Tiistaina 30 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 97 — 1910 (K. 3. 3 k. 1 s. 45 mm.) Joensuun kaupungin alottaa lukuvuotensa kansakou lulla ensi sunnuntaina 4 p:nä syyskuuta klo 12 päivällä, jol loin sinne oppilaiksi aikovat tul koot ilmoittautumaan. Joen suussa 29 p. elok. 1910. Koulun johtaja. Elävien kuvien Teatteri „foto« OHJELMA: 1. Tuntureille, luonnonk. 2. Jesus, puusepän poika. 3. Lapsukaisen uni, väritetty. 4. Pääsiäinen eri maissa. 5. Tohtori Phantom. 6. Riviera Genuan lahden perukassa. 7. Kaupunginpalvelijaksi ai kovan ehdot. Valjaita useaa lajin, Syöttökauraa, sekä Kahdet käytetyt Kilpakärrit myy A. Pakarinen. Mi-brialiii Ismystä*. seuran pidetään seurahuoneella 2 päi vänä syyskuuta klo 7 ip. Johtokunta. (K. s. 2 k.) Kontiolahden Kunnan kansakoulujen johtokuntain sitä marten »valtuutetut jäsenet ja kan- sakoulujen opettajat kutsutaan tä- teit kansakouluja koskemista tär keistä asioista keskustelemaan ja neumottelemaan. Kirkonkylän kan- sakoululle lauantaina ensi syysk. 3 pm. klo 2 ip. Kontiolahdella 28 pm. elokuuta 1910. Toimen puolesta R. Nuutinen. I. Paltv iäinen. (K. S. 1 k.) Mutetti kulkoiuoro. Höyrylaiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, lähtee syyskuun 1 päivästä tois taiseksi Joensuusta Nurmekseen sun nuntaina klo 5 e. pp. Vaara- niemen kautta ja keskiviikko na klo 9 e. pp. Juuan ja Vuo kon kautta. Nurmeksesta Joensuuhun maanantaina klo 3 e. pp. ja perjantaina klo 2 e. pp. Vaa- raniemen kautta. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Eduskuntatöitä. Waltiowarai«waliokunta. IV. Eotilaskysymys. Sotilasastan »väliaikainen jär- jestäminen oli miime maltiopäi- mäin käsittelemistä kysymyksistä, lähinnä maltakunnanlainsäädäntö- asiaa tärkein. Sitä tarkottamia hallituksen esi tyksiä annettiin eduskunnalle kaksi, jotka koskimat sotilasmaksuja muo silta 1910 ja 1911. Nyt kulumassa olemalta muodelta maadittu raha määrä oli 11 milj. mk., josta 2 milj. jo oli ennen maltiopäimäin kokoontumista suoritettu maltakun- nanrahastoon. Jälellä oli siten 9 milj. mk., jonka suorittamiseksi ei kuitenkaan maadittu tällä kertaa marsinaista meroa, maan armol- lisessa esityksessä ilmotettiin, että mainitun summan täytteeksi Suo mm Pankin moittomaroista käy- tettäisiin 5,900,000 mk. ja loput saataisiin suostuntarahaston sääs- tömaroista (noin 1 milj. 600,000) sekä lainana yleisestä maltiora- hastosta (noin 1,500,000). Waa- bitut sotilasmaksut tulemalta muo delta taas tekimät 12 milj. mark- kaa. Kun sotilasrahastossa lasket- tiin oleman kaikkiaan tätä tarko- tusta martm käytettämänä 2 milj mk., ehdotettiin armollisessa esityk sessä, että puuttumat 10 milj. Hankittaisiin erityisen merotuksen kautta. Tämän summan suoritta- miseksi maadittu mero ehdotettiin kannettamaksi niiden tulojen koko- naismäärän perusteella, joiden no- jalla kunnallismerot suoritetaan ja myöskin itse meronkanto toimitet tamaksi kunnallismerotuksen yhtey- dessä kuntien mastuulla ja kun- nallisten miranomaisten kautta. Molemmat nämä armolliset esi tykset rakentuimat samalle Suo- men maltiosäännön kanssa risti- riidassa olemalle perustukselle, kuin 1909 muoden toisilla maltiopäi millä käsiteltäminä ollut sotilas- asiaa koskema esitys. Näissäkin esi- tyksissä nojauduttiin julistuskir- jaan 7 pltä lokak. 1909, jonka so- meltumattomuuden Suomen oi- keusjärjestykseen eduskunta jo 1909 muoden maltiopäimillä oli seikka- peräisesti osottanut. Kun näissä armollisissa esityksissä, jotka ilmei- sesti tarkottimat sanotun julistus- kirjan määräysten toimeenpane- mistä, täydellisesti syrjäytettiin eduskunnan lailliset oikeudet, ja hm siis edelleen olirvat olemassa samat syyt, joiden muoksi edus- kunta 1909 muoden maltiopäimillä ei katsonut monoansa hymäksyä sotilasapumaksuja koskemaa ar mollista esitystä, ei eduskunta moinut olla tälläkään kertaa pu- heenalaisia esityksiä hylkäämättä. Armollisten esitysten hymäksymi- seen tällä kertaa eduskunta katsoi oleman sitä mähemmän syytä, koska miime aikoina tapahtuneet monituiset Suomen maltiosään- nön loukkaukset ja mireille pantu Suomen oikeudellisen aseman mul- listamista tarkottama maltakun- nan lainsäädäntöä koskema esitys osottimat hallituksessa yhä pienen:- pää tahtoa Suomen maltiosäännön kunnioittamiseen. Suomalaisen puolueen jäsenet maliokunnassa, joiden käsitykseen puolue eduskunnassakin yksimieli- esti liittyi, asettuimat tässä kysy- myksessä toiselle kannalle. Walio- linnan mietintöihin liitlämissään mastalauseissa he huomauttimat, että armolliset esitykset kyllä no- autuimat edellytyksiin, jotka eimät ole sopusoinnussa maamme pe- rustuslakien kanssa, koska niiden mukaan sotilasrasituksen nluutta- minen rahamaksumastikkeeksi moi aillisesti tapahtua ainoastaan e- duskm.nan suostumuksella. Erit- täin kiinnittimät mastalausujat huomiota siihen, että hallituksen esitykseen sisältymä meidän mero- ^lainsäädännössämme tähän asti untematon määräys, jonka inu- aan kuntien tulisi maltioon näh- den mastata niille jaetun mero- osuuden suorittamisesta, huolimat- a siitä, miten paljon siitä jäisi yksityisiltä meromelivollistlta saa- matta, johtaisi kohtuuttomuuksiin, eikä tällainen periaate olisi muu- enkaan hymäksyttämä. Kymmenen miljoonan markan määrä aiman uusia meroja tulisi, kannettuna armollisessa esityksessä ehdotetulla omalla tuntumaan ylen paina malta erittäinkin mähempimarai- 'illa seuduilla, joissa nytkin jo unnallismerotus on komin rasit- tama. Tehtyjen laskujen mukaan nousisi tällainen merotus noin kol- meen miidennekseen koko nykyisestä unnallisesta tulomerosta ja lisäisi »is sanottua meroa enemmän ~:uin 50 prosentilla. Kun kunnissa paitsi tulomeroa suoritetaan mui- akin meroja, niinkuin kunnallista zenkimeroa, ja kun lisäksi melkoiset manttaalirasitukset oivat maano- mistajien kannettamina ja nykyis- ä kunnallista tulomeroa haittaa- mat sitäpaitsi erinäiset puutteelli- uudet, jotka käytännössä tulemat 'itä tuntumammiksi mitä suurem- miksi merotus nousee, ja merope- rusteetkin eri kunnissa omat osit- ain erilaiset sekä »veroäyrin poh- >ana olema tulo niinikään eri kun- nissa eri suuruinen, aikaansaisimat nämätkin seikat rasituksen epäta- aista jakaantumista eri kuntien esken. Mutta joskaan armollisia esi- tyksiä ei moitaisi sellaisinaan hy- mäksyä, ei tämä seikka kuitenkaan mastalausujain mielestä ollut lail- isena esteenä eduskunnalle hy- mäksyä sotilasmaksun suorittami- een nähden sitä tarkatusta, joka lsältyi armollisiin esityksiin. Ne »valtiolliset syyt, joiden nojalla maliokunnan enemmistö oli ehdot- anut kielteisen päätöksensä, eimät mastalausujain mielestä puhuneet ellaisen kannan puolesta maan zäinmastoin. Suomalaisen puo- ueen entisen käsityksen mukaisesti mastalauseessa huomautetttin, !uinka se surullinen tosiasia, ettei Wenäjän hahitus ole tahtonut ryhtyä järjestämään riitakysymyk- siä Suomen oikeuksiin someltumien neumottelujen ja somittelujen kaut- ta, ei oikeuta Suomen kansaa aset- tumaan epäämälle kannalle nii- den melmollisuuksien täyttämisessä, jotka johtumat meidän maamme asemasta Menäjän maltakunnassa. Päinmastoin meidän, mikäli se meidän mallassamme on ja mikäli se moi tapahtua Suomen maltiol- lisiä oikeuksia loukkaamatta, tulisi täyttää melmollisuutemme malta kuntaa kohtaan erittäinkin sen puolustuksesta johtumien taakkojen kantamiseen nähden, ja siten koettaa mähentää ristiriitojen syitä. Edus- kunnan tulisi näin ollen koettaa aikaansaada sellainen maltioma- rain järestely, jonka kautta armol- listen esitysten tarkottama pää- määrä olisi maltiomarain tähän- astiseen hoitoon someltumalla ta malla saamutettamissa. Sotilaskysymyksen mäliaikainen järjestely muotuisilla rahamaksuil la olisi edelläsanown mukaan to- teutettama siten, että siihen ei tar- mittaisi marta »vasten kannettuja uusia meroja, maan tulisi edus kunnan sitä marten, noudattamalla maltiopäimäjärjestyksen määräyk- siä ja Suomen maltiotalouden yleisiä periaatteita, osottaa uusia tulolähteitä ainoastaan mikäli mal- tion mäkinaiset marat menoarmion asianmukaiseen järjestelyyn eimät riitä. Tosin näinkin menetellen möisi mastaisuudessa osottautua mälttämättömäksi uudenkin meron säätämisellä mahmistaa maltioma- raston tilaa. Mutta siihen nähden, että maltion mäkinaiset tulot mii- me muosina omat huomattamassa määrässä ja jotenkin säännölli- sesti kasmaneet ja kun nähtämästi myöskin Suomen Pankin moitto- maroja moitaisiin osaksi tähän tar- kotukseen käyttää, on todennäköis- tä, ettei läheskään koko sotilasmak- sua mastaamaa määrää tarmitse suoranaisella merotuksella hank- kia — edellyttämällä, että »valtio taloutta yleensä hoidetaan asian- tuntemuksella jä tarkkuudella ja että maamme taloudellinen kehitys muutenkin saa jatkua ilman maka- malaatuisia häiriöitä. Joka ta- pauksessa olisi mastalausujain mie- lestä mälttämätöntä, ettei sotilas- maksun suorittamista aseteta riip- pumaiseksi sellaisesta edeltäpäin määrätystä menettelytamasta, jo- ka ei somellu maassa muuten käy- tettyyn merotusjärjesteunään, maan että eduskunta, samoinkuin muista maltionmaroista, saa pe- rustuslain säätämässä järjestyk- sessä hallituksen kanssa neumotella ja sopia myöskin siitä, millä tamalla tähän tarmittamat marat omat hankittamat. Kaikkeen tähän nähden ehdotti- mat mastalausujat, että sotilas- asiain mäliaikaiseksi järjestämiseksi muodeksi 1910 sotilasrahastoi» 2 miljoonaksi markaksi käytetään mal- tiorahaston ylijäämämaroista O milj. markkaa, jonka ohessa Suo- men Pankin moittomaroista tar-. kotukseen osotetaan 3 milj. mark-' kaa, sekä että samaan tarkotukseen tulemalta muodelta maaditut 2 milj. markkaa eduskunnan olisi olettama huomioon järjestäessään, 1911 muoden tulo- ja menoar-j miota. ! Asia joutui eduskunnan päätet-! tämäksi sen miimeisenä koossa-olo- zäimänä. Pitkän keskustelun jäl- keen, josta ennen on sanomaleh- distössä tehty yksityiskohtaisesti selkoa, eduskunta hymäksyi malio- ^ kunnan enemmistön kannan. Suo-' malaisen puolueen ehdotus sotilas-' asiain »välilliseksi järjestämiseksi ei siis tälläkään kertaa saamuttanut riittämää kannatusta, joten tämä-' fin kysymys, kaikista »valtiollista. ristiriitaa synnyttäneistä kysymyk sistämme maikein ja arkaluontoi- sin, jäi yhä edellen ratkaisematta. Yleisiä uutisia, Kuluvan wuoden tulo- ja i menoarvio. ; Täynnä yhteenlasku- ja ! painolvirheitä! j Maltion kuluman muoden tulo- a menoarmiota ei ole mielä lä- letetty Pietariin esiteltämäksi. ^ ähän on syyllä m. m. se, että menoarmiota tarkastettaessa on hamaittu siinä oleman niin suu- ria mirheellisyyksiä, paino-, yhteen- askn- y. m. mirheitä, ettei sitä ole moitti lähettää alkuperät-" essä muodossaan korkeimpaan paikkaan. Tulo- ja menoarmion uomen- ja ruotsinkielisiin painok- 'iin liitetään nykyään mirheellis- ten simujen päälle korjattuja,' uudestaan painettuja siivuja. Menoarmion menäjännöksessä on zamaittu niin paljon mirheel- lisyyksiä, että on ollut pakko pai- nattaa uudestaan useita pai- noarkkeja. Nämä korjaustyöt > mienemät mielä aikaa useita päimiä. „Wenäjän alamaisten oikeus Suomessa". Pietarista, elok. 27 pnä.' ..Rossijassa" on julkaistu minis-, terineumoston tarkastaman Me-! näjän alamaisten oikeuksien saat- tamisesta yhdennmkaisikst Suo-' men kansalaisten oikeuksien kans-' sa koskeman lakiehdotuksen verus- säädökset. Menäjän alamaisille, jotka eimät kuulu Suomen kansa- laisten joukkoon annetaan Suo- messa samat oikeudet mitkä niillä henkilöillä omat, jotka omat saa- neet kasmatuksensa Suomen oppi- laitoksissa. Oikeus hoitaa histo- rian opettajan mirkaa Suomen oppilaitoksissa annetaan samoilla perusteilla kaikille Menäjän kris- tillistä uskontoa tunnustamille alamaisille. Suomenmaalaiset mir- kamiehet, jotka omat maltakun- nan palmeluksessa samoinkuin myös maalin kautta malitut tahi muuten otetut mirkamiehet, jotka tahallisesti ehkäisemät Menäjän alamaisia nauttimasta Suomessa yhdenarmoisia oikeuksia paikallis- ten asukasten kanssa, saatetaan edesmastuuseen keisarikunnan yleis- ten lakien mukaan ottamalla huo- mioon erityisiä näkökohtia, jolloin- ka oikeustutkinnon tulee toimit- tamaan Pietarin oikeuspiirin tut- kintotuomari. Syylliset tuomi- taan Pietarin piirioikeudessa ylei- sessä oikeudenkäyntijärjestyksessä. Rikoksesta »voidaan tuomita man- keusrangaistukseen 2 kuukaudesta 2 »vuoteen muutamien oikeuksien menettämisen yhteydessä. Eri- tyiset mustalaisia ja juutalaisia koskemat Suomen lait säilytetään moimassa toistaiseksi ja kunnes ne omat uusilla määräyksillä uu- destaan tarkastettu. Tämä laki aiotaan saattaa moimaan tam- mik. 1 14 pnä 1911. Sanomalehtimiesten matka- stipendit. H. M. Keisari on sumainnut armossa jättää marteen ottamat- tä ednskunuan 16 pnä marras- kuuta 1909 päimätyn alamaisen anomuksen, että »vuosiksi 1910, 1911 ja 1912 myönnettäisiin 6,000 markan »vuotuinen määrä raha n»atka-apurahoina lahjak- kaille ja etupäässä nuorille sano- malehtimiehille jaettamaksi. Määrärahat kansakoululaitosta ja sivistystarpeita marten. H. M. Keisari on kuluman elo- kuun 25 pnä tapahtuneessa esitte- lyssä sumainnut armossa »vahmis- taa esityksen, joka koskee niitä mää- rärahoja kansakoululaitosta ja eri- »iäisiä simistystarkotuksia marten, jotka toukokuun 25 pnä 1910 ar- mossa mahmistetun suostuntara- haston kulunkiarmion mukaan o- ivat suoritettamat sanotusta ra- hastosta »v. 1910. Sen ohessa H. M. Keisari on hamainnut hymäksi jättää huomioon ottamatta senaa- tin alamaisen esityksen tässä asiassa sikäli kun se tarkottaa marojen osottamista yleisestä »valtiorahas tosta mälttamättömimpien kansa- koulutarpeiden menojen suoritta- miseksi, jotka menot nousemat yli mainitussa suhteessa armossa mah- mistetun suostuntarahastosta suo- ritettaman summan 6,949,600 markan. Eduskunnan mastans arin. esi- tykseen yksityis- ja säästöpauk- kieu ja palovakuutusyhtiöiden siivutettavasta snostnnnasta. H. M. Keisari on alamaisesti esiteltäessä Suomen 1909 kokoon- tuneen eduskunnan mastansta arm. esitykseen koskemaa suostuntaa, joka yksityispankkien, säästöpankkien, palomakuutusyhtiöiden ja palo- apuyhdistysten on suoritettama, nähnyt hymäksi määrätä, että asia ei anna aihetta mihinkään toimen- piteisiin. Kntvernööri Alfthanin ero. Korkeimmassa paikassa on t. k. 25 pnä tapahtuneessa esittelyssä myönnetty Uudenmaan läänin ku- mernöörille Max Teodor Alsthanille hänen hakemansa mirkaero ja sa- inalla on myöntymällä asianomai- sen siitä tekemään anomukseen, määrätty että hänelle Suomen »valtiomaroista on maksettama 5 tuh. markan muotuinen elinkauti- nen eläke. Maa-alueitten lnotvnttaminen Tammisaaren kasarmeille. H. M. Keisari on sumainnut ar- mossa käskeä, että sotilas'viran- omaisille on miipymättä luoivu- tettama a) kaksi maa-aluettaTammisaa- ren kaupungin läheltä, toinen ni- meltään Ladugärd, pinta-alaltaan noin 34 ha sekä kuuluma Tammi- saaren kaupungille ja toinen ni- meltään Dragsmik pinta-alaltaan n. 16 ha ja kuuluma maltiolle ja että sotilashallinnolle on miito- tettama mälitön kulkutie näiltä maa-alueilta rautatiemallille kah- teen paikkaan, ja b) mesialuetta Dragsmik-lahden kohdalla mainittuihin maa-aluei- siin kuuluma rannikko, siten että niuodollinen pakkoluomutus tapah- tuu masta myöhemmin lain säätä- mässä järjestyksessä. Juhlamenojen ohjaajan Palk- kio. H. M. Keisari on sumainnut armossa määrätä juhlamenojen ohjaajalle kuluman muoden 1910 määräaikaisilla maltiopäimillä se- naatin talousosaston kanslian esit- telijäsihteerille, eron saaneelle e- merstille Arthur Degerholmille 1,000 markan suuruisen raha- palkkion Suomen yleisistä ma- roista. O. ?). Keuhkotautiparantolan tvaltiolaina. H. M. Keisari on senaatin esi- tystä alamaisesti esiteltäessä ar- mossa sumainnut käskeä, että Osa- keyhtiö Keuhkotautiparantolalle an- netaan anteeksi mainitulle yhtiölle arm. määräyksellä 31 plta joulu- kuuta 1903 keuhkotautiparantolan perustamiseksi myönnetystä 200 tuh. markan suuruisesta maltio- lainasta tammik. 1 p:ään kulu- maa muotta maksettamaksi lan- gennut 10,000 mk., josta 5,451 mk. 22 pniä korkoa ja 4,548 mk. 48 pniä kuoletusta siten, että yhtiö mapautetaan sanotun korkomäärän suorittamisesta ja kuoletusmäärä poistetaan tililtä. Tällä kertaa Waasan yhteis koulu kenraalikutvernöörin huomion esineenä. Kenraalikumemöörin kanslia on elok. 23 (10) pnä lähettänyt se- naattiin kirjelmän, jossa se pyy- tää maan päämiehelle esittelyä marten tietoja siitä, milloin Maa- san alkeiskoulu on perustettu, tie- toja opettajista ja oppilaista sekä koululle tehdyistä lahjoituksista. Pyydetyt tiedot omat lähetettä- wät mahdollisimman pian. «enaatti päättänyt puoltaa pienten konjakkipullojen tullin alennusta. Senaatti on päättänyt 4 äänellä 2 ivastaan puoltaa Ranskan tä- käl. konsulin esitystä, että tulli pienistä konjakkipulloista laskettai- siin suhteellisesti pullojen suuruu- den mukaan, eikä, kuten tähän saakka, mähintäin puolen litran pulloista suoritettama»» tullimää rän mukaan. Samassa päätti se- naatti tehdä asiassa alistuksen kor- keimpaan paikkaan. Wesijärwen kanalvan raken nustöihin myönnetty TO tu hatta mk. H. M. Keisari o» senaatin esi tystä alamaisesti esiteltäessä su- mainnut armossa sallia, että Suo- men maltiomaraston Maroista käy- tetääii <0,000 mk. Mestjärmen ka- naman uudestaan rakentamistöi- den loppuunsaattamiseksi sekä että tämä rahamäärä määrätään mak- settaivatsi tulemana ivuonna l911. Lakiehdotus sotilas- miljoonista. Pietarista, elok. 27 p:»ä. Rossiassa oii julaistu lakiehdotus, koskema Suomen maltiomaroista Menäjän maltiorahastolle henkilö- kohtaisen aseivelmollisuuden ase mesta snoritettamia maksuja. Sen mukaan: l:o toistaiseksi ja siksi kunnes Suomenmaan kansalaisilta »vaaditaan henkilökohtaisen asemel- mollisuuden suorittamista on Suo nien maltiorahasto melmollinen tällaisen asemelmollisuuden asemas- ta suorittamaan rahamaksuja sen- raamien perusteiden mukaai»: 1) Aiaksujen suuruus määrätään muodeksi 1911 12,000,000 mar- kaksi ja korotetaan sitte joka muosi 1,000,000 markalla kunnes ne omat nousseet 20,000,000 mark- kaan, jouka jälkeen niitä ei enää enennätä; 2) Mainitut summat suoritetaan joka muosi samansuu ruisina osina kaksi kertaa, 28 p. toukok. ja 28 p. marraskuuta, jon- ka ohella ntaksujeu suorittamisen yksityismääräykset määritellään rahaministerin ja Suomenmaan kenraalikumernöörin yhteisellä so- pimuksella; 3) Siinä tapauk sessa, että Suomenmaan kan salaisilta »vaaditaan henkilökoh taista asemelmollisuutta näiden maksujen suorittaminen sellaisen moimaansaatetttia lakkautetaan. 2:o. Marojen hankkiminen näiden maksujen suoritukseksi on toimitet- tama paikallisessa ^.Suomenmaa- laisessa järjestyksessä. 3:o. Suo- menmaan kansalaisten henkilökoh- taisei» asemelmollisuuden asemasta on ivuonna 1910, yhdellä kertaa Suomen maltion maroista malta- kunnanrahastoon maksettama, jo suoritettujen 2,000,000 markan li- läksi mielä 9,000,000 markkaa, jotka Oivat toisessa pykälässä of o- letussa järjestyksessä hankittu. S. N. T. Joensuusta ja likitienoolta. Koulut. Lyseossa uudet oppilaat il- moittantuivat keskiiviikkona klo 11 ap. ja lukukausi alkaa torstaina klo 1 ip. Tyttökoulussa uudet oppi- laat ilmoittautumat keskiiviikkona klo 10 ap. ja lukukausi alkaa tors- taina klo 12 päimällä. N hteis k oulus s a pääsytut kinto keskimiikkona klo 11 ap. ja lukukausi alkaa torstaina klo 1 päimällä. Kansakoulussa alkaa syys- lukukausi torstaina klo 10 ap. Iltakoulussa alkaa syys- lukukausi torstaina klo 6 ip. Kauppakoulussa alkaa syyslukukausi torstaina klo 12päi- mällä. Käsityöläiskoulussa al- kaa lukukausi sunnuntaina klo 12 päimällä. Joensuun kaupungin kansa- kouluun aliluokille opettajattareksi malitsi johtokunta minne lauantaina 19 hakijasta opettajatar Lomisa Mil- hemina Mehkasen Kokemäeltä ja tyttöjen käsitöiden, moimistelun ja laulun opettajattareksi 3 haki- jasta neiti Maria Augusta Hal- tun Haukiputaalta. Joensuun työmäenyhdistyksen torvisoittokunnan johtajaksi malitsi yhdistys miime sunnnntaina M. P. Kn» soitto- kunnan johtajan Otto Sarolan Joensuusta. Herra Sarola eilen kieltäytyi tointa mastaanottamasta. Miipnrin turncc, jonka johtajana oi» herra Jimari Paatero, antaa täällä huomenna näytännön „Uusikirjastonhoitaja". Osuusmeijerien »ooinäyttely. Pohjois-Karjalan osuusmeijeri- liitto toimeenpani Joensuun kar- jakkokoululla miime lauantaina pyttynäyttelyn, johon 13 osuus- meijeriä oli näytteitä lähettänyt. Näyttelyssä kämi noin 30 hen- kilöä. Samalla 12 osanottajaa kämi näinä päiivinä opintoinat- kalla Liperin, Rasiivaaran ja ei len Joensuun ynipäristön osuus meijerissä. Näyttelystä jaettiin seuraamat Palkinnot: 1 palk. lo mk. Nasiivaaran osuusmeijeri, meijerskana Hilma Laitinen, 11,:! pistettä: 1 p. in mk. Vturmeksen o.-m., meijerskana Miina Tarmainen, 11.1 pist.: 1 p. 10 mk. Kontiolahden o.-rn., mcijerslana Iida Nuutinen, l l.n Pist.; 2 p. i >nk. Pielisjärmen o.-m., meijerskana Hanna Kakkinen, 10,9 pist.; 2 p. 7 nik. Joensuun ympäris- tön 0.-M., »neijerskana Hilda Raatikainen, 10,8 pist.; 2 p. i mk. Kiteen o.-m., mei- jeristinä Knut Knutsen, 1<>,<> pist.: 3 p. 4 mk. Liperin o.-in., mei- jerskana ^lnna Raussi, 10,3 pist.: 3 p. 4 mk. Keskijärrven o.-m., meijerskana Hilma Pellikka, 1«>,3 pist.: 3 p. 4 ml. Martonivaaran o.-m., meijerskana Anna Kuittinen, 10,3 pist.: 3 p. 4 mk. Komeron o.-m., meijerskana Olga Piiparinen, 10.2 pist. Walitus ehdottepanvsta. Merikapteeni Antti Nutaii Joen suusta oii malittanut ehdollepa nosta Samonlinnan meriinieskou- lnn johtajan mirkaan. Kuten tunnettua asetti meri- mieskoulun johtokunta ensi sijalle nierikapteeri Juho Hellströmin, toi selle meritapteeni L. Thuriugin ja kolmannelle merikapteeni Ä. A. Siimosen. Wenäläinen sotawäki »uo messa. Elok. 23 p:nä annetulla päimä- käskyllä oi» upseeri erityisiä toi mia marten sotarväen kuljetuspääl likön luona Atoskoman—Brestin piirissä, kapteeni Molobnjess nimi- tetty piirisotilaspäällilokst Joensuu- hun, josta emersti stonomaloss on siiimtty Libauhun. Joensuun tyttökoulu. Uskonnon ja ruotsinkieken kolle- gan, viransijaisuutta on hakenut ensi lukumuodeksi neiti G. Rancken. Joensuun—Lieksan rataosau awaamiueu yleiselle liiken- teelle. Tie- ja »vesirakennusten Ulihal- lituksen esityksestä on senaatti mii- me kuluneen heinäkuun 22 päi- mänä »näärännyt, että Joensuun ja Lieksan mälinen rataosa on tu- leivän syysk. 10 pstä lukien rau- tatiehallituksen mastaanotettama ja yleiselle liikenteelle amattama. Ase- mia ja seisahduslaitureita tulee olemaan: Joensuu III l. as., Leh- mo, laituri ja maihde. Kontiolahti V l. as.. Jakokoski V l. as., Kal- timo V l. as., Paukkaja, laituri ja maihde. Uimaharju V l. as., Haapalahti, laituri ja maihde, Kel- mä, laituri ja maihde, Muonis- lahti V l. as., Tiensuu, laituri, Lieksa IV l. as. Lehmo oii Joensuun aseman, Paukkaja ja Haapalahti Uimahar- juu aseman, Kelmä Muonislah- den ja Tiensuu Lieksan aseman alainen. Kaikki sanotut laiturit amataan matkustajaliikenteelle ja pienten tamarain ja pakettien kul- jetukselle sekä maihteet sitä paitsi tamaraliikeiiteelle ilman rajoitusta. Puheenalainen rataosa, mitä jakso- ja piirijaotukseen tulee, lue- taan kuuluivaksi: 8:teen liikenne- jaksoon, 23:teen ratajaksoon. Mii- purii» kouepajajaksoon, 3:teen linja- kasööripiiriin ja 4:teen pappispii- riin. (Elinkeinot. Leipuri Juho Mikko Miettinen, Samonlinnasta, sai eilen »naist- raatilta lnman harjoittaa tässä kaupungissa leipomo- ja kondiittori- liikettä. Samaten saimat rouma Saimi Kauppinen ja neiti Anni Naumanen luman pitää matkai- lijakotia ja harrjoittaa ruokailu- ja kahmilaliikettä, sekä talonomis- taja Mikko Kettunen sai oikeuden harjoittaa pika-ajurin toiiita ja seppä Kusti Kasurinen rautasepän liikettä. Walwonta torikauppias H. Turusen konkurs- sissa oli eilen. Ensimäinen esiin- huuto on 19 pnä ensi syyskuuta. Pesän toimitsijoiksi tulimat kaup- pias S. Huttunen ja kaupungin- palmelija Eero Manner. Elämien kumien teatterit. Fotossa »vaihtui ohjelma eilen. Ailio alotti toimintansa sunnun- tai-iltana. Arkkitehti Ilmari Lauuiin alttaritaulu. Sunnuntaina oli Joensuun lu- terilaisessa kirkossa liähtämänä uusi alttaritaulu, jonka on arkki- tehti Ilmari Launis täällä mal- mistannt ja lienee aikonut seura- kunnalle tarjota. Tietääksemme hän oi» ainakiii jo kerran ennen maalannut alttaritaulun, nimit täin Nastolan kirkkoon 1907, ja kumasi siinä ..Jesuksen ruumiin saattoa Golgatalta hautaan." Nyt tähän uuteen, puheenaolemaan tau luunsa hän on aiheeksi »valinnut ..Kristuksen ristillä". . Luterilaistei» kirkkojen alttaritan- luissa, marsinkiu mauhoissa ou tämä aihe ollut kaikista tamalli- Viipurin turnee (^olit. Iivari Paatero) Keskiviikkona eluk 31 pv. näy tellään Ilosaarella uusi KIRJÄSTONHOITÄJÄ nelinäytöksinen huvinäytelmä. Kirj. (I. v. jlose»'. Alkaa klo 8 ip. (K. S. 1 k.i sin, yleisimmin käytetty. Kirkkoja korjatessa on tosin näitä »vanhoja tauluja jo hyiviu paljon poistettu. Riutta sittenkin ristiinnaulittu on mielä aiheena noin 145 suomalai- sen kirkon alttarilanlussa. Kolini- osaisissa tauluissa oi» sitä aihetta käsitelty keskimäisessä osassa, joka aina on suurin, yksiosaisissa milloin yksin milloin ristin juurella ole- mien opetuslasten ja ivaiinojen kanssa. Niissäkin 11 alttaritau- lussa, joita on tämän paikkakun- nan Pohjois-Karjalan kirkoissa nähtämänä, esitetään 8 taulussa ristiinnaulittua ja ainoastaan 3 tauluun on aiheeksi otettu joku muu raamatullinen tapahtuma tai pyhän kirjan lauselma. Tämän aiheen yleinen käyläntö ei riipu siitä ajatuksesta, että ris- tiukuolema on kristinoppiinme ydin, ivaan se johtuu melkein yksinomaan siitä, että ivähäivaraiset seurakin»- ncit oivat koettaneet mahdollisim man halivalla saada alttaritaulun kirkkoansa kaunistamaan. Äionet suuretkaan seurakunnat eimät ole hankkineet alkuperäisiä taideteoksia, maan jäljennöksiä ja mukaelmia. Juuri Kristus ristillä on siten monen monissa eri muodoissa ja asennoissa monistettu kopioina ja märipaiuoksiua. Kieltämättä on Kristus ristillä tauluu aiheeksi merraton ylenmäärin ylemä, mutta juuri suureminoisuu- dessaan ja yliluonnollisuudessaan mitä maikein, jopa mahdoton oi- keii» elämästi parhaiinmankaan taiteilijaneron siiveltiinellä kuivata. Niinpä juuri tämänaiheisia tau- luja tarkastaessaan Harmoin tapaa maalaajan pystyneen luomaan uutta ja omintakeista, jolla olisi taiteellista armoa. Siltä kannalta katsoen on aikoja sitten ollut syytä toimoa, että nuoret taidemaalarit malitsisimat alttaritauluihin jo mui- takin, tähän asti »vähemmän käy- tettyjä raamatullisia aiheita, joita on maikka äärettömän paljo ja kyllä kiitollisiakin minkälaisille tai- teilijakymyille tahmisa. Ja sitä paitsi ei parastakaan aihetta moi- da edullisesti ja maikuttamasti esittää joka paikassa. Malinnassa on sangen tärkeänä määrääjänä se malaistus ja muu rakenteelli- uen ympäristö, johon taulu tulee sijoitettamaksi. Jos kirkko on mo- numentalinen ja kirkon arkkitehto- uinen rakenne, malaistus, »väritys y. m. omat tamallisuudesta poik- keamia, niin on kaiketi sitä enem- män syytä hankkia kirkkoon maan sellainen alttaritaulu, joka on tuol- laisia näkökohtia silmälläpitäen ai- heeltaan ja tekotamaltaan maa- lattu. Herra Lauuiin uusi alttaritaulu, Joensuun kirkkooi» sijoitettuna, teki juuri ympäristöönsä nähden epä- sointuisiin maikutuksen. Jossakin toisessa kirkossa se saattaa olla hyminkin paikallaan. Sillä epäi- lemättä tällä taululla on hymiä ansioita, jotka selmästi osottamat, että tekijällä on huomaltamaa tai- pumusta taidemaalaukseen ja että hän hartaudella, lämmöllä ja rak- kaudella on taulunsa malmista- nut. Synkkä, merihohteinen ja meille suomalaisille outo tausta, jollaisen piirtäininen lienee tapahtuman raamatullisesta kumauksesta aiheu- tuuut, tuntuu raskaalta. Maaris- tin juurella näyttää miellyttämän luonnolliselta. Etäisyydessä „pyhä kaupuuki" Jerusalem kattoineen ko- hoaa. Ristiinnaulittu esitetään yl- häältä lankeamassa maloheijastuk- essa, johon nähden on kuivatta- ivalle henkilölle annettu komin kel- täisen hohteinen märitys. Kuihtu- neet jänteet esiintymät räikeän sär- mikkäästi. Kasmot omat jokseenkin marittömat ja elottomat. Silmien sammuneessa katseessa lepää rau- hallisuudeu tyyni ilme. Aiheen käsittelyssä ja ainesten keskinäi- sessä sommittelussa puuttuu riit tämää yhtenäisyyttä ja taiteellista eheyttä. Paikoin hymiu pyoristet- tyä, toisin sitä mastoin särmitet- tyä; paikoin ihannoitua, toisin rea- liseerattua. Maalaajan tekotapa ei ole täysin »vakaantunut liikkumaan johdonmukaisesti ja omalla poh- jalla. Kuitenkin makuutetut olemme, että tekijä pystyy mielä luomaan taiteelliseltakin kaimalta katsoen kylliksi kypsää ja arivokasta. On nittelemme häntä alkamallensa uralle ja toimomme, että hän jat- kiimalla hartaudella moittaa »vai- keudet ja piirtää simeltimellääu ivielä »uonta ei ainoastaan tai- teellistä ja juhlallista, maan myös kin hengellisesti ylentämää alttari- taulua Suomen kirkkojen kaunis- tukseksi. M gö' 39 I El' ■i /i Ji2" 1 3 ' SI, ST CS Si" l S/9 ma ps og 3 »9 t/S ha' 3 L» »-»» US S- < 23 v- SO o Ui ST tn s» SS < 0- P PohjviS-Karjalan W. ja U.- piirin vuosijuhla 'il 28 piiii elok. Pohjois-Karjalassa on urheilu elämä miime muosien kuluessa huomattamasli milkastunut ja maukeutunut. Siitä oivat todis- tuksina l»iknisat m.- ja u.-seurat ja niiden toimeenpanemat talivi- set ja kesäiset kilpailut kyläkunnis- saan. Onpa monet kerrat kisata- merit kokoontuneet mittelemään 5 3" 6 vo M LS