l.suvsnfsmN lokslilMit 28 pmZ tt:s 123 — — Woiwienti«me. Suot e Hö^ryla ma-Oiateyhtiö an nytr^mmaa tednyt h?!Z'.tu!'en sen'^5 si^ttmv.le-'. vhtiöu woi'ul?tu^m?'su jen i '.e 7 m- jesta. Nako-s»n ow't ;--ämä kulkua.' messu? kesäisin 41 mk i'. ?'?!?;»«» 47 mk 30 p. 1,(M ki'alra m iw. Esi marr-.skuu!» 23 pä-n/ä?tä al kaen Lulce kuleiu malsa oym päri mnodea Voita. 34 m? 1,000 kils ta /'/6/7/ö -- ..Merellä olen minä s-^nty- u »tja ' -i i n? a l' ^ ole 7? minät"!.- tu". Höyr IÄN?.- (5o«c?rdi n 'ra ti lauän- tyi la.ma» wu«>e Kaö'i.'tsn ma'.!>-!'t ^ yi-.r de?K ly^-Uu. Ä-ti i! pi?>i! lulo'.--.-; ivo! w. t hy^ia ja ;c.iwät Ltriv li.'aa >. Reipas w a n y u s. ktinr lan Wirtaniome'sä KarinSk? asuu <i,'ti'rensä ja n ä>>. yn>ä luon, lrsk.ro »vi ^ii. n- gerrc>o-«. jok-, t. k. Lu pnä tä l i i>' or ia. Wa'. aj! en !cv 5^! ! i-AZ-ään >^-o- lim-'U - n?!e>ä h-nv.i-sä r«u»!?'!i ja lisli.-, moilviZfa. Hän on r. pp niiaa ^ todi't a !e'»n. etiä !iä > ai ?ri^lä !äna i.z. y a riihelläkin. ja st inn ia yä.a jota paavä vhlerann titiikäilee. — Eetu Salin ou Anrni a i s 0- menkieli en soft li': !ch:ion muk.an saa punut Ainer ta -n ja lansomat iehdet tä män iliniciua vuola->!in>.'rin" ja „rsi taistelijan" nrmeluUecisi. M. t a Lln tulee Ami.n!cssa h?mma l<m aa. sika e>r-'at n-? t>d ?. Poiil i'«t „t c:äM'' sl>« st a m wäit- e! ä ?e!.aäwl> st op cu-n-Ul» .suuren r.han'kr^q s»n" j<irje-< tami.-en A-i.en!.! -s-- '» nmen sost-l-sr en waat-.r.:da-t-' ei hy väksi. Liae.-kä ..''a 'ä»>ö «uu-e onn ötui a n. stläli si ten Cuom?n »d-.s?unta>?n s--ad-> n so- st tist j>. Toverilla o - siis laaj ck u tca nen toimi su, rueu u?ana. Porin herram r hasuom. 0.-. siis elity- nyt. ^ — Kieltäytyivät sosialistien edusmiehyydestä. N. R. sf Ursin. P. Aak-tt-. t! A. S" rinen n. m. oivat ilmoat nect k eliäylyivänsä sosialiS ien edusm.ehyydestä. — Äsetettu edokkaiisi, ?n ailka kiell S«tyiwätlin. 'i^o^ o a sosia listit omat ehdo k ik ccn asct-an-ct >i!. >n, entiset kd ?!> j>'t Zi. HAmälä!«« ja W Bomanin, wai'.!a nämä kielt ytyimät ch dokluudesta kertoo Salvon Työmies. — .Sosialistit toiinituksss- ta o: ei'e.i cca .n.tt lvhdea pää'oiu-.ick.-ja Kaaps M^rroZ. — I! u o r s u o m a l ai s i t tois' Z taa.?. Hxzs. San: ssa kirjoit'taan Jy' »väs^qlän' äske>s->-!ä raat miehen moa „Nusrs::oma:iik.'.,en vhd-St><s asetti st.-Lä y?stmiel>.senä nrersu^mal i en ido ko .n. Mut a o'a i>nr uomalatsitn InkiuNi-aa p.^aillirätkin äiineStää ruots"lai"t»a ,h- dokaSta. Za. w'.«l i kummallikemp a. ka>!pn gm nacrsuomalai ei !chtt enu,^. ma.-.lipäi > änä nuors«o:aalaiS:e» elidsk- kai.st se ä r -oist-i'.!, eliZlsn että nll^rsuo- m»laisea qizdtslylsen endo ka -r. > in >en pie-en p«o'to'a«-een e^stmai»itui!e" P ri räim ä c kascmmin He. s. Ta anto w t samanlaisen ka mini icdivt -lse^ erinaiZ'e i niirinomilai trn su.unenmi Ii svydiSlä. Pr:n lro '.loitsi z o'.i ea nustanut e lä jos siio^alarset p oluecl liitto tuinmni!a ruo!.s luisen puolueen ed lStajal-ttu edaciu n s a kohoaisi S0:een. kos a osa n-orsu^mal 'N i ä>»ec?!ä si ruotsalaisten lii>to> -. Tähän mastaaivut Hels. S-n:t. .H win uZlo taivaa, wallon'ia Inn tielaä että eräitä „n!!or>uom l!ä- HSntm a-ti r>n ääne-.tä rzt nw s- la seu puolueen liitoilla. Nc ovat nn ä nuor suoni laisi a jo t en m-cleSiä ka> ki suo na la s >us ou hä rit erv.ili n^ision ' mutta r oisnlais us iuivai ierviiiniiir Juuri mitä kans'lli^mi-lisellä tih illc ai-.a on monista nuor iiomnl isi ta sa NVliU. — Pietarin asemalle otettu kenraalikuwernöörin apul^.- se ii L1 ps kin toim e sca h ariotte lijalsi santarmin tytär, joka ei osaa suomea eikä ruotsi", eikä omaa mitään alkeiZtieto a. Jo'« ai a sit en p^rii Pie?ar n astmalle har!' tslja si «r än silälnien aseman santarmiivahtim^t r n tyt ir. A enl-'. pä.uy 10 ei kummi kaan moniut h,nu> h. rjHeli a!si ott> a, ko ^a ha ija ei osa?! enempi !u >mea kuin rnotä itaan ja kos a hän vääl e »äätt e ^ ou,aa h din tuetin meik'.lät>ru ka saloul >!N kurssia >va>tia wat nlkeistiedor Sitöp on raudat.?! habitus eruvsellä t>eclo?irj-.ellä tielväryt ott mas a harja tellioiUi naisia. w nika wielä täyttä.simäliin waad tut patem!yZ- eyd.>t. — K u^e ti t>'Z ä ljuolimatta ei m'.i".iU>. pnr i ä kummin'a n tyyly yt Pie^ rin aseman päll?stö t lie loowsan iä t: asi'st-1 a::omus>en kenraalikmv.r lööru. ap laiselle ^irsk.lle. Ja k l?o ? e Qa>au tui. Luskm toimesta ore-ii n pyryjä Pe tarin asemalle j e päälle päät e-kst v äsi hän a w in "l ?t i p ltkaa nautti i>alst. mailla tamiliisi >sa oloina päreivyyssti- dot läy tä väi n h r> tielija saa wu. si määriä — u e>- ku-ntlia wuo:ta ^ olla taim 6<>jat ilman p il.taa. W irman'. woi«ce < laä, että tämä lois aiv, meiestys - paZ aa en> ea pitlää mui aan yhiä rä'ewi-i w.rk m eh»a al kuja Suomen raulate.lls. O ">an si'i e Niin mula v i , ä il», ku- haa iv >,n san.uu olemaan santar ' n iytar t i lukuja en. A'e'.u!sen mrärääuM !'äos maat mu.!>.i eiivat silloin paljoa merkiise. ^ Karjala. — .Vau 8 sit" seuraelämässä. Kirjailij' Ro egger t rjoUti: on ihu: nä jot^a tuntemat si!aii!>nilä pello: stura elä ^-sä s tiumia !eskuii:ela>i pysä'dy - stä kohtaan N in pian lun i> ur .- s ! puhe !eS!eyly!>. lvajkk p? main nel-.! neZ mi uutin a akst, tu ee täinen tai :ow»:> seuriviir n itseni-tä ranh ta?>a iks>. hänci w:lt >a eaomi.llqnärvä ahdistam r t.lnn.'. K >i in mok> min on sanott uva joialiu mailka ty^maalin. Tämr on tre!>dys, pieni pausk woi olla sangen mir istämä. Katissa taoauksi sa owai räll iset r>au?- fit valzon !uoi'nollis a?pia kuin keskey l)- mäiön luyslu, joka us-in tunrau pakolli sella ja te ee sam n waik»tuls-u kuin ali tuisesii pqöriiva ratas. Mina en koskaan wo>. rlla hymällä tuulella seuraZsa, jossa pa s'eia kauh illa wäl>etään. Laont^muu- dclla — ja se on kai pääana miellyttä mässä seurus e'u sa — m nä en ymmärrä ainoastaan sitä, että k.lin moi ja> oa, m la häner> miel e sä johtuu, «aan myöskin stlä, eitä wo dian >o aetli mie lensä makaan J> tapahtuu, etlä kaiktt maikeneivat wmalla ke laa — niin silloin Ii telce enleli iäpi huoneen. Aitta kaamme seil iul ea pari au ?ertaz, wai- kutus on s>täk n pirempi. A»wan ts?^. tää» lausutaan si t>:a joka w»i»«s sana ja kesluslelu saa unlta mnvhtta. Multa jos kenelläkään ei o'e mitään sanoltawaa, niin on parasta maieta. — Sieltä täältä. Kaaiamvoi-injä M^lter Rumberxi >!>almi^t lee i ycyoän edusklnnan puh m'he>, ase'sori P. E. Sminhufamd n ri. tatumaa. MkölN Food on maailmankuulu.! säärien lämpiu-.Lsii suostit-».^ u>- d:ö.^i.:w» ramint" ai>>e lapsille ja su.ra lle h nkilöille. Myydään apteeleissL z>! rohdoskaupoissa. TorZlai-aamulla palasi hövrylaima „A :re ssa" k t maauansa '.2 si-.rtolaista. Loirnnaa i?htci?'onlun on>'ai t. lon ar- '.ve «on ival^!..ii::oan ensi syikyksi. Vt. k. rol isiko:ria cioal munk >mat y'ki- lien-i^ot tustt.-.l.eLl T !s Zia kotei hinsa H lsii-kö..?. Hntioih:., on jo kcmä s^iskiiä hul unut 1^wuo".a? voi'a vtasiäca.ä, s- w -otiSo pol!s Maaningalla ja 2 p.ila'. Sn-neujcell». Tu'Holmassa cn j>-.lais:u le'>'okir!aiien asein^^la un?. Iil ia.nia, joki käalUiä mmimiikkiS „W'.n'?? fcnno- m^ 'ni", 0-1 ivuoftuiusia st: ea > ucllsai^ ra l >.S a Su.-.ineSta lkomai'!e p°»Ss?ql m as^er! W Udom^r (Lhiirvcrg e ka knulu su^mil^i>cen p:'^l'<>es."n. ^ E-Iliven s. naa tori ^n^an schiirl. chms kiulun tr le : an r.iuii en/>i TZciasan h-:wi- oikcude : prcstdc-.ili.fi. sz täiSZ. A«s!sim Tsr,» (johtsja Osk?.r Rssqwtst) n:'y^e'ee :ä.'iIS länSIn ta h'iomen-la T- ,<n kumpc.n'-km i t -ia ilo 8 1. Tänään eji'.e!5ön 3 n(iylölsi-.iu, »öy- te mä „P uol -li n I ura lei n e ?>" ja 5?!.'.^S."N?n r5^:e!m/. W n h a Heid elbsr g". N i:cku!n »r-.''.!?e uumers5>saw.:r.e jo ly'z ^Sli i -o." -.'cmä! nuy'.e!inät s -rg-n mie-iät:wyit-äw't ia on "!!'ä ki.'U!ia^s> ye<ö ra ?«?> rllut kc.licmoS.sa. W iU^.nu.-s iöhemmm vhjel-^kh- Uin. L :n?ydäZn TsyiteriLa La- VcillisinL ai'ou^. — Alpha« «ätzttäuiS esitSä' tänään lauantaina toiien ^erra? 3<^y!S!sism h iwi?äy'-!män »J^ä jc P-ika". —„La«ter-H»ma»^" ZvAfertti ii«o!nekna suunimt ina Palokunnan» akcll i c! aa keäa ^6 i.p. ja päSUyy lsi ojossa, et:S sieltä te-it-eci:» hy wserk äa. Tärä tls-s iuom.a th- mc, ianoa kanv.att -s käydä ''uulemssZo. - K-!sfan?osfe?tm c-ni -a Soi- 'c-nnollisen ft- ran or'e::e«i?unru>!° laiua k!o 3 i.p. Ttjö väe-y d^siyssen tai. ll z seur^K'.oaU« odjel-noll^: 1. Uuierty^ri „O-?.e? e sim-'sst-", Z ppe. 2. Me^uett-, M^z rt. 3 Kzn-!i>'.c"! sSn?e:jS, L'.?drI-^L-§ on. 4. Nnkariim^ZN ' '>ssi, Brahms. !). U -ktyyr! ..Myielmä - j danu", Mznt. 6. er ti-v.zlorfesi, Bsi- sig (1 .'o mi ai, ll', Uar ne- li -, !ro'.n^ pet.lle ja f!öi ille). 7. Pc>tvourr! ooop. ..L mm^niaulaja", Verdi. 8. 30-ivuo' ttsen ^odan krarssi. — Uuf!» kirjsja. Acjö We>- lin öe Kumpp. Osakeiih::ö;> :inuNe>to on ilmel'tyn^t: Jiwo Härkönen: Kylä. Hu-.:a 2: 25.' — KsUleuduLe omii' että k-c om.Zs^oko^lma, jiz.'>sz a-^e» -aan kuivia rajakarja!a'sis:a luon- :e;^'a jc: elömä?'!ä. I. A. Rod:onow: Riksc- se m m e. Kuivaus kci.-.iai elä-n S >ä Tekijän luw uisnSjänk eleitä suo- mentanut S. We..nerir» r a. 461 siw.. hint i 4: M. — Too^-l.r oa ul'om. t» -ie > orivoSielu pl!ä> LLenäjä lar- allisuuden mLrlillisimvtvä n? me k isinä ilmiö nä; ieN-K jok-L en ev.V' -:en kaiuklaermröl?, l ^us u ta!)w.--cen'° kumata vino '.Ktaa.n t'?:u 'tta s. 0. kc.n- Islaan walivsin,a-Z kauhis'utl-.'w^ raakuuden ja clennuksen t l:?, ^st. iheut-v-et h^rDu's>zt ow:t lullee jo^aväiwä:s,kst iUr. öiksi maasct-duk?. O »neeisi si tä husnua-ra, jo'a leos un k .li n asn.in s?awutt .!iut, m -i- nil-a'< o-?. kt ä si-^ä on wuodm kulu- esja otettu unu» p inoZta. Suomalaisen kanscirtanösin y-lä- wien julkaisija I: s u o m a l a isi o kansantansseja. Kaksiku nmen- äwi'.st t n?sia. Toimittanut A s k? Puikkine?:. H ' ta 2: —. — Te ak eSsa > nnetaan läydzUise", ^o.luienat ohjeet irc-.idojea elttä slea, rvtus !wsl '.--en ja wr- 'asa-rel^^ten karjLNkvsste?. orpim?- s.'en. Myöskin k°.;nluu si.her» tarpeel liset nuotit. -D. Meresh?swski, PlSs- «ou ^.,eet Le n rd? d Winc'. Edellnieli osct. Suowe.it::. nul K. W. Järridf^t. 38t) siir. v nl? 4: 50. Otzrcan R.m LM. N:o 47. M rejh owsk ^ nmi on s?ä'ier.iät!ä uwNm,»e sille lLk-.joMe w!r» raS. Mutta ko >im.-:ass?an Menijällä erä muu lla E» o?vai>sa DMri M.'r!h?o'tsti on lu^nec u ja m:'re- hika^, uusia uc:a kulsen^ k.rjaiiijo. „Vlö?n.'U'scet j^mal?" on KZnen huomat!.--<win ja lttlMktum tso'ftnw. Ie on romaani, mutta z» mn >ä jokapöinsäistä lcjia. Se ei ensi si> .u'!.^ t^l-do lut z^llecn b hda l wi j ".de:'.k'.iid?n y!siZ.; dn. u!kokai'"''ta ja si'ä'.siötä ma -n se antaa «'Smän kumen k--ko' iiaisesta cäkakoudss!?, w:eiöpa 'dn? s unnan historian ed?ä merkiuifim- mättä, re-e/sanssin mkakalldeKw Ien päähenkilönä on mainio Leo nardo da Vinci, taiteilija ja tiede mies, merkillisiinp ä 'Kmistä mitä kl,s> kaan on elänyt. Eräs hyivin tuNl nettu saksalainen l^dch'Slorouftia on sononut lä ä rcmaania parhaaksi ie^ks^st, m!tä n ;dz d^ V reisiä on kirjoitettu. S-! on mu^leiv loiswwa kuwi>»?, muä suurirnmass^ määrässä ajatuk-ia herattäwä ja j-"n- nittämä, ja kirjo:iel'a tauM-, j)ka on maddsllinen ainvastaan suurelle rukoillulle ia tuileilijalls. Nyt on ilM's!y"i)t su?men-'cUuna rvma^lN?» edellii-e-l oso. JUkimäi- n-n osa ilmesly--.ee puluk--uss2. — T^!Zai-?ten ur»!o??"iden teosten lii iä- ni'."t'l suiomalaiseen kirjc-llisuu'cen on kalsottaiva todellisekst moitoksi kull- tuurillemme. — „UirjaUisia pikkubelmiä" -. imistä p,enowkt-.-jc.§t.,a on Anvi A. ik^riston ?uötannuks-lla Hänesnl-n- imLsa jälleen ilmeöiynyt k?Ime nu- nitroa: Neliä päimää, ?i-:wn, !s. kirj Emile Z-><a, ran»?<!nkiele»>tä s-^men- t^vut Tiina Tuur.'. H i.la 75 — Zola vn meStari ihmistunlemuk>essa. Hänen teoksensa osottaivat h<.rwi- n.iilla neviv, j > niidcn piraSoohjan.-: im ai«a il,2mee:U:-?n, aate. H..?en p-.?-u.t«o^:?»s.i'„N.)l>'. pSi^-ää", jo 'a ih-.:-^i-ZS.?SA eri ttä- saon?n ii, j^hon I->r. suuren?' ism p!» n. -n lrlzy-»;; - !-ien xii l-ihklmi, Suur N a ra s, ?w!lnuZ. rrjst- Bl-chzrCsuo- e^'an^ Enil H-.?ta ^'in 73 p. — T ??ja lun l j<> p.?lj-?n pidtlt-z. Tämä hä»?u ^'.'.ko^er-.sA, jska!uwaa -vr-.rknst" «un v.nta, m-inewar-'.Sta, 01 puhtaaksi Kis. u h l ':', jok-l: he'jas!e'ce pucvv, !akz7<!ww.!-p. im--c» h?rL-Ziv^S lempeä h^-en !5.hja^>MnSa oike d.'?! un- to -a", se j-.'.!oLa suatmmuksell .h°.a: hä.-.zn k.-!--lR?!.:>!siMn.sä. W r B lZ.>tSä -' iä -siili S-'::mc-.!.Ntt!:>ic h V W a n i 'l a W a n i n i. Pallia- on herttuatar, '"ksi k-rlnnu". f:ri?'tanut Ste; d!z.:l (H?nry B'yl?) n^lr-nk e?e?tä s >-mei t.annt T'wo T-uura. Hi. ta Tain 75 pN,wS — Tekijä, vow sata n?u',l a sitten elenvt >a w -ikuita^u! kirja''ijo o-i m--snsa b«o>.'a:t2Z?'mr'a ro».'nn'.ik?oja. Häntä oid»tL5n si -lali? ro- ?ernstaj^.i-a. T-s?ä kir;<>- «ebla esi-?:vt k«-r^ninSta swot molemincit disti.r-as^sia ku vauksia ja mi ä mklenNmtoifiznpi.l! lukea. MWMW E-!nmä->e.i luotuaan pa-k >?uMalw r siSö^e nme on »viime syasn^n 25 :nä Hundsissa perusteltu metsä?.' riistvn h oitouhdistys. Uh- disty-Z käsittää mainitussa pttäjMsä Maurialan, Mommolan ja Raijalan kq'ät sekä suuret osat Loimaan ja H ittisieuky ää. Sen tarkc-iuksena on 'uoMa kaike!l>2!sta nielsänriist a n i nttulla cttueella esim. sit^n, ettei la:Ll^-ta vl^holi sta pll.ta rikottaman c,?ä v,yös'ää« cmi'.eta siika-ktsäStä- äin hcrioltuL lo u t la to ntt.nsa. H? k«>t ei-rät m!tään ol? koslan ielz^ee ri:Kt.n ki.rtut:am:selst, w an ainoas taan häwtttäwisekft, n ia onhan luon- noll s ', että Ul2<,N'?wi--t -jat, jolle l--k: r:?icn tura? a, tek'.-ät sille hoi- d N suh!eea tn r-kä woin?o.t. Tä ä nie's«nc'i tiu suo!c'einv en ^irol-St an läl ä k.u^.lla kuisoituna oa su-ätul- '.-nut n on!a sellais'.c, joka o - tsttu- -ntt ilman mi-äzu - k-u!t-: rä^t. a ^uy äniään ryt ue-äs-sääu sopimat- toamkfl toimensa jatk-.-aijse?. Tulee ottaa kumminkin huomisop, e.-ä so pimuksessa, joka on iehw mcanomis tajani fk?-kea ri Stan rau? oNomi essa omat h- asetlaneet l.n;ös iiftllcen Vaatimnlfia. Nnrpa si nä maan- omiStaj-.in keskinäisessä sopimuksessa, jaka oa 22 isännin allskiri-ntkoma ja Hailt sten y. m. kuntain t hl kunnan oikeuden weihw'stamo, lausuu 'an m. m. „el ä hyödyMen;n?t'ä-räLt n!ar- tu^.aa iseksi Ll.eellcmv-e ivaino mmc ^eioeläimiS, olemme py - ämätiä j^- n 'siä ansoilla; tee!amme — mi'äl- -n.- Z doll?-ta — c.lla ampumalta nan« raet crtä j' koppelco; olemme anipu matta po'.weila suwxu-.ttto.m j-> r -u> -.vtamsTiS jonkua ril^taloji,-, jos se uh. a alutellam-ne hämnä." Tä tä siis räk-^y, että tcrkotu'sen > on p;Ij?n muu^ann kuin sala.melsä?- täjäin ja muute-kin laittomaSu vr.y äjäin kor ?ti - en. Sm tähder onkin il- ll i t?rwe'd.t än>a yrily-:.'- -nelsänruttan suojelemisetta, aikana, jo!-oin jo muutamat lu.tulojit ukk '0- >at olemct'omä!i bämitä. Seurat apa muuoll km Hu uislms.en esi in r'k^ä, j^n'a lvlänrbsa Olema wet- s^slysl. kunme ja erittäin sen 8 § t.delliNää. — Harjöwa?au Karhua ko kous ji pirde-illama pidetään hu?° mennä sunnuntaina klo 5 i.p Hon kalassa. ZVoimiSteltiseura ko^ooatllu llo 3 !.?. — L ivia» Ssome-iZa^eA se«ri to m elip ir.ee, niirk> m ,-moi- tukicsla : -ttya, iltaman ojalla t-.lo'- laan vydlnnm?etten ru-mma el>. ni- r- ra-Ztuun 7 p: ä. T- i-»ikunt? on teh nyt parh-nksa »l^man onniöium'- ielsi ja odatt a -iyt, enä loivialotse ann t>:iov>set tuin p.-.lmebjatk'.n fl!!.- mi vat tädä?' r-h-eiseen r--.nw'uhlai>n. Nai-rilsäU saa ' nun ohs-lm.m pää tyttyä tilavuuden kar^l^on, jok- 'ekin suolestaan r,'e:Ln-kii iuasusti oscnot. jia iltamaan. Iltama alkaa klo 6 i.v. — Ka«saa«pää^ kassa»- opiSto alkaa t-^isea toim!ntakavtenw ensi tvstaina ll^ 12 päim >llä y'sin- 'ertaise.la amaiaisttlaisuudella. Op pilasten omaiset luin ma-öMn muut opiston ystävät omat sydämellisesti termetulleits. Uusia oppilaitakin moidll^n w'elä sonkunmirr^n w Maanottoa. Olisi siis syytä, että nuorisomme käyttäisi tilavuutta hymäkseen. — Ka«sako»lut. Laitilan kvn- nan Suon?ac.u kansakoulun m. t. opettajaasi on wailttu kar.sakol-'Iu'.l- opettajatar Laila Suoma. — Mysvsetty eläke. Senaatti on myöii.anyl Pirkanon haitoaluken met-äaivariijl-lle FcanS Juho Lad- sorsllle 2(i0 mk elate w.jadesw. lukien lokakuun ensi päiivästä m. 191V. ^Jkaaliste» kauppsla» al»e. Ikaalisten kauppolan järjeSty?oikeuS on aron tt saada kouvralan tontti m -an suurentamiseksi Jk^uli->ten kap- oal.ttsen Virkatalon m -- »-ta pakkoiu- li otuksella erottaa 8,930 dchtaaria. Ailassa vntamsssaan lausunnossa or kumernööri ovomusta p^olmrut, km- ts!,!in ehdolla, että kauppala itse tu- lce suorittamaan koko pakkolunastus- hinnan. — Hyljättyjä elS??ee»?oro- tu^auos»«ksia. S?naatti on hy lännyt ni. ru. tar-.-t'am?uj^-..t Fredr;? Rauta-H>zyd'n pi-Ljästä seka ki ll Moria L«r.tsa S'!f:nni.' samasta viräjäM an l-aik>e^ s.:^d« e!ä'keen lorotustz. — U-si ktzlätie. Nelj- r.u^ita ?eZ!ä'.:eidcn rii'..-in jätteen- k-n laar in ?-W?-.-nöör'! nyttemmin antanut pää töksen, -ol'a t:e Rimpi.'.:bo:-! krp-n lucia. HzUikuotos» on zce'U: Wi-S- w.de". ja Prewi:*ia kyla-^Ucn les ken. — KätztäsuLMfeL kokeet s k- san- j z ransk?t-kte'ea lehtoni wirk j , alatte» on 1. k. 22 p:aa suo: i-.^vt fil. m. isi-. Pslka Katsra Ty? rae-I ä. — Kokemäen t!etohi»::!l-sssf« «e»j?rikk!Al»sfs alkaa kur?st ensi tammikuun 2 pnä. Hufemulftt cav a täh.ttettäa ct ko.ilun johiajaLe K. I. M. Chanille Kokemäelle enren mar raskuun 20 päiiv.lZ. — Wad»is:ett» Päätös. Ul aa.l .n y. m. r->n.c!u iihiakunnancikeuS t-:omi->i >ri me Loukok. 20 p:nä xnta- M ill k.a ?äa ö>sk!...il tySmits E-N.l Nlkola: Kanniston, U-n-Uan pit-äj^n R.iwan!nkylän ky!Lg'ä, stttä, -ZlS Hz» .dell sen helmikuun 8 p:nä W rh -n- -on tilalla H aSiU ii lylä -sa 'am a sitäjäS syvnä p doinpUelt KuSt a Sct.a-.d Mn-iikkas, 8 kt. roanke^srai?- g.iswk'?en srkä ' na, e.la dS?! seu- re?.-?> n kicht-k. 11 p:vä Ul-zn-.o:' pap- pi'a?. metsä ^sä dchrjlaan K-.'s- raa Jlmor! HcdemS, p-dcdäivälsi 10 k. woa!e!,de -so, elt kun nämä ran- gais:uk'.kt ^hd s-ettn.?, .örsimään kaik- tm. n 1 w. 4 kk. wan?eusrong.»s:i'k- sen !ek-z w?r.v.aT!-an erau siä mct- iuja kumm^llek n liVUSt-' ja lääkä- rr.-ho-doS!a. Tämän päätöksen on Turun ho- mio.seus kuluroan lokakuun 19 p:r-ä antamallaan päätöksellä lrah^tZta- nut. — KestiZiewarit. KeMkiema- reiksi Loimaan nimiSm'eSp,irim etisi iv',id?n wuode? urakt -«kaudetfi tammik. 1 päiw'-S'ä 1911 samann pLimäär. 1916 o» lä aun kumer. öör' rnäLrän» i yt Loimaan piiäzcssä Mesikosken kylään sijiU sewa>'s 1 majatalossa enti' ien talouisen F-rdina:d Reinikan 1,373 mw wila!mZt.z Ki.rB.iu5w u,c.^!sav; M?'i än kulään sljaitetta- -r>a^k.? »t.'j -t-aloösa röä'ä!i Wiktoc< Haglm-.din 485 mka wua:u'.St-' kar- -.a^vsta nus-Lon jei AoäjSn ky ä..n siiotte loivansa m^.jat> kS?a kanv' nas Juho Wid'or! R-.n'e'm 750 a? r° in i^-'otliiSta koro?'.us'a v'-iS- 'aan; Ala-''aroa p läjänä K l- w..kan ka ään siso asia mujc- t.-.loSsa keiUc-plas Frm-.S Sol-i in n 1,100 i:>ta wv :tuiSla koraiau^ra K as- -.sun. Tdir sanojan kylään fljeitetta» nei sa n: jc.talo>sa tttollisea Feans Mrkalan 600 mku muoluista lcr- U5ta maa-- n -g Ko km sy'ään nsn-tettc-V ssa m^.jitalo?sa talaNisen '^u^aa Höyryä 495 Nikn muotuiita kor jausta wa?!aon selä Metsäma^v kylään siioiiettomassa nu-.jat.ttoSsa talolli^ea Juha Alitusmoka?' 200 mkn muoruista kormauSts w :?tacn. — L^Lie» ?irj.astst. Werner dersträln 0. y. Cygnaeus-juhlan joddoSra li-hjc-iltaiiua jataa 50 mkn armoista l -L!ent.rja<-tsa on m. m. h Ernest ia s.-ansU Aic^tavva Män nistön, K! :-.-u J.'ov, Kiu?..is-en Ha» ?>-lai', Laivian L msioiirin, Melli än Pippis e-', Me?!?i'-r>man Laultijär- wen ja Nakkilan L itämeren koulu"-. — Maat»!ai« ia»ppo?«. T k. 27 p:r.ä tehdyllä lau^pa'^! ll-: on maantvi seltjä Z?. Kun^os Etlr a; Sorttisista myyr-vt Tyrmöän pitäjän H m l.iojau kylälsä omistamansa M koi. n ja A t ilan yddy?w ijelyk- ie>s? olemat nhte?n'S - ^ mantta - lm souruisen pd.rin ö !- n r aik-us oineen m !tilv!je>jä Frdn-rd S-ksa->e Ko"e>iiäcn Puiirt Li>sy'ä^ä LVM) mkn kaupp hinnasta. Wi^!aeinolt0 tox-ahtu» ensi marr s^vun 1 pmS. W -me mc.cni.n'aina myi opett ja H. Pcanonen mavaaebioikella bi-u^- kauralla S-.ikaisten Hirlv järmenkri- lä§lä omi<'t. m - psa Ii! 'ol -n t lon p-l-tattla!?i!elle A. Heiräioells sc in n raläsäa Kir onkr,lä>:ä 33,000 mkan kauppahinnasta. — Por«^ Waaseurs?«»«»v m-SKmieSseura» syyS?o?o»kseS eilen Ky'äiaaressa oli tvchän wä- ke?. Kelauksesta ja räytlelystä teem me selkoa iilcn tullen. L«k?ar;.uxk«ri« w aoli Nak- ^laHsa tsimite aan ensi pyhäinmie»- -en pänoänä. Tätä päiwä: iäällä cdoie'ccn suurella jännilyksellä. P l!on ne maalit näyttämät vak- kilal isiile hommaa antaman. Naden soddo?ta k^giteerataan ia tilataan wal- t kirsaja. — S'pponsn, Kukkola ja Hintik-a ..suhises" kaikkien huulilla. O-i oikein hauskaa vähdä nakkil^laj. se k>a kerran uino^tuneena, yd en'e§tä ko'o scur kuntaa kasiUomäStä asiaSta Mwta yksintie-isyyleen ei näissä kään maaleissa näy päästämän, jos kaan ei puoluekanta räatä oleman suureksikaan haitaksi yhdellekään eh dokkaalle. Joka tapauksessa on tämä lukkarin maali hym'n tärkeä hetki nakkilalai sille, sillä silloin ottaa seurakunta kirk koonsa palmelisan.jo^a sen täytyy ?uulla ja nähdä keskuudessaan useamman kuin yhd?n kerr m. Sentähden tulisi niiden, joille äänestys on uskottu (!) punnita tarkoin ja ontaa äänensä miehelle, joka parhaiten kykenee tähän mrkaan. Walusijaln tulisi ajatella, että kir konmenojen juhlallisuus riippuu myös kin suureksi osaksi lukkarista. Jo5 lukkari on niia etemä, että hän moi liioitta ronnistuksitta suorittaa tehtä- nättiä loistamasti, niin siltä moi seu rakunta toimo; muutakin, kuin sen mikä kuu'uu yksinomaan kirkonmenoi hin. Ertttäinkin nuorison kammlta on huomioon oteltama, että se täällä on jo kauaian kaimannut henkilöä, joka pyZlyisi astumaan sen etunenään marsintm laulun ja soiton alalla sekä muutenkin »viemään sitä parempia pyrkimyksiä kohti kuin mitä siellä rykyään on. Mlilitsijat, punnitkaa tarkoin, kuka ehdokkaisia omantuntonne mukaan on pora^ ja antakaa äärenne härell?. Silloin tiedätte oikein tehneenne. Nyt hän ki ole milkääa puoliievyyteet ky- syasykseZsä, waau -iy'. on o oteltama o-'aawa1ko N kk lan aänestyZkelpoiset hc- kilöt maltta itselleen py.ttymäa jo reippaan kirkonpalmelijen. — Ur?«rwvZ66li Nakkilassa. N ikkilän sostalidemokxaattim kokouk sessa on pää:e'.ty ottaa osaa lukkcri- ltrkurin n>aa:;w ja äänestää ensi uiaua c^d7k? a^-m urkuri Sippa?- t-'. S'll'?a c-n ehdoib ana. — Ss?e^j»«ri!k^ide» w!kjs- ltzö on Eurajoella W wjoen iilc.:> mailla tämän keiän ajalla uicnes yk y jatakuincin siitä päättäen, että viita on s -opuiut useampi sata säkkiä rau^ teteitse Rauman satam.-sr', j^s-ta vntö on jo kaklt ker"a? lähetelty H5y.-y'a:- malla Waasan Sokeritchlaslle. jossa niiltä sijataan malmistaa sokeria. Ja? Suomessa milj-llyt soker-juuri?- kaat rupea?vvt töyttämään, ne wsa. timukset, sotka sokerin malmistus ede>. lyttcä, tulee uvtten Viljelystä jatket- 'aaiaksi täälläkin päin. Tänä muon ita on? -t toimeet olleet hyvä ja jcs t'aä w«-hiLa eteenpäin mennään tu- les r.:aka-aineea tuonti -laavamme muuiamcn muoden luluciua mäh-ne- miän u>liuwaZti. — Orismalo» tietvtz«viisee« Wastals»sko»l««» on cppilajksi hyiräisytly m. m. talolliseapojat Drjö H-omori ja Aarne Seppä Nakki- lasia. — Apuraha» e«o»»S. Köy- liön ja Säkylän pitäjäin orlyhdiStvS on ano'!ut 1,500 mkn opuradaa si- toSorin ostamiseksi. Maanmiljelizs. hallitys on ehdottanut myönneUä- iväkft 1,000 mk. — HSAslimaLka» kro««i. Sei lainen p a ta löytyy nykyään Po markun j? Kankaanoään mälillö, noin 2 kilometriä Hon'ckoske!ta Kankaen- poähäa päin. Ei maaseudulla use r löi.dä riia julkSta wiina:>myynti- paikkaa kuin tuo o». K-:». m.-tka!ij p! k°eaa m.-.iuittuun tor^p-cn ja pyy tää kahmia, mm sivotn kuiskaa tor pan m^nha mummo, että „wolta nuoretta eaeäi nättä sa pi porempaa kermaa, sos mieras holuac?, enä sa- te-dä p'enea „rlörZn" lämpimiksi." Tuota i^mmilySatnetta on si>M e->ncp myyty w--dän niinkuin ialamchkaa, mutta : yt 'ämi niin, että nuori emän tä sai haaste n oikeuteen myymises tään ja sen johdMa muuttvi tuo s ! .ksvpoa madan julk se'st kroumiksi Kro!.wari kuvlvakin sanoman, että nyt sitä saop: oinet a ka kti, tat»r j? --intematlomat. ystätvät ja mbollttet. I i hvmin siellä torppa käyiin, pääs täen siitä, että cune toisiacan on lop puunmyyty. Eräskin mie^, joka hil jattain oli sieltä miinaa h^emasso, tä- ilman, mutta emäntä oli lokd - tellus, että kqi!ä ,'euraaroan päimän c:am»na kello 10 s-aarä mattka minkä merran. Saas nähdä, jvs tuo liik. kee?ch rioitt.-ja l^p-tt a li kkee- sa kun sanoi lurva:: läbt- ä pienen? haivlm t- ?al'e Turkuun Kollä näillä seud->i?> o.i silti luzaSti 0-nakeitto'ta korpiro. j'ii km saatamana. S tä tuodaan korrakylislä Ho?!?o'o^^ell'.kin. Eiköhän l lisi y.-.remri n> edä jvwat myllyyn ja jauhoista tehdä wi!j a. T«omiL»t ^äärä^tä ilmoi- tilkfe»ta wirk^-«ieheLe. W m? heinäkaua 31 pni toicvat torcp rin leski Hilaa Kalliomäki ja tämän po ka To:wo Lamian pappia.n lap sen ris.ittäw'.ksi ja ilmoittimat len Kokemäen Kakkittai-^ten kyläs ä ko- taisin oleman työ»:iehen O^ri Kal lion ja tämän mttmon Olgin lax. seksi, joka sinä r Ztitliin. L pse.i äw ei kum nink-an ollut Kallion, ro > n t-r?äu käk:sa'!i:elaisen miehen kre lka- laiskutolisez:'. uskontoon k-.uluman maim^n nimeltä Olga Sutta. Täs.ä zzetoksestz ol mat kaikki neljä rvas- taamossa K..rkua w'lttäräji sä ette? per!ai«ta na ja tuo nzzsi mseu» kum mit Httma ja Toiivo K li:-n itse teoöta 6 ku kaudeksi ja rik k een hm:- kuttelemi-esta O>gi Sinkon 6 kuu- kaiide^^ ja Oskari Kall oa 8 kuu kaudeksi m^keuteea. " Tttaltio» tukkipvids» htiU tvka«Pat. W.ime eloim n 9:n!enä väi^öi.ä Tamxereella toimtletuSs.i u?ait-.on tu kivu-den bLutotavp^Ksa mtmtnn puit.' m. m. Waaa n l-.iäntn tarkaö:u'p!ir n I ?ea'?tö. Erättä tol louksia e- sin aits kutt?n?aan hyaäk- >y"t>^. A^anemasiet medänhnit jai olimat n^et anttamiss ion lausunnoissa ehdottaneet, että tarjnuiset li.an n! haisina hylätte>i!:iq. Tä -'5n muolsi oide liin r. k. 25 r:>>ä vusi huuto- kaupoo, jossa myy iin puita m. m. Karstulan hoitoalueeseen kuulumolto Karoel.n p tt^t lta 3 331, ä 3: 30 Reposaaren o^akeyhiiölle. — „Tntas«»»an" omat tähän c>Sli olleet melkein mitään te kemättä lehtensä hymäksi ja ftn le- mittämiseksi. Sehän meidän täytyy suoraan tunnustaa. Nyt taas maali- ja tilzu^kauden alkae-sa kulkemat kaikennäköisten l htien lvkijat ja asia miehet naapureilleen lehtiä tyrkyttä mässä, matta me suomenmieliset main toimettomina katselemme heidän r- peytläusä. — Oa jo aika i-oaota tästä uueliaisu desta ja käydä joka pitäjässä, j»ka kylässä omaa lehteä, oman puolueen äänenkannatlajaa le ivittämään joka perheeseen. Suoma laisilla seurailla on lätsäkin laaja lyozla edessään. OltakZapa osta pu heeksi Heli ensi kokouksessa. — Miteu köyhä» lasta koh dellaan? — T«r«M«e» ?«wa ivdellisnvdeSts.KankaanpäänAla- honkajoella tapahtui miime miikolla miellä järkyttämä tapaus. Sen kulku vn scuraamo: Erään talon emäntä — nimi jääköön tällä kertaa mainit sematta, sillä se e; tapahtumaan mi tään maikuts — pani Viime miikolla mallirn-ina kylminä pakkospäiminä yhdeksännellä ikLmucdella olei-an huLtclaiStyrtönsä Hilman amojalittn lapsen riepuja pesemään ky'mällä medellä. Tylö oli muulenkin ohuissa kesötamineissa. Jonkun aikaa riepuja peSiyZän tutt tyttönen itkien si-aUe lämmitte emLäv, siliä tuiihan. tusllsi- sissa Lom'neis'a wiw. Tästä talon em.änH niin hirmustui, että löi tyt töstä ma-ien naamss, jotta meri oursöchti uios suusta ja nenSZtS. Kuultuaan tytön HStShLudsn, tuli '.-a-alalle eräs toinen noishend. ö ja '.koi :y' öä hoidella. Sc-oxuixa pai- ?-. lle tslcn isätttäkia; häneltä ky^yt iin onko tämä mlttettäsi kaumcd.?", ?hcn isäntä koppamasti maatasi: mitä se sinulle kuuluu, ti se sinun hyidettamanssi ole". Tällaisen raakama-sen kohielun alaise-ii joutumat pienet huutolizislap- set mielä meidän päinnuämmekik'! O^isi si'tä toki jo pääZtämä. Ihmi- s:yd;n waelim«tkw welwott«isi rik kaita paremmin ho mzamaan it.rlvi.L- llntta. Matta ei — yhä main simis- yclestLän ja ihmisyydeltään kers?!i- mat omistajat raakalaisten «amoiv kohtelemat holdettamiaa?!! — Sosia- l demollrastti. — S»lat?a«Ltzttcly, joka t. k. 24 ja 25 pn ä piti pidtttämän Curi en Kuimcilahd-ll-a, kuimui niinikään k0'0^N, kun ainoaLtac n yssi k alittaja oli tuonut silakoita räy teille e^mänä ne'öän olleet mulmistttitt niinkuin olisi pitänyt oll?. T laisuutcen saapuneet kalastajat päättimät kokoontua marraskuun 23 v:nä peruStomaon p akkakunnolle ka, 'aötusseuraa. Tähän tilaisuuteen saapuu myöskin kalastuksennemvoja pitämään esitelmän. - Jatkvkursfit toimeenpannaan R um lla kansakoulnkprösia suoritta ne lle kulumiZna lukukautena. KurM alkcmlit m rr Skuun 7 p:nä ja ke?- tämät kaikkiacn 13 unikkoa. Tnnteja tulee olemaan 10 miikossa. — Hsrjaa elämää Pomarkassa nimisessä uutisessa mainit-n järjes- tqkseiim-iiliv. ja ci ole maolaispoläsi H. A Ii bcrg, josta mettä on ereh- dyS!'-u ivä t ämisekst pyydetiy mainit- ?emac.n. - Kokemäe«sa»ren W. V- k:« syhSkoksns p dslään huomen na sunnuntaina t. k. 30 x:nä kello 3 i. p. !ZM )tU. MabNlvUjeltis- ja is-lousseit- rttjvit ftktevrien kvkouk- svssa Kvlstngissä ensimäisen ketkuKtslukysymyksen, miten ma.an-.ittl;e;?l-ss!.!rojen toiv-.jStotvöt olisi jar'.?^^t<Sma? awsu egrsn. I K>rt- n ii e a. H'.M'.'Ltiiin«-aSta. toskelellin upääisä maanm: jttyisearoj^.i loi- mistoiKZa tarmttomi? toi.nisto!irj"ja >a osia->d:-n ni-rtt seinistä niibin. Ky' qwyZ h.rätti pitkän k^.S!Melun. Kun samazitopjuxm kysymys toisissa vk- eydeS'ä myöskin tule: !äsi!el-är?ä'si mmtaloMsvr-ajcn?«sk-Sln'.on?o°a"tt- se»ia, päätettiin' jäädä odott -mca?» t»-sk -siiiton toimcnpiti-ttä osiossa. M aamieiseurcjen to m nt:a käsitte lemän kysymykien r-luStt H. O. R-t» n?la Joensuusta. Tcs'ä sukeutaveen laajan keskustelun perästä, jossa m. -n ilmeni erimielisyyttä ncumojien i h'?>ö a pääl^uraa?> ja paikalvsscU' - i!-,in, humäk>'vttitt> seuraama v'ä- >ösl -ttelma: 5k kons prää tebc-lk i^- ^ana k-nona maamitss.urojen toi- nmlian kehittä-niseksi päa!emc-m oh- saaman ja malmoman paikallisen neu- mcijat- imen. Maanviljelysseurojen koetoimintaa ^'skemcin kysymisen alusti «°gron. I. K-rttunen. Alu??ojan n.ie!«.!ä -ttst saatama ?akc>dsa kautta numero- ietosa wi!ji'lyl;k s.-vlen tuotantLky My5tä ja kannattmvaisiiud^ta. Ko- ke ta olisi tehtämä r.im l c.>j.ttlla okotll--, että tulokset näu täisiiväl m hdi?-li- -ämmän todellisitta tamollisessoktti «viljelyksessä. Sitäpaitsi olisi kokeita <e- tawa aikaan kautta koko maan. saten osia sop,o!m'n'n kuulaist mc-on^ m.lj/lys^ursji-n sih!>er!en hodeito- M'äsi KokruS ei kmtenkaan olii^t a!iist'.j n kannolla. Sen nvel.-siä ".»astii kokeiden järjestäminen ja h-sit" >inl s^iirta hitolta jz tarkkuuNa. ettei -n^anmiljelo^fturojen Voimat siihea riitti. Agron. E Pullisen ehdotukselta ke-kusteltiin laajalti siitä missä mää rin olisi syytä muuttaa maanm.lje- ysseurosen toimintaa maatalvutt>a suoranattemmin palivelemaksi kuii mitä tähän saakka on tapahtunut. Kokouksen mielestä olisi nyt aika jät. tää n-ähemvään tähän osti etnpäässä harrastuksen herättämistä tarkvtt ma mälillineu ti iminta ja rvddyt ämä suoranaiseaimin alulle panemaan ta loudellisia yrityksiä. Siten m. m. olisi nenmottama, miten yhteinen suonkui- mous on tapahtuma, miten uutismil- jslykflä morten pääo»nia hsnkiitama, miren maataloustuotteiden jz tarpei- den kouopa olisi kehiteitämä n. m. talo«d?Mta tuotantoa suoranaisesti edistämiä toimenpiteitä. Punshan!n asunnon edustalla Pitkä katu 71 törkeätä ilkimaltoisMtta. K > d-.'lt > heitettiin näet kolme Uweä m-. !- nitun popin vsi!Z-ni'n ruokasalin koh dasta ikkunasta sekä Meressä asu?ran maalari Heleniuksen h>ton?m Uku- nasta ktwt sisään. Tämä törkeä topah.uma, Waos--i:sa aikaisemmin sattuneiden tapahtumien yhteydessä 0 sottaa selmästi, e'.tei meillä kaikkialla käsitetä, miten anka rani tuomitlamia tällaiset te^t omat e: alnsaStacn raakuutensa takia, maan niyZSkin siksi, että niillä tehok kaasti tuetaan maamme niholl.slen pyyteitä. - Majesteettirikoksesta tuo- mitsi Turun homioikens eilen „Arbe- tet"-lchden Vastaaman toimittajan I. A. Ojalan 6 kuukaudeksi «ankeu teen. — Jlkiwaltais««tta harjoi- tettn we«älaise» pepi» os»u- »oSfa Wa«saösa. KeSkimiilkc- iltana klo puoli-11 aikaan harjoitet tiin Maasassa Venäläisen papin A. VsnZMtä. — Duuma» iStu««ot «?!?«,- «eet. Pietarista, loka?. 28 p. Duuma» amauklen johdoZia on Tau- n:-- palatsin Katarinasalissa p deity jumslaupalmelus, johon ottnvctt csaa duuman jäsenet, mintut y. m. LäsnSolledea pyynnöstä lauloi kuoro siim: lanpalneluksen lu uttua kolmasti ksisarchymnV, jata seurasi mon.nk<r- laiftt hurr-a-haudot. Puhetta jchti ruhu-ias W lkcnski. - Metar!» Jifaki«!§rkov ?e!lo haleskirt. Kot- ata s ^rin ketto, jonlla pamo on 1,800 puut a, Ji-akia taomiik-rkossa on haknnut. Len korjovkiee-i on armiottu mene män 50 kai 100 tuhatta rup?aa. T^ mä " llo o a ollut l lemassa jo m. 1856 Se on Nakku siver'>al:-isiS!a mcski- i^sta 5 to?eelka'.siNa seka sekaan vaattu 25 neuloa pi hdata porasta kuttoa I« 200 naulua doxeaa. Kelloi' kieli, ja ka kerran putosi soivaissa ja murs- kesi miehen, painaa 300 puutaa. 'UT.VMAMU, — Kreikan edssksnsan ha jotus. Berlin, lvkak. 27 pnä. Alerssta saapu. eiden tietojen mukaan on osa eduMji? ilmoittanut aiko- iv nsa jalkaa kcnsallicklklukscnittun- toj? hajotuksesta huolimatta. Jos niin -apahtuu, on hallitus päättänyt Van gita cdastoj:!. Atenan porlamentii- taloa martioi fot^mäki. Armeija py syy rauhallisena. Hallitus toivoo maaleissa saamonia huomattaman enemmisiön. Tod Stuksena siitä, että kausa mielihamällä on ott uiut mas- ia^n hajotulsin, mainittakoon, että kreikkalaisten armovaperieu hinta pörS- sisiä on kohonnu-. Enricn w'a^a tules V-tiiselos tekemään kiertomatkan tärkeimpiin mcalipiir^hin. Hallituk sen kunnattamz uudiStuspol tiilka ta kaa sille moiton maalissa. Berlin, lokak. 28 pnä. P.ttkal- li?ten sanomalektien tiedonanta!>n inukacn on Kreikassa maaseudulla sa tunut epSjärjeiiiyksiA. Tess liiissa omat muutamassa p irissä asuk'ac-t kielläy'.yneet maksamasta Veroo. Alc- n?Ssa on toimeenpantu m> utom!a malignsemisia. Alman asemalla j, Pir^cioSsa on sotilasmorticstoa li'äUy — Jtali.»n hirmsmtzrskht. Neapelista, lokak. 27 p. Käy tyään paikka! nnillo, miM äs^inin hirmum yrsky oli rauoonnut, palasi kuningas Neapeliin, jossa dän m. m. kämi kolerasairaalahsa lausuen roh- kuisimia sanoja sairaille. P ,aw: on lodjajtwr>ut 5F00 sra?g'o. hädän alaisille. — Knole««»t»omio. Tuk holma, lc.kak. 28 pnä. Kuningzs on tänääii hylännyt Andbergm. suku laisten jättämän or.noaanomiiksen ja mäor«"ny5, että ry3slöa>ur'zaajan kuolemantuomio on p.nlama täytän töön. — Naiskauppa Madridis ta, lokak. 28 p. Konsaiamälicen kongressi naiskavpaa wa^t>as'amise:si on katsinut w'l tämättömäksi saada «ttkaun kankai> mällnen si'plwu^ kr,, seesiä olemain nai .tea iottnittamisclsi takaisin kotipaikoilleen. — 5Zan«««awene räjähdyk sestä «po?»«vt. — 70 !ze»keä faannt snrm^sf». P.,r!?uu Pri- c?, !oka°. 26 0. P.'>r e Patt-'-tta eräällä haiti'aisel!a kuruunamerh/ellS tcxch- tui vnkora räjäbdy?, j?llo»n kanu> na. mene h ttki i. Huhuj-n mukocn : i surmansa ja hulkui 70 he-k löö, 20 velaS.eltim. H«ikuneiden j-:ukcSi on 10 kenvaatti.', jotka olimat Mut^lla määröpatcfoihir.sa. — ^arnala «,»rhas««zt«itel- m». B rshezvija Miedomo?!' kertco: Ranskan poliisi on saanut kiinni terrorislijoukkueen, joka oli lähem mäksi päämääräkseen ottanut vrsst- dentti Fallieresin, poliisioäällik ö Le H pinen ja pääministeri Brian dia mur haamisen. Joukrue julkaisi ju! s a?.- senkin, jossa tarkalleen määritellään munittujen henkilöiden murhan Vält tämättömyys. KM »KK. Kaswi»t«lsesta vllo- mailla. Jokaisen lapsen sielussa on ke^si- mishalu, jokaisessa la-tte»sa on san- tymäSlään saakka jonkinlainen Ro binson Crusce. Nuoret pojat csim innostumat helposti sellaisiin leikkei- hin, sellaiseen lukemiseen, joka opettaa dänet muuta maailmaa tuntemaan. Lähtien tästä huomiosta on eräs englantilainen, Francis Vane, halu ten kehittää nuorten toimi!ttLh.iltta, mucdosmuut Englan?- i^-sa n. s. tutki- mu^kuntia (bivs' sc?u!s). j-jhin hän on oltsrut zäftniä kattista yhteiö. kunt--:wokt«ta, rikkailkm ja köyhien ievlla. Näiti hän on ehjar-nvt. hor- joUellnt ja osaHto'din jaotellut so taisella menestyksellä, että VvissaUn kansa.ss^ l ?n alettu seurata hänen eKtturkkiS'.?!. Nimvä esim. Smiitsissä 300000 nuorta tyttöä ja po-kea läh tee ksZäkmolla yhteisille retkille luor- toon. Ne siiloin sZistuVL». K0l'da!tt» niaan jarjeZtyctä, t-kewä' juhlallisen lupiuksen cmtaa dificais-,-, puhua aina totta, jotta Voitaisiin kaikissa tilaisuuksissa h^hlu lnottca, olla hr- miä ja sääliviä eläimiä kohtaan ja olla tske^-ältä t?ll-?Län pahaa. Jtc- nakin c-n y:tt^.yt t,ttä liik-ttä ka?!-- -'at k!' aan ja löylyy n. s. „C'NU! e acs" (^u'"rett i!l;ks:!tttö) h^:w!n moncssa sei-daia. maata. Jokaisella lapsella ? n nma matkalaukkunsa. Ai no -staan 11—14 muoluet sac-not n?ihin „w-kiNiuSmatkoibin" oitca asaa. Tarllumia t- uteja salreZta^vt eroitet-:an kuolellis^Zti «'-iistä. Samaan suurtaan toimimat Rnot- si5'a n. s. ..R-tmipojat". V n-ttslassa amataan ensi mcrrat- k«vssa Italiassa vuftaatleinen ka -lu. ..Raslegua natton<.ie".nimiscn lehdm sizylikuun 15 päimän numeron mu kaan tämä kaula tulce kedtttSmäkn « Sten toipumvlfia ottamatta oller- kaan hLomia?n fasmatvkseSsa w'l!ir- neita oja ia — mikä on 'ör^eäiä - säayttcmällä aina kor- lussa r.i-n ptts n ku^n maddellis'a vechs-elä^Lä. Nykyään muodoStktam». koulunsa kaikki saman mallin mukcä- siksi, k.-ikki c?pilact j. u'"wat soman, laisen mereltelyn ja jr.hdan alaisiisi i?Ztittä'.näti.ä suvreskikaan e-iia-nsia ln. ntcixta j'. whd -n kehittämisestä. Täaiän ..rerh^-opiston" etu on siira, että sieltä malmo^aan laSta aiman kuin isä ja ä>ti kotona, poistamalla hänen ympäriltään kaikki, mikä Voisi Vahingoittaa hänen hyVirlvsintioop, ia taas toiselta puolen ympärö dcn häntä kaikella, mikä on omansa lNSä- inään här.cn onnellisuudm tunnetkoan koulussa ollessa ja lulema^suudesso; siellä koetetaan herättää lapsessa oloon hänen omat taipumuksensa ja niitä kcdittää, mmdcstaa soralla sanoen poj 5'.a kunnon mies ja kc.nsaiainer. — Upea työmieshotellt, joka on järMetiy omeriktal»ttseen molltin, omataan kohdakkoin Parisissa. Täällä nn työmieh US t rjoiia kaikki ppdei.- aikaiset mukana.udct perin Holmasta hinnaSW. AZtuttee-sa sisään kome asta pylwäökäy'SwaStÄ tullaan suloi seen n-astzanottohuankeseen, jonka seinät omat Ver!«o!ut siniwol'oif,lla k. atelilemyillä. Täs-ä ducreeSsa on lepaa mart^n siro penkki ja muuta mia tiojttucl!-j-, jnlle moi mtikamoSZi isluutua pMemal n tcmelinsa kera. Sitten s'.uraa malkcmcn amora — 20 mtt.r ä päkä ja 10 mslriä lemeä halo, joka mukcimaSlt soneltuu tvpackahuonettsi, sekä kyminmcruStettu kirjasto mal^oisine, upenie tammipöy- tineen. Kauniit seinämacttc ukset teke mät maloisat huoneet lämpimän mä- ririkkaisst, ja siellä täällä riippuu kaunii a mai^emakumia muistutto- massa siiurkaupungln kahlehtimia työ- m ehil luo nonk unei.d S'<». Ruc-ksi- l .sa.tt cn suu-iiaitvman siur>, mutta jotta l^ier.ista n iunti isi runiintolc- maiselta, lySivär he piklupöydissä, neliä kiL5? kin. Hinn,.t onzat häma-ä^ yltämän al- dciiset. 30 ceriiimislä (renm^tö) saa työmies kimuollilea lioc-annoksen, '.-- Hanneksilta mäki- a bän 15 ja olu esta, m.inivtä se'ä hkd.lmäl monaa- dista niinikään 15 eent m?ö, joten koko päimäitincn ky yy 60 centimeä. Jnom^r doja ci ole tarpeen, kun työ- miedst itse »loutamat ruokansa tarjoi- lupäudait luola. Eokoilen k^li«är-iiöitistä ja niuka npa omat lait kien suurct kylpy- za pesuhuoneet, misia cn lämmintä a kylmää irmlä. Jal?!.sy'py g soa l- mmsittii, ammekvlpy maklaa 30 sekä lyäory 12 c Mimeä. Kaiktioon on ha!e?>>sa 743 kcumsta n aloisoa huo neita, jat?u tosin eii?äl ole suuria, mutta niissä j^k is-ssc. on leseä ik kuna, kalastona >länfy, kcappi ja-uo- ii, ka ili ma l-ttut dcleän märisilsi. Tällaisesta piitu rc-di,-ta maksaa ti ö- mies 70 centim.-ä pä mäSsä tai sos hän masotmu hotellin piemmäksi aikaa 4 frangia 20 centimeä wiiko?s«i si.h ömaloinec.'. s->kä ke»'i!t!än!mily?- nne n. W >l>lopcäasttii täu'vv h^a.eii su-Mua määrätty hm ehtoihin: lumata olla pi-l tckmatt^ m ttuohuoneisl.cn, nansta muateelta enne > k a 9 ccmi- sinla, jolloin huone iu-tte etaa» eikä i-äiri'ä naopunen yöravhaa. NniS» seurasta on hai°en mm^ttiomu-t ma, sillä h ttkltt on t: rkoletiU mam mie henpuolia m.:rten. — Kukas» ei ole kätzsht pohjvit>s^-Ä. L iz. S kl-ll incn ti^ d?m«eS, Pat>d m-n y '.avioon täl-ti- tie:ce-.i ,-rts^S'ori Andreas Galle on jilleen joh anul m eliin iv! n miime muonua olleen jupakan Pecryn jc, C okiu kesken p H'vi5 amcn löylä- m.seSt.'-. Hän on j-itaissut?irj luk- s n, missä häai i. i>kcr Slt armrstelze P^oryn antamia t ct< ja m tka^ti-a", epäilee moka:n sti niiden snoruutta ja lopuksi s^i-tää, ettei Peory trdeo- muk.:ise?ti ole milloinkaan käyryt polijoisnamallo. Pross's^ri Grlle osottaa, ettei mi kään niiätä merettelyt,-moista, joita Pe<ary käytti pzikanmääräykslslään, ole liele llisesti li?o'ettoma. Pearyn ka?o matkukcrtomukftlsa ei ole ainoc- tokami tietoa, joka isottaisi hänen todella olleen nomalla. Ja joka ta pauksessa on järjetöntä rakentaa oje- lehtnmlle jäälautoille jääryc^mideia ja tämän omullu kcettaa tsd ttaa jätteenpäin tulemille tutkijoille käy neensä sillä ja sillä paikalla, tuumii prosessori. Hän kehottaa senmuolsi Wash!ng- tonin Klinsallismaontieteellistä seuraa, joka on mennyt takuuseen Pearyn kertomuksen todenperäisyydestä, anta maan erikoisen tarkastusmaliokun- tansa tuoda julkisuuteen re syyt, jäille seura on lausuntonsa perusta nut. Ei ?äy kaum?mmin enää käyt täminen ylesiä puheenparsia. Tie teellä on oikens maotia siikkcperäisiä todisteita. M»uten se tulee — suo rastaan epäilemättä Pearyn rekelll- synttä — «.anemaan VoStoleuisen hänen riittämättömästi perusteltuja Vaatimuksiaan Vastaan.