Nro 53 — I9IO. KAIKU. Maanantaina Toukokuun 9 päivänä. i SS sv pipetään Torstaina toukokuun 26 p:nä kello 4 i.-p. Kouluun pyrkivät oppilaat ilmoittautukoot ly seolla samana päivänä kello 11 a.-p. Lähempiä tietoja antaa ja ilmoittau tumisia vastaan ottaa allekirjoittanut myöskin kotona joka päivä kello 5—6 i.-p. Oulussa, toukokuun 9 p. 1910. K. Östberg. IViyyjäiset ovat Rukoushuoneella tiistaina t. k. IO p:nä alkaen kello IO e. pp. ja lopetetaan illalla kello 8, jolloin hartauspuheen pitää pastori Heikel. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kan sankat u 21 Puhelin 533 Kii*teimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. johtumia lainsäädäntöasioita ja halli tustehtämiä, jotka eimät kuulu Suo men laitosten toimimaltaan, maikka ne koskemat myöskin suuriruhtinaskuntaa Niistä omat seuraamat periaatteet moimassa: Koska Menäjän keisari on Suomen suuriruhtinas, niin mallanperimystä kruununperillisen täysi-ikäiseksi tulemi sen aikaa, hallituksen hoitoa keisarin ja suuriruhtinaan alaikäisyyden aikana, taikka kun keisari moi olla estettynä itse maltakunnan hallitusta hoitamas- ta sekä keisarillista perhettä koskema lainsäädäntö riippuu yksinomaan kei sarikunnan perustuslaeists; kysymykset sodasta, rauhasta ja lii toista mieraiden maltojen kanssa omat yleisiä maltakunnan asioita, joita sa malla maikutuksella Suomelle kuin kei saaikunnalle käsitellään keisarikunnan perustuslakien mukaan; sopimus mieraan mallan kanssa asioista, jotka koskemat Suomen sisäistä hallintoa, sen lainsäädäntöä taikka lain- käyttöä, päätetään siinä järjestyksessä kuin keisarikunnan lainsäädännön mu- kaan ulkomaan asioista ylimalkaan on moimassa; mutta toimenpiteet, jotka tarkoittamat sellaisen sopimuksen saat- tamista täytäntöön Suomessa, riippu- mat siitä, mitä Suomen perustuslait sisältämät; ne ohjesäännöt, joiden mukaan kon- sulit ulkomaan satamissa palmelemat suomalaisia merenkulkijoita, mahmisre- taan keisarikunnan lakien määräämäs- sä järjestyksessä; kreikkalais-menäläinen kirkko Suo- messa on oman hengellisen hallituksen alainen tämän kirkon lakien mukaan; ainoastaan sen yhteiskunnallisista asioista säätää keisari ja juuriruhti- nas Suomen perustäslakien mukaan; sekä puolustuslaitoksen yleinen johto ja siitä johtumat oikeudet Suomen sota- mäkeen nähden, on keisarikunnan sota- ministerillä. Mutta muuten käsittää suuriruhti naskunnan lainsäädäntömalta, sellaise na kuin se maan perustuslakien kautta on järjestetty, kaikki lainsäädännön haarat. Kun keisari Aleksanteri l:nen 15/27 p:nä maaliskuuta 1809 mah- misti Suomessa aikaisemmin moimas- sa olleet perustuslait jäämään Suo- men perustuslaeiksi, tapahtui tämä pidättämättä Menäjän mallalle mitään oikeutta Menäjän etujen muoksi supis- taa Suomen lainsäädännön alaa. Ministerineumoston puheenjohtajan ehdotusta ei moi moimassa oleman oikeuden kannalta katsoa muuksi kuin ehdotukseksi Suomen maltiosäännön perinpohjaiseksi muuttamiseksi. Mietinnössä seuraa sitten laajasti perusteltu esitys Suomen perustusla- tien pätemyydestä. Tilan mähyyden muoksi jätämme sen kokonaisuudessaan ensi numerossa julkaistamaksi. Jätämme toistaiseksi niinikään ma- liokunnan todistukset siitä, kuinka pää ministerin „selityskirjelmässä" mami- nitut esimerkit muiden maltakuntien oloista omat Suonien asiassa oikeu- dellisesti merkityksettömät ja esimerk- teinäkin sopimattomat. „Natkaisewa ääni". Selityskirjelmässä haetaan tukea siinä ilmenemälle suunnalle Menäjän uusista perustuslaeista ja mäitetään, että Menäjän lakeja on muodesta 1809 lähtien ollut moimassa Suomessa. Siinä mainitaan Menäjän nykyisten perustuslakien 2 artikla ja tulkitaan ie siten, että Suomea hallitaan oman lainsäädäntönsä perustuksella ainoas- taan sellaisissa asioissa, jotka eimät mitenkään koske Menäjän etuja. Ia kun ..näiden sisäisten asiain piiri ei ole lähemmin määrätty", niin katso- taan oleman keisarikunnan asia lain- säädäntölaitostensa kautta määrätä se. mieläpä „oman harkintansa mukaan" määrätä Suomen kohtalosta. Tämän mukaisesti lausutaan, ettei Suomella moi olla ratkaisemaa ääntä yleismal takunnallisissa asioissa, mikä selitys kirjelmän mukaan olisi olema laita jos artikla tnlkittaisiin toisin; ja se lityskirjelmässä mäitetään lisäksi, että Suomessa on jo tätä ennen somellu tettu keisarikunnan lainsäädäntöjärjes tyksessä säädettyjä lakeja. Rajoittamaton malta menetellä Suo meen nähden „oman harkintansa mu kaan" katsotaan Menäjälle kuuluman senkin tosiasian johdosta, että Menäjä on saanut Suomen haltuunsa malloi- tuksen ja rauhanteon nojalla. Ja mai nitun 2 artiklan määräyksen, käsitet tynä edellä kerrotulla lamalla, sanotaan oleman ..historiallisessa, perinnöllisessä yhteydessä koko edellisen lainsäädännön hengen ja sen aseman kanssa, joka Suomella aina on ollut siitä asti kuin se yhdistettiin Menäjän maltakuntaan" Niinikään huomautetaan, ettei tämä 2 art. ..sisällyksensä puolesta ole mikään uusi määräys". Keisari Aleksanterin julistuskirja maaliskuun 15/27 päimäl tä 1809 soi Suomelle ainoastaan „eri tyisen järjestysmuodon ja säilytti sen erityiset lait sekä paikallisen mäestön erioikeudet ja etuudet" tällä tamoin selityskirjelmä katsoo moimansa selit tää keisarin Suomen maltiosäädyille antaman makuutuksen, jolla mahmis tettiin maan maltiosääntö ja perustus lait: — ja ..jonkinlaisen melmoittaman asiakirjan merkityksen" antaminen tuol laisille julistuskirjoille leimataan sopi mattomaksi, koska Suomi sai ainoas taan maakunnallisen itsehallinnon ja siihen sentähden moidaan tehdä muu toksia Menäjän perustuslakien mukaan Että Menäjällä olisi malloituksen ja rauhanteon nojalla rajaton malta me netellä Suomeen nähden mielensä mu kaan, on mäite, joka on ilmeisessä ris tiriidassa selmien peruskirjojen ja his- toriallisten tosiasiain kanssa, jotka se- lityskirjelmässä on jätetty huomiotta Se seikka, että Suomi on erottamaton osa maltakuntaa eikä suhteessaan mie- raihin maltoihin ole itsenäisessä ase- massa, ei ole ristiriidassa sen kanssa että Suomella on oma maltiosääntö joka sulkee pois keisarikunnan maltio- muodon ja jota ei keisarikunnan puo lelta moida yksipuolisesti muuttaa. Koska keisarikunnan ja suuriruhti- naskunnan keskinäinen suhde on tällä tamoin järjestetty, eimät Menäjän pe- rustuslakeihin otetut tätä suhdetta kos- kemat määräykset ole tarkoittaneet ei- mätkä moineet tarkoittaa muuta kuin lyhyesti todeta, että Suomella Menä- jän maltakunnassa on se oikeudellinen asema, mikä tälle maalle muonna 1809 peruuttamattomasti makuutettiin. Alusta alkaen on tämä erikoisase- ma, mikä Suomella on maltiosään- tönsä perustuksella ollut, mainittu koh- distumaksi sen sisäisiin asioihin. Kei sari Ateksanteri l:nen lausui, päät- täessään Pormoon maltiopäimät, että Suomi on olema mapaa sisäisissä asioissaan („libre dans Nnterieur") ja syyskuun 14/26 päimänä 1810 anta- massaan salaisessa käskykirjeessä Suo- men kenraalikumernöörille hän mai- nitsi, että Suomen yhdistämisellä Me- näjään hänen suunnitelmainsa tarkoi- tus oli saamutettu ja että hän oli päättänyt koettaa saada tuon malloite- tun maan liittymään Menäjään oman etunsa muoksi. Hän oli sentähden, sanoi hän, säilyttänyt sekä sen yhteis- kunnalliset lait ja siten makuuttanut sille sen ..sisäisen järjestyksen", mikä siellä oli ennen mallinnut. Keisarin antamalla maltiosäännön mahmistuksella siis juuri oli tarkoituk- sena Suomen koko entisen oikeus- ja yhteiskuntajärjestyksen turmaaminen; näiden sisäisten asiain hoidon antoi hän toimeksi Suomea marten erityi- sesti perustamalleen korkeimmalle hal- lituslaitokselle. Aina siitä lähtien on Suomen autonomia tosiasiallisesti kä- sittänyt kaikki lainsäädäntö- ja halli tustoimet, jotka on tarkoitettu Suo- men asukasten ja miranomaisten nou datettamiksi. Tämä on Venäjälläkin tunnustettu. Lukuisista mirallisissa asiakirjoissa olemista todisteista, jotka näyttämät, että lausetapoja ..sisäinen järjestys" ja »sisäiset asiat" on käytetty merkit- semään kansainmälisten suhteitten ja ulkoasiain mastakohtaa. näyttää seu- raama erään muonna 1885 toimineen menäläisen lainmalmistelukomitean an- tama lausunto oleman tässä mainit- tama. Komitea lausuu, että „Suo- men Suuriruhtinaskunta, somalla kun se on säilyttänyt erityisen hallituksen- sa ja itsenäisen lainsäädäntönsä si säisissä asioissa, on »vieraisiin maltoi- frin nähden osa yhtenäistä kokonaista maltakuntaa." (Rikoslaki. Lainmal- mistuskomitean perustelmat. Dleinen osa 1885, s. 02). Sama ajatus julkilausutaan Menä- jän perustuslakien 2 artiklassa sanoil la, että Suomea ..sisäisissä asioissaan hallitaan erityisten laitosten kautta erityisen lainsäädännön perustuksella". Tulkinta, jonka mukaan ..sisäiset asiat" olisimat, niinkuin selityskirjelmä mäit- tää, samat kuin yksinomaan paikallista luontoa olemat, on mielimaltainen, sitä enemmän, kun on tunnustettu, ettei puheena olema säännös ..sisällyt- sensä puolesta ole mikään uusi mää- räys". Lausetapaa ..sisäiset asiat" ei siis moi katsoa lainopilliselta kannalta epämääräiseksi. Ja ettei 2 artiklan äännöksellä tarkoiteta a-noastaan „pai- kallista lainsäädäntöä", käy myös ilmi mertailusta samojen lakien 88 artik- laan. Valaisemaa tässä kohden on niinikään, ettei keisarikunnassa 1840- lumulla toimitettu keisarikunnan eräis sä maakunnissa moimassa olemain paikallisten lakien kodisikatsiooni en- sinkään käsittänyt suuriruhtinaskunnan lakeja. Laki, jota somelletaan main Suo- messa, kuuluu ehdottomasti maamme sisäisten asiain piiriin, maikka se kos- kisikin jotakin keisarikunnan etua. Tä- mä onkin tähän asti aina ollut myön- netty. Tämä Suomen oikeus ei suinkaan ole sama kuin «ratkaisema ääni" koko maltakunnalle yhteisissä asioissa. Seu raamat asianhaarat on nimittäin tässä otettama huomioon. Mitään Suomen lakia ei moi syn- tyä ilman hallitsijan hymäksymistä. Kun Suomen lakiehdotus joltakin koh- din on koskenut Menäjän etuja, on hankittu keisarikunnan asianomaisen ministerin lausunto, ennenkuin asia on esitelty. Suomen maltiosääntö suo hallitsi- jalle sangen laajan toimimallan, jonka nnjalla hallitsija moi, maltiosäännön osottamassa järjestyksessä, laajaperäi- sesti huolehtia semmoisista Menäjän eduista, jotka saattamat maatia ryhty- mään hallintotoimiin taikka hallinnot- lisiin lainsäädäntötoimiin Suomessa. Moipi myös sattua, että hallitsija, Menäjän hallituksen esityksestä, katsoo jonkun lainsäädäntötoimen Suomessa tarpeelliseksi esim. puolustuslaitoksen edun kannalta, ja että siihen maadi- taan eduskunnan suostumus. Useita sellaisia tapauksia on sattunut. Edus- kunta ei ole näitä lakiehdotuksia emän- nyt. Jos niihin tarkastettaessa on tehty muutoksia, on ne tehty asian etua silmällä pitäen. On tietenkin tärkeätä, että lait, joita on somellet- temmän periaatteellisen keskustelun jäl- keen, jossa eri mastalauseita puolus- tettiin, on hymäksytty asetuksesta oppi- melmollisuudeksi ensimäinen pykälä kes- kustelutta sellaisenaan ja toinen pykälä pitkän keskustelun ja useitten äänes- tysten jälkeen sellaisenaan. Simistysmaliokunta on käsitellessään ed. Käkikosken anomusehdotusta mää- rärahan myöntämisestä pelastamaa simeellisyystyötä marten päättänyt eh dottaa anottamaksi 50,000 mkn suu ruista määrärahaa myönnettämäksi pääkaupungissa ja suurimmissa maa- seutukaupungeissa työskentelemille yksi- kyisille yhdistyksille suojelus- ja pe- lastuskoteja marten marjellakseen nuo ria tyttöjä joutumasta prostituera- tuiksi ja suojellakseen siihen asemaan joutuneita. Suuri maliokunta jatkoikes- kimiikkona oppimelmollisuuslain käsitte- lyä ja hymäksyi pykälät 3, 4 ja 5 si- mistysmaliokunnan mietinnön mukaan ja 6 pykälä 35 äänellä 13 mastaan sosialidemokratien mastalauseen mukaan, joten siihen tulee lisää: Niinikään on koulu perustettama, jos kunnassa on yhtenäinen, suuruudeltaan edellisessä kappaleessa määriteltyä koulupiiriä mas- taama alue (lapsilla ei sen mukaan yleensä saa oman piirinsä kouluun olla matkaa enemmän kuin miisi kilometriä), jolla on mähintään se määrä alueella asumia tai oleskelemia lapsia, joka tä- män asetuksen mukaan melmottaa kun- taa koulun perustamiseen. Piirijako näissä kunnissa tarkistettakoon tämän mukaisesti. Pykälät 7—15 hymäksyttiin malio- kunnan mietinnön mukaan. ! Kuten jo ennemmin on mainittu, on maliokunta esitykseen nähden asettunut tieteiselle kannalle. Sähkösanomia t (yiiilloiiiiin kumllB 11. Helsingistä, toukok. 7 pnä. Kuningas Edward kuoli eilen illalla 11,43. Edward VII oli syntynyt m. 1841. Hän oli prinssi Albertin ja kuninga- tar Viktorian manhin poika. M. 1803 meni hän amioliittoon Tanskan prin- sessan Aleksandran (leskikeisarinna Ma- ria Feodoromnan sisaren) kanssa, jonka kanssa hänellä oli kuusi lasta. Tam- mik. 22 p. 1901 seurasi hän äitiänsä maltaistuimella. Elok. 9 p. 1902 kruunattiin hänet kuninkaaksi. Edward VII seuraaja Englannin maltaistuimella on hänen manhin poi kansa Malesin prinssi GeorgeFre- derik Ernest Albert. Hän on syntynyt m. 1865. V. AI. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin 11:0 531. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. A ITT 4,500 rullaa M ii loppuunmyydään uuden lähetyksen varalta tämän kuukauden aikana alen* netulla hinnalla Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa, Kauppureinkatu N:o 5. nfffTliftl nmvranpj iimrnrfiffiMfinii m T m Yleisiä uutisia. ^ ^ ^ ^ SBEBfflEEESEE tama Suomessa, maikkakin niiden on tarkoittaminen Menäjän ja Suomen yhteistä etua, omat sisällyksensä vuo- lesta sellaiset, että ne »vastaamat tä- män maan oloja ja omat maikeudetta moimaanpantamissa. Suomen oikeut- ta määrätä omien lakiensa kautta Suo- men kansalaisten melmollisuudet ei sentähden käy millään järkisyyllä mäit- täminen asiaan kuulumattomaksi ..rat- kaisemaksi ääneksi" yleismaltakunnalli- sissa asioissa. Jatk. Eduskunta. Eduskunnalla oli täysi-istunto lau- mantaina klo ll:ta alkaen. Puhemuo- roja käyttimät hrat Mechelin, Arokal- lio, Jonas Castren, Homen, Tokoi, Ingman, Setälä, Hannula, Ahma- maara, Pietinen, Mirkkunen, Kar- hi, K a i r a m o, M a l m i m a a r a y. m. Tilanpuute pakottaa keskustelun se lostuksen jättämään ensi numeroon. Maliokunnat. Suuri m a l i o k u n t a on hymäk- ynyt maltiomarainmaliokunnan mie- innön pelikorttisuostunnasta sellaise- naan ja päättänyt pitää asian mal- miiksi käsiteltynä. Maltiomarainmaliokunnan mietintö mallasjuomain malmistamisesta suori- tettamasta suostuntamerosta on hy- mäksytty samoin sellaisenaan ja pää- etty pitää asia loppuun käsiteltynä. Maltiomarainmaliokunnan mietintö lalomiinan malmistamisesta suoritetta- masta merosta sekä sanotun meron äyttämisestä on lähetetty eräitten muodollista laatua olemien muutosten Ma jaostoon, johon tulimat edustajat Listo, Lilius ja Kotonen. Simistysmaliokunnan mietintöä ylei- en oppiivelmollisuuden säätämisestä ja en toimeenpanosta on käsitelty. Pi- Suuri maliokunta kokoontui perjantaina klo 11 a. p. Käsiteltämänä oli edelleen siivistys- maliokunnan mietintö yleisen oppimel- mollisuuden säätämisestä ja kansakou- lulaitoksen kustannuksista. Edellisestä asetusehdotuksesta hymäksyttiin pykälät Ili loppuun muutoksitta lukuunotta- matta 20 ja 21. Edellisessä muutet tiin kolmas kohta ed. (<>rotenseltin eh dotuksesta kuulumaksi: Jos sakkoon tuomittu edelleen niskottelee sittenkun syyte häntä mastaan on nostettu, on rangaistus siitä yhteen pantama ensin ilmiannetusta laiminlyönnistä tuomi- tun rangaistuksen kanssa. Jos joku uusii sellaista laiminlyöntiä, tuomitta- koon korkeintaan sadan markan sak- koon. 21 pykälään, jossa puhutaan asetuk- sen 13 ja 14 pykälän laiminlyönnistä kunnan miranomaisille seuraamasta rangaistuksesta, loppuosa muutettiin kuulumaksi: rangaistakoon niinkuin mirkarikoksista rikoslaissa säädetään. Asetusehdotuksesta kansakoululaitok sen kustannuksista hymäksyttiin pukä- lät 1—(i sellaisina mietinnön mukaan, 7 pykälästä jätettiin pois sanat: Opet- taja, jolle on myönnetty korotettu pe- ruspalkka, saa sitä nauttia lopun wir- ka-aikaansa. Eduskunnan taloudenhoi- t o. Kansliatoimikunnalla oli ktskimiik- kona kokous, jossa harkittiin aikaisem- min nostettua kysymystä eduskunnan taloudenhoitajien, nim. eduskuntatalon taloudenhoitajan, säätytalon talouden- hoitajan, eduskunnan kirjastonhoitajan ja maltiomarainmaliokunnan kamreerin toimien yhdistämistä yksiin käsiin. Kansliatoimikunta piti ehdotuksen to- teuttamista suotamana ja päätti puo- lestaan asian, joka tulee mielä myöskin maltiomarain maliokunnan Hartitta- maksi. Maltio m arainmaliokun- n an ensimäinen osasto on ensimäisessä lukemisessa käsitellyt mietintönsä pää- oma- ja kuponkimeroesityksen johdosta. — Esitys jäämistötverosta. Keskimiikkona saapui senaattiin Pieta- rista uudelleen esitys jäämistömerosta. Miime kerralla oli ehdotuksesta pyy- hitty pois toisen pykälän toinen ja kolmas momentti, joista ensimäisessä m. m. määrättiin, että jäämistömeron alainen on myös se irtain omaisuus, jonka jälkeensä jättää Suomen mies, siihen katsomatta, onko omaisuus Suo- messa tai sen ulkopuolella. — Nyt palautuneessa esityksessä on myös erinäisiä muutoksia, joista tär- kein lienee se, että toiseen pykälään on uudelleen otettu toinen momentti, jossa ainoastaan määrättänee jäämistömeron alaiseksi se Suomessa olema irtain omaisuus, minkä Suomen mies jäl- keensä jättää. — Tuomioistuinten wirka- atvun pyytäminen Menäjän wi- ranomaisilta. Koska on tapahtunut, että Suomen tuomioistuin on siinä mi- reillä ollutta rikosjuttua tutkiessaan pyytänyt keisarikunnan miranomaisilta mirka-apua keisarikunnassa asuman hen- kilön tuomiseksi sekä siellä tapahtunutta rikosta koskemain tutkimuskirjoin lähet tämiseksi tuomioistuimeen, ottamatta huomioon onko niitä edellytyksiä ollut olemassa, jotka keisarikunnassa moi- massa olemain lakien mukaan omat pyydetyn mirka amun antamisen ehto- na, on senaattu, siihen nähden että sel- laisten maatimusten esittäminen keisa- rikunnan miaanomaisille, joita nämä keisarikunnan lakien mukaan eimät moi täyttää, on omansa, edistämättä tut- kittaman rikosasian selmittämistä, ai- noastaan aiheuttamaan oikeudenkäyn- nin hidastuttamista, katsonut tarpeelli seksi huomauttaa Suomen tuomioistui- mia, että on mältettämä sellaisen mir- ka-amun pyytämistä keisarikunnan mi- ranomaisilta, jota nämä keisarikunnas- sa moimassaolemien lakien mukaan ei mät moi antaa. Tämä senaatin möäräys on ilmoi- tettu homioikeuksien sekä homioikeuk- sienalaisten kihlakunnantuomarien ja raastumanoikeuksien tietoon. — Senaatin lausuntoa on waadittu eduskuntaesitnksen johdosta, joka koskee erinäisten muutosten teke- mistä metsästyslakiin. Samoin on senaatin lausuntoa maa- dittu kysymyksessä korotetun määrära- han myöntämisestä yliopiston prope deuttista opetusta marten. — Prokuraattorintvirka. Mi- käli Pietarissa huhuna kerrotaan, on prokuraattorinmiran hoitajaan nähden muutos odotettamissa. Kuten tunnet- tna, hoitaa prokuraattorinmirkaa ny- kyään esittelijäsihteeri, lakitieteentohtori A. Charpentier, joka useita kertoja on anonut mapautusta mainitusta mi- rasta. — Suomen 4 1 j °/o waltiolai- na wuodelta RttNS. Miime ai- koina on Suomen Maltiokonttorin ja hampurilaisen pankkihuoneen „Vereins- bank in Hamburg" mälillä ollut neu- motteluja Suomen 4 ja puolen pro s. maltiolainan muodelta 19t>i> noteeraa- misesta Hainpurin pörssissä. Sitten- kun tätä asiaa koskemat muodollisuu- det omat selmitetyt, ja pörssilviran- omaisten suostumus saatu, on sanottu laina ensi kerran noteerattu Hampu rin pörssissä kuluman toukokuun 2 p:nä. Kurssi oli mainittuna päimänä 90,50—96,()0. — Lopullisia nimityksiä. Ken raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen Muonionniskan kirkkoherran, romasti Julius Snellmanin nimittä- estä Juman kirkkoherraksi ja tuo- miokapitulin asessorin Isak August Björklundin nimittämisestä Mustasaa- ren kirkkoherraksi. mak8aa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 % 3 n 4Va „ 2 . „ 4 „ 1 . » 3 Va „ vaadittaessa 3 „ Talletuskonttoku- ranttitilillä 6 Säästökassatilliiä 6 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Oulun Nuijan toimesta Klassillisella Lyseolla tors taina 12 p:nä toukokuuta. OHJELMA. Torvisoittoa Avaussanat (Rehtori Westerlund.) Laulua Runo Juhlapuhe (Maisteri O. Tolvanen, i Laulua Viulunsoittoa Maamme Pääsylippuja a 1 mk., ."jO p:iä ja 20 p:iä saatavana Oman Kannan kirjakaupassa. Raitis mies saa asunnon Koulukatu 29, J. Alin. Vuokrattavana "'S"; päivästä kesäkuuta Kansankatu 48. Akslla. plolan Siemenkauroja myytävänä Puuseppä F. J. Tepolia. Hyi siitii-ia spfBlli on saatavana J. V. RÄISÄSELLÄ. on saa t ay ana tilapäisten ilCVUdld ajoon. Puhelin 4 70. ia ia i on joka päivä saatavana J. V. RÄISÄSELLÄ. Huom.! Maito tulee joka päivä Oulu joelta terveeksi tarkastetusta karjasta. — Wiinakontrollöörit. Waa- san ja Oulun läänin ylikontrollööri kenraalimajuri A. Holmberg on anonut oikeutta saada ilman että siitä mitään kustannuksia maltiomarastolle koituu, jättää heinä-, elo- ja syyskuulla tarkas- tuksen toimittamisen Jymäsknlässä, Kristiinansa, Kaskisissa, Uudessakaar- lepyyssä, Pietarsaaressa, Kokkolassa, Oulussa, Kemissä ja Torniossa Kok^ kolan polttimon kontrollöörille A. ^.'a- gerströmille. — Postilaitos. Ekspeditöonn mirkaa Tornion postikonttorissa otvat hakeneet ekspeditöön K. H. Ä. Jur- melius, m. t. ekspeditööri T. A. Airio. ylim. ekspeditööri I. S. Aittola sekä harjoittelija A. Kronlund. — Kansainwäliseu sosialisti puolueen komitean julistus Suo men hywäksi. Parisi, toukok. t> p. „Le Humanite'ssa" on painettu kan- sammalisen sosialistipuolueen toimeen- paneman komitean julistus, jossa faif- kien maiden sosialisteia kehoitetaan yhtymään mielenosotuksiin parlamen- teissä ja sanomalehdissä Suomen hy- mäksi. — Mereumittaustyöt. luotsi- hallitus on ilmoittanut senaatin kaup- pa- ja teollisuustoimiiuskunnalle, että koska luotsihallitukselte ei mielä tähän asti ole saapunut mitään ilmoitusta tarpeellisen määrärahan myöntämisestä niitä merenmittaustöitä »varten, jotka alkamana kesänä oli määrä suorittaa Sotkamon »vesistössä, niin täntnn mainittujen töiden suorittamisen raueta, koska a»ka on kul»»nut pittälle. m»»tta koska kuitenkin määrahaa odotettaessa oli jo hankittu henkilökunta knseen alaista »nerenmittausretkikuntaa war- ten, on luotsihallitus katsonut, eitä erinäisiä pieneinpiä tarpeenmoatimia merenmittaustöitä Oulujäriveltä »voi- taisin loppuunsuorittaa. Linden kus- tannukset nousemat markkaan. — Piirustuskursfit kansakou lun opettajia warten pannaan toi- meen en kesänä Sortaivalan serninaa- rissa. Kurssit alkoivat kesät. !•"» p:nä ja kestäivät »viikkoa, ^tiihin otetaan mies- ja naisopettajaa etupääs sä sellaisia, jotka eiivät ole olleet tilat- suudessa oppilasaikanaan seminaarissa perehtymään uuteen piirustusopetukseen. Kurssilaiset sharvat seminaarissa »va- paan asunnon ja ruuan. Hakemuksct