tiistaina IZIokuuu 16 1910 - I?:o 94 - 3 PalStoittamiStoimiSto. Mamnn.tustaööri Aourad Söderholm- tSSS Torku, Humalistokatu 8. Puh. 10 43 Elokuun 13 p:na. Kuukauaen peraslS. KSSky oa tullut hallitsijalta Suomen kausan valituille edustajille saapua pää kaupunkia eusi syyskuun 14 pnä kah den kuukauden aia'si. Ensi helmikuussa olisi ollut eduskunnan lakimääräinen istuntokausi, mutta siihen aSti ei ole ollut aikaa odottaa. Ii ylimääräisille valtiopäiville sentähden edustajat kut suttiin. Ou ensikerta kuin kansamme edus tajat kutsutaan kokoon tällaisessa tar koituksessa. Keisarillinen käskykirje luet telee uim. ne asiat, joita eduskunnan oa käsiteltävä: 1) .laatia tarkat säännökset valta- kunnanneuvostoon ja duumaan Suo mea Suuriruhtinaanmaan edustajiksi valittavien jäsenten vaalista sekä toi mittaa näiden jäsenten vaali", 2) .an taa lausuntonsa lakiehdotuksista muiden Menäjän alamaisten oikeuksiinsa näh- dea yhdenvertaisiksi saattamisesta Suo- mea kansalaisien kanssa; sekä 3) Suomen valuorahasiosta valtakunnanrahostolle henkilökohtaisen asevelvollisuuden sijas ta suoritettavista maksuista". Edustajat tulevat tietysti noudatta maan kutsua Helsinkiin saapumisesta, koska tällainen kutsu nojautuu valtio päiväjärjestykseen. Mutta mitä itse asioiden käsittelemiseen tulee, on varma, että eduskunta ci alistu noika yleis valtakunnallisen lain mukaan annettuja tehtäviä täyttämään, sillä valliopäirvZ- lain 9:Ssä pykälässä kuuluu: .EduStaja on velvolliaen noudztlamaan perus tuslakeja. eivätkä häntä sido mitkään muut määräykset". Ja koSka yleisvaltakunnallinen laki ei ole meillä minkäänlaisena lakina, saa tikka Mea vielä perustuslakina, ei eduskunta ole velvollinen sitä missään muodossa noudattamaan. Perustuslakiimme riukain meillä oa oma eduskuntamme, johon yhtäläisellä äänioikeuden? »aluscuime 200 edusta jaa. Ja eduskunta ei ole o.keutettu lähettämään Meuäjän duumaan tahi neuvostoon mitään edustajia Suomen puolesta. Samom eduskunta ei ole mikään ..lausuntoa antava virasto", joka venäläisten viranomaisien käS kystä antaisi lausunnon heidun ehdo tuksistaan. vaan on eduskunnalla pe ruStuSlakimukainen oikeus yhdessä hzl- Utsijaa kanssa säätää lakia. Eduskuntamme ei siis voi mn"ta tuin vastata, ja scn se on tekevä pe custeellisesti, ettei se voi mitään vaa leja toimittaa duumaan tahi neuvos toon eikä liioin ..lansuutoja" antaa asioissa, joissa sillä on päätösoikeus. Suomen kansa on puolueisiin katso matta yksimielinen, ja se luot taa että eduskunta yhtä yksimielisesti oa toimiva. On todellakin ilahutta- vaa. että olemme kerrankin yhtä! Menäjän lehdet omat kyllä koettaneet peloitella kansaamme sillä, että edus kunta tulee hajoitettavaksi eikä enää kutsntakaaa kokoon. Oa koeteltu peloi tella uhkauksilla venäläisistä tuomio istuimista j. n. e. Mmta uhkayksisla emme tule välit- tämääu. Hajoitettakoon eduskunta vaik ka hyvinkin pitkäksi ajaksi — jäähän jäljelle tietoisuus siitä, että se tapah tui senvuoksi, ettei se alistunut polke maan isiltä perimiään lakeja, jotka kaikki Suomen hzllilsijatkin ovat van noneet pyhillä pitävänsä. Kunnia siitä on eduskunnalle tuleva, sillä lain ja oikeuden puolesta taistellessa, ei hä peää tahropilkku tartu muihia kuin niihin, jotka väkivoimalla totuutta, oikeutta ja laillisuutta koettavat kah- lehtiä. Kuukauden perästä on eduskuntamme koolla. Ja sen jäsenet saapuvat tie toisilla siitä, mitä on tehtävä. SLS Muualta kotimaalta. — Kiippsk. sanomia. (Savonl.) Kangaslammin kirkkoherraa- virkaa omat hakeneet Someroa kap palainen Lsk. Levänen, Padasjoen kap palainen U. W. Raekallio ja Lokalahden kappalainen H. P. Dcj^nöinen, jotka tuo miokapituli myös samassa järjestyksessä pa vaaliehdolle asettanut. >— Kiippak, sanomia. (Porvoon.) Avonaisia virkoja oivat hake neet: Jämsän kappalaisen wir kaa Kärkölä» tv t. kirkkoherra M. B Soini ja Pipliaseuran matkapappi, Rai sion kirkkoherran apulainen K. Ris.ikan- kare; — Kirkkonumea kirkko herran wirkaa Tuusulan kappa- lainen K. A. Äberg, Bromarsta kirkko herra A. Nauklvr, Sauvon kappalainen W. Creutteis, Kokkolaa kappalainen K. M. Mellberg, Alimetelin kappalainen F. W. Rejnstedt, Kalvolan kirkkoherra A. R. Levän, Pyhäkouluyhdistyksen mat kasaarnaaja R. L. Hernberg, Maariaa- Haminan kirkkoherra K G. E. Mosander ja Sundia kirkkoherra C. E. S. Hen- rikssoa. Maaliehdolle Lammia kappa laisen virkaan oa asetettu: l:lle vaali sijalle Somerniemen v. t. kappalainen K. A. Mäkinen; 2:lle Kankaanpään kap palainen E. W. Elovaara, ja 3:lle Iitin v. t. kirkkoherra K. E. Airila, Virkavapautta on 3 kuukau deksi elok. 1 päiivästä lukien myönnetty opintojen jatkamista varten Porvooa kirkkoherraa apulaiselle G, A. Flccgelle. Espoon kappalaisen virka: Wiime maaliskuun 13 päivänä toimi tetusta Espooa kappalaisen viraa vaali- kysymystoimituksesta, jolloin Siuntion kappalainen E. W. H. LinderooS ainoana halijana julistettiin virkaan valituksi, tuomiokapituliin tehdyt valitukset ovat hyljätyt ja vaalitoimitus vahmistettu. — Sokme sotamiestä tehnyt it semurhau! Mikäli „Wilpurille" on ker rottu, on Rautjärmellä Miettilän ky lässä yöllä viime keskiviikkoa mastaan tehnyt tolme siellä majailemaan sota- mäen osastoon kuulumaa sotamiestä it semurhan. Lähempää selmyyttä ja var mennusta ei lehti kuitenkian vielä ole -voinut asiasta saada, — Isorokkotapaus taaskin Wii- me keslimiikkona sairastui Kotkassa isoonrokkoou pannuseppä G. Josef-son I. osui Kymin Helilässä, jossa ijorokko on liikkunut ja hoitanut siellä erästä tautiin sairastunutta mahtimestaria ol len itse hyivin varomatoa puhtauden ja -vaatteiden suhteen eikä rokotuttanut it- -eääa. Aa työtoverit ovat rokotetut ja asunto puhdisteltu sekä ryhdytty tar peellisiin toimeenpi!eisiiu asian johdosta. — Sarallinen onnettomuus. Tiis taina t. k. 9 p. lähti Haapasaaresta luotsi Eivert Tuomola poikansa kanssa Haminaan heiniä hakemaan. Mutta Korkeussaaren kohdalla kaatui vene myrskyssä ja upposi, jolloin miehet jou tuivat vedea valtaan. Luotsi Tuo mola, jolla oli suuret saappaat jalassa ja Vahiva Puku yllään, väst)i uides saan ja hukkui. Hänen poikansa pe lastui siten, että sai tyhjennetyksi matka- arkua jonka turvissa pääsi Korkeussaa- reen, joSla ohikulkijat toivat hänet PvlS. Wainaja oli noin 4S—St) vuoden ikäinen ja 6 lapsen isä. Ruumista ei ole vielä tamaua. — Lapst kuollut »efiastiaan. Mesiastiaan kuoli Uudenkirkon Hötjö- lässä talollisen Antti Määttäsen puo lentoista wuoden ikäinen lapst. Lapsi oli mennyt kaivoa luona olevaZka mesi' saavista urlk^maan siellä tikoam. ssa olemia maatekappaleita ja pinosi as tiaan, josta wohän ajaa perästä löy dettiin kuolleena. — Taidemaalari Kj. Mnnster- hjelmia Hautapatsas Tuulot,en hau tausmaalla paljasteUun t. k. 10 p. kiiunnlla, liikuttavalla juhlallisuudella. Patsas, jonka luonnoksen on tehnyt vainajan poika taiteilija I. Muiister- h-elm, on harvinaisen siro, kaunis ja sangen taiteellinen, jommoisia ei maa seudun hautausmailla tapaa. — Murhamiehiä tuomittu. Ur jalan y. m kuntain välikaräiillä Ur .alan Laukeelassa t. k. 10 p:nä tuo mituin työmiehet August Fremling, Au gust Aiuamo ja Heikki Säily puuko tuksesta ja murhasta pidettälväksi kaksi ensin mainittua 7 tv. ja kolmas 8 w. kuritushuoneioankeudes>a sekä sitäpaitsi Fremling rähinästä Salmen kylän Kolun talossa 200 markan ja asemalla 50 markan sakkoon, jotka tuomiot sit ten yhdistettiin 7 vuoden 15 päivän iuritu-huonemankeudeksi. Tuomitut ovat kaikki sosialisteja, Aug. Fremling heidän »parhaita" Mie hiään, sanoo Häm. S. — Fuomittu karkuri. Kuten muis- tettanee, karkasi kuritushuonemanli I. F. Karppinen, kun häntä tuleteltiin Helsingistä Turkuun viime kesäk. 9 p, Humppilan ja Matkun asemien välillä ja haaivoitti hän p?hanlaisesti v^rti- jaansa A F. Palmua. Juttu oli t. k. 13 p. esillä Humppilan käräjillä, joihin se oli lykätty heinäkuun 15 pnä pidetyissä kärujissä. Kua oli todistajina kuulus teltu muita vaunussa olleita vankeja, sekä vanginvartijaa, tuomittiin Karp pinen pidettämäksi kaikkiaan 3 vuotta kuritushuoneessa. Hän passitettiin Hä meenlinnaa lääninvankilaan. — Itsemurha. Perjantaina klo 7 i.p. surmasi itsensä ampumalla Hami nassa hammaslääkäri, lääket. lis. Erkki Rytkönen. Hän oli 32 vuotias ja jätti jälkeensä ijäkkään äidin, sekä si sarukset. Mainaja oli viime aikoina ollut kovia hermostunut. Ei mikään elinkeinotoiminta ole sen- laatuineu, ettei sille Mottaisi hyötyä se, että se on mainittnna osotekalenterissa. Kuta vähemmin tunnettu joku liike ou, sitä välttämättömämpää on sille tehdä itsensä muistetuksi osote kalenterissa. Ei mikään liike ole niin suuri, ettei sille olisi vahingoksi osotekalen terissa mainitsematta jääminen. Osotekalenteri on pitkin vuotta joka päiväisessä elämässä enin käy tetty kirja. Osotekalenteri on tasaiflmmm levinnyt kirja — siitä kysyvät neuvoa pitkin vuotta niin kaupunkilaiset kuin matkustavaiset maaseudulta, muista kaupungeista ja ulkomail ta, tavaranostajat ja myyjät, suomea ja ruotsia puhuvaiset. Osotekalenteri on se kirja, josta niin yksityiset henkilöt kuin liikemiehet ja virastot pitkin vuotta saavat selvät, järjestelmälliset ja pikai set tiedot kaikesta siitä, mitä Turun kaupunki itsessään käsittää ja mistä mitäkin on saatavana. Osotekalenteri ou välttämättömän tar peellinen jokaisella toiminta-alalla ja jokaiselle henkilölle, jonka tar peet ja harrastukset ulottuvat kodin neljää seinää ulommaksi- — Surullinen tapaturma. Miime torstaina tapahtui Wirolahden Säkä- järivcllä surullinen tapaturma, jonka uh riksi joutui alityönjohtaja sikäläisellä joea perkaustyvmaalla Pekka Itkonen, kotoisin SiionenjoeUa. Siirrettäessä nos- toraanaa pääsi se kaatumaan mainitun Pekka Itkosen päälle, murskaten pään takaosaa aiin, että aivot vuotivat uloS. Kuolema seurasi suonnollisesti heti. Wai naja oli vasta 23 vuoden ikäinen. — Kumoonpurjehdus. — Ih mishengen hukka. Lauantaina k:lo puoli 11 aikaan illalla oli 4 henkilöä purjeiveneellä maikalla MiilinsaareSta Pyhäjärivellä Perun rantaan Tampe reella. W-ne meni kumoon ja siinä olijat joutuivat veteen. Kolme he.stä pelastui, mutta yksi, eräässä Timpereea lakkitehtaassa työskentelevä neiti Martta Rantanen, hukkui. Aura» Kmyt Olut « saa puuttua yhdestäkään kodista. L400 — «LängsjSn kauloihin Some rolla oteltiin johtokuaaaa kokouksessa 52 hakijasta seuraamat nuorukaiset: Karjanhoitajakonlnnn: Wäinö Laaksonen Nakkilasta. Mihtori Nurminen Hattulasta, Wäinö Nylander Urjalasta. Lauri Sundell Urjalasta, Kaarlo Suomäki Kangas alasta, Frans Järvinen Urjalasta, Frans Ruokola UrialaSta, Arvid Kousa Hattulasta, Arjö Marlkula Tammelasta, Wilho Virta nen Urjalasta. Hannes Soini Perniöstä, Kaarlo Mtrtanen Somerolta, Mihtori Nu^mi Kpäjältä. Maanviljelyskoulun»: Lauri Virtanen Kalvolasta, Mille Kiilman Kalmo- lasta, Nestor MeqnämäN Lammella, Erkki O>aue« Paukalatturneita, Arjö Dahl Mas kusta, Kalle Suikola Akaasta, Wäinö Mäke.ä Kalvolasta, Kalle Karen Perniöstä, Wilhelm Kalenius Uskelasta, Emil Wuorinen Raisios ta. Otlo Ilmarinen. Janakkalasta, Johannes Naapila Maskusta, August Sundvall Wih- distä, Wäinö Haiveri Eläneeltä, Antti Hän ninen Janoisista, Otto Gran Urialasta, Ko-ti Sulo Urjalasta, Ilmari Sundmall Wihdis!ä, Nikolai Korpela Mäneeltä. — Raaka ilkityö. Mime viikolla leik kasi joku ilkiö Porukalan KiriavalaSsa mökkil. Olli Tervosen lehmältä hännän poiki leh män ollessa laitumella. L hmäparan saama haava ei kuitenkaan liene hengenvaarallinen. Kimiä tietoja. — Tuomarniemen metsänvartijako»- lun L-Ivuotuelle osastolle on Ivt) halijasta valittu kaimaan IS uutta oppilasta, niiden jouiossa I. Aqo Parkanosta ja M. D. Mik kola Laitilasta. — Sotkan uusi poliisimestari luut- nantti K. Lind astui viime perjantaina vir kaansa. — Kirvun Herajärven luonnonpa rantola o. y:n hallitus valitsi k.sliviukona pitäuiasiään kotoui>es>a parantolan johtajalsi rouva Maalin Bergströmin za lääkärilsi toh tori E. M. Lybeckm. — Käärme puri jokn päivS sitten erästä tyttöä Lammilla Liejen kylässä. Muualta poikaa on käärme Lammilla niinikään purrut. Molemmille henkilöille ennätettiin ajoissa hankkia lääkärinapua. — Myrsky Laatokalla. Kova myrsky on nyttemmin riehunut Laatokalla jo toista vnk.oa, estäen laiivaliikteen mellem kokonaan. Ainoastaan matkustajalaivat ovat voineet liikettä välittää. — Työväkeä sanottu irti. Hietasen sa han työwäeStö, noin 20(1 micstä. on viime lauantaina sanottu irti toimistaan tietää ^Eteenpäin". — Junan alle jäänyt. TorStai-iltana joutui vihannesten kaupustelija Hanna Bo- rikoff Simolan aseman luona junan alle. Hä neltä tatkesi oikea jalla ja vioittui pää. Hen genvaaraa ei ole. — Kirjapainon ja sanomalehden kauppa. Toimittaja O. R. Wapaa on ostanut rouioa M Niemeltä Kristiinasta Tapion tiriapainon sekä sanomalehti ,Etelä-Pohjanmaan". Kaup pasumma ou IS.VVt) mk. — Pohjoismainen Osakepankki! avafi haarakonttorin Seinäjoen asemalla eilen. — Osuuskaupat. Hämeen lääninhallitus on vahvistanut Upäjäu Kirloutylän osuus kaupan r. l. säännöt. — Osuusmeijeri vararikkoon. Mul tian osuusmeijeri oMskunuan totouk>essa t. k. 6 pnä päätettiin julistaa meijeri vararikko- tilaan. — Menäläin n hanimasläökäri War- vara Aadrejevna Poliioanoiva on >aanut oi keuden harjvtUaa Suomessa hammaslääkärin» ammattia. — SarmttaiflatyttöjkMenSMe luostariin. Torstaina matkusti Sal mista munkkien houkuttelemia salmilais- tyttöjä kokonaista seitsemän Meaäjälle KraSnostokia luostariin uuunikfi kaswa tettaviksi ja tulemiksi lähetyssaaruaaja- opettajattarikfi Salmiin. Tytöt saavat luostarissa olla 7 vuotta. Neitoset ovat kotoisia Salmin kirkkojoelta, ManSsilas- ta y. m. Kylläpä tyttöraukat ovat antaneet narrata itseään — lausuu Laatokka. Turun Siemenkauppa. Aksi ainoa kirja. Kun tuo kuuluisa englantilainen kir jailija Walter Scott vähän eu- uen kuolemaonsa palasi Italiasta koti maahansa, kävi hän kotiinpalattuaan erään sukulaisensa luona ja sanoi: .Anna minulle yksi kirja lainaksi!" — »Minkä kirjan?' kysyi sukulai nen. — »Moitko tosiaankin kysyä sitä", vastasi mies, jonka omat kirjat ovat innostuttaneet lukijoita koko maailmas sa, .voitko tosirankia kysyä, minkä kir jan? On ainoastaan yksi kirja: raa mattu! Ei ole mitään, jota se kirja ei voisi minulle antaa, joS minä vaiu oi kein huomaun tarpeeni ja sen kirjan rikkaudet: Siinä on totuutta, joka ei koskaan vanhene, rikkautta, joka ei kos kaan katoa, iloa, joka ei koskaan him» meuny eli saata katumusta, kruunu, joka ei koskaaa ruostu, siiaä ou huojeunusta kaikkiin murheisiin, apua kaikkeen pel koon, suloinen toivo ijankaikkiseen, muut tumattomaan elämään. Kaikki aämät ovat lahjoja, joita Jumala antaa niille, jotka rakastavat ja kunnioittavat Hä nen sanaansa tässä kirjassa!" Niin puhui tämä maailmankuuluisa mies, kun kuolema kolkutti hänen oioel- l:nsa. VenHjAts. — Asnttafateita. Kishinnev, elokuun 13 pnä. Djeletskin piirissä vallinnut rankka sade ou 50 »virstaa laajuudelle muuttanut laaksot joiksi. Mljasato ou turmeltunut ja paljoa kar jaa oa kuollut. «s»»»»»»» lMomsslta. — Murhast sisarensa ja itsensi. Tukholmassa tapahtui viime lauantaina kamala perhenäytelmä. Eräs rautatieu- virkamies N. G. Dahl, ijältään 64 vuotias, joka asui sisarensa kanssa Kom- mendöörikadna talossa n:o 27, neljän nessä kerroksessa, sai äkkinäisen mielen häiriökohtaukseu, jolloin hän veitsellä leikkasi sisarensa Sofian, joka makasi sai raana sängyssään, kaulan valtasuonen poikki ja heittäytyi sitten ikkunasta ulos pihalle, sillä seurauksella, että hän heti kuoli. Mereuvuodosta kuoli myös Piaa hänen sisarensa. — Saaomarehtimleskursstt, joi den toimeenpanemiseen oa saatu val- tioapua, avattiin viime maanantaina Kööpenhaminassa tanskalaisille sanoma- lehtimiehille. Luennoitsijana toimii m. m. kansalaisemme, fil. maisteri, rouva Eva Moltesen, jynt. Hällström. — Suuri työselkkaus Saksassa. — 5,50v työmiestä erotettu. Bre men, elok. 11 p. Täkäläisiltä laima- veistämöiltä on erotettu 5,500 työ miestä. Alituinen rnmsto NN'"' Pilsncr- ja Laakeri-Olutta V» ja V, Pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaan hinnoilla ja seulisälsl toimi tetaan vielä lähetykset 35K5 i Uudolf Gardberg, Linnankatu IS b. — Mangitt» tnnskctainen mir- jantärt. Melkoista huomiota on Köö penhaminassa herättänyt S6-wuoiiaan miljonäärin Kleinsangin vangitseminen. Vangitseminen tapuhtni törkeiden si veellisyysrikoksien takia. Kleiniaagin liikealana oli taiteilijain avustaminen, mesenaattina esiintymi nen, jota hän harjotti sillä tavalla, että hän antoi varattomille mutta lah jakkaille taiteilijoille pieniä etumaksuja mitätöntä korkoa vaStaan heidän tau luistaan. Mutta kun maksupäivä tuli, eikä taiteilija voinutkaan suorittaa mak sua takaisin, otti Kleinsang hänen maa lauksensa. Arvellaan Kleinsangin sillä tavalla ansainneen noin miljonan kruu nua. — Biltsöurgin poliisi vangin nut miljönililrittttiflt. Tuskin pommi olisi ennemmän saanut häiriötä aikaan Pittsburgin miljonäärien joukossa Ame rikassa, kua sai uutinen, että joukko miljonäärtmiehiä ja -aaisia on vangit tu eräästä peliluolasta. Noiu kuusi mailia PittSburgista Ohio-joen raanalla on joukko telttoja, joissa uhkapeliä oa harjoitettu jo pi temmän aikaa. Sinne meni joukko po liiseja eräänä yönä ja Vangitsilvat neljä miljonäärinaista, jotka olimat miesten vaatteissa, sekä neljä miestä. — Erääs» sä automobiilissä oli 7 naista miesten puvuissa, mutta ae pääsivät pakene maan. Misi miestä, jotka olivat eräässä automobiilissä, jättivät seu poliiseille sekä uivat joea ylitse. BZälipaloja. — Wahiuk« «iin pieni kuin mah dollista. Kalastaja Joeliupoika oli hutku- uut hylkeenpyyntimatkallaan eikä ruumista enää löydetty. Hänen veljenpoikansa, joka oli saanut periä Joelinpojan koko omaisuuden, pani pystyyn upeat hautajaiset. Hautajai sissa tuli sivumennen puhe myös Joelinpo- jasta ja veljenpoika kertoi onnettoniuudeuta» pauksesta muutamia yksityiskohtia: Hänen lakkinsa ja pyssynsä löydettiin snk- sien vierestä, turkkinsa ja ruokapussin oli hän jättänyt veueesen, niin että oikeastaan ei mennyt hukkaan muuta kuta henki. — Ki mitään kiirettä. Seitsemänkym menen vuotias mieS kosi seitsemäntoista vuo tiasta tyttöä. — Rukoilen teitä, herra, — sanoi bänelle tytön äiti — luopukaa aikeistanne! Tyttä reni on liian nuori teille. — — Wai niin, vai niin, voinhan kernaasti vielä odottaa muutamaa vuoden. KytviS Amerikkalainen „kip» parijuttu." Muuan vanha Yhdysvaltain kansa lainen sanoi tässä erääaä päiivänä vai- puessaan huoahtaea istumaan kaminan ääreen: — Puheen ollen hanhimetsästyksestä St. Clair Flaksilla luulen minä ettei siellä nykypäitvinä ole niin paljon lin tuja kuin neljä viisikymmentä vuotta sitten. Silloin oli kanama aivan mus tanaan hanhia, ja ne olivat niin ke syjä että niitä voi kepillä lyödä kuo liaaksi. Jokainen Haahti ajatellessaan noita vanhoja kultaisia aikoja, jotka eivät enää koskaan palaisi, ja uiiu vanha metsästäjä jatkoi: — Muistaa eräänkin huhtikuun päi vän. Soutelin silloin hanhien keskellä joessa ja tiedätkös kuinka paljon laskin niitä oleman? — Kolmesataa, koitti eräs seuruee seen kuuluma pitkän aikaa kestäneen hil jaisuuden jälkeeu arvailla. «632 Rudolf Gardbergilla, Linnankatu 15 b. Humalistokatu IS. -- Kolmesataa! Tyhmyri! Joka ker ralla, kun minä läksia pyssyni kanssa joelle, ammuin minä niitä vähintäinkin tuhannen kappaletta. Ei, hyvät herrat, minä luiu kuusitoistatuhatta suurta, li havaa ja komeata hanhea, ja silloinkin minä laskin vain venheeni toisella puolella olleet. — Kuinka pitkä aika siihen kului?' — Sitä ea tiedä, hywät herrat, sillä minulla ei ollut kellc-a mukanani. Aika ei merkitse mitään miehen suhteen, joka laskee hanhia. Minä laskin ääneen ja pieniä hanhia laskin minä kaksi kerral laan. Lopuksi väsyi» minä laskemisien ja valmistauduin ampumaaa. — Kuinka monta te ammuitte? — Niin, minä voisin nyt valehdel la ja sanoa ampuneeni yhdeksän, kym menen, sata, tuhat j. o. e., mutta minä olen niin lähellä hautaa, etteu miaä sitä tee. Niia, miaä ea ampunut ai noatakaan, ja sehän se juuri onkia omi tuisinta koko jutussa. Kun minä otin pyssyni, niin arvasivat kaiketi hanhet, mitä oli tekeillä, ja mitä luulette nii den tehneen? Ne kaasimat rynnäköllä veneeni, senne tekivät, ja niin uisken telin miaä joessa läpimärkäaä veneen kanssa. — Niin, ja sitten? — Sitten kapusiu miaä kölin päälle, ajauduin eteenpäin viitisen penikulmaa, kunnes pari intiaania pelasti minut. Me vedimme veneen maihin ja saim me nähdä jotakin enemmäu^ kuin ih meellistä. Weneea alla oli 264 liha vaa hanhea. Ne olirvat jääneet sinne veneen kaatuessa ja oli suuri työ nop- piessamme niitä yksitellen sieltä ulos ja lyödesjämme niitä kuoliaaksi veneen laitaa vastaan. — Miksi ne eivät olleet sukeltaneet pois veneen alta? — kysyi muuan ia» aokas hanhimetsästäjä. — Mik>lkä ne eimät sukeltaneet . .. niin miksi? Niin nähkääs, alisinhan minä kyllä voinut kysyä niiltä, miksikä ne eivät sukeltaneet, mutta ilta oli jo niia myöhäinen ja ilma kylmä, eikä minulla ollut halua tyhjänpäiväiseen lörpöttelemiseen. Sen minä vain var masti tiedän, että laskin joesta kuusi toistatuhatta hanhea, että jouduin ve teen ja että minä pyydystin veneen alta 264 hanhea. Lompakossani oa pa peri, joka osoittaa puheeni todeksi. Onko täällä joku, joka haluaa nähdä tuon paperia? Ei kukaan halunnut. Jokainen nskoi ilmankin. Minkä vuoksi „walkoisilla perkeleillä" on Vaan yksi waimo. Muuau Kiinassa asustava englantilainen lähetyssaarnaaja» rouvan kutsuttiin tuonnot- tain juomaan iltat-etä erään kiinalaisen vir kamiehen perheeseen, missä oli kahdeksan vai moa. Pikku kiinattaret tutkivat tarkoin vie raansa pukua, tukkaa ja viimeksi hänen koru- ompeleisia hameitaan sekä kenkiään. Wiime- mainitut saivat heidän ihmettelynsä kohoa maan korkeimmilleen. — Sillä siis saat todella liikkua ja juok sennella kuten miehetkin? — Saan, vastasi rouva. — Ratsastatko ja uitko myöskin? — Molempia teen! — Sinä kait olet yhtä väkevä kuin miv- hesikin? — Luulen melkein olevani, hymyili eng lannitar. — Kärsitkö, että miehesi lyö sinna? — Makuutan, etteu sellaista sietäisi, sanoi enropalaiueu rouva säihkyvin silmin. Wirkamiehen kahdeksan rouvaa katsahtivat toisiinsa pudistellen pieniä, siroSti kammattuja päitään. IV7 measti kaikuivat hänen askeleensa tyhjässä huo neessa, ja hän kiirehti juoksujalassa sen läpitse, tullaksensa Klaironin makukamarin ovelle. Häu naputti; mutta ei kukaan vastannut häntä. Hän Päätti vihdoin itse avata owen> Hiljainen valitus ja itku kuuluimat sieltä häntä vastaan ja peljättävä kuva esiintyi siellä häneu silmä insä eteen. Keskellä huouetta sohvassa pöydän vieressä, istui Klairon samassa puvussa, jossa Menneval oli nähnyt hänet saman päimän edellä puolea- päiväa, ainoasti sillä eroituksella, että nyt oli hänellä otsallansa lakastuneista laakereista tehty kruunu, ja että hänellä oli rintojen ylitse ris tiin pannuissa käsissään lakastunut laakerisep- pele. Hänen silmänsä olivat ummessa; suunsa ympäri leikkieli ihmeellinen hymy, joka näytti jähmettyneen hänen kolveille, värittömille huu lillensa. Hänen kasvonsa osottivat sitä har- maankeltaista läpikuultavaisuutta, joka on ala basterilla. ja ikään, kuin kiveen hakalut, olivat hänen ankarat, liikkumattomat kasmoinsa luon teet, joista kuitenkin loisti jalo levollisuus ja majesteettillisuus. Hänen jaloissansa, kasvojansa kätkien hänen syliinsä oli Senay, vanh». subretti polioillansa, itki, valitti ja rukoili hiljaa. Voltairen ja Le- kainen marmorikumat, joiden vieressä mnuta- niia kyntteliä likaisissa jaloissaan paloi, näytti vät ylevällä juhlallisuudella ja rauhallisuudella I!eitt Klairon. M).