N:o I20 — I9IO. K A I K TT. Maanantai.-a Lokakuun 17 r .aävanä. toimi Oulun kaupungin vaivaistalossa ju listetaan täten toimeen kykenevien haettavaksi ennen ensi marraskuun 20 päivää. Emännöitsijän tehtävänä on m. m. laitoksen ruokatalouden ja vaatevaraston hoito, naishoito- laisten töitten johtaminen sekä puh tauden ja järjestyksen valvominen. Laitoksessa on suurellainen karja, jonka vuoksi emännöitsijän tulee olla karjanhoitoon ja karjatalouteen perehtynyt. Myöskin tottumusta yk sinkertaiseen kirjanpitoon vaaditaan. Palkkaetuihin kuuluu vapaa asunto ja ruoka sekä 900 mk. rahaa vuo dessa. Toimeen on ryhdyttävä tam mikuun 10 p:nä 1911. Kolmen kuukauden ylössanomisaika molem min puolin pidätetään. Hakemuk set, joita tulee seurata hakijan mai netodistus sekä lääkärintodistus ter veydentilasta ja muut todistukset, ovat lähetettävät yllämainitun ajan kuluessa vaivaishoidon esimiehelle A. Nyrlundille Ouluun. Oulussa 17 p. lokak. 1910. Yaivaishoitohailituksen puolesta: A. NYRLUND. M. Pallari. kuttaa itse oppilaisiin katkeroittamasti ja luokkamihaa lietsomasti. Soisimme sen takia, että Oulun kau- punki seuraten useimpien maalaiskun- tien jo antamaa esimerkkiä, kustantaisi kaikki koulutarpeet kaupunkimme kaikille kansakoululaisille. Me myönnämme kyllä, että tähän kysytään maroja, mutta kun kouluyli- hallituksesta on saatu marmat toimeet siitä, että uudistuksen aiheuttamiin menoihinkin saadaan 25% amustusta maltiolta, niin eihän tuo uhraus käy kunnalle komin rasittamaksi. Me puollustamme tätä uudistusta merotusperiaatteelliseltakin kannalta katsoen aiman oikeana asiana. Uudis- tus näet helpottaisi lapsirikasten per- heitten koulutarmekustannukset ja siir- täisi osan näistä niitten maksettamaksi, joilla ei ole lapsia ollenkaan, taikka hymin mähän niitä, mikä on katsotta- ma aiman oikeaksi ja kohtuulliseksi tak- sotukseksi, niin totta kuin suuren lapsi- lauman elättäminen ja kasmattaminen yhteiskunnalle on ylen tärkeä, mutta samalla yksityisiltä manhemmilta koh- Luuttoman suuria kustannuksia kysymä palmelus yhteiskuntaa kohtaan. Tämän me olemme tahtoneet saada julkisuuteen tietenkin en sijassa kannat- taaksemme usein mainittua uudistusta, muita myös senkin tähden, ettei täkä- läisien Suomalaiseen puolueeseen lu- keutumien opettajien enemmistöä moi- taisi luulla uudistuksen mastustajiksi. Oulussa, lokak. 12 pnä 1910. Suuri joukko suomalaisia opettajia. Kaikki ti. Karjaluodon konkurssipesän saa mamiehet kutsutaan velkojain kokoukseen toi minimi Loukkola <Sc Arvolan kont- tooriin tiistaina marraskuun 15p:nä 1910 kello 6 j. pp. keskustelemaan ja päättämään: 1. Konkurssipesälle kuuluvan osuu den taloa ja tonttia N:o 44 II:ssa kaup.-osassa, rahaksi muuttamisesta; 2. Toimitsijamiesten palkasta; 3. Jako-osingon maksusta ym. mah- doll. esiintyvistä pesää koskevista asi oista ja huomautetaan siitä kon- kurssilain määräyksestä, että poissa olevat saavat tyytyä läsnä olevain päätökseen. Oulussa, lo 10 1910. Toimitsijamiehet. Suuri Kauppatavarain huuto kauppa. Kaupan lopettamisen takia loppuun myy dään julkisella huutokaupalla torstaina 20 päivänä ja tarpeen vaatiessa perjan taina '21 päivänä kuluvaa lokakuuta kello 10:ltä a.-p. ja 5:ltä i.-p. kaikenlaista kauppatavaraa, kuten lamppuja, lasia ja porsliineja, nikkelltavaroita, tur kistavaroita, astrakanilakkia, nah koja, miesten naapukkalakkla, nais ten alushameita, ompelulankoja, nappia, reunusnauhoja v. m. hyvää ja hyödyllistä tavaraa. Oulun Huutokauppakamarissa. »välipäätöksen: Asiallisten pyynnöstä lisätodisteiden hankkimista marten lykätään jutun enempi käsittely ensi marraskuun 11 päimäksi, jolloin on asiallisten oltama saapumilla ja syyttäjän samoinkuin mastaajankin on siksi hankittama ne todistajat, joita he mielä ^aluamat asiassa kuulusteltamiksi. Mainituksi päimäksi on erityisesti haastettama to- distajiksi William Juntunen, Kalle Kaikkonen ja Juho Luttinen sekä pois- sa olleet Juho Keskitalo, Liisa Parta- nen, Juho Meriläinen, Anne Tapio nuorempi ja Anna Heino tuotama omalla kustannuksellaan oikeuteen ja Amanda Lahden oltama paikalla mai- nekirjalla marustettuna. Kruunun maroista määrättiin etu- käteen maksettamiksi todistajapalkkioina 55 mkaa 28 p:iä ja mastaaja melmoi- tettiin kormaamaan omain todistajain- sa kulut. Vastaaja passitettiin lää- ninmankilaan. Sulan kW»Wi> kMÄiljkii cppilaslfn kmlntmttt. Koska opettajapiireissä on nostettu kysymys siitä, että ryhdyttäisiin toi- miin, jotta kaupungin kustannuksella myönnettäisiin kaikki koulutarpeet il- maiseksi kaikille kansakoululaisille ilman erotuksetta, niin olemme me allekirjot- taneet kansakoulualalla työskenteleivät suomenmieliset opettajat täten julkisesti tahtoneet ilmottaa kaikin puolin kan- nattamamme kyseessäolemaa hanketta. Me pidämme sitä uudistusta marsin sopimana kunnioituksen osotuksena Uno Cygnaeuksen muistolle. Sillä hän jos kukaan tahtoi, että kansakouluoppilaat olisimat täysin tasamertaisina edes itse kansakoulussa ja sen sisäisessä elämäs- sä. Ia hän toimoi, että tämä koulun sisäinen tasamertaisuus maikuttaisi ulos- kin päin, niin että kansakoulu kaikkien kansalaisten yhteisenä pohjakouluna ai- kaa moittaen möisi tasottaa yhteiskun- nassa kukkulat ja laaksot. Tahdomme mielä saada julkisuuteen senkin käsityksemme, että meistä on kerrassaan simeellisesti rappeuttama tuo tähänastinen kansakoululaisten ja- kaminen köyhiin ja marakkaampiin. Toiselta puolen se näet on omansa aikaansaamaan jonkinlaisen kilpailun köyhyydessä manhempain kesken ja toiselta puolen moinen luokittelu mai- — Mieliwikaisten kaswatus laitoksen perustaminen Oulun lääniin. Kysymyksen herättyä mai- nitunlaatuisen keskuslaitoksen perusta- misesta Oulun lääniin, omat muun muassa Oulun kaupungin maltuusmie- het tarjonneet sellaisen laitoksen ase- maksi kaupungin lahjoitusmaalta maih- toehtoisesti kaksikin paikkaa. Mutta kun simiilitoimituskunnan tietoon on tullut, että mahdollisesti myöskin Raa- hen kaupungilla olisi tarkoitukseen so- melias maa-alue maltion käytettämäksi luomutettamana, on toimituskunta, en- nenkuin asiassa enempään toimenpitee- seen ryhdytään, käskenyt läänin ku- mernööriä miimemainitulta kaupungilta tiedustelemaan, olisiko kaupunki halu- kas luomuttamaan maltiolle puheena- olemaan tarkoitukseen sopiman noin 70 —100 ha suuruisen alueen ja mistä hinnasta kaupunki sellaisen alueen möisi. — Kestikiewarit ja kyyditys T. k. 15 p;nä antamallaan päätöksellä on läänin knmernööri uskonut 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotis kaudeksi Kuolajärmen kunnassa sijaitse- missä kyytilaitoksissa kestikiemaritalon- pidon sekä marsinaiien ja ylimääräisen kyydityksen kirkonkylässä talolliselle Jaakko Kimelälle, Kellonkylässä talolli- selle Juho Frans Tapiolle, Märkäjär- menkylässä talolliselle Olli Isolalle, Salmijärmenkylässä talolliselle Eemeli Kujalalle ja Kursunkylässä talolliselle Olli Aukusti Muormalalle sekä resermi- kestikiemaritalonpidon ja kyydityksen Saijan Mukkalan tienoilla talollisell Olli Särkelälle. Mainituista toimista tulee muotuisena kormauksena suorit- taa Kimelälle Kuolajärmen kunnan 1,000 mk., Tapiolle saman kunnan 1,900 mk., Isolalle saman kunnan 1,5)00 mk., Kujalalle saman kunnan 1,190 mk., Muormalalle Alatornion kunnan 1,070 mk. 9 p. ja Kuolajärmen kunnan 109 mk. 91 p. sekä Särkelälle Kuolajärmen kunnan 150 mk. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari Frans Gestrin on määrätty toimittamaan halkomisen Hongan perintötilalla n;o 1 Oulaisten pitäjän Oulaisten kylässä; maramaanmittari Elis Raimio sa moin toimittamaan halkomisen Huttu sen perintötilalla n;o 3 Haapameden pitäjän Mieluskosken kylässä; kommissioonimaanmittari Olli Pa- jari samoin toimittamaan halkomisen Kariniemen perintötilalla n:o 25, Ro- maniemen pitäjän Romaniemen ky- maramaanmittari Wäinö Calam- nius samoin toimittamaan halkomisen Oinaan perintötilalla n;o 15> Roma- niemen pitäjän Muurolan kylässä; ja kommissioonimaanmittari Kaarlo Lönnbohm samoin toimittamaan hal- komtsen Homin perintötilalla n;o 19 Puolangan pitäjän Puolangan ky- lässä. — Osuuskunnat. T. k. 15» p:nä on läänin kuivernööri mahmistanut säännöt „Alku osuuslneijer»"-nimiselle osuuskunnalle, jonka kotipaikkana on Rantsilan pitäjän Sipolan kylä. — Elinkeino-oikeus. Menäjän alamainen kauppiaantytär Maria Pet- roma Dubatscheff on läänin kumernöö- riltä saanut luman Oulun pitäjän Ou- lunsuun kylässä Laanilan kruununti- lalla sijaitsemassa torpassaan harjoit taa kauppaliikettä koti- ja ulkomaisilla kamaroilla. — Rakennnstoimi Kajaanissa. T. k. 8 pnä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset toiminimen Asikainen & Korhonen omistamalla tontilla n;o 1 Kajaanin kaupungin toi- sessa kaupunginosassa tehtämää ulko- huonerakennusta marten. — Limingan Osuusmeijerin ylimääräisessä kokouksessa tämän kuun 14 pnä oli esillä m. m. kerto- mus osuuskunnan toiminnasta 6 V2 kuukauden ajalta, josta m. m. nähtiin että osuusmeijeriin oli tuotu mainitulla ajalla maitoa 1,502,490 kg., josta ei- jäsenten osalle tulee 1,3 % koko tuo dusta maidon määrästä. Tuloja oli tällä ajalla ollut; ulko- maille miedystä moista Smk. 112,612; 37, Oulussa myyty maitoa Smk. 75,265:90 sekä kaikenlaisia muita tu- loja, tehden koko tämän ajan tulot Smk. 224,023:78. Maidosta on mak- settu keskimäärin 13,05 p. kg. osuus- kunnan jäsenille sekä ei-jäsenille 9,04 p. Tuodusta maidosta oli siis yh- teensä maksettu Smk. 195,686; 18. Kulujen y. m. märäksi jääpi siis Smk. 28,337; 60, joita näin summittaisen tilin takia ei oltu tarkoin eroitettu ja muoden maihteessa päättymä tili tar- kemmin ne määrittelee. Tulos tältä ajalta on katsoen kc- maan kilpailuun ja kaikenlaisiin estei- siin joita osuuskunnalla on ollut moi- tettamana, melkoisen hymä. Perusta- miskustannukset näin ensi alussa mai- kuttamat suuremmasti kuten on luon- nollista. Mutta sittenkin saamutettu keskihinta on erittäin tyydyttämä, jos- ta osuuskunnan hallinto moipi olla marsin tyytymäinen ja jäsenillä lienee mieluisaa nähdä yksimielisyytensä tu lokset näin pian esillä. Kunhan maan jäsenet pysymät laitokselleen uskollisena eimätkä tartu keinottelijain koukkuun, niin me tulemme saamuttamaan osuus- meijerin amulla marsin huomattaman taloudellisen edistyksen, jota kyllin tar- mitsemme. Tilintarkastajain palkkioksi määrät- tiin 80 mk. ja niiksi malittiin rata mestari G. H. Piippo ja pastori P. Hyttinen sekä maralta A. Jukola ja I. Annala. Osuuskunnan hallitukseen malittiin arman kautta eronneitten tilalle H. Tuomikoski ja I. Heikkinen kumpikin uudelleen sekä maramiehen K. Mober- gin tilalle H. Näpvä. Kiertämä karjakko päätettiin ottaa osuuskunnan palmelukseen heti. Sen toimena on maidon tuojien kotona oh- jailla karjataloudessa ja maidon kasit- telyssä ajanmukaisia tapoja, joten täs- täkin toimenpiteestä oululaiset maidon- kuluttajat näkemät, että osuuskunnalla on tarkoitus ostamalle yleisölle tarjota ainoastaan täysin kelmollista tamaraa. Lisärakennusten hankkiminen osuus- kunnalle jätettiin seuraamaan kokouk- seen. — Cyguaeusjuhla toimeenpan- tiin Lumijoella kirkonkylän kan- sakoululla 12 p. t. k. Mirren 284 meisatua piti sisältörikkaan juhlaesitel- män Cygnaeuksen elämäkerrasta ja elämäntyöstä opettaja Iikka Räisänen. Opettajatar neiti Anni Tolonen esitel- möi myös Cygnaeuksesta, hänen luon- teestaan y. m. Juhlarunoja lausui- mat neiti Tolonen ja eräät kansakou- lun oppilaat. Väliajalla lauloimat oppilaat reip- paita lauluja opettajainsa johdolla. Lopettajaispuheen ja rukouksen piti pastori Aström sekä päätökseksi laulet- tiin mirsi 272. Vaatimaton juhla, joka oli opettajiston toimeenpanema ja jossa oli läsnä paitsi koulun oppi- laat heidän manhempiaan ja koulun ystämiä, teki hymän maikutuksen. — Kitven juhla Rotvaniemel- läkin mietettiin minne maanantai- iltana Palokunnan talolla. Maisteri W. Tolmanen tulkitsi lämpöisessä pu- heessaan suuren mahtajan merkitystä Suomen kansalle. Näytettiin myöskin Kimen „2)ö ja päimä" ja lausuttiin eräs runokin. Meisöä oli saapunut salin täydeltä ja tyytymäisenä, ylemin tuntein, sekä pomi täynnä kiitollisuutta aikanansa unohdettua komaosaista ru- noilijaa kohtaan palasi kukin kotiinsa. — Nowaniemen kirkonkylän uusi kansakonlntalo tarkastettiin miime maanantaina ja hamaittiin kai kin puolin kunnollisesti, jopa mallikel- poisesti tehdyksi. Talon juhlallinen mihkimäiilaisuus on tämän kuun 27 p. jolloin arm. yleisöä toimotaan M- puman talon täydeltä. Ohjelma laa- ditaan sen armoinen, että kannattaa muuan arkituntikin uhrata. — Murtowarkaus Mihauuis- sa. Eilistä päimää masten yöllä mur- tauduttiin Mihannissa kauppias I. Hannilan maateaittaan ja marastettiin sieltä miehen susiturkki ja naisen turk- ki sekä paljon muuta maatetamaraa muun muassa naisen silinteri-taskukello. Waras tuntematon. — Murtowarkaus Oulaisissa. Miime lauantaita masten yöllä mur- tauduttiin Oulaisissa talollisen Simerd Alitalon maateaittaan ja marastettiin sieltä 3 miehen pukua. Martaasta ei ole tietoa. — Markaan waras kiikissä. Miime keskimiikkona pidätti Kemin piirin m. t. nimismies A. Sandberg Kemin Lautiosaaressa W. Samolaisen torpassa Emil Pussinen-nimisen jou- tnmiehen, joka marasti romaniemeläi- sen kauppias A. Markukselan rahojen ryömääjältä Matti Tuomiselta brom nin-remolmerin ja rahat. Pussinen oli kertonut marastaneensa rahat t. k. 18 p:nä mainitulta Tuomiselta Kemin ja Lautiosaaren mälillä niin, että oli kaatanut Tuomisen metsässä kumoon, asettaen partameitsen hänen kurkulleen ja remolmerin rintaa masten, joten rahojen oli heltiäminen. Pussinen on kuitenkin polisitutkinnossa kertomuksensa kieltänyt. Rosmo tulee passitettamaksi Oulun läänin mankilaan. — Kuten muistanemme marasti mainittu Tuo- minen Ounasjoella Markukselalta 900 mkaa, joista sitten kerrotulla tamalla iso osa joutui Pussisen pussim. — Kempeleen tappelujuttu oli miime perjantaina t. k. 14 pnä uudel- leen käsiteltämänä Limingan mälikärä- nm jillä, jossa asialliset olimat edustettui- na samoinkun miime kerrallakin, tiili- tehtaan työmiehet asioitsija S. Haapa- lan ja pappilan miehet asioitsija K. Salon kautta. Sittenkun asiassa oli kuulusteltu kolme uutta todistajaa ja mirallinen syyttäjä tehnyt edesmastuumaatimuk- sensa kaikkia asianosaisia mastaan, ja asiamies Salo maatinut Rikoslain eri pykälien mukaan rangaistusta masta- puolilleen, tuomitsi Kihlakunnanoikeus tehtaan masinisti Mihtori Järmisen ja hänen isänsä Antti Järmisen juo- pumisesta ja kimien heittämisestä 70 markan sakkoon kumpaisenkin eli mas- taamaan 14 päimän mankeuteen, sekä Antti Järmisen täinän lisäksi mielä tappelusta ja pahoinpitelystä yleisellä paikalla kuuden kuukauden mankeuteen, eli yhdistämällä rangaistukset, pidettä- mäksi mankeudessa kaikkiaan 6 kuu- kautta ja 10 päimää. Samoin mas- tapuolueeseen kuulumat, mangitun II- mari Mäkisen, joka nyt mapaalle ja- lalle päästettiin, pidettämäksi mielä 22 päimää mankeudessa, sekä Matti Kar- jalaisen samoin pahoinpitelystä pidet- tämäksi mankeudessa 15 päimää, maan Frans Koimisto mapautettiin kaikesta edesmastauksesta. Asian laatuun nähden kuitattiin muut kulut asiallisten kesken, maan mirallisen syyttäjän haastattamille to- distajille melmoitettiin Järmiset yhtei- sesti maksamaan heille tuomitut todis- tajapalkat. — Wesi Tornionjoessa on ker- toman mukaan niin kuimunut, että hemosella ajetaan joen poikki Ruotsin puolelle Ylitorniolta Matarenkiin. — Kajaanissa »varastettu dy namiitti ja osa ruutia löydet- ty. Miime syysk. 21 päimänä kaup- pias Korhosen ruutikellarista maras- tettu dynamiittilaatikko löydettiin kos- kemattomana, samoin 17 pakettia ruu tia toissa lauantaina kaupungin lähellä olemalta Kopsan niemeltä. Tamarat olimat säkkiin pantuina eräässä mät- tään kolossa, joka oli peitetty toisista paikoin leikatuilla mättäillä. Kätköpaikalle ohjasi poliisit toinen rikokseen epäillyistä, Aatu Toimanen, joka oli mankilasta otettu mukaan ja seurasi poliiieja etsimispaikalle. Toimanen nim. sanoi luulemansa, zttä Ronkainen on mahdollisesti kätke- nyt marastamansa tamarat niille seu- duin, missä he kesällä miinoja säilytti- mät. Ja niin olikin. — Kaik. K. — Kalajoelta, 12. 10. 10. Harminainen juhlatilaisuus oli Ka- lajoella Masankarinkylällä, siellä kun mihittiin uusi kansakoulu toimeensa. Siellä on ollut koulu 13 muotta muok- rahuoneissa, joten olikin jo aika saada „oma koti." Koulu on ajanmukainen komea ra- kennus, hamumetsän keskellä, lähellä maltamaantietä ja ihan lähellä merta, siis kaikinpuolin hauskalla paikalla, jota ajan ollen moi mielä paljon so- mentaa pensas- ja kukka-istutuksilla y. m. Koulun mihkiäisjuhla oli järjestetty kansakouluimme isän Uno C y g- naeuksen 100 syntymäpäimäksi, jolle sopimampaa päimää ei olisi moi- nut saadakkaan, sillä siinäkin tuli taa- sen kohotetuksi yksi ..muistopatsas" hä- nelle kansakouluaatteen herättäjälle ja sen lämpimälle maalijalle. Juhla al- koi kellon lähetessä - ip. Veisattiin mirsi 285, jonka jälkeen romasti Po h- jonen puhui 84 psalmin johdosta mieliin pantamia sanoja, selittäen ko- din, koulun ja kirkon yhteismaikutusta ja lopetti mihkiäispuheensa psalmin märsyllä; ..Sillä yksi päimä sinun esi- kartanoissasi on parempi kuin tuhan- nen muualla." Sitten oli pieni mäliaika, jonka jäl keen laulettiin hengellisistä lauluista n:o 113, minkä jälkeen opettajatar neiti Ojala piti »valaiseman esitel män Cygnaeuksesta. Sitten laulettiin mirsi 409 ja pastori Sariola pu- hui 119 psalmin 9 märsyn johdosta suurella lämmöllä ja rakkaudella nuo- risoa kohtaan. Tämä yksinkertainen, meidän mielessä pysymä juhlahetki lo- petettiin pastori Sariolan pitämällä rukouksella, jonka jälkeen meisattiin mirsi 350. Kukin — sitä toimon — meni sieltä kotiinsa rikkaampana kuin sinne tullessaan oli. Koulu oli somistettu ja puettu juh la-asuun köynnöksillä ja sinimalkoisilla lipuilla, jotka korkealla liehuen jo kau kaa toimottimat mieraat tervetulleiksi oman kotoisen kurkihirren alle juhli maan. Mukana ollut. — Piippolan pakinoita. Talmi tulee, luntakin jo näyt- telee, mutta monella olisi mielä pelto- työt kesken, marsinkin ketojen kääntä- miset. Elonkorjuu on päässä ja pui- makone taitaa miimeisiä mihellyksiään huudella aiman tätä kirjoittaessa. S Jtiu kanpuoleinen lähtö on kaikesta laa- dusta ollut ja laatuunsa ja armoonsa nähden on milja hymin sekalaista, sillä osalta turmeli toukoja kaimaan halla, osaksi pakkasen pelosta ..sirppihalla" monen pellossa kämi. yleiseen kuntakokoukseen, joka täällä äskettäin pidettiin, oli saa- punut tamallista enemmän osanottajia, joten jo siitä moi huomata, että ko- kous pidettiin tärkeänä. Ja olikinhan tässä monta asiaa esillä. ,.V l e i s- maltakunnalliset asiat," sel laiset kuin kansakoulujohtokunnan jä- senten, kunnallislautakunnan jäsenten, paloapujohtokunnan ja holhouslauta- kunnan jäsenten malitseminen suoritet- tiin kaikessa rauhassa ja somussa ja entiset toimimiehet enimmäkseen uudes- taan Mirkoihinsa asetettiin. Vuokra lautakunnan jäsenten palkoista mähän kiisteltiin, mutta yksimielisyyteen ilman äänestystä kuitenkin päästiin. Lumat- tiin heille päimärahaa 3 mk. ja syy- nimatkoilta puolen hemosen kyyti. Mutta sitten tuli huippukohta kokouk- sen ohjelmassa, kun tuli kysymys siitä pyydetäänkö kuntaan oikein mirallisia eläinmarkkinoita. Puhuttiin puolesta ja puhuttiin mastaan, eikä asiasta suo- riuduttu muutoin kuin äänestämällä. Huomasi jo kokouksen alussa, että markkina-henkiset miehet olimat mal- meillä olleet ja marustautuneet mal- takirjoilla taisteluunsa. Ja äänestyk- sen tulos tulikin sellaiseksi, että mark- kinamiehet moittimat ja jos nyt ku- mernöörillä on yhtä hymät ajatukset markkinoin hyödyllisyydestä kuin tä- män kokouksen satunnaisella enemmis- töllä, niin saamme me tänne ensi syk synä oikein lailliset markkinat, joita ei enää tarmitse ..huutokaupan" narri- naamarillakaan peittää, kuten tämän syksyisiä amajaisjuhlia. Saamme kai- keti silloin me mastustajatkin tahto mattamme kuulla posetiimin miheliäis- tä mingutusta, nähdä juopuneitten hoipertelemia askeleita ja kuulla ta- mallisista markkinauutuuksista, mar- tauksista, puukotuksista ja ehkä mies- tapoistakin, sillä ..kussa raato on, sin- ne korpit kokoontumat". Jos ei tätä surullista puolta markkina-elämässä olisi, niin kaikkinaanhan ne menisimät- kin, mutta hurjuus, raakuus, juoppous ja simeettömyys omat tällaisten juh- lain huomattamimmat hedelmät. Näi- den syiden muoksi omat naapurikunnat markkinansa lopettaneet, mutta ne ei- mät meikäläisiä pelota — eihän pahaa pahaksi uskota ennenkuin saadaan sitä likeltä nähdä. Entäs kun ei ole „kort- tikaaria" kylällä eikä lääkäriä lähetty- millä? Tahtoisinpa kysyä, onko mark kinoisin mitään aineellista etua kun- nalle ja marsinkaan sen .aaata milje- lemälle mäestölle. — Markkinoillehan pitää päästä jokaisen, joka main kyn- nelle kykenee, jokainen renki ja palme- lijatar tekee niiksi päimiksi täydellisen työlakon. Jos alimpienkaan armioi- den mukaan tämä tarpeeton työajan hukka rahaksi armioidaan, en usko että likimainkaan sille mastapainoksi yltää se etu, että saa lehmän, sonnin tai nuorukan myydyksi tai ostetuksi omalla kotikylällään, tarmitsematta tuon asian tähden etemmäs kulkea. Mutta mitä- päs asia nurkumalla enää paranee, päätös kuin päätös ja malistuksen har- rastustahan on monenlaista. Kun mielä lisään, että paljon lai- meampi yhteishymän harrastus tuli näkymiin sanotussa kuntakokouksessa, kun oli kysymyksenalaisena kansakoulu- talon laudoitus, niin luulen tämän jo kerraksi riittämänkin, sillä olen kuullut, että Toimitus liiaksi pitkäpiimäiset kir- jeet pistää paperikoriin ja menisipä silloin kirioitusmaimani hukkaan. „ Ei-markkinamies." — Kittilän pitäjän kruunun- maitten mittaaminen ja kartoit taminen. Kuten aikoinaan kerrottiin, on H. M. Keisari, senaatin esityksestä, mahmistanut asetuksen Kittilän pitäjän kruununmaitten mittaamisesta ja kar- taittamisesta. Asetuksen mukaan omat kaikki Kitti- län pitäjässä mielä mittaamatta ole- mat kruununmaat, yhteensä käsittäen noin 570,000 hehtaaria, mitattamat ja mittakaamassa 1 ; li>,000 kartalle pzntamat niin täydellisesti, että kartta ynnä siihen kuuluma tilusselitys osot- tamat, paitsi mitä jakolaitosta koske- missä asetuksissa siinä suhteessa sääde- tään, myöskin paljaat tunturit, koimua kasmamat tunturimyöhykkeet, tunturi- hamupuuta ja hyötymää hamumetsää kasmamat alueet, kasmulliset ja kehno- kasmuiset sekä armottomat maat, siten kuin maanmittauksen ylihallituksen tu- lee erittäin annettamilla ohjeillapa kaamoilla lähemmin määrätä. Oulun läänin kumernööri määrää ensi aluksi kaksi sopimaa maanmittaria erityisellä tarkkuudella amaamaan ja mittaamaan selkälinjamerkon, jonka no- jalla eri mittauspiirit sitten omat muo- dostettamat. Warsinaista tilusten mittausta mar ten määrätään kymmenen tähän työ hön kykeneivää maanmittaria 4,000 mkn muosipalkkiolla. Maanmittauksen ylihallituksen tulee antaa lähempiä ohjeita ja määräyksiä niinhymin ulko- kuin sisälöittenkin toi- mittamista marten, muun muassa su- täkin, miten toimitusmiesten on me- neteltämä tilanomistajille ehkä tuleman kormauksen armaamisessa siinä tapauk- sessa että joitakin mittalinjoja ama- tessa yksityisten omistamain maitten yli täytyy kaataa heidän metsäänsä ta että heille siitä koituu muuta ma- hinkoa. Varastettu. Eilistä päivää vasten yöllä varas tettiin allekirjoittaneen asunnosta Vihannissa seuraavia vaatetavaroita: Yksi iso matkaturkki, jossa on sudennahkanen vuori ja kaulus sekä mustasta verasta päällinen, joka on vähän kulunut, päällisessä on selkä puolella pieni repeämä, joka on om pelematta, turkki on vyöllä kiinni- pidettävä, jonka vuoksi siinä ei ol lut nappia muualla kuin ylhäällä. Yksi melkein uusi hisaminnahka- vuorinen naisen turkki, jossa pääl linen on mustaa verkaa ja krimmin- nahkakaulus. Yksi miehen vanhempi talvipalt- too, jossa päällinen on sileää mus taa dohvelia, kulunut musta sametti- kaulus, taskujen suut viistot ja tas kut alapuolelta hiukan rikkinäiset, vuori on pumpulista ristiraitaista kangasta, vasemmassa rintapielessä monogramminkirjaimclla yhdistetty nimimerkki J. H. Kahdet miehen mustaverkaset päällyshousut, joiden liitingeihin on kiinnitetty niiden valmistajan ni mi M. Lahdenperä. Yksi musta miehen takki, 14 pa ria villasukkia, joihin Valkosella ja mustalla langalla on neulottu kir jaimet J. H. ja H. H. Yksi ruskea matkalaukku. Yksi naisen vanhempi silinteri- kello, jonka kapseliin ulkopuolelle on kaiverrettu nimimerkki O. H. Joka näistä jotain tietoa saisi, il moittaisi palkintoa vastaan joko al lekirjoittaneelle tai läheisimpään po liisivirastoon. Vihannissa lokakuun 16 p:nä 1910. Joh. Hannila. Piffu uutisia. Pahansuopaisuutta. Maikka „yiitto" aiman hymin tietää, mitä tässä lehdessä on eduskunnan päätöksen johdosta kirjoi- tettu, katsoo se kuitenkin tarkoituksilleen so- pimaksi julaista lukijoille Noiv. Vremjan »vääristelyjä, jolka ..liitonkin", jos rehelli- nen olla tahtoo, täytyy »valheiksi myöntää Entiset owal aseet, entisenkaltainen mene!- telykin. Seuraaivassd henc^emvedossa pu^ hutaan sitten yhteistoiminnasta! Se ei kummastuttane ketään, että Kan san Tahto on erinomaisella mielihinvällä nielaissut ivenäläisen suomi-syöjälehden keit- tämän sopan. Onhan se täysin sopusoin- nussa lehden muun sisällön kanssa. — Hclvosjupakka. jossa on kantajana kokkolalainen kauppias Nudbäck ja »vastaa- jana maamviljelijä 5iandelberq, oli jäl- leen esillä miime lauantaillisessa raastu- manoikeudessa. Juttu on seuraama.' hra 5iandelberq oli ivaihtanut hra Rudbäckin kanssa hemosia lmvaten toisesta «><>«> ja toi sesta i!0<) mk ivälejä, mutta on sittemmin kiel- täynyt mainittuja summia maksamasta, koska hän katsoi, että maihtamansa hewo set „Wirma" ja „Wappu" eiivät olleet sel- laisessa kunnossa kuin maihtokauppatilai- suudessa oli ollut puhe ja oli ivaatinut kantajan purkamaan »vaihtokaupan. Viiine kerralla asian esillä ollessa kuul»lsteltiin useita todistajia, jolka sanoiivat marsinkin „Wirman" olleen onnettoman luuskan, 'Asiassa kuulusteltiin uusia todistajia »n. »n. hra Nudl'äekin renkejä hänen ^ie»vissä oleivalta maatilaltaan, jossa hemosia oli hoidettu ja he sanonvat niiden olleen sil loin taivalliscssa maalaisheivosen kunnossa, kun ne hra 5tandell'er^ille lähetettiin, »nutta, että niistä toinen, „Wiru»a", olisi täällä huonouhoidon tähden luuskaksi käynnt. 5ta»»- delbera, sitä»vastoin »väittää, että ne jo tän- ne lähetettäessä olisilvat sainallaisia olleet. Kantajan asiamies »väitti, eUä »vastaaja »vasta kuukauden kuluttua kaupan jälkeen oli tinkinyt lielvotusta »välirahoista, kun oli jo ehtinyt käyttää heivosia työssä sekä kilpa ajoissa. Mastaajau ja kantajan »välillä 01» nyt riita keskittynyt siihen, missä heivoskauppa, Waasassa oikeastaan tehtiin, Sandivikinko tai Ernstin hotellissa. ^lsian enen»pi käsittely lykättiin joulut. 1- päiivään, johon asiallisten on hankitta- iva tarpeelliset todisteet molemmin puolin. Molemmin puolin annettiin oikeus kuu lustella lisätodistajia laajan raastuiva»»- oikeudessa. Rontamnosicn peruja, viuoreinpi poliisikonstaapeli St I Terho , ennen Eklös! Porista on aikaisempaan tekemäänsä eläkeanoniukseen lisäykseksi jättänyt senaat tiin ent. ilnlnn poliisikomisarion I. Hämä- läisen antainan todistuksen siilä, että silloi nen ylikonstaapeli Terho oli pakotettu „laitto»nasti jättämään toimensa Culuu poliisilaitoksessa 1 p:nä marrasluuta IK)">, suurlakon »nellastajien »väkiivaltaudkan pa kottamana". Iiwari Tuomisto haaStannt ?)rjö «aarelan woimainkoctnksccn. 5iuuluisa painija Jilvari Tuomisto kuuluu ^)rjö Saa- relalle lähettäueen »vaatimuksen kanssaan, julkisesti painimaan. * — ö.OOOlufuiunt snomcnkiclisten kansakoulujen oppilasten juhlakulkue käwi (5yqnaeus-päi,vänä tenvehtiinässä kan- sakoulujemme isän M-wnotiasta leskeä, rouwa Arianne Cygnaeusta. Kensakoulu- laisten lähetystö kämi kunniaterlvehdyksellä manhuksen l»wna, esittäen hänelle »nuutamia lauluja. Harma se, jolla on noin suuri la»una kii tollisia lapsia terivehtijöinään.