Tiistaina 6 p. Joulukuuta KARJALATAR N:o 139 — 1910 Surren ilmoitan että rakas vaimoni Talon emäntä Anna Ruuska, o. b . Mustonen, pitemmän aikaa sairastettuaan nukkui kuolon uneen Liperin Ruokolahdella jouluk. 2 p:nä 1910. klo 1 ap., 53 vuoden, 3 kuukauden ja 18 päivän van hana, kaipaukseksi minulle, sisarelle, 5 lapsipuolelle y. m. sukulaisille ja tuttaville. Antti Ruuska. Kristus on minulle elämä ja Kuolema on minulle voitto. (K. S. 2 k.) (K. S. 1 k.) Rakkaan vainajan Aino Veis- tolan tovereille ja ystäville lausumme sydämelliset kiitok semme kauniista laulusta, kuk kasista sekä osaksemme tul leesta osanotosta. Ainon oraa set. (K. S. 1 k. 2 s. 4G mm.) kannatnfyhdiityksen joulukaan kokous on keskiviikkona joaluk. 7 p:aä Df. N. K. Y:n huoneustossa klo 7 j. pp. Joistokanta. MM saisuaiisn käsityökokoas on tänään tiistaina t. k. 6 p:ni klo 5 ip. raatihuo neen ea!is»a. Joensuussa 11—14 p. joulu kuuta. Esitelmiä ja puheita pitävät Lähetysjohtaja Mustakallio, Lä hatyssaarnanja Pettinen, Rovas tit T. G. Vsrea, A. F. Hah), II. Piipponan, Pastori Em. Kolkki y. m. Iltamissa kuorolaulua Ohjelma kokonaisuudessaan ensi torstain lesdessä. Kuulutus. Jalkisella huutokaupalla myy dään Ilomantsin ja Koveron pi tajissä olavan Sonktjncrannan- järven laakanjistjön valmistut tua Jälkeenjääneitä kaixenlaisia käytettyjä maa-, kivi- ja sepän työkeluja mainitulla laskutyö paikalla enimmän tarjoavalle 14 p:tiä joulukuuta 191;i klo 8 aa mulla alitaen, josta kuin myös kin ettfi hyväksytyt huudot ovat maksettavat paikalla; halullisille ostajille täten ilmoitetaan. Paukkajalla, 23 p:nä marras kuuta 1910. Toimeksi saanut: E. J. Eoskenmaa. (K. S. 1 k.) [non Driyyistys toimeenpanee Enon Työväentalolla Sunnuntaina tk. 11 p:nä klo 3 ip OHJELMA: Torvisoittoa Tervehdyspuhe Lausuntoa Torvisoittoa Arpojen myyntiä, ä 25 p. — Väliaika Torvisoittoa Laulua Kansallistanssi Lacsuntoa Arpojen myyntiä Näytelmäkappale: „Hän on Sysmästä", huvinäytelmä 1 näyt. Kirj. Minna Canth. — Yleinen karkelo- — Pääsymaksut: Istumapaikat ä 1: 50 ja 1:—, seisomapaikat 50 p. Tanssiin eri pääsymaksu ä 50 p. (K. S. 1 k.) Karjalan LiiMtoiiisto Joensuussa, Torikatu 8, puh. 125 (omist. L. K. Juuti) välittää paikkakunnalla edulli simmin kaupunkitalojen, maatilo jen, tonttien, metsien y. m. kiin- teimistöjen ja kaikenlaisten liik keiden ja arvopaperien ostoa ja myyntiä, hankkii lainoja, perii saatavia, laatii asiakirjoja ja toi mittaa kaikenlaisia asioimisliik- keeseen kuuluvia tehtäviä. Pi kainen toimitus! Halvat palkkiot! (K. 8.) Rahan wähyys. Taimen merkit omat monessa suhteessa sellaiset, että taloudelli- nen pula pienemmässä merkityt- sessä, esim. rahan mäyyyden muo dossa uhkaa maatamme. Käänteeseen on tällä kertaa etu päässä maikuttanut se seikka, että ulkomaisia lainarahoja ei tänä muonna ole tullut maahan juuri nimeksikään. Tampereen kaupun- gin ottama 3 milj. markan suu- ruinen ulkomainen laina lienee ai- noa yleistä laatua olema ulkomai- nen laina, joka tulee tämän muo den tiliin. Wiime muonna oli, niinkuin muistetaan, ulkomaisten lainain käyttö harminaisen runsas. Sekä maltio ja kaupunkikunnat että yksi tyiset rahalaitokset tuottimat ulko- maista rahaa tänne yli sadan miljoonan markan. Kun lisäksi muoden tulo oli hymä, oli luon- nollisena seurauksena, että rahaa oli runsaasti liikkeellä. Rahan runsaus osottautui etenkin raken uusteollisuuden milkastumisessa. Etunenässä kulki pääkaupunki, jos- sa tänä muonna satoihin uutis- rakennuksiin on asiantuntijain il- motuksen mukaan kiinnitetty 20 ä 22 milj. markkaa. Kuluneen muoden sato maan- miljelyksestä ei pääse miime muo- den sadon, merroille. Rukiin laske- taan antaneen 71)0 tuh. hl. eli noin 19 pros. »vähemmän kuin miime muonna. Peruina saatiin noin 2 milj. hl.. 6 pros. mähem- män kuin muonna 1909. Koko rukiin sadon kuluneelta muodelta lasketaan nouseman 3,1 milj. h:laan ja perunain 3,8 milj. hl:aan. Kauroja on laskettu saadun 6,9 milj. hl. eli 32,000 hl. mähem- män kuin miime muonna. Ohra- sato lienee hieman suurempi nyt tuin miime muonna. Joskin ulkomainen kauppa on kehittynyt suotuisaan suuntaan, niin että marsinkin puutamarain ja paperiteollisuuden tuotteiden mienti on kasmanut ja hinnat yli- malkaan parantuneet, tulee maih- totappio edelleenkin olemaan suh- teettömän suuri. Kun siis ulkomaiset rahalähteet omat kuimuneet, muoden tulo edel- liseen merraten huonompi ja tuonti ulkomailta yhä maan suunnatto- man paljon suurempi kuin mienti, on rahan niukkuus luonnon pa- kosta edessämme. Tämäkin seikka ivarottaa meitä entistään suurempaan säästämäi- syy teen. Yleisiä uutisia. Eduskunnan ehdotus asetukseksi ammattiwaaralta suojele- misesta. Senaatissa esiteltiin t. k. 2 p. kenraalikumernöörin kirjelmä, jos- sa senaatilta maadittiin lausuntoa eduskunnan alamaisesta mastauk- sesta arm. esitykseen asetukseksi ammattimaaralla suojelemisesta ja päätti senaatti lausunnossaan esittää eduskunnan hymäksymän asetusehdotuksen mahmistettamaksi. Kuten tunnettua, antoi teolli- suushallitus puolestaan asetusehdo- tuksesta epäämän lausunnon. Miipurin hotvioikens. Homioikeudenajessori A. B. Ruu- sumaaran nimittämisen muoksi ho- mioikeudenneumokseksi Turun ho- mioikeuteen on yksi asessorinmirka julistettu Viipurin homioikeudes- sa haettamaksi 50 päimän kulues- sa lukien miime kuun 18 päi- mästä. kouluylihallituksen kansakouluosaston sihteerinivirkaa oivat hakeneet senaatin kanslistit Geor Jägerhorn ja Wilho Selin- heimo, kouluylihallituksen apulais- sihteeri K. A. Castren, maratuo- mari M. A. Homila, A. O. Arho ja Hannes Paarma sekä pormes- tari Th. af Reeth. suomalaisen normaalityseou luonnonhistorian ja maan- tiedon yliopettajaksi on senaatti puolestaan nimittä- nyt normaalilyseon luonnonhisto- rian lehtorin tri K. E. Kiwi- rikon. Koululaitos. Lehtori, silos. tohtori O. A. Kallio on nimitetty historian ja suomenkielen lehtoriksi Tampereen suomalaiseen realilyseoon ja leh- tori, silos. tohtori A. Plathan matematiikan ja luonnontieteen lehtoriksi Miipurin suomalaiseen realilyseoon. »uomeu Cpiäfeletvan Nuori son Raittiusliiton toiminnan edistämiseksi on senaatti käyttömaroistaan myöntänyt kerta kaikkiaan 5,000 mk. Eilvät kaikki saa. Senaatti on hylännyt Heisin- gin poliisilaitoksen entisen sihteerin N. A n d r o s o f f i n anomuksen saa- da lahjapalkkiota kerta kaikkiaan 1,000 mk. ja 3,000 mkn elinkau- Unen eläke koska Andrososs on syytteenalaisena mirkamirheestä. Samoin on senaatti hylännyt entisen komisariuksen Oulun po- liisilaitoksessa I. Hämäläisen anomuksen, että hänelle myönnet- täisiin 10,000 mk. kormaukseksi mirkansa menettämisestä. Kotiseutututkimuksen edis- täminen. Senaatissa esiteltiin t. k. 1 p. kenraalikumernöörin kirjelmä, jossa pyydetään senaatin lausuntoa eduskunnan anomuksen johdosta, että Suomen kotiseutututkimuksen keskusmaliokunnalle myönnettäisiin 10,000 mkn määräraha 3 muo- den ajaksi kotiseutututkimuksen edis tömistä marten. Lausunnossaan on senaatti päättänyt periaatteesi sa puoltaa mainitun määrä- rahan myönnettämäksi ja pyytää saada ottaa sen menosääntöön milloin maltionmarat sen salli mat. Pakkolunastukset wenäläisen sotatväe» tarpeeksi. Senaatissa esiteltiin t. k. 1 p. kenraalikumernöörin kirjelmä ja ministerimaltiosihteerin kirje kos- kema armollista käskyä siitä että kaksi maa-aluetta toinen sijaitsema lähellä Uudenmaan läänissä ja toinen K o u m o l a n aseman lä- hellä Miipurin läänissä omat pakkoluomutettamat menäläisen so- tamäen tarpeeksi ja päätti senaatti asian johdosta lähettää kirjelmät mainittujen läänien kumernööreille pakkoluomutustoimenpiteisiin ryh- tymistä marten. Mikkelin läänin entisen kn- lvernöörin eläkeasia korkeim- massa paikassa hylätty. Senaatissa esiteltiin t. k. 1 p. kenraalikumernöörin kirje ja mi- nisteriivaltiosihteerin miraston kir jelmä, jossa mainitaan, että H. M. Keisari on armossa sumain- nut hylätä Mikkelin läänin ku- mernöörin A. L. von Knorringin eläkeanomuksen ja päätti senaatti tästä antaa tiedon asianomai- selle. Miipurin läänin kntvernööriksi tulee piakkoin nimitettämäksi Ater- min piiripäällikkö emersti O. Psa- ler. Joensuusta ja likitienoolta, Suonten pankin diskonttikoini teak tv. 1911. Pankkiroaltuusmiehet oraat jäse niksi Suomen pankin allamainit- tujen haarakonttorien diskonttiko- miteoihin w:ksi 11> 11 määränneet seuraamat henkilöt: Joensuu: Aaro Markkanen, lehtori, K. G. Krook, tuomari; marejäseniä: A. M. Koimula, kul- taseppä ja I. F. Saloheimo, oi- keusneumosmies. Sortamala: K. G. Berg, tuo- mari, Wilhelm Sormali, kauppias; -.varajäseniä: O. E. Kiminen, kaup- pias, A. I. Nissin, liikemies. Määrärahat käsiteollisuuden edistämiseksi. Senaatti on hymäksynyt kauppa- ja teollisuustoimituskunnan ehdo- tuksen maltioamun jakamisesta erinäisille käsityökouluille muosina 1911 ja 1912. Waltioapua saamat m. m. nais- käsityökouluista: Joensuun käsityökoulu 1,500 mk., Kiteen kä- työkoulu 1,400 mk., liikkuma käsi työkoulu (ennen Kontiolahdella) 1,400 mk., samoin (ennen Kuus- järmellä) 1,400mk.; kiertämis- tä naiskäsityökouluista: kaksi Pohjois-Karjalan käsityöyh- distyksen koulua 2,400 mk.; kier- tömistä mieskäsityökou- luista: Rohjois-Karjalan kasi- työyhdistyksen kaksi koulua 2,500 mk.; k otite ollisuustuottei- den myynnin y. m. j ö r j e s- t ä m i s t o i m i n n a n edistämi- seksi: Pohjois-Karjalan käsiteolli- suusyhdistys 2,000 mk.; ja k e r- ta kaikkiaan myönnetystä määrärahasta: Pohjois-Karjan kä- siteollisuusyhdistys 500 mk. Ituijan naisosasto» miimeinen käsityökokous tällä syys- kaudella on tänään klo 5 raati- huoneen salissa. Toimotaan nyt kaikkien jäsenten saapuman tähän kokoukseen ja tuoman jo malmiiksi saadut työt ja malmistaman puoli maalmiita, että myyjäiset, jotka pidetään tk. 17 p:nä, tulistmat kä- sitöistä oikein runsaiksi ja kau- niiksi. Kemätkaudella ei ainakaan heti joulun jälkeen pidetä Nuijan käsi- työkokouksia, siitä syystä että osas- tommekin jäsenet ehtisimät enem- män käydä yhteiskoulun arpajais- ompelu-illoissa, jotka alkanemat heti joulun jälkeen toimintansa. Talonkauppa. Kauppias I. Turunen on myy- nyt omistamansa talon ja tontin n:o 4, tämän kaupungin 9 kort. uudem- paa asemapiirrosta postiljooni H. Simoselle. Kaupanhinta tuntema- ton. Ma staanotto tapahtuu ensi kesäkuun 1 p:ä. Hautaus. Miime sunnuntaina kätkettiin kaupungin hautausmaahan nti Aino Helmi Meistolan maallinen tomu. Ruumista hau- taan saattaessa lauloimat maina- jan tomerit „Mä kuljen kohki kuo- lemaa" ja haudalla „Mun kotoni taimaissa ihana on" ja „Kun nuo- ruuden aika on ruusuinen". Nti Sidensnöre laski kauppakoulutome- rien ja opettajiston yhteisen seppe- leen ja nti Pääkkönen tyttökoulu- tomerien puolesta. Kuollut. Lauantaina klo 6 aamulla kuoli täällä pitemmän sairauden jälkeen manh. tullinmartija Frans Emald Lindström. Mainaja oli syn- tynyt Turunfaaristossa 11 pnä helmik. 1877 ja muuttanut tänne tullmmartijaksi noin 6 muotta sit- ten Kuokkalasta. Joensuun Raittiusseuran ko- kouksessa miime sunnuntai-iltana kaupun- gintalolla luki puheenjohtaja erään Raittiuden ystämäin keskushallin- nolta saapuneen kiertokirjeen, jossa kehoitettiin kutakin paikallisjärjes- töä maikuttamaan kunnallismaa- leissa siihen suuntaan, että mal- luustoon tulisi malituksi mahdol- lisimman paljon raittiusmielistä henkilöitä. Asiasta syntyi milkas keskustelu. Puheenjohtaja ilmoitti kokoukselle, että nuorsuomal. puo- lueen johtokunta on jo asiasta kes- kustellut ja tullut siihen päätökseen, että 6 ehdokassijaa jaettaisiin nuor- suomalaisen ja suomalaisen puo- lueen kesken tasan ja Broholm- mainajan sijaan asettaisi sosial. demokraattinen puolue oman ehdok kaansa. Kun keskustelussa selmeni mielä, etteimät sosialistit tule otta- maan osaa näihinkään maaleihin, niin raittiusseura päätti omasta puolestaan ehdottaa Broholmin sijalle moimist. opettaja Blom- qmistin. Lausuttiin myöskin toi- momuksena, että kumpikin malta- puolue asettaisi ainakin yhden rait- tiusmielisen ehdokkaan. Kun jatketussa keskustelussa kä- mi mielä ilmi, että paikkakunnat- lamme on ollut huomattamissa anniskeluoikeuksien ilmeistä mää- rinkäyttöä, niin malitsi kokous 4- henkisen toimikunnan, jonka tehtä- mäksi jäi ottaa rikkomisista täysi selmyys ja saattaa myöskin rik- kojat oikeuden eteen mustaamaan määrinkäytöksistään. Kaupunkiimme saapuneet kier- tälvät „taiteilijat" omat jo pystyttäneet kojunsa kaup- patorin laitaan markkinoita odot- tamaan. Tuollaiset rahamyllyt joutaisimat kokonaan seisomaan näin kireänä raha-aikana. Nyt ei nykyaikana tahdo rahat riittää lei- päänkään, niin rumeta mielä tässä tukemaan ja kannattamaan tuol- laisia ala-armoisia esityksiä. Juopunut mies tarttunut käsiksi rauhalliseen kulkijaan. Miime lauantaina tuossa klo 8 aikaan illalla tarttui eläw. kumien- teatteri „Foton" edustalla eräs juopunut mies rauhallisen kulkijan rintaan ja korvasti uhkaillen wie- lä häntä tuntumasti puukkasi. Paikalle osui kumminkin airoan mahingossa tulemaan eräs poliisi- konstaapeli, joka korjasi tuon tap- pelupukarin mukaansa. Mies kuu- luu poliiseille oleman jo entuudes- taan hymä tuttu. Poliisilaitoksen olisi syytä mää- rätä aina lauantai- ja sunnuntai- illoiksi, jolloin juopuneita ja muita häiritsijöitä tuntuu liikuskeleman runsaammin, useampia poliiseja malmomaan katurauhaa ja korjaa- maan huostaansa moiset katusan- karit. Pari seltikuormaakin oli jo eilen ilmaantunut kaupun- kimme kauppatorille. Hintaa niil- lä tuntui oleman lujasti, maksoi- mat näet 80 piä kilo. Joensuun Lastentyöhnoneen johtokunnalla on huomenna klo 7 ip. kokous N. N. K. I:n huoneustossa. Wirkawapaus. Oikeusnoumosmies Juho Salo- heimo sai eilen mirkamapautta 1 päimästä ensi tammikuuta 1 päi- mään kesäkuuta, jolla aikaa oikeus- neumosmiehen mirkaa hoitaa ma- ratuomari I. Waris. Joensuu» Luistinseuran ko- kouksessa eilen illalla oli esillä seuraamat asiat: Wiime muoden tilejä tarkasta- maan malittiin hrat I. Pitko ja E. Martikainen. Johtokuntaan tulimat seuraa- mat: rma W. Markkanen; ndit H. Holmström, S. Tunkelo, Mart- ta Partanen, E. Olsoni; hrat I. Fr. Blomqmist, E. Gulin, A. Hak- karainen, I. Pitko, A. Lihr, W. Simanainen, O. Sarola, E. Sor- jonen, R. Käkelä, E. Kuittinen ja E. Martikainen. Luistinrataa päätettiin ryhtyä laittamaan aiman lähimmässä tu- lemaisuudessa. Mittaushommat jätettiin hrojen A. Lihrin, A. Hakkaraisen ja W. Simanaisen huoleksi. Jäsenmaksu päätettiin pysyttää entisellään. Muutamat henkilöt olimat kir- jeellisesti ilmoittaneet olemansa halukkaita ottamaan mastaan luis- tinradan hoitajan toimen. Mai- nitun toimen täyttämisestä kyllä- kin hiukan keskusteltiin, mutta sen lopullinen ratkaisu jätettiin ensi sunnuntaiseen johtokunnan kokouk seen, johon mennessä saamat mie- lä halukkaat henkilöt hakemuksiaan pätemine takaussttoumuksineen jät- tää moimist. opettaja I. Fr. Blomqmistille. Johtokunta kokoontuu ensi sun- nuntaina klo 12 pllä kaupungin kokoushuoneelle. (Elinkeinot. Hemosmies Tahmo Horttanai- nen sai eilen maistraatilta luman harjoittaa pika-ajurin tointa. Sa- moten sai talonomistaja Juho Sallinen luman harjoittaa ruoka- tamarankauppaa. Sakotettuja.' Paria nuorta miestä sakoitti raastumanoikeus eilen juopumises- ta ja meluamisesta 40 mk. kum- paakin. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Juojärwen vesistön kanatvoi- minen. Sittenkun korkeimmassa paikas- sa lokak. 26 p:nä oli myönnytty siihen, että Juojärmen mesistön kanamoimista marten lie- ja mesi- rakennusten ylihallituksen tekemän ehdotuksen mukaan saadaan käyt- tää maltionmaroja, silloin kuin se maltiomarain tilaan nähden ha- maitaan mahdolliseksi, aina 1,390 tuh. markkaan asti, suoritettamaksi 4 muoden kuluessa, on tie-ja mesi- rakennusten ylihallitus tehnyt esi- tyksen, että kysymyksessä olemaa työtä marten asetettaisiin ylihalli- tuksen käytettämätsi muotta 1911 marten 300.000 markkaa. Tukkien ostotarjous kruunun- metsistä. Diesen Wood Company A. B. anoi aikoinaan saada Koitereen järmeen Ilomantsissa rajottumista kruununmetsistä ostaa 80,000 sa- hatukkipuuta, jotka 0 metrin kor- keudelta omat läpimitaltaan l cm ja sen yli ja jollaisista puista yhtiö, joka aikoo käyttää tähän asti mielä koettelematonta kulje- tustapaa lotjarungoissa Saimaan kattaman kautta, tarjosi hinnaksi 7 mk. rungolta. Metsähallitus on siltä maadi- tussa lausunnossa ehdottanut mai- nitun anomuksen hylättämäksi, kos- ka anoja on tilaisuudessa saamaan maltion yleisistä tukkihuutokau- poissa haluamansa puutamara- määrät ja koska anojan tarjoama hinta ei ole suurempi kuin mitä suoritetaan puista jo etäisessä La- pissakin. — Mutta kun anojalle uutena ostajana olisi annettama ma tilaisuus jo kulumana taimena panna alulle sahapuiden kuletus ja päästä tutustumaan oloihin sanotussa tarkastuspiirissä, ehdot- taa metsähallitus, etä pienempi puumäärä, 25,044 leimattua run- koa Kuohatin alueelta, joista teh- tyä tarjousta ei nnimeisessä puu- taroarahuutokaupassa ivoitu hy- niäksyä, annettaisiin nyt heti yh tiölle 2 mkn 00 p:n hinnasta run golta, siinä tapauksessa, että yhtiö kaksi miiktoa senaatin asiassa tele- män päätöksen jälkeen saapuu Kuo- pion läänin tarkasluspiirin ylimet- sänhoitajan konttoriin laatimaan kauppasopimuksen niillä ehdoilla, jotka omat moimassa puutamara- huutokaupoissa kruununmetsistä. Papisto. Hartolan kappalaisen K. M. Martinin nimityksen tähden Suo- menniemen kirkkoherran mirkaan on Hartolan kappalaisen mirka julistettu haettamaksi 00 päimän kuluessa t. k. 1 p:stä lukien. Vaalisaarnansa Pieksämäen kirk koherran mirkaan on neljännelle maalisijalle asetettu m. t. kirkko- herra K. F. Palomaara osotettu pitämään tammik. 1 p;nä. Maali- kysymys on määrätty tammik. 8 p:ksi ja maali tammik. 22 p:lsi. Maalin toimittaa Mikkelin ensi mäinen kappalainen V. A. Mark kula. Lappeen ja Lappeenrannan mt. kirkkoherra T. Kukkonen on mää- rätty Kymin kirkkoherran apulai seksi ja Lappeen m. t. kappalainen L. Laitinen mt. kirkkoherraksi sekä mirka- ja armomuoden saarnaa- jaksi Lappeelle. W. t. kappalaisen mirkaa on oman mirkansa ohella määrätty hoitantaan Lappeenran- nan työmankilan saarnaaja K. Huotari. Nuunuuasimiehet. Ruunun asiamieheksi siihen ko- koukseen, jonka insinööri Uno Su- manto pitää t. k. 21 p:nä klo 1 päimällä Kiteen pitäjän kirkonky- iässä talon halkomista marten merotalosta n:o 5 Kiteenlahden kylässä, on läänin kumernööri mää- rännyt kumernementinsihteeri Knut Minterin. Koweron kansako» lupiirit. Kansakoulunopettaja M. E. Hal- likaiien tekemän malituksen Kome- ron kunnan kuntakokouksen miime tammikuun 1 p. tekemästä pää- töksestä on läänin kumernööri hy- mäksynyt ja kumonnut kuntako- kouksen malituksenalaisen päätöksen, koska kumernööri katsoo mälttä- mättömäksi jakaa Komeron kansa- koulupiiri kolmeksi eri piiriksi, ni- mittäin Komeron, Herajärmen ja Sonkajanrannan. Kuntakokouksen esimies Pekka Matasen pyyntöön saada mahmis- tus Komeron kuntakokouksen miime toukokuun 9 p. tekemälle päätök- selle Komeron kansakoulupiirin ja- kamisesta ainoastaan kahdeksi pii- riksi, nimittäin Komeron ja Hera- järmen, ei kumernööri ole suostu- nut, maan on palauttanut asian kuntakokouksen uudelleen käsiteltä- mäksi. Kyytilaitosten hoito ja kyydin- pito. Läänin kumernööri on kyytilai- tosten hoidon ja kyydinpidon muo- sina 1911—1915 uskonut alempa na mainittujen henkilöiden urakal- la toimitettamaksi Kaaminkun- nassa: Kaamin majatalossa entiselle majatalon hoitajalle Elda Messli- nille 500 mkn palkkiosta; Luikonlahden majatalossa talol- liselle Olli Laaniselle 281 mkn palk- kiosta; Maarianmaaron majatalossa ta lolliselle Ananias Tolppaselle 250 mk. palkkiosta; Säyneisen majatalossa talollisel- le Erik Riekkiselle 700 mkn palk- kiosta; sekä Miitaniemen majatalossa talol- liselle Rikhard Rissaselle 450 mkn palkkiosta. Uusi tnkkukauppa-osakeyhtiö. Kolme Sortamalan tukkukauppa- liikettä Sormali & Ahokas, I. Pesu ja T. Nissinen omat yhty neet yhdeksi yhtiöksi jonka nimeksi tulee „Sortamalan tukku- kauppa-osakeyhtiö". Uhtiön pääoma on 300,000 markkaa. Säännöt on jo lähetetty mah mistettamaksi. Hirwen metsästys. Myönnetyn luman ajalla on Kuopion läänissä tänä muonna ammuttu main yksi uroshirmi, jon- ka metsänhoitaja E. K. Enckell ampui miime syyskuun 3 p:nä Nurmeksen pitäjän Kuohatin hoi- toalueella. Zortatvalan maltuusmies- maali. Lauantaina toimitettiin Sorta- malassa 5 maltuusmiehen maali Malituiksi tulimat lehtori T. Leh- tinen 882 äänellä (51 äänestä- iällä), pankinjohtaja H. Saarinen 907 ään. (52), merhoilija M. Saartola 893 ään. (51), kauppias O. Kiminen 907 öön. (52) ja insi- nööri G. A. Stahle 893 ään. (51). Malitut henkilöt olimat nuor- suomalaisten listalla, jota suo- menmielisetkin äänestimät. Mali- tuista on 3 suomenmielistä, 1 nuorsuomalainen ja 1 ruotsalai- nen. Nimismiestä ammuttu. |j;Kmt Suojärmen mt. nimismies Sormunen meni toissa sunnuntai- iltana pari poliisia seurassaan pi- dättämaän erästä sakkoihin tuo- mittua henkilöä, ammuttiin häntä mastaan tuman eteisestä haulikol la. Laukaus ei kehenkään sattunut. Vangitseminen jäi ainakin sillä kertaa toimittamatta. Maapoliisit. Läänin kumernöörille osoitta- massaan anomuksessa on Kaamin ruununnimismies piirin poliisi- konstaapeli Damid Sidorom ano- nut eroa toimestaan. Kiteen Pominijuttn oli esillä Kiteen käräjillä. Seppä Puustinen syytti seppä Heikki Rou- hiaista pommin laittajaksi. Kuten muistettanee räjähti pommi Puus- tisen talon edustalla särkien ilku- nalasit, sekä tehden muutakin tur miota. Oikeudessa ei kuitenkaan käynyt selmille H. Rouhiaisen syyl- lisyys, maan päinmastoin Puus- tisen menettely Rouhiaisla koh- taan lampaitten ampumisessa y. m synnyttänee yleisen syyttäjän puo- lelta erityisen kanteen seppä Puus- tista mastaan. seurakuntain nimet. Senaatti on myöntänyt Kasuri- lan muodostetlamaksi määrätyn seurakunnan anomuksen saada ot- taa seurakunnalle nimen Siilin- järmi. Lainat tilattoman wäestöu lai- uarahastosta. Senaatissa esiteltiin torstaina kenraalikumernöörin kirje ja mal- tiosihteerinmiraston kirjelmä ilmoi- tuksella että senaatti on armossa makuutettu myöntämään 48 maa laiskunnalle tilattoman mäestön lainarahastosta lainaksi yhteensä 851,000 mk. 3 " (l korolla, niit ten joukossa m. m. Kuusjärmen kunnalle 12,000 mk., Ilomantsin kunnalle 25,000 mk., Tohmajärmen kunnalle 15,000 mk., Enon kun- nalle 18,000 mk., Juuan kunnalle 30,000 mk., Rautamaaran kunnal- le 15,000 mk. ja Nurmeksen kun nalle 18,000 mk. Tuktikauppoja. Maanmiljelijä K. Hakala Nur- meksen Ulikylän Kimikkolasta on myynyt osakeyhtiö Gustaf Ceder- berg & C:olle 1000 puuta 2 mkn 35 p;in hinnasta puulta. Saman kylän Kohiseman omis- tajat omat myyneet samalle yh- tiölle puita noin 10,000 mkn hin- ta ä 2:227 puulta. Efraim Kronqtvist Nurmekselainen sosialistinen kan- sanedustaja ei mielä ole ehtinyt eduskunnan hajoituksen jälkeen käydä kotipuolessaan perheensä luona ja jääneekin siis pois to- merien ehdokaslistoilta. Ahden so sialistisen maltiopäimämiehen (!) osa on siis näin ollen loppunut. Uusi tietenkin astuu poistuneen tilalle 15 markan päimäpalkalle, mutta mitähän tuuminemat sa- lon ukot, kun yksi ja toinen suu- ruus kukistuu, eimätkä asiat maan tule tolkulleen! Jlmeksen ampui Kuohatin metsänhoitaja E. K. Enckell miime perjantaina hoito alueeltaan Kuomamaaran torpan luota, 35 km. Nurmeksen kauppa- lasta. Otus oli manha susi-ilmes, koiras, ja painaa hymän joukon kolmattakymmentä kiloa. Jlmes nousi kerran puuhun ja hyppäsi sieltä ammuttuna komeassa kaa- ressa alas, lähtien taas pakene- maan. Korat tappelimat sen kans- sa kahdesti ja saimat pahoja haa- moja, kun se selälleen heittäytyen tahtoi niiltä matsat puhkaista. Toiseen tappeluun joutui herra Enckellkin tomeriensa metsänmar- tian poikien kera ja ampui sitä sy- dämeen. Tämä ilmes oli neljäs herra Enckellin ampuma. Viime tal- Elävten kuvien Teatteri ' „foto« " OHJELMA: 1. Keskiajan auringon ja lap palaisten maassa. 2. Painikil- pailut mestaripainioitten kesken. 3. Atälja. 4. Monrepos. 5. Elä mäniloa. (K. S. 1 k. 2 s. 65 mm.) boitiian toimi julistetaan täten haettavaksi täksi talveksi. Hakemukset takauksi- neen ja palkkavaatimuksineen ovat lähetettävät viimeistään lau antaina tk. 10 p:nä maisteri J. F. Blomqvistille. Johtokunta. Johtokunnan kokous ensi sun- nuntaina klo 12 päivällä kaupun- gin kokoushuoneella. SS3 e» i ra-» «/s mena hän ampui yhden ja toissa talmena kaksi. Hän luulee hoito- alueellaan mielä oleman kaksi il- mestä. Juuan kunnan kunnanlääkäriksi ^ malittiin t. k. 5 pnä Suojärmen J*-"* kunnanlääkäri U. Timonen, kotoi- sin Nurmeksesta. £0 SI" Nurmeksen yhteiskoulu» towe- rikuuta mietti muosijuhlaansa miime lau- mantaina pitkällä, huolellisesti mal- mistetulla ohjelmalla. Se sisälsi m. m. termehdyspuheen, esitelmän Platonista, poikaimvoimistelua metsänhoitaja Heikinheimon johdol- la, pukutanssin, näytelmän »Kuin- ka setää medettiin nenästä", maelman „Sota malosta", miu- lunsoittoa, lausuntoa „Karjalalle" ^ ja „Jäänlähtö Oulujoesta". Epäi- » lemättä yleisö tyytymäisenä erosi iltamasta, joka muistaaksemme oli —y sisällysrikkaimpia, mitä tomerikunta on pitänyt. CO I SS 9!urmeksen kauppalan lähetys- tönä omat maanmittari Juho Saare- mmm ' lainen ja pankinjohtaja Juho Pit- ^ känen käyneet Helsingissä puhu- massa niistä itsehallinnon ja esi- mallan holhouksen rvälisistä selk- kaukststa, joista lehdessämme on pari kertaa ollut puhetta. Nurmeksen Nuorisoseura» woim. & Urh. osasto» wuo- sikokous pidettiin marrask. 24 p:nä. Luettiin osaston muosikertomus ja hymäksyttiin se pienillä muis- tuluksilla! tilit hymäksyttiin sinän- sä. Valittiin sitten moimistelun- johtajaksi tulemaksi toimintakau- deksi märjäri Otto Kaikkonen, ensi- mäiseksi marajohtajaksi op. Väinö Hakala ja toiseksi taloll. poika Heikki Heikura. — Johtokuntaan malittiin suljetuilla lipuilla toht. Edm. Backberg, märjäri Otto Kaikkonen, op. Väinö Hakala, kau- panhoitaja Iikka Lehto, taloll. poi- ka Heikki Heikura ja telegraasire- misori Riku Talola, marajäseniksi suutari Heikki Koistinen, kauppa- palmelija Eino Herranen ja kaup- papalm. Eino Hakkarainen. Keskusteltiin mielä toiminnan järjestämisestä nyt alkaneella työ- kaudella ja jätettiin se johtokun- nan huoleksi. ' HS" S" »s co Ilkimyksiä tuomittu kuritetta - maksi. W. k. 30 p:nä Nurmeksen kih lakunnan oikeudessa, tuomittiin miisi, alle 15 muotista, poikasta manhempiensa ruumiillisesti kuri- tettamiksi todistajien läsnäollessa, siitä, että mainitut poikaset syys- kesällä olimat kimitelleet Nurmek- sen ja Lieksan yhteistä telegraasi- johtoa. Kun pojat olimat alaikäi- siä, pääsimät he maan „selkäsau- nalla", mutta rikoslaki säätää mainitunlaisesta rikoksesta man- keutta aina kahteen muoteen asti aikaihmisille. Luulisipa termejär- kisten ihmisten ymmärtämän sen merran pitää armonsa, maineensa ja kunniansa, etteimät maan Hu- min ja tyhmän urheilun muoksi alentuisi mokomaan hommaan, kuin telegraasijohtojen turmelemi- seen. Laki rankaisee jo siitäkin, jos edes yrittääkin kimillä tai muilla esineillä telegraasijohtoa, erittäjiä (isolaattoreja), tai pyl- mäitä mahingoittaa. Olkoon tä mä sanottu maroituksena kaikille sellaisille, joille ylläkerrotunlaiset teot omat mielinrheiluna, ja mielä, että tästälähin yhä ankarammin malmotaan sitä että telegraasijohto saa kenenkään häiritsemättä toi- mia ihmiskunnan palmeluksessa. Olisi erittäin suotama, että yhäl useampia ilkityöntekijöitä saataisiin! syytteeseen ja että henkilöt, jotka näkemät moista pahetta harjoitet-' laman miipymättä ilmoittaisimat asiasta miranomaisille, jonka kaut- ta he kyllä saamat maimoistaan kohtuullisen kormauksen. Paha, ol- koonpa se minkälaaluista tahansa pitää armolta paljastaa, jolta sii- tä saadaan loppu tulemaan. Nuorena witsa lväännettätvä? Sosialisteilla on monen monta surun lasta ja paha pormarillinen maailma mielä sen lisäksi juurrut- taa hairahdukstaan heidän par- haimpiinsakin. Niinpä lieksalai- selkin omat harmikseen nähneet, miten heidän monimuotinen edus- tajansa on alkanut prameilla maa- S&3 CO B 31 B & iii PS < 9a v- m o Ui Ui v» »3 S» < v» S u> m » o 3" B S"