N» 250 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona marrastaan 2 pnä — Vaaralliuen puulaatikko pudo lettu Pietari» kadulle. Suomalainen lääkäri von Willebrand hukkasi w.k. L!> p. Vosnesenskin projektin ja Kirotshnaja kadun kulniassa puulaa- tikon, jossa oli lasipulloja, missä säilytettiin sormalinissa Odessassa ruttoon kuolleen henkilc-n ruumiin- osia. jotka oliwat aijotiit Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekun nan ylioppilaille tutkimista »varten. Pullot on lähetetty kokeellis-lääketie- teelliseen laitokseen. Kaikki, jotka otoat joutuneet pullojen kanssa teke- lisiin, on eristetty. Hotellin huone, jossa W. on asunut, on desinsisioitu. - Hels.S. Retsh kertoo nyttemmin saadun seteille, että tri Millebranvin kadot- tamia ruttopulloja owat käsitelleet muuan »välskäri ja piharenki. jotka vn asetettu tarkan toaltvoiinan alai- siksi. Pristawin apulaincii ja piiri tarkastaja sekä talonpoikaismaimo Jivonotv. jotka olimat läsnä pulloja omattaessa, owat määrätyt tl) päi- wän karanteeniin. — Rossisa pitää tapausta esimerkkinä suomalaisesta kulttuurista. Mies kulkee muassaan ruilopreparaatteja ja tietää, mikä touara uhkaa olla seurauksena toaro- i»attomuudesta, ja kun hän on ka dottanut ne. ei hän riennä sinne, n issä hänen menettelynsä uhrit o- lvat. Maan suoraa päätä kitiin. — Patriaa toimitusjohtajaksi t.k. 1 p:stä on johtokunta »valinnut insi- nööri John R u n d q n> i s t'in. — Wäeulasku Aiipurissa. Tors taina oli Viipurissa tilastollisen :o'.miston päätirehtööri, senaattori Zsug. Hjelt kaupungin y. m. miram on-aisten kanssa neutovtteleniassa ja järjestämässä wuoden »vaihteessa toi- mitettamaa yleistä Mäenlaskua war- ten. Kokouksessa »valittiin »valiokunta laatimaan suunnitelmaa mäenlaskua naiten. Marsinkin .Hääräämään kau pungin Mäestöalueen rajan. Snunni- telmat on Maitokunnan esitettämä en- si kokoukselle. Mainittuun Maliokuntaan »niittiin läänin kumcrnööri tiuycciiiohtai ifji ia knnnallispormestari '.rarapnheen- johlc-jaksi. — Hcls.3. — EräS lapseulaStamisjulrii. Niin kuin. aikaisemmin olemme kerinneet, syy- letitin Aatfun käräjillä jtoiemäen piiä- jän Kakkulaisien kyläsiä lotoista olemaa leökiivaimoa Hilma Kalliomäkeä ja hänen poikaansa Toiwo Kalliomäkeä jiita, ei:ä he «iime heinäkuun pnä mei.vät ro» lvasli (Ärömvallin luo kaii^lia^vakji ja man kuun 26 pnä iqntgncn lyuöiapjen, jofa ajelu-ten mufaijestt o.iii ollut kas- tetiaiva kreikkalaiskatoliseen uskoon. ki Kalliomäki ilmoin lapsen :oanhem« miksi poikansa Lslari Kallion ja tämän «vaimon. jotka kyjeesiäoleivana aikana ajriwar iva-laajan luona. Lapselle e.n- nettiin nimeksi iLlga. Äcivasti Grönivall sai sillr...min kui tenkin tietää, että lapsi oli Oskar: Kal lion ja kreikkalaiskatolista uskontunnus- tusia runnustaivan miehen kera naimi» ft»sa oleman >Llga Pekkalan kanssa iii- tetty. Tämän wuoksi asianomainen ni- mismieS »vaati »vastaajille rangaistus- ta. Juttu oli w. k. 23 pnä to':,r„ kerran esillä Kartun kihlakunnanoikeudessa. Kih« lakvnnanoikeus julisti asiassa päätöksen- sä, jossa se harkirsi oikeaksi tuomita Hil- ma ja Toiavo Kalliomäen kumpaisenkin L.tsi kuukaudeksi kuritushuoneeseen ja sen jälkeen olemaan 2 wuotta 'ansaialsluvi- tamusra »vailla, lapsen ä'd'n Llga Pek- lalan rikokseen yllyttämisestä niinikään 6:f»i kuukaudeksi lurilushuineejcen ja sen jälkeen olemaan 2 muotta kansalais- luottamusta Mailla sekä lazsen isän Os kari Kallion rikokseen yllyitämlsesiä ras- kauitalvien asia in haa ra in waLltessa SIfi kuukaudeksi kuritushuoneeseen ja sen jil- teen olemaan 3 »vuotta kan'alaieluctta- musta ivailla. Vastaajat ilmoittiivat lyyiymatto- myyttä päätökseen. — Ta>:>p. 3. osastoja 46 cd. to. (70), naisosastoja 111 (ed. to. 126) ja ammattiosastoja 572 (cd. to. 587). Cmia taloja oli »viime »vuonna 58:; yhdistyksellä (to. li)0S 370 yh distyksellä). Lukusaleissa oli sanoma- lehtiä 1,760 (ed. »vuonna 2,078), kir- jastoissa niteitä 60,572 (ed. »v:nna 66,522). Ahdistysten tulot olimat yhteensä 2,065,593 mk. (ed. »vuonna 2,506,481), menot 1,870.606 m:kca (ed. to. 2,392,130) ja säästö 194,897 mk. (ed. to. 116,351) sekä puhdas omaisuus 3,934,964 mk. (eo. »v:nna 3.361,039). Huiveja . owat yhdistykset »viime »vuonna toimeenpanneet sangen rnn- saasti edellisiin »vuosiin »verraten. Iltamia oli 11,093 (ed. tv. 8,001 ja w. 1907 4,982); arpajaisia 645 (ed. to. 545 ja to. 1907 360); kansanhu- weja mainittuina »vuosina 587, 503 ja 479. Näytelmäseuroja oli 224 (ed. w. 195), lauluseuroja 54 (ed. »v:nna 60). tortoisoittokuntia 65 (ed. »v:nna 59). urheilu- ja »voimisteluseuroja 11.) <ed. to. 79). kunnat oivat auttaneer »viime tononna sosialistisia yhdistyksiä 21.335 m:kalla (ed. »o. .!7.!><>7, »v. 19l)7 60.058 ja to. 1906 7.080 >,i:(Ut). 3ofio.Ii»tifia edustajia kunnallishal linnoissa oli 369 (cd. Iv. 351 ja »v. 1907 201). .Työtväen asiain tähden o»oat so- sialistit wiime »vuonna tilaston mu- kaan saaneet sakkoja »iht. 3,<!70 mk. (ed. M. 8.365 ja M. 1907 3.315) sekä istuneet »vankeudessa yhteensä 529 päimää (ed. to. 2,011 ja »v:nna 1907 3,s'(!0). Pik k u-u' i tisia. Zitlilaiik» nlillto. Äuten muistettanee. nosti maan» miljelijä Alfred Retulainen Ur» jalasta aikoinaan painokantcen ^Hämettären" ivastaatvaa, saktori Antti Itkosta ivastaan siitä, ei:ä lehdessä o.'i julkaistuna eräs «Sosialidemokraat- ::"-lehdcstä lainattu uutinen, jossa m. m mainittiin, että Retnlainen »routa- muosina pikkusen oli toimiuu: santar- '.nicn apulaisena". Homioikeus. muuttamalla raastiiwan» oikeuden päätöksen alensi sakon Z!> mkn. siihen ei hra Retulainen kuitenkaan NMynyi, waan on hän malittanur aiiaS- ra senaattiin, joSta asiakirjat nyt ouvit Uupuneet .^ämettärelle" lausunnonan- tamista Marten. Malituskirjelmässään lausuu yra Ne ulainen m.m., että „paino,?n?auS joh- taa helposti kaikellais^'n nzalluiiomuu-- teen. joka ajanmittaan ?.,y ht>!vinl'.n ir^aaranalaiseksi- ja to>weo. ei:ä meillä kireän painoltvapauslain puu::eessa pie- ncmmistäkin rikkomuksista sotvelluiettai- siin ..laissa löyiylvien ranga:Stusni>iä« ricn korkein määrä". kamalla hän yökkää oikenslaitokscm- mc kimppuun, syyttäen siiäkin puolueelli- u-udesta, mäittääpä hän suorastaan eiiä ..tuomioistuimetkin owar muuttuneet puoluetoimistoiksi, joihin sa- manmieliset luottamuksella woiwat tur- n>aia, wastapuolueen Ollesi wakuut?t» tuna siitä, että hän ei !voi siinä tuomio» istuimessa oikeutta saada". Ten yhtey» dessä suivaitsee hän antaa kai?-?n kun» nioituksensa maan tuomioistuimille, ..Hä» mecnlinnan kaupungin raasniivanoikcu» dcllekin", kuten hänen sanansa kuuluivat. ..muita silti en woi olla julkilausumatta sit!? ajatusta, että sellainen tuin wali» tuksenalainen päätös on, e: woi minua muuhun ajatukscen johtaa kuin siihen, et- tä tuomioistuin tätä rat?a!siaessaaa ei ole kokonaan «voinut nwuwaikuttimista rapautua." — H: tär. taidehistorian ja kutoaatoien taitei- den etetoimmät edustajat. — H. S. — Asessori P. E. Swinh«fwud ja nuoisuomalai-set »valitsijat Viipurin läänin »täisessä maalipiiriösä. Syystä että asessori P. E. Swiuhufwud on suos» tunui rupeamaan yleisehdot^lalsi Wii> purin läänin itäisessä tvaalipiiriss .i, lä- hett: sanotun »vaalipiirin nuorsuoma» laisten »valitsijain edustajakokous Ant» reatsa wiime lauantaina hänelle näin kuululvan kiitossähkösanoman: »Miipurin läänin itäisen »oaaliviirin nuorsuomalainen Piirikokou-Z muistelee kunnioituksella sitä kansan rakkauden kiuunaamaa työtä jota Te eduskunnan puhemiehenä olette tehneet ja lähtee roh» kana Maalitaisteluun. tun se tietää et« tä ensi Maaleissa saa listoilleen merkitä Teidän oikeuden kunnioitusta ja horju- n<atonta isänmaan rakkau.'a herättämän nimenne". — Lappalaiskielinkt» kirja. Crus maailman merkillisimpiä kirjallisia tuot- t:!t<. on näinä päiminä nähnyt Köpen- b«lminassa päiwän>oalon. »e on Ruot- jin lappalaisen John t Turin kirjcitt».» ma ..Muttalus Samid Birra", kirja lap- paiaisten elämästä, lapintie^ellä kirjo.- rettu ja tanskankielisellä käännöksellä .ivrrstettu. Ensimmäisen kerran on tä- ten synnynnäinen lappalainen koettanut nut antaa kaikinpuolisia kumausta len- s^.nsa koko elämästä. Tiiiä onkin paisunut mankka, 200 suu rikokoista sUvua sisälrätvä nide, joka teki- jän ruotsalaisten ja tanskalaisten ystä» rclen awulla on saanut suoranaisen lois- toteoksen asun ja muidon. Lappalaisen tekstin on prof. Milhelm Thomsen tar- ka?tcnut, tanskalaisen käännöksen taaS !o:mi:tanut eräs tanskalainen nainen, ^r.itlie Demant. joka itse on wie:tä:iyt lvuosia lappalaisien keskuudessa. Teok- sen cn taaS painoon toimittanut toht, Hjolmar Lundbohm, tehtaanhoitaja Ki- r..na?sa. — Cenaattori Lennart Gripenberg on ilmoittanut olemansa taiputvainen asiaan ottamaan ehdokkuuden Aiipurin läänin läntisessä waalipii»issä. — Now. Mremjan Helsingin siibkösa- nomassa sanotaan Chur^ergin Tukhol- massa ilmestyneen lentokirjasen ärsyltä- nccii separatisteja, jotka lukemat lento- kirjasen tekijälle synniksi hänen oikeuden- mukaisen kantansa Mcnäjää kohtaan se- kä sen, että hän on arwos:ellut Mecheli- n:ä ja ruotsalaisia lähellä olemaa Da- nicl^onia. Kirjiillisuutta ja taidolta. ÄisemMMkmil toltEltti 1911. Saomea sosialidemokraatti- «cn puolue w 1909. Tosialidemokraaliiien puolueen puoluetoimikunta on snlaisiut ta- »iänmukaisen »vuositilastm'.sa puo» lueeseen kuulumista vl)dic'tyksislä »vuodelta 1909. Tilastossa tehdään »vaalipiirittäin selkoa puolueeseen kuuiutvain yhdistysten jäsenlinvus- ta. erityisistä alaosastoista, taloista, kirjastoista, tuloista ja menoista sekä Puhtaasta omaisuudesta. Iul. kaiiun lopussa on luettelo niistä yh- distyksistä. joilta ci ole iaatu tilas- toen tarlvittaivia tietoja, »>'kä »»hteen- Natoja »vuosin 1899—1 !>():> tilastois ta. eri mnolipiiricti tilastnivta w:Ita 1 !«<»!> ynnä suomen-, ruotsin^, saksan- ja ranskankielinen lyhennys »o. l!)09 tilastosta. Puolueeseen kuului toiime »vuonna 1,217 yhdistystä. Tilastotietoja ei ole saatu 399 yhdistyksestä, joista osa o", kuollut. W. 1908 oli tilastnja lähettäinättömiä yhdisiykftä 274. Enimmän tällaisia i,ukku»via sosia- listiyhdistyksiä on Waasan 'äänin it. toaalipiirislä, nimittäin 55 ja Wii- purin itäisessä, 48. Jäseniä oli vuo- luecu yhdistyksissä lv. 1899 yhteensä JM46, to. 1906 85.027 ja »v. 1909 5S.2!'3. Jäsenluku on »v:sta 1906 lähtien joka »vuosi ale-ilnuut. enin»- innn kahtena »viime »vuonna: »v:»»na 1908 noin 11,000 ja seuraalvana touon n a noin 13,000. Erityisiä ala» Astoja on yhdistyksissä: torppari- — Onko Suomessa eriuskolaisia lodkc- w,ili lainsäädäntöä? Äencaalilumernöö^ r ; ii kanslia on tiedustanut senaatilla. on!o Tuomessa «riuskola-sia koskemaa lainsäännöksiä, ja joS on. niin pyyiää kaiislia lähettämään sille w:näjännö.'set säännöksistä. — Miksi eduSkunna» kielteinen kanta aiheutti wain hajoituksen «a uudet maa- lit? Manchester Guardian julkaisee Hei» >i:itlinkirjeenwaihtajansa lähettämän se- lon.eon asemasta Tuomessa Hän mai» ililjce, että eduskunnan pelkkä hajoituS !.r uusien »vaalien julistaminen ei ole lainkaan woinut tyydyt.äärimmäisiä Tuomi-syöjiä, jotka puoles.aan olisimat -vaatineet tuntulvasti an!accmpiin toi» menpiteisiin ryhtymisiä. »Tämä todelli» suudessa »vaatii s?U'yksen. Täytyy e« päillä, että Menäjän hallitus tahtoo pi» 'ää tien auki peräytumiStä »varten sa tä» m i halu on tvarinaankin osittaiscSti ai- hruninut brittiläisen sanomalehdistön kannasta". Menäjällä ollaan, tvakuuttac kirj^enlvaihiaja, aitecssa hajoittaa ensi- k.n eduskunta, jo? se asettuisi samalle laniialle kuin äs?e'i hajoircttu ja tulta- n-i ätä menettelyä jatkamaan toimoSja kautta saada Suomen »vaSrarinta :>n.rretuksi. Kirjeessä tvielä ma'n>taan kuinka ^uu- rclla tarkkuudella Suomen sanomaleh- fiitö seuraa Englannin sanomalehtien l.?i'suntoja ja kuinka etenkin Manchester (Guardianin kannalle on annettu suuri merkitys. -- Suomalainen tiedemies hur mio» esineenä. Prof. I. I. Tikka- nen on kutsuttu jäseneksi kaniaintoä- l:secn koniiteaan. joka asetettiin toal» misiamaan kansaintoälistä taiteili- jakongressia, jonka Associazione Ar- tistica Jnternazionale ensi »vuonna järjestää Roomaan. Kuten tunnes wa. valitaan komiteaan ainoastaan Tämän kansalais- ja kotielämässä niin tärkeäksi käynee!» tieto- ja haku- kirjan kolmas »vuosikerta ilmesty'! lintvissä ajoin ennen joulua sa tulee sisältämään seuraaivct pää- ja ala- osastot: 1. Valtiollinen käsikirja. Aleis- kciisaus toaltiomme järjestöön ja hali intoon. Mirkamiesiuetteloita. Puolue- ja toaltioelamästä tärkeitä tietoja. Mertailuja ulkomaan oloihin. li. Lakeja ja asetuksia. Kaikki »vuoden kuluessa ilmestyneet tär- keinmiät lait ja asetukset. Tässä esas- tossa on myös julaisi^i maamme it- senäisyyden hälvittämisekjl anm.ttu »uttllakunnanlaki sekä ylimääräisten »ve.lliopäimien toastaiis siihen. Iii. Tilastollinen käsikirja. L»>ct- teloita, nnmerotauluj.r, kaatoakumioi- ta ja selitelmiä Suonion »väestöstä (m.m. täydellinen luettelo kunnista ja niiden pinta-alasta, tväkilutousta ja kansakouluista), siirtolaisuudesta, maanomistuksesta, maamviljelykses^ tä ja karjanhoidosta, kalastuksesta, metsistä, teollisuudesta, kaupasta, kulkuneutooista, postilaitoksesta, »valtion taloudesta, rahaliikkeestä, »vakuutustoiminnasta, osuustoimia- '.iästä, opetusoloista, kansaninalistuk- ststa, kirkosta, kunnauistilastosta, yhteiskunnan kotvaosaisista, tern>eys» oloisra. työtväen tilastosta y. »n. vSlaitfi osastot otoat uudistetut ja nieila kokonaan uusia perustettu. Kotimaiseen tilastoon liittyy nyt en- tistä laajempi ulkomainen oiasto. IV. Käytännöllinen käsikirja sisäl tää useita huomattamia uutuuksia »n. m. seikkaperäisiä neulvoja ja tietoja elämän uran ja toimen etsijöille pie- nen yhteiskunnallisen sanakirjan, monitoärisen sienikartan. Suomen liitekartan, nimipäiväluettelotta, kai kenlaisia käytännöllisiä tietoja ja neu- »voja. Tietokalenteri toimiteruan useide.» »valtion »virastojen ja ammattimies ten suosiollisella a»vulla. Suurinta huolta pannaan tietojen tarkkuuteen ja luotettatvaisuuteen. Kirja sisältää suuren joukon tieto;a, joita ei saada mistään muusta teoksesta. Tarkka ja sclivä asiarekisteri sekä kullakin siivut la oletvat otsikot teke»vät kirjan suun nattoman tietomäärän helposti ja nopeasti käytettätoäksi. Tietokalenteri ilmestyy entiseen ta- paan noin 300-siwuisena. Hinta toä- rikutoallisissa »vaatekansissa 1:75 p. Tilattatoana kaikissa kirjakaupoissa ja asiamiehillä, joita otetaan kaik- kialle, missä sellaista ei ennalta ole. raala. — Siyhmälutva .Tavalleria Rus» ticanan" esityksestä Tamperoella—Eliel Saarisen chdotuS Suomen ta'.dek«olli« suusnäyttelhn ISIZ järjzstämiseksi. — Kahdeksan kmvaa Pariisin rautatiela» kosta. — VesmviuS Napolista nähtynä. — Uuisi Meteorologinen laitos Pikku» Huopalahdessa. —> Mu»:o?uwla: Sljcl Aalberg. — Siamin tunineas. — M" kael Soininen. — I. A. Törngren. — Pius 10:8. — Jwar Gordie. Kirjoituksia: Taiieilijain syy?» näyttely, kirj. Jalmari Lahdensuo. — Manhempia suomal. näyiräniötaiteili- jain lapsuuden ja nuoruuden »nuistoja. 7:s, kirj. Aarni Kouta. — Teatterit. —- Jatkoa Ernst von Witdenlir»chin ru- neon »Noidan laulu", suom. Eino Leino. — Konsertteja, — Lohvuiiaja, kirj. N. A. Tessi. — Jlmaennäiykkiä. — Aikakauslehtiä on ilmestynyt: Helsingin Kuwalehti n:ot 19 —«sisältää: Kuivia: Portugalin ival- lankumouksesta 11 kuwaa; Hampurin sa» tanca; Näköala Fiesolen fransiSlaanilai- sesta luostarista; Firenzeläinen torni; Ficsclen tvanha kadetraal:; Suomen gummitehdas Nokialla (3 kuwaa); Well- manin ilmalaitva »Amerika". Muotoku- ivia: Maikki Järnefelt; Portugalin ku- niiigasperheen jäseniä; Kirjoituksia: Laulajatar Maikki Järnes-l:; Relkeilyllä Hampurin satamassa, kirj. —o —n; Vallankumous Portugalissa; Korsikalai» nen, kirj. N. A. Tessi; Uusi arwio, kirj. A. Tessi; Fiesolea katsz^emassa. kirj K. K:nen; Kuinka Afcikasia aivio- liittoja solmitaan; Koira pelastaja- nc; Taistelu meressä; Aumiieollisuus Tuomessa,; Kuinka Kirsara-äiti sai poi- kansc takaisin; Mellmanin lentoretki At- launin Yli. y.m. Runoja: Säkeistöjä yössä (3 runoa) kirj. Ruup. jiainuulai» rnn. Portugalin marieljcen. I Siipikarjan- ja mehiläiS» hoitolehti n:o 10 fisältiii: Kanahuo- :>e tuntoon talveksi. — Sänlr syyslaitu- mcna. — Hywät ja huono: rehunelsijät. — Cnko Mälttämätöntä tuottaa hunaja- xurkit ulkomailta? — Siipikarjanhoi- bcn kirjanpito. — Ahmena.imacn ncyt- tcly. — Oikaisu. — Kockkijauho täyte- aii.cena. — Maaseutukirjeuä. — iSci» miiitoja. — Aleisöltä. — Suomen Sii pikarjan- ja Mehiläisho::oyhdistyksen järjestämä lsiipikarjan- ja mehil.iiStuot tciden kauppa. — Kirjallisuutta. — $1- moituksia. Pyrkijä n:o 16 ja 17 sisältää: W. 21.: lino Cygnaeuksen muiöiopäitvän joh dosta (kuwalla). — Tiedonantoja Lah den Neuvottelukokouksen päätöksistä. — Äotousohjelma. — S. A.: Kuoll'.'t Jaak> ko Hannuksela (kuivalla). — Suomen Nuorison Liiton wuosiko!ouS Eurassa, (^atk.) — 3£.: Järjestyksen p doZia nuo risoseuroissa. —■ H m k: Keskusseurat lähempää «vuoroivaikutukscen. — Toi- wo Kullenvo: KoneistMvan 'i!vis:ySelä- niän surulliset seuraukset. — Wäinö Maula: Miksi hiljaa ... — I. Akka- nen: Epäkohta. — S. A.: Sod^mmcn- kauppa. — Wallankiimous Porui?,alisia. (.3 kuivalla). — Pariisin rainarielakko (kutrilla). — Waldemar Piha: Sonet teja. — Korhos^Heikki: Mikko. — N. Lko: Äansanopistokokous Lahdessa (ku ivalla). — Carmen Sylwa ninjan kir- jallisesta mausta. — llutta kirjallisuut ta. — Arlvoituksia. — SananlaSl.:ja. — Kuma-aivoituksia. — Nuor-son pyrintö jen alalta. Täysivillaisia naisten värillisiä £eninkikankaita ä 2:25 p. metri myydään loppuun WILH. HÖHLUNDIN Kangaskaupassa, Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Hoolokauppa. Kultaseppä Sarasen konkuraai- Taraatoa myydään julkisella huuto kaupalla torstaina 3 p:nä marras kuuta kello 10 a.p. Asemakadun varrella Kelloseppä Keilaa'in ta lossa. l—i tehnyt ikätoän toaikutuksen. Maalit kansalliskokoukseen eimät nimittäin tooi tapahtua ennenkuin jonkun azan kuluttua, ja siten tasatoallan tunnus» taminen lykkäytyy liian pitkälle. Uskonnouopetus poistetaau. Portugalissa on ilmestynyt julis- tus, jonka kautta uskonnonopetiis maltion kouluissa kokonaan lakkaute- taan. Ziahankerays kaatuneiden perheille. »Politikenin" kirjeentoaihtaja il- mottaa: T.k. 25 p:nä tolineenpani- »vat sotilaat ja palokuntalaiset suuren kulkueen, jonka keskellä nähtiin rie- mutoaunuissa tasatoaltaa tarkoitta- Ma naisen kutoa. Osanottajat keräsi- ivät rahaa niiden leskille ja lapsille, jotka kaatuitvat taistelussa maan mapauden puolesta. Kulkuett.r ter- Uehdittiin joka paikassa myrskyisellä innostuksella, ja rahaa tuli kuin sa- tamalla. SaomaL 1 k. 4 a. 15 mm. Vuokrattavana kamari ja keittiö Nikolainkata N» 186. Lähemmin Jarru mies Honka selta. 8896 1—1 — - Vallankumouksen uhka Uru guayssa. M o n t e v i d e o s t a. lo- kak. 29 p. Asema Uruguayssa on »oakatoa. Pelätään »vallarkuinouksen puhkeamista. Rajoille kokoontuu aseellisia toallankuniouksellisia. Suu- '.in osa sähkösanomajohtoja on hätvi- tctty. Mäestön keskuudessa on le »vo- touta. Hallitus on lähettänyt rajoille paljon sotatväkeä. Useita toanzitse- misia on pantu toimeen. — Paavin terweqdentila. Pacuvi sai to. k. 23 p. luutoalokohiauksen. Tieto, että hän olisi »vaarallisesti sai rastunut, ei ole saaiiut »vahtois- ti.^ta. — Höykkäys Briaudia waStaan. 'taa» tullut niitä hy^iä 8A»kö- tasku- lamppuja Aug. Hännisen kellokauppaan. 88W< 1—1 Vaalean ruskean koiranpentu, t.usi kaulanauha kaulassa sekä ran- t &ketjut, otettu talken. Omistaja saa periä kaupungin POLUSI- KAMARISTA. 88i)7 1—1 iatfaift mai* konjakkia, ennenkuin kaansa. Tohtori amasi työhnv,.censa otoen» jonka hän nopeasti teki »valoisaksi painamalla sähkönappulaa. He meni» »vät tämän työhuoneen läpi, joka oli $ a-1 taiiiui ii koeputkia, pulloja ja kaiken- Venäjältä. riisi. 28 p. lokat. 2 tunnin ailana mi- niöieripresidentti Briand kesii yksin 75 sosialistin hyökkäykset Rarslan edustaja- kaniarin alkaman istuntokauden ensimäi- se?>ä istunnossa. Seuraamat istunnot luw«-^va: hänelle ivciiloa. ehkäpä triumfiakin, mutta tä- hän asti on hänen asemansa ollu: kaikkea muuta kuin kadehdiitama. Presidentli koetti aluksi saada jäljes- tnmään kailki kohiuudcn kadoNaneet was- ivstajat. kieltää parlamen::n>vaSiaiset puheet ja säilyttää puhem chen mapcu den ja ^välttämättömän kunnioituksen pu^emiesarmoa kohiaan. 1'tutta täll^» lertaa sosialistit pääiiiivät olla ivätitlä- mäiiä puheenjohtajan mailasia ja p.iä- ministeri oli pakoilettu, joS hän ci tahto- nut keskelittää istuntoa, kuuntelemaan kciiki loppuun. Muu oja parlamenitia kannatti Briandia. jolle loiie: puolueet owai suuresti kiitollisia nopeasta ja wcr- railoin onnistuneesta työläisliikkeen ja etenkin rautatielakon tukahutta,:li>'cS:a. mutta he eimät moineet tehdä milään eh- käittäkseen svsialisiien hyökkäystä. Wii- mcmainitut huomauttimak. että Ariand a,ivan hiljattain oli ollut heidän toive- rinsa, että hän tvallankumouksellisissa a- sioissa oli ollut heitä ed:lläkin ja että laltclaiset. joita hän nyt mainoo. toimi- wac hänen neumojensa mukaan. — Stolypin „waltak»lnnankansle« riksi"? Pietarista lennätetään lau- ivantain ölbl:lle että sekä toaltaknn- naiineMvostossa että valtakunnan- duuman käytäivissä yleisesti puliu- taan Stolypinin nimitiämisestä »nal- takunuankansleriksi. Tässä selitys siihen ettei Sassonoivia, huolimaita siiiä, että hän näinä paitoina »nai- kustaa Potsdamiin ollaksensa läsnä keiiarikohtauksessa. ole nimitetty uU koministeriksi, »vaikka Jstvolsk, jo ar foja sitten erosi. Maltakunnankansle rina tulee Stolypin nimittäin ole- , iaan sekä ministeriprejidenttinä et: tä ulkoministerinä. — Rahaministerin Parisin matka Mikäli Rusk:ja Mjedomojii on kuul lut duuman käytätoillä huhuttatoan, oii Kokolvtselvin matka Parisiin kai lista päintoastaisista »vakuutuksista huolimatta sittenkin tapahtunut tar kotuksessa tunnustella lainan saannin mahdoilisultksia. Laina olisi ollut aikomus ottaa lähci- scSsä tuletoaisuudessa, knitettälväksi saksalaisille rahamiehille tehtyjen ly- hytaikaisten sitoumusten w:den l911 lopussa lunastamiseksi ja sotilastar- peisiin. Huhu lisää, että matka cn tuottanut hra Kokototsctoillc paljaita pettyn,yksiä. — Helsingin Kaiku n:o »3 i:*ältää: Zi uw i a: Niisi kuwaa taiteilijain iytzi» näyttelystä. — Tampereen yleinen sai« Momuiltg Portugal vallankumouksen jälteen. Tasaivallan tunnustaminen. Tuurbritaunia, Saksa, Ranska ja Espanja otoat nyt toistaiseksi tun nustaneet Portugalin tasamallan. Mainitut hallitukset otoat siitä aiita- n.et ilinotuksen toäliaikaisells halli- tukselle. Lopullinen humustamme», tapahtuu »vasta sitte.» kun kansallis kokous on hytoäksynyt uuden halli- tusmuodon. Lissabonista lennäte» tään, että tämä toaltojen iliuotus on Atdtlilits. (Suomennos.) Arkkitehti Iärue oli matkalla^ lo^ tiin myöhään eräänä ivyrslyiieuä syys-iltaua ostettuaan suuren laati- kclliseu räjähdysaineita, erästä suu- rcnipaa rakennustyötä Marten. Hän kiirehti askelettaan saaivut- taakseen henkilön, jonka hän epaiel- tvätti näki kaukana edellään, sillä hä- neetä tuntui jylhältä autiolla ka- dulla. Äun tuntematon oli Järven koh- tulla liukasti äkkiä hänen jalkansa ja hän kaatui. Heikko »valitus pääsi hä- udtä ja Järne kiiruhti auttamaan häntä. — Loukkaannuitteko. ki^syi hän oianottatoasti ja oje»'si kätensä hä- uelle atouksi. — Pelkään että jalkani nyrjähti, sanoi toinen ja koetti oärnci» amulla nousta. Mutta Iärncn täytyi tukea häntä kainaloitten alta. Koskei »?!,- tään ihinistä, ci t«e- poliisia näky- nyi. tarjoutui Järne saattamaan to« hiiiiioittunutta kotiin. Hän oli »vanha mies, noin (W muotien »vaiheilla. lvaik>'a oli näöl tään paljon nnorcmpi. ^än otti kii- iol'.isesti »vastaan tarjotun alvun ja noiliutni raskaasti Iärnen käiilvar- lecu. — Kotiin ei ole pitkä matka, sa- !ioi hän ja yritti hymyillä. Minua surettaa, että täytyy »vui»vata teitä näin »nyöhään. Minä olen toljtori Smallin^ ja asnn N?lvs!reeiin »var- rclla. aiivan tässä tiiliiiassa. Järne sanoi nimensä, ja tohtori kertoi olemansa auran yksin koko ta- l:'ssa, hänen emännoitiijänsä e!i uäet »ncittustanut pois. He pnsähtyiivöt pian pienen hnmilan eleen, joka oli »villien »viiniköynnösten »verhooma. Järne seurasi tohtori i 'i.i.i voitin H'., kosta tuo louklaaimii.nt oli vi ivan alvutou. »vastaan otti Järne, Maikka »vastemnielisesti, tohtorin kutsun toahtoiötaa itseään lasillisella plluuina lasipatoja, »vierashuonee- seeu, joka oli täynnä mukatvia tuo- lia, pehmeitä mattoja ja kallis-ar- moisia koristeita. — Nyt täytyy teidän ismutua ja pitää minulle seuraa yhden totilasin ajan, sanoi tohtori rakastettatoasti. Hetki on tosin myöhäinen, nlutta teidän tulee »virkistää »voimianne, ennenkuin jatkatte matkaanne. Järne otii epäröiden mastaan hä- »en tarjouksensa. Mieluimmin olisi hcn halunnut »nennä koliin, mutta hänestä tuntui »vaikealta »vastustaa iniii iäkästä miestä. — Tässä on erit-öi:» mula»va tno^ li. pitkitti Slvalling ja näytti to ie-- raolleen hauskan näköisiä noialno-. lia. Tuohon tulee teisiin istuutua, 'I>ui,ä olen itse sen keksinyt. Järne istuutui tarjottuun »oja- tuoliiu, joka todellakin oli tumatto man mukatva. Tohtori seurasi snu- rella »vaitvalla näyttääkseen »vieraal- leen sen etuja. — Jos painaa tätä nappia, se litti hän, niin kohoaa jalkanoja» jos taas painaa tätä niin laskeutuu se. Järi»e laittoi jalkanojun sopi maan korkeuteen. — Ja jos painaa tätä nappia, jat- koi tohtori, niin kohoaa käsinoja. £» dettakaa. minä amustan teitä. Tohtori ojenlantui eteenpäin ja painoi nappia. Kohta putosi jonkin- lainen laitos Järnen pään ja käsi- »varsien yli, niin että hän istui ikään- kuin loukussa. Järne ci ticnimt mitä attvella. Hän tuijotti isäntäänsä, joka hy- mvillen seisoi »vieressä sauomatta sa- naalaan. Sitten koetti hän kaikin »voimin mapautua. Hän :»icske»,teli käsin ja jaloin, muita tur!>aan. — Rakas, nuori ystämäni, sanoi tohtori nauraen, te riuhdoirc itsenne »väsyksiin aitoan ilman aikojanne. Ei mikään »nnu »voima niaanpäällä kuin niinä, tooi »vapauttaa teitä »vankcudcstanne. — Llkaa sitten »iint »Ktäiviilli- nen jamapauttakaa minut heti. sanoi Järne, joka ei kauempaa »voinut säi- lyttää mielenmalttiaan. Minä en pidä tällaisesta pilanteosta. Tohtori otti aiman tyyneesti esim paperossin, sytytti s.n hitaasti ja meni sitten ilman pienintäkään pon- nistnsta ottamaan tuolin, jonka hän sijoitti mankinia »viereen. — Ensiksi pyydän teitä olemaan huutamatta. Se on niin cpämicl- lyllämää ja riistäisi minulta huivin keskustella teidän kausasune, pulm- »liattakaan siitä, ettei ie hyödyttä!- ii iiniiiäii. »iikaon ii tunlisi teitä. — :>.'o mutta mikä fitlcit on tei öiiii loikotukseiine. l>is:,i Järne lan- nistalvan aivuttomuuven tunteen loallat^ssa hänet. — Minä ilmoitan teille suuriin- iiuiu tähän asti tehdim keksinnön sa- laisuudeii. Minä en aio »vaatia tcil- ■i\ mitään mailiolon lupausta, koska »iin koska te olette »viidestois- a järjesmkiessä. jolle aiia iliuoitc tr.on, ja fovfei kukaan edelliiivtä neljästätoista ole ilmaissut sirä, niin arlvclen, ettette myöskään te tule te kemään sitä. Eli käyttääkseni nleis» tä puheenpartta — he isä n hunlensa omat suljetut. Paljon mertmeivä lm»".i. joka seurasi näitä sauoja, oli lnlliksi pu- hutoa. Tohtori nousi seniälkeen y- lös. meni eräälle hvllylle ja toi toa» lokutoakokoelman.