1oiÄ-una elokuun 25 p:nS N:o 9S — jggl polla mainzalla voidaan parasta peltomaata muokata. Näitten riistä minen omistajalta on selmää rosmo- amista. On tällä asialla semmoisiakin puo lia, joita sosialistien itsensäkin oman aatteensa kannalta täytyy ottaa huo mioon. Semmoisena aioimme m. m. pitää sitäkin seikkaa, että tämä rvilje- lyspakko tulisi kipeämmin kohtaamaan mähämarzisempia tilanomistajia. Ma- rakkaat woisiwat laittaa helposti maansa miljelyskuntoon, mutta moni köyhä pikkutilanomistaja työmoimain ja Varain puutteessa ei woisi sitä helposti tehdä. Häneltä sitten ryös tettäisiin maa, jonka hän on ehkä Vieraalla maalla komalla työllä ja hiellä kokoomillaan markoilla osta nut. Hänellä on itsellä kyllä pieniä lapsia, jotka tarmitsisimat tuon maan ja jotka suureksi tultuaan laittaisimat tuon Viljelemättömän maan milje lySkuntoiseksi. Mutta nämä lapset omat Vielä pieniä. Kuokka ja lapio eimät Vielä pysy heidän kourissaan. Heiltä riistäisi sosialistianaStaja maan aiman rahatta ja hinnatta. Hymin Veljellistä toimintaa sosialistien puo lelta! Rikas tilanomistaja tietysti panee maansa niin hymään kuntoon ja Viljelee sitä niin hymin, ettei mii lään sosialistien kettuilemisellakaan siihen woi somittaa wota esitykseen liitettyä loppuklaneettia: ..jota ei kat- sota tilanhoitoa Varten wälttämättö> mäksi". Sillä onhan hywässä kun> nossa olemz maa Välttämätön tUan- hoidolle. Toisessakin kohden luulisin hiukan kin järkeänsä käyttämien sosialistien käsittämän esityksensä mahdottomuus den. Tarkoitamme sitä, että toisissa paikoin tuo miljelyspakko woisi tulla hymin tarkasti käytetyksi, toisissa ei ensinkään, ja Vielä että samalla pai> kallakin Voisi toinen tilanomistaja saada siitä kärsiä ja toinen ehkä pää sisi siitä kokonaan Vapaaksi. Sehän tulisi riippumaan aiman siitä, kuinka kullakin paikkakunnalla olisi halukkai ta anastajia ja kenen maita he sa malla paikkakunnallakin haluaisimat anastaa. Toisilla seuduilla ei olisi niitä ensinkään, toisilla Voisi, ainakin alussa, olla suuret joukot; toisten maita kaiketi mieluummin haluttaisiin anastaa, toisten maista ei Välitettäisi ollenkaan, riippuen siitä, mimmoisella liikepaikalla tila olisi. Tästä syntyisi jotenkin hupainen sekamelska, jonka selmittäjäksi meidän maaintoiset kau- pungissa oleskelemat nuoret sosialis- tiherrat olisimat tietenkin erittäin kykenemiä. Pikku asioita sosialistien mielestä kaiketi olisiwat sellaiset asiat, kuin se että maanomistajat rviljelyspakkolain Voimaan tultua joutuisimat kärsimään omaisuutensa armon alenemisesta Sillä esim. kiinnityslainojen, samaten kuin muittenkin Velkojen saanti käniisi maanomistajalle Vaikeaksi, kun maa joutuisi sosialisti -anaStajain riistämä selle alttiiksi. Kuka nim. uskaltaisi rahojansa kiinnittää maatilaan, jos."a ei tiedetä minä päimänä sosialistit tulemat siitä suuria kappaleita riistä mään. Muuten juuri nuo lisäsanat „Mitä ei katsota tilanhoitoa Varten Välttämättömäksi", omat muiden ih misten mielestä, paitsi tietenkään e niin yliluonnollisesti Viisasten, kuin meidän eduskunnassamme istuma sosialist-pojat omat, niin sanomatto man epämääräisiä, että neantaisima mitä suurimman tilan rettelöimiseen Ne tekisimät koko maan omiStuSoike- uden epäwarmaksi, sillä kuka tietää mitä maata sosialistiherrat eiwät katso ..välttämättömäksi tilan hoi- dolle". LXisi mielä useita muita näkökoh tia esitettämänä, mutta riittäremä nämätkin tällä kertaa. Sosialisti pukarit pitänemät näitä tietenkin ai wan mitättöminä ja Vähäpätöisinä sillä onhan heidän mielestään kaikk maa pelkästään pormaririistäjäin hallussa ja Vääryydellä hankittu Echän sentähden tormitse muuta kuin ..riistää riistäjiltä", niinhän tuo sosi alistien moimalause kuuluu. Onhan kyllä tuo riistäminen jos sain määrin tottalin. Karun luon non mallasta on monin paikoin suku polmi sukupolmen perästä riistänyt tätä maata ja yrittänyt sitä wilje> lykseen saada. Toiset omat taasen ahkeruudella ja säästärväisyydellä koonneet itselleen pieniä omaisuuksia ja ostaneet maatiloja. Sopiihan ny näitä heiltä ryöstää pois ja lahjoit taa Vähäksi aikaa maikka joillekin kaupunkilaismetelehtijöille. Mutta uskomme oleman sellaisiakin ihmisiä jotka todella maasta Välittäisimät ja sitä halulla Viljelisimät. Sentähden onkin eduskunnan jz hallituksen wel- mollisuuS pitää huolta, että niin moni maata haluama henkilö kuin mahdollista, saisi tilaisuuden sitä itsellensä hankkia. Mutta tätä hank- kimista ei tarmitse ainakaan mielä ryöstämisen kautta toimeenpanna, sillä onhan meillä kosolta Virkataloja ja kruununmaata, joista «oivaan monelle tilattomalle maakappaleita antaa. Sitäpaisi Voidaan kohtuhin- nalla ostaa yksityisten hallussa ole maa maata kuinka paljo hymänsä. Paljon helpommaksi tulee Valtiollekin arvustaa täten hankittuja palstatiloja kuin olla amullisena yksityisten tilo jen ryöstämistä toimeenpantaessa. Taitaisi tulla Valtiollekin hymin Vaikeaksi olla joka paikassa apuansa antamassa. Myöskin Vältettäisiin se ääretön katkeruus ja wiha, joka sosialistien pakkolain kautta syntyisi. Sillä miiha ja kostonhimo mitä kat- erin kiehuisi niiden sydämissä, joi den maita mastoin heidän tahtoaan aiwan ilmaiseksi olisi sosialisteille riistetty. Tosin nämä seikat eimät aitaisi sosialiStiherroja ensinkään pe- ottaa, sillä Vihaa ja katkeruutta he ihmisten mieliin kylwäwät ja tässäkin awautuisi heille maan uusi ja hywä apukeino kylmönsä laajentamiseen. Me muut kansalaiset sitämastoin emme tällaista olosuhteita toimo. Me toimoisimme, että se aika maassam me olisi Vielä kaukana, jolloin ryös: ö julistetaan lailliseksi, samalla kun toimomme nyt mielä niin helposti saatawina olemia maita niinhymin hallitukjen kuin kuntain ja yksityis tenkin Välityksellä tilattomien wiljel- tämäksi hankittaman. Toimomme, että sellaiset tilattomat, jotka todella haluamat itselleen maata ja luulisi- wat sitä Viljelemällä Voimansa pa- remmin tulla toimeen, saisimat tätä itselleen. Sitä mastoin luulemme, että monet niistä sosialisteista, jotka puhumat paljo maan hankinnasta, itse asiassa Välittämät siitä yhtä Vähän kuin kuleksimat mustalaiset. Mutta kiihotuSkeinona miljelyspakko heille ön ollut erinomainen ja siksi he omat sitä niin innokkaasti puuhail leet. Maalainen. tztilyksel syysk. 14 p. kokoontumalle edus- kunnalle. Kuten tunnettua, on eduskunta kut suttu kokoon syysk. 14 p:ksi antamaan m. m. lausuntonsa kahdesta lakieh dotuksesta, joista toinen koskee We näjän alamaisten saattamista yhden Veroisiksi oikeuksiinsa nähden Suomen kansalaisten kanssa ja toinen persoo nallisen asemelmollisuuden kormaa mistä rahamaksulla. S. U. T. on Pietarissa olemalta asiamieheltään pyytänyt selostusta näiden lakiehdo tuksien sisällyksestä, mutta ei sitä ole toistaiseksi saanut, kun lakiehdotusten lopullista muotoa ei mielä ole mah Vistettu. Kuitenkin lienemät ne jo eilen korkeimmassa paikassa tulleet esitellyiksi ja sen jälkeen julkaiStamiksi. — Zke«raali?»weruSö»i» tie- d»stel»t. Kenraolikumernööri on senaatilta tiedustanut, missä maam me kaupungeissa oikeus- tai kunnal lispormestarinmirat nykyään omat amoinna. — Kauppalailvoje» mittato distukset. Kenraalikumernöörin kaut ta on Menäjän kauppa- ja teollisuus ministeriltä saapunut senaattiin eh dotus molemminpuoliseksi sopimukseesi kauppalaimojen mittatodistuSten hy VäksymiseStä Alankomaitten kanssa Sopimusehdotuksesta Vaaditaan se nzatin lausuntoa. kunta woi myöskin kieltäytyä anta masta päätöstä lakiehdotuksille, jotka !oskew-t sotilaskorm^uksen maksa mista ja Venäläisten kansalaiSoikeuk- ia Suomessa. Molemmat lakiehdo- ukset annetaan kuitenkin duuman !ästteltäwäksi ilman Suomen edus kunnan päätöstä. KewSällä ehdotettiin eduskunnalle, että se osottaist warat sottlaskorma- uksen suonttamiseen. mutta eduskunta kieltäytyi täStä. Nyt aStuu Voi maan uusi järjestys. SotilaSkor- waus otetaan suoraan maltiorahaS- toSta. JoS warat eimät senjälkeen riitä muihin tarpeisiin, nimittäin koulujen ylläpitoon, niin käsketään eduskunnan osottamaan keinoji Va rojen hankkimiseksi. On ymmärrettä- missä, että eduskunta ei tahdo sulkea kouluja, «aan hankkii «arat. Lakiehdotus toeuäläisteu oikeuksista. Suomessa antaa senaattorin mielestä Menäjän alamaisille samanlaiset Valtiolliset ja taloudelliset Virkakel poisuutta koskemat oikeudet kuin on maan mäeslöllä. On selmää, että saawuttaakseen määrättyjä oikeuksia, on Menäjän kansalaisten täytettävä samat ehdzt kuin maan omien asuk- kaiden: asua maassa yhtä monta Vuotta, maksaa Verot j. n. e. Sa moja oikeuksia Vastaa yhtäläiset mel Vollisuudet. Lakiehdotuksessa on err tyiseSti määritelty, mitkä Suomen ja Menäjän oppilaitokset Vastaamat toisiaan. Menäläiset työmiehet, jotka oleskelemat maassa, tulemat saamaan samanlaiset oikeudet kuin on paikalli- sella työmäeStöllä. Samassa tule mat Menäjän kansalaiset möys ctta. maan osaa eduskunta- ja kunnallis- maaleihin. Haastattelijan kysymykseen, tuleeko edaSkunta hajoitettamaksi, joS se kiel täytyy edustajia Valitsemasta, Vas tasi senaattori Markom, että hajoitta misella ei olisi mitään merkitystä. „Me tiedämme", lausui hän, «että uusi eduskunta lausuu samoinkuin manhakin. Maa on pieni ja edus kunta toimii aina maan yleisen mie> ltpiteen mukaan. Suomessa on yleensä tarpeeksi, että joku paikcllinen juristi antaa lausunnon, että jokin asia on laitonta, ja silloin kaikki yksi mielisesti toistamat samaa. On mielä lemitetty huhuja, että eduSkun nan hajottamista seuraisi maatilain muutos, mutta sekään ei ole totta. Suomen pormarilliset puolueet olisi mat tyytymäisiä, jos loki muutetta! siin heidän edukseen, mutta Valtion etujen mukaista ei ole miedä kansalta Vaalisysteemiä, joka on hyödyksi työläisjoukoille. Jos eduskunta rau hallisessa ja täsmällisessä muodossa antaa mastauksenso, nim se s^a ha jaantua jo ennen kahden kuukauden loppumista ja kokc ontua tacsen hel mikuun 1 päimänä, niinkuin laki määrää". Puhemiehen puheen sano senaattori Markom moiman aiheuttaa eduskunnan hajottamisen jos edu8> kunnan amojaisissa tapahtuu sopi- mattomuuksia. We«SjSn Politiilka Suomessa. Geuaattort Markomia haaS tateltu. Birsh. Medomostin kirjeenmaihtaja on haastatellut senaatin talousosas ton Varapuheenjohtajaa, kenraali Marjomia saadakseen selmille Menä jän hallituksen politiikan Suomessa ia Virallisten viirien katsantokannan Senaattori huomauttaa, että miimeks kuluneina Vuosina on ollut Suo messa senaatti, joka on pitänyt mält tämättömänä oman maan ja edus kunnan, tai oikeammin sanottuna poliittisten järjestöjen luottamuksen. Nykyään on olemassa se»aalti, joka täyttää hallitsijan käskyjä. Sel laisen tulee senaatin ollakin, eikä laissa ole missään määrätty, että senaatilla, paitsi hallitsijan luotta musta täytyy olla wie!ä jonkun muun luottamus. Sitäpaitsi et suo malaisen puolueen jäsenistä kokoon pannulla senaatilla ollut kansan eikä eduskunnan luottamusta, eikä tämä senaatti tästä suuriakaan mä littänyt. Nykyään senaatissa olemat kaksi suomalaiseen puolueeseen kuulu maa senaattoria eimät ole poliittisia toimimiehiä, emmekä me pidä heitä muina kuin kokeneina paikallisina ju risteina, jotka omat meille erittäin tarpeen. Senaattori Marko min mielipiteen mukaan omat senaatin työt waka- walla pohjalla. Kulunkiarmio wah- Vistetaan näinä päiminä ja raha- asiat on saatu järjestetyksi. UlimaäräiSte» valtiopäilvie» kokoonkutsumiseen, lausui senaattori Markom, oli wakawia syitä. Kun yleisrvaltakunnallinen laki julaistiin, toiwoiwat suomalaiset politikot, että duuma ei sitä hymäksyisi. Sitten toimottiin että maltakunnanneumosto pidättää sen ja lopuksi, että lakiehdo tus ei saa hallitsijan wahwiStusta, mutta nämä toimeet eimät toteutu neet. Meille on tärkeätä lopettaa nämä haameilut ja osottaa että laki pannaan tarkasti peruuttamattomasti täytäntöön. Me käsitämme, että eduskunta moi antaa kieltämän Vas tauksen kaikkiin ehdotuksiin. On luultamaa, että se kieltäytyy Valit semasta edustajia Menäjän lakia- säätäwiin laitoksiin. Tämä koskee main sitä, että hallituksen melmollt- suus on antaa eduskunnalle mahdol lisuus maalien toimittamiseen. Edus M N k U Pori» radan talwi- ailataulu. Talmiaikataulun muwan, joka as tuu moimaan ensi lokakuun 16 p:nä kulkemat junat Pcrin radalla seuraa mosti: Lähtemät Tampereelta: Klo 9 a.p. tamarajuna Poriin saip. 8 23 i.p., läht. Nokialta 10,40 a.p., Siurosta 11,44 a.p., Karkusta 1243 i.p., Heinoosta 1,03 i.p., Tyr mZältä 1,ö0 i.p. Klo 2,44 i.p. postijuna Poriin saap. 7,12 i.p., läht. Nokialta 3,17 i.p., Siurosta 3,36 i p,, Karkusta 4,08 i.p, HeincoZta 4,19 i.p, Tyr määltä 4,39 i p., Peipohjasta 6,08 i.p. Klo 3 i.p. järjestelyjuna kulkee asemien johdolla Siuroon. Ulkona ainoastaan arkipäiminä. Klo i.p. matkustajajuna Tyrmäälle, s-np. 8>^Z i.p., läht Nokialta 7,04 i.p., Siurosta 7,30 i.p Karkusta 8,06 i.p., Heinoosta 8,19 i.p. Klo 8.15 i.p. sekajuna Poriin saap. 7,47 a.p., läht. Nokialta 9,02 i.p., Siurosta 9,33 i.p., Karkusta 10,18 i.p., HeinooSta 10,33 i.p., saap Tyrmäälle 10,53 i.p. (yöpyy), läht 4,30 a.p. Klo 1Z.2V i.p. sotilasjuna tar> peenmaatieSsa Poriin, saap. 4,62 a.p Saapumat Tampereelle: Klo 5 a.p. sotilasjuna tarpeen Vaatiessa Porista, läht. 11,05 i.p. Klo 7.2Z a.p. matkustajajuna Tyrmäältä, lähtee ö,20 a.p., Hei> noosta 5,37 a.p., Karkusta k,48 a.p., SiuroSta 6,27 a.p., Nokialta 6,49 а.p. Klo 1 i.p. sekajuna Porista, läht. б.56 a.p., Tyrmäältä 10.21 ap., Heinoosta 10,42 a.p., Karkusta 10,57 a.p., Siurosta 11,51 a.p., Nokialta 12.18 päimällä. Klo 5.3V i.p. postijuna Porista, läht, 12.50 päimällä, Tyrmäältä 3,39 i.p., HeinooSta 3.56 i.p., Karkusta 4,07 i.p , Siurosta 4 39 i.p., No kialta 4.57 i.p. Klo 7.48 i.p. tavarajuna Siu roSta. läht. ö.55 i.p., Nokialta 7 t.p. Nikona ainoastaan arkipäiminä. Klo I.V1 yöllä tavarajuna Po rista, läht. 3,15 i.p.. Tyrmäältä 9,10 i.p., Heinoosta 9,40 i.p., Karkusta 10,13 i.p., SiuroSta 11,15 i.p., No kialta 11,57 i.p. —Aa«p««gi« lassakreditiLtvi- ai«at. Rahatoimikamari on päät- änyt uudistaa kaupungin kaSsakredi- iimilainan yhdyspankissa, kuitenkin ainoastaan 100,000 mk. maksimimää- ränä, eikä 200,000 mk. niinkuin aika- semmin, 5 Vz °/o korolla ja V, "/« promisioonilla. — Temiuaarit. Jywäsky- l S n seminaarin miesosaston oppilaiksi on hymäksytty m. m. A. E. R. Boe- liuS Porin maaseurakunnasta, I. W. Koilvisto Harjamallasta, E. Lehtiö Loimaalta ja K. M. Lähteenkorma Loimaalta; naisosastolle m. m.: S. M. Hela Porista, I. M. Kaino Sä kylästä, A. A. Rintala Nimilasta ja L. M. Tuominen Porista. Kajaanin seminaariin on hy mäksytty koeoppilaaksi m. m. A. Aip pi Kankaanpäästä. — RaaSt«wa»oike«de» is t«»>ossa Viime tiistaina tuomittiin 5 henkilöä 20-30 mk. sakkoon juo> pumuksesta, poliisin Vastustamisesta y. m. Näpistelystä sakotettiin tyZm. po jat FranS Oskar Harjunen, Toejoelta ja Mihtori Rikhard Grönlund, Po> rista 30 mk. Kuritettamiksi tuomit< ttin, niinikään näpistelystä, työm pojat Martti Johan Grönlund ja Anton Armo Millman, molemmat Porista. Pojat olisimat yksissä tuu min t. k. 17 päimää Vastaan yöllä anastaneet Lindroosin Kansalliskau pan säiliöstä kymmenen hiimop^ket tia. — Tapat»rmawe» la«ka«s. Mlime maanantaina kun lyseolainen Ilmari Sallinen ja Kellahden kerta non karjakko Matti Tinkanen olimat sorsia ampumassa, sattui jälk,mäisen haulipySsy tapaturmaisesti laukea^ maan, jolloin panoS tunkeutui Tin> kasen kyljestä sisään aina keuhkopus> siin oSti. Tinkanen oli noussut ki> welle asettaen pyssyn tuekseen edellä- kerrotulla seurauksella. Haamoittunutta lyseolainen Salli nen ensi aluksi hoimasi, koettaen tila päisesti haamoja sitoa. Illalla saa pui tohtori Pikkarainen amustusta antamaan. Seuraamana päimänä tuotiin loukkaantunut täkäläiseen yksi tyissairaalaan, jossa toimitettiin tar peelliseksi katsottu leikkaus. Tinkasen tila on olosuhteisiin kat soen tyydyttämä. Kuumetta ei ole. — Silakoita Amerikkaa». Porista on hiljakkoin lähetetty höy rylaimassa ..Ahkera" 140 astiaa sila koita Turkuun sieltä Amerikkaan lä hetettäwäksi. Lähettäjä oli D. H. Jurmanen. Lienee ensimmäinen kerta, jolloin täältä on silakoita Amerikkaan lähe tetty, mutta ei kuulu oleman miimeinm, maan pitäisi niitä toistenkin sinne lähettämän. — Waltio» tukkih«»toka«- paSsa Joensuussa t. k. 16 p:nä myy- tiin Iisalmen hoitoalueelta A. Ahl strömille tukkipuita seuraamasti: Sälemän kruununpuistosta män tyjä 3,122, kuusia 9.519 eli yht 12,641 runkoa 4: 41 rungolta ja Tu keman kruununpuistosta mäntyjä 1,766, kuusia 17,801 eli yht. 19.567 runkoa 2: 93 rungolta. — Raittiude» Ustätväi» ar pajaiStvoitot omat saapuneet ja saadaan ne periä opettaja Lahtiselta, Marminkatu n:o 6. — Kiertävä raittiusp«h«ja ja raitti»SttzS»«e«woja otetaan Satakunnan piiriin ainakin tämän loppumucden ajaksi. Kykenemät lä hettäkööt suosituksensa ja palkkamaa- timuksensa ennen syyskuun 10 päi- mää cpettaja Mauri Lahtiselle Po rissa. — Reposaare» satamassa ol eilen 8 purje- ja 4 höyrylaiwaa. — Huk«tta«t»»»t. Kokenäen- joen uittoyhtiön uittopäällikkö August Andersin, joka on toiminut mainitun yhtiön paltveluksessa Janakkalassa, katosi teille tietämättömille parisen miikkoa sitten. Tänne saapuneen tie don mukaan on kadonneen ruumis eilen löydetty eräästä Hollolan pitä jän järmestä. Andersin lienee uittoyhtiön maroi hin tehnyt noin 2,000 mk. majaukscn, joka asiaintila kaikesta päättäen johli itsemurhaan. Hukuttautunut oli kotoisin Iitin pitäjästä. — Wapaa piletti N«otfi» Waltio»ra»tate»llä on asetettu U. Suomettaren, samoinkuin eräiden mui denkin Suomen sanomalehtien käytet- tämäksi, oikeuttaen yhden toimituksen jäsenen maksuttomiin matkoihin kaikilla Ruotsin rautateillä. — Mite» asianomaiset itse, koskapa fi»«lliselta!t» katkesi hammaA? Lappeenrannan W. P. K:n muosijuhlassa oli ollut köyden- metokilvailuissa niin ankara ottelu, että eräältä kilpailua kats«lewalta her- rasmieheltä katkesi — hammas! Sliin oli joutunut haltioihinsa katsellessaan, että oli purrut hampaansa yhteen niin hirmuisella moimalla, että yksi ham mas oli mennyt poiiki kuin samipii- pun marsi. Sillä tamalla sitä meillä urheillaan! — Teuraku««a» kirkkoherra, laa»iuro«aSti ». E. «te»bäck on Virkalomansa päätyttyä tamatta- missa joka perjantai kello 11 a.-p. kauppia s A. Arosen matkailijakodissa — Toweri Taawi Tai»io porwarillise» hhteiSk«»«a» ja loissa. Miime kesktwiikko-tltana oli oimittaja Taami Tainion määrä pi tää Maasan työmäentalolla esitelmä. Sitämarten aglieeratttin kansaa liik keelle suurilla ilmoituksilla Mapaassa Sanassa y. m. Ja tulihan fitä mä keä, Vaikka 25 penniä kannettiin »hiki- rahoja" ennenkuin laskettiin tomeria kuulemaan. Odotettiin juhlallisen het- ken alkamista odottamasta päästyä- kin. Mutta Tacmia ei main kuulu nut. Lopulta sentään ilmestyi eräs ..luottamusmies" yleisön eteen ja pyysi ilmoittaa, ettei esitelmästä tällä kerralla tulekaan mitään, koöka esitel möitsijä yksiiyisten asioittensa tähden ei ole moinut saapua kaupungilta. Pieni ällistys maltasi yleisön, mutta e oli ohimenemää laatua, sillä pian ulimat „towerit" selmille siitä, että ,yynä tomeri Tainion poisjäämreen oli taaS tuo k rottu pormarilln-en yh' leiskunta, joka oli «Lekotellut Taamin samaksi ajaksi kuin esitelmän piti olla, tutkimaan kapakkaoloja Maasan kau pungissa. Sisäänpääsymaksut suori tettiin takaisin ja kuulijat palasimat kotiansa kiukuissaan pormarilliselle yhteiskunnalle, joka taas oll metänyt työmäkeä nenästä, kertoo W:sa. — Sotkamo» kirko»kello. Jsonmihan aikana ryöstiwät Venä läiset Sotkamon seurakunnan kirkon kellon. Sopalan talosta otettiin ' z mittaa olkia, jo :ka lemitettiin tapulin alalattiallt; sitten ikenistään irrotet tiin k «llo ja annettiin sen pudota a !aS; pudotessaan läpäisi se molemmat Däli- lattiat, Vieläpä pohjalattiaon painoi symän suunsijan. Meneellä kuljetti wat ryöstäjät tätä kelloa Sotkamossa Ontojärmen ja Mieksinjoen kautta nykyiseen Kellojärmeen (jonka nimi tätä ennen oli Rlstijärmi), mutta luullen tätä Vesireittiä myöten pää semänsän puolelle, eksyimät he Kello- puroon sekä hätäpäissään täyttiivät kellon anastamillaan hopearahoilla ja niin, järmestä lähtien, sen upottimat joen kolmanteen mutkaan. — Täältä olimat he nvkyiseen Ristijärmeen menneet ja siellä pahojaan tehneet. — Moni on tätä aarretta etsinyt, mutta turhaan. — Kotis. — Tiikaretkelle lähtee Porin M P. K. sunnuntaina syysk. 4 p:nä. Paikkaa ei ole mielä lopullisesti mää rätty. — Mätäku» loppui eilen. Nrjsllkss! j» liläs. — Uude» teStameuti» f»»o- me«»»S toalmiS. Rasmatunkään- nöskomiteon toimesta on nyt ilmes tynyt Kirjeiden loppumihko. Ennes> tään omat saatamina Emankeliumit, Apostolien teot ja Johanneksen ilmes tys. Kirjeiden yhteinen hinta on 1 mk. 5 p., paremmalla paperille 1: 40. Ko'o Uusi Testamentti on myöskin saatamana. Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö. — Ilme»th»tzttä kirjallisuut ta. Oma Maa. Tämän konso lisen tietoteoksen 63:s mihko on ilmes tynyt kookkaana (80>siwuisens) ja si sällykseltään monipuolisena. Siinä päättyy ensinnä maisteri O. K. Kil- wen esitys Suomen siirtolaisuudessa. Sitä seuraa maisteri Jalmari Jaak kolan 13 siivun laajuinen kirjoitus Satakunnasta, jota Valaisee 15 ku moa erityisellä hienosti painetulla lii- telehdellä. Maisteri Oskari Autere kirioittaa Suomen kuntaan t loudesw. Prosessori E. A. Homen esittää yli opistomme patologis-anatomi^en lai toksen historiiklia, laitoksen, joka ny kyään on yliopistomme tärkeimpiä ja parhaiten kehitettyjä. Nuorena kuol leesta, mutta silti kuuluisasta Ara- pian tutkijasta G. A. Mzllmtöta ja hänen elämästään antaa professori K. L. Tallqmist kirjoituksessaan ku- man. Mielä on Vihossa tohtori Ralf Saxenilra kirjotus Suomenruotsalai set ja niiden tulo maahan sekä H. Bcanderin esitys Maataloudellisesta opetuksesta ynnä lokakuun 20-25 päimien päimämuistot. — Wihon hinta on 1 mk.; kustantaja Werner Söderström Osakeyhtiö. Kansantajuinen lakiasi ain käsikirja. Tätä huomiota ansaitsemaa teosta, jota toimittaa tuo mari I. B. Saraste, tohtori F. O. Liliuksen, senaattori I. K. PaaMimen >a professori Allan Serlachiuksen tar. kostamana, on nyt ilmestynyt 4:s rv hko, sisältäen 32 kookasta 2-vals- taiSta simua ja maksaen main 50 p. Muutamia tämän mihon tärkeimmistä hakusanoista: Kansakoulutoimi. Kan- salaisluottamus. K^nsalaisoiseu^. Kantaja. Katselmus. Kaupamvastaa- minen. Kauppa. Kaupparekisteri. KauctakulkumaraSto. Keisari j^i suur ruhtinas. Kenraalikumernööri. Kihla kunnanoikeus. Samalla on malmistunut teoksen l:nen nide, sisältäen 256 palstaa, hinta 2 mk. Teosta kustantaa Wer ner Söderström Osakeyhtiö. Luonto tieteen Valossa. 32 Vihko tätä helppotajuista luonnon tieteellistä teosta on ilmestynyt ja sisältää seuraamat kirjoitukset: Miten ja miksi kiwi putoo, Pikkuplaneetat eli planetoidit, Märimalokumaus. Mihkoon liittymä ..Katsaus" sisältää tällä kertaa kertomuksen juuri mal- miStuneesta suurenmoisesta Milson- muoren aurinko-obsermatorioSta Kali forniassa. Kirjoituksia Valaisee kol mattakymmentä kumaa. Mihon hin ta 75 penniä; kustantaja Werner Söderström Osakeyhtiö. Merkkiteoksia maailma n- kirjatlisuudest a-nimisen Wer ner Söderström Osakeyhtiön kustan taman mihkojulkaisun jokaisesta kol mesta sarjasta on ilmestynyt 16:s mihko. 1 sarjassa se sisältää jatkoa Topeliuksen »Suomen herttuattareen", toisessa Toistoin Verrattomaan ro maaniin „Anna Kareninaan" ja kol mannessa Monzznin mestariteokseen ..Kihlautuneet". Kunkin mihon laa- iuus 64 simua ja hinta 60 p:iä. Uusi opaS maamiehille. Werner Söderström Osakeyhtiön kus tannuksella PormooSsa on ilmestynyt Pienmiljelijän juurikaSmimiljelysopas, kirjoittanut Wäinö Selander, hinta 60 penniä. — Tämän.kirjasen ansio na on, että se esittää ainoastaan kan Eerikinkatu 3. Puh. 4Z4. ? OmiSiajat: Homicikeudennotario Wäinc Kiw'. ja Hor^ioiteuden- kanslisti Sanleri saarnijoki. na!tawaa, pienwiljelijälle soweltuwaa juurikaswiwiljelyStä. Kirjan ohjeet omat selmät, parhaiden asianwntijain tarkistamat. Se on tärkeä etenkin korjaus- ja säilyynpanoaikana, jolloin tietämättömyydestä noidaan panna tuhon omaksi suuri osa satoa. Hinta on huokea. Kalewala-kirjallisuutta. Tohtori F. A Hästeskon toimittamaan ja Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella ilmestymään Kyläläis ten Kalemala-sarjaan on liitetty kol me Vihkoa: Loitsu ja taika Kalema- lassa, MielikumituS ja todellisuus Kaleiralossa, Ihminen ja luonto Ka- lewc>Iassa. Kun tämä huomattama sarja walmiswu, ansaitsee se erityistä kiinnittämistä Kalemalan yStämäin ja opiskelijain huomioon. Näitä kirjasia tulee 12 ja jokainen maksaa »vain 5 penniä. Kirkkolaki ynnä erinäisiä ase tuksia kirkollisten Virkailijain tar peeksi. Tähän G. A. Hemanin toi mittamaan teokseen on nyt julaistu Lisäys, joka sisältää tänä Vuonna mahmistetut muutokset ja jonka jokai nen tämän teoksen ostaja saa pyytä essään kirjakaupasta. — Ilmestynyttä aikakaus- kirjallisuutta. Pellermo n:o 15. Hermes n:o 3. Nyblinin Tietolipas, elokuun n:o. Helsingin Kaiku n:ot 32—33. Kyläkirjaston Kumalehti n.o 8 Jokamiehen piiikkolehti n:o 33 Helsingin kumalehti n:o IS—16. Pääskynen n:o 8. Käsiteollisuus n:o 7—8. Nuorison lomakirjasto. Koulujemme pitkät loma-ajat tuo mat helposti mukanaan sen Vaaran, että nuoriso, tottueSsaan silloin jak solliseen joutilaisuuleen, pyrkii Vie raantumaan työstä — samoinkuin nykyään alkaa yhä enemmän kuulua malituksia sen lisääntymästä epäkäy- tännöllisyydestä. Ollakseen apuna poistamassa täl laista kasmatuksellista epäkohtaa ja antaakseen nuorisolle ohjausta pysyt tämään harrastuksensa kiinni hyödyl lisessä, kehittämässä toiminnassa on nyt eräs innostunut asianharrastaja professori I. E. Roiberg, neumotel- tuaan useiden opettajain ja Vanhem pain kanssa, päättänyt ryhtyä jul kaisemaan kokoelmaa käsikirjoja, jotka sow?ltnwat käytettämäksi sinä aikana, minkä nuoriso on mapaana säännöl lisestä työs!ään. Kokoelmaan tulee kuulumaan eri ikäkausia marten kir joitettuja pieniä kirjoja mitä erilai simmilla aloilta, jotka woisiwat näyt- lää nuorisolle tien itsetoimintaan ja ivaikuttaa huomiokymyn teroittumi- seen selä käytännöllisen taitamuuden kehittymiseen. Ensimäisenä näkymänä tuloksena tästä suunnitelmasta on, kuten jo olemme maininneet, nyt ilmestynyt painosta insinööri Onni Ollilan kirjoittcma Nuori maanmitta ri, jonka johdolla tarpeelliset mate- mcatt.skt pohjatiedot omistama hen kilö moi perehtyä yksinkertaisempiin maanmittaustö.hin. Kansiin sidot tuna maksaa kirjanen main 1: 75. Tekeillä omat parhaillaan seuraa mat teokset, jotka julkaistaan tässä sarjassa sikäli kuin malmistumat, Termeysoppi nuoria marten, Kesä- urheilu ja kesäleikit, Linnuntuntija, Kouluherb^rioni, Nuori insinööri, Kotiseutuiutkija, Amerikan nuoriso ja sen askareet, Fysikaalisia kokeita, Talmiur^eilu, Kalastus ja metsästys, Hqönteiskokoelmani, Jumala luon nossa, Järmimaisema maantieteellis- geologisia huomioita, Eläinten täyt- rämiren ji säilyttäminen, Poikain käsilyö^, Tyttöjen käsityöt. Toiivottamasli tämä kokoelma, jon ka hyödyllisyydestä ja tarpeellisuu dessa ei liene kellääu asianymmärtä- n^llä epä lyä, on saapa niin hymin nuorisolti kuin manhemmilia kaitkca ansaitsemaansa huomiota. Kus antaja on Wei in Kumpp. Osake- yht.ö. I-WZi-ZuWsZts.. MdkMotoinittt Tms» jt Psri» laarissa. M^anmiljelyshallituksen muoden- tulokertomuksessa lausutaan muoden- tulotoimeista Turun ja Porin lää nissä : Rukiista saadaan keskinkertai nen tai keskinkertaista parempi sato yleensä kaikkialla, paitsi SiikaisiSsa, Merikarivialla, Noormarkussa ja Ah- laisissa, missä muutamin pdikoin halla on Vahingoittanut niin että ruis on osittain niitetty, ja Hinnerjoella, La pissa, Eurossa, Eurajoella ja Km- kaisissa, missä hallan tähden sadon ilmoitetaan paikoin Vähenemän noin kolmasosalla; sato on niin aikainen että uutiSruiS joutuu siemeneksi; pai koin alotettiin rukiin leikkuu jo heinä kuun lopulla ja useimmilla paikkakun nilla oli leikkuu käynnissä tämän kuun ensimäisellä miikollo; rukiin kylmö on paikoin alkanut jo tämän kuun puoli- -välissä ja siihen käytettiin uutta sie mentä. Ohra on enimmäkseen hymä ja tiheä ja siitä toimotaan saataman hy- wä, paikoin erittäin hymä sato, mikä joutuu aikaiseen; leikkuu oli enimmäk seen alotetlu ennen tämän kuun pu--- limäliä. Kaura on samoin hyu)5 jz ti heä ja on mennyt paikoin lckoon Tyrmäällä, Kukassa, Kiikoisisse ja KarkuSsc; sato on hymä, paikoin eri'.- täin hymä, ja joutuu aikailen, silla ennen kuun puolimäliä oli leikkuu enimmäkseen alulla. Perunoiden tukkiminen tapah tui y'eensä heinäkuun jälkimäisellä puoliskolla, niitä ei ole halla tuntu- maSti Vahingoittanut paitsi Pukciön ja Maskun kihlakunnissa aroilla pai koilla, mutta perunaruton ilmoitelaan tuottaneen useilla paikoin tuntumaa Vahinkoa; kumminkin tc-imotaan enim. mälseen hymää ja aikaista sa!oa. Ahmenanmaalla ilmoitetaan satotoi-- weet huonoiksi. Nauriista odotetaan yleensä keskinkertaista tai hymää satoe: ei mainita juuri missään kuimuuden eikä ma kirppujen nauriiden kasmua wa- hingoitlaneen. Laidun on kaikkialla keskinker taista tzi hymääkin ja sen ilmoite taan yleensä parantuneen Viime ai koina. Heinänteko loppui paikoin hei näkuun aikana, mutta enimmäkseen maSt, tämän kuun ensimäisellä tai toisella miikolla ja sää o!i heinänteon aikana osittain sateinen marsinkin myöhempinä aikoina; sato on jokseen kin kaikkialla keskinkertainen tai osit taan keskinkertaista parempi. Sateet omat paikoin aikaansaa neet tulmimista niityille ja Vahin goittaneet heinäsatoa jonkun Verran. Eläintauteja ei ole ollut. — Rauma» toalmistatoau koulu» opettajat» maali. Rau man Valmistaman koulun johtoku"ta Valitsi lauantaina pitämässään koko uksessa 44 hakijasta koulun opettajat tareksi neiti Anna Ruosteen ja neiti Aline Söderströmin Raumalta sekä neiti Aino Malmin Helsingistä ja tämän kieltäytymisen Varalle neiti Wera Laineen Porista. Mirkoja oli ilmoitettu haettamaksi maan kaksi, mutta koulun johtokunta katsoi, että koulu tarmitsee kolme opettajaa. — L.-S:i. — LääkiutälaitoS. Lääket. lis. G. Hjelt on määrätty syysk. 1 p:Stä toistaiseksi hoitamaan Noormarkun, Ahlaisten ja Pomarkun kunnanlää- kärinmirkaa. — Ka»sako»l»t. Noormarkun Lassilan piirin Väliaikaiseksi kansa- koulunopettajaksi Valittiin johtokun nan kokouksessa t. k. 22 p:nä Mih tori Sakarias Aukee 4 :stä hakijasta. Johtokunnan päätös oli yksimielinen. — Pyhäkoulutoimi. Turun tuomiokapituli on t. k:n 5 päimänä annetussa kiertokirjeessä kiinnittänyt asianomaisen papiston huomiota py- häkouluasian tärkeyteen ja kehottanut papistoa uutterasti työskentelemään pyhäkoulujen hymäksi. — Pohjois-Satakuuua» uuo- risoseurai» keskusseura» ko- ko»S. Kun oli suoritettu Viralliset asiat, joista jo Viime numerossa oli selostus, alusti kansanopiston johtoja I. Tormelainen kysymyksen: >k-.n- sanopisto ja nuorisoseurat. Alustaja kehoitti pohjois-Satakun- nan nuorisoseuroja lähettämään op pilaita kansanopistoon antamalla heille apurahoja. Nämä oppilaat kansanopistosta päästyään taas pal- kitstsimat nuorisoseuroja työskentele mällä niiden bylväksi. Pahvja eh dotti mielä, että nuorisoseurat ja kansanopisto järjestäisimät yhteistä luentokursseja ja että kansanopiston nuorisoseurat moisimat yhtyä keskus seuraan. Näitä alustajan ehdotuksia lämpimästi kannatettiin. Eräs tuol laisella nuorisoseuran apurahalla kansanopistossa käynyt ehdotti, että pohjois Satakunnan nuorisoseura! yhdessä, joko iltamilla tai jollain muulla tamalla, kokoisimat stipendi rahaston, josta sitten hakemusten ja nuorisoseurain suositusten perusteella annettaisiin tuollainen apuraha kan sanopistoon pyrkimiLe. Toisen kysymyksen: Dleinen'ö mai ammatlisimisiys on asetettama ensi- mäiscksi? alusti myös johtaja Torme lainen. Alustaja oli sitä mieltä, että ylei nen fimistys on ehdottomasti asetet- tama ensimäiseksi ja se mielipide ilme ni myöskin keskustelussa, joten kes kustelu pidettiin Vastauksena kysy mykseen. Sen jälkeen kutsuimat Kullaan nuo- risoseuralaiset kaikki osanottajat yh- teisille illallisille. Sunnuntaina oli sitten Vuosijuhla Palokunnan talolla. KaaSmarkun tormisoittokunnan soi tettua muutamia kappaleita piti maanmiljelijä M. Närmä termehdyS- puheen. Erityisemmin onsaiisee mai nitsemista johtaja I. Toriveluisen lämmin ja opettamainen juhlapuhe aiheesta: Osaatko elää? Mielä oli ohjelmassa laulua, ru noja, näytelmäkappale: „Ei somintoa ennen uhria y. m." Urheiluun eimät ctianeet osaa muut kuin Kankaanpään nuorisoseura, joten keskusseuran kilpi jäi edelleen kankaanpääläisille. JuhlaSsa oli yleisöä runsaasti ja oli se muutenkin hymin onnistunut.