1910 ^i.o 4S Mzms MM» U B 1910 ^l:o 46 Qkkms NMml Zli!>:«» Turun Levli chänttfe» i» Kristitnas- katujen »«lmasfa Ha»taxäätä säästöpankki» KoimitttS: MakerraSsa, kolmas owi KriStiiaaakadua kulmasta lähtiea Lastisella Rantakadulla. Kuhellmet: AlmoituS- ja Tilauskoattori (8 <up.—7 i.p.) .... Toimisto (10 — 12 aH. ja t«p.)...... ÄaSsakonttor^...... Kirjapaino ja faktori . . . Toim^ohtaja 84 14 41 7 4S 29 9 91 Hiklttshitmat: Turossa PoStik. AoÄ Vnod. , . » 3:" 4: Puoli . ... 1:60 S: — Zklj. . ... —:W 1:20 Zrton-iSaumerot S p. Hurun Hehkeä sevraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Hmtw HehN K«e»chy kolmesti viikossa, mmit- tSia tiistaisia, torstaisia ja lau antaisin samalla. Lehti kaaaetaa» Turussa maksatta kuskia tilaaja» kotiia. Ote almanakasta. ZZittai, hnhti!. 2S p.: Xeresia. »e»kiwiikko, huhtik. 27 p : Engelbre». Sää-olot Turussa. Mtme lauavtaiva: NmpSmiiiri: korkein -s- 18. alin -s- 1. Alma» suhteellinen kosteat SI "/«. luule» suusta: Luotemen. Kurisi o» Paistanut: — t. — «. ToiSPaitvänS suuuuutaiua. Z^«p5miiri: korkein 4- 7, alin 1. Alma» suhteellinen koSteu»: SS ^ suunta: Eteläinen. Luriuko o» paistanut : 7 t. IS «. Ette» maanantaiua: N«pSmSärS: korkein -s- S. alin -- i. Almaa suhteellinen koSteus: 85°/». luule» simnta: Eteläinen. ou paistanut: — t. — ix. curun cebti sisältSS tänään m. m. seuraavat kirjoi- tukset: Aleldiu suuri »,s,«,»se»«e. Jvhta,a kirjoitus. Edu»tunt«. Mtstt Hnroopan ja «uide» rt»kaudet o»«t k» totltni vi. Edastuuuau »tttS» »:» 1909 »altto»itaill<i sottl«»mtlj»o»«- «sta»s«. Jätetty korkeimmassa paikassa huomiooaottamatta. Ht sauomalehttmkeylle stlpe»- heji. Sehän «oltiin edeltäpäin ar- »«ta. murhaPritp»- Ihmeellinen tuaauStuS. Ala-Tor^ou »»rhayritysjuttu. Ronva JuuneliuS vapautettu. A »«ala»»»«a» ryZsU Zllosto- Mgsst. RoSvo vangittu. M«rseiKe» A-s--f« j« Noo,« Ala-qe». Kallisarvoisen tavaran sev» l««»ta. — VhteenkaSvaneet kaksoset. — Mark T»ain. A. «-, h- «- KalliSarwoisen tawaran seulomista. Vmastit ovat suuruudeltaan hyvin erilaisia. Myös voivut ne olla laadultaan melkoisesti toisistaan eriäviä mutta niiden arvo määrätään etupäässä suuruuden mukaan. Kun jokunen määrä timantteja on löydetty, on niiden löytä- «s ensi tehtävä läjittää nuo kallisarvoiset kivet suuruuden mukaan. Kuvamme tässä esittä timaattienlajittamiSta seulalla. Ge o» todellakin kallisarvoisen tavaraa seulomista, kun joka .jyvä" maksaa kymmeniä, ehkäpä satoja tuhansia markkoja! UuÄmta. Täysistunto huhtik. 22 p:nä. JStuato alkoi klo 6 i. p. — Pu hetta johti puhemies Svinhufvud. Seuraavat asiat käsiteltiin: ZLapoutvksia ednSkaata- työstä ja valiokunta- jäsenyydestä. Ed. Annala sai sairauden takia lLLkäriatodiStukser» nojalla mapantusta 4 »viikon ojaksi, jotapaitsi nseat edusta jat vielä saivat vapautusta eri pitkiksi ajoiksi. Ed. Setälä sai vapautuksen suu ren valiokunnan jäsenyydestä, koska hän kuuluen myös perustuslaki-oaliokuntaan ei ehdi ottamaan osaa suuren valio kunnan työhön. Perintökaari. Esitettiin toiseea käsittelyyn ehdotuS perintökaaren 9 luvun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälien muuttamisesta sekä suuren valiokunnan asiaa koskema mietintö, jonka pchj«lla käsittelyn tuli tapahtua. 1 K arm. esitvksessä eroaa nykytiestä muodostuksestaan ainoastaan sikäli, että pykälään on toiseksi momentiksi liitetty säännös siitä, että joS perunkirjoituksen toimittamisen perästä ilmaantuu uusia varoja pesään, niistä on pidettävä eri perunIirjoituS. Tämä säännös on ai heuttanut lisäyksen myöZkin 2 §:ää» Edelleen ovat säännökset rangaistus seuraamuksista perunkirjoituksen laimin lyömisestä ja omaisuuden tahallisesta salaamisesta tahi väärän tiedon anta misesta perunkirjoituksessa kadottu ole van, vanhentuneina, korivatiarva uusilla aianmukaijllla edesmaStausmäaräyksillä tuin myöskin ravgaistuS määrättävä siitä, että perukirjain jättäminen sääde tyssä >.j>.Ssa oikeuteen laiminlyödään. Näiden periaatteiden mukaiiesti on laadittu se ehdotus arm. Perintökaaren 9 luvun 1, 2, 4, S ja 7 §:n muutta misesta, jota valtiopäiiväin amajaisissa Eduskunnalle annettiin. — Mietmnös sää» valiokunta ehdotti ehdotetut muu tokset hyväksyttamaksi. Jotenkin pitkän keskustelun jälk-en hymäksyttiin 1:nen pykälä ehdotuksen mu kaan. Pykälät 2, 3 ja 4 hyväksyttiin il man keskustelua. 5:S pykälä hyväksyttiin lyhyen kes kustelun jälkeen humoäänesiykjellä sel laisenaan. KyytiasetuS. Ensimaiseen käsittelyyn esitettiin eh dotus kyytiasetukseksi lakivaliokunnan mietinnön pohjalla. Ed. Pennanen lausui olevania sitä mieltä, että kyytitaksan suuruuden määrääminen olisi jätettäivä laista pois. Hallitus voisi silloin vapaammin paik- kakunnallisia oloja huomioonottaen mää rätä kyyUrahan suuruuden. Lisäksi oli puhuja sitä mieltä, että «valtion osuus tyytilaitoksea ylläpitämiseen suoritettai siin kyytilaitosrahastosta eikä yleiiestä valtionrahastosta kuten valiokunta eh dottaa. Ei myöskään hyrväksynyt sitä, että kyydittSmijeea saataisiin täyttää automobiilia. Ed. Fränti ilmoitti olevansa ed. Pennasen kannalla kahteen hänen ensin mainitsemaansa kohtaan nähden. Ed. N e ovius ei hyväksynyt kul- kulaitoSrahaSton varojen käyttämistä tarkotukseen. Ed. E. S. Arjö-KoSkinen toi- voi lakiin sellaista määräystä, joka vel- voitaisi kievarien pitäjät noudattamaan puhtauden vaatimuksia. Asia meni suureen valiokuntaan. MuutoS m aa a v u o kra-lakiin. Toiseea käsittelyyn esitettiin ehdotuS muutoksikfi torpan, lampuotitilan ja mä- kitupa-aiueeil wuolrasta maalisk. IL pnä 19lZS anaetua asetuksen 32 ja 34 pykäliin suuren valiokunnan mietinnön pohjalla. Suuri «valiokunta ehdotti sa moin kuin maatalousivalioluntakin, että ehdotuksen annettaisiin raueta. Ed. Lautasalo ehdvlti hyväk syttäväksi maatalousvaliokunnan mie tinnössä olemaa sosialidemokraattien vas talauseen puhuen sen pu^le-ta. Ed. S a ala sti puolusti hyväksyt täväksi maliokuunan enemmistön mieli pidettä. Äänestyksessä hyväksyttiin suuren va liokunnan mietintö 1V0 äänellä 80 ivastaan. A>,an toinen käsittely julis tettiin päättyneeksi. Toistaiseksi lykättiin kaikki muut esityslistalla olevat asiat. Istunto päättyi klo 11,40 yöllä. Eduskunnan MlSs w. 190S waltiopäiu>M soti- lllsmilMna-MSsa. Jätetty korkeimmassa paltass» huomioon ottamatta. Pietarista sähkötettiin toispäilvänä: Muoden 1909 jälkimäisten vialno- päimäia alamainen vastaus armolliseen »esitykseen* w. 1908 ja seuraamina vuosina suoritettavasta maksusta-oj Maallisiin tarpeisiin on jätetty huo mioon ottamatta. Ei fanomalehtimiehille stipendejä. Senyin saattoi edeltäpäi» armata. Senaatti on nyttemmin antanut lau- su»tonsa eduskunnan anomuksesta, että maamme kolmelle sanom^lehlimiesliuolle myönnettäisiin kullekin 2,000 mk. vuo- fittain matka-apurahojen jakamiseksi nuo rille sanomalehtimiehille. Mikäli Hbl. kertoo on senaatti kaikkien äänillä Rai nesalo» ja Saarikosken ääniä vastaan päättänyt esittää anomuksen hylättä väksi. Mäenlasku kaupungeissa. Senaatin esitys koskeva kuluman vuode» lopulla pidettärvää väen- seka rakenuuS ja asuntoiaskun toimittamista Suomea suurimmisia kaupungeissa on korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä armossa hyiväksytty. Kuuluisa kirjailija kuollut. Mark Twain s. T. k. 22 pnä kuoli Amerikassa hu moristi Samuel Langhorne Clemeas, joka käytti kirjailijaaimeä Mark Tv ai». Hän syntyi 1835 Floridassa Missourissa, toimi nuorem pana latojana, luotsin? Missisippimir- ralla. Neivadaa kuivernöörin sihteerinä, kulla»- ja hopsankaiivajana sekä sittem min sanomalehtimiehenä. Tehtyään mat kaa Eurooppaan alkoi hänea varsinai nen kirjailijauransa. Hän kuvaili mo uipuolista elämänkokemustaan harvi naisen hassunkurisella tanalla. Suoma laisellekin yleisölle on tunnettu oka hä nea teoksistaan (Prinssi ja kerjäläis poika sekä Tom Savyeria ja Hucke ber ryn Finnin seikkailu!) ynnä lukematon joukko pikkuker!omuksia — Pari vuotta takaperin sai hän Englannissa käydes sään kunniatohtori» arvonimen. Marseillen lakko. Kuten on mainittu, vallitsee Mar seillessa Etelä Ranskassa nykyää» meri miesten lakko. Tämä alkoi jotenkin vä häpätöisestä syystä, joten lakko tekee vauretlaman, joslin harmillisen vaiku tuksen, irse Ranskasst. ja muuallakin. Marseillen merimiesammattiyhdistyk- sen sihteerinä on eräs italialainen mies ja hän se on varsina nen lakon alkaja. Hänellä pitäisi olla joitakin vihoja hal litusta »vastaan ja siksi hän sokeasti tottelemalla merimlesjoukolla tahtoo kostaa. Lakko näet attoi ,,ten, että erääs sä laiwa»ia oli otettu lämmittäjiksi 5 köyhää arabialaista miestä ja näiden tummahoisren kanssa eivät nämä hie- nosti sinistyneet marseillelaiset meri miehet halunneet työskennellä, vaan vaativat he armotta erotettaivtkfi ara bialaiset työstään ja koko ranskalaisis ta laimoi-ta karkoiiettamilsi Kun tähcn ei sucstiittu, lähtivät laivan toiset miehet pois laivasra ja kun nämä tuo- t.i» viranomaisten lvotmalla takaisin laimaan, julistettiin mcriulieslakko, joka hyivin sos-alistisesti jarjesiyneesjä me- rimiesjoukossa ensi alussa saaivutti suuren laajuuden, joita liike koko naan keskeytyi. Nyt liike taaS jo on käynnissä, vaitkaUn tvähcmmillä voi milla. BhteenkaStvaneet kaksoset Joseesa ja Roosa Blaschek Wiime vuosisadan keSkipaikoilla herättivät suurta huomiota puo leensa kaksi Siamin valtakunnas- sa Aasiassa syntynyttä veljestä, jotka olimat yhteenkasvaneet. He olimat kuuluisat ..siamilaiset kak soset." Meidä» päivinämme o» taasen Euroopassa ollut nähtävänä yh teenkasvaneita kaksosia. Joku vuosi takaperin erotettiin Parisissa leik kauksen kautta toisistaan yhteen- kasmaneet sisare. Rodika ja Do» dika — josta aikoinaan tässäkin lehdessä kerrottiin — ja nyt pa roillaan ovat kaksi jo täysinkään ehtinyttä yhteeakosvanutta sisar ta, vetäneet erityistä huomiota puoleensa sentähden, että toinea heistä o» äskeisin — synnyttänyt pojan! Mämät kakjoiset ovat JoseefajaRoosaBlasehek Pragin kaupungista Böömistä. Heidän kuvansa julkaisemme tässä. Niin, kuten sanottu, toinea näis tä yhteenkaSvaneiSta tytöistä, ai» mittäia Roosa, synnytti äskeisiä Pojan. Lapsi oa hedelmä rakkaaS- suhteesta, joka syutyi kaksoistea ollessa näytteillä Berlinissä Roosau ja erää» nuo» ren miehea välillä. Kaksoistea isä ei ole tahtonet tietää miStääa aaimifiSta,— sillä hän ansaitsee suuret summat pitsissään tytöt näytteillä, ja jos toinea tytöistä menisi aaimisiia, »ii» hänea miehensä ansaitsisi ne rahat! Muutea oa Roosan sulhasta vähää pelottanut naimisiin meneminen Roosan kanssa, koska hän samalla saisi kaksi naista elättääkseen ja koska aivan laonnolliseSti olisi hankalaa ja vas tenmielistä olla naimisissa sellaisen naisen kaaSsv, johoa toiaea ihminen ou erot tamattomasti yhdistettynä l Oa hyviä kuvaavata, etteivät me rimiehet itsekääa tiedä, miksi he ovat lukossa. Kua eräältäkin sitä kysyttiia, vastasi tämä, että heidän sihteerinsä tahtoo, että he olisivat lakossa ja on han heidän ainaki» vielä hyvä olla, vaikka ovatkin työttöminä. Marseillea merimiehillä ei siis ole mitään esittää lakkonsa syyksi, ainoas taan S tummaa arabialaista miestä tahtovat he saada pois lämmittäjäroi- roistoan. Mihin fiiS näiaolleen sopii tunnuslause: „WapauS — Nhdeniver- taisun» — Weljeys" ? Sen tunnuslau seen ohella taitaakin samalla olla myös tunnuslauseena: „Tarkotus pyhittää keimot." Jumalankutvain tvarkaus MoSkotvaSsa. S pyy<li»tuwaa ja ,ihmettiteIewS rtsti" rosvottu. MoskovSsta, huhtik. 21 päivä nä. Paitsi Mladimirin Jumala» äidin kuvaa ja sen jäljennöstä oa kahden muun pyhäinkuvan jalokimet varas tettu. Sitäpaitsi on Ihmeitätekevä» riStin jalokimet viety. Kaikkiaan oa ryöstetty 642 kiveä. Keinotekoisiin ki viin ei ole koskettu eikä pyhäinkuvia ole rikottu. Maras saatu — Aasseudet saat» tataifiu. Moskovasta, huhtik. 22 p.: Illalla löydettiin Uspenskin tuouuokir kosta pyhäinkuva-alttari» takaa Kalu- gan läänin talonpoika Fomin, ijältään 13 vuotias, joka oli tehnyt kirkonvar- kauden. Warkaan osotuksen mukaan löy dettiin samalla ryöstetyt kalleudet. ZkrlsomIeMa morlisjutto Ihmeellinen tnnnuslus. Dpäjän KartanonkyläSsä tapahtunutta murhayritystapausta tutkiltiin taas per jantaina Humppilan käräjillä. Van gittuina oliivat nyt läsnä erään todis- tuk,en perusteella syytteeseen joutuneet maalari Otto Marjanen ja akitaattori Kallioinen. Oikeudessa teki Marjanen „oinantun tonsa pakotiamana", kuten hän lausui, ihmecllijkn tunnustuksen, joka näyttää tcmän asian johdettaman salaperäi^yyk siin. Tunnustus on lyhyesti kerrottuna seuraava: Kcrtanonomislaja Collin oli kutsu nut haner, Marjasen, syksyllä 1L08 luokieen ja kysynet, josko hän uskal taisi ampua mic-iia Ampumisesta saisi hän 1,000 mi. ja laittaisi Collin asian niin, ettei hon joutuisi kiinni. Ammut- taiva oli cras lähellä olema tilallinen Ernst Hagcn. Niurhaajaksi ei Marja nen kuitenkaan luivannut marmasti, mutta kuitenkin antoi Eollia häaelle 100 mk. ja kehotti lainaamaan pySsya, jonka Marjanea sitte lainasikia torppari Tujulta Levää kylästä. Sitte sai hän kirjeea Tolliailta, jossa Collia ilmoitti, että murha tehdään lokak. 18 pÄä vas ten yöllä 2—3 ajoissa, jolloia Hagea oa Collinia luona ja että valmiiksi la dattu Pyssy on kartanoa konttoria rap» puStea alla. Kirjeen johdoSta meai Marjanen paikalle, jolloia hän tapafi Collinin ja tämä kehoitti ampumaan siihen huoneeseen, jossa nutimet omat ylhäällä. Kua hän sitte oli »vahtimassa akluaaa takana ja kua H geaia fijaSta tuli sisälle aiemapäällitcö Linditröa», heitti hän pysjyn otalleea ja kääntyi pois lähtemään. Silloin laukesi Pyssy ja panos sattui Lindströmiin. Häa vei pyssyn samaan paiktaoa, josta oli otta nut sen, ja pötki pakoon. Kun hän jälkeenpäin tapasi Collinia lausui tcmä, ettei sillä ole väliä vaikka sitenkm läwi, ja antoi hänelle taas 100 mk. ja lisäsi, eitä hcn huolehtii siitä ettei Marjanen tästä tapauk,esta jouda kiinni. Tällaisen kamalan historian tämä syytetty sosialisti kertoi, lisäten vielä, etta Collin komin häntä kielsi tunnus tamasta, mutta „ omantunnon pakotuk sesta ja että syyttömät pääsisivät va paaksi", hän tämän tunnustutsea teki. Kartanonomistaja C^lli» lausui, että häa jatlää Marjaan tunnustuksen, mi tali se koskee häntä, omaa» arvoonsa, se kua oli paljasta keksittyä höly» pö lyä. Kuulusteltavana oli noin 30 todis tajaa, joiden kuulustelussa kului koto lauantaipaivä, joten emme ole niistä vielä ehtineet saamaan mitään tietoja. M-Tormoil milrhiyritys- jilttll. Aouma Junneltus julistettu vapatkfi kaikesta edesvastuusta' Juttu murhayrityksestä Alatornioo kirkkoherra Junneliusta vastaan oli taasen käfiteltämänä Alatornion käräjillä viime torstaina. Kuulusteltiin joukko todistajia, uusia ja entisiä. Erityisem pää ei tullut ilmi. Illalla lykättiin juttu seuraamaan päivään, jolloin ju tun käsittelyä kesti koko päivä». Va ratuomari Proeope, rouva Juaaeliuksen avustaja, vaati monta tuntia kestä neessä puolustuspuheessaan syyttäjää ja kantajan edesvastnuvaatimuksia kaikissa kohdin hyljättäväksi. Mllä lauvantaita vastaa» julista massaan päätöksessä oikeus katsoi, ettei ole laillisesti todennettu, että rouva JunueUuS olisi tehnyt itsensä syypääksi aviorikokseen. Myöskään ei ole toteea näytelty murhayritykseen yllyttämistä. Rouva Junnelius pääslettiia heti va paalle jalalle. Etukäteen maksetut to» distajapultkiot jäämät kruunun vähin» gotsi.