»liistsins tikinäliuun l? p:nZ 8^7AlivkiI^ ki:o 7K - ISI0 distyksellä on kyllä Valta rauhoittaa siika esimerkiksi syys-, loka- ja mar- raskuukausiksi, jos se katsoo siitä ole man itselleen hyötyä. Kalastushoitoyhdistyksellä on ei ai noastaan laajoja oikeuksia maan myös Välttämättömiä Velmollisuuksiakin. Kalastussäännön mukaan on ka- lastushoitoyhdistyksen asia: pitää huolta rauhoituspiirien toimeensaami- sesta, kuten rakennuskaaren 17 lurvun 6:ssa pykälässä sanotaan, i-se toimi tuttaa kalanmiljelyStä, taikka, palkin toja lupaamalla muita siihen kehot taa, laittaa ja kunnossapitää tarpeen- mukaisia kalateitä; pitää huolta siitä, että kalastuksesta ja Veden käyttä misestä annettujen määräysten rikko- jat saatetaan syytteeseen ja että kaikki pakotetaan säädettyjä welwollisuuksia täyttämään; ja mielä asettaa ja pal kata yksi tahi useampia kalastuskait, sijoita silmälläpitämään sanottujer määräyksien noudattamista sekä wal momaan, ettei yksityisen kalastus oikeutta loukata. On Väitetty, että kalastushoito yhdistyksille annetut oikeudet aikaan- saamat rajoituksia talonomistaja!' nautinto-oikeuteen nähden. Se on kyllä totta, mutta toimenpide on wält> tämätön, keska siten edistetään yleistä, koko maan etua ja ennen kcikkse, k lastusta. Manttaalin oinisiajall?, kuten ylempänä on mainittu, on edel leen turmattu hänen oikeutensa, jotta hänen nartinto-oikeutensa ei täStä to dellisuudessa alussakaan mitään kärsi ja kuka siitä myöhemmin hyötny ellei juuri hän ja kalan pyytäjä. Tässä' hän onkin käsillä kysymys kalastus, elinkeinon kohottamisesta siitä surku teltamasta asemasta, jolla se maas, samme on. Sillä tämän elinkeinon, haaran edistäminen ja st n järjestä, minen ajanmukaisen lainsäädännön kautta, tuottaa (sitä todistamat utko komailta saadut kokemukset) maallem me ja kansallemme taloudellisen moi ton, jota meillä ei suinkaan ole roja jättää sikseen. — Miuisteriwaltiosihtseri« tvirka. Pietarista ilmoitetaan ..Ai tan!' lavetille", että katkera Suomi- Vihollinen senaattori Koremo «Suomen paha henki", kuten häntä nimitetään — lienee lopullisesti mää- rltty Suomen Valtiosihteeriksi La?g- hoffin jälkeen. Perjantain „V!rh. Mjed", kertoo, että minislerimaltiosihteeri Langhoffm asema on kiitettämä. Kenraali Lang- hoff navttii homipiirten täyltä lust- tamusta ja palaa hän loman pää tyttyä jälleen mrlaansa. Koremon ehdokkuus ministerin:altiosihtesri»'.- mirkaan on hylätty. smcltmim. Perjantain Birsh. Wjedomc.su ker too, että kenraali Seynin palattua Helsinkiin heinät, puolivälissä tulee heti ryhdyttämäksi Valmistuksiin Suo men edustajien Valitsemista marten maltakunvanduumzan ja maltnkun- nanneuwostoon. Maalit aiotaan mZärätä toimitetta miksi syksyllä, jol loin kutsutaan kokoon ylimääräiset waltiopäiwät. Jos maltiopäimät kieltäylyVät Valitsemasta, esitetään heti lakiehdotus uudeksi järjestykseksi Suomen edusmiesten Valitsemista Varten. Maalien järjestämiren tapahtumaan Lipstin Välittömän joh don alaisena. Mlulls Oulm lzzkemi Olen kauman hautonut mielessäni pistäytyä kerran omin silmin näke mään kuuluisat oulunjoen kosket. Ti laisuus tarjoutui, kun sattui asian- tapainen Kajaaniin Kainun pääkau punkiin. Siellä näet Vihittiin juh> lallisesti — upeissa päiivMsissä — äsken Valmistunut Kajaanin puuta- wara-osakeyhtiön laskuun tehty sul- siittitehdas. Matka meni rautateitse Koumolan kautta ja kesti jotakuinkin keskeyty mättä 27 tuntia. — Kajaanin kau punki on Sotkamon reitin kapean ja syVän laakson etelärinteellä. Koko seutu on kuin keidas Verrattuna sii- hm köyhään jz yksitoikkoiseen suoseu tuun, joka penikulmia laaj :l -i lemiää kaupungista eteläänpäin. Koirvu- ja Ämmäkosken mohtamat pauhut lisää mät juhlallisuutta Kajaanin muuten kin kauniiseen luontoon. Kaupunki on sen jälkeen, kun se sai riutatien. noin 5 muotta sitten, kasmanut män- kumultaan kaksinkertaiseksi ja nykyään rakennetaan yhä uusia asuntoja. Puu- tarvaraliike on niin suuri, että yl«. mZäräinen juna sitä tamaraa joka päimä lähtee eteläänpäin miemään. Kajaanin manhan linnan raunion ylitse on kaupunki rakentanut sillan. — Liivtfilaitos. Sinä aikana jolloin Iti- tsipäällikkö, emersti K. Sam- sonom seuraa kenraalikumernöoriä matkoilla ja luotsipäällikön apulainen, Vapaaherra I. Jnrenius nauttii wir- kamapauuu, dsitaa luo:sip^ä'.tilön tchtämiä emersiilnutvantti (^>, A. Nummelin. Muurin murhajuttu. Prokuraattori» uusi kirjelmä kenraa!ikuwerxSörille. Tuneeds? muistossa lienee mielä kenraaiikumernöörin »vastaus pr^ku- raatt^rin ensimaiseen kirjelmään Muu rin murhajutussa. Kesäinen 27 p:nä jätti prokuraattori uuden kirjelmän sama-ta asiasta lenraa likztmernöörille, painostaen siinä moniaita s.lmiä Zz- distuksia siitä, että sotilaiden teko on suoranainen mml)'?, eikä johtunut mistään itsepvylustnise-ta. Muurilta on sitäpaitsi tamattu ainoastaan ky- nämeitst, sekin avaamattomana tas kussa. Kirjelmänsä päättää proku raattori seuraamasi': Minä en tahdo sen enempää koZ- kitrLa so:i!ciöWi'>a!:ott»c-.l5?m tässä asiassa os^tt<z:r.^-> n:encit!lya, j->ka on täi-d.Nnsn j^k.-iiseL? asiaan nahankin perehtyneelle. Pyn dän ainoastaan wielä kerran nöy rästi sacda lausua '.yafsiumutseu'!, etitl Teidän DlhÄsyyt-nne, jsnks asia on häokenansa pitää, että maan asuk kaille turmatuan laki, ei tule M-.S- mään mitään keinoja käyttämättä asian saattamiseksi sotaoikeuden käsi teltämälsi, jota paitsi en moi olla Teidän 'Ikäisyydellenne ilmoittamat ta, että sotilativirancmaisttn Muu rin tappoastan käsiiteleminsn - n sy wäs:i louksnnni yleistä oikeustajun taa, se kun ani?a ru°ea sille Väit teelle, etteuväl laman »naau r-s^k-ic-t nauti ockeustur-raa Menajän sota- miehistön loukkauksia ma-taau. — Rautateiiten tarkastaja», ohjesääntö. Senaatissa esitettiin perjantc-iz:a keuroaliknnernöörin kir> jelmä ynitä Suomen rauiaieitten tar kastajan ohjesääntö. S?'.c-atti päätti lähettää jäljen?!öksell chj--säännöZtä rLvtktich'llN'<d>ett j-7, ne- j^ vesira kennusten yZihaUi-uks?e? taroe-niullen nc>uda!e!!awc>!st. — HistsriaRiset Zuwstti«!ut Kansancpetiajain osakiyhvS Walis> tukseu kustantamat historialliset kuwa- taulu!: Manhemrnai rau'ak>zude'! jälkimäinen ja'so eli ka^sainmarLus» te n aika ja myZhempi rautakausi sekS maantieteelliseen knmastoon !uuluwat taulut: Marsinais-Sucmesta ja Laa tokan saaristostz cwat otetut niiden haVriw;cwä'ineiden luetteloon, j?-den hantlimift n maulaiskausa-ouluiÄ myönnetään :raltio« aprraha^. — Maa»wiljelystied^stc!». Senaatti on o'keuttanvt ma..nvilje» lyshaliitulsen ryhtyu-.LL,-. tar.io lusiin toim-npite-fi'm sen nu.a!>!v / ue- dustelun !o'.mceiiK.:n«m-seIsi, j.>-a 5c« sak. ! p:^ Z 1907 an " et >! n, maan- w;!je!ysl;laÄon j'.rjeStämi^tä kcS'e- wan acm. asetuksen muk^cn on teh- täwä joka 1V:S muusi maan mc!an- w'>Iiel^svl?j?n nz^isennselsi. Nufia »S pe««i« rahoja on senaatti pankti-valtuuston ehdo tuksesta päättänyt lyötäiväisi 300,000 markan armost?. ^ ? 'Nstt?vu?ÄÄ- opettaja. Sen-!-.itti on k-n-luyli- hallituksen esi.yt-sestä m^on-änyt lap- pa!ai»n"cru?aistlle I-nm Gu!!ormtlle 8lX) m-n »vuotuisen . punch n nautit- tamatsi uiia kou^^n k^in hän semi naarissa harjoittaa opi- toja m.^lmis- tuaksten kansakouluncpeitajaksi Lapin kunnissa. Terwaweneiden lcslua rsar^n maltio on teettänet sekä 5toiwr- että Ämmä kosken kylkeen sulknlaitcksen, sillä kos kien putoukee: omat niin äkkijyzlkiä, ettei ni'S!ä mene iroi sär'ym i !!ä «r.en- nä als.s. Oli i .'uri krVL^eueiden laskuaika. ^toin Ä ty!.ryriä niissä rki kMakip. Meneet olijat jota kuinkin s^man kokoi. et ja näköise!: noin 15 metriä p!!k-:i jo 1,3 m!r le veät, sy:vyyS tienes zote^im sa :no !lla mailla. La d't -V, Luumun l^d-Ista. Mies peräsimessä ju loinen ft^ta- maSsu laskettiin. Ter von hinta kl-n- l-iu ny'y5än oleman 24 mk. tyuuvr'-. On ollut aikcja, jclloin on saatu main IL mk. Osa termasta myy dään nyt Kajaaniin, mutta enin osa menee Ouluun. Tapasin matkalla erään Kuhmoniemm miehen. Hän maiitti, että siellä oika kulutetaan maanmiljelyksen kustannuksella hyö dyttömään tervanpolttoon. Miikka kokemus on osottanut, että muamvil- jelys sielläkin menestyy ja tuottua te kijälleen monin Verroin enemmän hyötyä kuin tcr-vanpoltto, niin siihen waan ei ryhdytä luultamasti, ennen kuin metsät omat lopussa. K:n kun nassa on yli 400 taloa. Niistä elää maan muutama kymmen omalla Vil jallaan. Muut ostamat kouppiailta tenvs.n pzlibsta s uduilla raho-.lla ja kauppi,ziltu sacdutua l-in-nlla. Seu rauksena on, että isäntäin maat ja mannut omat panttina kauppiailla ja tuktiyhtiöillä. ^ Wiime n?uas>.na on käännöltä karjanhoidon häiväksi kumminkin jo nähtäwissä. Ennenkuin lähdimme Ouluun päin, — U«o»e» opettajain raitti- «sliitto. Senaatti on käyttöma- roistoon myöntänyt 2,000 mk. Suo men opettajain raittiusliitolle 25—27 pnä t. k. Helsingissä pidettäneen raittiuskurssien kustannuksia Varten. — Asiakirjoja siirretty Tu run tuomiokapituli» arkistos ta koulutzlihallitukse» arkis toon. Tammikuun 26 p. 1870 päi- mätyssä kirjeessä määräsi senaatin kirkollisosiaintoimituskunta, että Tu run tuomiokapitulin oli kouluylihalli tukselle lähetettämä kaikki Vuodesta 1844 alkaen kouluja tarkastettaessa syntyneet pöytäkirjat sekä Vuosina 1843 ja 1856 annettujen armollisten Lukio- ja koulujärjestysten 31 pykä lässä mainitut oppilasluettelot samoin kuin kailki muut kouluja koskemat asiakirjat, joita tuomiokapituli ei tar vinnut, maan jotka mainitulle yli hallitukselle olimat tarpeellisia. Tätä määräystä noudattaen lähettikin tuomikapituli kirjeen mukana saman mucden maaliskuun 30 p .ltä koulu ylihallitukselle kysymyksessä olemat asiakirjat. Nyttemmin on kuitenkin Turun tuomiokapitulin arkistoa uu delleen järjestettäessä löyde',ty koko joukk? alkeisoppilaitoksia koskema asiakirjoja Vuosilta 1344—1370. Ia ko;?5 -.«Lmal eiwät tuomiokapitulin arkistonsa muodosta mitään yhie- äi- siä sarjoja tai kokonaisuutta, on tuc miokaoituli lähettänyt puheenaolemat asikirj t, joissa on esim. Turun Bell> Lanc ster-koulua koskemia, koututoi men y?>hall'tuk>elle, jonka arkistossa ne ennen tuomiokapitulista lähetettyä hin asiakirjoihin liitettyinä muodos tamat mainituilta Vuosilta kokonai> suuden. Sen lisäksi on tuomikapitu lin arkistosta mielä löytynyt muu tamia w:na 1842 perustettuja Porin Hänieei!linnan, Waas>n ja Oulun ala'alkeiskouluja kostemia asiakirjoja muosilta 1842 ja 1843; ja on tuo- miok-pttuli lähettänyt myös nämä asiak.rjat kouluylihallituksen arkistoon. Porin ruotsalaisen yhteis koukk» iukasitunnilelmon on senaatti nzahmis tanut. Mararikko afioita. Tuomio julistetuin eilen kanppics J-mael GallamtsflN maririkossc-. — Elinkeinoilmoituksia. Leski Aleksandr - Wi!helmina Lahtinen il, moitti e-'e-! maiskraatille harjoita- nZLvsa lihakauppaa kauppotcrilla. — Sakotettuja. Rzastuman- ^iieud?ss? silotettiin eilen yhtä liik- keenhc-rjoitajsa 3 mk. siitS, että oli työssään pitänyt paSsitonta Lyömäkeä. ^ Apurahoja tyonetsimistä nartea myönsi maistroatti eilen man- keit-h^ilohallituksm muroista 3:ll? ir.ichs-ie 10 m:?aa kullekin. ^ T-tliPklotÄtti«to pidettiin -naiNraatissa eilen leipuri Redbergin t -lo-sa Reposa rella t. k. 8 p:nä ol leen tulipalonalun johd sta ja ilmeni, e^tä tuli oli alkanut uunista. — 8:saS yleinen paloZnnta- laiskokous on päätetty pitää Po rissa kolmen Vuoden päästä eli m. 1913. Suuri tehtaa«kaupp»k. A. Ah ström o.-q. oi toimmi^ektä PM Wuhl ^ C:o Atticbskcq maStaanot- t„!,!:t W".rk ud-en tchtaan kailkme sii hen kuuluni 'S laitoksi-'sen ja jatkaa liikettä omcss.! nimessään sen enti sessä laojuudcssi, rakentaen kaimoja, maa- ja merikoneita y. m. Isännöit sijänä ja teknillisenä johtajana on ins. Hj. Sundström, olin tilaisuudcösa tekemään retken Sotkamon reitille äskenmainitun puu- t --war osakeyhtiön liimolla ja juhla- micraden mukana. Soittokunta oli laivalla ja muut proomussa, jM kulti perässä. J-chlalu^tessa syntyi laulu helposti, jopa eräs Veitikka- mainen t>)weri pisti tonssiksikin. Lsp- pumatkalla mentiin erään saaren rantaan Sotkamon re tin selällä — pidttLi,,- pi.ne'. arpajaiset Kojaanin pu^ww^,ra-vsakeyhtiön tyZlväestön tirjasun hymäkji. Armattiin mon iako silmää yhteensä cli saaren ran nalla olen-issa Rimpiläisen rysissä. Jokaisesta lumusta, mikä meni ylitse t,u cl>ise todellisen mälrän, oli mak- settama yksi markka. Lailvan pysäh tyessä meni herra Rimpiläinen koke maan pyydyksiään ja pelolla odotet tiin, paljonko tuli kukkarostaan hellit tää. Kaloja oli 22 ja silmiä siis 44. Se jo'a paraiten arwusi, oli arman- nut 30 silmää ja pääsi siis 14 mar kalla; muut sailvat suorittaa enemmän. Kaikkiaan kerääntyi 317 markkaa. Laihemmilla kukkaroilla Varustettuja ei ivaod ttu arpajaisiin osaa ottamaan. Torstaina kesäkuun Viimeisenä päi- mänä lähdimme Kajaanista Ouluun päin, ostettuamme edellisenä iltana piletin Kajaanin asemalta matkailija- y')dts'.y?sei! rcenekulkua morien koöli- paikoisja. Astultiin laimean kello 8 aamulla laimaranuasta Seminaarin kohdalta. Omituisuutena mainitta koon, että laiman oli piirustanut ja rakennuttanut Kajaanin räätäli Haa palainen, joka myöskin ..päällikkönä" ohjasi liimaa. Pian oltiin Oulun — Kasakoita PoriSsa. Eilen kello 1 päimällä saapui tänne ratsain Lumia lta 2 kasakkaa ja Vähän jälkeen toiset kaksi sekä päällikkö. Ranmalta saamamme tiedon mukaan olimat he sieltä lähteneet rrasta sunnuntaina. Eilistä mastaisen yön he majailimat Jrjanteen kestikiemarissa ja saapui- wat aamupäimällä Lumialle. Siellä istuutui päällikkö kestMewerin kär ryille, hänen hemostar.sa kulettimat kasakat mapaana edellä. Toisella kes- tikieVarin hemosella tuotiin kuormasta. Kaikki ajoimat käyden koko matkan ja päällikkö teki, kyytimiehen kertoman mukaan, erittäin ahkeraan merkintöjä muistikirjaansa. Maantien kaarrok set, kilometrinumerot, mäet ja muut hän kuuluu tarkoin merkinneen. Mä sillä löytywät suot hän myös piirsi tarkoin kunkin erikseen. Porissa ma- joittuimat he raatimies I. H. Heden- strömin talossa sijaitsemaan menäläi- seen piiritoimistoon. Joukkueeseen kuuluu emerstiluut- nantti, santarmialiupseeri ja 3 Ol- derburgin kasakkaa Töölön kasarmis ta. ..Rauman Lehden" haastatta- jalle on santarmialiupseeri ilmoitta nut taitamansa suomenkieltä. - Sosialidemokraatin „pai- no?a«nej«t»t. Eilen sai Sosiali- demokraatti-lehti taaskin uudm paino- kanteen. Maanmiljelijä Mille Dli- papptla, Kiikan kappelin Ulmin ky- lZstä, haastatti näet lehden mastae- wan toimittajan Frans Koskisen Po rin raastulvanoikeutecn tiistci-si t. k. 26 p:ksi mestaamaan Sosi^l demo kraatissa wiime huhtik. 14 p:nä jul kaistun uutisen ..Torppari oikeuksiin sa" johdosta. Muun ohessa on mai nittu uutinen sisältänyt, kuten haas- teanomuksessa sanotaan, herjauksen maanmiljelijä Alipappilaa ivastaan, siinä kun perättömäsi! sanot an, että muka hä", Väittämällä maksamatto miksi jo maksettuja torpamvuokria, joista hän ei olisi kuittia antanut, olisi rikoksellisesti yrittänyt häätää sorrvari Sem Ulmenia. Tähän näh den maanmilj. Alipappila aikoo wca- tia Frans Koskisen langettamista rangaistukseen kunnialoukkauksesta. Kantajan asiamiehenä on homioik. auskult. Risto Ryti Raumalta. —^ Paikallineu teollisuus näyttely Poriin. Porin käsityö, Iäisten keskuudessa on herätetty ky> symyS paikallisen teolusuuSnäyttelyn aikaansaamisesta Poriin cnsi kesänä. Näyttely on suunniteltu särMettä mäksi samaail aikaan kun täällä toi meenpannaan Satakunnan Maan mtljelyZseuran 50-wuotisjuh!a ja maanmiljelysnäyttely. Asiasta pää, ketään ensi maanantaina pidettämässä KäsityöläiS- ja tkhtailijayhdistyksen muosineljänneskokouksesso. Kesäkokouksen ja juhlan toimeenpani Suomen maluorautalei- den konduktööri-, maaka- ja pakta- mestariyhdMys miime sunnuntaina Ahlaisten L^mpaluodon Erkklän talossa. .Kokousta marcen Poriin laurvantaina saapuneet noin 40 hen kilöä ja täkäläiset yhdistyksen jäsenet perheineen lähtimät täällä Auiea- kaimalla sunnunlai-aamuna P^hl^ma- luotoon, josta kalastajaNeni/eillä mentiin määräpaikkaan. K^hzvit juotua ja oamumurkinat syötyä lau sui ylijunailija K. Stähl porilaistm puolesta Valituin sanoin mieract termetulleiksi ja amasi kokouksen. Pu heenjohtajaksi malittiin hra Siahl- marapuheenjohtajaksi ylijunailija Ä. Lje'z Miipurista ja kirjuriksi yhdis tyksen sihteeri, junailija I, C Mandcr T-.mpereelta. Kokouksen käsiteltämänä oli ainc- as'aan kaksi kysymystä. Eilsimäinen koski lämpi!l.ien l^n)tr2maunvjen hoitoa junissa ja toinen tunva^i- suutta ja junain lähetlämisiä iral- tionrMateillä. Miime mainittu kysy mys, jonka oli aiheuttanut etupäässä äskettäin Scckenb c'an aseman luona järmellä, jossa aukeni eteemme selkiä, jotden perällä ei mähiin aikoihin nä kynyt maata. Rannat omat Val koista hiekkaa enimmäkseen, ja toisin paikoin useita metriä korkeat. Joka muosi lohkeaa tuota hiedikkoa jlrrren aaltoihin. ^ Huomaltamin kohta mat kalla oli Paltamon pappila ja kirkko lähellä tuollaista tvienämää rautaa. Lairva pysähtyi muutamia kertoja järmellä ja lähdettiin laiwaweneellä miemään matkustajia maihin. Maalaan - Oulunjocn suulle — saamuttiin kello 1 päimällä. AIsi matkatomereista, englantilainen, jäi siihen — onkimaan. Maalassa oli meitä Vastassa mat kailijayhdistyksen lipulla Varustettu punaiseksi maalattu mene, hyivin sa maan malliin kun termameneet. Se oli jaettu selkänojojen amulla osas toihin, joihin mahtui kuhunkin 2 rin nakkain istumaan. Istumapaikat oli mat matalalla, jotta istuttiin symällä. Kun oli Varustettu maikan maralle laimasta muutamia pulloja kaljaa, lähdettiin laskemaan. Heti oli edes sämme Niskakoski eli oikeastaan kos- kiryhmä, joka kesti noin 11 kilomet rin matkan. Niin sanolussa Sutanin koskessa armeli yksi tomeceistamme, että hän luultamasti ei tule kestä mään kosken kuohujen tekemää Vai kutusta, ellei hän saa sydämelleen jotakin wahwistusta. Sellaista oli kin eräällä tomerilla mukana ja hän sai pullon. Juuri kun hän kaast sitä pikariin, heitti hyrsky siihen koskesta lisää. «Pantiin Vähän mettä mii naan", sanoi miehemme mähän tulis- tapahtunut rautatieonnettomuus, wei kokoukselta lähes 5:n tunnin ojan. Astaa Valaisi m. m. onnettomuus- tilaisuudessa mukana ollut junailija H. I. Länsimaara. Keskustelu ja päätökset marsinkin Viimemainitussa asiassa muodostuimat niin laajoiksi, että kokous päätti perustelut ja pää tökset tarkistettuina tarjota myöhem min sanomalehtien julkaiStamaksi. Päimälliseksi syötiin Erkkilän emän nän keittämä maukas stlakkasoppa. Iltaa Vietettiin luonnon helmassa seurustellen ja Reposaaren sahan tormisoittokunnan soittoa kuunnellen. Soiton mäsissä piti sanomalehdentoi- mittaja Emil Forsgren Helsingistä esitelmän ammattijärjestöjen suhtau tumisesta lainsäädäntöön Tanskassa marsinkin mikäli se koskee rautateitä. Eilisaamuna palattiin sitten höyry- laimalle ja tultiin Poriin. Porin konduktööriyhdistys sai eilen Vastaanottaa Peipohjalta lähetetyn seuraaman sähkösanoman: ..Porin potrille pojille, emännille eukkosille, tyttösille typyköille kiitos kaunis ja korea. Lampaluodon retkeil'jät." stTataknnnassa" ilmoitta misen tepsii. Lehtemme ivtime laumantai-numerossa ilmoitti maan- miljstijä Fr. Kylä-Katila Kiukaisista, ettZ häneltä torstai-yönä oli w.ras tein hemosen ajukaluja ja pyysi, että Varkaasta tai tawaroista ilmoitettai siin hänelle tai lehtemme konttoriin. Laumontai-camuna jo klo 9—10 ai kaan saapui konttoriimme kaksi henki löä ilmoittamaan, että he olimat os taneet ilmoituksessa mainittuja ajoka luja. Asiasta annettiin sitten tieto etsimälle poliisille j i ilmoitettiin Kylä- Katilalle, että hänen Varastetut tama- ransa tulewct ..Satakunnan" ilmoi tuksen takia takaisin. H-nkilö, joka tamarct oli myynyt oli pitkä, laihahko mies. Hänen Va semmasta kädestään oli kaksi etusor mea poikki. Pyydetään edelleen miehestä ilmoittamaan Porin etsi mään osastoon, missä hän tamatta- neckin. Luullaan hänen olleen koto- perää Huittisten puolesta. — Warka«desta on etsimä po liisi pidättänyt työmies Jopi Kää riäisen, Iisalmen kaupungista ja me rimies Aleksander Konstantin Viher kosken Turusta. Miehiä syytetään länään raastumanoikeudessa Repo saaren metsässä juhannuspäimanä ta pahtuneesta taskukellon ja rahakuk karon sekä 25 mkan Varastamisesta. — Hulikaanielämää täyd ssä loistossaan soimat 5:nnen osan asuk kaat ihailla toissa yönä. Klu 4 tie noissa aamulla ajaa huristi 6-7he- moskuormaa hulikoaneja läpi kau punginosan Uudelle koimi^tolle päin. Kuormakunnat arivattamasti kilpai- limat keskenänsä kiljunnassa, koska hunsimat ja melusimat niin paljon kuin suinkm jaksoimat. Kuka mahtoi saada kunniakirjan ja ensi palkinnon, siitä eiivät unestaan herätetyt kau punkilaiset päässeet selmyyteen. — Uimakouluun oli eiliseen asu ilmoittautunut miespuolisia oppilaita 278 ja naispuolisia 162 eli yhteensä 440 henkeä. Jokitvesi Uimaseuran uima huoneella oli eilen 20" lämmintä. Meriniesi Reposaarella osotti 18 astepa. Mieliin painettamaa näinä aikoina. Pienien kansojen kansallisuutta uh kaa moni maara. Kokemus osoittaa, että ivapact laitokset eiwät roohennä hallitseivien kansojen epärehellisyyttä ja mäkim.iiuusuutta. K -tso Eiigt^n- nin kansaa Irlannissa, Saksan kan saa Posenissa ja Schlesmigissä. Tar koitusperä on sama itseensä sulat- km ^ ZmriG I^an^vtoimisto Kurussa. Eerikinkatu 3. Puh. 434, Omistajat; Homioikeudennotario Wamo !^>wi ia Honnoikeuden- kaustlstl Santeri Saarnisoki. tuneeno, mutta samassa löi toinen aalto saamillisen mettä päin na,.!N5a ja kun hän hämmästyksestä toipui, oli pikari hänen kädestään hävinnyt. Se kyllä sitten löydettiin myöhemmin meneen pohjasta, mutta sydämen zvahmistuS nieni menojaan. Kosken reunoihin koioempien kuohujen mat kalla on tehty hirsistä tai kiivistä noin metrin korkuinen liite eli ..sisle". Mene laskettiin toisinaan päin näitä laiteita, niin että luuli sen siihen murs kautuman, mutta armattamaSti hyö kyaalto oikean sai, ettei mene siihen koskenutkaan, maikka kyllä aiman li kelle meni. Kello 2,15 saamuttiin Ahmaskosken alle. Siinä astuttiin matkailijayhdis tyksen moottorimeneeseen, sillä nyt alkoi sumantoa. Tällä matkalla le- meni joki eräässä kohden noin kilo metrin lemyiseksi. Tullimiehet siellä kokoilemat pylkkejään. Puomien suissa liehui heillä sinimalkoiset liput, joka teki hymän maikutuksen. Utajärmen kirkon seutu oli matkan huomattaviin ja kaunein paikka. Moottorimatka loppui Merilään, johon tultiin kello 4,30. Siinä syötiin päimällinen. Maito loppui kesken, kun talon kel larin katto oli yöllä pudonnut sisälle ja hiudannut allensa maitoostiat. Syömä-aseita ei myöskään ollut tar- peelsi, mutta löysimme niitä lopulta piironkin laatikosta. Leskiemäntä oli hymÄntcchtoinen, jotta siellä oli kohta melkein niinkuin kotonaan, mutta ta lo oli mähän rappiotilassa muualta kin eikä maan kellaristaan — mitkä nuoret miehet ottakoot huomioonsa. tammen, armoton sulattaminen. On kohan Suomi Välttämä komia päi- wiä? Historiasta emme siihen toi- woa saa. Älkööt ne maan tulko, ennenkuin se suuri uudistuminen on tapahtunut, ennenkuin ne täällä ta paamat yhden yksimielisen kansan. Asiakirjat omat hy-viä olemassa jo hymiä näyttää, mutta totuus on se, että rauhan neumoilla silloin maan on jokin merkitys, kuin niitä tukee hymät sotsneumot. Ja jos molem- matkin on, niin on elämä, moimakaS kansallishenki parempi kuin ne mo lemmat. Sitä enemmän tämä henki on ylläpitämä, missä sotainen puo lustus on mahdoton. Se saattaa taipua, mutta ei taitu, ja jälkimaa- ilma on näkemä sen ikäänkuin ilmes tyksen kohoaman maasto, pukeutu man uuteen muotoon, ollen kuitenkin itsessään sama henki, joka on suun nannut kansan elämän kautta Vuosi satojen. Saamuttamansa simistyskannan mukaan kansa tajuaa olemansa oikeu tettu 5kÄ«msan historian ulkonaisen pakon alle säilyttääkseen siten tule- maisuntensa. Main raaat heimot taistelemat sukupuuttoon saatko. Heillä ei ole Voimia elää tulevai suuttaan marten, jotka moimat simis- ty- QNtaa, ja jotka etusijassa omat kristittyjen kansojen osaksi tulleet, sillä nämä uskomat simeellistä maail manjärjestystä ja luottamat tässä uskossaan tulemaisuuteen. I. W. Snellman. — Satakunnan Sanomain kesätoimittajat omat miime päi- minä esiintyneet per'n sapekkaina. Riitaa ja toraa koettamat moimiensa muka-n aikaan saada. Sättimät „suo- mettarelaisia" monen palstan pituu delta kerta kerran perästä. Erittäin omat kiukkuisia suomalaisuuden työlle ja kansallismieliselle nuurisoliikkeelle. Kukahan torailmusintoinen kukon- poikanen mahtanee Satakunnan Sa nomain toimituksia ny-yään tepas tella. Kow.i?ti se kumminkin koettaa kä heästi kiehua. Esko. — Suomalainen painija tait tanut niskansa. Suomalainen painija Johan Saari taittoi niskansa Nashmankissa kesä?. 7 p:nä. Pain ja s.i juopuneena eräässä kapakassa ryhtynyt painimaan jonkun toverinsa kanssa, joka oli heittänyt Saaren niin moimakiaasti päälleen lattiaan, että kuolema seurasi jonkun tunnin kulut tua. ^ Oli Pientä sitvuhommaa. Rymättylässä asui aikoinaan eräs talokas, joka heitomman sute kerran oli talossa kut ut ji kun alkoi »vieraita saapua, tuli haltiairLen kesken tacs p entä kapi iaa. Isäntä tuntien melmollisuutens.i tällaisessa toruksessa ja tah'oen osouaa emän nälle, että hän on määrässä, msi hä net eVhiseen ja alkoi rottingilla selit- tää ostan oikeaa lahtaa. Sattuipa aimon keskcn toimilupa na-purin haltiamäki astumaan ulko>oives!a si sään häiriten selitystoimitusta. Isän tä ei ollut tästä niin millänsäkään, kchoitti maan »vieraita astumaan sisään mirkk^en: „Tuli tässä mäb^ii pientä simuhnn^aa, muita kyllä kuti ta joudumme: käykää »vaan sisälle," Tänään jälkeen sai emäntä pari sipcän puotctsia ,'!zse'ä'.i' masmisen wara!t,', ja sitten o-.!.:: n>almi't w!er^I!e seuraa pi:ämään. LVanhaa taioara-. h an huoneen ionka pöätyliirrcssä on muosiluku l-lL6 ja jota on käytetty aittana ja miime muosina l. mmas- oli matkasta jäljellä merkilli sin osa — Pyhäkoski. Jätimme moottorimme ja astuimme malkailija- yhdistyksen toiseen meneeseen, ai^an sa«anta!ften kuin Maalaassat Äh, dettiin keU-i 6 j.pp. Heti olimn:e kotkissa ja sitä kesti yhtämittaa kah den penikulman matkan. V-npärillä korkeat rannat, toisin paikoin pari kymmentä mttriä, jopa enemmänkin, kaSivcen tuuheata haivu- tai lehti- metsää. Toisin paikoin kohoaa kallio yhtä korkealle ja äkkijyrkkänä kuohu jen rajasta. Hirmeätä mauhtia syök syy mesi alas mucdostaen aaltoj?, kuten raju myrsky merellä. Kosken tie on paikoin mutkainen. Taitaman ja !ie!äwän perämiehen ohjaamana syöksee Veneemme noihin hyrskyihin melkein junan nopeudella. Tuolla edempänä luultamasti suuri kiwi nos taa tarvallista suuremmat aallot. Sen Välttää Veneemme menemällä Viilien poikki kosken, mutta heti on sillä puo len toinen mielä suurempi kuohu. Se mältetään laskemalla uuden kerran miistoon. Järkyttäisin paikka on tuo edellämainittu kallioseinäinen seutu, ja marsinkin sentähden kun siinä on pakko laskea mene ihan päin kalliota. Aiman Viimeisessä silmänräpäyksessä mene kääntyi menemään rannan suun taa ja olemme pelastuneet. Kohta olikin koski laskettu loppuun. Mielä oli pieni matka suivantoa ja saamuim- me kello 7,30 Muhoksen hymin ra kennettuun ja kauniiseen kirkonkylään. Ukn?s-ilma, joka Pyhäkoskessa oli meidät sauivuttanut ja rajusti medellä Valanut, oli lakannut, ilma oli ty- namettana, omistaa Honkajoella Kot kan kylässä torppari Nestori Kosti, mäki. Manha Vaatearkku, jossa on Vuosiluku 14^43, näöltään lujaa tekoa ja hymin käytännöllinen on torppari Juha Pihlajaiviidan hallus sa Jscllajoella. AiMn;: j, IM. — Suomalaista tiedemiestä kiitetty ulkomailla. Suuressa armossa pidetyssä saksalaisessa Aulit- re siir Gynäkologie-nimisessä aika kauskirjassa on julkaistuna tohtori B. H. JägerrooS'in tieteellinen tut kimus: ..Ukbsr die Eilveisskörper des Harnes bei Gebärenden und Möch- mrinnen". Tutkielmasta on kuuluisa tiedemies, prosessori Veit antanut erittäin kiittämän armostelun. — Helsingin Kaiku n:o 26- 27 on ilmestynyt. Jokamiehen viikkolehti n:.' 27 on ilmestynyt. — Hermes n:o 7 on ilmestynyt. I.Zvs1>LvowöstA — Papintvirkatalojen rakeu- nusrahastojen ylijää«äwaro- jen käyttäminen. Suoniemen seu rakunta on senaatilta anonut lupaa sa^da käyttää Vuosittain 300 mk. seurakunnan kappalaisivirkatalon ra kennusrahaston ylijäämämarain kor kotuloista seurakunnan kiertokoulun opettajan tai opettajattaren palkkaus, aamksi. Anomuksessa sanotaan, että alkuopetus Suoniemen seurakunnassa on huonolla kannalla, kun kunnalli nen kiertämä alakansakoulu ei ole onnistunut tehtämässään ja toista muotta sitten lopetettiin kokonaan, minkä jälkeen on oltu aiivan ilman minkäänlaista alkuopetuskoulua. Sen Vuoksi kirkonkokous Viime toukokuun 6 p :nä päätti perustaa seurakuntaan kiertokoulun, toimossa saada käyttää opettajan palkkauksen amulsi »virka- talonrc kennusrahaston ylijäämäma rain korkotuloja. Mainitut ylijäämä- »rarat omat Verraten suuret, tehden nykyään 21,022 mk. k>9 P., kun ra kennuskassan kaikki Varat omat yh teensä 46,022 mk. 59 p. — Suoniemen seuraknnuau hautanSmaa. Suoniemen seura kunta on senaatilta anonut lupaa sooda metää uuden hautausmaansa täytteeksi hiekkaa seurakunnan kappa- laiswirkatalon Laurilan maalta mir- katalcnhaltijan asettamilla ehdoilla, jotka icurakunta kirkonkokouksessa mii me to.:'.'', 5 x:nä hymäksyi, nim., että maksetaan 40 mk. ka pan:!^ k.'d'.i e^lä näin saadusta hinnasta mucdo ?'.,'tca:'. rahasto, jonka »vuotuiset korot mirkatalondaltija naut tii, huomioon ottaen kuitenkin erään Virkatalon nykyisen torpparin oikeu den mainittuun korkotuloon. ZZ— KortoauSta hirwieu tuot- tamista tvahisgoiSta. Seimatti on 111 anojalle Turun ja Porin läänissä myöntänyt korivausta hir- mien tuottamista mahingoista yht. 25.884 mk. 02 p. — Hukkuuut. T. k, 5 p:nä oli Kiikoisi'sa työmies Paamo Sillan pään 3'- .-muotias tyttö Jenny yksi nään jäänyt askaroimaan kotinsa m>re?'ä olehan joen rantaan, Noin w mtnu^.in kaluttua, kun äiti kälvi lasia katscmaan, löysi hän hänet joen rannatta kuolleena selällään makaa »ven ja raSmatyyneinä seisonnat äs keiset kuohuaallot Muhoksen kylän juurella. Muhoksessa odotti matkailijoita kaksi höyrylaimaa. Astuimme kaikki toiseen laimaan ja lähdimme kello 8, Matka Muhoksesta Ouluun kulkee läpi kauniiden ja merrattain hymin roilieltyjen seutujen. Mahtamana su- mantona myöryy hiljalleen tuon suu ren Vesireitin medet. Rannat kohoa- wat 1 2 metr ä yli meden pinnan ja se saa aikaan, että sen uoma näyt tää mohtamammalta kuin Kokemäen joki suupuolestaan. Merikoskessa Oulun kaupungissa näyttää joki mielä mahtiaan, maikka se ei kohoa enää sellaiseksi kuin Pyhäkoskessa. Mutta mahtamana kulkee se ja on sellaise naan Oulun kaupungin ylpeys. Niille ohjeeksi, jotka aikomat tehdä kiertomatkan Oulunjoen kautta, ol koon mielä mainittu, että jos halu taan Kajaanista alkain matka tehdä, on paras ostaa Kajaanin asemalta matkailijayhdistyksen piletti, joka oi keuttaa keskeytymättä kulkemaan yh distyksen meneissä. Se maksaa 8 markkaa. Sen lisäksi tulee suorittaa matkasta Oulusta Maalaan 5 mark kaa ja Muhoksesta Ouluun 2 mkao. kaikkiaan siis 15 markkaa. Matkailija yhdistyksen meneessä kuletetaan 13 täysi-ikäistä henkilöä sekä ni .den ta- ivalliset matkakopineet. W. O.