K:o 6 — I9IQ« KAI kh. Maanantaina Tammikuun 17 päiväni. — Lääkärit» Lääkintöhallitus on määrännyt lääk. kand. A. W. Kröge rin ensituleman helmit. 1 p:stä tms- täiseksi, ei kuitenkaan kuutta kuukautta pitempänä aikana, hoitamaan Sodan- kylän amonaista aluelääkärinmirkaa. — Wahwistetut säännöt. Lää nin kumernööri on mahmistanut Tem- meksen kuntaan perustettamaksi pääte- tyn säästöpankin sääntöehdotuksen. — Ulosottomiehet. Haapajär- wen kihlakunnan kruununmouti on oi- keutettu ulosottomiehenä Piippolan ni- mismiespiirissä kuluman muoden lop- puun saakka käyttämään myöskin polii- sitonstaapeli Jussi Niemeä. — Maalaispoliisit. Poliisikons taapeliksi Sodankylän itäiseen nimis- miespiiriin on läänin kumernööri mää- rännyt ylimäär. poliisikonstaapelin Juho Peunan. Sittenkun senaatti on myöntänyt livO markan suuruisen määrärahan ylimäär. poliisikonstaapelin palktaami- seksi Suomussalmen nimismiespiiriin malmomaan palomiina-asetusten nou- dattamista kuluman muodeu tammi-, helmi-, maalis- ja huhtikuun aikana, on kumernööri sanottuun toimeen mää- rännyt kaupanhoitaja H. Turusen. Sittenkun yksi poUisikonstaapelin- loimi Haapajärmen vimismiespiirissä, sen entisen haltijan kuoleman kautta, on joutunut amonaisersi, onkumernöö- ri t. k. 11 p:nä julistanut sanotun toimen halukkaitten hakukelpoisten hen- tiiöitten haettamaksi 14 päilvän ku- 'uessa scnjälkeen kuin kuulutus siitä on Haapajärmen ja Reisjärmen seura- kuntain kirkossa julkaistu sekä samalla määrännyt Juho Järmenpään toistai- ieksi ja kunnes toisin määrätään hoi lamaan mielämainittua poliisikonstaa- pelintointa. — Hakemuskirjat toimeen omat edellämainitun ajan kuluessa jä- tettämöt Haapajärmen piirin nimis- miehelle. mBTOiHHUVIP" 11 !!!!!* Hl i MW'«u ; »y'I'HUllflAacmKVJ — ^Vankeinhoitolaitos. Kirjan pitäjän mirkaa Oulun lääninmanki- lassa omat hakeneet homioikeudenaus- kultantti Wille Rahkonen, mankilan- kirjanpitäjä R. W. Hackzell ja läänin- konttoristi F. O. Ollila. — Suomalaisen puolueen wal- tuuskunnan puheenjohtajaksi on malittu tohtori E. Nemanlinna, wara- puheenjohtajaksi tohtori K. A. Palo- deimo ja sihteeriksi toimittaja K. N. Rantakari. — Uusi eduskuntatalo. Wal- uopäimäin anomus uuden eduskunta- talon rakentamisesta ja 500,000 mkn myöntämisestä tarkotusta marten muo- deksi 1909 on korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä hylätty. — Pekosen juttu. Hänen Ma- jesteettinsa on annosta sumainnut käskeä että se oikeudellinen kanne, joka on nostettu entistä polisikomisariusta Pekosta mastaan sen johdosta, että hän oli myötämaikuttanut erinäisten Helsingin polisilaitoksen mirtamiesten puolesta esitettyjen määrennettyjen mirtamatkalaskujen kirjottamisessa, on suosiosta ja armosta jätettämä sikseen. — Suomal. Kirjallisuuden Seuran edustajiksi maltion kirjal- lisuuspalkintolautakuntaan on malittu trit A. H. Bergholm ja Paamo Mirk- kunen, maralta toht. K. S. Laurila ja rwa Tilma Hainari. — ^Venäjänkielen opintojen har- jottamista marten keisarikunnassa on esittelijäsihteeri R. Rainesalolle myön- netty 4,800 mkn apuraha. — Senaattori Garinin waltnn- det. Senaattori Garinin toimeksi on nyt annettu toimittaa myöskin sota- ministeriön keskusmirastojen tarkas- tus. Hän on saanut tutkintoasioissa kaikki sotaministerin oikeudet, m. m. oi- keuden panna mireille rikosjuttuja so- taministeriön mirkailijoita mastaaan heidän mirka-armoonsa katsomatta. Samalla on tarkastamalle senaattorille annettu oikeus säilyttää tarkastuksessa ilmitulleet asiat salaisuutena ja kieltää luomuttamasta miranomaisille asiakir- joja ja tietoja. Viimemainitulla mal- tuudella tahdotaan ehkäistä todistus- kappaleiden luomuttaminen syytettyjen henkilöiden syyllisyydestä, jos jotkut heistä rupeamat käräjöimään sen joh dosta, että heitä on sanomalehdissä parjattu. — Erohakemuksen jätti perjan taina Helsingin poliisimestari K. E. Berg Suomen kenraalikuvernöörille, »yytäcn samalla eroa Menäjan sota- valmeluksesta ömerstin armolla sekä oikeudella kantaa mirkapukua. — Ero hakemuksen lienee aiheuttanut kenraali- kumernöörin äskettäin hänelle lähettä- ?nät mirkakirjeet. Ömerstiluutnantti Berg tuli Helsin- ain poliisimestariksi ro:n 1906 alussa. — Leimasuostuutaselkkau ja tenraalikuwernööri. Kenraaliin- mernööri on kaikille maan tumernöö- reille lähettänyt kiertokirjeen, jossa ke- hoitetaan kumernööreja tarkasti wal- momaan, että mirkamiehet noudatta- .vai 30 p. joulut. 1909 annettua arm. käskyä leimasuostunnasta, sekä antaa 'enraalikumernöörille luettelo niistä virkamiehistä, joitten tulee kantaa lei- mameroa ja merkitsemään niihin ne henkilöt, jotka eimät ole leimamerkkejä maatineet. Lisätietoja on miime mai nituista rviiksttain annettama, erikois- tapauksissa sähkösanomalla. — Suomen hajoitetun kaartin- pataljoonan omaisuus tulee, korkeim- massa paikassa hymätsytyn ministeri- neumoston päätöksen mukaisesti kulje- tettamaksi tullimapaasti Menäjälle Pie- tarin sotilaspiirin tarpeisiin. — Menäläinen sotilas urheil lut ampuma aseella. Keskimiikkona illalla ampui Lappeenrannassa muuan menäläinen sotilas, aliratsumest. Ula- somstin palmelija, isäntänsä akkunan läpi pihaanpäin neljä, miisi laukausta, jonka jälkeen juoksi ulos, huutaen että isäntä on ammuttu. Kun poliisi saa- pui paikalle, huomattiin tämä huuto turhaksi; sillä hra U. ei ollut kotona- kaan, mutta nyt kertoi palmelija suo malaisten pyrkineen sisään, jolloin oli pakoitettu ampumaan. Pihalla ei kui- tenkaan löydetty mieraita henkilöitä eikä siellä tamattu edes jälkiä sellaisis- ta, jotka kyllä juuri sataneessa lumessa olisimat näkyneet, joten sotilas oli am- punut tyhjää, nähtämästi suomalais- pelosta johtuneesta hermostumisesta. — Rmvanienren kirkkoherran- tvirkaa omat tänään päättyneen haku- ajan kuluessa hakeneet Utsjoen kirkko- herra P. R. Heikinheimo, Romaniemen kappalainen A. Laitinen, Kuusamon kirkkoherra A. Maltamaara, Tyrnämän kirkkoherra P. G. Korpi ja Teuman kirkkoherra E. A. Lundqmist. — Esitelmä5okou?söN piti suo malaisen työmäenliiton puhuja A. Hurmerinta Ruukissa Raahen sahan lukutumalla lauantai-iltana. Esitelmä oli hymin malaisema s'kä asiallinen. Kuulijoihin maikutti se lämmöllään ja asiallisuudellaan miellyttävästi. Mä keä kokouksessa oli noin 150 paikoille, enimmästi työmäkeä. — Mäkijuomia takamarikkoon ot- timat Romaniemen poliisit taas t. k. 13 p. Romaniemen asemalla neljältä eri henkilöllä 10 litraa kultakin, yht. siis 40 litraa. Saatujen tietojen mu- taan kuuluu mäkijuomat oleman tun- netun suurmiinankauppiaan Pekka Lau- rin eli „Tornion Pekan". — Alaivieskan Taluskyläu maa- lilautatunta pitämässään kokouksessa t. k. 14 p. tulemia eduskuntamaaleja marten malitsi maalien amustajiksi mm. Esraimi Takalon ja Jaako Hie- talan sekä järjestyksen malmojiksi mm. Antti Takalon ja Antti Tolosen, ma- ralta Matti Peltomaan. — Mäkijuomain uhriksi joutui mäkitupalainen Matti Piri Romanie- men Korkalonkylästä t. k. 10 p. Sa- nottuna päimänä oli miinakauppias Aapeli Miinikainen pyytänyt Piriä kyy- dusemään hänet Saarenkylään. Piri ei tahtonut suostua, maan komalla kärttä- misellä miimein lähti klo 7-tienoissa ill. Pimeän tullessa eimät osanneetkaan oikeaan, maan ajoimat paikasta paik- kaan, kunnes jäimät Mikko Alasuuta- rin taloon rekeensä yöksi. Viinikainen kertoi heränneensä kello kymmenettä käydessä ja alkaneensa tarkastella kump- paliaan, jolloin huomasi Pirin oleman tajuttomassa tilassa. Hän alkoi hakea taloista apua. Lähdettiin hakemaan Saarenkylässä olemaa poliisia, joka tultuaan huomasi heti Pirin kuolleeksi ja toi kirkolle lääkärin tarkastettamaksi. Lääkäri ilmoitti Pirin kuolleeksi, näh- tämästi miinan maikutuksesta. Mainaja jätti jälkeensä maimon ja useita lapsia. — Murhapoltto yrityskö? T. k. 14 p.nä ilmoitti kaupustelija Lau- rilan maimo Romaniemen poliisille, että hänen myymäkojussaan oli edelli- senä yönä kännnt mieraita henkilöitä, nähtämästi amaimella, ja että siellä oli eri paikkoja maleltu „hotusiinillä" (paloöljyllä). Mitään ei ollut kadon- nut, lamppua ainoastaan oli siirretty paikasta toiseen. — Tämä on jo toi- nen kerta, kun mainitulle kopperolle on tällaista tapahtunut, nähtämästi jyty- tystarkoituksessa. — Waaliwalheita. „Kalewa" on tietä- winään. että „myöskin Simon suomettare- laisten nimien kirjoituksista otetaan selrvää." Saatamme kuitenkin tälle ylimääräiselle lainwalwojalle ilmoittaa, että asiassa ei ole mitään epäselmää eikä asianomainen kes- kuslautakunta tiedä mitään tästä selniille ottamisesi». Simossa asumilla „suometta- relaisilla" on oikeus kirjoittaa niinensä wa- litsijayhdistyspapereihin tarmitsemalta siitä joutua erityiseen kuulusteluun jota „Kaleiva" nächy toiwon?an. — Suomen kenraaliku,vernöörin <tpn- laiseksi huhutaan nimitettämän Odessan kaupunginpäällikkö, kenraalimajuri Tolmat- sheff. — 60 muotia täyttää tänään lehtori Slnton Wilh. Forsman. Lehtori F. asuu nykään täysin palmelleena Keuruulla. — ftdfft poroa surinasi perjantaina poh- joisesta tulema postijuna Lautiosaaren ja Kemin asemien mälillä. tirje ÄMMsta. Räin n?uoden alussa olkoon ensim- mainen asia toimottaa «Kaiulle" ja sen armoisalle lukijakunnalle onnea al- kaneen muoden ajalla. Muuten tällä kertaa on, kuten ar- wata sopii, puhuttama menneenmuo- tisista asioista, sillä uusia ei ole ehti- nyt tälle muodelle kuulumia kertyä. Sellainen mainittamampi seikka ja paikallisiin oloihin maikuttama asia on ollut osuusmeijeripuuha, joka on anta- nut puheenaihetta melkolailla, mutta joka puuha nyt alkaa olla hymällä alulla, sillä entinen yhtiö on päättänyt myydä meijerinsä myllyineen osuus- kunnalle, jolle jo lienee säännötkin malmiil ja osuuksia on merkitty lopulle pari tuhatta, joten siinä ei ole esteitä senkään takia. Hymä olisikin, että osuuskunta pääsisi alkuun, sillä karja- taloudellamme on melko paljon toimo- misen maraa, mutta asiat eimät ole moineet suuremmasti tulla korjauksen alaiseksi, kun karjasta saadut tulot eimät ole olleet läheskään tyydyttämät. Maitokauppa on luisunut sille kannalle, että siitä ei ole muille kuin mälikaup- piaille hyötyä, ja siinä onkin epäkoh- ta, johon nyt perustettu osuuskunta on ainoa amun tuoja. Saapa muu- Len nähdä, jaksaako uuden osuuskunnan hallitus kestää sitä kiusausta, joka armattamasti Oulusta yksityisten mai- don myöjäin ja Oulun osuuskaupan puolelta tullaan mirittämään hymien tarjousten muodossa. Miimemainitun liikkeen puolesta on kuulemma jo tehtykin hymiä hintatar- jouksia saadakseen edelleenkin pitää maitokauppaa, mutta kehoittaisin osuus- kuntaa mähän miettimään ennenkuin ryhtyy kauppoihin mainitun liikkeen kanssa. Sitä paitsi se tulos, mikä on saatu maidon myynnissä Oulun osuus- kaupan kanssa, pitäisi olla niin hymin tunnettua ja mursin opettamaista, että tuskinpa luulisi mielen tekemän sen kanssa yhteistoimintaan. Jos lasket- täisiin markoissa se tappio, minkä mainittu liike on maidon hinnan mää- rääjänä tuottanut Oulun ympäristön maanmiljelijöille sen jälkeen kun se ryhtyi maidonmyyM kuristamaan, niin luulisi jo oleman oppirahat siksi hymät, että halun yhteistoimintaan luulisi jähtyneen. Sitäpaitsi osuus- loiminta-aate ei myönnä mälikäsiä ku- tuttajien ja tuottajan mälillä. Huhu kertoo, että jotkut täkäläiset karjain omistajat eimät kuulemma moi ryhtyä meijeriosuuskuntaan, kun omat jo mai- nitun liikkeen kanssa sitoutuneet kaup- poihin edelleen, mutta niitä ei liioin ole monta ja sitäpaitsi niistäkin osa tulee kun ehtii mukaan ja lieneekö niistä snurta hyötyä entiselle järjes- telmällekäan. Erittäin on siis lupaamaa tämäkin puuha, jos se pian pääsisi alkuun ja siinä olisi taasen suuri moitto osuus- toiminta-aatteelle. Kunnallisella alalla saamutettiin meillä miime muoden lopulla suuri moitto, kun saatiin uudenaikaisempi kunnan asiain hoitomuoto aikaan kun- nan maltuuston muodossa, josta useita muosia saatiin aina uusia yrityksiä tehdä, mutta joka kumminkin nyt on maitettu. Tosin on kyllä tässä moi- tossa se ikämä puolensa jo alussakin, että ei moitu maalia toimittaa niin, että ei puolueseikat maltuustojärjes- telmän mastustajien puolelta olisi tul- leet näkymiin. Heikäläiset mäkisin tuppasimatkin maltuustoon miehiään, joista ei kaikista, tuskinpa suureltakaan osalta, itse asialle paljonkaan hyötyä tulle, sillä jos olisi puutteena ainoas- taan kokemattomuus yhteisten asiain hoidossa, niin se olisi mielä siedettä- mää, mutta kun tällaiseen yhteiseen luottamustoimeen tukitaan miehiä, jotka Harmoin saapumat julkisiin tilaisuuk- siin noutamatta ensin mauhtia Oulus- ta numeroiduista puodeista, niin sitä ei asian omaisille moi lukea kunniaksi. Tosin olisimat maltilliset tällä kertaa moineet estää kunnanmaltuustoon pää- semöstä tuollaisia henkilöitä, mutta rauhan saamuttamiseksi annettiin pe- rään. Siitä en usko kuitenkaan hy- mää seuraaman, sillä tuollaiset ainek set jos saamat jonkunkaan merran huo- miota, niin ne moimat tulla maati- mutsissaan pian hyminkin määrällisiksi ja siihen on meillä merkkejä nähtä- missä. Limingan aseman suhteen olisi mi- nulla mähäinen toimomus korkeille asianomaisille. Tehdessäni marsin pie- nen maatimuksen en ole sen takana aiman yksin. Limingan aseman ra- kennusten, s. o. mirkatoimituspuolen ja n. s. pakkapuolen mälillä ei ole katsottu tarpeelliseksi tehdä ylikäytämää, maan yleisön on täytyminen kiertää m?lko kierros maantielle ja sieltä ta kaisin, josta tulee melkolailla kierrosta ja ajanhukkaa. Sen luulisi oleman esim. hankaluutena ja ajan kulukkina aseman palmelijakunnallekin, kun saa odottaa tuota kiertämistä, joka tama- rain tuojaiu ja miejäin on tehtämä. Sitäpaitsi kesän aikana tulee yleisö ku- luttamaan kahta tietä edestakaisin kul- kemalla. Siitä näkeekin seurauksen kesäaikana, kun asemalle johtamat tiet omat sadeaikana marsin kurjassa ti lassa. Asiasta oli kerran paikallisella maalaisseuralla puhetta ja tultiin siinä yksimielisesti siihen tulokseen, että tuo ylikäytämä asemalaitosten eli sillan eteläiseen päälmn olisi mitä tarpeelli- sin ja tähdellinen. Sulkisin asian asianomaisten huomioon, kun kulukki- kaan ei ole komin suuri. Ainoastaan muutamia lankun pätkiä, siinä kaikki. — Taksoitus toimitettiin Ali-Kii mingillä tammik. 7 ja 8 p. Korkeiin- masti meroitetuksi tulimat seuraamat: Matti Hiltunen 20 äyriä, Kalle Hil- tunen 17, Matti Maurila 17, Aukust Mannila 18, Niilo Isola Antti Pyky 15, Heikki Pyky 29, Juho Hel mi 18, Jaako Kokko 15, Olli Holappa 10, Reeta Jurmakainen 31, Heikki Leskelä 1t>, K. Nurmela 25, Kalle Marttila 25, Antti Paasola 15, Antti Kanniainen 24, Pekka Jokikokko 18, Jaako Jokikokko 19, Matti ja Jukka Määnänen 15, Anton ja Jaako Mää- nänen 15, Eera Mimpari 18, Eero Säämälä 50, Pekka Pohjola 16, Jaa- ko Siltakoski 20, Heikki Kanniainen 40, R. I. Heikinheimo 55, Herman Mahtola 15, Paamo Jokikokko 20, Iisakki Heikki 20, Heikki Milppola 75, Eero Karjalainen 51, Juho Karjalai nen 20, Kalle Saarinen 16, Juho Lehmikangas 41, Jaako Holappa 40, Pekka Merilä 25 ja Matti Keinänen 16 äyriä. Kaikki muut alle 15 äyrin. — Kunnallislautakunnan ko kouksessa Paaivolassa t. k. 11 p. malittiin kunnan kassamieheksi maan- miljelijä I. A. Nikinmaa. Maalilautakuntiin malittiin: Lapinkylän äänestysalueeseen puheenjohtajaksi talokas Antti Paulus, marapuheenjohtajaksi herra M. Helan- der, jäseniksi herrat I. Kokko, I. Jä- der, M. Kokko ja Juho Palo. L u o h u a n äänestysalueeseen pu- heenjohtajaksi talokas I. Hemmi, ma- rapuheenjohtajaksi talokas Mikko Lau- nonen, jäseniksi hrat Eljas Karhumaa, I. Lukinmaa, Jaako Alitalo ja Tuo- mas Petäjämaa. Ruukin äänestysalueeseen puheen- johtajaksi hra I. Halmetoja, marapu- heenjohtajaksi disponentti K. Armola, jäseniksi hrat W. Kokko, Joeli 11. Si melius, Heikki Turula ja Juho Huo- minen. Kirkonkylän äänestysalueeseen puheenjohtajaksi hra A. Kantola, wa- rapuheenjohtajaksi hra Juho Riikonen, jäseniksi hrat Hannes Eskola, Matti Koski, Sakari Kangastako ja Frans Parkkila. Dlipehkolan uuteen äänestys alueeseen malittiin myöskin jo jäsenet maikka alue mielä ensi maaleissa kuu- luu kirkonkylän äänestysalueeseen. Pu- heenjohtajaksi talokas Saku Lanonen eli Kanniainen, marapuheenjohtajaksi talokas I. A. Nikinmaa, jäseniksi hrat Iikka Parkkila, Juho Hyrylä, Matti Högman ja Kalle Pietarila. — Korkeimmasti taksoitettuja tv. 1909 tuloista Paatvolassa omat: Raahen Puutamaraosakeyhtiö 35,000 mk., Bergbomin o.-y. saha 16,500 mk., Bergbomin o.-y. tiiliteh- das 10,000 mk., Aktiebolaget Finska Kolaffarenin saha 17,000 mk., Aktie- bolaget Finska Kolaffarenin sysipoltti- mo 10,000 mk., Topin tiilitehdas o.-y. 8,000 mk., Ruukin apteekki 2,500 mk., disponentti K. Armola 3,900 mk., dis- ponentti H. Samuelson 3,700 mk., maanmiljelijä M. E. Flydström 12,500 mk., maanm. Matti Mällinen 9,300 mk., maanm. A. Mällisen perilliset 5,800 mk., maanm. S. Homin perilli- set 7,900 mk., maanm. I. Ojantaka- nen 2,700 mk., maanm. H. Greus 2,200 mk., maanm. I. Hyrylä 4,000 mk., maanm. Antti Eskonsipo 6,900 mk., maanm. K. Penttilä 3,300 mk., maanm. M. Laanonen 2,500 mk., maanm. K. Mäenpää 3,600 mk. maanm. M. Niemelä 2,800 mk., maanm. H. Koukkari 2,800 mk., maanm. Jonas Pietarila 3,200 mk., maanm. Antti Turunen 3.400 mk., maanm. K. Hä- meenaho 2,600 mk., maanm. I. Taa- metti 3,000 mk., maanm. Keski-Rop- polan perilliset 3,000 mk., Nikkilä, Bergbom o.-y. 3,000 mk.. Paamolan Kauppa-Osakeyhtiö 42,000 mk., ro- masti K. Melartin 10,000 mk., ase mapäällikkö E. Nikander 3,000 mk., asemap. E. Stadius 2,800 mk., nimis mies K. Mirtzenius 2,000 mk. — Maidosta maksoi Paamolan kirkonkylän meijeri-yhtiö keskihintana joulukuulta 10 penniä kilolta. — Walitus lanttanssäännöstä. Malittaa päättimät manttaalin omis- tajat t. k. 10 p:nä pitämässään ko- kouksessa „Uudesta lauttaussääntöeh- doituksesta Siikajoelle". Samassa ko- kouksessa päätettiin myöskin rumeta hakemaan Siikajoen perkkausta. Toi- mottamaa olisikin, että perkkaus saa- täisiin mitä pikemmin, sillä pienemmän höyrymeneen tarpeellisuus Ruukin, Paamolan ja Rantsilan mälille olisi mitä tarpeellisin. — Tulipalo. Sodankylän Som- piossa paloi m. k. 29 p:nä Pekka Ar- rajärmen talon asuinrakennus perus- tuksiaan myöten poroksi tamaroineen. Tulen irti pääsy on tuntematon. Sam- mutustyö oli mahdoton. Kylässä on mähä aikuista mäkeä eikä ole kylässä talojakaan kun kaksi. Ei sattunut mie- aaita kuin pari poromiestä, joista toi- selta paloi takki, lakki ja kintaat. — Pudasjärlven Sarakylästä. Kylmiä ilmoja on ollut täällä. Onpa lämpömittari osoittanut kylmää 36:kin astetta. Kuuluupa joiltakin tukkimet- sässä marpaita pakkanen mielineen ly- hennellä. Muuten kuulostaa oleman liitteessä jotakin tauti-romuskaa, yskää mai mitä matsatautia tuo lienee. Myös on Lapissa liikkunut tuhkarok- koakin. Poromiehet kuulumat nurkuman po- rotalmea hymin huonoksi, eimät sano pitkään aikaan olleen niin mähä ma- roja, kun tänä talmena, johon lienee syynä kylmä ja pitkä kemät. Mutta kyllä niitä ennestään onkin, tarkoii omat taas kaimaneet rukiin laihot, mieläpä nurmikotkin, ja jolla heiniä on suomissa, ne omat saaneet olla po- roin kanssa kilpasilla koko syksyn. Tukkityöt omat olleet jonkun kuu- kauden käynnissä, mutta kyllä nureksi mat pieniksi hemosmiehet tienosaan: kuulumat tuumiman, että jos ei ole omia emäitä, maan kaikki sapuskat ruukista ottaa, niin ei tule tappiota, jos talmen työtä tehtyään panee „hil- jaa omen kiinni." X. — Isonjaon oikeus tuomitsi Sodankylän Sattasessa t. k. 10 p:nä Risto Kaarekosken malituksen johdosta maramaanmittari K. Jänkämaaran maksamaan isonjaon oikeuskulut, oi- keuden puheenjohtajalle ja jäsenille yhteensä 418 markkaa ja kantajalle R. Kaarekoskelle 60 markkaa. — Hirtvenpyynti on taas suu- ressa mauhdissa Pulkkilan Mittasten kylän sydänmailla siitä huolimatta, että Pulkkilassakin on järjestyksen malmojat. Hirmi myydään aina en- nen ampumista ja kuuluu maksaman 50 markkaa. Noin kolme miikkoa en- nen joulua ammuttiin hirmi Tossa- maisen metsässä jota sysiliike paraal- taan ajattaa rantaan. Sisuskalut ja masikka oli jätetty hangelle. Kirjeen- maihtaja armelee, että mennä talmena joku hirmenpyytäjä olisi ampunut 18 hirmeä, joitten lihoja öisin medätet- tiin metsästä pois. Järjestyksen mal- mojien huomioon on asia suljettama. — Kunnalliswerojen taksoitus- lautakunta Kittilässä on toimittanut meroäyrien panemisen kuntalaisilleen kuluman tammtk. 3, 4, 5, 7 ja 8 p:nä. Taksoituslautakunnan puheenjohtajana toimi maanmiljelijä Tuomas Pudas sekä kirjureina kunnallislautak. esimies A. Markuksela ja eläinlääkäri M. Mirtanen. — Karjanrehujen huonoutta malitetaan yleensä pohjanperillä, sillä heinät, joita jo kesäsateet mädättimät, omat suomissa pahasti mädänneet ja altapäin on tulma sekä nousujää <„paane") pilannut paljon suoma- ja latoheiniä. — Oljet, joita ei puinnin aikana mallinneiden sateiden muoksi saatu tuimiksi, homehtumat ladoissa. — Peruu ai n pilaantuminen kellareissa, joita syksyn sateet medellä täyttimät, tuntuu pohjanperillä oleman yleinen. — Sekatvia omat ilmat olleet pohjanperillä tammik. alussa, mäliin on sumi-ilmoja ja taas toisin muoroin lumituiskuja. «'"inurin**- ■■ ■- jmuii - " inavi ' Lapii! piilin föoliliijoille! Muutama miikko on enään aikaa helmik. 1 ja 2 päimään, jolloin on meillä, samoinkuin muuallakin, maltio- päimä-edustajain maalit. Silloin taas mekin harmaanasutun maakunnan lap- set s. t. s. äänioikeutetut asukkaat, saamme käydä äänestämäslä. Tämä äänestys yleisen äänioikeuden perusteella tapahtuu jo neljännen ker- ran. — Kenties monikin jo ajattelee: ..en mälitä koko äänestyksestä, sillä hajotetaan se eduskunta kuitenkin!" .... Tällainen mälinpitämättömyys ei saa tulla käytäntöön, sillä äänioi- keuden käyttäminen on jokaisen kansa- laisen kansallinen melm?llisuus. — Marsinkin nyt on' jokaisen makaman kansalaisen melmollisuus koittaa äänel- lään maikuttaa sellaisen suunnan edis- tämiseksi, että alituiseen uusiutuma eduskunnan hajotus saataisiin estetyksi! Me jokainen tiedämme, kuinka ny- kyisin on matama aika. Suomen kan sallisen olemuksen perusteita uhkaamat myrskyt ja rajusäät hajottaa, jotta koko rakennus kukistuisi. Maltiolai- mamme johtajiksi karmitaan tyyniä kaukonäköisiä perämiehiä, malppaita, maromaisia sekä meren rajuaallokoilla ennenkin olleita, harjaantuneita luot- seja. Ei ole aika sopima nuorille ko- kelaisille eikä harjoitusluokkalaisille mal- tiolaiman airoille astumista marten. Nämä edelliset yleisiksi ohjeiksi lausut- tuina lisään mielä senkin, että maro- maton menettely maltiollisissa asioissa ja maltittomasti tehdyt päätökset moi- mat tuottaa mitä armeluttamimpia seurauksia ikänmaallemme. Maltiopäi- mien hajotusta moipi seurata pahim- massa tapauksessa sekin, että ei enään lähimmässä tulemaisuudessa Suomen eduskuntaa kutsuttaisikaan kokoontu- maan. Mitä sitten tulee erityisesti Lapin omiin paikallisiin kysymyksiin, niin niiden kohtalo riippuu siitä saammeko edelleen toimia rauhallisissa oloissa; saammeko ensin Suomen ja Menäjän mäliset rii- taisuudet somitetuksi. Mitä on hyötyä maan ja kansan rauhalliselle edistys- työlle eduskunnasta, joka alkumalmis- tusten tai pienen istuntokauden jälkeen hajotetaan uudelleen — ja — taas uudelleen— Valmistumatko sellai sen toiminnan amulla Pohjois-Suo- mea ja Lappia niinkin läheiset ja kan- samme oloihin niin symällisesti mai- kuttamat asiat kuin omat: uudis- talouskysymys ja m a a n t e i- de n sekä siltojen rakenta- niistä ja nlläpitoa koskema laki? Edelliset mieleemme johdattaen ja — muistaen — että tulemaan edus kuntaamme olisi saatama ennenkaikkea kykenemä, kokeneita henkilöi- tä; henkilöitä, joilla marmasti tiedäm- me oleman tarkoituksena isänmaamme etua ja mastaista onnea silmällä pi- täen rakentaa rauhaa sille pe- rustalle, että Suomenmaan kan- salliset oikeudet turma- taan, eikä saateta entistään uhatuim- miksi, olkoon päämääränämme. Tätä päämäärää ennenkaikkea huo- mioon ottamalla ja sitten omien pai- kallisasioittemmekin menestymistä toi- moen, yhtykäämme kaikkialla Lapin piirissä äänestämään edustajaksemme lukkari Nrjö Halosta Enonte- kiöstä. Näin kehottaa eräs Valitsija Lapista. VM imrajjtat ju Mjsist!! Mliiiiiriii Snmlsm paoluttn cfjÄai iciiii* ju ZormjskilMMii. Maalipäimät omat pian taas kädessä, jolloin me Perä-Pohjolan asukkaat saamme, emmekä ainoastaan saa, maan olemme melkapäät kantamaan tortem- me isänmaan alttarille. Siihen ke- hoittaa meitä rakkaus isänmaahan, ko- toiseen Suomeemme. Siispä onkin meidän miehissä ja naisissa, ken main kynnelle kykenee, käytämä turmaamaan isänmaamme haaksirikkoista maltiolai- maa, joka sanan täydessä merkityksessä on tälläkertaa. Jumala paratkoon, mitä suurimmassa mitassa tuohon jo perikadon synkkään mereen uppoamassa. Jälellä on ainoastaan enään himmeä toimo, josta meidän kumminkin isän- maan nimessä ja puolesta on kiinni pidettämä. Senmuoksi ei ole aikaa enään uinua sitä manhaa piintynyttä melttouden unta, maan on mibdoin meidänkin Pohjolaisten noustama ylös ja katsot- tama amoimin silmin tulevaisuutta kohti ja nrn piau kun me tämän teem- me, huomaamme heti, mitä on tehtä- mä. Tehtämämm? on nyt ensi kädessä se, että jokainen, ken suoinalaista hen- keä mähänkin mielä huokuu, käy itse ja mie naapurinsa helmikuun 1—2 päimänä maaliuurnalle ja siellä metää sen punaisen miiman Suomalaisen puolueen ehdokasten hymäksi. Silloin olemme tehneet sen, mitä nyt tällä hetkellä isänmaamme hymäksi moimme tehdä. Kemi- ja Torniojokimarrella asumat Suomalaisen puolueen malitsijat, olet- teko jo katsoneet ehdokkaitanne ja niit- ten paikkoja ehdokaslistoilla, että tie- täisitte ja tuntisitte, kuka niistä olisi läpi saatama ja kenellä siihen suurin mahdollisuus on? En tahdo mähim- mässätään määrässä ryhtyä armoste- lemaan niitten miesten edusmiestykyä, joita olemme näissä jokilaaksoissa eh- dokkaiksemme asettaneet, sillä minä ku- ten te kaikkikin tiedän, että näitten joukossa on mies, jonka nimi on kym- meniä muosia sitten piirretty edustun- tain asiakirjoihin ja siellä kunniakkaalla tamalla tullut aina kuulumille. Kysy- mättä on selmä, kuka se mies ehdot- kaittemme joukossa on. Hän on manha kokenut maltiopäimämiehemme Isak Hoikka Romaniemeltä. Korkeasta iästään huolimatta on hän yhä hy- missä sielun ja ruumiin moimissa, jota parhaiten todistaa seuraama mas- tapuoluelaisen armostelu. Tämän kir- soittaja hiljakkoin kääntyi erään mai- kutiamassa asemassa oleman masta- puolueen mieben puoleen kysymyksellä, mitä hän armelee edusm. Hoikasta mielä maltiopäimämiehenä. Kysytty mastasi: minä olen martamasten hil- jakkoin ollut puheissa herra Hoikan kanssa ja tulin minä '.varmasti ma- kuutetuksi siitä, että hän mielä täyttää paikkansa eduskunnassa yhtä kunniak- taasti kuin ennenkin ja että on ma- hinko teille Suomalaisen puolueen malitsijoille Psrä-Pohjolassa, jos ette Hoikkaa saisi läpi ajetuksi. Näin mastapuolueen järkemä aines sanoo. Syrjään on siis ehdottomasti jätettä- mä luulo, että hän olisi liika iäkäs, senmuoksi, että hajoitetussa eduskun- nassa oli ainakin yksi Hoikkaa van hempi jäsen. Asia on siis mielestäni aiman selmä, että jos me Kemi- ja Torniojokilaak- son malitsijat tahdomme saada jotakin tulosta maaleissa ja eduskunnassa ai- kaan, niin on meidän aiman yks i- mielisesti äänestettämä seuraa' maa listaa: 12. Nowamemi. „Sttomalais»tts woittoon. kansa Maltaan". H oik k a, Iisakki, muokraaja, Romaniemi. K ulpa k k o, M. II. maan miljelijä, Kemijärmi. R u n t ti, Juuso, maanmilje lijä, Kiiminki. » Onhan selmä, että kaikkia ehdokkai- tamme emme saa läpi. Kohdistettuam- me moimamme yksinomaan edellä ole- maan ehdokaslistaan on meillä toimo saada näiltäkin jokimarsilta edusmies. Ja kun Hoikka tulee malituksi, niin saamme olla makuutetut siitä, että meillä on edusmies joka täyttää kun- nialla paikkansa eduskunnassa niin hymin maltiollisissa kuin paikallisissa kysymyksissä. Hoikan malitsija. £>utu uutisia. - ttaletva rukka tuikuttaa niaaluvalhei- taan toistamiseen kykenemättä kumminkaan niitä kenellekään uskottamaksi tekemään. — Mikä tn<<tä lapselta tuleman pi tää? .'öelsinIissä on muoden alusta alka- nut ilmestyä uusi „toweri" K. H. Laineen toimittama lehtiriepu, joka kantaa nimeä „Maa-Työmies". Lehden ensimmäisen nu- meron sisältö on omituisen Swen Tuuma- mainen, se kun „antaa oikeaan ja wasem- paan. jotta tempun ties". Tilausitmoituk- sessaan sanoo lehti: „Maa-Työmies" on ainoa todellinen työ- mäenlehti, työmiehet sen itse toimittaa ja kustantaa. Maa-Työnnehestä karttuma