1910 M:o 133 OktsiilZ MrMu IS B 1910 133 Lkkiils iMdmii lS B Lurun Levli . chS«ttse» Haitta- ja Kristttuau- Katujen Kulmasfa ^ Vastapäätä Säästöpankkia Hoimltus: Alakerrassa, kolmas owi Kristiiuankadun kolmaSta lähtien Läatisella Rantakadulla. Kuhelimet: Ilmoitus- ja Tilauskoattori (8 o^>.—7 i^,.) . . . . 84 Toimisto (10—12 aH. ja ö—7 i^>^ 14 41 NaSsakouttori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 29 Aoiuujohtaja 9 SI Hunm Gchteä Zeuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. I Missä hän nyt on-I Hurun Pehti LmeStyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisia, torstaisin ja lau antaisin aamulla. Lehti tannetaaa Turussa maksutta ikmlkia tilaajaa kotiin. - Ote almanakasta. jtUStai, «arraSk. IS p.: Leopold. LeSkuoiillo, marrask. 16 p.: Aarne. Sää-olot Tumssa. WUme lauantaina: Lämpömäärä: korkein 1, alin — 3. Zlman suhteellinen kosteus L4 '/«. Tuulen jumita: Koillinen. Aurint< o» paistanut: — t. — m. T»iSpäiwS«a sunnuntaina: Läulpömäirä» korkein — ii, alin — 8. Ilman suhteellinen kosteus: LI "/o- Tuule» juuuta: Koillinen. Eilea maanantaina: LLmPSmSörä: korkein — S, alin — IS. Zlman suhteellinen kosteus: K4 °/»- Tuulen jumtta: Iloinen. Aurinko on paistanut: — t. — m. Luru» Levli sisältää täaääa m. m. seuraavat kirjoi- Met: Aini Suomen puolesta. Raa taa parlamentin jäsenten ja senaattorien adressidnu- malleSuomenpuolesta. Joh tavan kirjoituksen paikalla. 1 Ki rahoja stwistystarkoitnkst!n. Stolypin o» iuuokas. Haluaa tie > toja Suomen »maanäären- taloudelli sesta elämästä. Keisarillinen perhe palaa Ne- «ijiille. Aeisarikohtaus. Muoroin vierais- sa käydään. Missi YS» nyt o«! Leo Tolstoi A» salaa poistunut kodistaan vetäyty- Lkseen yksinäisyyteen — tietymätöntä, «ihin. Mieltenknoyunta ZSelgkassa. Lakkomellakat Malefissa. Snu- «emmat kuin mitä Englanma historia tuntee. Merifii taisteluja Tanskassa. S00 ihmistä saanut surmansa. Saksan suurin purjelaiva te?- «yt Haakfirtkon. Kinnumyrsky Snglannin! ka- Kaalissa. FulVia. Ranskassa ja SaksaSja. Saivat vihdoinkin toinen toi- sensa. Prinsessa Klementine ja prinssi Bictor Napoleon. Mie» ylt kolme «iikkoa syö vittä metsässä. Aiedemies. Kertomus viivaa alla. Au»ia. Kaksi keisaria. — Prinses sa Klementine ja prinssi Victor Na- pvleva. — Le» Tolstoi. — Saksaa suuri» purjelaiva. V- m-, Y. m. Leo Tolstoi. K in on salaperäisesti poistnnnt kotoaan «etäytyäkseen ykfinäi syyteen — tietämätöntä, mihin. MoSkovaSta levisi t. k. 12 pnä kautta maailman se tieto, että Menijän kuului sin mieS, kirjailija kreivi Leo Tolstoi on kadonnut kodistaan Jasnaja Polna jan maatilalta likellä Moskovaa — tietämätöntä mihin. T. k. 10 pnä klo 4 ajoissa aamulla oli hän käskenyt valjastaa Heinoset ja matkusti lääkärissä, tohtori Makovitjchm kanssa eräällä rautatieasemalle, josta hän sitten rautateitse lahti eteläänpäin Maimolleen, kreivinna Toistoille osoit tamassaan kirjelmässä ilmoittaa Tolstoi, että häntä painostaa nykyinen elämänsä ylellisyyden ympäröimänä ja hän tuntee tarvetta yksinäisyyteen sekä pyytää, ettei yritettäisi etsiä häntä. Hin jättää lii- kuttavasti hyvästit perheelleen ja sa noo, että hänen todelliiena kristittynä täytyy elää rauhaa elämää sekä ilmoit taa, ettei hän missään tapauksessa Palaa takaisin. Tapaus on vaikuttanut niin masen- tarvasti kreiminna Toistoihin, että hän nyt on sairaana. Kerrotaa ipa, että hän on koettanut murhata itien,ä, mutta että hänen tyttärcniä oli saanut hänet estetyksi täyttämästä kamalaa aiettaan. Tolstoin perhe, lukuunottamatta hänen poikaansa Lcoa, joka oleskelee ulkomailla, on nyt kotosalla. Muutamat talonpojat ovat nähneet Tolstoin t. k. 10 pnä matkustavan toht. Makovetskin seurassa 3:nen luokan vau nussa Moskovan—Kurskin radalla. Eräs tilanomistaja Odojevski on nähnyt Tolstoi» junassa Rjasaain radalla Kor- batshevin ja Bjelevon asemain välillä, matkalla Optioan luostariin. Tolstoi on aikasemmin käynyt kahdesti kyseessä- olevassa luostarissa. Luullaan seatäh- den, että hän nyt on vetäytynyt tämän luostaria muurien sisäpuolelle etsimään sitä erakon yksinäisyyttä ja rauhaa, jota hän kirjeessään vaimolleen sanoo kai vanneensa. » Sunnuntaina sähkötettiin Moskovasta: Tolstoin poistuminen kotoaan ei tapah tunut aivan äkkiarvaamatta. Hän olj omaisilleen puhunut halustaan saada vetäytyä pois yksinäisyyteen. Luullaan että hän nyt on eräässä Sch ?mardinflin nunnaluostarissa noin 2 penikulmaa Optina-nimisestä erämaa-luostarista. ReZzzrilMzu!. Mnoroin «ieraissa käydään. Wiime perjantaina matkusti Keisari Milyelm Potsdamista vastavierailulle Keisari Nikolain luo Moisgarteniin Hessenissä. Kun keisari Milyelm saa pui linnaan, olivat häntä maslasja keisarinna Aleksandra Fcodorovna, Hessenin suurherttuatar ja Preussin prinsessa Irene. Klo 1 päivällä oli keljarillinen aamiainen. Seuraamana päivällä palasi keisari Wilhelm takaisin Potsdamiin. Kun hän k:lo 2,57 i.p. läksi Molfgarteniu linnasta asemalle saattoivat häntä Mcnäjän Keisari, Hessenin suurherttua ja Preussin prinssi Heinrich. Huoli matta rankkasateesta oli juuri Väki joukko saavllnnt asemalle. Kaksi keisaria. Tässä ovat kun^tuna leikarit NiVai ja Mlbelm istumassa vaunuissa, ajae^aan Pot-damin rautatie kem.ilta .Uuteen palatsiin" watti?lwe?''a m niin uur>!,r',vo>sea „keisarik^iwui,en" wi'idvinsin toteuduttua. El rahoja sivistys- tarkotuksiin. Knten mniStettanee, myönsi edus kunta 700,000 mk. määrärahan suos- tuntavaroista kansakoulurakennusten ja meisto-opeius-huoneitten rakentamista varten ja esitti samalla, että valtio- rahaStoSta myönnettäisiin tarkotukseen 300,000 mk. Kuluvan muoden menosääntöi vah vistettaessa ei kompaakaan nais m määrärahoista ole myönnetty. Senaatissa on nykyään yli 150 anomusta, joissa pyydetään avustusta näiStä määrärahoista. Anottujen apu rahojen yhteismäärä on noin 1 milj. mk., siis suunnilleen sama summa, minkä eduskunta oli arrvioinut tar vittavan tarkotukseen. Kaikki apuraha-anomukset on edel' leen jätetty lepäämään siksi, kunnes »varoja tarkotukseen arwattawaSti edus kunnan myötämaikutuksella saadaan. Stolypin on innokas. Kalnaa tietoja Suomen „maan- Siren" taloudellisesta elämästä. Jotta ministerineuvoston jcisenet saat taisivat tutustua Venäjän keisarikunnan yksityis' ja valtiotalouteen, on minis terineuvoston puheenjohtaja katsonut tarpeelliseksi, että ministerineuvostolle jätettäisiin kuukausittain laadittuja ti lastollisia tietoja taloudellisesta elä mästä ja valtion raha-asioista. Tämän johdosta ja kun ministeri neuvostolle 20 p. toukok. 1908 vah' vistetun ohjesäännön mukaan sen val- tapiiriin myös kuuluu Suomen hallin toa koskevat asiat, on Stolypin katsonut hyödylliseksi, että tällaisia tilastollisia tietoja lähetettäisiin ministerineuvostolle »Suomen maanäären" (!) yksityis- ja valtiotaloudesta. Tämän johdosta oa kenraalikuver nööri kehottanut senaattia harkitsemaan kysymystä ja ilmottumaan hänelle mitä tietoja maanäären yksityis- ja valtio taloudesta kuukausittain voitaisiin mi nisterineuvostolle lähettää. Sopu ja rauha. Lissabonista, marraSk. 10 p. Ranskaa, Italian, Espanjan ja Eng lannin lähettiläät ovat ilmoittaneet si säasiainministerille, että he oivat saa neet valtuuden astua uudelleen toi meensa ja lausuivat julki toiivomukjen, että sydämelliset suhteet näitten maitten ja Portugalin välillä edelleenkin jat kuisivat. Näia ovat siis uämät valtiot vi rallisesti tu»nustaneet Portugalin tasa- mallaa. Saimat mihdoinkin toinen toisensa. Prinsessa Klementine Prinssi Viktor Napoleou. Belgian kuninkaalla Leopold Ilisella oli kolme tytärtä: Louise, jo?a oli naimisissa S chsen Coburgin prinssin F ilipin kanssa, mutta on nyt saanut awio- liittonsa puretuksi ja riitelee m-lkojieasa kanssa; Stefania, joka on ollut nai misissa JtZwa!ta-Unkarin perintöruhtinaaa Rudolfin kanssa, joka salaperäisellä taivalla w. 1869 sai surmansa eräänä yönä Meyerlingin metsästyslinnassa, ja on nyt naimisissa erään kreiivi Lonyoyn kanssa; ja Klementine, syntynyt 30 p. heinak. 1872. Tämä Iviimcksimainittu oli »valinnut sydämensä lemmityksi prinssi Victor Napoleonin, suuren keisari Napoleon I:n lukuun kuuluman prinssin, mutta kuningas Leopold ei antanut suostumustaan heidän naimisiinsa - joko kahden vanhemman tyttärensä onnettomasta avioliitosta pelätettynä tai muusta syystä. Siinä ei uuttanut itku eikä rukoukset, kuningas Leopold pani yhä vaan vastaan! Mutta knn kuningas viime vuonna kuoli, koitti onnea aika vihdoinkin molemmille rakastaville. He julkaisivat kihlauksensa ja eilea, pitkien mcnellaisia vastuksia kohdanneiden valmistelujen jälkeen, viettivät he häänsä. Tämän prinssin ja prinsessan tarina siis lopulta päättyi siten kuin monea satu» prinssin ja prinsessan tarinakin: he saivat lopulta toinen toisensa. Morsian on, kuten sanotin, jo 38, sulhanen 48 vuotias. Julkaisemme tässä onnellisen paria kuvat ja sanomme »lykkyä tykö!" Lukkari Härkösen juttu. Kärköuen käynyt kenraaliSnmer uöörin puheilla. Entinen Luvian pit. lukkari Härkö nen tuomittiin v. 1908 väärennyksistä ja asiakirjain kadottamisesta 2 v. 2 kk. kuritushuonevankeuteen. Mapaaksi pääsi hän viime keväänä. Kesällä hän jätti valituksen kenraaliknvernöörin kansli aan, jossa väitti, että hän on viatto masti kärsinyt mainitun rangaistuksen. Nyt äskettäin taas oli Härkönen per soonallisesti käynyt kenraatikuvernöörin puheilla. Käynnistään on Härkönen itse »Työmiehelle" kertonut seuraavaa: Kahden poliisin saattamana pääsi hän Seynin pakinoille. Kertoi asiansa ja pyysi korvausta ivankeusajastaan 27,000 m'aa ynnä toistatuhatta markkaa hänen omia rahojaan, jotka oli häneltä viety, kun hänen tilejääa tarkastettiin. Ken raalikuvernöörin kertoi Härkönen lu vanneen, että valtion varoista tullaan häne^e suorittamaan mainittu summa, koska on huomattu, että Härkönen on aiheettomasti tuomittu. Lisaksi kertoi Härkönen, että ne asia kirjat, joista hänet tnomittiin, ovat löydetyt ja väärennykset havaitut hä nen edeltäjänsä tekemikji. Kehui että Luviaa nimismies on lumannut hänelle sovintoa jo 3,000 mkaa, vaan hän ot> taa mieluummin «e 27,000, joita häa on pyytänyt ja jotka oa luvattu. .Ja kautta kaikkivaltiaan Jumalaa, ne asia kirjat on nyt senaatissa", sanoi Härkö nen luottavasti. Mieltenkuohunta Belgiassa. Belgiasta ilmoitetaan, että se melu mikä tapahtui parlamentin aivajaisissa, jolloin, kuten kertoneet olemme, kuningas ja kuningatar saivat osakseen häpeälli sen kohtelun, o» pidettävä merkil listen tapausten alkuenteinä, sisällisen mullistusajan alkuna, jolloin kenties verisiä katutaistelujakin tulee sattumaan — ellei nimittäin kuningas riistä hallitusohjaksia pois kirkollismie- listen käsistä. Wapc>amieliset ovat lau suneet ankaran tuomionsa maaSsa nyt vallitsevien olojen yli ja vaativat, että kirkollismielisea pnolueea vallasta on tehtärvä loppu. Mielet ovat syviea riviea keskuu dessa kuohuksissa juuri nyt erittäinkin sentähden, kun edustaja M. Hubin, joka oa sosialisti, on vangittu sen johdosta, että hän parlamentin avajaisissa sattu neen kohtauksen jälkeen kieltäytyi totte lemasta poliisin käskyjä. Sosialistit pitävät ahkerasti kokouksia Kansanta lolla . . . Tapahtumasta parlamentin avajai sissa sisältävät Belgiaa sanomalehdet nyt laajoja selostuksia. Kerran näytti jo siltä kuin jos val taistuimen ympärillä syntyisi täydelli nen käsikähmä. Kuningas ja kuninga tar istuiivat valtaistuimellaan kuoloa- kalpeina; jälkimäinen koettl rauhoittaa molempia poikiaan, jotka melusta ja rähinästä pelästyneinä koettivat piiloit- tautua hänen taakjeen. Hänen hameensa liepeet olivat täynnä paperipalloja, joita oli keitetty häntä kohdea. Joka haaralta huudettiin: .Teidän hallituk senne edustaa Vatikaania (Paavia mal taa) — eikä Belgian kansaa!" — Ku ningattaren ajaessa vaunuissaan edus kuntatalosta kuninkaalliseen linnaan vi- hellettiia hänelle . . . l HallitnSta vastustavat puolueet va kuuttamat eitä mielenosotus avajaisissa ei ollut tähdätty kuningasta, vaau ministeriötä vaStaan! Keisarillinen perhe pa laa Menäjälle. .Loka'anzeiger" lehden erikoissähkö- sanomaa mukaan oli Päätetty, että H. M. Keisarin perheineen eilea maanan taina piti lähtemän Wolf?garrenista ta kaisin Menäjälle. Tultvia Ranskassa. ParisiSta marrask. 11 p.: Nan cystä sähkötetään, että kaupungin ala oja on veden vallassa. 1,500 asu kasta on suojaa mailla. Muistakm osista Riuskaa ilmotetaan, että vesi joissa on kovasti kohonnut. Parisissa ei vielä latukaan ole lyylä peUoon. Pari st st a, marrask. 12 p. Sei nen vesi on kohonnut. Mene- ja joki-> laivalnke on keskeytynyt. Burgnn- diSta ilmotetaan, euä muutamat joet omat tulvineet yli äyräillensä. Hirmumyrsky Englannin kanaalissa. Calaisista, marras!. 12p. Rai> Nikolla on mallinnat ankara myrsky viime yönä. Useita kalastajatveneitä on haaksirikkoutunut. Rannalle o» ajautunut 30 henkilön ruumiit. Merisiä taisteluja Turkissa. 800 ihmis» saanut fnrmanf». Konstantinopolista, mar raSk. 11 p. KaksipäimäiseSsä taistelus sa omat grusialaiset menettäneet kuol leina ja »ankeina 600 mieStä. Turkki laisten tappiot nousemat 200 mieheen. Kuohuntaa Mexikossa. Lontoosta, marrask. 10 p. Reuteria toimistolle sähkötetään Mexikosta, että erään mexikolaisen lynckauk>en johdosta Teksasissa on syntynyt levottomuuksia. Dlioppilaat ovat panneet toimeen usnta amerikkalaisvastaisia mielenosotuksia; kansanjoukko on hyökännyt kadulla ame rikkalaisten kimppuun, särkenyt cmerik» kalaisten puotien ikkunat sekä lisäksi re pinyt rikki ja polkenut jalkoihinsa ame rikkalaisen lipua. Amerikan lähettilään poikaa häwäistun. Raitiovaunuja, joissa ajoi amerikkalaisia koululapsia, viskel» tiin kivillä, jolloin yksi poika haavot- tui. Poliisi turvautui aseisiin, jolloin kolme henkilöä sai surmansa ja useita haavottui. 200 henkilöä oa vangittu. Z-vllvtiZ! KM posan»»! kllllmsn veziZmM». ,N«Yka j, nyakset irta-ntnneet ranmiista. Wiime keskiviikkona klo S aikaan aa mupäivällä sattui Nakkilassa torppari FraaS Raakkuuapään torpassa surulli nen tapauS. Torpan eteisessä oli vesiämpärissä, lehmiä varten laitettuna, juuri padas ta kaadettua kiehuvaa vettä. Torpan 2-vuotias tyttö Helmi meni muitten huomaamatta ämpärin laidalle ja pu tosi siitä päälleen pystyyn ämpäriin. Lapsi pelastettiia kyllä heti kamalasta asemastaan, mutta kuuma vesi oli kui tenkin jo ehtinyt tehdä tehtävänsä, niin että vaatteita päältä pois otettaessa ir taantui aahka ja liha mukana vatsaa ja rinnan kohdalta sekä toisesta käsi- »varresta. Myöskin päänahka ja kasvot paloivat pahasti. Lapselle annettiia heti lääkäriä mää räämää hoitoa. Torstai iltaaa oli lapfl vielä hengissä, maikka kärsitin ankaria tuSkia. Paranemisesta tuSkm »a toivoa