitä, joita nyt jo sen- tään on useita joka kunnassa. Pyyntömme teille kaikille kuuluu: Hankkikaa miimyttelemättä kotiopin- to-ohjelmamme ja tutustukaa siihen. Kerätkää sitten ympärillenne seutukun- tänne nuorisoa tekemättä mi- tään eroa minkäänlaiseen „kar- maan" nähden, esittäkää heille kotiopin- tojen ajatus, kehoittakaa ja innostakaa, neumokaa sopiman kurssin malinnassa, tilatkaa kirjat ja opastakaa sitten nuo- ria lumuissaan paraanne mukaan. Woimmehan olla makuutettuja siitä, että tämä on hymää, isän»naalllsta työtä. Waltion apuun ei enään »voi suuriakaan luottaa. Jtsetoimintaa tar- mitaan. Kansallismielisten on siinä käytämä eturimissä esimerkkiä antaen. Kansallismielinen nuoriso kautta koko maan! Niissä »vaikeissa maiheissa, jotka kansallamme omat edessä, tarmitaan aseita. Tiedot ja taidot omat niiden joukossa tärkeimpiä. Näyttäkää, että käsitätte tämän. Sen näytätte käymällä ripeästi käsiksi kattopintoihin. Amosilmäistä, armostelukykyistä ja tietorikasta »väkeä nyt tarmitaan, ja jos kansallismielinen nuoriso tahtoo kasmaa kykeneiväksi siihen suureen työ- hön, mihin se on kutsuttu tässä maas- sa, on sen pidetlmvä huolta siitä, että siitä tällaista »väkeä kasmaa. Kotwpinnot omat »nuuan hymä keino tämän tarkotuksen saaivutta»niseksi. Lokakuulla 1910. Kansallismielisen Nuorisoliiton Keskushallitus. Yleisiä uutisia. — Suomen rautateiden alis taminen Wenäjän kulkulaitos- ministeriön alle. Remalsche Zei- tunqille sähkötetään Pietarista, että kulkulaitosministeri Ruhlom on uudes- taan nostanut kysymyksen Suomen rautateiden alistamisesta kulkulaitos- »ninisteriön alle mitä liikekannalle aset tamiseen tulee. — Hämeenlääni» kntvernöö- rin ero. Esiteltäessä kumernööri I. (lordien erohakemusta, on senaatti päättänyt puoltaa sitä ja alistaa kor keimpaan paikkaan, että kuivernööri Gordielle myönnettäisiin asetusten mu kainen eläke. — Suomussalmen olot. Sen johdosta kun halla taas on turmellut miljan Suomussalmella, joten rukiista on tullut täysi kato, ohrista lukuunot- tamatta muutamia Harmoja taloja, joko täysi kato tahi keskinkertaista huonompi, eikä siemenmiljaa ensi ke- »väisiä kyllvöjä »varten liene monella- kaan paikkakuntalaisella, on Suoinus- salmen kunta anonut, että sille mal- tion siemenmarastosta myönnettäisiin lainaksi ensi keiväisiä siementarpeita marten 2 ,000 hl. ohraa ja 1,000 hl. kauran siementä. — Oskar Muurin murha. Pie- tarin sotilaspiirin esikunta on nytteni- min päättänyt pidettämäksi täydentä- »vän tutkimuksen Oskari Muurin mur- han johdosta. Tuleeko juttu sotao:- keuden tutkittamaksi, niinkuin on sa- nottu, siitä ei ole »vielä tietoa. — Terlveydenhoito Lapissa. Lääkintöhallitus on senaatille lähettä- nyt kirjelmän, jossa se huomauttaa, että sillä on jo monta kertaa ollut ti- laisuus esiintuoda, että »naamme poh joisimmissa osissa »vallitsemat luonnon- suhteet maatuvat erityisiä toimenpiteitä näitten seutujen termeys- ja sairas- hoidon tyydyttämiseksi. Myöntäen, etteuvät Lapinmaan ja sen rajakunnat oinasta alotteestaan moi hankkia seu duilleen tarpeellisia lääkärimoimia, on silvilitoimituskunta eri kirjeillä »nää- rännyt, että Lapininaan kaikkiin kun- tiin sekä pariin Kajaanin kihlakuntaan kuulumaan kuntaan on sijoitettaiva »valtion palkkaamia n. s. aluelääkäreitä. Näistä on kuitenkin Inarin ja Uts- joen kuntain aluelääkärin paikka mielä täyttämättä eikä sitä ole »vielä moitu julistaa haettamaksikaan, kun ei ole ollut sille sopimaa asuntoa. Nyttem- min on maltio jo ostanut lääkärin asunnoksi talon Muddusjärmellä Jna- rin pitäjässä ja on sen sisustamisesta ja korjaamisesta tehty esitys. Kun Lapinmaan aluelääkäripaikkojen täy- F