N:o 67 1910 Sanomia Qalun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Kesäkuun 13 päivänä. aa Koko vuodelta . Puolelta vuodelta \e!iämiekseKä - tilikaudelta . . Tilaushinnat! Oulussa. 4: — o- 1: - —: 35 Postissa - 4: — 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: — fv — Kaiku Ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PÄLLARl. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto konttori Kauppuremkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ä£n lilalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hista 1:11a, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähiutäia 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto rin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. WSSSBSEt23SS O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Awioliittvon kuulutettuja. Nahkurintyöntekiä Pekka Eemert Niska ja itsellinen Olga Amalia Merilä, molemmat Oulun kaupungista. — Konepa,an työimes Kaarlo Henrik Muona ja neiti Edith Lydia Juntunen, molemmat Oulun kaupungista. — Jalkinetyöntekijä Lauri Johannes Juk- kola ja neiti Olga Emelina Martti, molem- nmt Oulun kaupungista. — Työmies Juho Heikki Heikkinen ja neiti Reeta Sofia .Karhu, molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Lapsi Aili Aleksandra Enberg Lapsi Eewa Ilona Lönnrot 1 w. w. - Lapsi ^yylt Maria Viitanen lö w. — Lapn Jo- han Fredrik Pirttikangas 11 hui!. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa v m. toin:. ■?. Lak ir f. B. eiLILä toimittaa asioita virastot.-* v. m. Osoite: OUI.L. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaisct kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin 11 :0 5 31. Avoinna 10—Vai2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oili lääniä iraiflai- ia !i (11 Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13 Ilmoituksia. v arat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ia maksuja, välittää kanrKiuki ja maa tilojen sekä metsien myyntiä .stoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta ammaUikaanaha. Maikustetaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote. Seppänen, Oulu. HUOM.! HUOMJ Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- iejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa -makeisiamme. AIRAKSINEN k K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterini. 8. m Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski toimittaa, kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiiti teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Aiex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Perustettu v. Auki kello 1862. Maksaa nykyään talletuksille 5 Juoksevalle tilille 3 o 9 • Oulussa on pankilla konttori Kirkkokatu Nro 2. o O o Oulu, Kesäk. (3 p:nä. maksaa korkoa talletuksille: kuuk. irtisanomisella 5 3 2 „ "/r 4 Vs. 4 3 l h 3 vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 « öäästäkassatlHUä „ Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! »Vakuuttakaa omaisuutenne» tulipalon ? S3 varalta! ,Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 3G. Nimismiehille! »VI»! Il OMAN KANNAN Kirja-ja Paperikau passa, Oulussa. Suomen kysymys ratkaistu duumassa. Sähkölennätin on kiidättynyt yli maan sanoman, että maltakunnanduu- ma on perjantaina hymäksynyt malta- kuNnanlainsäädäntöehdotuksen 164 ää- nellä 23 ivastaan. ?!äistä lumuista päättäen omat lopullisesta äänestyk- estä olleet poissa ne ryhmät, jotka omat lakiehdotusta kokonaisuudessaan mastustaneet. Jännityksellä on kansamme odottanut tätä päätöstä. Suuria toimeita siitä, että maltakunnanduuma olisi alistu- matta mälikappaleeksi Suomen oikeuk- sien hälvittämiselle, ei tosin olle ollut. Monista asianhaaroista on ilmi käy- nyt, että sillä katsantokannalla, joka ny- kyisin on määräämässä ivallassaoli- jäin toimia, on duumassa marma enem- mistö. Mutta että Menäjän kansan- eduskunnassa oli niin huomattama mähemmistö, joka pitää armossa Suo- men oikeuksia, se oli kenties monelle odottamatonta. Musertamasti osoitet- tiin tämän mähemmistön taholta, että ministerineumoston lakiehdotus on ris- tiriidassa Suomen maltiosäännön kans- sa, että se on Suomen kansanedustuk sen perusteiden loukkaus, jota ei mi- kään mälttämättömyys maadi, että se johtaa Suomen sisällisen itsenäisyyden hämiöön. Erityisesti ansaitsemat huo miota lokakuulaiseen ryhmään kuulu man mapaaherra Meyendorssin ja ka- dettipuoluelaisen prosessori Miljuko- min lausunnot. ^)te omat malopilkkuja siinä pimeydessä, johon kohtalo näkyy kansamme imemän. Tamattomalla kiireellä ajettiin tämä mitä laajakantoisin kysymys läpi. Nel- jässä päimässä oli yleiskeskustelu suo ritettu. Keskimiikkona ja perjantaina käytiin lakiehdotus yksityiskohdittain läpi. Kokonaisen kansan kohtalo rat- kaistiin muutamassa käden käänteessä. Sattumasti lausui mapaaherra Meyen- dorff tästä seuraamat sanat, joihin jo- kainen suomalainen yhtyy: »Tosiaan- kin, huolimatta hallitsijan lupauksesta, huolimatta miinteisestä laillisen järjes- tyksen palauttamisjulistuskirjasta nuo moimat, jotka tahtoivat uudestaan kai- jana tulee olla Menäjän kansallisen, pitää enemmän liikunnon määrääjänä duuman, jos se tahtoo olla kansallis- ja että muka länsieuroppalainen käy- ten ihanteiden kannattajana. Per- täntö täysin pyhittää kysymyksen rat- soonallinen ja maltiollinen etiikka ei- kaisulle ehdotetun tien. Tällaisilla edel- mät lankea yhteen. Heikon täytyy lytyksillä. ei moi mitenkään suostua, alistua moimakkaan alle, ellei suosiol- Lopuksi luoden lyhyen silmäyksen mi- la, niin moimalla hänet siihen pakote- nisterineumoston puheenjohtajan pu- taan. Historiaa eimät sanele nyt yk- heeseen, puhuja kumoaa Stolypinin sityiset henkilöt ja hallitsijat, maan lausuman ajatuksen, että lakiehdotuksen kansojen etujen ja tulemaisuudessa ro- muka oikeuttaisi maltakunnallinen mält- tujen etujen yhteentörmäykset. Mei- tämättömyys. Huomauttaen, että Suo- dän onnettomuutemme on siinä, ettei men lainsäädäntö on nykyään peräti meillä ole hallitusjärjestelmää raja- määrittelemätön, puhuja lopettaa sa- maita marten, sillä jokainen kenraali- noilla, että siitä moidaan riidellä, mut- kumernööri edustaessaan hallitsijan ta suomalaisia ei moida syyttää mil- tahtoa on oman ohjelmansa kannatta- pistä ja petoksista, että Suomen lain- ja, maan ei mahtaman suuren Menä- säädäntö joka jo on astunut elämään jän kansan ohjelman kannattaja. Sii- yhden maailman mahtamimman hallit- tä hetkestä lähtien, jolloin ei enää ole sijan antamien auktoriteettisten aktien Bobrikomin, Obolenskin, Gerardin ta- tukemana, on tunnustettama epäillä- hi Seynin politiikkaa, maan menäläi- mättömäksi, on tunnustettama pyhäksi, nen politiikka, jolloinka toisrotuiset Puhuja lopettaa: Te tahdotte hämit- tulemat makuutetuiksi, ettei henkilön tää Suomen oikeudet ja näette siinä maihdos aiheuta maltio-ohjelman muu- itsellenne kansallisen muistomerkin, tosta, loppumat hurjistelut ja murhat, mutta minä en halua jakaa teidän kans- Purishkemitsh termehtii lokakuulaisten sanne siitä johtumaa mastuunalai- kansallista innostusta ja kehottaa heitä suutta. olemaau tukahuttamatta korkeata, puh- Esittelijä, kreimi B e n n i g sen lau- dasta ja jaloa tunnetta. Ja pykälit- sui: Me tietysti pidämme pyhyytenä täisessä käsittelyssä Menäjän historia jokaisen hallitsijamme sanan, mutta mahmistakoon sinetillä seuraamat sa- turhaan Meyendorfs syytti meitä nai- nat: Keisari Nikolai 11 hallituksen den sanojen rikkomisesta, sillä hallitsija alun tunnusmerkkinä oli separatismin itse on tulkinnut hallitsijalupausten moimakas ilmeneminen menäläisissä merkttyksen sillä hetkellä, jolloinka hän rajamaissa, surullinen sota, joka me- antoi tämän lakiehdotuksen duumalle, netettiin alhaisten, Menäjän yleisen Parooni Meyendorssin osoittamalla elämän kukkuloille kohonneiden aines- erehdyksellä nojautua lainsäädäntöaltei- ten lahjojen ottamisen, turmeluksen ja hin on yksinomaan muodollinen luon- petoksen takia ja jotka käyttimät hymäk- ne, joka ei ollenkaan muuta asian seen sotajoukkojen lähettämistä kaukai- luontoa. Perusteettomasti syytti meitä seen itään. Tämä sota johti kansalli- Meyendorss hallitsijan oikeuksien rajoit- sen itsetunteen kohottamiseen, liitti yh- tamisesta, Tullen »vilpittömäksi, ma- teen Menäjän intelligensin kansan kans- kuutetuksi monarkistiksi, lopettaa esitte- sa, joiden mälillä siihen saakka oli ollut lijä puheensa: otaksuu, että jos hallit- kuilu. Sota johti siihen, että Wenä- sija lähentelee lainsäädäntölaitoksia, jän rajamaiden pyrkimykset herpautti niin niiden ei saa siitä syyttää hal- kansallisen Menäjän hallituksen mah- litsijaa. tama tahto, joka löysi itsellensä tuen Useitten puhemuorojen jälkeen päät- . . I edustuslaitoksissa, jotka Hänen Majes- tyi yleiskeskustelu. 199 keskustan ja km mokomin kaataa, hamittaa ja aset- teettinsa Keisari oli lahjoittanut sille oikeiston äänellä 116 oppositsioonin taa kysymyksenalaiseksi sen, mikä on itsemaltaisesta tahdostaan ja Menäjä, ääntä ivastaan hylättiin sosialidemo- aikaisemmin tunnustettu, nuo moimat heikko alussa on tarmokas hallituksen kraattien ehdotus lakiehdotuksen pois- eimät ole iäänee^ raukiaan En luule lopussa, kulkee toimeenpantujen uudis- tamisesta päimäjärjestyksestä perus- heidän toimiman maitokunnan ednksi. tuAm takia -te-npäin edistyksen ja wslakiwastaq-no. ja m-n-wänä Äi ' .. . . 1t .. t ~ . ' kehttykien tteta. Lovukst puhuja lau- duuman totmtmallan raioM. — Aa- etka ouetn tulkitseman Suomen asuk- käsiteltämänä olema kysymys nestyksen suhteen lausui parooni kaiden liikettä. Heidän katsantokan- on meidän maltiollisen selmänäköisyy- F ö l k e r s e h m, että ehdotuksen hy- tansa on yksipuolinen. Suomalaisten temme tutkinto. Lähin tulemaisuus on mäksymisellä rajotetaan hallitsijan oi- pelko, että moimat menettää lakinsa, osottama, olemmeko me kelmollisia keuksia ja muutetaan perustuslakia. saattamaan Suomea koskeman lakieh- Makuutettuna monarkistina ja man- . . dotuksen päätökseen. Joka tapauksessa hoillisena parooni mastusli hallitsijan Suomt on alue, joka on kasmanut meidän luottaa Suomessa ole- oikeuksien rajoittamista ja duuman oi- iinni määrättyihin käsitteisiin, jotka wan Menäjän armeijan kansalliseen keuksien lsalentamista, jonka muoksi ei iO— l !2 3. Omat varat 3f ? 000 7 000. o. Ja nyt te siitä syystä, että mallanku- mouskuohu on ulottunut siihenkin maa- han ja että siinä on kuten meilläkin puolueita, jotka mastustamat hallituk- sen toimia, pidätte tarpeellisena rikkoa tuon oikeuden ja luulette tekemänne kansallisen urhotyön. En halua jakaa edesmastuuta kanssanne tuosta sallisesta urhotyöstä." yhden maailman mahtamimman hal- itsetuntoon ja malmiuteen täyttämään pidä myöskään lakiehdotusta toimot- litsijan auktoriteetti on mahmistanut. melmollisuutensa Menäjän itsemaltiaan tamana. ensiinälsestä maatunuksesta. Senjalkeen xlmoittt Mlljuk o f s, Maanantain iltaistunnossa mastus- että kadetit, progressistit, puolalainen timat lakiehdotusta A d s h e m o w, rnhmä ja muhamettilainen ryhmä, Roshkom, Ljahnitski, K us- katsoen, että lakiehdotus on selmästi n e t s o m ja mastoin perustuslakeja, juhlallisten P a r o s n i Meyendorss, joka sitoumusten rikkomista ja mastoin suo- tunnin kestäneessä puheessaan käsitteli malaisten kansallista oikeustuntoa ja seikkaperäisesti hallituksen lakiehdotusta tuottaa suunnatonta mahinkoa Menä ja osoitti määräksi mäitteen, että muka jän kansan oikeudentunnolle, pitämät kan-1 Venäjällä aina olisi ollut yhtäläinen lakiehdotusta sellaisena, jota ei moida Suomen kysymyksen ratkaisu. Päin- hymäksyä, katsomat mahdottomaksi sen ssku, entistä ehkä tuhoisampi eri- pastoin eimät mitkään Suomen kysy- parantamisen osittaisilla korjauksilla ja * - >t . ss../ r ' 5 . mystä käsitelleet komiteat ole tulleet aanestamat yksitylskohtalzeen kasitte- kotsta oikeudellista asemaamme koh- ^^^seen lopulliseen päätökseen, niinpä lyyn siirtymistä ivastaan, mutta että taan on annettu. Se on tullut mah- e j-j m Taqantsemin komitea esitti kaksi nämä ryhmät asettuen ehdottoinasti taman keisarikunnan kansaneduskunnan periaatteessa yhteensopimatonta mieli- kielteiselle kannalle, omaamatta mitään puolelta. Uudet koettelemuksen ajat pidettä. Tällainen erimielisnus pakottaa toimoa lakiehdotuksen parantamisesta, omat edessämme. Ne kysymät cnne J miettimään, onko tämä wkiehd°ws to- ottamat °M yksityizkokiais.en käsitte- * .« r ... . f r , dellakin niin rndaton. Siirtyen Men lyyn selmittaakieen edelleenkin polut- tmkkea sita, onko kansallamme samaa x^^mykseen Suomen konstitulsioonista tisten suunnitelmain täydellisen lon- murtumatonta sitkeyttä ja joustamuutta, puhuja osottaa, ettei konstitutsioonin kurssin. joilla esi isämme maaroista ja mai-^ perusmerkkinä ollenkaan ole hallitsijan Moniaat puhujat esiintyimät mielä, ivala tai kirjotettu asiakirja tai mar- useat mastustaen lakiehdotusta. G e- mennus. Konstitutsioonin ratkaisemana g e t s h k o r i lausui, että ainoastaan perusaineena on selmä sääntö, ettei loogillisesti kokonainen poliittinen akti I' keuksista selmiytyimät, mukautuen niihin olosuhteisiin, joihin kohtalo kul- loinkin heidät asetti, luoden uusia elämisen ehtoja hämitettyjen sijaan ja t o i m o e n uuden, paremman ajan koittoa. Toilvokaamme, että yhteinen suuri perusaineena yhtäkään lakia moida antaa tai muut-1 moi tehdä maikutuksen ja tunnustaen, taa ilman kansaneduskunnan suostu- ettei sosialidemokraattien osanotolla musta, ja sentähden haltitsijalupausta yksityiskohtaiseen käsittelyyn moi olla ilman ivällpuheita on paljon ankaram- käytännöllistä merkitystä ilmoittaa, min noudatettama kuin kirjallista sopi- että sinä historiallisena hetkenä, jok- . .musta. Mielä mainitsee puhuja keisari loinka mäkimaltaa tehdään Suomen maara saisi syrjään panemaan. pienet i.-sen sanat, joka osotti, että kansalle, sosialidemokraattinen ryhmä keskinäiset erimielisyytemme ja käy- jumalaisen kaitselmuksen miljoonien joh- ei moi jäädä istuntosaliin. entistä yksimielisempänä niihin tajaksi asettaman hallitsijan tulee olla Sosialidemokraatit lähtimät istunto- maan koettelemuksiin, joihin kansamme nyt itsellensä esimerkkinä sanansa luotetta-1 salista. maisuudesta ja annettujen lupausten | Klo 1 yöllä hymäksnttnn yksttyiS täytyy malmistautua. Suonten kysytnys maltakunnan- duumassa. ia omantunnon mukaisesta täyttämisestä, kohtaiseen käsittelyyn siirtyminen 191) Tämän perusteella ei puhuja pidä keskustan ja oikeuston äänellä K).") säännönmukaisena ministerineumoston oppositsioonin sekä Itämeren maakun- puheenjohtajan näkökantaa, että Suo- nan edustajain, Homjakomin, Sdid- men lainsäädäntö perustuisi ei sopi- lomskin ja Favorskin äaiiiä ivastaan, mukseen, maan lupaukseen, jonka muoksi Keskimiikkoisessa päimäistunnossa lupaus moidaau ottaa lakaisin. ^1!o- alkoi Suomea koskeman lakiehdotuksen jautuen nykyiseen maltio-oikenstietee- yksityiskohtainen käsittely, seen puhuja ytsitijiskohtaisesti käsittelee Lakiehdotuksen ensimäisen osan suh lakiehdotuksen selityskirjelmää ja lau- teen ilmoittaa Miljuko m, että yk- suu, että kirjelmä on juriidinen mie- sityiskohtaisessa lukemisessa tulemat ei koskaan ude olemaan | kadetit jatkamaan lakiehdotuksen mah Purishkemitsh lausuu, ettei moi muuttaa todistuksilla kahden was-1 kastelu, joka takiaisen ryhmän mielipiteitä. Mieli- kansallisen ylpeyden puolustajana eikä dottomuuden todistamista. Maliokun- piteiden harhaileminen ainoastaan muistomerkkinä. Kirjelmä koettaa to- nan mietinnön lähtökohdan, ettei laki- hämmentää totuutta, mutta tämä on distaa kolmea todisteltamissa olema- ehdotus sisällä mitään uutta, kumoaa totuus: Menäjä tarmitsee lemollisuut- tonta seikkaa, että kyseessäolema laki- ensimäisen osan ensimäiset sanat. Se- ta Pietarin edustalla. Tästä totuu- ehdotus ei sisällä itsessään Suomen litystirjelmä kohtelee kysymystä toisin desta tulee Menäjän kansallisen ylei- perustuslakien loukkaamista, että yksi- osottaen muutosten mälttämättömyyttä minkä muoksi Komalemsti ehdottaa eh sen mielipiteen lähteä ja sen ilmaisi-> puolista hallitsijaluvausta ei moida > ja selittäen, että Suomen lakeja mai- dotuksen hymäksymistä, sellaisen muu maa epätäydellisyys ja sen muoksi omat mastaamat muutokset mälttämät- tömiä, mikä tunnustetaan suomalaiset- takin taholta. Miljukom todistaa suunnitellun muutoskirjelmän mahdot- tomuuden, järjestelmässä kun on täy- delleen syrjäytetty yritys löytää jär- jellinen keskitie. Ehdotus on tähdätty Suomen autonomian tuhoamiseksi. Kui- tenkin omat toiset ratkaisutamat mah- dollisia, jos otetaan huomioon Suo- men senaatin m. 1907 esittämä halli- tusmuotoehdotus ja lopuksi Haritono- min komitean esittämä mastaehdotus, jossa myönnytykset suomalaisten ta- holta on ulotettu äärimmäisyyksiin. Mutta tämä lakiehdotus ei ole mal- tiomiisauden muistomerkki, eikä se ole edes määrällinen teidän mastustajillen- nekaan, sillä se ei tule elämään. R o d i t s h e m ei näe siinä kiirey- dessä, jolla lakiehdotusta ajetaan ur- hoollisten typeryyttä, maan sellaisten typerien urhoollisuutta, jotka omat malmiit 10 minuutissa hajottamaan Suomen maltiosäännön. Esittelijä tekee sitten yhteenmedon keskustelusta ja ensimäinen osa hy- mäksytään keskustan ja oikeiston äänien enemmistöllä. Ensimäisessä pykälässä lainsäätä- misjärjestyksestä sellaisissa Suomen asioissa, jotka eimät koske ainoastaan maan sisäisiä asioita maan myöskin erityistä lainsäädäntöjärjestelmää si- säisiä asioita marten, osottaa M i l j u- k o m, että tämä lakiehdotuksen py- kälä on mastoin Menäjän perustus- lakien toista pykälää ja esittämällä ensimäisen pykälän sanamuotoa tulee siihen loppupäätökseen, että siltä puut- tuu juridinen ajatus, että sillä ei ole lain luonnetta ja ettei se sisällä min käänlaisia normeja, jonka muoksi se on poistettama. Esittelijä mastaten Miljukomille kannattaa lakiehdotuksen sanamuotoa, jollaisena pykälä myöskin hymäksy- tään. Miljukom tekee kadettien, proq- resistien sekä puolalaisen ja muhamel- tilaisen ryhmän puolesta seuraaman ilmoituksen: Kansanmapaudenpuolue ja muut uppositsioonin ryhmät, joidenka puolesta minä eilen tein ilmoituksen, omat päättäneet jäädä ottamaan osaa yksityiskohtaiseen käsittelyyn katsoen tehtämänään oleman sekä lopettaa sei', asian, jonka alkoimat yleisessä keskus- telussa, että selittää lakiehdotuksen kelmottomuus ja sen parantamisen mahdottomuus kyseessäolemassa istun nossa. Tämä tarkastus oli tehty mah- dottomaksi toteuttaa duuman enemmis- tön menettelytaman johdosta puheen- muorojen rajoittamisella. Tähän kat- soen miimemainittll tehtämä, jonka to- teuttamista marten opposilsiooni jäi tähän saliin, on poisteltu. Enem- pää osanottoansa käsiltelyyn ja läsnä oloansa pidettäisiin yksinkerraiiesti osan ottona armottomaan pellin, jonka se katsoo itselleen alentamaksi. Tähän nähden opposilsioonin edustajat ilmoit- tamat, ettei ne enään ota osaa kysees- säoleivan lakiehdotuksen käsiltelyyn ja äänestyksiin ja poistnmat istuntosa- lista. Oppositsiooni lähtee istuntosalilta. K apustin ehdottaa puoluelais- tensa puolesta poistettamatsi luette- losta kohdan opetussuunnitelman laa timisesta ja sen matmomisesta yleisissä kokouksissa, yleisissä yhdistyksissä, lii- toissa sekä paino-oloja koskeman lain laadinnassa katsoen, että koulujen mal- monta moidaan toteuttaa hallinnollista tietä, sillä suomalaisten koulujen muut- tammen menäläismallisiksi merkitsee Venäjälle mihamiclisen henqen sytyt- tamistä, salaisten koulujen tebitykseen aiheen antamista ja turmeluksen tuot- tamista opiskeleman nuorison keskuu- teen, samalla taiooin rajoitukset yleis- ten kokousten ja yhoistysten alalla ainoastaan karkottamaan ne piilopaik- koihin, ivaan ei lopettamaan niiden olemassaoloa ja sanomalehdistöä koti- laan suunnatut rajoiukset ainoastaan sytyttäisimät mihaa ja snuttumusla. Maltaku^inallisten etujen nimessä vyy- tää puhuja duumaa suostumaan liä- nen ehdotukseensa. K o m ale iv s ki yhtyen Kapustinin ehdotukseen kannattaa samalla »valta- kunnan kielen Suomessa käyttämistä koskemaa kohtaa. Suomen opetuslai- tosta koskemasta kysymyksestä 5l. luu- nustaa, että Suomen koulut yleensä omat mallikelpoisesti järjestetyt. Kui tenkin on sillä matamia puutteellisuuk- sia kasmattaessaan maestoä mihainie- lisyyteen Menäjän kansaa kohtaan. Mainiten joukon oppikirjoja K. todis- taa, etlä ne kaikessa siinä mikä koskee Menäjää ja kimittää siihen huomiota, maikenemat taikka osottamat tietämät tömyyttä tai törkeää puoluellisuutta