1910 dl-o S2 H Äorzkins Mm!l M 1910 l^:o 92 Luorskllis klckm!1 B curun Lebl! chSstlfe» ^anta- j» Kristiinan- Katujen knlmasfa ' Hiastaxäätä Kää»töxa«Mta DakerraSsa, kolmas omi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. S4 Ilmoitus- ja Tilauskonttori (S «up^-7 i^.) . . . . Toimisto (10—12 a.p. ja S—7 i^.) 14 41 Sassakonttori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toir».johtaja S SI Hilaushiuuat: Turussa PoStik. Koko Wuod. ... 3:— 4: — Puoli . ... 1:60 2: — Skelj. , . . . —:90 1:20 JrtonaiSnumerot S p. Ilmoitusten hinnat: Tekstin edellä 9 p. millimetri. TekStia jäleStä 7 p. „ Vähin ilmoitushinta 60 p. ZVaAaukseSta: 20 p. paitsi ilmoiwShintaa Httnm Hehteä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Ote almanakasta. torStai, elot. 11 p.: Susanna. Verjaukri, elok. 12 p.! Klaara. Sää-olot Turussa. Toispaiwa«a tiistaina. Lämpömäärä: korkein 21, alin 12. Zlmau suhteellinen kosteus 36 Tuulen suunta: Itäinen. Arrrinki. on paistanut: S t. S m. Eilen keS!iwiillo«a. Lämpömäärä : korkein -s- 18, alin 4- 10. Zlmau suhteellinen kosteus: 45 -/o- Tuulen suunta: Koillinen. Aurinko o» paistanut: 10 t. 10 m. Lmun cebt! sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Senaatti palkitsee Johtava kir joitus. Na»Ha«Ko«greafi ja Saame» asia. KeidS» Majesteettiessa Salsa» «atta. AansainViKne» vakautsskon. gresfi Kaagissa. Suomen edustami nen — Menäjän edustajaa johdon alla. N «sta «enSlSlstS Kasarmeja ra«- tatetbe» «arstle. Aijvtaan pyytää fivuralteita. Ilmapallo ?lelarista Aake Mielle. Vaata «nrha In»» patterien tnana. Nainen tapettu puukolla. Aamala t»Iipa?a. .Kaksi vanhusta ktvllut liekkeihin. Aanhea itsemnrha Keklingissi. Akvori nainen surmannut itsensä uskon nollisten mietiskelyjen johdosta. N»»t»usdr««m» Imatralla. P»o. salot»»» kreimi svrmaunut rakastettunsa ja itsessä. Iän» KuR?sl«ass«. 7,000 osauotta- jaa — Snomesta noin 700. Kspa»j« ja »aavi. Snrnllinen lemmenknpletti. Kirj. vekara. An»ia: Sosialistien äänimäärä valtiollisissa maaleissa eri maissa ku vaannollisesti esitettynä. — Paavi PinS X. A. m-, Y. m. Sosialistien äänimäärä »valtiollisissa maaleissa eri maissa. Hollanti Tanska Suomi Belgia 82000 89.000 337.000 500.000 Amerikka Ranska V00>00 1,100 000 Saksa ?,-^VM0 » >«1»M Itämaita I,0K0«,00 Englanti Heidän Majesteet- tiensä Saksan matta. DarmstadtiSta sähkötetään t. k. 3 p:nä .Berl. Tgl:ille": Meuäjän ylihovimarsalkanviraSto ilmottaa, että keisari ja keisarinna tänä syksynä ainakin kahdeksi kuukaudeksi läh tevät vierailulle Darmstadtin suurhert- ivalliseen hoviin ja joka tapauksessa asettumat asumaan Friedbergin linnaan. M Ulkomaa» sanomalehdissä kerrotaan niistä snnremmoifista varokeinoista, joi hin Friedbergin linnan ympäristössä on ryhdytty. Lähinnä asuvaiset ovat saa neet käskyn muuttaa poiS; m. m. on kokonainen tyttökoulu saanut siirtyä hno- nenstostaan. koska, kutea on sanottu, se huoneusto tarvitaan Meuäjäu keisarin palmelijakuuualle. Linnan ympärille ra kennetaan luja piikkirautalanka-aita j. n e- Kansainvälinen wa- kuutuskongressi Haagissa. Suamen ednstamine» — „Wenä jin ednstajaa joydo» alla". Senaatin tiedusteltua, voidaanko wa- kuutustarkastelija, maist. O. H ali sten ia lähettää Suomen edustajana kansainväliseen makuuluskongressiin Haagissa, on kenraalikumernööri vastan^ nut että Menäjän edustajana kongres sissa tulee olemaan vakuutusta ja tuli paloja varten asetettu ivirkomies. val- tionevos Ordin ja että maist. Hallste nin lähettäminen Menäjän edustajiston Ordiain johtoon kuulumana ei kohtaa esteitä. Uusia vicnälmsiä lasamcja rautateiden varsille. Kijataa» pyytää sivuraiteita. Kenraalikuvernööri Seyn on lähettä nyt senaatille seuraavan kirjelmän: Virkakirjeellä n:o 11822 kesäk. 25 pltä tänä muonaa on kaartin joukkojen ja Pietarin sotilaspiirin esikunnan pääl liktö ilmottauut minulle, Utö nykyään Suomen rajojen sisällä työskentelee muu tamia sotilaSrakenuuskomiteoita kasar miea rakentamiseksi uudelleen muodos tetmja piirejä Marten. Katkki nämä kasarmit sijoitetaan rautateiden läheisyy teen, mutta rakennusaineiden kulettami- sen sunremmalfi mukavuudeksi tarvitse- wat he mälttämättömästi erityisiä rauta» tiehaoraratoja, joiden rakentamisesta mai nitut komiteat tekemätkin anomuksen rau tatiehallitukseen paikallisen sotaväen ku letuspäällikön kautta. Saattaeu Ylläolevaa Keisarillisen Suo men senaatin tietoon pyydän senaattia, mainittujen anomusten saamuttua, otta maan ne kaikenpuolisen harkintansa alai seksi niiden mahdollista tyydyttämistä varten ia tuloksista sitten minulle Umot tamaan. Ajat oliwat toiset 47 wuotta fttten. Heinäkuun lopulla w. 1363 oli Aleksanteri Ilme» matkoilla Suomessa. Standart-nimi- sellä laivalla saapui hän heinäkuuu 2ö p:nä Helsinkiin, josta hän jatkoi matkaa edelleen Ivasta rakennettua rautatietä myöten Hämeen linnaan. Samalla kävi hän Parolassa, jossa I. W. «snellmau esitti hänelle kysymyksen suo menkielen oikeuksista ja seurauksena oli että Aleksanteri Ilmen heinäkuun 30 p:nä allekir joitti käskykirjeen, joka julaistiin elokuu» 1 p:uä samana vuonna. Siihen aSti halvelsi- tussa astmassa ollut suomeukieli oli sekin siis saanut oikeuteusa tunnustetuiksi. Azzks mmks ZiM Merien luviu. Mainen tapettu pnukolla. Maanantaina löydettiin Uudella kir» kolla Jnon patterien lähellä olemasta metsästä naisen ruumis. Ruumiissa oli useita ommottamia puukouhaavoja ja epaluulonal^isena murhaan onkin Man- glttu eräs Jaon patterirakenuuksilla työskentelemä menäläinen työnjoyiaja, joka lienee tunnustanutkin syyllisyytensä. Työnjohtaja passitettiin tiistaina Wii- purin lääninmankilaan^ Murhattu nai nen on myöskin venäläinen. Wielä ei tiedetä murhatun eikä murhasta wan> gitun nimcä. Kamala tulipalo. Fatsi vanhnsta Suollat lietteihin. Maanantaina klo puoli 6 aamulla paloivat Köklahdessa itsellinen O, Sundström vaimoineen nukkuessaan rakennuksessaan. Tulipaloa crvellaan murhapoltoksi. Mainajat olivat 65 ja 70 vuoden ikäiset. Kauhea itsemurha Hel singissa. Sunnutaina klo 8 i. p. hyppäsi Hel singissä Bergströmin tupakkatehtaan tyvntekijatär Alma Elmira Malm sent' raalipasoasin S kerroksisen rakennuksen katolta maahan ja murskaantui niin että hetken pääStä kuoli. Mainaja oli syntynyt 1889 Ahmenanmaalla ja lie nee tehnyt surkeaa tekonsa uskonnolli sessa mielensäiriössä. Espanja ja paatvi. Painajaisena sortaa munkkien malta Espanjan kansaa. Talonpojat elämäl henkisessä pimeydessä, jonka läpi munkit eimät salli valon säteiden tunkeutua. Koko koululaitoksen on katolinen kirkko Espanjassa ottaunt johtoonsa ja munk kien luku kasioaa pä:wästä päimääu. Erittäinkin harmittaa oikein ajattelemaa osaa kanasta se jeikka, että jokaikiueu luostari veroista vapaana saa har joittaa kauppaa ja teollisuutta varsi naisten ammattilaisten ja koko maan vahingoksi. Maan nykyinen hallitus, jonka etu nenässä o» ministeri CanalejaS, on vihdoinkin alkanut ankaran taistelun munkkikuntia vastaan saadakseen noiden laiskurien luvun vähennotyksi. Mutta yhtä ankarana on paavi Pius X noussut munkkikuntien amuksi ja taiste lu saa yhä katkeramman ja samalla suurksuuntaisemman luonteen. Kumpi kaan pvoli tuskin enää voi peräytyä, vaan täytynee kamppailun jatkua rat kaisuun saakka. Paavi uSkoo lujasti, etiä katoolisella kirkolla Espanjassa on niin syvät juu ret, että Canalej^fin on Pakko peräytyä. Mutta laajoissa katolilaispiireissä on mallalla tyytymättömyys paamin taipu mattomuutta Masraan. He pelkäävät, että katolisen kirkon yksin mallan E-pan- ja-sakin kerran^ täytyy murtua ja että ',e hetki nyt on tulossa. Omituinen taikausko panee tämän ta- pautsen yhteyteen yhdeksikön kanssa, joka nykyisen paamin elämässä tähän asti on »vallinnut. Paaivi Pius X, jonka kmvan julkaisemme tämän taistelun joh dosta toisessa paikasja lehteämme, oli, näet, pöpiisi tultuaan S lvuolta Trcvi- sossa, 9 vuotta Tambolassa, 9 vuotta Taltjonissa, 9 muotta piispana Man- tomassa ja 9 muitta Venetsian patri arkkana. W:na 1912 tulee hän olleeksi 9 m. paamina ja silloin luullaan Es panjaa vapautuman pappismallan alta. Jtalt» Sveitsi Norja Ruotsi 339 000 1V0 000 90 000 75,000 kerrotaan eräässä kirjoituksessa toisessa paikassa lehteämme. Mittaamme sii hen! Paavi Pius X. Paatui Pius X. katolisen kirkon ny kyinen ylijohtaja, on wiirne aikoina tullut erityisesti huomion esineeksi »val tiollisena maailmassa sen ankaran, pro testantteja mastoon tähdätyn paimen kirjeen johdosta, jonka hän joku aika sitten julkaisi ja jonka komimmat sanat hän tuli pakotetuksi joko peruuttamaan tai liemeatömään, sekä sen taistelun kautta, jota hän paroillaan käy Espan jan kanssa. Espanjan nykyinen halli tus on näet ryhtynyt koettamaan päästä pois sen katolisen munkki- ja p>zppis mallcu ikeen alta, joka painajaisena sortaa Espanjan kansaa. Tästä tais telusta „Espanjan ;a paamin välillä" Rakkausdraama Imatralla. ?«olalai»e» Irelvi m«rha»»«t rakastettunsa ja itsensä. Pet. Zeit. kertoo seuraavan tapauksen: Toissa keskiviikkona saapui Imatran valtionhotelliin noin 40-vuotias mies henkilö ja 19«wuotiaS nainen. Mat- kustajakirjaan kirjoitti herraSmieS: kreivi StaniSlauS Potocki. Klo 10 söi pari tavallista hienomman illallisen ja klo 12 aikaan lähtivät he ulos käve lemään. Hotellia palvelijat olivat huo manneet, että molemmat vieraat olimat erikoisen hermostuneita. He puhuivat keskenään ruotsia. Nainen oli hyvin kalpea. Joku kertoo kaulleensa hänen sanoneen kreiville: „Ehkä kaikki voi daan mielä järjestää. Pitäisi vielä odottaa". Krelmi ei ollut tähän maS- t »nut mitään. Pari oli ulkona kauan. Masta klo 4 aikaan palasi mies, mutta yksinään. Klo 6 aamulla tuultiin hänen huo neestaan remolmerinlaukaus, ja kun murtauduttiin sisään, löydettiin hän ruu miina. Hän oli ampunut itsensä. Pöydällä oli paperilappu, johon oli kirjoitettu seuraamaa: .Samaan ai kaan kun minut löydetään täältä, löy detään ehkä myös seuralaiseni ruumis. Olen surmannut hänet hänen itsensä sii hen suostuttua. Hän ei ollnt minun maimoui, vaan rakastettuni. Hän on puolalainen ja nimeltään Helene Ko- recka. Päätimme molemmat kuolla — miksi, se ci kuulu kenellekään." Wähän ajt.» perästä löydettiin He lene Koreckan ruumis. H-n oli sur malta tikarilla. Kreimi Stanislaus Potocki oli tu tustunut Helene Kvreckaan Poguljanan kylpypaikalla, ja he rakastuivat toisiinsa tulisesti. He eivät kuitenkaan moineet mennä naimisiin, sillä kreivitär P. ei suostunut avioeroon ja nti Koreckan »vanhemmat hylläsimät tyttärensä. Tämä kaikki lienee aiheuttanut sen, että rakas tuneet päättivät kuolla. Pohjoismainen kansa- koulukokous Tukhol massa. 7.VV0 asanottajaa. Tukh olma, elokuun 9 pnä. Poh joismainen kansakoulukokous alvattiia tä nään. Läsnä oli 7,0(1(1 osanottajaa, joukossa paljon suomalaisia, joita ter- mehdittiin vilkkailla suosionosotuksilla. Kokouspaikat Blasieholmen kirkko, Skepps- bron kirkko, Musikaalinen akatemia ja Ruotsalainen teatteri ovat aivan täynnä mäkeä. Tervehdyspuheen piti tri F- Berg, joka toimoi että tänään vallit sema kirkas taimaS ja säteilemä au rinko löisivät leimansa kokouksen kes kuuteen. Sen jälkeen ryhdyttiin kes kusteluihin ohjelman mukaan. Pros. F, von Scheelen suuria kasvatusopillis esitelmää kuunneltiin mielen kiinnolla, samoin prof. Maseniuksen esitelmää kau« nolukukilpailuiSta Helsingin kansakou luissa. Tukholmasta elok. 9 p.: Suo mesta on kokouksessa osanottajia lähem mä 7VV. — Kokouksen yhteydessä ole ma koulunäyttely on suuremmoinen. Rimejä muista lehdistä. Lähetettäköön nht kansakoulut nkia täyteen oppilaita kuin suinkin mahdol lista — sanoo »Karjala". — Lasten »vanhemmat ja johtokuuuat ottakoot asiau kiireesti harkitakseen, että niin moni tu leva kansalainen kuin suinkin pääsee opin ja tiedon alkeista osalliseksi. Sai» lyäksemme niissä komissa koettelemuksissa, jotka meillä nyt omat edessämme, täy tyy ponnistaa kaikki moimat kansan sivis- tyksen kohottamiseen ja kansan kasvat tamiseen. Ja tässä työssä on kansan alkuopetuksen huolehtiminen kaikista tär keintä. »Lukutupa jokaiseen kylään", vaatii nimimerkki E. M. .Suomalaisessa Kan sassa". Pitkät talvi, illat — sanoo hän saisi nuoriso täällä miettää hyödyl listä illanviettoa, jouka kautta joutavat huvitukset ja .yöjuoksut" vähitellen hä viäisivät. Valistuksen ystävät kautta maan, ryhtykää toimintaan, ryhtykää heti, pian! Ilmapallo Pietarista Kokemäelle. Miime viikolla lauantaina nähtiin monessa paikoin Etelä-SuomeSsa puo- leopäimän aikaa» ja iltapäimällä ilma pallo kulkemaa komaa vauhtia idästä länteenpäin. Klo 3 aikaan i.p. nähtiin se Orimattilassa, kello 4 aikaan Tyr^ männässä ja vähän myöhemmin simnutti se Tyrmään kulkien Kokemäenjoen yli pitkin rautatielinjaa. Gondooli oli tay- delliftsti näkymisiä ja pitkällä silmällä moitiin nähdä köysi, joka riippui gou- doolista, kuitenkin oli mahdotonta huo mata oliko gondoolissa ihmisiä. Kello 6 illalla laskeutui se Kukkulaisten kylän läheisyyteen Kokemäellä, 2 penik. poh joiseen Peipuhjan asemalta. Pallo oli perjantaina kohonnut ilmaan Pietarissa ja kulki sieltä muorokauden kuluessa Kokemäelle, jos>a ilmapurjehti- jat laskeumat maahan koman tuulen tähden ja myöskin koska kaikki paino lasti oli heitetty pois. Pallo oli mat kalla kohonnut aina 3,700 m. korkeu teen, jos>a merkittiin — 3 C". LaS- keutumiueu tapahtui ounellisesti. Sun nuntaina palosimat pallourheilijat: kap teeni Geoauer setä luutnantit Tlcho- menoff ja Luootin Pietariin, vieden palloa mukanaan. lisstujs. — Ei yhdessäkään EuroZpaa kaupun gissa ole niin paljon rottia kuin Pietarissa. Tähän asti ei niitä vastaan ole käyty var sinaista taisteluakaan. Kummakos sitten, jos taudit leviävät, kun on kerran uäin paljon levittäjiä! — Lähes kuusikymmeutä talo» vasa ran alle. LLirallisissa lehdissä olleitten ilmoi tusten mukaan myydään julkisella pakkohuuto kaupalla ellei maksua tai muuta laillista es tettä ilmaannu Muolan pitäjässä 13, Kiwen» naivalla 31, Waltjarwellä 3 ja Raudussa 10 taloa ja palstatilaa suorittamattomiell lrilU» »uumerojen maksamiseksi. — PoiS koirat kirkoista! Nurmijär vellä on päätetty sakottaa 10 mk. sitä, jol» tuo koiransa mukanaan kirkkoon. — Varokaa kärpästä. Kesäkuumalla ovak kärpäset aivan sietämättömiä ja inhottavia. Sitäp-itsi oivat ne myösliu lovin vaarallisia. Ne sikiävät hyvin nopeasti munista, joita laskevat ruokatavaroihin. Ennen pitkää ke hittyy munista toukUa Mka pahentavat ruoka- aineet ja voivat siten synnyttää tauteja. Va rokaa scutähden ruolanae kärpäsiltä!