Slttstslns ms^rasleuuii 22 p:nä N:o IZZ — ISio mikään muu laki somittelujen tulos eri katsantokannoista. yhteiskunnal linen uudistushalu on siinä niin ra- dikaal.seSti edustettuna, että se aiman tällä hetkellä käytäntöön tullen, möisi aiheuttaa seisahduksen kunnallisen elä- män kehityksessä. Eitä tässä uudis- tuksessa selmemmin näkyy, kuka kan- sallisen hajaannuksen kustannuksella on Vetänyt pisimmän korren, on sa nomattakin seiniä. Kyytilaki ja tientekolaki on mel keinpä ainoat suurista maalaisuvd s- tuksistamme, j^tka omat jaksaneet we- tää suomenkieliset „porwari".puolueet eduskunnassa melkein yksimielisenä ympärillensä. Mutta yhtä yksimieli senä omat niitä olleet wosiustamasso sosialistit, ruotsalaiset ja nuorsuoma laisien enemmistö, pääskysherrat. Kuten tunnettua hyljättiin korkein,» massa paikassa jo kerran eduskunnan hymäksymä kyytilaki, laki, jska perus tui sille periaatteelle, että kyytilaitos on saatavia niin paljon kuin mah dollista itsekannattavaksi ja mahdol linen tarvittama tasoitus suoritettama »valtion maroista. Tämän kannan omaksuiivat sosialistimmekin, jotko eimät yleensä tahdo suoda minkään- laista Veronhuojennuksia maata omis tamille luokille; oli ne rasitukset sitten yleisen oikeuSkäsityksen kanssa kuinka ristiriidassa olemia hymänsä. Tämä kuten sanottu, korkeimmassa patkasjo / hyljättiin ilmeisesti siitä syystä, ettei katsottu maltion Varojen riittämän tuohon korkeintaan 3-4 sadantuhan nen markan rahaerän suoritukseen. Kun sitten kyytilaki uudestaan oli eduskunnan käsittelyn alaisena wiime kemät istuntokaudella ehdotettiin suo> malaisen puolueen taholta, että edus, kunta osoittaisi warat kyytilaitoksen tasoitusmaksuksi kulkulaitosrahastosta, joka on eduskunnan käytettSnMS; ja siten poistettaisiin tyytilain wahwis tukien tieltä se loukkauskin»!, jonka yleiset waltionwarat sille tuonti. So sialistit, ruotsalaiset ja nuorsuoma, laisten enemmistö, pääskysherrat, pukeutuimat kuitenkin perustuslailli suuden pyhään mantteliin syyttäen ehdotuksen tekijöitä matelemisesta, nöyrtymisestä ja myötämielisyydestä y. m. tamalliseen tunnettuun tapaan. Eduskunnan sosialistien ja ruotsin mieliSten yhdessä muodostama enem miStö ehdoin tahdoin jätti kyytilakiir sen pienen, hyVinkin Vähäpätöiseltä näyttämän loukkauskimen, jonka kautto kyytilain kohtalo on taaskin hylkää mällä ratkaistu, ja sekin luonnollinen uudistus maan lykkääntyy kaukaiseen tulemaisuuteen. Tieasia on yksi mitä »oikeimpia ja tuntumimpia maalaisoloja koske wia uudistuksiamme. Kunnallisen rv? rorasituksen yhä huimaa Vauhtia noustessa, työn armon suunnatto- maSti kohotessa on maanmiljclyksen kannattamaisuuS meillä käynyt yhä heikommaksi. Tämän johdosta on tie- rasituskin, yksi suurimpia yhteiskun nallisia rasituksiamme, alkanut tuntua yhä kohtuuttomammalta yhdm kan- sanluokan kannettamaksi. Tämä tun> tuu mielä sitäkin mastenmielisemmäl- tä, kun se on niin lomattoman epä- tasaisesil jaettu werowslwoll^sten kes' ken. Tovessa kunnassa se on armioitu alimmillaan 35 markaksi manttaalilta, toisessa 700 markaksi, ja naapuruk. sienkin kesken on useasti monikertai set erot rasituksessa. Tiet, yhteis- kuntaruumiin Valtasuonina, yleisen liikkeen mälittäjinä, omat olemassa koko kansan hyötyä ja tarmetta Mar ten. Alzdessä rautatiemerkon j? loi- Vareittien kanssa ne muodostamat yleistä liikettä Välittämät kulkuneu- wot. TäZtä tosiasiasta johtuisi, ettc yleiset maantiet olisimot yhteisillä wal:ionmaroilla rakennettumat ja yllä- pidettämät. Tähän suuntaan on edus- kunnan Valiokunta jo miltei kaikilla maltiopäimillä koettanut asiaa Val mistaa. Ei ole kuitenkaan rohjettu ajatellakaan, että hallitus ilman muu- ta Voisi ottaa tierasituksen Valtio- Varaston niskoille, sillä se tietäisi noin Viiden miljoonan markan Vuo tuista lisämenoa Valtion menosr tvioon, w an on aijottu erityisen we- rotuksen kautta osottaa Valtiolle tie rasitukseen menemät marat. Tämö uudistus on kuitenkin krhdannut so- sial:s:ien, ruotsil .istenZ ja nuorsuo malaisten pääskyShecrojen taholta niin ankaraa Vastarintaa, että se on hautautunut Valiokuntaan pääsemättä sieltä edeS Vielä koskaan eduskuntaan takaisin. Valiokunnassa se cn ollui aina ja joka kerralla oikea taistelun, esine. Ei ainoastaan periaatteesta ole riidelty päimäkausia, m. m. jokai- nen sen yksityinen kohtakin on ollut Valloitettama kovalla taistelulla so sialisteilta ja ruotsalaisilta. Tämä kaikki kuitenkin on ollut tyhjää ruu ti» tuhlaamista, sillä ei tielain uu distuksesta näissä oloissa, siinä muo dossa tule yhtään mitään. Kansalli nen hajaannus ja sen aiheuttama erillään toimiminen on saattanut mei käläiset nuorsuomalaiset ja maalais, liiton keskenään kilpailemaan kuka laatii oikeudenmukaisimman tielaki- alotteen, erittäinkin katsottuna maata- omistaman kansanluokan silmillä, kuka siitä osaa sitkeämmin pitää kiinni ja kuka sitä pontemammin puolustaa. Astan surullinen totuus on nimittäin se, että nykyoloissa ei ole Vähääkään toimoa siihen, että hallitus ilman muuta ottaisi tierasitusta waltiora- haston niskaan, niin oikeudenmukais- ta knin se itse asiassa olisikin; joS taaS eduskunta osoittaisi hallitukselle siihen käytettämät warat, erityisen Verotuksen kautta, tarmitsisi sellainen päätös, uutena «erotuksena, eduskun nassa kahdsvkolmanneksen enemmis tön. Täten woiwat sosialistit yksin tehdä tyhjäksi tällaisen päätöksen, joS tahtomat; ja tahtoa ei niiltä ole näyt- tänyt purttuman ainakaan tässä asiassa. Nelisen Vuotta omat suoma laiset „porwari"-puolueet kilwan pau hanneet tielain uudistuksesta, pääse mättä asiassa tuumaakaan eteenpäin. E>. ole oltu kyllin itsenäisiä asettu- maan todellisten olemien olojen poh jalle ja tekemään asiassa ainoastaan se mikä nykyisissä oloissa Voidaan tebdä. Wiime kewSnnä, jolloin viimeiset turnajaiset tielaista pidettiin ja se taas entiseen tapaan haudattiin, nos- tettiin meikäläisessä eduskuntaryh mässä kysymyS: mitä waSt'edeS o? tielain suhteen tehtäviä. Huomoutet- tiin, ettei tällainen itsensä pettäminen saa edelleen jatkua, maan asiassa on asetuttavza todellisuuden pohjalle, tyy- dyttäVä pikkuparannuksiiv, luowut- tama saamuttamattoman tapailemi- seSta ja tehtämä main se, mikä ny kyisissä oloissa tehdä Voidaan, muis. taen Vanhaa sananlaskua „ps.rempi pyy pimosia kuin kymmenen ok salla". Keskustelun tulokseksi tuli se, että eduskuntaryhmä asetti kes kuudestaan Valiokunnan, jonka teh- tämäksi jätettiin hetimiten kääntyä toisten „pormar!lliSten" ryhmäin puo leen toimolla, että r.e osaltaan täy dentäisimät Valiokuntaa, joka yhtei sesti tuumisi, mitä tielain suhteen nykyoloissa olisi tehtämä. Ehdotus oli kohdannut toisten ryhmien puo leltä täydellistä myötätuntoa ji oli wat ne myös Valinneet jäseniä wa liokuntaan. Helmikuussa kun edus> kunta kokoontuu, on hymiä toitveita saada „porwar!llinen" kokoomus tie, lain ajamiseen; saada se uudistus siirretyksi poiS ..sgitatsioniastain" pii ristä olemien olojen pohjalle. Silloin stitä tulee jotain malmista poran nusta, joskaan ei täydellistä niin ai nakin osittaista, nykyisin Vallitsemaan epäkohtaan sillä ololla. OppimelmollisuuSkysymyS, joka ni!n> ikään on kaiken aikaa ollut päiviä järjestyksessä, on ollut yksi niitä kii tollisimpia agitatstonikysymykstä. Joka sen käsittelyissä enuskunnassa tai sen ulkopuolella on uskaltanut edes sov mia huulilleen nostaa, se on heti lei. mattu kerettiläiseksi, tämän kansan ftmistyStarpeiden Vastustajaksi. Wii me istuntokaudella, jolloin se kysymy? oli Valmisteleman käsittelyn alaisena osottautui ilmeisesti, ettei kansamme simiStystarpe.den esitaistelijatkaan ol, leet oppipakkokysymykseen nähden täy siil Vakiintuneella kannalla. Tämä kin kysymys, jos se eduskunnassa uu> destaan käsille tulee, jota on syytä luulla, olisi saatavia siirretyksi puo- luekiihkon temmellyksestä todellisuuden mailmaan. Tämän kysymyksen, jos minkään ympärille, olisi saatama kan sallinen kokoomus. Armoisat kansalaiset! Se kuvia, jonka olen koettanut muutamin sa noin antaa taloudellisten uudistus- kysymystemrne tilasi, ei ole ollut mikään makoisa ja suuria toisena herättämä. Moni on moinut rumeta ajattelemaan, onko nykyisen Valtiolli sen ahdingon ja kansallisen sekasor ron hetkellä mitään hyötyä käydä taaS uudistumaan Vaalitaisteluun. Tällä ajatuksella ci kuitenkaan ole mitään oikeutusta. Murroshetken huu meen Vähitellen haihduttua, wakawa- luontoisen kansamme rumettua taas tyynesti harkitsemaan Valtiollista jo yhteiskunnallista asemaansa, on suo malaisen puolueen tarmokas toimin non hetki tullut. Mikäli Voin ase- maa käsittää, olemme juuri sen ajan jakson edessä, jolloin puolueemme, maltiollisesti ja yhteiskunnallisesti makamaa toimintaa tarmitean. Mei dän on siis nyt, ja juuri nyt, tar mokkaasti käytävä Vaaleihin kan sallisen aatteen elähdyttämänS. sen pohjalla etsittämä kansallista kokov- musta; ei puoluejohtajien eikä keskus- toimikuntien luona, maan Suomen suomalaisen kansan sydämissä sen maatansa rakastamissa mielissä. Kan- san keskuudessa itää, kaSmaa ja ke hittyy kansallisen kokoomuksen siemen; ja sen maalijana aina nähtäköön suo malainen puolue. Eilen illalla on täällä tämän maali- piirin nuorsuomalainen puolue otta nut näiden Vaalien taisteluhuudoksi »Isänmaanpuolesta". Meidän Vaali tunnuksemme olkoon kansallisten aat teiden puolesta, Suomen suomalaisen kansan puolesta. Tämä meitä kan nustakoon ja elähdyttäköön tulemassa maalitaistelussa. Kautta Turun poh joisen Vaalipiirin kaikukoon moimak- kaana sotahuuto: ..Kaikki, kait' ylös yhtenä miehenä nyt, Suomen onnea suojelemaan, Hetken työ tuhatmuosiin Vaikuttaa, isänmaahan ja mailinaan". MM »M. — K»lk«laitoSrahaSto» me- »vsää,»ö» Vuodeksi 1911 on H. M. Keisari mahmiStanut. — on H. M. Keisari Mikkelin läänin ent. kumernöörin von Knorr>ngin anomuksen, että hä nelle myönnettäisiin eläke yleisten pe rusteiden mukaan. — Tilattoman! tväeStii» lai- ««rahasto. H. M. Keisari on su- mainnut armossa sallia senaatin myöntämään tilattoman Väestön lai narahastosta N/t «/o Vuotuista kor koa »astaan senaatin esityksessä mainituille 48 maalaiskunnalle noin 49 Vuoden kuluessa kuoletettamaksi, senaatin kullekin kunnalle annetta- «aksi ehdottamat lainamäärät yh teensä 850,000 mkaa. — Maata pa!kol«owut»i- sella we«S!a se» sotawäex tar peeksi. H. M. Keisari on sumain- nut armossa käskeä, että sotilosmiran- omaisiLe on heti luomutettama kiireel lisestä pakkoiuomutuksesta annettujen määräysten mukaan 17 desjatinan suuruinen maa-ala Koriaa aseman läheisyydessä ja 1 dcsjotinan suurui nen maa-ala Koumolan aseman lä heisyydessä. Muodollinen poZk.-Iuo- mutus tapahtuu ivasta myöhemmin ja suoritetaan maanomistajille hinta lain määräämässä järjestyksessä. — Meripelast«Sse«rst. H. M. Keisari on sumainr.ut arviossa käskeä, että Venäläiselle meripelastus seuralle Suomessa ja Suomen meri pelastusseuralle on myönnettämä Vuo tuista opurahaa 3 Vuoden ojaksi muodesta 1911 lukien, edelliselle 3,(M ja jälkimäiselle 10,VM mkaa. — KhsymtzS tzllmmästa h l- linto-vlke«dekIiseSta t»omiviS txtmeSta. Kuten wnr.kttua on, anot Suomen eduskunta w:n 1903 toisilla wa!tiopäiwillS, että H. M. Keisari sumaitsisi eduskunnalle antaa arm. esityksen tuomioistuimen perus tamisesto, jolle ylin hallinto-oikeudelli nen lainkäyttö shaalilta siirretmisim. Tästä anomuksesta pyydettiin sit ten senaatin lausuntoa, jota Valmis tamaan senaatti asetti Valiokunnan, Maitokunnan toimista on er.nen mai nittu m. m., että se keräsi tilaston ratkaisemista asioista eri toimitus kunnista. Nyttemmin lienee manokunta saa nut Valmistelut yönsä mvtmiiksi ja laatimassaan mietinnössä ehdottanee se, että senastti puoltaen eduskunnan anomusta tekist korkeimpaan vcnkkaan alistuksen, että H. Keis. M-zjesleet- riiisa suostuen eduskunnan anomuk seen ivoltunttaist seneatm wa'n!iSta- maan ehdotuksen eduScu-mall? jätet- tLmäksi arm. esitykseksi halZinnallisssrs tuomioiStuimesta, jznka ratkoistamaksi korkeimmassa asteessa jätettäisiin hal- linto-oikeudellisis kysymyksiä koskemst juwt. — Wiip«ri» läävin k«wer- uöiri erotett». Korpinmusta vc.i kassa on Mttpurin läänin kumerr ööri. vapaaherra B rger vin Troil. ken raalikumernöörin esityksesi, erotstt) kumernöörinmirostaan ja somalla saa nut asetuksenmukaisen eläkkeen. Wphra v. Troikin erottaminen on luonnollisesti ilmaus ja seuraus ny, kyisestä hallitusjärjestelmästä. Hä nen erottamisensa onkin jo kauan ollut tiedetty. Lähimmäksi syyksi siihen sa< noo N. Pr. tunnetun leimasuostunta rettelön. Mikäli lehti kertoo, oli mohr., v. Troil Viime syyskuun puotirvälissä saanut käskyn pyytää eroaan ennen lokakuun 1 p:ää. muu5sa tapuMeSso ?enraalikuwernööri tulisi tsk«>uäSn esityksen hänen erottamisestaan. Wphra Troil, joka »vasta on 42 wuod?n ikäinen, nimitettiin kumernöö- rtk»? W'ipuriin kesällä 1907. Wphra v Troiiin seuraajana mai nitaan Mirmin nnkytnen viiripääl- -ikkö, ev^röti O. Pfile?, joka pöäi! v. 1887 Vääpelinä Suomen kadetti koulusta ja silloin sijoitettiin kaartin knrassierirykmenttiin. Sittemmin toimi Pf -ler Virkamiehenä erituifiä toimia marten Turkestanissa Ashobadln ken raalikumernöörin luona, jonka jälkeen hänet nimitettiin Mervin piiriMlli köksi. — Hamecu lääui» ?«vernS» ri»wirka. KorketmmoSsa paikassa on Häm?en läänin kumernööri, emer°ti Jwar Gordie ormossa erotetm wi rastaan. Simolla on Hämeen läänin k>.!w?r nööriuniirkaa to'stoiseksi hoitcm>?an määrätty senaatin st nnlitlnm!tu5?>!n> iän esitteiijäsihkert Arthur Br ^Idt — HoSvioi!e»det. Miinurin ha> mioikeuden mc-rapresidMtl A I. A Späre ja Turun hovioikeuden neu» mos O. I. Tammelin omat pyyn. vöstä saaneet eron Viroistaan sekä eläkkeen. Homioikeudenpeumoksikst Turun ho- mivikeuteen on nimitetty laman hami- oikeuden asessori G^st< f Emert Hamu <»kä Mipurin homioil-uden asessori Aksel Werner Ruusumaara. — S«»«alaise» p»ol«ee» talo» »Heimola»" vihkiätfii» Helfi»kii» lähetettiin täällä seuraa via sähkösanoma: ..Kiitos julkisen Jumalan! Ii on suoja sinne saatu, Pystytetty pirtti pyhä Kansan kaunoisen loiksi. Suomen heimon hempeäksi. - Terme sinnekin Jumala Alle kuulun kurkihirren, Alle kaunihin katoksen! Porin Suomalainen Nuija". — Tuo«alaise» Nuija» ko kous on tänään tiistaina kello 8 i. Nuijan johtokunta kokoontuu kello 7i. - Kaukaa«pää»ka»sa»opiS- to» arpajaiset. Saakuntalainen osakunta on, sittenkin asianomainen lupa r.yt on saatu, päätiänyt lopul lisesti toimeenpanna Porissa Kan kaanpään kansanopiston hymäksi pi dettämät arpajaiset ensi joulukuun 30 p:nä. — Kappcliluoto halutaan w»okrata Zv w»ode» ajaksi. Reposaaren höyrysahaosakeyhtiö on rahatoimikamarilta anonut, että sille loutapihansa laajentamista »arten Vuokrattaisiin 30 w. ajaksi Kippeli luoco Reposaaren lähellä ynnä osa luodan Vieressä olemaa Vesialuetta yhteensä lähes 20 hehtaaria, j?sta luodon osa telee 14,142 ha. Wuok, raisi ehdottaa kaupungin ogronoomi 40 mkaa hehtaarilta, ja kun luodon niittymaat tä -ä ny'yä kuulum -t pa> riin Tahkoluodon torppaan, puoltaa hän näille 40:n markan wuowtsta Vuolranalennusta, ehdsllo, että he su!)5wNst näistä Mtymaistcan luo, pumaan. Asia jätetään aikanaan Valtuusto» rcitkaistawakst. — Karj«ra»«aSta K:«iees ka»P. osaa» j«htawa» tie» sähkSva!aist«s <m»»«St», jonka teurastaja E. P rivinen tekt wal Luustossa, käsitteli rahatoimikamari eilisessä kokouksessaan. Sähkölaitok sen hallitus huomauttaa lausunnos saan, että sen mielestä ei oZisi syytä luopua siitä periaatteesta, että aino astaan kaupungin mahmiste-tu ase ma-alue on kunnan kustannuksella Valaistavia. Tähän mielipiteeseen yhtyen rahatoimikamari päätti antaa asiassa epäämän lausunn??. — Eli«kei«oilu»situ??ia. Muo ti?auvpa!llke:tä Umoittj ne>ti Anno Andersson etten maistraatille rvh'.y mänsä täällä harjoittamaan. LeSki Maria S^enrocs teki ilmoituksen ruo ^ tcirjoilulitk^een pitämisestä. — Ssomi-yhLisz» Sata?»»- »sösa toimjzsat afia«tehet oli- rvat miime sunnuntaina kutsutut piiri, kokoukseen P.:rin Palokunnantalclle, Kokouksen, ^ohon cttin?at osca joht» jat W. A. Lamonius ja Hnkki Rita muori, omasi rarkosLaja Juho Sep yäÄ. Puheenjabtajana toimi' oxetta. ja I. Ikonen Nakkilasta ja sihteerinä openaja I. A. SaVvntc-hti, Porata. Ohjelman ensi kysn!7 ylsenä oli asia miesten työtaroan kedittäminen entistä lehokkasinmokst erityisesti manseudullo. Mitkkaa^sa keöt^LtstuSsa, jcssa muun muassa c.stamishet I. 5?. Eiorcnt?, W. Wäinö!ä ja I. Karjalainen esit- eri paikkakunnilla saawu ettujz kokemuksia, ytzdqtt-.in pZäisias a pää, konUor ssa laadittuun alustukseen. Senjät?een seurasi opettaja W. M^inöläu clustus tarkastajan ja vmkalliSosicmiMm suhtessta toisiinsa Keskustelusta käN?i iimi, että nämä ;znkintatyössä töyd^i^niSt ja tuke m.t t -?isi .?an ja että be-.d'n tcimin- tansa on larkoUukseKnmkaiseZti järjes- !et^v. Keskustelussa S.vm:-yh!ön ofic- miesten subte >.'t<- dlpnlemiin yhtiöi hin, yhtyi k kous yksim-elis^ti siihen yhtiön johdonkin taholta esitettyyn katsantotapaan, että Suomi-ybtic-n asiamiesten on p-?sitiwileSli työsken teleminen henk^wakuutu'se>, edistämi seksi moittimatta muita yht öitä, mutta on heidän myöskin torreen tullessa tarmokkaasti torjuttama Suomi.yhtiö- tä waswan tedtyjä kyö?wy^fiä. L?puksi luki tllrk^Sloja Juho Sep- vä>ä hankmtatyössä noudatettomia periaatteita koskeman esitetmänsä. Kokouksessa ja senjäIkeen seuran neessa illanvietossa, jossa puheet ja laulu maihtelimat, Vallitsi ton-erilli- nen yhteishenki. — Tulipalo. Ei!-' > tlo b aikuan i.p. P ia'» tuli irti hoietii O!awcn pjl;'.r,alennuksessa ja Viisi pwr. sc-a- nut eik-uun uhoaman v-o ran, elle - wät paiokunnc-.t elisi keu päässee? avuun^ R kemlrs cn puinen. j(!t?''ka pian leazisi, mutta sva!i'N kum- mistkin henmuen somn ut -tutsi. Ra kennuksen Vaaranalaisessa päas ä, miStä tuli sui alkunsa, oli rawintc- lan apulaisneitien Elli Karlssonin ja Helena Saranpään asu>nkuone. Mo lemmat olimot de Viimeksi oamulla olleet buoneessa, jotarvastoin siizrojL- tar Wilma Solander oli huoneen puhdistanut ja lämmittäessä uli luul- taivasti kipuzia pou^ hlanut petSStö sy 'ytläen huoneen. Äsken mainittu jen tyttgM Vc -kuuUamatcn irtain oma sun?!, maaieW !raSto y. m., ?<-loi. jc-tama- tom heidän samossa huo? ee ^sa oltu! r,'h?M5:?'nsä yh!.een?ä noin 400 mkan, pkl!-Z!uz. Wahir.goitti-n:-t ra?enn. s on oclo- matuuleiiu :uoun?ien yteiseSsä p''- loapuvht össa 12,000 mkaSto. Ola- ivan omistajina omat kouppiaat A ix Holmström ja Erik Mellin Porista' — K«oll»t. Tänne snaouneen säh"ö?Lnv»!an mukcan kuoli Jsen- suuSsz eilen klo 3 rämällä tulli- t- rtastaja Johan Ferdinand Bro h o lm. Wainaja oli syntynyt Porissa wuanna 18l)6 Oltuaan ensin tuLipolmelukse^sa Porin tulli- kamariss:, muutti hä-i Vuonna 1888 Jiznsuuhun. Lihmnä jSiivät inain.-jata suremoan puoliso, o. s Mailin, ö lc .?ta, si^>!o ja meljensä kauppias Wilhelm Brohsim Porissa. — Uaitssliike VoriKsa on nyt jo päöttymässS. Lauantaina socpu' ..C-.ncirdia" Ruotsista ja jää tcl- ivch'imao.n tänne. „Norden", saapui myös laumat- tama Turusta ja jatkoi sunnuntai aamuna matkaansa Kristiinaan ja ehkä Maasaan, jos jääesteet sen Myöntämät. ..Aleksis Kimeä" lastattiin täällä eilen ja wie se tamaroita Merikar- Vialle ja Kristiinaan. „MarS" on kuljettanut proomuja melkein joka päimä Porin ja Repo saaren »välillä jääesteistä huolimatta. «Hanhea" odateta^n huomenna Turusta kauralastissa ja jos suotui saa säätä riittää, wie se Vielä ti'.li- lastin Turkuun. — Epätäydellise» tatvara- luettelo» pitämisestä tuomitsi ra-?s>umano'ke>is eilen göteporilaisen böyryl. „R»th'in" kapteenin I. Pet terssonin 40 mkan sakkoon. Kaptee nille oli tullut sellainen erehdys, että yksi ke-njakkitynnyri oli jäänyt „mer!- kirullaan" kirjoittamatta. — Por:»e maske»rak«»»a» kuntakokouksessa Alphan talossa miime laumantaina hqmäksyttiin Wias- meden kansakoulun piirustukset. Ra kennustoimikunnan tulee silti neumo- tella niiltä jonkun ammattimiehen ka-iSsa ja ilmoitina muutoksista ensi kuntakokoukselle. Koulun rakentaneista marten päätettiin ottaa tilapäinen laina, joka suoritetaan tokaisin sitten- kun koululle on saatu seisoma laina, i — Makijuomieu jakamisesta tuomittiin raaStuivonoikeudessa eilen tvömtehenmeimot Johanna Soft? Johansson ja Gustavia Wilen kum, pikin 75 mkan sakkoon. — Juha» ase«a» poSttwar- ka»Sj«tt»a käsiteltiin t. k. 13 vr.ä Mittain käräjillä. Epäluulonalaisena Vangittu toinenkirjuri Torsten Sö derström kieltää syyllisyyttään. Asia lykättiin joulukuun 12 p:Sän ja Sö derström passitettiin Maasan läänin Vankilaan. — Helppotaj»ise» ko»serti» antaa Soitannollisen seuran orkesteri keskiwiitkona t. k. 23 p:nä klo 8 i.p. Palokunnan talolla. Ohjelma on seuraama: 1. Uwer tyyri oopp. »Mariotta", G>de. 2 L rgo, Hevdel. 3. Finaali oopp. „Ob»rsn", W°b?r. 4. Unkarilainen tanssi n:o 3, BrabmS. s. Umertyyri ..Kotiintulo", Mendelssohn^ 6. Kon sertti?appale, Klughardt (sola oboelle, esittää k ra Lendner). 7. Moz-rt- menuetti, Bi>iidel. 8. Neopelin k h della, E'!erb?rg. Huom.! Tuoliriw!t. — Hofia»»ala»l». Kaikkia nii tä arm. laulajia, jotka haluamat ot, Laa osaa hosianna-lauluun kirkossa ensimäisenä admenttina, pyydetään saapumaan harjoitukseen kirkkcon ensi perjantaina kello 3 — Kithts!» hiut» on taos nous sut 3-/4 pennillä kiloa kohti ja tulee lähimmässä tuleviaisuudessa lvie-äkin tuntumasti nousemaan. — Suomalaiset se«rat, Nui- jat, NaiSjarjeStSt, Karhut, s»omalaise» p«ol»ee» jäseue^, „Setak»una»" lukijat ja yStä wät ryhtykää heti leivittämään „S2- takunwa" pitäjänne joka kolkaen, joka kylään, jokaiseen suomenmieli seen perheeseen. Malitkaa tilausten kerääjiä jokaikiseen kylään. Muista kaa, että uutterin, säännöllisin, paras agitaattori on sanomalehti. — K0 muotta täyttää hnomenna keskimiilkona kauppias Enk Mellin täällä -Porin Suomalaisen Nui ja n, Karhun ja Naisjärjestön toimimasta pikkujoulujuhlas ta uh'aa tulla suurenmoinen. Edeltäkä sin jo tiedän sanoa, että oh.elma o-i „hy- win ivaltttu". Kmkkea by«ää ei ilmoi teta kerralla, wasl'edes si-s siitä. Jotta „koti" saadaan hauskaksi ja joulumalais lulteen, on erityinen koriStaskvmitea tätä huolehtimassa. Juhlatunnelmaa li- jää rvislä komea joulukuusi, joulupukit y, m., q. m., q m. ja kaikkeen tähän mhl, l- lisuuteen pääsee osalliseksi 6ä pennillä Kyllähän .koti" ahtaaksi käy laumantai- ilrana wäen paljoudesta, mutta kyllä sopu tilaa tekee. „M ja 5 penniä". — Sen komean kattokruunun Porin Suomalaisen Nu'jan arpajaisista mo.tti ennaktoanvalla Kokemäen kirja kauppias kainulainen. — Nuorsuomalaiset kaltai siaan Raumallakin. Raum.illa suomenkielellä t!meslywässä nuorsuoma- l iselsi itseään kutsumissa lehdessä o-> iviime !aunnk«ina tekais u juttu, j-ka oe toa metää mertoia täkäl-iisen „S, Sanomaan" kekseliäisyydelle. ,Ranma>! L >:h!i" näet kertoo ruotsalais en waliuu-Z- m e'ebdokasUst^lla o!ewnu kaksi ,,'uomet- larelai^la". ioista toinen on „Samwn- n"n Jussi, ki'was suomalainen, tohtori Nordling". Lehti sanoo tuon .liiton" ruolstkkojen kanSla olew >n monelle „suo^ mettarel'iselle" hynnn mieluisen ja jat kaa: .Kun eräälle Porin ruoifilkojen joh- toherralie muuan huomautti. mitin:a iuuri tohtori Nordling on lisialle otettu, koska hän Saiakunnan JuSsina aina ?-Sl mii ruotsalaisia, oli mastauZ: .Tiedäm me mnltiollisissakin maaleissa p, remmin snomettarel isii kuin nuorsuomnlaisia". Täten .Rauman Lehti" uskottelee luki joilleen » utisensa oleman kotoisin oikein »ääliä Porista asti. Pnlion mahdollista. Multa siinä on se mika, ettei yksikään sana fiinä ole totta. Ensinnäkään tri N. ei ole „Salc>kttnn,',n" Ju -si Toiseksi raol- sal, isten waIti:u^miei?ehdokaSl>«ta on i»- laisiu kaikissa porUaisissa lehdissä ja näkyy siitä, ettei siinä ole lri Nord ingui e>kä muutakaan suomenmielistä, maan 8 ruoisikkoa ja 2 nuorsuomalaista, nnn. herrat Mallenius ja M uninen. Siis juuri aiman päinmastoin luin mitä .R. L." jaarit elee. .Se on masta jota kin", huvd^htaa.R. L." sepustuksessaan. On tosiaankin. ^ — Mistähän sen manttaalin- omistajan löytäisi/ .Sosialide mokraatti" kertoo.suomettarelaisten" läh temän näihin maaleihin radan moimalla ja naapurinsa „S. Sanomain" tapoja matkien tekasee ilse juituja, joita mastaan sitten taistelee N>inxä iviime torstain .Sosialidemokraatissa" on luettamana „sullmeitarelais!en" maalimalmistulsista m. m. seuraamaa: „Erä«kin monttalinomistaja oli sutais sut paksun lompakkonsa ja sieltä met-ns- syt ö! U markkasen esille, jolla sanoi sosi,- l>i-tit heidän pitäjästään löqlyttämänsä „Knllä tuo niille sofialisteiUe kuumaa antna", oli mieS kehaissut." Kun suomenmieliset manttaalir omis' taiat täälläpäin omat kitsaanlaisia uhrmmaan marojaan maalitoiminnan edistämiseksi, kun 50!i-markknnen on en nen kuulumaton meikäläisissä agttilsioni- kassoissa, joissa jo b-markkave«kia on suuri herra, niin kysytään nyt .Sosiali demokraatilta": missä ja milloin tuo on tapahtunut ja kuka on tuo manttaalin- omistaja, jotta osattaisiin mennä tuota S00-markkasta perimään suomenmielisten maalikassaan. Se olisi sinne niin !oww hymään tarpeeseen. — Säästämälampvuiasiir- rettämSuuni. Herra I. W. Rinne on jättänyt teollisuusvallituklelle patentti hakemuksen automaattiseen keskuslamp- puun, jonka amulla »voidaan melkein milligrammalleen määrätä öljynkulutus lamppua ja tuntia kohti, samalla kun öl- jynhaju tuntumasti mähenee ja tulivalo- miara on mahdollisimman pieni. Auto maattisen keSluSlampun öljysäiliöstä joh detaan öljyä niin moneen pikkulamppuun kuin tahdokaan. Herra Rinne on jo aikaisemmin saanut parentin stirrettämille uuneille. Niitten kin amulla moidaan harjoittaa lääsiä- iväisyyttä, sillä kekäleitä ei tarmitse polt taa loppuun, maan moidaan tilmissul- kuisilla uuni- ja ilmanmeioluukuilla mää rättömästi, milloin tahansa, keskeyttää niiden palaminen. — Jimari Tuomisto Ruot siin painineumojaksi. .Dagens Nyheter" kertoo, että Olymvialawen ma- lil kunta on par aikaa keskusteluissa Ii' wori Tuomiston kanssa tämän palkkaa miseksi painineumojaksi Ruotsiin. Olisipa todella kaunista jos Tuomisto lähtisi. Kotona häntä epäilemättä myös tarmit- taisiin ja onhan selmää, että hän mie luummin opettaisi omia maamiehiää», mutta täällä ei ole mielä ryhdytty mi- hiulään toimenpiteisiin olympialaisten tissin maralta. Paini on se vrheiluata, jolla me olemme jo kaksissa olympialai sissa kyenneet puolemme pitämään. Sii hen on nytkin suurinta huomiota kiinni- tettämä. Eikä seumuoksi suomalaisen urheilun johtomiesten p täisi tosiaankaan snllla Tuomiston lähtemän muualle. Häntä sopitvampaa miestä suomalaisten - ainijain opastaj iksi ei hakemallakaan löydä. Kiinnitettä öön hänet siihen toi meen ennenkun se on myöhäistä. — Maailman amatööri -mes taruuskilpailut painissa toi meenpanee Helsingin aUeettikluvi ensi maaliskuun 23— L6 piriä Helsingissä. Kutsuja näihin painikilpailniuin on toi mitettu metkein kautta koko maaUman. Muun muassa on paineihin kutsuttu maa- miehemme, tunneltu pairiimestari Weck- man, joka nykyisia onkaimantoinsinöörinä Jekaterinburglssa. Kllpailijot jaetaan miiteen luokkaan, joissa parmmmalle annetaan maailman mestaruusmqö. Näiden wi'dea kesken tapahtuu sitten kilpailu maailmanmesta ruudesta. — Sieltä täältä. Kiurmveden meijeriosuuskunta on anonut 40,mkn lainaa. Maanmitjelyshallitus on puol tanut 36,cx.0 mk. Larpeenrannau nuorsuomalaiset omat päättäneet läydä maaliliittoon maltuus- mieSmaalia marten ruotsalaisten lans>a. Kaupunkilaiskansakou'ujen tarkastajain toinen yleinen kokous pidetään ensi wuo- den alkupäiminä kuten 1909 olleessa ko kouksessa päätettiin. Puhelinyhteys Helsiogin ja Kokkolan mälMe saadaan nainci päiminä lopulli sesti kuntoon. Maasan uusi poliisimestari luutnantti A. Malmgren on saapunut Maasaau ja ryhtyy heu hoitamaan m rkaansa. Usdistys Eläintenystäivät on päättä- nyi jättää eduskunnalle anomuksen saos ten pukuih.n tarkottettujen svilkien ja täy tetty en lintujen maahantuontiti-lloöta. Wiime perjantaina pidätti Turun etsi mä poliisi ylimääräisen vostst-.oonin W. H. Matnlsn epäluulon alaijena siitä, et'ä hän tämän muoden kuluessa olist mar7s- tanut yisinkeriaisia rahaa si äl ämia iir- jeitä. Kuulustelussa tu:.nusti Mattila ottaneensa 40 tirjeesiä noin 1,40(1 mk. Hkikonduktööri H. I. Länsi.-vaara, joka P rajänmäea jullien nhleei>törinäq'.sza johdosta eroiteitiin m.rancoimttulseZla, on rautatiedallituS otranut talaista wal- lionrautateiden palmelukseen. Wiime tiistaina kaatoi Uudenlirton Kylänmäen kylässä eräs 3-wuotiaS kipsi lamvun päälle»!ä polttaen Uiensä niin pahoin, etlä seuraamana päimänä kuoli. Edu^kuntawaaleja martea lciod!tti:ja äSniluetteloia ivastaan on Porissa S henkilöä tehnyt malituksen. N isiä on mais>r a:li ehdottanut 3 hymälsqttäivälst, mutta S hylärtämätsi, koska he e!wä: ole 1M9 henlilirjoissa täällä. Uöllä per nntaita mastsn ajoi juna Jöl«,'lan ia Järmenpäsn asemien mäullä erään Granb-:cli-nimisen miehen yli. Ruumis meni myötäisillä poikki. Sosialistiedustaja ja ent. piirisihteeri W. B. man, Kuopioita, on äske täin ot tanut itselleen ja perheelleen passia Aine- rikaan. S/-sialistikirjailia Mikko Uotinen on eronnut sosialistipuolueesta ja on hinet asetettu nuorsuomalaisten maltiopäi^ä- mie^eddokkaaksi Miipurin läänin itäisesjä maaliviiriSsä. .Pankalaitumen Sanomain" toimitta jaksi ryhtyy tammikuun 1 p:stä ovettaja Taami Hitunen. Toimittaja M. A. Lahti tulee toistaiseksi olemaan lehden mas» taama toimittaja. Suomen posteljooniyhdistyksen keZkustoi- mikunla on anonut, että ylimääräisten posteljoonien aseman parantamiseksi m. I9i2 alusta perustettaisiin 33 uutta mä kinaista posteljooninmirkaa, joista m. m. Poriin 3. T. k. 16 p:nä hirttäytyi Vehmaalla eräs 12-wuo!ias renkipoika. ZMl« ÄMKMl. A^.Ai!^vtL:MZsLo Eurvs^. Eerilinkatu S. Puh. 434. Omistajat: Homioikeudennotario Mcuni' Knm ja Homio>k?uden' kanslisti Santeri Saarnijoki. ja tLiSs. Anna Forssellin ja Uotilan konsntti. Mime lauantaina anloiivat maini tut nuoret taiteilijattaret, Viulunsoit taja Anna Forssell ja pianisti Elli Uotila konsertin täällä Palokuntan- talossa. Anna Forssell oli jo kerran ennen täällä soittanut. Mielihyvää luotti huomata Iciuanta.-tltaisessc, konsertissa hänen ensimäisen täällä antamansa konsertin jälkeen edistyneen. Kehitty minen ilmeni pääanassa uskaliaam massa jousen käytössä, syVemmässä sisällön käsityksessä ja itset'.eta !>em- m:ssa tulkitsemisessa. Anna For?» sellin soiton jo hänen täällä anta massaan ensimäisessä konsertissa il menneet pääansiot: knteLtämä säwel- p zhtaus, luonnollinen koristelematon esitystapa, wälittömyys ja, ennen kaikkea, miulun kirkas ja lekveä-ti lau lama ääni metiivät nytkin kuulijain huomion puoleensa. Erityisesti tark kasin alaäänien kaikuisuuden, joka w n monen muun Viuluniekkamme soit toon nähden jättää toimomisen maraa. Ohjelmansa suoritti neiti Forssell erittäin tasasuhtaisesti. Ka kki tuntui miimeistellyltä ja kypsältä. Eheän maikutuksen saamiseksi sellainen onkin Välttämätöntä. Jntomielisyyttäkn, jota hänen soitossaan helpoimmin saattaisi puuttua, oli useammassa ta pauksessa rii '.täwästi. Hänen esityk sensä muodostui, sangen loisteliaaksi Massenetin ja Wieniawstyn sävellyk sissä. Erittäin Viehkeästi tuli suori tetuksi Milandren menmtto, joka oli« kin toistettava. Koko ohjelma, niin kuin jo sanoin, tuli ansiokkaasti suo ritetuksi. Sen päätyttyä neiti Fors- sellin oli suosionosotusten johdosta mielä ylimääräiseSti soitettavia. EN Uotilan kuulin ensi kerran soit taman. Hän ei tietääkseni olekaan ennen tätä matkaansa julkisesti esiin tynyt muualla kuin musiikki-opiston näytteissä. Kurssinsa päätettyään musiikki-opistossa, jossa hän on ollut lopullisesti Ekmanin oppilas, on hän harjoittanut pianonsoitto-opinnoita Berlinissä ja Wienissä. Hänen lau- antai-iltainen soittonsa todisti, että hän omaa harminaisen hyivöt musi kaaliset, sanoisinko, pianiStilahjat sekä että hänen opintonsa omat tuottaneet loistamat tulokset. Hän suoritti oh. jel.-iansa taivalla, joka todisti pitkälle kehittynyttä taituruutta, jäntemää moimaa, Varmuutta tehtämästä oikeaa käsitystä sähellysten sisällöstä. Aiman erityisesti ihmetytti neiti Us- tilan soiton erinomainen s^vny^. Pianonsoittohan on waiieaSn y-nmär- rettänM juuri siksi, että pMäselu-.Sn tajunamaisuuZ ja yhtenäisyys helposti muodostuivat hämäriksi. Ma^d.taan paljvn taiteilijalta, joka pyTtyy itse selivästi sielussaan tuntemaan ja muille ymmärrsttäivLksi tekemään vianosöivellysten ydinajaiuksst. Mie lestäni Eli Uotila tässä suhteessa osotti huomattawaa kykyä ja taipu musta. Siitä johtui sitten myZS se VZlröii Vaikutus, joka hänen soitol laan oli. Sibeliuksen kappaleet vii mat innostuneen yleisön kättentapu tusten johdosta toistettamat. Hän säesti myös neiti Forssellin soittoa erittäin suurta ymmärtämystä todistamalla tazvclla. Neiti Uotila matkustaa taas piak koin ulkomaille opintojaan jatkamaan. Toimotan hänelle hymää menes tystä niihin nähden, lausuen samalla, että leuan i-iltaisessakin konsertissa !?ll?et warm?"nkm od.'itaw.t häneltä Vastaisuudessa urallaan puIjon. Wä^ä oli konser.ij°sa mähän. JkZ^ä ?!N csi nntila täällä Porissa. SÄSMi-nkielken ^'eisS ei encsa rlit- tälvästi musiikin harrastusta eikä helposti uhraa, Mrväa kylläkin, 2 ä 3 mk konsertin pääsylipun lunasta miseen. RuotftuketsiP itsensä sa nomat taaS, lraiUa heidän yhd älyk sensä takoa joukun määrätyn tulo-,' suomalaisena itsensä pitSlvSlle taitei i iallekin, eimät kummtnksan s. ozvu kuulemaan täysi -1 suowatQl<t: t< i ei» liM, sallimat ennemmin yMs yl leen koituman !appt7ta. Ja niin saaroat lahjalkaat : u^rct ta^ei ij^t eftinty^ pienilukuiselle yleisöll» ja jää dä tuntemalla sitä r. hkmsemaa Vai kutusta, jonka suariluru nen ja hei- dZn esityksiään n yötätuntoisisli seu raan; l yleisö aina on om-.r.sa taiteen p^:ivilulsessa työskentelkn^issä syn nyttämään. S. S. — Mxha» DäyltävlS esitti Wii:ne s-!nnun:aina 3 näy ö'si5en !l- w' lyn »Avioeron selkkauk- s et". Näyttämön johtaja herr - S ?- m-'a piti hymää tuulta Vireillä. Use- at toisistakin näyttelijöistä otisimat ai'a hymin säestäneet johtc-jc-ansa, jos oli-lsat p remmin muistaneet puh-tunsz. Mäkeä oli runs asti ja oli se mitä parhaimmalla tuulella, palkinen näyttelijät mUkkuin suosion- osotuksin. Uo8i-8llMe8tä. «uomalaisen puolueen toimintaa järjestämään pitäjänä eri kulmakunnilla on «Sa takunnalle" saapuneiden tietcjen mu kaan ryhdyt y m. m. seuraamissa p-nko!ssa ja Valittu eri kyläkuntiin seuraamat henkilöt: Huittisissa Suttilan äänestys alueessa maanmiljelijä F. Liuhzlo, Rekikoskella torppari Kulle L-ngen- oja, Huhtamoninaalla torppari N Riuttemäki, Loima< ll? M3.>nwiljelijä Juho Jxikkola, Mommolassa neiti Sandra Mattila, L iuttakylässä,n cn- miijetijä K. Juitnl^, Kir'o kylätsä opettojz W. W.unöl -, Sao-nuniy täs ä opettaja W. Nantalc, Kei?y?n pohjoisessa tehtailija A. Miljana, K^kyän eteläisessä äänestysalueessa opettaja O. Salonen. Mouhijärmellä: HZjään ää nestysalueessa M.'Manner, Uotso- lassa A. Kilkka jt Terivamäellä A. T>irpp.?. Alastarossa: Oripään W?rt- sanojilla Ktille Kangas ho, Loimaan Onsuolla Juho Wamio, L^uroisilla A sr,d Seppä, Tc,mm!aisi!sa Oskari Brusila, A^Stcrossa Reino Nurmi ja P icuro Rantala. Lapissa: Alakeeressa Kullan perällä puuseppä Samuli Laine, Lu pin Se^pälässä »sännönsija W ätori Armela ja SulkelaSsa m^anmiljelijä Juho Hollm^n. Harjamalla ssa entisten lisäksi eteläiseen ääneStysslueeseeu maanw>l- jelijä Petter Polmicnder ja pohjoiseen äänestysalueeseen räätäli Kalle Tam minen. Kunkin toimihenkilön on kutsuttama kyläkuntansa suomenmieliset koolle ja jaettava tehtämät. Tuuret lnaatalonspäimLt Parkanoon. Niinkuin toisessa paikassa lehteä olemasta ilmoitokseSta näkyy, toimii Parkanon maamiesseura suuret ja monipuoliset maatalousluento- väimät maanantain^, tiistaina ja keskimiikkona mcrrcsku'.- 28-30 päi minä. Esitelmänpitäjiä tut Turusta Suomen siipikarjavhoito- yhdistykseltä, joka neumoo miten kaakottawista kanoista ja hy risemistä mehiläisistä kootaan mitjo?- neja markkoja, kun niitä taidolla ja toimella boidetain. NZytellääu oi- ke'n taikalyhdyn marjokuwien amulla kanojen ja ..kärpästen" elämää. Pellermon neumoja H^z. sinfliStä puhaltaa uutta henkeä osui^. toimintoharrastuksen kuolleisiin lui hin. Siinä oUsilin paljzn koriatta- maa. Satakunnan maanmilje- lysseuran ne uw ojat puhumat sikojen hoidosta, johon meillä parkanolaisilla on jo enneslään heh- lisä- kumna innostusta. Siinä siis oppi on suureen tarpeeseen. Samaten puhuivat he karjan hoidosta, joten emännätkin mu kaan, sillä msninetsissa m? m-elä siinä suhteessa puutumme. Metsänhoidosta, kalas tuksesta, lannanhoidosta, juurikaslvimiljelykseStä y. m. puhutcan näillä päiwillä. Kankaanpään kansanopis ton opettajat tulemat myöskin puhumaan ja lelittele-nöän M07 mai sia tärkeitä asioita käytännöllisen elä- >^än aloilta. Lcpuksi jaetaan palkmnot l.iille, jotka omat parhaiten karjaansa ja maatalouttaan hoitaneet. Tulkaa siis naiset ja miehet silloin P rw?on kirkonkylän P5itrö!ään, siellä luennot pidetään. Sinne mch- tuu kansaa. Pääsy on mapaa kai« kille luennoille. Tietoa macmieS tar« mitsee, sillä tieto on maltaa turpeen- pu^itjalletin. Saapukaa sankoin par« wm, niin iidniöläiiet kuin emäkirkto- tois^tkm. Siis ..Päimölässä" tawv- taan marraskuun 28, 29 ja 30 p. Valtion lvesiperiiisten mai den kuilvaamineu. Malljo.t omis.amten weftoeräiSten mndsn pintc:-.^la on noin 6 miljoo naa hehtaaria eli noin puolet Valti olle kuulumasta ma--s?a. Lukuunot- tamilta kolme- pohjoisinta eii Lapin, Kem'n ja Jm tarkcs'usptirlS, on rnesiveräisiä maita noin milj ovaa hehtaana. Huhtikuun 1 0. 1903 otti metsä- haUi:u§ palmelukseensa taksi n. s. suonkuin >ausms!sänhcitsj?a, ogron. Antti Tantun ja metsänhoitoja Ny- dolmin, ja saidat he sam^t u uuonna tilaisuuden tutustua Ruotsissa metsit- tämistarkoiwksessa tehtyihin suonkni- VLUsyrityksiin, jotka omat suurimmat meikäläisiä oloja naStaamissa olo suhteisia suoritetut työt tällä clalla. Su^tut-imulsia on t. imitettu Ori- Veden, Kankaanpään, Parkanon. Au- reen, Wirta>n, Mikkelin ja Kolarin hoitoalueella, joista kolmessa ensin mainitussa tutkimukset omat jo lop puen suoritetut. Ojitussuunnitelmia on tehty Ori- meden, Kankaanpään, Parkanon, Aureen ja Mirtain hoitoalueella, ja on suunniteltuja ojc linjoja yhteensä noin 16 penikulmaa. Malmiilsi kai- mettua ojaa on tässä suunnassa 6 peninkulmaa. Nämä ojitussuunitel- mat eiwät kuitenkaan ole täydellisiä, maan on myöhemmin Välttämätöntä toimivaa täydenvysojitus, kun suot ow">t jonkunmerran laskeutuneet. Töhän asti laimetut ojat omat tulleet maksamaan keskimäärin 33 penniä juc-kwmetri. Kaikk-aan on tähän tarkoituksen käytetty 20W0 mk, joista 5.ölX) mk m. 1909 ja loout tänä Vuonna. Etupäässä cn kaimettu wain miemLricj'a, ja on osa näistä sellaisia, joiden pintalemeys on 4 ja synmys 2 metriä. Ensi kesänä aijotaan käyttää 60,000 mk ja pääaf!»llisesti samoissa pii reissä kuin tähänkin osti. MetsSnlmitaja Nyholmin kuoltua syksyllä 1908, otettiin hänen sijaansa agron. A. I. Cauton. W ime kemön- nä perusteltiin kolmcs suonkuimaus- metsänboitsjon toimi ja otettiin sii hen agron. Ilmari Rokio. Tähän aSti on työ otettu kokeelli selta kannalta. Mutta piakkoin met sähallitus ryhtynee toimenpiteisiin koko suonkuimauSasian järjestämiseksi. Nltvila» tvalitsijodhdiS- ttzs peruc -tetti n sunruntama U'wilan Suomalaisen puolueeii kokouksessa. Paikctäisehdok'aoksi hynäisytmn ra- kennusneumoja K. W. H-ihwl?. Toi selle sijalle tuli tohtori I. K. Paasi kivi ja kol -nanrelle tohtori Lauri Ingman. Varaehdokkaaksi asetettiin m -aniriljelijä I. K. WalU-Jaak^ola ja asiamieheksi Valittiin Vääpeli I. H. Telmitte. — Kokouksessa päätet yn myös muista a^oist^, joista lähemmin ensi numerossa. - .?a«?aa»pääv maamies seura tviiiue sunnuntaina pitämäs sään kokouksessa mol tsi puheenjohto- jaksi mac .NWiljelijä Jalmari Päimik- keeli sekä mar^u^eö.-joh ojaksi maan- miljelijä Juho Kallion, seuran enti nen puhesujohtja iverzpuheen- johtaj.i kun omat siirtyneet pois paikkakunnalta. Satakunnan maanmiljelySseuran syqskokoulseen päätettiin lähettää edustujat. Maanmiljelysseuralla on ensi sun nuntaina keskustelukokouS ja illon- mietto kansanopistolla kla 5 i. Oh- zeliiiassa on agronoomi A. Salakan- kaan esitelmä ja alustuZ kalkin käyt tämisestä maanViljelyksessä. " SuZlaau ». s. ÄijälS» ki- rantamuurien teko tarjot tiin eilen urakkahuutokaupcilla Vä himmän Vaatimalle tehtärväkst. Tnön lai 1,740 mk>n hinnasta tedtämätleen kimitvömies Vihtcri Leppäkorpi Pa- lukselta. Työn tulee olla Valmiina huhti?. 15 pnä ensi Vuonna. — „Galg»ia«" asiamieheksi Kan- kaar.pächZn on ryhtynyt kansanopis ton johtaja I. T rmelainen. Melllils Food on maailmankuulu, lääkärien lämpimästi suosittama mohmistama raminlo^aine lapsille ja saira-lle henkilöille- Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa.