ms Lsnomia i-änsi-Zuomssts ?»rlu»! '/i viiozik Ä>^ ö: — I >/» vaosik. 2: bl) '/« . . 3: 7ö I l/« , . l: Ä Ä S Z»SN»»jÄ. I^«liti ilmsstx^ jok» tiistiu, torst»i j» l»uv»llt»i lcvllo g »»mall». ?«ztllt»»tt«rl»»i vuosik. 5!-^ 5: Sll l i!mik»uck«It» ^/> » , 2: öb s U> pvvQt», kanssa lorstsins lieinäkuun 21 p:ns. toimitalcseo tslsk. LI. V»st»»v» toisutt»j» l. Is. Xosti»»». 1!oultoriil 82^. 'koizllitasp^ikk», ti1»us-, j»k»mis- j» ilmoituskonttori Vrjönk. b. Ensi sivuli» 3 i» viuvs sivnll» 7 penniä illilliillstriltä. — Väkiä ilmoitus 5l> p:i». Ilmoitaksst ov»t jätettkvät viimsistääll ilmsstvmispäivsn «lielliseuä päivän» «Qlleu k:Io k i.p. Isdllsi» koottoriill. Vli»ik»isist» ilivoitnksist» 50 korotun. Lsisovist» ilmoituksist» ivvöllllvtäiiu »leimiist» sopimnksskm lnutr»iu. Vtiktoilraoituksj» välitstLän. i I-ääkäroitä- MU t»v»t»»ll 9—11 j» b—k >Vi«lbomill r»ll- t»kaup»n t»loss» ssisääukä^äväk»äull p»olelt»>. K»ist»ut. tiist. z» psr>»m. 11— 1^sikk»uksi» jok» p»iv» s»ir»»i»3s». ?i k. S. «osiiMllKMvi» Ir»npmleillI»Äk»ri, L»»i^»pto«dio vi»7««»z S—II j» b—ö. ^d»p»ä villi 11—12, !»«» 1—Z. WSi kj. SMz t»?»t»»s varmimmin g—II » p., 1—2 l» b—k i.p. »rtllp»i?ui» «elc» 1—2 pÄvilli >!llliuivnr»isill >» juäl»p»ivii»». ^»rmto «vt. 5»vppj»s SokiruL. oxtc. ^^övieo pid»ll puolsit». N. I inderg ?VSt»SSRkl t^ori Vrjölllc»ta k L»t»>nuu!»ll kirj»k»ap»ll yl»k«r?»s»»1, ^elsk. 17», »!»» I»ki- m. »sioit». ?owuttA» r»k»llp«?ulu«i». l^»»- >ii k»axp»ku1oj», Zs. «. V»r»w»«u1tt»rl 1» ?»r1, XoostiU»Mo!sk. 19, ?»K«11ll »78 toinutt»» vope»sti k»ikki» s»»»imutt»ris- »l»»u Illlvllivi» t«dt»vi». liZLZ8iMtllilIU8tl>.' ^sinö ssärlmg. I^»ävillreistr»»ttori. Islmsn fsrling, Lov. ^.osklllt»ntti. 0». lui-Icu ksmsiUl iziZllzjo- jz MetouMo, govic>i^«llÄ«ll»nsku1t»iiUr liisto kz^ti j» S. LskoI». k^advli» 17V. Soi- t»j»: I^iiksmie» vsll»n ?lld«Iia. ?oiiiutt»» kuulavi» vAitt»» Iciiot«istöj»,j poru r»doj» ?. w. i!iWl! sjiis W kVl!: ssullto R.aumalls ^nni^töa talossa lädellä r2Utatiessew22. Xö^tulle illv^iselcsi. zslansjaji» tte!singissä: ksslsSii t Zlis»liigli ?«Ivt.^7W j»I227S. W S lUIÄÄS. Z»el»!alcl, /^I»>c»eat»l-Ia>c»t» 40. NlZVMMMIlgil ?r>k«Iin LW3 -N ^ «i» IS. 'kslst. 422 ^WM ji> mMiti 10. I^idvU» ?«Ivtovlu 4 A. LIilllS R1QQ0. Lvl)I»l.l vi» »avZ, j» t»Ui. OqjanLn I.skkLtoIitss»LS ?»rr»U». Sattua, I.»kkoia o»uliU«, »u»tull» j» I»vsill» ta- kllltt»ia j» vÄklttiiil Ml>8iz w»Ir»suluiil?. o». kork 8ll0wÄs!»s» Szsztivssttt lt»pmstot»ta ö, »vomv» j» U» s—^ ^ »»»«?> Nuois. ^uoreits Q.urua mz^i^vällä leipuri K. g. ^»inoll». viilaus- js sopän- ^ ammattiin kuulu vat t>öt suorittaa ? täslnäUis^^eU^ llsk. ^olmstvn'in Xonspaialiilco ^oriss» llirkkzk. k, 8 k. os. ?uil. 114. k. VSKA-Uusilcatu 7. V»Iwist»» dllooo- Valmiit» daoask»lllj» v»r»stoss». kl»lv»t kiiw»t. m^öslcia mz^vät L r,«. Pori, VI»äiiiuriiik»tu 7. — ^siskooni 2 73. MM» MlKllZl^illS tullessa Itäpuistokatu 12. ^irtLLSH Vs^nust»» s«ck»riiiust» virvotus- jnow»». » ^sutatis. lonlva icollcii I^»dt«a: L«k»j. ?ostij. ?»v»r»j' . . K,KL ».p. 12.M i.p. 3,M i.p. ?riit»I»stK. . 7,13 , 1,04 , ki»istil»st». . 7,22 , 1,12 , 4,V3 , . 7,37 » 1,24 , 4,22 , S»rj»v»U»st» 7,b9 , 1,43 , 4,52 , ?«podi«st» . S,33 , 2,11 , L,M, XoTvia»vIt» . 8,46 , 2,13 , k,16 , kistvvlt» . . 3.S6 , 2.27 , 6.37 , XMiULstS. . g,12 , 2,4(1 , 7.U2 , L»uv»ts»1t» . 9,24 , 2,49 , 7,24 , ^«tskst»! . . 9,46 , S.V7 . SM, Xiik»st» . . 9,b9 , 3,13 , 8,24 , 'kyrviuUt» . . 10^1 , 3,39 , 9,10 , 1'^rviuUI» . .LIV, 13 , S,M , 8,41 i.p. k»»w»I1, . l— — 8,10 . r»wp«r»»U«. 1,VV i.p. b,30>, 1,UV>. Lelsuckiio. . 7,33 , Ill.M , Seic»j. ?ostij. ?»v»r»j. ll-/si0Nst» ?»wp,r«»1t». 1Vrv»Ät» . . L!lik»st» . . ^vtsäst» . . liistvvltä . . Xokvivislt» . ?sipokj»st» . ll»rj»v»U»st». X»illrU»st». . L»istU»s t». . ?riit»I»st». . 2,40 i.p. Z.1S. 4,W».P. 4.4S. 4,b8 , S.20 . 5,38 . b,49 . b.b9 . «.24 . S.44 , 7M. 7^2 . 7.M. g,M».p. 2.44 i.p. I,30i.p. 4.39 . 4,W . b.03 . S.21 . b,S4 . 5.43 . b,b2 . K>08 . 6.24 . L.42 . S.S3 . ö.S9 . — 10.«i. 2.20 . 2.50 . 3.15 . 3,48 . 4.1S. 4.35 . 5.M. 6.N. 6,59 . 7.32 . 7.53 . L»»pr>ll! ?«rU» . . . 7.47 7.12. 8.23. sillit»»: ?»r1»t». . . 9.M ».p. 2.4SP.P. 7.20 i.p . 9,33 , 3,17 , 7.53 , LKKpua: UÄQtylliotooil 9.4S. S.3vz. 8.06 Uällt^Iuoäolt» 6,b3 » p. 11,50 » p. ?idl»v»st». . 7,07 , 12,0b , L»»por>: I^riktvs: .Vläot^Iucillolt» ?itii»v»st». . L»»puu: ?»rU» . . , 7.3? . I2.-B . kuuilvlluuU» j» svz^sk. 1 pistä Iok»k. puoliväl. bM i.p. 5.56 . 6.26 Kesä-, keinä- ia vlokuull» 9,00 i.p. 9,14 » 9,44 . wzs?»tl ul»t^ast»j»imuii» »I- Ic»» tmlti» j» »«k»jrwii» puoli» tauti» jim»ul läktö» j» loppoii lcvlmo» miovutti» «iiQvll »»iiottiijvll jim»ill tiUitöi. sp»k»»m»> v»st»»ll. vtvt»»o »Ul»»o Illlio pilvttiiUllQ w/z?ä»»o. toimit«t»»ll »»»«»») io^»i»»ll» »rtip»iv»o» Uo 12-1 p. »«II») pick»ti»2 »llta »itcipLivioi Uo S » p. —1 l.p. j» 3—ö i.p. oa «isiin jit«ttivi viimvistiiii puolt» j» p1t»t»?»r» vii- w«i«t»»ll tllllti» «ollvll »«a jlu>»ll lidtöi, joU» v» ov»t »ijotiit 1id«t«ttiviZM. »voilm» »rt^ipiivilli Uo S » p. —1 i.p. »vili 3—6 i.p. »s»m»U» on ?I«isöU« »voiim» S ».p. —?M> j.p. jo^» oo »ijottll lit»«t«t- tivitcsi t»v«»M»»ll», oa >is»illjit«ttivi toist»ig«^« «nll«i» t»IIo 11 » p. g»w»ll» piiviiii. L»Ir»jll»»ll» Iiti«t«tiill «to- piissi pi^»t»v»r»» j» t»?»r»» Ilviro v»iwll!»»titt»i!». ^lällt^Iuotovll päin msllvvä r»litit»v»r» vll sisääujätvttävi vmtvll kello b i.p. ?!»»- j» ov»t p»k«tti-, pitc»- ^» r»t>tit»v»r»touiuztot ^lvisöu rivt«tt»villi »mo»»t»»Q Uo S—g ».p., »iUomillll »ioo»«t»»ll »»llulloist» t»v»r»». jolr» ov » >c»» pil»»lltlui»»»ll, vt«t»»o v»»t»»ii j» »ilo». Lit»p»itsi vv «aw»jrollttoii oiioi piiviiii »vouui» m»t^ll»t»I»jrill»iii »i5»v». XlllillöitZ. r 11 M o j t » M w e. t-ttä ri^k^s lapsemme l.sins ^viclis nukkui kuolon uiissu Kaa8i«,<r!vu>>-t 19 p:nä IieinäkiiutA I9I>> klo 93l) illalls, 4 kuuk^uäsu j» ^6 päiväu ikäisenä. k»ip!iuksiiksi vsnlivmmillö ja I veljelle v. m. sukulaisille. I!ium» j» ^ldert Xuku I»iu->, nuku vaan. Hauda» unta raukaisaa. Kunnes zstäväzi ^esus tlöukss. ruumiin kiikastaa. Lainen Ilaut. poiissa. HzutZllZkuklMiMz sekä Xuons jz Xorttqa ussampi» uusimpia mailoja juun saapunut Kataknnnan a^ai7too7?. Vu UM» ?W88^ 6A» O, VsLtgsnottsa ja VgIMI8tg3 kgikenlcllsta kuolellisesti jg kalvallg. LilstiZ. »I« »W>« «»NM ^ ^»».> ^ Sek-llssMkd. VMM toimittzz rMm verjmiÄs. mk- 8M M rsliz- M«t?Il8iZ koti- jz MomM. Velien vslljl>- Sen tsklleii Istitee tleinäicuull 25 päivästä alkaen I^aut- takxlästä ainoastaan Vzi päivällä, palaten ^^ttälästii Tampereelta tu- levän postijunan läliclett^ä. ^oktokrmta. „^Ve1^o^s" L. viettää llesajulllssnzs kiistevn kallsakoululla 2-i p^iiä t. k. alk. klo i.p. Odelma: 1'ervelnivspuke. runo, voi- misteluuävtöi- <v. ja u.s. liaitisj, urkeilu- kilpailuja miekille viisiottelussa, naisteu kilpailuja, kilpa-ammunta». Xuoiisossurall taloll» liisteellä uikaa kello 7 i. Olijeliu»: Loittoa, runo. esitelmä, näv- telmäkappale >Lokkosilia>. palkintojeu jako. tanssi». 'koliulkust». Lat. Laii. ?e8Zii8eIvitsIi8öll lskis kauppamatkustaja I^Iias VVii^tasen kuo- li »pesässä, pvvcletääv kaikkia niitä ar- voisia lienkilöitä, joilla o» selvittämilt^ tömiä asioita sanotussa pesässä, niistä ilmoitt»ma»ll lii päivän kiiluessa, lukiell tästä päivästä, allekirjoittaneelle pv^äe- t^Ile toimimietielle. ?ori. 2tl pmä keinäk. lUlll. Osksrl X»lllu. Us.: Varvivkatu 27. Lelltemme lmoitvz «s cilNIMkzut Mäsmme eii8i tiIS88Z 8lll>rittäwzzll kollNoriiinme. entii8k8tj Imomiilziluiie. elts viinit - j» ««KvIUstSII vn«»lv» 8ZZlZVZMIIIö ovät eNl>ttllM8li llöli nl»«d»ii» Ozllz 8Ul»ritet- tZsZt. ^llimiiiittZöii: ZskllMNZN RonitorZ. liilMMiis MMMill IllMiiiMMzii 8i8SZil08l»IiiiltMiii js v8Zk8i slle f. fsgerzkröm iils korissa. Zms etmme vZM »8tZmsil KMiniie. 8Mrimiö. jMoiille. rxxiiMe. 8lll>lzmiö x. w. tZlMm» tzrvitt-lvzt tzszrsmie Mulimsii WM W>I ii liimN karasta I^an6en kainoliuvaa aina varastossa. ^zsnvvokrzlzutsliunnst! toiMrieil is MkituBsisteii zllleilten Iist8eliiillli- 8«eii. 8Z->lZssiiZ II» !>i!III!ri toimii ZltsmM Luvauvtaina t. k. 24 pmä, alkaen kello 4 i .p. RÄVSQiQkzfläQ ZVlä^i- Sippolassa. OLimasta mainittakoon: 2 esi telmää, nä^telmskappale.Salaliitto', vuorompukelua, kertomuksia, runous, torvisoittc a /. m. /. m. I^opuksi ISV88iA. ^zmijsrven Mri8l>seiir» ju. 8lll>mzIMeii Zsllrs toimeenpanevat ^ssäjuklan Xuorisossuran talolla sunnuntaina lieinäk. 24 p:nä. alkaen kello 3 j.pp. «>lijelinsssa on kanslianeuvos O. Uvn- nisen pulie v. m. lllisltolmikullt». llsillM8lZZl!Zrj Mjlk kokäe matkoilla l—l6 p:ään elokuuta. Tampere. I^äntinenk. 4«i. l'e>ekooni L7t>. LsMelillillMlZS A istetään Xooimsi- kussa sunnuntaina t. k. -1 p:nä. .luilla- >aarna kirkossa klo ll> a.p. .luklaa jat ketaan 1'oosjärven ^Viikissä klo l päi- väliä. Aseita >>uliujia. — . Kansallisuus ko symyksemm. .Huoma ttatva »väittely. Joku aika sitten käwiwät, toiselta pu?Ie>l herra Eino Leino Helsingin Sanomissa ia toisaolLa Uusi Suome tar pääkirjatulsissaan lväittelyä kan- sallisuuskysymyksestämme. Mätttelyn alkuaiheena oliivat ruot- finmaalaisten ja Suomen ruotsin mielisten ylioppilaiden yhteisissä wie- raskemuissa täällä Suomessa pidetyt maljapuheet. Näissä ruotsinmielisten ylioppilaittemme edustamat jäsenet innostuneesti wak;»uttiwat Suomen ruotsinmielisten elamästi tunteman kuulumansa ruotsalaiseen kansallisuu teen. Tässä asemassa heidän täällä täytyy taistella suomalaisia ivastaan, jotka tahtomat heitä sortaa ja häw!t- tää täältä länsimaisen suvistyksen. Suomalaisia hehämyttömästi lvertca- wat haparoimiin polyyppeihin, jotka sokeasti nälkänsä tyydyttämiseksi tah tomat kuristaa ruotsalaiset ja heidän simistystoimintansa. Tämmöiset ruotsinmielisen ylioppi lasnuorisomme häpeämättömät soima ukset aiheuttimat Uuden Suomettaren julkaisemaan kirjotuksen »Ruotsinmie lisemme ja ruotsalaiset". K>rjotuk- seSsa pontemasti selmitetään, että suomalaisuuden ja ruotsalaisuuden mälillä täällä käyty taistelu ei ole mitään kahden rodun, tuskin ed-S kahden simiStyksen mäliStä taistelua. Sitä osottaa jo sekin, että monet suomalaisen simiStyksen taistelijat omat olleet yhtä paljon ja yhtä mä- hän ruotsalaisia kuin ne, jotka tässä maassa tahtomat ruotsalaisia olla. Suomalaisuuden liike ei taistele ruot salaista heimoa eikä ruotsalaista kult tuuria viastaan. Se tahtoo maan korjata sen suuren onnettomuuden, jonka kohtalo on Suomelle määrän nyt, että nim. sen perinnäisen simiS tyksen omaaman luokan suurin osa tahtoo pysyä erillään suomalaisesta kansasta ja tahtoo eStää kansamme ja sen simiStyksen yhteen sulamista kiusalliseni ja kielelliseni ehkäisi ko konaisuudeksi. Tämän kansastaan mieraantuneen silvisiyueen luokan itsekkyyttä suomalaisuuden lilke ehdis- taa. Tämä Uuden Su?me!!aren kirjo- tuS saattoi herra Eino Leinon Helsin gin Sanomissa julkusemami kirjc- lu.sen «Ruotsalaiset ja me". Siinä herra Leino sanoo, että ruotsinmielisemme o:vat syrrentäneet kansallisuustunnettaan, tunnustamat kuul-:w..nsa ruotsalaisten kansull.s.u- teen, ja koska he sen tekemät, niin he siihen siis myös kuuluivat. Meidän suomalaisten ei pidä tätä jäädä huc- lehtimaan, maan meidän tulee myös symentää käsitystämme suomolc.isuu. den asiassa, jättää ruotsinmieliset laskusta psis toimieSsamme suomc- loisen kulttuurin hymökfi. Ruotsin mieliset omat muka oikeassa mäittä- essään kysymyksen oleman kahdesta kulttuurista ja kahdesta rodusta. Nyt ei enään ole suhde sama kuin Runebergin ja Topeliuksen aikana, jolloin mielä ajateltiin tässä maassa moitaman työskennellä yhden suomc- laisen kulttuurin hyiväksi. Herra Leino erikoisesti kirjoiuksessaan toi- moi, että tehdään käytännöllinen käänne kansallisuuskysymyksen ajami sessa, hymäksytään ruotsinmielisten mäite, että he omat eri rodun ja eri kulttuurin edustajia, joilla ei sellaisina ole melmollisuuksia suomalais-kansal- lista kulttuuria kohtaan. H.-rra Leino näin ollen maatii, että suome. laisen simistyssen työntekijät luspv. mat esittämästä historiallista käsi tystä ruotsinmielisen yläluokkamme alkuperästä, joka useimpiin tämän luokan jäseniin nähden johtaa juu rensa, Suomen suomalaisesta kansat- ta. Herra Leino maatii tätä, koska ei puhe tuon luokan yhteenkuulumai- suudesta marsinaisen kansan kanssa moi ruotsinmielisissä herättää tähän kanscan kuulumisen ja sen kulttuurin hymäksi työskentelemisen halua. Uusi Suometar »vastatessaan herra Leinolle myöntää, että suoranaisia tuloksia ei Vaatimuksen, ruotsinmieli sen simistyneen luokan sulautumisesta Suomalaiseen kansaan, esittäminen tuota. Mutta olisi anteeksiantama tonta pintapuolisuutta kansallisuus- kysymylsessämme jättää ruotsinmieli semme rauhassa ruikuttamaan sitä, että he täällä länsimaisen simislyksen etumartijoina ja germaanilaisen kan sallisuuden jäseninä käymät oikeutei tua taistelua suomalaiS-kansallisen liikkeen maatimuksia mastaon. Sen muoksi on suomalais-kansallisen liik keen työntekijäin terotettama mieliin oike?ta käsitys:ä ruotsinmielistemme kansallisesta alkuperästä ja heidän maatimustensa oikeutuksesta. Zzmä pitää myös asian mireillä ja ajattele misen aiheena ja sen kautta maikut- taa jatakin tämän kysymyksen suotui saan ratkaisuun, jonka Snellman piti niin tärkeänä. Sillä kumpi kä sitys ruotsinmielisen yläluokkamme kansallisuudesta ja heidän niaatimuk- sistaan, oikea historiallinen wa>ko nykyisten ructsinmielistemme itsen ä nit^tZ omaksuma käsitys tunnuSielaan oikeaksi, siitä riippui', mille kannalle heihin jz heidän suuriin maatimuk- siinsa nähden on asetuttama, kuinka paljon hymäksyttämä, kuinka paljon hyljättämö. JoS heidän oma käsi tyksensä tunnustetaan oikeaksi, tulisi myös hymäksyä oikeutettuina paljon heidän kohtuuttomista maatimuksie- taan. Mutta jos asetutacn oikealle historialliselle pohjalle, jonka mukaan he ajamat itsekkäitä luokkaetuja, moimme paljon heidän maatimuksican hyljätä. On kyllä totta, että kahtiajako yhä selmemmin näyttää c le ivan huomat- tamissa, mutta siitä ei seuraa, että sitä ei saisi mastustaa. Mutta joS on Snellmanin tamoin symästi mc- kuutettu tämän kahtiajaon turmiolli suudesta, muodostuu tämä mastus- taminen melmollisuudekfi, ja senmuok- si tulee ruotsalaisen simistyreen luo kan sulautumista kansaan edelleen maatia. Suomalaisuudestamme meillä mielä puuttuu paljon, melkein kaikki. Paljon täytyy sen edistyä, ennenkuin se suu rena pakottamana ja elämöittämänä moimana kaikilla elämämme aloilla esiintyy. Mutta maikka suomalai suuttamme meidän tähän suuntaan tulee symentää, niin silti ei ole tar- wiS päästää mapaaksi ruotsalaistu- nutta yläluokkaa melmollisuuksisia näitä maatimuksia kohtaan.