Torstaina 9 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 63 — 19 iv Saksan kansanwaltaisen yhdis tyksen lausunto Suomen hy- wäksi. Saksan kansanrnaltaisen yhdis tyksen toisilla puoluepäimillä on hyrväksytty m. m. seuraama rou- wa Barthin esittämä ponsi Suo- mesta: «Kansanmaltaisen yhdistyksen toiset puoluepäimät lausuivat har- taan myötätuntonsa taisteluun mapautensa ja itsenäisyytensä puo- lesta Menäjän itsemallan mäki- maltasuunnitelmia mastaan jou- tuneille suomalaisille. Wapauden asia on simistyneen ihniiskunnan asia; sen muoksi ottaa Kansan- maltainen yhdistys, joka Saksan maltakunnassa työskentelee mapau- den ja kansanoikeuden hymäksi, oikeuden ojentaa ystämänkättä kai- kille niille, joiden täytyy puolus- tautua pyhimpien oikeuksiensa pol- kemista mastaa". naiskreikkalaisia satuja meidän aikanamme nuorille somitellussa asussa. Hauskat kumat tekemät kirjasen mielä miellyttämämmäksi. Vtykyään, kun on ryhdytty tais- teluun ala-armoista ja huonohen- kistä nuorisonkirjallisuutta mas- taan, tulisi tähän sarjaan kiin- nittää erikoista huomiota. Ohjelma Kansalliömieliscn Nuorisoliiton kesäjuhlassa I y m ä s k y l ä s s ä 12. 6. 1910, klo 3 i.-p. Laulua (kaikki kuorot), Pu- he (op. W. Reima), Laulua (kaikki kuorot). Juhlaruno. W ä l i a i k a. Aksinlaulua (E. Suonio), Juhlapuhe (nti M. Seppälä), Laulua (kaikki kuorot) Herää Suomi. Ohjelma Kansallismielisen Nuorisoliiton arpajaisissa Jylväskylässä 12. 6. 1910, klo 1 ' 2 6 i.-p. Laulua, Sorrot soitto a, Kansantansseja, Sormi- soittoa, „Juh a n nuspäi- mänä Kontolan pappi- lassa", lehtori F. O. Rapolan mukailema näytelmä. Laulua ja Tormisoittoa. Kirjallista. I. I. Tikkanen, Kumaamataiteet uudem- malla ajalla. 1 mihko. 48 sim. isoa 8:oa. 47 kumaa sekä märillinen liitekuma. Hinta 1: 75. (Teos tulee kaikkiaan käsittämään noin 8 roihkoa.) Kustannusosake- yhtiö Otaman kustantama. Dllämainitusta teoksesta saa suomalainen kirjallisuus lisän, joka on tamallista paljon arrookkaam- pi. Kotimaisen tutkijan kirjoitta- mana on se laatuaan ensimäinen, laaja yhtäjaksoisesti kumaama- taiden historiaa käsittelemä teos, joka alun pitäen on suomeksi kir- joitettu. Mitä roiehättämimmällä ja selmä- piirteisimmällä tamalla se esittää maalaus- ja kumanmeistolaiteen ke- hityksen keskiajasta alkaen ihan ny- kypäimiin saakka. Sen pääasialli- sena pyrkimyksenä on saada lu kija ymmärtämään eri taiteilijain, eri aikakausien ja yleisen kehityksen maihtelemia rientoja ja suuntia, samalla kun myös kulttuurihis- toriallista puolta aina on pidetty silmällä. Niitä enemmän kirjan esitys lähenee meidän aikaamme, sitä laajemmaksi se käy. Täydel- lisimmän käsittelyn on saanut osakseen 19mnen muosisadan taide, joka ennen kaikkea on omansa he- rättämään suuremman lukijapii- rin mielenkiintoa. Prosessori Tik kasen suuri ja tunnustettu asian- tuntemus taidehistorian alalla on takeena kirjan tieteellisestä ar- mosta ja ansiosta. Kumitus, joka tämäntapaisessa teoksessa tietysti on erinomaisen tärkeä, on saatu aiman harmi- naisen rikkaaksi ja armokkaaksi. Painatukseenkin on uhrattu eri- koista huolta, jotta kirjan koko ulkoasu saataisiin täysin mastaa- maan sen sisällistä armoa. Pai- naessa käytetty hieno, ruskeaan miroahtama tumma märi saa ku- mat esiintymään hymin edukseen, marsinkin kun lisäksi painopaperi on mallikelpoisen hymää. Teosta seuraa sitäpaitsi miisi märillistä liitekumaa, huomattamimpien tai- deteosten jäljennöksiä, jotka omat lvalrnistetut nykyajan kehittyneim- pien menettelytapojen mukaan. Kaiken kaikkiaan on teos ulko asultaan ja kumitukseltaan hie- noimpia ja armokkaimpia, mitä Suomessa on ilmestynyt. Mailta ja meriltä. Kertomuksia nuorisolle. Toimit- tanut Teumo Pakkala. N.o 5. Ksi Ksin luolan ihme- lukko. Kirj. Gustam Schmarb. 31 sim. Hinta 25 p. 9{:o 6. Ihmeitten maassa. Kreik kalaisia satuja. 32 sim. Kumi tettu. Hinta 25 p. Kustannus- osakeyhtiö Otaman kustantama. Tämä Teumo Pakkalan toimit- tama sarja hymiä ja perin help- pohintaista nuorisonkirjoja on jo ennättänyt saamuttaa ansaittua suosiota, mikä armatenkin tulee yhä lisääntymään sikäli kuin sarja kasmaa. 9tyt ilmestynyt miides numero on jännittämä itämainen seikkailukertomus, jonka kaikki nuo- ret lukemat yhtä suurella mielen- kiinnolla kuin konsanaan kerto- muksen Aladdinin taikalampusta. Kuudes numero taas sisältää muutamia erittäin kauniita mui- Kotkanpesä. (Suomennos.) Kirj. B. Björnson. Endrelä oli pieni, yksinäinen kylä keskellä korkeita tuntureja. Laak- sonpohja oli tasainen ja hedelmäl linen, main lemeä mirta, joka tuli tuntureilta, halkoi sitä. Tämä wir- ta juoksi järmeen, joka oli ihan likellä kylää ja joka näkyi kaumas. Endremettä myöten se mies mui- noin oli tullut, joka rupesi laaksoa miljelentään; hänen nimensä oli Endre ja hänen jälkeläisensä täällä astumat. Toiset sanoimat hänen paenneen tänne murhatyön takia, siksi oli hänen sukunsa niin synkkä! toiset sanoimat sitä tunturien syyksi, jotka juhannuspäimänä ajoimat pois auringon kello miisi iltapäi- mällä. Tämän kylän päällä riippui kotkan pesä. Se oli tehty korkealle kallionremelmään, tunturin kyl keen; kaikki saattoimat nähdä kun naaraskotka asettui pesälle, mutta kukaan ei saattanut sitä saamut- taa. Koiraskotka purjehti korkealla kyläu yläpuolella ja laskeutui sil- loin tällöin ottamaan karitsan! kerran se otti pienen lapsenkin ja meiti menojaan. Sentähden ei paikkakunta saattanut olla rauhal- linett niinkauman kuin kotkanpesä oli Flak-tunturilla. Kansa tiesi ker- toa, että ennen manhaan kaksi meljestä oli kiimennyt pesälle ja hämittänyt sen; mutta nykyajan kansassa ei ollut ketään sellaista, joka olisi sinne ylettynyt. Missä maan kaksi endreläistä sattui yhteen, puhuimat he kotkan pesästä ja katsoimat sinne. He tie- simät koska kotkat tänä muonita olimat palanneet, minne ne oli- wat iskeneet, missä tehneet pahaa, ja kuka miimeksi oli koettanut kii- metä pesälle. Nuoret kiipeilimät lapsesta pitäen muorille ja puihin ja harjoittelimat painia ja syliot- teitä, kerran kiimetäksesn hämittä- mään kotkanpesän, kuten »veljekset. Siihen aikaan, josta tässä ker- rotaan, oli Leif paras poika En- drelässä, eikä hän ollut Endren sukua. Hänellä oli käherät hiukset ja pienet silmät, hän oli mainio kaikissa kisoissa ja naisiin menemä. Hän rupesi jo aikaiseen puhumaan, eitä hän kerran saamuttaa kotkan- pesän; mutta ihmiset ariveliivat, ettei siitä pitäisi niin paljon pu- hua. Se ärsytti häntä ja ennenkuin hän oli päässyt parhaimpaan ikäänsäkään, läksi hän kiipeemään. Oli aurinkoinen aamupäimä alku- kesästä; pojat mahtoimat masta olla munasta päässeitä. Ihmisiä oli kokoontunut suureen joukkoon tunturin juurelle katsomaan, wan- Hat kielsimät lähtemästä kiipee- mään, nuoret yllyttimät. Mutta poika ei kuunnellut kuin omaa ha- luaan, odotti sentähden kunnes emäkotka oli jättänyt pesän, hy- pähti kiinni puun oksaan ja riip- pui monen kyynärän korkeudella maasta. Puu kasmoi remelmässä ja tätä remelmää pitkin hän meni. Pieniä kimiä irtaantui jalan alta, soraa ja multaa malui alas, muu- ten oli ihan hiljaista; main mirta mieri taaempana pitäen kaukaista, ainaista kohinaansa. Tunturi ru- pesi ulkonemistaan ulkonemaan, poika riippui kauivan kiinni toi- sesta kädestään, hakien jalansijaa, mutta löytämättä. Atonet, marsin- kin naiset, käänsimät pois kas- monsa ja sanoimat, ettei hän olisi tehnyt tätä, jos hänen manhem- pansa olisimat olleet elossa. Wih- doin hän kuitenkin tapasi jalansi- jan, haki taas, milloin käsin, mil- loin jaloin, jalansija petti, hän luisui, mutta sai taas kiinni. Al- haalla seisojat kuulimat toistensa metämän henkeään. Äkkiä nousi pitkä, nuori tyttö, joka oli yksin istunut kimellä; ihmiset sanoimat, että hän jo lapsena oli lupautu- nut pojalle, maikkei poika kuulu- nut sukuunkaan. Tyttö oikaisi kätensä tunturia kohti ja huusi: — Leif, Leif, miksi sinä teet tä- tä? Kaikki kääntyimät häneen katso- maan, isä seisoi ihan mieressä ja silmäili ankarasti häneen, mutta hän ei häntä edes tuntenutkaan. — Tule alas, Leif, huusi hän, — minä pidän sinusta, etkä sinä sieltä ylhäältä mitään moita! Hetken tai kaksi näkyi poika pun- nitseroan asiaa, mutta sitte hän kiipesi ylemmä. Hänellä oli mäke- mät kädet ja jalat, sentähden kämi kaikki hymän aikaa onnellisesti; mutta pian hän rupesi mäsymään, sillä hän pysähtyi usein. Pieni kiwi mieri alas kuin minäkin en- teenä ja kaikkien silmien täytyi seurata sitä alas asti. Toiset ei- mät saattaneet kestää tätä, maan läksimät pois. Tyttö main seisoi korkealla kimellään, määnteli kä- siään ja katseli ylöspäin. Leif ha- puili taasen kädellään, sitte se hel- tisi, tyttö näki sen selmästi; hän iski kiinni toisella kädellään, sekin heltisi. — Leif! kitkasi tyttö niin että nnhloi ja kaikki muutkin yhtyimät huutoon. — Hän luisuu! huusirvat he ja ojensimat kätensä häntä kohti, sekä miehet että naiset. ' Hän luisutkin, meti perässään hiekkaa, kimiä ja multaa, hän lui- sui luisumistaan yhä nopeammin; ihmiset kääntyimät poispäin ja sitte he kuulimat takaansa rytinää ja rapinaa, kuulimat raskaan lä- jäyksen, ikäänkuin suuri kasa mär- tää multaa olisi pudonnut maa- hau. Kun he taas saattoimat kään- tyä katsomaan, makasi hän heidän edessään murskana, tuntematto- mana. Tyttö makasi suullaan ki mellä, isä kantoi pois häet. > Nuoret,' jotka kiimainten olimat kiihoittaneet Leisiä kiipeemään, ei-, mät enää olisi uskaltaneet käydä! häntä edes auttamaan; toiset ei-! mät saattaneet häntä katseitakaan. Wanhojen täytyi astua esiin. Wan- hiit mirkkoi tarttuessaan ruhjot- tuuit ruumiiseen: — Jkämähäntämä oli; — mutta, lisäsi hän ja katsahti ylöspäin, — onhan se hymäkin, että on jotakin, joka on niin korkealla, ettei kaikki kansa ylety sitä ottamaan. Pikku tietoja. Sanomalehdistön kehitys Suo messa on kahden roiirne rouosikymntenen aikana ollut meillä erinomaisen nopea. Sanomalehtinumeroita lä- hetettiin rouonna 1908 postin roä- lityksellä 55,770,213 kappaletta, mutta esim. rononna 1887 main 5,427,778 kpl. ennen routarouosi- na ro. 1897 lähetettiin 13,330,810 numeroa, joten siis lisäys roiinte muosikymmenellä on ollut suurin, kun lukuun otamme sen, että sa- nomalehtien lukukin routamuosina melkoisesti mähentyi. Etenkin koskee tämä lisäys suo- menkielistä kirjallisuutta, jota ny- kyään ilmestyy 248:na eri julkai- suna, siitä maltiollisia sanomaleh- tiä 93. Ruotsinkielisiä julkaisuja on nykyään aikakauskirjallisuuden alalla maassamme 95, josta 22 maltiollista sanomalehteä. Aksi suomenkielinen julkaisu tulee näin ollen kutakin 10,000 asukasta koh- den, kun ruotsinkielisiä on yksi ku- takin 4,165 henkeä kohden maas- samme. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. R ä ä ky 1 ä ss ä : Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- raon tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkossä: Hra Pekka Pesonen. Ilomantsissa; Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Monnissa : Maanvilj. Heikki Puhakka. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. Utrassa: Hra Heikki Ikonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Kuulutuksia. (S. V. L. 3 k.) aakauppias Eero Huovisen Enon pitäjän Nesterinsaaren kylässä N:o 21 konkurssi pesän saamamiehet kutsu taan täten velkojain kokouk seen, joka pidetään allekirjoit taneen asunnossa Joensuun kau pungissa Maanantaina 27 p:nä tätä kuuta kello 5 iltapäivällä, keskustelemaan ja päättämään: l:si. Konkurssipesän tavara- varaston y. m. omaisuuden ra haksi muuttamisesta ja velkojen perimisestä. 2:si. Velallisen ylöspidosta. 3:si. Uskotunmiehen palkasta ynnä muusta pesää koskevista asioista, sekä huomautetaan kon- kurssilain määräyksestä, että poissaolevat velkojat saavat tyy tyä läsnäolleiden päätöksiin. Joensuussa 8 p:nä Kesäkuuta 1910. J. Pitko. Uskottumies. Ilmoituksia. vastaanottaa ja maksuosotuksen niiden tappamisesta antaa palo vartija Paavo Pietarinen, Ai noastaan Joensuun kaupungin alueelta tapetuista rotista mak setaan tapporaha, 20 penniä kap paleelta. Joensuun kaupungin Rahatoi- mikarilla 7 p. kesäk, 1910. Rahatoimikamari. Asianajo 2 kaikella alalla toimii allekirjoit tanut. Asunto: Nikolainkatu P, 8. Haaranen. Asioitsija. JOENSUUSSA .- suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - ApoHinaris i-1 !?k>M Vischy ) ,UUIU Puhelin N;o 15. (K. S. 2 k. 4 s. 20 mm.) Ruokamiehiä ottaa nyt heti Liina Pajarinen H, Pajarisen talossa. Joka tietää jättäneensä pyssyn velkaansa vastaan pantiksi, käyköön peri mässä pois 8 vuorokauden ku. luessa lukien tästä päivästä, muutoin menettelen kuin omani kanssa. Joensuussa 6 p:nä Kesäk. 1910 P. Pänttönen. Myytävänä. (Savo ja Sav. San. 1 k. 4 s. 48 mm.) ••I • & myytävänä Liperissä 75,000 mar kasta. Parasta kivetöntä peltoa ja niittyä 241 h. Metsää omiksi tarpeiksi. Vuokratuloja n. 3,500 m:kaa. Samassa paikassa myy dään myös Alfa-separaattori, jo ka käsin kuorii 300 1. minuutissa. V. Ä. Lindholm. Kalaverkkoja, kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisj arvella E. G. Kuuselalla. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oensuu—Viipuri 1 Huutokauppoja. Lauantaina t. k. 11 p. klo 10 ap. myydään huutokaupalla Les kirouva Anna Maria Sell- gren-vainajan irtainta omai suutta vainajan asunnossa, kuten: kulta- ja hopeaesineitä, huonekaluja, vaatteita y. m. ta varoita. Ansu Hämäläinen. Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: £asfen leiMiSaluja, JQrjoitostarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva- albumeja, Valokuva*Jfelfyksiä, Elfirfäuu» ja s%itsifyrjoja, Pi^asäilyUimiä, Kiiltokuvia, Imafäeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset, Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kauriia . „ Värtsilä . tul. n läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . Elisenvai.r hj K fe CO o pr sS ~c' 3 1 tul. läht. tul. läht. Alho . Hiitola Ojajärvi Inkilä . Sairala Koljola Antrea Hannila Kavaatsaari „ Karisalmi „ m ali •• ' " Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht, n n n Viip. Hels. läht. Viipuri—Joensuu Viipuri . läht. Tammisuo „ Tali . • : " Karisalmi „ |Zava:t*^ ari : Hannila 10.45 11.25 11.49 12.04 12.26 12.46 12.58: 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 5.56 6.20 6.55 7.18 7.25 7.52 8.57 8.20 8Z 8.52 9.Ö5 9 .7? 9.29 9.38 7.15 5.31 7 iSö 11.25 1.20 9.10 9.46 10.00 10.29 10.44 11.10 1125 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 2.40 3.43 4.15 4.35 5.12 5.46 6.C2 5.00 5 Ti 6.30 7.08 8.23 8.38 9.53 10.50 11.18 1150 12.53 1.31 2.01 2.34) 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.50 7.V5 7.54 8.T3 9.13 9.2? 9." 9.5? 11.23 2.25 4.50 10.29 S p A : Antrea Pitää lukea! Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-Su» men suurimmasta ja halvimmasta soitin kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8, joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Jol lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet ka a myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Teodor Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korut&varakauppa, laanmittarii! Alanlaikn-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällys- y. m. lomakkeita ««»«»»»MM Näitä kaikkia saatavana Jsensnna lir]asaias- 0.-Y:a MMiiMlz. suuren valikoiman myyn lop puun ä Y öo — V'5 metr. sekä suuren valikoiman myyn lop puun suurella hinnanalennuk sella. P. Pänttönen. Kaikki toimelliset ja kaupan tekoon kykenevät henkilöt, jotka eivät tahdo menettää nyt tarjona olevaa harvinaista ja korvaamatonta etua päästä asia- mieheksemme, pyytäkööt heti ku vallisen hinnastomme sekä asioi- misehtomme. Tuontiliike Ilmari, Vaasa. Höylättyä ja höyläämätöntä lauta- ynnä lankkutavaraa myypi kohtuullisilla hinnoilla Rääkkylässä Toiminimi E.Hirvonen puhelimella ja kirjeellisesti. Hintakyselyihin vastaa J. Sa volainen, työnjohtaja. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Vuokrattavana Vuokrataan nyt heti 1 huone ja keittiö, sekä 1 huone jos ta on ovi kadulle. H. Kinnunen, kivenveistäjä. wl. läht. Koljola . „ Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . , Alho . . „ Elisenvaara tul. - läht. Ihala . . , Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. toi. 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 '£.'j£0 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.51 6.55 7.53 7.äO Pika juna 6.25 240 8.ÖÖ 00 6.00 6.17 6.31 6.58 7.48 O.Ui 854 9.19 9.42 10.19 10.4C 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 &i2 9.41 10.-4 11.22 11.g 5.01 5.22 6.01 6.34 6.59 7.32 '8.01 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. Asema Lieksa . . . Tiensuu . Vuonielahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kontiolahti . Lehmo . . Joensuu . . Asema Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvä . , Vuonislahti . Tiensuu . Lieksa . . . H e >o T3 6.19 6.53 7.21 7.43 8.06 8.26 8.43 9.15 9.34 10.02 10.15 ►3 c TJ ■O 6.27 6.48 7.12 7.39 8.03 8.16 8.46 9.07 9.29 10.10 10.30 * II ■ 2 Sr p CP il • I. pr SP £ cr 6.00 6.20 7.01 7.23 7.44 8.14 8.27 8.51 9.18 9.42J 10.0? jJ I £ Sr •O >o 6.15 6.28 6.56 7.15 7.47 8.04 8.24 8.47 9.09 9.37 10.11 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. n 4 I- PP — , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joenaaon KirJap^O -Y. 191Q