Lauantaina 24 p. Syyskuuta KARJ ALATAR N:o 108 — 1910 Wekseliprotestien lukuisuus meillä. Käytännöllistä kastvatusta luotonantajain puolelta toiwottawa. »Kauppalehti" kirjoittaa: pana, on se kumminkin meillä aikaisemmin mainituista syistä sallittua, mutta tunnustajan tulee ajoissa ryhtyä uudistusta järjes tämään, erittäinkin jos hän ei asu asettajan kanssa samalla paikka- kunnalla. Myöhäisistä toimista johtuu tässäkin usein mekselipro- testi, jos kirje sattuu postissa miimähtämään päimän, pari tahi Mekseliprotesteja on meidän ei tapaa asianomaista henkilöä maassammekin jo pian kymmen- päimälleen kotona j. n. e. kunnan wuotta yksityisten toimes- Kuten jo edellä olemme miitan- ta liikemiehille julaistu säännölli- neet, on tietenkin tunnustajan wel- sesti ilmestymässä luettelossa eli ivallisuus ottaen huomioon kaikki n. k. »protestilistassa", joka, ku- asianhaarat katsoa, että hänen ten tunnettu, nykyään ilmestyy tunnus teensä eräpäimänä tulee Kauppalehden yhteydessä. Tämä lunastetuksi. Mutta, kuten niin- julkaisu on tietenkin liikemiehille ikään jo aikaisemmin on huo- ja kaikille luotonantajille tärkeä mautettu, moimat asianomaiset apu heidän seuloessaan luoton- luotonantajat, tukku- ja tehdas- hakijain joukosta pois heikkoja ni- liikkeet sekä myöskin pankit meillä miä. Mutta kokonaisuudessaan paljon tässä suhteessa edistää tarkastettuna moipi se myöskin mekselikäqtön marmentumista. Tä- antaa jonkunmoisen kmvan wek- män woiwat he nimittäin tehdä selin käytön muutamista puolista sentähden, että he yleensä edus- meillä. taivat kehittyneempää liikemies- Tällaisessa kokonaistarkastelussa kuntaa kuin jälleenmyyjät ja luot- herättää m. m. huomiota wekseli- toa nauttimat kuluttajat, joiden protestien lukuisuus, joka meidän luonnollisina kasmattajina he siten oloihimme toerrattuna tuntuukoko omat. Siinä helpottaa heidän suurelta. Tätä puolta katsellessa Pyrkimyksiään myöskin heidän huomaa heti, että mekseliä käyte- asemansa luotonmyöntäjinä. Täl- tään meillä melkoisessa määrin laisesta kasmatuksesta suunnitel- sellaisiin tarpeisiin, jotka omat mallisesti huomioon otettuna koi- mekselin luonteelle ja alkuperäi- tuisimat kieltämättä edut juuri selle tarkoitukselle kokonaan wie- luotonantajain hymäksi, samalla raita. Tämä niinsanoaksemme kun se paljon edistäisi liike-elä- mekselin määrinkäyttö johtuu kum- män termettä kehitystä maassam- minkin meidän maassamme yleen- me yleensä. sä mallitsemasta pääoman niuk- kuudesta ja muista meille omi- ( naisista olosuhteista, joten se ai- nakin toistaiseksi täytyy laskea kuulumaksi n. s. olemiin oloihin ja sellaisena ottaa laskuihin. Näiden mekselien käyttäjistä on myöskin iso osa ulkopuolella liike- \ miespiirien, eimätkä he siis kuulu uhkasi maatamme ja sen asukkai- näiden rimien lukijoihin. Merkit- ta, pantiin miestinkapula liikkeelle, semme main heti, että suuri mää- ( Se oli merkki siitä, että kaikkien rä tällaisia „epäwekseleitä" kum- f oli riennettämä yhteistä uhkaamaa minkin tulee protesteerattujen luet- 'maaraa torjumaan. Maaran uha- teloihin osaltaan lisäämään näi- tessa unohdettiin aina keskinäi- den pituutta. !set riidat ja kiistat sekä riennet- Tällä kertaa on kumminkin tar- tiin yksimielisesti sinne, mistä yh- kotuksemme kiinnittää huomiota' teinen maara uhkasi. Heimous- liikemiesten mekseleihin, mieläpä ^ henki oli niin moimakas, että sen etupäässä marsinaisiin kauppa-'pakotuksesta jokainen niin nuori mekseleihin, sillä näitäkin menee kuin manhakin riensi täyttämään meillä protestiin koko monta ^melmollisuutensa. Vaistomaisesti Työhön ja toimintaan! Kun entisaikoina joku maara myöskin muusta syystä kuin siitä, ettei lunastusmelmollisella olema- raa mekseliä maksaa, joka muuten pitäisi olla ainoa syy mekselin protesteeraamiseen. Tällaisia wek- seliprotestin aiheita on tietenkin tamallisimmin pikkukaupungeissa ja maaseuduilla, missä kauppa- asiain hoito on kehittymättömällä kannalla. Mutta kun asianomai- set asettajat, tukkukauppiaat ja tehtailijat, sekä myöskin pankit! moinemat tässä suhteessa muikut- taa hymin paljon kasmattamasti asiaystämiinsä, ansaitsee asia hei- dänkin huomiotansa. Ensiksikin on monilla mekselin tunnustajilla marsinkin maalla, mutta myöskin pikkukaupungeissa, ehkäpä joskus isoissakin, liika ke- wyt käsitys, siitä kuinka tärkeätä on yleensä täyttää sitoumukset täsmällisesti ja erittäinkin mekseli- sitoumukset. Tunnustaja jättää hymin yksinkertaisesti tunnusteensa lunastamatta eräpäimänä esim. sellaisestakin syystä, että hän mu- ka miikon kuluttua on muutenkin tulema kaupunkiin ja silloin sit- ten samalla moi maksaa mekse- linsä. Tämä menee kumminkin sillä mälin protestiin tahi jää asettajan lunastettamaksi, jos hän ottaa sen huolekseen, mikä kyllä useimmin tapahtuu, mutta ei suin- kaan ole hänelle tuottamatta häi- riötä ja haittaa. Tällaisten mä- hemmän kehittyneiden tunnusta- jäin mieleen on teroitettama, että sellainen laiminlyönti ei ole hy- mitetty protestikulujen kormauk- sella, maan se huonontaa heidän luottoaan ja hymää nimeään eli toisinsanoen on heille mahingoksi ja häpeäksi liikemaailmassa. Monesti menee myöskin mekseli protestiin siitä syystä, että tun- nustaja ei ole selmillä eräpäi- mästä. Tunnustajan melmolli- suus tietenkin on tunnusteensa asettaessaan merkitä maksupäimä- kirjaansa oikea eräpäimä, mutta tapahtuu myöskin niin ettei mek- seli tunnustettaessa mielä ole päi- mätty, ja asettaja laiminlyö il- moittaa väimämäärän tunnusta jalle, joten tällä ei siitä ole ajois sa tietoa, kun katkki pankit eimät ilmoita diskonttauksesta kuin muu- tamia päimiä ennen mekselin erään- tymistä. Tätäkin seikkaa silmällä pitäen ei järjestystä noudattaman liikemiehen pidä tunnustaa mek- seliä, joka ei ole kokonaan mal- miiksi kirjoitettu. Siitä nimittäin johtuu helposti myöskin sellainen protestin aihe, ettei tunnustaja eräpäimänä olekaan selmillä siitä millä paikkakunnalla mek- seli on maksettama, ellei asettaja ole sitä hänelle tarkasti ilmoitta- nut. Erehdys maksupaikasta on meillä usein syynä mekselin pro- testaamiseen, etenkin silloin, kun tunnustaja asuu maaseudulla esim. parin kaupungin keskimälillä. Aset- tajan mika on myöskin usein, ettei tunnustaja tiedä, missä pan- kissa hänen tunnusteensa on lu- nastettamissa. Pankkikaan ei aina moi tätä hänelle ilmoittaa, kun asettaja on laiminlyönyt ilmoittaa pankille tunnustajan osoitteen taik- ka ilmoittanut sen maillinai- sesti. Tiedämme myöskin, että tun- nustaja monestikin mekselin erään- tyessä syystä tahi toisesta tur- mautuu asettajan apuun esim. uudistaakseen tunnusteensa. Waik- kei mekselin uudistusta saakkaan pitää säännöllisenä lunastusta- jokainen tunsi omassa sisäisessä olemuksessaan, että ilman ero- tusta oli oltama mukana maaraa torjumassa, olipa tuo maara sit- ten miten suuri tahansa. Kukaan ei ajatellut niin, että tuolla tai tällä on maaran torjumiseen suu- rempia melmollisuuksia kuin mi- nulla. Ei, maan jokainen ajat- teli ja tunsi sisimmässään, että juuri minun on mentämä yhteis- tä maaraa torjumaan, minulla on siihen melmollisuuksia niin kotini kuin isänmaanikin suojele- miseksi, tulkootpa toiset mukaan jos tulemat. Meidän maatamme ja kan- saamme on tälläkertaa uhkaa massa suurempi maara kuin kon- sanaan ennen. Meiltähän uha- taan ryöstää se muosisatain perin- tömme, jota esi-isämme omat merin suojelleet ja meille perin- nöksi jättäneet. Kansallinen itse- näisyytemme, minkä turmissa olem- me eläneet ja Suomen kansaksi kasmaneet, aijotaan meiltä pois riistää ja sijaan asettaa mieli- maltainen mäkimaita. Eikä siinä kyllin. Kansallinen omaperäinen simistyksemme, joka pitkien uutte- rien ponnistuksien jälkeen on saa- tu siunausta tuottamat maiku- tuksensa ulotuttamaan kansamme kaikkien kerrosten keskuuteen, sekin aijotaan tukahuttaa. Ja juuri nyt kun omaperäisen suomalaisen simistyksemme hedelmät omat was- ta alullaan. Muutamissa hetkis- sä uhataan meiltä riistää kaikki se, mitä muosikymmenien ja sa- tain uuttera työ on aikaan saanut. Mutta se ei saa tapahtua, niin totta kuin meidän kansallamme on sen historian pohjalle perus- tuma elämisen oikeus. Me emme tosin moi emmekä saakaan käyt- tää mitään mäkimaltaisia keinoja yhteisen määrämme torjumiseksi. Mutta meillä on paljon malta- mammat aseet puolustustyössä käytettäminämme, kuin konsanaan mitkään ulkonaiset aseet. Meillä on heimoustunteemme ja sen luo- ma omaperäinen suomalainen simistyksemme. Kuka moi näitä aseita meiltä riistää ulkonaisin mahtikeinoin? Meidän on maan kehitettämä niitten maikutuksia ulottumaan niin laajoihin piirei- hin kuin mahdollista. Pienenkin kansan olemassaolo on silloin tur- mattu, kun sen kaikkia kerroksia on yhdistämässä moimakas kan- sallisen yhteistunteen elähyttämä omaperäinen simistys. Miestinkapulat siis liikkeelle kut- sumaan joukkoja työhön ja toimin- taan. Jokaisen meistä on myön- nettämä, ettemme ole täyttäneet melmollisuuksiamme. Kun mii- meiset sortomuodet alkoimat, niin silloin jokainen, ken kynnelle ky- keni, riensi apuansa antamaan ylesen simistystasomme kohotta- miseksi. Kotikouluja perustettiin ja kirjallisuutta lemitettiin. Kaik- kia elähytti pyhä isänmaallinen innostus. Missä omat nyt työ- miehet, sillä työ ei suinkaan mielä ole loppuun suoritettu? Päin- mastoin omat miimeisten muosien onnettomat keskinäiset riitamme maikuttaneet siihen suuntaan, että työtä, malistamaa simistystyötä tarmitaan yhä suuremmassa mää- rässä. Siitä huolimatta ei nyt saada aikaan sellaista innostusta kuin takamuostna. Wös työhön, toimintaan! Se olkoon lähestymän talmikauden tunnussanamme. Ja niinkuin esi- isämme lähestymän maaran heitä uhatessa eimät ajatelleet sitä, että tuolla tai tällä olisi suurem- pia melmollisuuksia yhteistyöhön osaaottamaan, maan jokainen riensi melmollisuustunteen pakoit- tamana mukaan, niin tehkäämme mekin. Älkäämme ajatelko niin, että joku saatu simistysmäärä olisi työhön melmoittamana mit tapuuna, maan rientäkäämme jo- kainen kantamaan kortemme yh- teiseen kekoon. Monta pientäkin leimiskää uutterasti hoidettuna kantaa paljon runsaamman he- delmän, kuin yksi suuri, jonka suoja ei täytä melivollisuuttansa. Ja ennenkaikkea olkoon meitä jokaista tosityöhön kehoittamassa se maara, mikä kansallista ole- mustamme on uhkaamassa ja se tulemaisuudenkuma, mikä meitä on melmoittamassa, jos laimin- ; lyömme melmollisuutemme. Syyt- ^ täkäämme silloin itseämme, jos laiminlyömme melmollisuutemme. Syyttäkäämme silloin itseämme, jos simistyksemme ei ollutkaan niin kestämä, että sen turmissa olisimme moineet kestää komat> koettelemukset. Työ nuorison hymäksi ja sen keskuudessa on ennenkaikkea saata tama moimakkaaseen mauhtiin. Nuorisostahan etupäässä tulee riippumaan kansamme tulemai- suus. Manhempi ja elämän ko- massa koulussa makaantunut kan- sanaines moi helpommin kestää komatkin koettelemukset, mutta jos nuorisolta puuttuu marma tuki- kohta, mihinkä se hädän hetkellä moipi nojata, niin silloin on kan- sallinen olemuksemme ehdottomasti hukassa. Monet ikämät kokemuk- set miimeisiltä muosilta omat to- distaneet, että nuorisomme kes- kuudessa on hyminkin suuressa määrässä ilmennyt armeluttamia merkkiä simeellisestä ja henkisestä köyhyydestä, mieläpä tahoilla, josta sitä kaikkein mähimmän olisi odottanut. Tämä jos mikään ol- koon meitä itsekutakin, niin nuor- ta kuin manhaakin, kehoittamassa innokkaaseen työhön nnorison kes- kuudessa. Heimoushenki hereille. Työhön, uutteraan työhön ja toimintaan! Se olkoon meille herättämänä, ke- hoittamana ja melmoittamana tunnussanana yhteistyöhön käsiksi käydessämme. O. O. myös itsekkäisyyden, oman rvoiton ja- materialismin kahleissa, maikka ' nämä kahleet tosin usein omat ruusuilla koristetut. Lukijani! Aiman itsetietoisesti ja tahallisestiko sinä kuljet mal- heen tietä, „walheen isän" köy- sissä? Silloin et ole tuttu Ie- suksen kanssa; silloin et moi mil- lään muotoa olla sominnossa Ju malan kanssa, maan syntisi jää- mät pääsi päälle ja painamat sinut symyyteen ja pimeyteen. Herra Jesus näet on „ tie totuus ja elämä", ja hänen kauttaan tullaan Isän luo. Ja hän suu- ressa armossaan ja rakkaudessaan lähettää Pyhän Henkensä, „to- tuuden Hengen", joka ..johtaa koko totuuteen". Hän moi sinut ja minut pelastaa malheen mal- lasta; ja kun Pyhä Henki asuu sydämessämme, niin Hän pääs- tää sen irti malheen ja tees- kentelyn kahleista. Usko se ja tule! Suniuintailukemista. Malhccn Ivoima. „Tunne ainoastaan pa- Hat tekosi, j a e t t ä o l e t s y n- tiä tehnyt Herraa, sinun Ju m a latasi m asiaan". (Jer. 3, 13.) — SBalhe ja teeskentely on suu ri synti Jumalan edessä. Herra näet katsoo sydämeen, mielenlaa- tuun, tarkoitukseen, ja sentähden malheellisin ja teeskentelemä mieli ei kelpaa hänelle. Ihmisten edes- sä moi tosin teeskennellä ja ma- lehdellä ja kuitenkin käydä rehelli- seltä ihmiseltä, mutta Jumalan edessä se on aiman mahdotonta. Ihmiset katsomat maan ulkomuo- toa, ja omat itse malheellista, so- keitä ja omien himojensa ja tun- teittensä kahleissa, sentähden eimät moi toisen sydämen ajatuksia ja tarkoituksia oikein tietää ja armos- tella. Viisaimmat ja »viekkaim mat ihmiset sentähden tahtomat- kin selmitä tästä asiasta niin, että päättämät kaikkien muittenkin tees- keittelemään ja malehteleman jo- ten heitä pitää kaikkia sen mukaan kahdellakin. Jumala tutkii sydä met, ja kaikki on hänen Henkensä edessä julki semmoisena kuin se on todellisuudessa. Sentähden on malhe niin suuri synti Jumalan edessä. Vapahtajamme Jesus sanoo, että perkele on ..malheen isä". Farisealaiset, jotka olimat kansan opettajia sekä jumalallisina ja hurskaina pidetyttä — elämässään he viimatkin sangen siimoja ja hymäätekemäisiä ihmisiä ja — saamat osaksensa Jesuksen suusta ankaran tuomion. Hän sanoo heille: „te kyykäärmetten sikiöt, kuinka mältätte helmetin kadotuk sen?" „Publikaanit ja portot me- nemät ennen teitä Jumalan mal- takuntaan". Ja miksi syntisten Pelastajan suusta niin ankara tuomio käy ulos? Sentähden että farisealaiset olimat teeskentelijöitä ja malehtelijoita Jumalan edessä ja mastustimat totuuden Hen- keä. Oi kuinta tärkeätä onkaan, että ihminen olisi rehellinen ja milpi- tön sydämessään Jumalan edes- sä! Mutta moi kuinka „ malheen isä" pitää lapsiaan komissa kah leissa; hän taluttaa heitä kau- niisti talutusnuorassa. Ei ainoas taan pakanakansoissa, maan n. k. simistyneissäkin kansoissa on mal- heellisuus ja teeskentely mallitse- mana syntinä, aiman ihmisluon nossa asumana paheena. Lähe- tyssaarnaajat kertomat Afrikan neekereistä, että kun kysyy heiltä jonkun oudon taipaleen matkan pituuutta, niin moi saada mitä kummallisimpia ja ristiriitaisempia mastauksia. Mi sanoo: tästä on hymin pitkä matka; toinen sanoo: „ei tästä ole kuin pistäytyä". Vastaus näet riippuu siitä, mitä etua heillä on asiasta, saamatko maksua siitä, tahi muuta hyötyä ja helpoitusta. Hienosti simisty- neet ja oppineetkin n. k. kristilli- sissä kansoissa kulkemat samoin Kuulutuksia. Kontiolahden holhouslautakunta kokoontuu kuntahuoneelle torstaina tulevan Lokakuun 6 p:nä klo 11 päiväl lä, jolloin keskustellaan holhouk sia koskevista, käräjissä käsitel tävistä asioista. Samalla kelioitetaan niitä hol hoojia, jotka ovat laiminlyöneet laillisella ajalla holhoustilien an tamisen, tuomaan ne tarkastet tavaksi mainittuun kokoukseen. Jakokoski Syysk. 23 p. 1910. A. Pölönen, holhouslautak. esimies. Kuulutus. Koska 1908 Syyskuulla ilmestyi Tikansaaren rannalle Tornatorin firman puita, niin kehoitan kaiken kustannusten maksamalla 39 päi- män kuluessa korjaamaan ne tästä päimästä lukien, muuten menette- len kuin omaini kanssa. Tutjussa 23 p. syysk. 1910. Heikki Kinnunen, Tutju N:o 18. Saatuani valmiiksi uuden avaramman ajanmukaisen jossa valmistetaan kaikkea valokuvaukseen kuuluvaa työtä. Huolellisella ja nykyaikaisella valmistustavalla voin tyydyttää arvoisan yleisön suurempiakin vaati muksia. Kunnioituksella Tuomo Ahokas. Maksupäivä- • kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana B.-H. Tämän kautta kiellämme Eljas Hunren kanssa ryhtymästä Enon pitäjän Enon kylässä sijaitsevan perintötilan N:o 58 mihinkään metsä- tai maakauppoihin, josta tulee su- kulunastusjuttu nostettevaksi. Enossa, 11 /s 1910. Adam Sorjosen perilliset. Huutokauppoja. lo m Ensi lokakuun 13 p:nä klo 9 ap. toimitetaan Ruskealan pi täjässä 3 km. päässä Matkaselän asemalta sijaitsevassa Mäkiho- vin kartanossa julkinen huuto kauppa, jossa myydään enim män tarjoavalle nykyisin maan viljelijä K. V. Polsan, aikaisem min maanviljelijä Tuomas Lau rikaisen omistama Mäkihovi- niminen kartano, jonka muodos taa seitsemän yhdysviljelyksessä olevaa tilaa Ruskealan pitäjän Matkaselän ja Otrakkalan kylissä. Samana päivänä klo 5:ltä j. pp. myydään niinikään pakkohuutokaupalla Mäkihovin tiluksiin aikaisemmin kuulunut ja niihin rajoittuva Kauralan perintötalo Kiteen pitäjän Mat kaselän kylässä. Tilojen yhteenlaskettu pinta- ala on noin 1,300 t. a., josta vil jelyksessä on n. 300 t. a. Raken nukset, joista mainittakoon har maasta kivestä tehty navetta sa dalle lehmälle, ovat hyvässä kun nossa. Lähempiä tietoja kiinnityslai nasta y. m. antaa tilan pehtoori Huugo Kantonen, os.: Mat kaselkä, Mäkihovi. (H. 3274) (K. S. 1 k. 4 s. 45 mm.) Suuri irtaimiston huutokauppa. Torstaina tämän syyskuun 29 p. klo 9 a. p. myydään vapaaehtoi sella huutokaupalla Liperin Ris- tinkylässä tilalla N:o 16: 8 lyp sylehmää, hevosia, hiehoja, son nia, vasikoita, lampaita ja sikoja, puituja ja puimattomia viljoja, olkia, luonnon ja kylvyheiniä y. m. y. m. Paavo Malinen. 5-10 pa1 k k i c listoja ja m:kaa voi helposti muuta massa tunnissa ansaita, ru peamalla levittämään »Nuo rison Joulua». Korote tut, erinomaiset > a 1 k k i o t! Kirjoittakaa heti tilaus- tark. tietoja. Osote: Arvi A. Karisto, Hämeenlinna. Pyydän tilauslistoja »Nuor. Joululle». Nimi: Osote: (H. 3248) Suuri maatilan ja irtaimen huutokauppa. Keskiviikkona tulevan Lokakuun 12 päivänä kello 12 päivällä myy dään vapaehtoisella huutokaupalla Pälkjärven pitäjiin Naatselän ky lässä vapaatila Vj manttaalia, tekevä 8 tenkaa N:o 8, joko kokonaan eli 3:ssa eri palstassa. Tila sijaitsee luonnon kauniilla paikalla Jänisjär- ven rannalla, jossa on rikas kala vesi. Laivalaituri talon rannalla jos sa laiva käypi 2 kertaa päivässä kul kien vakinaista kulkuvuoroa Värtsi lään, josta U/2 tunnin matka Värt silän asemalle. Tilaan kuuluu 4 mök kiläistä, joiden kontrahdit ovat näh tävänä huutokauppatilaisuudessa. Tilalla on metsää yh talon tarpeen, erittäinkin koivumetsää. Asuinra kennukset sekä ulkohuoneet kaikki hyvässä kunnossa. Pellot hyvät, heinänurmet liki taloa. Hyvää vil jelemätöntä suota sekä muuta sa- vipohjaista maata on aivan pihan luona, vaikka laittaisi suuremman kin viljelysalan. Karjanlaidun hy vä pihapalstalla. Tilalla voipi nykyään elättää 15 lehmää, 2 hevosta sekä muuta jou tokarjaa, lampaita, hiehoja y. m. Samana päivänä klo 9 e. pp. al kaen myydään huutokaupalla kai kenlaista taloustavaraa: lehmiä, he vosia, lampaita, sikoja, puitua ja puimatonta viljaa, rehuja, potaattia, olkia, heiniä ja ajokaluja, kärriä ja rekiä ynnä muuta. Isommille osta jille myönnetään 3 kuukauden mak suaika* tunnustetta vastaan joille voidaan hiottaa, vaan lähemmin huu tokauppatilaisuudessa. Myyjä pidät- tää itselleen 1 tunnin mietintöajan hyväksyä eli hyljätä tehdyt tarjouk set talosta eli palstasta. Pälkjärvellä 16 p. Syysk. 1910. L. Hänninen, tilanomistaja, N:o 8 Naatselkä. Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 b. 35 mm.) Perhe-ilta» Ilosaarella lauantaina t. k. 24 p. klo 7 i. p. vaihtelevalla ohjel malla. — Uudet jäsenet terve tulleita! ILTAMAN viettää Tikkalan Nuorisoseura Mikkelinä 2 p:nä Lokak' Lahna- lammilla maanviljelijä J. Simo sen talossa vaihtelevalla ohjel malla. Johtokunta. Pohjois-Karjalan alkaa 16:s toimintavuosi tiistaina 1 p. marrask. Opistoon, jonka yhteydes sä toimii isäntä- ja emäntä- sekä maatalouskoulu, otetaan oppilaiksi 18 vuotta täyttäneitä, poikkeustapauk sessa nuorempia naisia ja miehiäj Koulumaksu, josta vähävaraiset saa vat vapautuksen, on 20 mk. lukuvuo delta ja on se suoritettava kokonai suudessaan syyslukukauden alussa. Ruokamaksu on '23 mk. naisille ja 26 mk. miehille kuussa. Opiston ruokaiset saavat asunnon opistolla 3 markan maksusta kuussa. Hake mukseen, joka on omakätisesti kir joitettava, tulee liittää papintodistus, jäljennökset koulutodistuksista tai ilmoitus ettei ole koulua käynyt ja vähävaraisuustodistus, jos halutaan saada vapautusta koulumaksusta. Hakemukset on lähetettävä allekir joittaneelle osoitteella Niittylahti ennen lokak. 25 päivää. Kutsumuk set lähetetään sitä mukaa kuin hake mukset saapuvat. J. H. Hakulinen. MATKUSTAJAKOTI RÄDHA Joensuussa, Torika tu 28. Tar joo mat kustavaisille siistiä huoneita ja ruokaa. Hevosille suoja. R. HORTTANAINEN. (K. S.) Venhe löydetty tuuliajolta. Omistaja käyköön sen 14 vuorokauden kuluessa perimässä Cederbergin varvia luota, muu toin pidätän sen ilmoitusmak- susta. Matti Riikonen. Kätilö Elin Nyrhinen tavataan Siltakatu N:o 13. HUOM.! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Liibeck. Beckergrube N:o 80. Myytävänä. Puseroiksi ja leninkeiksi sopivia. Kun meille on onnis tunut ostaa kuuluisa Oskar ja Eero Roihan Viipurista kon- kurssi-loppuvarasto, niin tu lemme myymään ainakin kol mannen osan halvemmalla nor maalihinnoista : Veolooria Veronna Biberia Flanelettia Parmaa Peitefilttejä, Hameita, valmiita Makuufilttejä, Vuorisatinkia, Saarleja, Syksyhattuja, Villasia Leninkikankaita, Palttootoffelia, Samettia, Kaulusnahkoja,Raavel- liinaa, Sarkoja, Sukkia, Villa paitoja, nahkasia käsineitä. — Näitä tulemme vasta 20 päiväs tä lähtien myymään alennetuilla hinnoilla. Kauppiaat Pielisjärvellä V. T. Mavrojeff. Nurmes K. L. P. Mauronen. (K. S. 2 k.) Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oodsuu —Viipuri ►ti o tul. Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaarita Värtsilä » läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht, Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elissvaori tul. » läht. Alho . . „ Hiitola . u Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea Hannila Kavantsaari Karisalmi Tali . . Tammisuo Viipuri » tul. läht. tul. Viip. Pietr. läht. n n * K » B Viip. Heis. läht. Viipuri—Joensuu Viipuri . läht. Tammisuo , Taii . . „ Karisalmi „ Kavantsaari _ Hannila Antrea » tul. läht. Koljola . „ Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . , Alho . . „ Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi Värtsilä . „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. tul. g k- 10.45 11.25 11.49 12.04 12.26 12.40 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 5.56 6.20 6.55 7.18 7.2? 7 .53 8.57 8.25 8D 8.52 9.5s 9.17 9.55 938 7.15 5 .SI 7.3u 11.40 1.2U *0 o S: a a SD 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 9.10 9.46 10.00 10.29 10.44 11.10 11.25 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 w .s 2.40 3.43 4.16 4.35 5.12 5.46 6.C2 5.00 5.23 6.30 7.08 8.23 8.38 9.53 10.50 11.18 11.50 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.50 7 .35 7.54 8.~ 9.u) 9.29 9.i? 9.™ i 11.23 2.25 4.50 10.20 K p Pika juna 6.25 2.40 8.ÖÖ 00 s* 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6 .51 6 .42 7 .55 7.3o 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 854 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2 .08 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 ai2 9.4- 10 .33 11.22 11.©. 5.51 5.Z? 6.01 6.34 6.59 7.32 8.01 8.21! JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Apollinaris j. j IffjMjj Vischy ) '""'N Puhelin N:o 15. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Vuokrattavana Vuokrattavana 2:si kamaria ja keittiö 1 päivästä Loka kuuta Niinivaaralla E. J. Mönkkösellä. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. ►3 hJ g Asema S" © B B <D 5'm ■ S. pr a T3 V V V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti ' 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. H V? r g; Asema eT o §.f g V* ►Ö V Sr 9 T3 V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 2 6.33 Kontiolahti . . 6.33 10 6.O3 Jakokoski . . 7.15 5 7.20 Kaltimo . . . 7.44 5 7.4? Paukkaja . . 8.05 2 8.57 Uimaharju . . 8.T3 10 &S3 Haapalahti . 8.5? 2 8.53 Kelvä . . . 9.7? 2 9.15 Vuonislahti . . 9.1 10 9.45 Tiensuu . . 10.18 1 10.TS Lieksa.... 10.38 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 1- PP — » 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ]a uloaannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joennu Kirjap. 0>Y. 1910