*t:o 113 mo. KAIKU. IPe.j ^<:<jir a Syys^Mu^ 30 PCRETTIGiC? TURKU '£W/////7Z> *2VmS&SA*- Z7///777/Z Tuoreita 'HM Mignon 1äiVM lii Mixugen luuilillul myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. Kotimaisia asiantuntijain erittäin OoJ| £8Ct f% \/ B M edullisia lausuntoja saaneita EivrllClö M» j"II Fiaminoja ja Flyygeleitä myy P. KESÄNIEMI Oulussa, Konsuli Fleischerillä. Puhelin 4 44. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kassankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maa»mittaustoimia y. m. Viime kesäisessä Teollisuus- näyttelyssä ensi palkinnon saanut Makuuhuoneen Kalusto myydään Oulun Veistokoululla. Pelastusarmeijan talossa. pcfäspofyjolait puhelinrndat. Oulun läänin kumernööri on nyt- temmin antanut häneltä maaditun lau- sunnon 5^emin telefooni-osakeyhtiön ma- lituksen johdosta, koskema Telefooni- osuuskunta Pohjolan ja malittajan puhelinmerkkojen yhdistämistä. Lau- sunnossaan kumernööri esilletuo seu- raamaa: Koska senaatti on määrännyt kr>- seessäolemat telefoonimerkot yhdistettä- toäksi, niin poikkeaa sominto-oikeuden päätös siinä kohdin, että yhdistämisen tulee tapahtua ivasta sitten kun yhtiö on laittanut johtonsa kaksinkertaisiksi, senaatin päätöksestä, koska yhtiöllä nyt on malta lykätä yhdistämisaika kuinka kauas tulemaisuuteen tahansa, yhä edelleen käyttämällä yksinkertaisia tele- soonijohtoja. Syynä tähän päätökseen näyttää oleman pelko siitä, että puhe- lut tulisimat häirityiksi induktsionin kautta. Tähän ei ole kuitenkaan mi- tään perustetta, sillä induktsioni^ ei tapahdu telefonimerkkojen yhdistämisen kautta keskusasemilla, maan siten että yksinkertainen johto kulkee pitemmän matkaa yhdensuuntaisesti toisen johdon kanssa. Induktsioni tulee siis tapah- tumaan huolimatta siitä, onko johtojen yhdistäminen tapahtunut mai ei. Kun yhtiö sitäpaitsi on selittänyt muutta- mansa johtonsa kaksinkertaisiksi, niin ei ole juuri mitään syytä lykätä merkko- jen yhdistämistä eteenpäin, jotamas- toin ei ole, katsoen johtojen muutta- misen aiheuttamiin suuriin kustannuk- siin, kohtuullista pakoittaa yhtiötä kii- ruhtamaan tätä muuttamistyötä. Ahdistämisehtojen 1 § olisi siis eh- dottomasti poistettama ja sen sijaan määrattämä, että yhdistämisen tulee tapahtua heti, käyttämällä kaksinkerta!- sia yhdistämisjohtoja niissä paikoin, joissa kummallakin asianomaisella on "'skusasemat ja melmoituksella, että .chtiön on mahdollisimman pian laitet- tama telefoonimerkkonsa kaksinkertaisiksi. Mikäli taasen koskee 3 H:ssä mää rättyä kormausmelmollisuutta, täytyy sitä katsoa täydellisesti perustelematto- maksi. Jotta yhtiön tilaajat saisimat käyttää osuuskunnan johtoja linjoilla Tornio—Alitornio ja Romaniemi— Kemijärmi, joiden linjojen rakennus- kustannukset omat ilmoitetut noin 30,000 markaksi, tulisi yhtiön muosit- tain suorittaa 5,000 mk. eli Vo perus tamiskustannuksista, joka olisi loistama moitto osuuskunnalle, osakeyhtiön tilaa- jäin kärsiessä siitä mastaaman mahin- gon, jotka tilaajat luonnollisesti jou- tuisimat maksamaan koko summan ko- rotettujen maksujen muodossa, ellei tämä seikka kokonaan tappaisi yhtiötä. Eikä myöskään sekään moi olla oikeata, että osakeyhtiön tulisi rouosittain suo rittaa 3,000 mk. siitä lisääntyneestä työstä, jonka sen tilaajat tuottamat osuuskunnan keskusasemien mirkaili- joille, koska keskusasemien työ lisään- tyy molemmin puolin telesoonikäyttä- jien lisääntyneen lukumäärän takia, missä suhteessa ei moi mitenkään olet- taa, että osuuskunnan keskusasemat tulisimat -enemmän rasitetuiksi. Päin- mastoin täytyy luulla, että ne tilaajat kummallakin puolen, joilla on jotain puhuttamaa toisilleen, suunnilleen sa massa määrin käyttämät toisen puolen keskusasemia hymäkseen. Kun tämän lisäksi kummankin puoleinen puhelu maksu yhdistyslinjoilla on määrätty, niin tulee suuremmassa määrin käy- tetty laitos saamaan suhteellisen kor- mauksen lisääntyneistä töistään. Ei myöskään moida sanoa, että osakeyh tiö, jos kohta sen tilaajamäärä on pienempi, olisi samassa suhteessa osuus- kuntaan kuin pieni maaseutuyhtiö on keskuspaikkaan, joissa tapauksissa pieni muosimaksu joskus on maadittu. Päin- mastoin omat molemmat samalla paik- kakunnalla sijaitsemina, pidettämät yh tämertaisina ja osakeyhtiön etu yhdis- tämisestä on pääasiallisesti linjojen Tornio—Mtornio ja Romaniemi— Kemijärmi käyttäminen. Jos siis osa- keyhtiö melmoitettaisiin yksin rakenta- maan ja kunnossa pitämään yhdistä- misjohdot, niin olisi siinä kormausta kyllin tästä edusta. Ainoa oikea laskemisperuste kor- mauksen saamiseksi lisääntyneestä liik- keestä kummankin pitkillä johdoilla tulee olla puhelumaksujen molemmin puolinen kantaminen, joiden maksujen ylimalkaan tulee olla niin lasketut, että kannattamat itsensä. Näin omat Eteläosassa maata olemat kaupunkien möliset puhelinlinjat lasketut ja näyt- tämät kannattaman. Mitä sitä mas- toin paikallisliikkeeseen tulee olisi kumpaisenkin asianomaisen maksettama ne kustaanukset, jotka johtumat siitä, että telesoonitilaajain lukumäärä yhdistä misen jälkeen lisääntyy. Tämän muoksi näyttää, siihen näh- den mitä sominto-oikeuden päätöksen 1 ja 3 kohta sisältämät, oleman syytä kumota tämä päätös ja asettaa uusi asiantuntemista henkilöistä kokoonpantu sominto-oikeus, ellei hallitus katsoisi suorastaan moimansa ratkaista asiaa. Omasta puolestaan kumernööri eh- dottaa, että yhdistämisestä johtumat kustannukset ja muut seikat olisi jär- jestettämä seuraamalla tamalla: 1) että yhdistäminen tapahtuu heti ja molempi puoli, mikäli mahdollista, muuttaa pitemmät johtonsa kaksinker- täisiksi; 2) että mähintäin yksi yhdis- tämisjohto laitetaan kuhunkin paikka- kuntaan, jossa kummallakin puolella on tahi johon mast'rdes perustetaan keskusasemia, paitsi Kemin kaupungissa, jossa yhdistämisjohtoja tulee olla mä- hintään kolme ja on niitä lisättämä tarpeen mukaan kummankin puoleisen sopimuksen mukaan; 3) että kaupunkien- mälisistä puheluista toisen puolen lin- joilla saa toinen puoli toiseltaan kan- taa tamallisen puhelumaksun myöskin siinä tapauksessa, että puhelu mälite- tään jommankumman johdon joudut- tua epäkuntoon; 4) että mikäli koskee paikallisia puheluita kumpikin puoli saa kantaa toiselta 10 p. jokaisesta sen keskusasemalla toisen keskusasemalta mastaanotetusta ja mälitetystä puhe- lusta, olkoonpa puhelu paikallinen tai kaupunkienmalinen; 5) että sominto-oi keuden päätöksen 2, 4, 5, 6, 7 ja 10 kohdissa löytvmät määräykset tulisimat huomioonotetuiksi ja 6) että yhdistä- misen ehdot jäämät moimaan siksi kunnes puolelta tahi toiselta tapahtu- neen 6 kk. irtisanomisen jälkeen tar peelliseksi katsottu muutos on saatu aikaan ja astunut moimaan tahi kun- nes jompikumpi laitos on lakannut. Kun kumernööri ei kuitenkaan katso omaamansa tarpeellista teknillistä ko- kemusta moidakseen kaikissa kohdin marmasti armostella tätä kysymystä, niin hän ehdottaa, että maadittaisiin asiasta lausunto myöskin maltion säh- kömalorakennusten tarkastajalta, insi- nööri F. Lindroosilta. Gulun kaupungista. — Oulun Nuijan kokouksesta, joka on tänään klo 7 i. p., huomau- tamme mielä nuijalaisia. Kokouksessa tulee esille useita asioita. — Unkarilainen naisopettaja kansakonlnolojamme tutkimassa. Kekscemet'in kaupungista Unkarista on maahamme jo kesällä saapunut eräs kansakoulun opettajatar, neiti Blanka Pocsy marustettuna Unkarin sisäasiain ministeriön ja nyttemmin myöskin kou- luylihallituksemme esimiehen mirallisella suosituskirjeellä tutkimaan kansakoulu- olojamme yhden muoden aikana. Ke- sällä hän opiskeli Lohjalla suomea se- naattori Genetzin johdolla sekä oles- kelee nykyään Helsingissä. Sieltä hän aikoo ensin käydä Iymäskylässä ja sit- ten haluaa hän tulla Ouluun ja seu- rata Oulun piirin kansakoulujen tar- kastajaa tarkastusmatkoilla. Hän puhuu ja ymmärtää mähin jo suomea, mutta käyttää mieluummin ja mapaammin saksaa. Ouluun saapunee hän lokakuun keskimaiheilla. Lausumme hänet puo- lestamme kaukaiseen puhjolaamme ter- metulleeksi. — Neiti Aino Kajanuksen harp pukonsertoin eilen illalla oli kokoon- tunut salin täydeltä mäkeä. Harminai- nen soitin kai oli saanut hitaat oulu- laiset näin miehissä saapumaan ja oli- han se niinkin hymä. Peräti hauskaa olikin kuulla neiti Km soittoa. Jkimanhoilta ajoilta tun nettu soittokone — joskaan ei nykyi sessä täydellisyydessään — loihtii omi tuisella runollisuudellaan kuulijat ikään- kuin satumaailmaan, utuiseen hämä- rään. Neiti K. käytteli soitintaan sangen näppärästi, ei puuttunut esityksestä tunnettakaan. Marsinkin oli Hassel- mans'in Conte de Noet miellyttämä, samoin Zabel'in iloinen la cascade. Aleisö osoitti milkkaasti mieltymys- tään nuorelle taiteilijalle, ja saikin kuulla pari numeroa yli ohjelman. — Täkäläisen orkesterin nuori kapelmestari sämeltäjä Toimo Kuula on saapunut Ouluun. — Oulun työwäen asunto- osakeyhtiö Jntiön marsinainen yh- tiön muosikokous pidettiin t. k. 27 pnä Oulun suomal. klassill. Lyseolla ja kä- siteltiin siinä seuraamia asioita: Myönnettiin johtokunnalle tilima- paus sekä malittiin siihen entiset jäse- net, paitsi rakennusmestari Heikkis- mainajan tilalle maalarimestari G. M. Nordblom. Hymäksyttiin johtokunnan ehdotus, että muosimoitosta, joka teki Smk. 3,038: 81, siirrettäisiin Smk. 1,666: 67 mararahastoon, seuraamalle muo- delle siirrettäisiin Smk. 225: 64 ja osakkaille jaettaisiin osinkona Smk. 1,146: — eli 4 %. Kuluman muoden tilien tarkastajiksi tulimat romasti I. G. Snellman ja saktori G. F. Astren sekä maralta G. M. Nordblom. — Miimeiseen leposijaansa laskettiin eilen täkäläisellä hautaus- maalla merikapteeni John Isak Ä h l b e r g-mainajan ruumis. Hau tauksen toimitti pastori Heikel. Hau dalle laskettiin seppeleitä Oulun tulli- laitoksen mirka- ja palmeluskunnan puolesta, tullialus Martion michistöl- tä ja kapteeni Ekholm laski seppeleen Oulun laimapäällikköyhdistyksen puo- lesta, puhuen mahtajasta ja samalla Oulun häminneestä meriliikkeestä ja sen kera yksi toisensa perästä manalle men- neistä kapteeneista, joista mahtajakin oli yksi. Mielä laskimat lukuisat omsi- set ja tuttamat seppeleitään hautakum- mulle, joka niistä peittyi. — Vakuutusosakeyhtiö Kale- wan asiamieskokons oli t. k. 22 p. täällä Oulussa. Kokoukseen oli saa- punut ympäri Oulun lääniä kuutisen- kymmentä asiamiestä. Puhetta johti yhtiön toimitusjohtaja asessori Uno Kurten ja pöytäkirjurina toimi piiri tarkastaja Wäinö Kokka. Kokouksen alussa ilmoitti yhtiön hankintapäällikkö Wilho Ahola, että Kaleman tämän- muotiset tulokset omat tähän saakka parhaita mitä koskaan ennen on ollut. Alustuksia makuutusoloja koskemista eri kysymyksistä esittimät hrat Ahola, Somijärmi, Luukkonen, Kokko ja Juus- tila. Monesta alustuksesta syntyi milkas keskustelu, johon ottimat osaa useimmat asiamiehet. Marsinkin kes- kustelu yhtiön marojen sijoituksesta sukeusi erittäin milkkaaksi. Kuntalainat ja maaseutusijoitukset omat olleet jo ennenkin sekä asiamiesten että johto kunnan kokouksessa keskustelun alaisina. Nyttemmin on Kaleman johtokunta hymäksynyt maaseutusijoituksien tekemi- sen ja rumennut päätöstään käytän nössä toteuttamaan. Monia maaseutu- lainoja m. m. seurakunnille ja edis- tysseuroille on myönnetty ja eräs kun- talaina on myöskin alkuasteena täl- laisten lainojen myöntämiseen. Tämä tieto saapui ilahduttamana tietona monelle, marsinkin maaseutuasiamiehille, jotka omat saaneet kuulla sellaisia syy- töksiä yhtiön mastustajien puolelta, että Kalema muka sijoittaa maransa kaupunkikiinteimistöihin. Kalema tah- toi tässä menetellä makuutettujen toi- momuksien mukaan, olla tasapuolinen niin maaseutu- kuin kaupunkimakuutet- tuja kohtaan heidän kokoomiensa ma- rojen sijoittamisessa. Tästä puoleen tulee siis Kalema sijoittamaan maro jansa ympäri maan, koettaen järjestää sijoitukset kunkin paikkakunnan makuu- tuskannan ja lainatarpeiden mukaisesti. Aina kuitenkin on marmuuksien päte- myys ensi tekijänä rahoja sijoitettaessa. Aksimielisesti termehdittiin ilolla tätä johtokunnan tekemää päätöstä ja lau- suttiin mielä toimomuksena, että Ka- lema koettaisi entistä enemmän etu- päässä maatamiljelemän mäestön kes- kuudessa mallitsemaa rahantarmetta tyydyttää. — Kokouksen jälkeen syö tiin yhteiset päimälliset ja senjälkeen mietettiin ilta tomerillisessa seuruste- lussa, jolloin useita puheita pidettiin. Aleinen maikutus kokouksesta oli erit- täin edullinen. Maamme manhimman makuutusyhtiön Kaleman asiat tuntu- mat oleman täällä Pohjois-Suomessa- kin hymällä kannalla. — Kansantajuiset luennot. Ensi sunnuntaina klo 4 i.-p. luennoi klas sillisen lyseon moimistelusalissa mais- teri G. Kimistö asutusoloista Poh- jois-Pohjanmaalla manhimpina aikoina. Luennon loputtua mieskuoron laulua. — Huomattavia esitelmiä. Professori W. Wasenius, joka parail- laan kirjoittaa Z. Topelius'en elämä- kertaa, on saapunut kaupunkiimme ja pitää täällä 2 esitelmää klassillisella lyseolla tänään klo x h> 8 ip. aineesta: Erään oululaisen perheen maiheet so- dan aikana 1808—1809 ja huomeuna klo V2 8 aineesta: Topelius koululaise na Oulussa. Pääsylippuja saa omella. Wahinko main, että esitelmät pide- tään ruotsinkielellä, mikä estää supi- suomalaisia niitä hymäkseen käyttä- mästä. — Nuottasaaren hollihaka sekä Kajaanintullissa olema Kimenhakkaus- ja marastopaikka muokrataan raha- toimikamarissa maanantaina klo 12 päimällä pidettämässä huutokaupassa. — Laiwaliike. Wiime keskimiik- kona saapui tänne englantilainen höy- rylaima „Westra", joka oli alottanut lastauksensa Torniossa ja lopettaa sen Snellmanin sahalta Toppilasta, otta malla puutamaraa. Eilen saapui maa- salainen höyrylaima „Fennia", tuoden kappaletamaraa Hamburgista. nialtum fi iin tillljMM msttil mrsMi- lksch eilen illalla päätettiin seuraamista asioista: Leppäkormen muokraa- mistä 15 muoden ajaksi koskema rahatoimikamarin kirjelmä luettiin ja hymäksyttiin muokra-aika ja sitä kos- kemat seikat kamarin määräämillä eh- doilla. Senaatin kauppa- ja teol- lisuustoimituskunta oli tie- dustellut kumernöörin kautta, suostuuko kaupunki antamaan mapaan huoneus- ton lämmön ja malon kanssa uudelle merimieslaululle. Merimieskoulun joh- tokunnan kirjelmän luettua, päätti mal- tuusto antaa kieltämän mastauksen. Walmistusmaliokunnan lausunto poliisimoiman lisäämistä koskemassa ehdotuksessa luettiin ja katsoi maliokunta, että 44 poliisista olisi siirrettämä 3 joen toiselle puolen, ehdottaen lisäksi, että poliisilaitoksen käytettämaksi hankittaisiin 2 ratsuhe- mosta, joiden hoidosta kaupungin osuus tulisi olemaan 2,150 mkaa. Keskustelussa katsottiin kolmekin he- mosta tarmittaman. Waltuusto päät- tikin suostua jälkimäiseen ja hankkia hemoset jo ensi muoden alusta ja ot- taa niiden kustantaminen osaltaan huostaansa. Työmäen opiston johto- kuntaan hymäksyi maltuusto 3- muotisraudeksi johtajatar Nanny Liliuk- sen, lehtori K. Östbergin, maisteri A. Rantaniemen, opettaja F. Louekarin ja faktori G. Astrenin. Työnjohtaja E. Neuber- gin anomus, että kaupunki lunas- taisi erään hänen hallussaan oleman pellon 2,500 mkan kauppasummasta, ei antanut aihetta mihinkään toimen- piteeseen. Kaupungin ja Oulun maa- laiskunnan mesijättömai- den jakoa koskemassa toimituksessa maltuutettiin kaupungin etua malmo- maan maltuuston sihteeri maratuomari P. Snellman. Päätös tarkistettiin. Kansakoulutalon raken- taminen Tuiran maalle otet- tiin jatkumaan käsittelyyn ja luettiin kansakoulujohtokunnan kirjelmä, kos- kien tuleman koulun rakennuspiirus- luksissa tehtämiä muutoksia. Useihin muutosehdotuksiin suostuttiin ja pää- tettiin hymäksyä kaupungin insinöörin pyyntö, että hän piirustusten laatuni- sessa saa käyttää arkitehdin apua. Rakennustyö päätettiin antaa ura- kalla tehtämäksi ja rahatoimikamari saa ehdottaa, mistä rahat tarkoitukseen ote- taan. Rakennustyöt hymäksyttiin alet- tamiksi niin pian kuin mahdollista. Päätös tarkistettiin. Kysymys talousosaston rakentamisesta Waim ais- talolle jätettiin toistaiseksi. Kysymys käsityökoulujen sijoittamisesta kansakouluja marten rakennettaman taloihin jätettiin kansakoulujohtokunnan ja rehtori S. Mesterlundin harkittamaksi. Wiime kesänä toimite- tussa tukkipuitten huuto- kaupassa tehdyn tarjouksen hy- mäksymistä koskema rahatoimikamarin kirjelmä luettiin ja päätettiin, jollei tarjouksen tehnyt 0. y. Puuseppä ko- rota tarjoustaan 5 mkaan puulta tai joku muu mainittua hintaa maksa, niin tarjotaan kaupunkin omistama Sanginjoella olema metsä uudelleen huutokaupalla ostettamaksi tulemain maltion tukkihuutokauppain yhteydessä. T y ön »välitystoimiston k i r j e l m ä 800 mkan suuruisen mää- rärahan myöntämisestä toimistoa'mar- ten pantiin pöydälle ensi kokoukseen. Kolmannessa kaupungin- osassa olemien tontttien n:rot 61 ja 62 hinnasta oli maistraatti pyytänyt rahatoimikamarin lausuntoa, koska yllämainittuja tontteja oli rakennusmestari Robert Lyly ha< lukas ostamaan sekä edellistä tonttia myöskin Anna Höglund ja oli kamari ilmoittanut suostumansa tonttien myyn- tiin ehdolla, että tontista 61:stä mak- settaisiin alimpana hintana 5,650 mkaa ja tontista 62:sta 4,948 mkaa 15 pniä. Valtuusto päätti tontit myytämiksi huutokaupalla alimpain hintain ollessa kuin yllä on mainittu. Cygnaeuksen juhlan joh-- d o s t a pyysi kansakoulun johtokunta saada 300 mkan suuruisen summan sanotun merkkimiehen kumien ostami- seksi eri kansakouluihin ja juhlana jaettaman lasten lehden painatusamuksi. Maltuusto myönsi summan anniskelu- moittomaroista. Iin apteekarin pyyntö, että hänen kaksi lastansa otettaisiin kaupungin ruotsalaiseen kansakouluun, hymäksyttiin. Ensimäinen ja toinenkou- pungin lääkäri olimat pyytä- neet palkankorotusta syystä, että edel- lisellä on muosipalkkaa main 3,000 mkaa ja kunnallissairaalan sairashoi- dosta 500 mkaa ja jälkimmäisellä 2,400 mkaa palkkaa ja 300 mkaa sai- rashoidosta lastenkodilla. Pyyntö jä- tettiin malmistusmaliokunnalle. „Ratin"- nimis en rottien hämitysaineen ostamiseksi kokeiden tekemistä marten pyysi termey- denhoitolautakunta 1,000 mkaa, koska oli pelättämissä, että Venäjällä ny kyisin raimoama paiserutto möisi rottien kautta lemitä tännekin. Puolet maini tusta summasta käytettäisiin kokeitten toimittamista marten ja puolet tappo- rahoiksi. Päätettiin myöntää pyydetty summa maltuuston käyttömaroista. Päätös tarkistettiin. SäHkösireenin ostamista marten pyysi palotoimikunta 1,225 mkan määräraha. Asia pantiin pöy- pälle. Telesoni 0. y. Pohjolan kirjelmän lukeminen ja asiasta päättäminen jäi ensi kokoukseen. Kaupungin kassan tarkas- t u k s e n tapahtumisesta ilmoitettiin maltuustolle. Melmistusmaliokuntaan tulimat malituiksi sen entiset jäsenet. — Tuomarit. Kun Tornion tuo- miokunnan tuomari Selim W. Ste- mus on ilmoittanut olemansa toisen mirkatoimituksen tähden estetty toimit- tamasta Romaniemen pitäjän käräjä- kunnassa ensituleman lokak. 1 p:nä pidettämiksi määrättyjä mälikäräjiä, joissa on käsiteltämänä kuoleman tuot tamuksesta syytettyjä mangittuja Kalle Aleksanteri Nurmista ja Juho Emil Laurilaa ynnä erästä ..Helsingin Hei- noksi" nimitettyä mielä mangitsematta olemaa henkilöä koskema juttu, on Maasan homioikeus määrännyt mara- tuomari F. G. Poppiuksen kihlakun- nanoikeuden puheenjohtajana toimitta- maan mainitut mälikäräjät. — Werohinnan määrääminen Oulun läänille. Ensituleman lokak 8 p:nä täkäläisessä lääninkonttorissa tapahtumassa kuluman muoden mero- hinnan määräämisessä on läänin ku- mernööri kutsunut läsnäolemaan jäse- ninä aatelissäädystä emersti N. O. Segercrantzin ja insinööri B. von Haartmanin, pormarissäädystä por- mestari Pekka Turpeisen ja luutnantti R. Meckmanin sekä talonpoikaissää- dystä maanmiljelijät Heikki Martikai- sen, Oulun pitäjästä, ja Frans Mat- turin, Kempeleen kappelista. Pappis- säädyn jäseninä samassa tilaisuudessa saapumilla olemaan on Kuopion hiip- pakunnan tuomiokapituli määrännyt Muhoksen kirkkoherran S. A. Ström- merin ja Hlimieskan kirkkoherran, ro masti Jonathan Montinin. — Osuuskunnat. Läänin kumer nööri on mahmistanut säännöt „Sot- kamon Naapurinmaaran puimakone- osuuskunta r. l."- ja „Wuolijoen osuusmeijeri r. l."-nimisille osuuskun- nille. — Maantiet. T. k. 26 pnä an- lamallaan päätöksellä on läänin ku- mernööri melmoittanut tientekomelmol- liset Kuusamon kunnassa manttaalien- sa mukaan rakentamaan ja kunnossa pitämään 5 metriä lemeän ja 9,051 metriä pitkän yleisen tien Posion ta- lon läheisyydestä Kuusamon pitäjän Posion kylässä Lehtiniemen taloon sa- man pitäjän Suolijärmen kylässä. — Oulun maalaiskunnan kun takokons pidettiin miime tiistai-ilta- na Oulunsuun nuorisoseuran Pirtillä ja päätettiin siinä seuraamista asioista: Kuntakokous antoi hämäksymän lau- sunnon kumernöörin lähetepäätöksen johdosta, koskema kauppiaan tytär Ma- ria Dubatschoffin ilmoitusta, että hän aikoo ryhtyä harjoittamaan kauppalii- kettä koti- ja ulkomaantamaroilla omis- tantassaan torpassa Laanilan puustel- lin maalla. Kumernöörin mälipäätöksen johdos- ta, koskema lisäopettajan ottamista Koskelankylän kouluun, annettiin lau- sunto ja päätettiin miesopettaja otet- tamaksi sanotulle koululle. Palkkaa kun- nan puolesta määrättiin 250 mkaa ja 250 mkaa yht. huoneesta, malosta ja lämmöstä. Maltioapua hakemaan mal- tuutettiin mainitun kansakoulun johto- kunnan esimies H. Koskela. Madetkosken koululle tarmittaman maan ostaminen tai muokraaminen sekä kouluhuoneiden rakentamiskysymys jä- tettiin ensi kokoukseen. Päätettiin ottaa 6000 markan mek- selilaina ja sitä nostamaan malittiin maanmiljelijät Martikainen ja Kangas- talo, jotka saamat ottaa mainitun sum- man tarpeen mukaan ja sellaisissa eris sä kuin näkemät hymäksi ja eri kassoille sopimaksi. Oli tiedusteltu, mistä saisi kunnan tarmitseman suuremman lainan edulli- silla ehdoilla ja oli „Suomi-"yhtiö lu monnut 63,000 mkan suuruisen sum- man 3 kuukauden irtisanomisella 5 "/o korolla. Lainanottaminen uskottiin Mar- tikaisen ja H. Kauppilan huostaan. Kormenkylän kansakouluun päätettiin ottaa lapsia Kiimingin kunnan alueel- takin, koska heillä oli liian pitkä mat- ka sanotussa kunnassa olemaan lähem- pään kouluun, kuitenkin ehdolla, että joka lapsesta otetaan maksu sen mu- kaan kuin jokainen koulunkäyjä erikseen keskimäärin tulee kunnalle maksamaan. Laskelmaa malittiin tekemään I. H. Hiltunen ja maksu tullaan perimään mainittuun kouluun aikomien lasten manhemmilta, jotka saamat sen sitten periä takaisin kunnaltaan. Kormenkylän koulun johtokunnan pyyntö saada amustusta urkuharmoo- nin ostamista marten hylättiin, koska muutkin kunnan koulut omat sellaisen mapaaehtoisilla lahjoilla hankkineet. Kansakoulupiirijaon järjestelyä mar- ten asetetun maliokunnan ehdotuksen tarkastaminen jätettiin toiseen keriaa,:. Luettiin lainakirjaston järjestämistä marten asetetun maliokunnan ehdotus, jossa oli ehdotettu, miten kunnan kir- jasto muodostettaisiin kiertämäksi ktr- jastoksi. Sanottuun kirjastoon näet kuuluu yht. 800 nidettä, joista <00 menisi maliokunnan lähettämäksi ehdot- tamiin kuljetuskaappeihin, joita teetet- täisiin 14 kpl. ä 9 mk ja siis yht. 126 mkaa. Kaappeja, joihin kuhunkin mahtuisi 50 nidettä, tulisi joka kou- lulle 2 kpl. Luettelot ja lainauskirjat maksaisimat yht. 14 mkaa. Kaapit kul- jetettaisiin sitten kansakoulupiirien mu- kaan jaettuihin kirjastopiireihin, joissa kussakin hankittaisiin kirjastonhoitaja. Kirjat siirrettäisiin kemätlukukauden lo- puttua keskuskirjastoon kirjojen kor- jausta marten ja kunnan kirjastonhoi- taja palkkaisi muosittain hemosmiehiä, jotka toimittaisimat kaappien maihta- misen, johon anneltiin tarmittaman 30 mkaa. Täten tulisi kirjat aina .vaih tumaan piiristä toiseen ja kunnan joka kolkka saisi muorotellen aina uutta lu- kemista. Menot tulisijat näin ollen olemaan 140 mkaa muosittain, kirjas- tonboitokustannuksia lukuunottamatta. Ehdotus hymäksyttiin ja päätettiin jättää maliokunnalle, joka otettuaan selmää entisistä säännöistä ja pohdit- tuaan uusia, esittäisi asian uudelleen kuntakokoukselle. Maliokunnalle hymäk- syttiin kormattamaksi kaikki kirjaston- hoitajain tiedustelusta y. ni. johtumat rahalliset kulungit. Kuntaa koskemat asiat päätettiin ilmoittaa Kaiussa, Liitossa, Kansan Tahdossa ja Kalemassa. Uudestaan malittiin kunnanmaltuus- toon kaikki eroamismuorossa olemat jä- scnet, nimitt.: I. Blomqmist, I. Ala- talo, I. E. Laukka, H. Tikkanen, K. Alapukki, H. Korhonen, K. Pellikka, A. Kauppila, I. H. Hiltunen ja I. Kokko. Taksoituslautakuntaan tulimat eri paikoista kuntaa seuraamat, nimitt.: Kiminiemestä: Juho Jaakola ja Juho Rautio; Koskela nky läs' tä: Heikki Koskela, P. Kärkkäinen, Juho Liikanen; Pyykösjärmen Port-Artturista: Juho Termo- nen; Kormenkylästä: Juho Kos- kela; S a n g i n j o e l t a: Juho Lauk- kala; Pikkaralankylästä: M. Masala, Kalle Pellikka; S c h r ö d e- r i n m a a l t a: E. Suomela, Drjö Sy- mäys, I. A. Heikkinen, I. H. Hiltu- nen; Laanilanmaalta: A. Sal- linen; H i n t a n m a a l t a: I. Karhu; P a r k k i s e n m a a l t a: Pekka Knuu- ti; K a u p p i l a n m a a l t a: I. Kaup- pila, W. Suominen: E r k k o l a n- maalta: E. Autere ja K. Huotari: K a s t e l l i n m a a l t a: A. Kesti- Heljä, O. Kangastalo: Kauppilan- maalta: Herman Kauppila; Olli- l a n m a a l t a: O. Martikainen: M a- d e t k o s k e l t a: H. Korhonen, M. Keinänen, Kalle Alapukki. Maltuustoon malittiin kuolleen F. Hietalan tilalle M. Suominen. Tutkijalautakuntaan tulimat: Juho Rautio, M. Masala, M. Suominen, I. Kauppila, H. Kinnunen, E. Tas- kila, F. Koskinen, Juho Mutanen, Aappo Pääkkönen, H. Heikkinen. I. Pikkarainen, I. Suikkonen, Heikki Juu- rus. Iikka Alatalo, Sakari Jäälin- oja, W. Kiwi. Kunnallislautakunnan esimieheksi tuli ent. H. Martikainen ja maraesimieheksi samoin ent. I. H. Hiltunen. Kunnallislautakunnan esimiehelle pää tettiin laittaa puhelin kunnan puolesta. Kunnanesimieheksi malittiin ent. I. Kauppila ja maraesimieheksi samoin ent. K. Rissanen. Kunnallislautakuntaan tulimat I. H. Hiltunen, H. Tikkanen eli Pikka- rainen: holhouslautakuntaan: M. Suo minen: kansakoulujohtokuntiin eri paik- koihin eroamismuorossa olemien tilalle seuraamia, nimitt.: K i m i n i e m e n koululle: Blomqmist uudelleen ja A. Puolakka; Koskelankylän koululle: Ä. Pakonen uudelleen ja Pason tilalle Paamo Kärkkäinen. H i n- t a n—L a a n i l a n koululle: A. Tikkanen uudelleen ja A. Pääkkönen: Oulunsuun koululle: K. Ris' sanen uudelleen. Kesti Heljä ja M. Suominen: ylikylän koululle: Masala ja H. E. Pukin tilalle Iikka Alatalo; Madetkosken koulul le: O. Karhi ja Hnmäri uudelleen: Sanginjoen koululle:Kontio- koski ja Laukkala uudelleen. Kunnan tilieutarkastajaksi: K. Sas- sali uudelleen. Tilattoman mäestön lainarahaston- hoitokuntaan: K. Sassali kuolleen Hie talan tilalle ja Kynsilehto uudelleen, opettaja Tuohinon tilalle Rissanen, Nykäsen tilalle A. Puumi. Kunnan kassain hoitajaksi malittiin uudelleen O. Kangastalo ja päätettiin korottaa hänen palkkaansa 50 mkasta 100:aan mkaan. Pöytäkirjan tarkastajiksi tulimat Kos- kinen ja Jsteri. — Tyrnämän kunnan wal- tnuston kokouksessa t. k. 26 p.nä käsiteltiin seuraamat asiat: Maltuustosta tämän muoden lo pussa eroamismuorossa olemat mal- tuuston jäjenet I. Dlitalo, A. Ma- tinolli, A. Honkanen, O. Kauppi, A. Mällinen ja A. Paasonen malittiin uudelleen. Kokouksista ilman pätemää syytä poissa olemien jäsenten lain mukaan maksettamat sakot päätettiin muoden lopulla kantaa kunnan kassaan. Kuntaamme muilta paikkakunnilta tulemien kuljeksimien työmiesten suh- teen päätettiin, että kukaan ei saa ot- taa työhönsä miestä, jolla ei ole passia, maan on sellainen ehdottomasti ivaa- dittama. — Tyrnäwän kunnan kunta- kokouksessa t. k. 26 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Kunnallislautakunnan esimieheksi seu- raamaksi kolmimuotiskaudeksi malittiin entinen esimies I. Alitalo ja mara- esimteheksi Antti Pylkäs. Muiksi lau. takunnan jäseniksi: I. Hannulan ti- lalle Juho Yli-Turunen, Jaakko Kaa- kisen tilalle Antti Pulkäs ja A. Ma- nnollin tilalle Antti Säisä. Taksoituslautakuntaan malittiin seu- raamat lisäjäsenet: maanmiljelijät Juho Tihinen, Pekka Siira, Antti Matin- olli, Juho Pakonen, Juho Lithomius, Ihka Kaakinen, Antti Herranen, Anni Mällinen ja Antti viallinen; torpparit I. Leskelä ja Iikka Kuusiniemi, seppä Jaakko Siira, kauppias Juho Kulkola ja kirkkoherra P. G. Korpi. Tutkijalautakuntaan: kunnallislauta- kunnasta I. Ulitalo, A. Säisä ja E. Tuuliharju. lisäjäseniksi H. Litho- mius, A. Paasonen, Kustaa Anttila, Risto Sipola, H. Markkula, Antti Rauhio, P. Tikkanen, Eeiu Suutari ja Jaakko Maha. Kunnan tilien tarkastajiksi entisten ! lisäksi l>. bittiin: A. Paasosen tilalle K. I. Mattila ja maratarkastajaksi K. M. Salmenhaara. Holhouslautakunnan entisen esimie- hen A. Atatiuollin kieltändyltya ma- Iittiin esimieheksi Jaakko Kaakinen. Kansakoulujen johtokuntiin malittiin eroamismuorossa olemia ?nt'.siä ja uusia jäseniä seuraamasti: Kivkun'c^län koulun Iikka Eskola uudelleen ja I. Lithomiuksen kieltäydyttyä hänen tilal leen Antti Seppälä. Ängeslemän kou lun A. Säisä ja P. Siira, molemmat uudelleen. Kolmikannan koulun A. Herranen uudelleen ja Risto Sipolan kieltäydyttyä hänen tilalleen Juho Kal- linen. Lainajymästön johtokuntaan tuli malituksi eroamismuorossa Ala-Turunen uudelleen. Säästöpankin isännistöön, josta eroamismuorossa olimat I. Kuusinie mi, E. Keränen ja P. Tikkanen, ma- littiin I. Kuusiniemi uudelleen sekä E. Keräsen ja P. Tikkasen kieltäydyt- tyä, ensin mainitun tilalle Jaakko Ke- ränen ja jälkimmäisen Jaakko Siira. Kunnan lainakirjaston johtokuntaan: K. Metsolan ja Hanna Kokon tilalle, jotka kumpikin omat paikkakunnalta poistuneet, malittiin nykyiset opettajat Hilma Tolonen ja I. E. Karjalainen. Ritakormen ja Laholaisen (alaniitty- jen) meto ojain aukaisemiseksi malittiin n. s. oja-lautakunta, jolle anneltiin oi- keus maatia ojat aukaistamaksi mesi- oikeuslain mukaan ja tulimat siihen malituiksi Jaakko Matinolli, Juho Ali- Turunen ja nahkuri H. Kaakinen. Kirkonkylän kansakonlulle uuden ur- kuharmoonin hankkimiseksi myönnettiin kunnan kassasta 500 markkaa. Uutta harmoonia ostamaan malittiin Iikka Kaakinen, I. E. Karjalainen ja K. I. Mattila. Manhan harmoonin kunta lahjoitti Murron rukoushuoneelle. Myöskin koulun raja-aidat päätettiin tehdä uudestaan ja maltuutettiin ta- loudenhoitaja aita-aineet toimittamaan kunnan omistamalta Dli Anttilan maalta. olema I. — Oulaisten kunnan kokouk sessa t. k. 26 p:nä käsiteltiin seuraa- mat asiat: Kunnallislautakuntaan malittiin Jaak- ko Mikkola ja Sihmeri Dlitalo: maimaishoidon lisäjäseniksi Enni Kirkkala ja Hanna Färm: termeyslautakunnan puheenjobtajaksi kunnanlääkäri M. Fahler, marap. Aksel Huhtelin: kunnallistilientarkastajaksi kaupan- hotaja Kalle Aho, maralta työmies I. Buth; holhouslautakuntaan I. A. ^!iemelä, maralta I. P. Pikkarainen: kansakoulujen johtokuntiin romasti P. Martikainen, Matti Sallinen, Antti Jsokimelä ja Matti Pirneskoski nuorempi: taksoituslautakuntaan kuniiallislau- takunta kokonaan ja lisäjäseniksi torpp. Antti Armola, tal. S. Milppola, kaupp. K. Huotari, torpp. Herman Alitalo, asemap. Emil Höekert, tal. Joonas Raudaskoski, torpp. Juno Törmälä, tal. Otto Männistö, tal. Jaakko Kiimala, torpp. Simo Lemä- aho ja herrastuomari Taneli Jaak- kola; tutkijalautakuntaan Matti Koistila, Kustaa Pun, Mille Miiltokoski, Laes Alitalo, Juho Kumpula eli Kaunisto, I. A. Niemelä, Julio Hännmnen, Frans Herrala, Sihmeri Alitalo, J^o- nas Raudaskoski, Jaakto Mattisen- kangas torpp. Juho Nuha, Aappo Alitastari, Taneli Myllykangas, Kalle Peltonen, Jaakko Nemanperä-Lumiaho, torpp. Sit,meri Korpela, Eemeli Hau- tala ja Mille Honkala. Jauhinkankaan uuden kansakoulun rakennuttajajan^Nkolai ^Niskalan pyyntö saada kuunalta lisäkormausta hiemin. Rakennuttaja sanoi tulleensa kärsimään i)lt kahdentoistasadan markan tappion ja pyysi saada kormauksetsi 1,100 mart. Täsia pitkän aikaa keskusteltua, jossa toiset mastustimat kormausta, lyystä että ei ole pätemiä todisteita, onko koulun rakentaminen todella tullut maksamaan yli urakkasumnian, kuiten- asiaa harkitessa tultiin siilien käsitykseen, että rakennuttaja on tullut^ kärsimään tappiota. Sen- muoksi ehdoteltiin maksettamaksi 500 markkaa. Kun ei yksimielisyyteen päästy, asia täytyi rattaista äänestyk- sellä. 500 markan kormaus myönnet tiin 199 äänellä 99 mastaan. Kaimon teko Jauhinkankaan koululle annettiin urakalla Nata Kalliolle, sa moin aitain pano Matti Matkaselälle ja Joonas Raudaskoskelle, aidaksien \a setpäitten laiton ottimat Jaako Ta- kalo-Eskola ja Rasael Ramaeskola. Puutarhamaan kuokkimisen ja ojaa- Misen otti työmies Kalle Möörinki. Koulun rakennuskassaan päätettiin ottaa kunnan takuulla oman kunnan pankista 6,000 markan laina ulkohuo neiden rakennuksien malmistamiseen ja rakennustarpeista tulleiden laskujen suo- uittamiseen. ^ Annettiin piirin nimismiehen pyy- tämä muodentulokertomus, jonka mu- kaan oli rukiista sato li jymää, obrista kauroista 4, perunoista 5 ja muista juurikasmeista keskinkertainen sato. Hei nistä alle keskinkertainen sato. Ham- puista, pellamista ja humaloista, joita mähä miljellään, huono sato.