M:o 68 — «910 K JL I K U. Keskiviikkona Kesäkuun 15 päivänä. Viiden vuoden ikäinen vakuutettu myytävänä myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. •laatai [lOlllOi Kansaukatu 21 iitU Puhelin 533 Tgrföla. Kiinteimistökauppoja Maanrnittaustoimia v- m. Yleisiä uutisia. — Suomen kysymys tvalta- kunnanneuwostossa. Valtakun- nanneumoston Suomen asiain malio- kunnassa hymäksyttiin sen miime is- tunnossa yleisvaltakunnallista lain- säädäntöä koskeman lakiehdotuksen 9 pykälää. Puhujina esiintyimät etu- päässä lakiehdotuksen mastustajat, ku ten Grimm, Komaleivski ja Aerkull- Gyldenband. Etenkin mastustettiin 5 ^:ää, joka koskee Suomen hallinnon alkuperusteita. Enemmistön edustajat enimmäkseen maikenimat, he kun oli- wat ennakolta marmat äänestyksen tu- toksista. Lakiehdotuksen yksityiskohtainen kä- sittely loppunnsuoritetaan näinä päi- winy pidettämässä maliokunnan is- tunnossa. Valiokunta tulee maalimaan, ettei- mät Suomen maltiopäuvät saa säätää lakeja kysymyksissä, jotka kuuluivat yleismaltakunnallisten asiain luette loon. — Menäläisen meriakatemian tutkimusmatka Suomenlahden rannikoille. Kenraalikumernöörin tanslia on ilmoittanut Uudenmaan lää- nin kumernöörille, että Meriakatemian päällikkö on ilmoittanut, että akate- mian oppilaat tämän muoden kesäkuun 1 päimästä elokuun 1 päiivään (tu. I.; tulemat tekemään matkan Suomen- lahden rannikolle, minkä johdosta mai- nittu päällikkö anoo kenraalikumernöö rin toimenpidettä, jotta paikalliset wi- ranomaiset niin paljon kuin mahdol- lista antaisiivat amustusta tarmitta- wien tilastollisten ja muitten tietojen hankkimisessa. — Tie- ja wesirakennnsten ylihallituksen nuoremman insinöö- rinivirkaan on senaatti puolestaan ni- mittängt insinööri Juho Konrad Kcs- f ti en. Tukkien uitto. Senaatti on iäännöt Oulujärmen— »välistä uittokanamaa marten. Ävapaakirjeoikeudeu on se naatti menähallitutseii esityksestä myön- täuyt metsänhoitajille, joille helmik. 17 p. 1898 annetun arin. julistuksen mu- taan on myönnetty mapaakirjeoikeus heidän ivirkaansa tostemassa kirje- maihdossa ..lääninhallituksen, metsä- hallituksen, muiden met'änhoitomirka- nliesten ja kruununpalivelijain kanssa", i^apaakirjeoikeuden samallaisessa kirje- maihdossa myöskin heille kullekin kuu luman hoitoalueen työnjohtajain ja metsänmartijain kanssa sekä metsäka- sööreille, joille mainitussa julistuksessa on myönnetty mapaakirjeoikeus heidän Mirkaansa koskemassa kirjemaihdossa ..lääninhallituksen ja muiden metsän- hoitomirkamiesten" kanssa, mapaakir- jeoikeuden samallaisessa kirjemaihdossa myöskin metsähallituksen ynnä hoito- alueen työnjohtajien ja metsänmarti- jäin kanssa tuin myöskin myöntää kruunun metsänhoitoalueiden työnjoh- tajille ja metsänmartijoille mapaakirje- oikeuden heidän mirkaansa koskemassa kirjemaihdossa hoitoalueen metsänhoi- tajan ja metsäkasöörin kanssa. — Eläkkeen, suuruudeltaan 1,000 mk. on senaatti myöntänyt m. m. kan- sakoulunopettaja A. Kenalle Sodan- kylästä. — Uusi postikartta. Postihalli- tus on senaatille esittänyt, että, koska syyskuussa 1901 tehty ja sittemmin lokakuun 1 päimään 1903 täydennetty Suomen postikartta muosien kuluessa niin hymin uusien postitoimistojen ja postinkulkujen kuin uusien rautatielin- jojen takia on suuresti muuttunut ja koska niinmuodoin on katsottu tarpeen maatimaksi saada postitoimistojen käy- tettämäksi uusi täydellinen postikartta, johon myöskin maalaiskirjeenkantolin jat olisi merkittämä, tähän tarkoituk seen myönnettäisiin 1,9!>2 mk. 50 p. jonka summan toiminimi Lilius S Hertzberg Osakeyhtiön jättämän kus tannusarmion mukaan 1,500 kappa letta 4-märisiä postitarttoja, mittakaa massa 1:800,000 tulee maksamaan. — Luentokurssien toimeenpa nemiseksi kansakoulunopettajia mm> ten ensi syksynä Raahen seminaarissa on senaatti myöntänyt yhteensä 1,20C mk., jos maltion marat sen sallimat! — Tullitulot tekimät miime huh tikuulla kaikkiaan Smk. 4,349,070: 82 ja tämän muoden tammi—huhtikuun ajalla Smk. 14,047,340:74. ' Vas- taamat numerot olimat miime muonna Smk. 3,371,785:02 ja Smk. 11,077,218: - — Päättynyt heinänkortvaus juttu. Kemijäriven ja Kuolajärmen pitäjien käräjien kihlakunnanoikeus tuo mitsi aikanaan Kemi-yhtiön maksamaan talolliselle Kalle Palojärmelle Kuola- järmen Käsnlänkylästä 1,800 markkaa sekä kuluja 330 markkaa sen johdosta että sanottu yhtiö oli muonna 1901 tehnyt patoja Jumiskojokeen ja sen simuhaaroihin ja kun padot sitten amat- tiin, niin Palojärmen alempana joki marrella olema niitty joutui kokonaan meden maltaan. Homioikeus, johon yhtiön puolelta medottiin, kumosi tä- män päätöksen. Senaatti on kuiten kin muuttamalla homioikeuden päätök- sen tuominnut Kemiyhtiön maksamaan kormausta 600 markkaa, sekä oikeus- kuluja 200 markkaa. Senaatti alensi kormausmaatimuksen sillä perusteella, että kesä 1902 oli ollut sateinen, joka oli heinäsatoa mähentänyt ja laskenut kormaussummasta kolmanneksen mä- hennykseksi heinänkorjuukustannukset. naaroissa termeysopin opetukseen somitet- tawa »varsinainen alkohologian kurssi: että sen lisäksi on seminaarien neljän- nelle luokalle wielä järjestettäivä erttyi- nen kurssi kouluhyqieniassa sekä termeys- ja railtiusopin opetusopissa soiviltamalla sen moimislelun ia sen opetusopin yhtey- teen: sekä että sanottujen kurssien oppimäärät oivat merkittäivät seminaareille toukokuun 11 päirvänä 18G(> annetun armollisen ohje säännön 11 L?:n mukaan tehtämiin kolmi- muotislukusuunnitelmiin sekä lukurvuosi li>10—1912 marten lisärtämät nykyisiin, jo tätä ennen wahwislettuihin suunnitel- miin. AttiiMktus ffintnfoutuissa ja seminaareissa. Kouluylitiallitus on näinä päiminä asian omaisille lähettänyt tätä asiaa koskemat kiertokirjeet. Kansakouluissa annetamasta raittiusopetutsesta miiärätään, ellä jokaisessa ylemmässä kansakoulussa on annettama kolmannella ja neljännellä muosiosastolla termeysopin opetuksen yh- teydessä järjestelmällistä raittiusopetusta, jossa asianmukaisella lamalla selmitetään alkoholipitoisten juomain »vaikutus ihmis- ruumiin eri elimiin ja niiden toimintaan sekä ihmisen henkiseen kykeneiväisyyteen ja suveelliseen elämään: että tämän tarkoituksen saamuttamiseksi luonnontiedon »viikkotuntien lukumäärä, joka muutoinkin on ollut liian pieni, on korotet- tawa kahdesta kolmeen, johon korotukseen tarwittawa lisäaika ylihallituksen mielestä sopiivimmasti »voidaan ottaa uskonnolta, missä sitä tähän asti on opetettu enem- män kuin 4 tuntia »viikossa; sekä että raittiuden merkitystä sitäpaitsi olisi tilaisuuden ja tarpeen mukaan kosketeltaiva muidenkin aineiden, kuten nskonnon, lukemi- sen ja historian opetuksessa. Sen ohessa on ylihallitus pitänyt suota- mana, että termeys- ja raittiusopetus saisi entistä ene»»»män jalansijaa kansakoulujen jatkokursseissa ja että raittiusasiata niissä käsiteltäisiin yhteiskunnalliseltakin ja talou- dellisilta näkökannoilta. Raittiusopetusta edistääkseen on yli- hallitus »nyöskin päättänyt ottaa seuraa- wat mälineet niiden ha»vainto»välineiden luetteloo»», joiden osta»niseen maalaiskansa- kouluille myönnetään apua yleisistä »va- roista: l) Kemiallinen koeivälineistö. Hinta puulaatikossa 20 markkaa. Naittiuden ^)s- tämät. Curt Mallis: Alkoholin »vaikutus ihmisen sisälinyksiin. 4 »värillistä taulua. Hinta 1.'» markkaa. !j) „Aiitä tiede sanoo »väkijuomista"- nimisen teoksen liittyivästä kuivasarjasta taulut 3, !), 10 ja 11. Hinta 10 mark kaa. 4) Edellä mainituista »välineistä erit- täin kouluja marten yhdistelyn opetusivä- linekokoelman. Hinta N7» markkaa. Naittiusopetulsesta seminaareissa mää- rätään, että paitsi sitä tilapäistä kokeilua, jonka alaiseksi raittiuskysymys eri aineiden ope- tuksessa saattaa joutua, on kaikissa semi- Smm faniafoulnojctlajain leski- jo niintesi Kaikille mirasta eronneille kansakou lunopettajain leski- ja orpokassan osat kaille on kassan johtokunta lähettäny seuraaman kiertokirjeen: Koska Kansakoulunopettajani leski- ja orpokassa nyttemmin on ollut 30 muotta toiminnassa ja opettajamirasta eronneet kassan osakkaat yleensä näyt tämät oleman siinä käsityksessä, että he, kassan ohjesäännön 8:nen §:n no jalla, olisimat mapaat enempien muosi- maksujen suorittamisesta kassaan, on asia tämän kemään kuluessa ollut kas- san johtokunnassa perinpohjaisen poh- dinnan alaisena. Ja on johtokunta, jotta kysymys tulisi eri näkökannoilta malaistuksi, kuullut asiantuntijainkin — sekä matematikkojen että lainoppi- neiden — mielipidettä. Sittenkuin nämät omat kirjalliset lausuntonsa asiasta antaneet, on johtokunta, yhtyen mihin, huomannut mainitusta pykä- lästä käymän selmille, että eronsaanut opettaja, jos hän tahtoo kassan osallisuudessa pysyä, ei moi päästä muosimaksuja suorittamas- ta, ennenkuin hänen suorittamiensa maksujen summa on yhtä suuri kuin nykyisen maksun 30-kertainen määrä eli siis ensimäisessä luokassa 2,400 markkaa ja toisessa 1,200 markkaa. Täten tulee, koska suoritettujen eläkemaksujen määrä ajalta 188C —Vi 1910 tekee 1 luokassa kaikkiaan 1,694 markkaa ja 2:ssa 846 markaa, niiden osakkaiden, jotka kassan perus- tamisesta asti omat säännöllisesti suo- rittaneet maksunsa, suorittaa mielä 706 markkaa 1 luokassa ja 353 markkaa 2:ssa. Saattaen tämän tiedoksi ja marteen- otettamaksi, johtokunta samalla ilmoit- taa, että johtokunta, asian luontoon katsoen, on päättänyt lykätä tämän kysymyksen ensi kokoontumien osakkai den käsiteltämäksi semmoisen toimenpi- teen maralta kuin ohjesäännön 45 §:ssii mainitaan. Sähkösanomia ÄIIIN iflutrtticoniifttomuHö. Muollritn jo lamituncitii. Helsinki, IS P. kesäk. 1910. Klo Puoli kymmenen tänään törmäsiwät Hangon paikallisju na ja Helsingin tawarajuna yh teen Huopalahden ja Soeken baekan wälillä. Tirehtööri F W. Gnstassson, ylioppilas Ei- nar Lindholm, entinen poliisi- komisario Lithenins ja työmies Werner Johansson kuoliwat. Neljätoista waikeasti haawottu uutta. Kaksi matkustajawauuua on murskaantunut. Syynä lie- nee se, että tatvarajnna oli läh- tenyt luwatta Huopalahdesta. Gulun kaupungista. — Kunnianloukkauksesta oli haastanut työmiehen maimo Liisa Sy mäys miime maanantain raastuman- oikeuteen rouma Erika Tuomilan, joka kantajan sanojen mukaan oli häntä kutsunut roistoksi ja martaaksi. Was- taaja kielsi koskaan sellaista sano- neensa. Raastumanoikeus kumosi kanteen, koska kantaja ei ollut esittänyt täyttä todistusta. Wastaaja melmoitettiin maksamaan todistajien palkat. — Kuolleeksi julistettiin miime maanantain raastumanoikeudessa meri- mies Paul Grekelä eli Pura, koska hän ei ollut 30 muoteen antanut it- sestään mitään tietoja. Otaksutuksi kuolinpäimäksi tuli tammikuun 1 p. 1890. — Liiwiuwarkaus, josta on ollut syytettynä joutomies I. Knuu- tila Mmieskasta, kuten ennen lehdes- sämme on kerrottu, oli esillä eilen tä- käläisessä raastumanoikeudessa. Vastaaja kielsi marastaneensa sel- laista räätäli Tanskaselta. Raastumanoikeus tuomitsi I. Knuu- tilan, kun oli saatu todistus, että hän oli kärsinyt näpistelystä ennen tuomi- tun rangaistuksen, 28 lumun 1 ja 2 pykälän mukaan ensikertaisesta mar- kaudesta 2 kuukaudeksi »vankeuteen ja olemaan 3 muotta kansalaisluottamus- ta mailla. Vastaaja oli tyytymäinen päätös seen. 1 — Toisen halkojen lutvatto masta Vetämisestä oli eilisessä raastumanoikeudessa mastaamassa työ- miehen maimo S. Tuuttila ja itselli- nen Wesamäki. Heidän syytettiin me- täneen miime huhtikuussa Hollihaassa olemasta leipurimestari R. Lindgrenin halkopinosta puolen syllän merran puita, joiden armo on 7 mk. Wastaajat kielsimät ottaneensa toi- sen halkoja ja sanoimat puunsa osta- neen työnjohtaja Krummilta Korkeal- tasaarelta, josta asiaa oli poliisilaitot- sen puolelta tiedusteltu, mutta yllä- mainittuja puiden ostajia ei siellä ol- lut käynyt. Dleisen syyttäjän pyynnöstä lykät- tiin asian lähempi käsittely t. k. 28 p:ään, johon syyttäjän on hankittama todistus siitä, että itsellismaimo We- samäki on kärsinyt hänelle ennen nä- pistelystä tuomitun rangaistuksen. — Juopumisesta y. m. sako- tettiin eilisessä raastumanoikeuden is- tunnossa 21 eri henkilöä, joista 14:sta 20 mkan, tutisi 25 mkan, yksi 30 inkan, yksi 50 mkan sakkoon. — Pahoinpitelystä oli puutar huri G. Lindström haastattanut eili- seen raastumanoikeuden istuntoon työ- mies Johan Wilhelm Heikkisen, joka oli lyönyt L. heidän Snellmanin puis- tossa työssä ollessaan. Useita todistajia kuultiin, jonka jäl- keen raastumanoikeus katsoi sekä mas- taajan omasta kertomuksesta että to- distajien lausunnoista selmiytyneen, että Heikkinen oli lyönyt L:ää kasmoi- hin, jotta nenä oli mioittunut, sakoit- taen yllämainittua Heikkistä 25 mklla. Myöskin saa mastaaja maksaa todis tajien kulut. — Oikeusasioista rikas päitvä oli eilinen päimä, sillä raastumanoi- keuden käsiteltämänä oli hymään mää- rään neljättäkymmentä juttua. — Laiwaliike. Toissa päimänä saapui tänne Vaasalainen höyrylaima „Wasa" Lyypekistä tuoden mukanaan kappaletamaraa. Samoin saapui eilen englantilainen höyrylaima..Phoenicia" lastatakseen Haukiputailla Bergbomin toiminimellä propsipuita. Wiune yönä saapui norjalainen höyrylaima ..Falstad", ottaakseen Pa- tenmemestä sahattua tamaraa; aamu- puoleen taas norjalainen „Hern", las- tatakseen Korkealtasaarelta sahattua taivaraa. — Möljä oli syttynyt Toppilan salmessa eilen iltapäimällä muutamasta kohden palamaan. Mutta onneksi sat- tui paikalle reipas nuori mies, joka tulen alkuunsa tukahutti. — Palon oli luultamasti aiheuttanut höyrymenheistä lähtemät kipinät. — Lehmä puski toissa iltana Nuottasaaren häkin lähettymillä man- ginkuljettaja T. Toimaisen palmelijaa, Jenny Tuohinoa, hänen ollessaan leh- mäin noudossa, niin pahoin oikeaan käteen, että hauislihas meni halki ja poikki. Tyttö toimitettiin heti lääkä rin apua saamaan. — Mukiloitvat aikalailla muu tamat tunnetut, nuoret hulikaanit, ei- listä päimää masten yöllä klo 12:sta seuduissa, työmies Hakkaraista Oulun rautatiensillalla. Ensin olimat lurjuk- set nakanneet H. halolla selkään niin, että kaatui, sitten taottiin sillä samaan paikkaan ja meristettiin nenämarttakin. Nämä parissukymmenissä olemat lyöjät tunnetaan ja tulemat luulta- masti aikoinaan saamaan ansaitun rangaistuksen opiksi, nuhteeksi ja kuri tukseksi, mastaisen elämän maralle, jotta tietäisimät ihmisiksi esiintyä. Ajoi hewoseen pahki polku pyormeen eilen aamupäimällä Asema- kadulla eräs nuori tyttönen. Katso- jasta näytti yhteentörmäyksestä paho- jakin johtuman, mutta tyttö selmin- dyttyään hemosen jaloista pyörän sel kään, ajoi niinkuin ei mitään olisi ta- pahtunutkaan, ajurin suurin silmin hätäileinätöntä naisen alkua katsellessa. — Karjan laiduulappuja lunas tettiin miime lauantaina rahatoimiko- marista 400 lehmälle. Murtowarkaudesta syytetyt, mangitluina olleet, Laihia ja Korho- nen, olimat tuodut eilen kuulustelta- miksi raastumanoikeuteen. johon homi- oikeus oli jutun Laihian malituksen johdosta uuteen tutkintoon palautta- nut. Kuten muistettonee, tuomittiin mai- nitut miehet, syyllisinä kauppahuone H. W. Snellmanilla joku aika sitten tapahtuneeseen murtomarkauteen, johon osallisuutensa K. tunnustaakin, mutta mäittää oleman »viaton, eikä seu- L. rustelleensa markauden tapahtumisen aikoina K:n kanssa. Ei muistanut, missä oli ollut kaupungilla asuntoa eikä myöskään ollut tuntenut eritni- sesti Haamistoa, joka on samassa an- asia. Ei myöskään muistanut, ketä hänellä oli ollut tomereina Haukipu taalla, samoinkun ei tietänyt sen nai- en nimeä, joka oli auttanut maraste- un tamaran kuljettamisessa. Korho- nen sanoi tehneensä markauden Haa- miston kanssa ja menneensä sitten Haukiputaalle, jonka asemalla sitten L:n kohtasimat. Aleinen syyttäjä pyysi lykkäystä asialle. Raastumanoikeus lykkäsi asian lo- pullisen käsittelyn ensi heinäk. 5 päi- mäksi, jolloin asiaan todistajaksi on ?aastettawa G. Palomäki ja N. Tenn- 'erg, joka nykyisin asuu Vaasassa ekä Hilja Karlsson, jos sellaista hen- ilöä löytyy. Vastaajat passitettiin ääninmankilaan. Tuberkuliiuisen maidon myynnistä syntynyt juttu oli eili- sessä maistraatin istunnossa jälleen käsiteltämänä. Saupumilla oli ivas- taaja maanmilj. A. E. Pettersson eli Ollila Kempeleestä. Vastaaja kielsi muutoin kuin ti- lattaessa tuoneensa maitoa yksityisille kaupunkiin ja jätti niiden antamia to- distuksia maitonsa kelpoisuudesta. Saa- pumilla oli myöskin eläinlääkäri Bru- ning, joka oli karjan tarkastanut mii- me toukokuun alussa, esittäen myöskin eläinlääkäri K. F. Sjöholmin tarkas- tusten tulokset. Hän oli nimitt. huo- mannut, että karjassa oli 42 lehmästä 31 sairasta. Tarkastus tapahtui maa- liskuussa 1909. Lisäksi oli marrask. yllämainittuna muonna tarkastanut eläinlääkäri Lagerbohm 6 lehmää, joista 2 oli ollut sairasta. Samoin oli eläinlääkäri Bruning tarkastanut 40 lehmää, joista marmasti sairaaksi huomasi 27, moimatta kuitenkaan jä- lellä olemista 13:sta sanoa, olimatko aiman termeitä, koska silloin ei ollut tilaisuutta täyden tarkastuksen toimit- tamiseen. Maistraatti katsoi selmille käyneen, että mastaaja oli pitkin miime talmea ja kemättä myynyt sellaisen karjan maitoa, joka oli suurimmalta osaltaan tuberkuloosin saastuttamaa, tuomiten mastaajan sen johdosta 44 lumun 5 pykälän mukaan 50 mkan sakkoon. Lisäksi tuomittiin mastaaja maksamaan todistajilleen ja eläinlääkäri B:lle hei- dän kulunsa. Vielä kieltää maistraatti lvastaa jaa 100 mkan sakon uhalla myymästä maitoa siksi, kunnes karjassa olemat tuberkuloosia sairastamat eläimet omat hämitetyt. Samassa istunnossa oli mastaa- massa maanmilj. S. Knuutila Oulu- joelta myöskin epätermeellisen maidon myynnistä. Hänen karjassaan oli huomattu 11 tuberkuloosin saastutta- maa ja 3 epäilyksen alaista lehmää. Vastaaja ei sanonut tuoneensa mai- toa kaupunkiin muuta kuin joillekin yksityisille. Eläinlääkäri Bruning sanoi miikko sitten tarkastaneensa K:n karjan ja mikäli hän on saanut tietää, on mas- taaja asian sekoittamiseksi antanut »vaihtaa lehmien nimet, eksyttääkseen muka eläinlääkäriä. Maistraatti lykkäsi jutun lopullisen käsittelyn heinäkuun 5 päimäksi, koska istunnossa ei oltu moitu tehdä tarkkaa selkoa edellisten tarkastusten tuloksista. Vastaajan on oltama silloin 50 mkan sakon uhalla saapumilla ja yleisen syyttäjän on hankittama tarkat tiedot edellisten tarkastusten tuloksista. — W & U:seura „Pyrinnön" pyynnön saada pitää..Knsto"-nimisiä tänne perustamaansa kahmikaa auki klo 12:sta asli yöllä, on poliisikamari hymäksynyt. — Elinkeinoilmoituksia. Toi minimi Anna Raak & Vapaasalo il moitti eilisessä maistraatin istunnossa alkamansa harjoittamaan täällä kaikel- laisen rihkamatamaran kauppaa amo- naisessa puodissa; Samoin palmelija Elisabet Tihilä alkamansa ruokatamarakaupan amonai- sessa puodissa; työmies Erkkilä ilmoitti alkamansa ..Maalaistuotteiden kaupan" apulaisen kanssa; neiti B. Tallqmist ilmoitti alkaman- sa harjoittamaan leipomaliikettä sekä kauppaa amonaisessa puodissa. — Polkupyöräkilpailut tehtai lija Juho Mustosen lahjoittamasta tuopista pidetään toisen kerran elo- kuulla. Sanotun tuopin moitti ensim- mäisen kerran Siemin Voimistelu- ja Urheiluseura. Tuoppi on kolme ker- taa moitettama, ennenkun se joutuu jonkun seuran omaksi. Kilpailtamat matkat tulemat tänä kesänä olemaan 1 ja 5 km., sekä yksityispalkintoina jaetaan mitalleja. Sitäpaitsi on teh- tailija Mustonen lahjoittanut palkin noksi ..Fennia" kilpaajopolkupyöran. Pyörän tulee maittamaan se kilpailija, joka kahiena kesänä ajaa parhaiten Mustosen polkupyöräliikkeestä ostelulla pyörällä. — Valtuuston kokons on huo menna klo 6 illalla. tää, malaista ja ylläpitää. Mitä tä mä tulisi maksamaan, siitä ehdotukses- sa ei hiiskuta sanaakaan. Tähän martiokonttoriin tarmittaisiin 8 poliisimiestä, jos martioimiSta toi- mitetaan läpi muorokauden, päimä- martioimiseen riittäisi 6 miestä. Näit ten lisäksi tarmitaan ylikonstaapeli ja martija. Siis 10-<8-)henkinen poliisi- kunta. Kun järjestyksen ylläpito kyseessä olemalla alueella on miime muosina ollut parin kolmen poliisimiehen har- tioilla, eimätkä nämä ole edes koko päimiäkaän martioimahommissa, niin tämän suuremmaisen suunnitelman luet tuansa tulee pakosta kysyneeksi: muut- taako Alalaanilan maan liittäminen kaupunkiin koko sen rannan asukasten elämän niin huonoksi, että tuollainen poliisikunta on todella tarpeen? Li- sätty poliisiko on se ensimmäinen hy- mä, mitä^ nämä seudut kaupunkiin lii- tettyinä saamat etunaan mastaan ot- taa? Poliisikamari on kuitenkin mähän mähempäänkin parannukseen tyytyiväi- nen. Vartiokonttorin asemesta ehdo tetaan hankittamaksi 5 ratsuheivosta nykyisille poliiseille. Ne maksaisimat satuloineen sapeleineen yli 5,000 mk. Vuotuinen ylläpito maksaisi 3,000 mk. Hemosia tietenkin pitäisi jonkun ajan kuluttua uusia, josta myöskin koituisi menoa. Olisihan itserakkauttamme kut- kuttelemaa taas saada nähdä ratsasta- mia poliiseja, ja kieltämättä olisi mä- liin hymä, että poliisi joutuisi tarmit- taessa pikaisesti paikalle, mutta sitten- kin tuntuu tämä lnkanaiselta komeu- delta meikäläisiin oloihin nähden. Oulun herra poliisimestari on,.5ia- lema"-lehdessä astunut puollustamaan poliisikamarin ehdotusta, jonka toteut taminen muka on tarpeen, jotta jär- jestys ..saataisiin niin mähiliä kustan- nuksilla kuin mahdollista marmasti taatuksi." Lisätyn poliisin mält- tämättömyyttä osoittaakseen luettelee hra poliisimestari sattuneita rikkomuk- sia kyseessä olemalla alueella. Sellai- sia sattuu kuitenkin kaupungissakin, jossa kai lienee riittämä miehistö. Ja sellaista tulee tapahtumaan kaikesta voliisimalmonnasta huolimatta niin- kauan kuin ihmisissä on taipumuksia epäjärjestykseen ja niinkauan kuin yh- leiskunnassa sallitaan malmistaa ja myydä mäkijuomia, joitten olemassa- olo ja nauttiminen pääasiassa luo po- liisitarpeen. Turhaa ja tarpeetonta on lähteä Kotkasta tai muualta hakemaan esi- merkkiä ja tukea näille suunnitelmille. Kotkan läheisyydessä toimii parikym mentä suurta teollisuuslaitosta ja sen johdosta on kuleksimaa työmäkeä mo- nin merroin enemmän kuin täällä. Tarpeet järjestyksen ylläpitoon nähden omat siellä toiset, toiset täällä. Olemme siis sitä mieltä, että poliisi- kamarin suunnitelmat omat aiman liika suuremmoisia. Paljoa »vähemmällä ko- »neudella ja pienemmillä kustannuksilla Alalaanilan, Tuiren ja Toppilan alueil- la järjestys moimassa pysyy, kunhan poliisiivalivonta järjestetään paikallisia tarpeita silmällä pitäen. Kaupunkilainen. * » * r-mircmmcHim sttmntttelmia. Paikkakunnan sanomalehdet omat julaisseet Oulun poliisikamarin läänin kumernöörille jättämän ehdotuksen jär jestyksen ylläpidoksi Toppilan ja A!a- laanilan alueilla. Melkoiselta kuin- mastuksella tutustuu tähän monessa suhteessa merkilliseen ehdotukseen. Ailvan oikein huomautetaan siinä, eitä kaupungin järjestyksenpitoalueet tulemat piakkoin melkoisesti laajentu- maan. Tämä johtuu siitä, että Ala laanilan maa tulee ensi muoden alus- ta kaikissa suhteissa yhdistettämäksi kaupunkiin. Toppilan tilan mainitse- minen tässä yhteydessä on sitä mas- toin aiman aiheeton, sillä se seikka, että kaupunki on tuon maan äsken ostanut, ei n»uuta mähääkään sitä ase- maa, missä tämä tita esim. järjestyk sen ylläpitoon nähden jo pitkiä aikoja on ollut. Kerrassaan suuremmaisen suunnitel- »nan on poliisikamari laatinut järjes- tyksen ylläpidoksi alueella, joss^ pari kolme poliisia on näihin asti ainakin mälttäivästi tarpeen tyydyttänyt. Sin- ne olisi perustettama erityinen »vartio- konttori, jossa olisi »vähintäin 3 sai- lylyshuonetta, konttori, päiiuystyshuo- ne, 2 huonetta ja keittiö ylikonstaape- Iille, huone ja keittiö »vartijalle. Siis jommoinenkin rakennus, jonka kanpun- gin tulisi rakentaa, kalustaa, lämmit — Läänintvirkamiehet. Henki- kirjoittajanmiran Haapajärmen kihla kunnassa, sen entisen haltijan tultua nimitetyksi toiseen mirkaan, on läänin kumernööri t. k. 14 pnä iulistanut halukkaitten hakukelpoisten henkilöitten haettamaksi 14 päimän kuluessa sano- tun päilvän jälkeen sekä samalla mää- rännnt Pnhäjärmen piirin nimismie- hen E. I. Jatkolan oman to unensa ohella toistaiseksi hoitamaa,» henkikir- joittajanivirkaa mainitussa kihlatun- nassa Koskenperkkanöhan ke. pin »naataiousseura on läänin kumer- nööriltä pyytänyt lupaa Jesiöniocn Kormusnima-nimisen kosken lasken»:-, seen Sodanknlän pitäjässä. — Maanmittaustoimituksia. Kommissioonimaanmittari Olla Haka- salo on määrätty toimittamaan halko misen Paaivolan ja Pilton perintö- tiloilla n:o 3 ja 2<» Ntajärmen pitäjän Sangijärmen kylässä: maramaanmittari Arel Ahrenins samoin toiinittamaan halkoiniien Rii- v, ilnlngan kolan perintötilalla n:o pitäjän Ängeslemän kylässä: maraniaanmitttri E. Sandström toimitta»naan rajankäunnin Kankaan kirkkoherranivirkatalon tiluksilla n:o <> Pulkkilan kunnan Pultkilan knlässä: ja kommissioonnnaanmittari Elis Blom- berg toimittamaan oikaisun kalameden piinrajain käynnissä Alapaakkolan yn- nä siilien rajottumain kyläkuntien kans sa Kemin pitäjässä. — Arpajaislulvaupyyutö. SJc- mijäriven heroos jalostus yli distys tnt pyytänyt lupaa arpajaisten pitänliseen ensituleman syys' tai lokakuun kn!u.'s- sa taloudelliseii tilansa ja he!vosjalos- lusaatteen edistämiseksi paikkakunnalla. Arpoja tulisi oleinaan korkeintaan 5,000, joista joka miides moittoarpa, ja arman hinta 5t) penniä. — Kansakoulut. Rubtinansa!- men kansakoulun opettajaksi Suomu-.- salmen kunnassa on innlittu fan ja- koulunopettaja Erland Viktor Hirsi- koski. Opettajattareksi koetusmuosille on Kalajoen kunnan Tyngänkylän taulu- kouluun »valittu ia piiritarkastaja hy mäksynyt opettajatar Ruusa Mana Riutlamaaran Paimiosta.