Hm 72 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina huhtikuun 1 1010 Tilaushinnat: t-fihiliea paliM fDirestyy joit vl!v> paitsi mtanontafiui klo 8 a. p.): koko nod 7 mk. vaod; ^ — ja hrakiui 75 p. — Vnljille koko nosl 4 nipL — Aaetlkaaa; 1» «»Muille 22 mi !-|ihllaea palata (flir.ejtyy tiliialns, torctalna ja uavantalna klo 8 a. p.): koko »nod 4 mk.; pooli noai 2 mk. la knr kausi 50 p. — Väljille 2 rapL — litrlkui Ja alitalille 12 m>. V. Wa»reUlaea, Ta*. 11—1. Oma puh. 196. Toimitus: 0. Sratia, Vutaava. E. Kilnla, Totmltutibteari. Toimisto |a konttori vastaplitl rantatlenaaemaa. Puhelin n:o 9. Avoinna 8 a. p.—7 I. p. Ilmoitushinnat: Tekstin edeQl S pumil n/m ja takitta Hikeen 6 pennSl m/m. Omottakalita alennuta. Kaolcman-tl moftnkart »—S tymlflmoltakMt 2 mk. — ViflrtoCmottnksU vllltatlla VMd-ta Klblm^ vldkd»2- ja aya> Hi. Hollmerus'™ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. £tfäääääIä «/ «/ kuuluvia tektsvii. , näsämnaan «roittumntou osa. | nen tahikka faibän kukltuurinsa louk» Halliitukselliset Ylioikeudet Tuomessa Ominen. KaNi tällaiset ^ seliAkset Varatuomari. Vsstapäätn rautatieo-isemaa. T oim isto avoinna 10 a p. — 2 i.p 153 „ , k ■ >k um uimat 3lmoitus tuottaa parhaan tuloksen kun se julaistaan paikkakunnan enin luetussa ja laajimmalle le viävässä sanomalehdessä. Meidän paikkakun tamme edullisin ilmoituslehti on Keski-Suomi. — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jrv&ekylassi. Kaikkia ammattiin kantavia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taalan kehyslistoja ■aari varasto. Salkkoja (portföljejä) val mistetaan. Hnom.! Lainakirjastojen kirjoja sido taan huokeaUa. 100 Näiden Suomea massa olo n oikeudet, ^vaiMa-kin Wenä- Venäjän maliiomahdille. ?ii.siftvat Määriä ja liioiteltuja. Mi. .ockeiÄsion voimasta kaitsi K™ lavniaadanioalaan fuufutoicit aitotoeit ludtefo ei ole muuta fuiii ia muuta Venäjän wa?ia iFj-Jt o lukien nojalla. Kihloissa. Lyyli Luhtala Eemeli Kuusniemi ««joten, Mainen Aleksanteri l:senan 7*?T- w-^aw:en iaiien n°Ma. toaa lupaus. jvka tohtiin Hamln.m Puik»llt,el .uomalanet a,etuk,tt wm- T- u j (1 . -.. ' . lnittml Yi^t fnsfptfflVt ivuniunimtT u»»t ITIHIMU r<iui>aii|cp:fini-ce(«a, ou ioa.wultanur ianfaiiitCoäli|}ett 'oifeu^äteMtjYfrcti. Wii- 1196 19 -«/, 10. l-l e i Ottakaa M c=y huomioon Ju alennetut hinnat. Juhani Keto, Herrala Vaatetus- ja Sikaarililke. 119 Rahakurssi. Kauniit kihlat, Suomen Pankki 81 p. maal s cuuta 1M'^ Myynt • Osto- soran. kur*i> ■*» a» Piatorl L n. » 8 — 2» K 66»,! SO pj». —: — 2b3 60 Loo»-o . . . . L n. 25: 31 26: 20: 90 pp. —: — 25: 0J[ k arllsi . . . • In. 100- 60 ! 9 90 90 pp. —: — 99: 3 J Aaiwerpen . . . 1. n. 100: 80 O 1 90 pp. —: — '.8 90 Bark nl . . . 1. n. 123 90 l i8; 80 90 pp. — 122: '20 Hi-mpari. . . . 1. n. 123: 90 1.'8: 8 ' 90 pp. — — 122 2 Lyypekki . . . L n. 1-3. fO 128 8 ) #0 pp. —• — 122: 20 Frankfurt a. M . 1. n. IV3 90 liirt 3u 90 pp. —• — 122 20 Amatcrdain. , . L n. 2 8 80 —: — 90 pp. —: — » K 80 Tukholma . . . 1. n. 189; 10 1'^: 7 ' Kristiania . , . L n. 139: 10 13 : 7o Kööpenhamina . L n. 189: 10 188 70 Zenitli- y m. tarkkuuskellot ostetaan halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tehdä&ti hyvin. Robert Korte. KBllosm.pä, Jyväskylä. Puhelin 215. 1096 Jyväskylässä huhtik. ] p:nä. Lakiepoliis Sumea loskemieii lakien Ministerineuvoston ehdotuksen perustelut. Zmislitkkch ja Stfjrrlfitä mcp U> si N>,um'Sarklut uppa alen netuilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 Jyivackylä. Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. A'aa asioita ro aan virastosi». Matka#- ma \»endulla. k>^ Tohtori G. Palander, sairaalan lää. käri, arkipäivinä kello 3—11 <up. ja 5—6 i^>.» pyhäpäivinä klo 10—11 a.P. Tohtori William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäivinä No 9—11 a.p. i« 4—6 Lp., pyhäpäivinä kello S—10 aJp. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäivinä llo 9—11 a.P. — Erikoisalana sisä taudit. 3? Jonas Caströnin Asiivnajotoimisto Hölsingi.^aa Erottaja i. Tel ff. 12 Hö Majurittaan maastudulle. 35. Huveja: 0. Y. Opiksi ja Huviksi Elävissä kuvissa Hammaslääkäri Stig Lund, päivinä 9—10 ach. ja 3— i i.P. 809 ctki" Liike- la ammafflosolfelfa. Artturi Wakkofa r asianajeja JyvSakylösiä, parturi Ollikaisen talotta, lähellä HoteU vahlgrania. 43 Tavataan 10—2. — Puhnlin 196. V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 sunnunnatai 4—9 ip. 420 J a kosketella yisino-maaa sen |t|at*ta a. TÄnä ilscstään slkninnäbtä- mm muMM»,. «MiVjrtK, ia """J" 'i»®»?;™ «M- fri|«i SHrfkutltr lrjcl, jefn Mcfrito f "s '? ,, W , - °" m 'fi' »in linilijce , H-jKniaittomi Wi i ? k ." ( vii'1'iin hitri > VnSiMiiii.il ? ! U ' U J~- tciiviTtPN iftMen f)orjuliv.:|uuf|ien jn>' ; fmriJrtvrfiiVn 1 A ' • l - n ° taulia. Mlkcin kokon-lisen lvuosisadan fi J -ifini i 11 ". 1 ". J' en . ll ' <IWs aitana juRaisiiin Tuomea koÄo.oal 5 ! ljle^Ävaltakunn^Iintn s-. t i n l - V-° ^ 's 1 - - ,Cl1 i» - U uierkiii^. saiunnaisisia asianhaarois- ta riippuen niuchiM., yleiÄvaltakun- niiiintf- wU -° U V n ^Ul«.m»,on !U0.- j u j„ suomalaisen * ae 'picheitakaan. ^.säädan-nö.. mukMN. Tamär. joh- ,1K», ^Li rtal S nm ,0b<lt i0 drs.a ajatus edellisen yliherruutta niiriftil f-nÄrt ^. uomcn . m : J<51 [ jälkimäison. suhl«!n pilkään a saan ii ltr ,fc ,vi C r• , T'«°- n " ,mm "• »'""M todellisesti i!ahwisjua. Pai. "ÄäÄ i,SÄ^ 0ll, ? 10 r? Alinen suomalainen lainjäädämö. S sm.ä.nlin Umltiopaiiuirt t^iuutmt 1 iihLm/i<ftrt 'nn/i-st = iiiin<rnm^x;fi;ti, tutifeutui selloii lic c>'oil- 2 muonien aiuja- (c ]0lfa , ^ fää»uu»I!::eeiä tilab. flmetoti luostumuksesta, mutta inyos- 'fin fiitÄ, ctltä heille olisi säilytetty joi- lK/n erityisiä oikeuksia. ?)llämzinitun julisiu^kirjan nojalla asujamisto tefi uskallisuuÄvalan Venäjän keisarille. HMiMan aikomus säiiyitää Tuomelle <iuiset säÄökser. juloisiiin inyöhem- min >julisiuslirjassal S / G 1808. Tässä julistus kirjonsa o» fyllä yalliGjan !il- ^'.iliis läii/ynää Tumivclle Maichut siiä- ct, M uria tfiimä ijseivalnaan tahdon osoitus otfi jcika tupiiufjcsia armon osoitus, tiyMnään kaikista sopi- mi Ylellisistä si>loumutsi''ta. Sif.^n ryhdyttiin jiHie»tiii;ihiiiri Malloiletun mMlriman hallitusta. Len katsanto- 'lintuuni puolustajat, että Tuom.'n yh- Edistäminen tapahtui sopimuksen muo- Suomea kos- dossa sen alsujaimiston edustajien kaut- julkaisujärjestys- ta. ne/jaavat Ponveo': w«iltiopäiwt<n chdotutsesta al^oa niiden his- tapahtumiin. Kuitenkin on lulistus itoriMi-lion lperusieidcin csitykscllä, joi- kirjassa ls / 3 ninienomc^an osoitettu, - denka Idutta Tuoini joutui Wenä>jän että Keisari Aleksantcri luen Millan^ >>!hieyieeil jon erottcimarioinana> osana, lähteenä Tuomon >uht'en ei suinkaan iolkonaail alistuen Wenä!jän avaltio- ollur Suomen asui<v.nisto.r suoÄu.u.ls, inahdin Mv>ereiiitee.tin alle. Kukistet- llvaan kor.'eiilm>!nan tahto. Hallitsija ei tuiKiu citti^m ruotsalaisen Suomen, toimitut lukuunottaen :ämän asuja- lahjoitti muistossa siunattu keiMi tniston suhisen tekemiänsä lopiniilksia. Aleksanteri sille erityiset lattotset. sai- wcan itse katsoen h mv aksi uudelleen chftäen sen erikoiset lait, sM pMalli- !>vahivistaa Suomen asukkaille heidän zen asuiMnis^M oikeuder ja etuoileu- perustuslckinsa, oikeutensa. !a etucifci:- del. Tätä essmerMä seu-rcsiivar foiiffi tcnsa. ■hiineii jdloir jci.'ieläilsi.!itsä muuiiuin-ai- tömasti, mi ia e n Ivaltaistuimelle nous- teHsaMi juHi^tuskirjalt Suoneen eriVciv- oikeuPen säilhtiÄnijestä. Pääcsialli- ilkmettaeAsa fciifatvi Ale!«anteri sesli nytyään hcrilitsilrna keisari, julis- tustivjalla 2b p:iltti inarrask. 1894, ?vah>visti ne. »SUniltiiiMtinit suosiosta astuessaan Sucuten suuriruhtinas- >ktntiD,l perinnÄliijetsl Dal!>ijoal>"t. Hmt kaiisoi h>N'<ii.Isi uudelleen irxchivistca ja itvakuutiaa uskonnon. Perusiuslart sekä ne oikeudet ja etuoikeudet, jo:,ta nihti= -nastunnan 'kukin sääch orikjean >ja ku- kin sen asukas, niin tforfeiu ku;i';i'iiuiihä- ipätöisiiJiiii, aura n lavien mut'a;.i;i tähÄi ningas, jska ikimuisioisisia ajoista ^ saak5ai on nautiinm. Lmvaten eteen- lvielä oli Tuomen laillinen f ; d= kinpäin säilyttää -nämä Meudt.'. ja em- lii^ija. stinä määrin luin tämä kuului oikeuder järkähtäinätlömiissä, muuttu-- Ruotsini »vaikuiltaan, e. 5-nai.ut imattomassai iivoimassaan» ei nÄben heille uiIÄikäänlärsia walinulsia teke- julistuMvjojen -ci'k-a muÄen saman- i määi, Wenäjän hallitnjan kanSia svpi- laistc'!! <^Mil!jojen suihteen ole mirääln'mulsia alueittensa tuleivasta kohtalos-^ ........ . . r , ,, e!päilyz>tä cfeiiasjai. Menäjän hallitsi-'i«r. >P orlv oon Ivalliopäi<v<Ilä ei iroitn 1 ^ * joiden jjallchnipiisestä tahdolla on tehdä mitään sopimusta Aleksanteri 1 " keiivien irjcchmä la^en olismiat olleet kuulumat Wenäjän lsleiÄva^ta>kunilallis:en lakien ;o:m;it= wp:;iiriin. Valtiopa imien laatimat lait rajoittizvat myöclin oleellisesti h^llin^jälje^tyksellisen ja ialoudelli- ien lainsäädännön piiriä, joka oli riiippuiva- lyilsinonnan villitsijän ta>h- dovta. Tällä tamoin tuluva? T.'enäjän turi:tic?.iKlllan ylimmän holti<iu Suo- >ncs'a oikeudet wäheni'.ei»ik:i. Tyyiy- mätiä tähän sulv.ne'.iln>la...il!et jo aito- ja sitten «oat tehneet j out on linM- siä. joidcnika päämäckä^.ä on ollut ili den jatkui rajoiti^»l'nen kallio- ^'äiivien lM>e!i.!si. Men^iriv o^a koske- tuicn, .hallit'sijalle kuulumien oite:t'?sieit i rajoittaminm on Tuomen Äenä-- !jän ivÄisinl 'siteiden >,e:kcnlaMisla. iTekcj'yynä Tueimessa ivoime.ssa r-!e- >'5'^ lainsäädäntöohjelma. Tämän ohjel» litan hvxväkjyminen ei suinkaan mer» kilse, «'uä «ihd»irläislm ^viipymättä toteuttamaan kaVia sen yksityiskoh- lia, infi«lä luchcjnmäii perustettua oli si kuulo, eriä nyt ajateltu toimenpide iMirtänliäsli toisi «mukanaan sen kos ketteleminen suomalaisten lakien la!» kauiiamisen jc sen, ertä niiden sijaan asetettaisiin asiaan futtfirtoat menäläi- set lait. Ten )vahwistamisen lälhimpä- nä seurau?se:m tulee olemaan ainoas- taan ehdotetussa luettelossa mainittu jen asioiden periaoiaeellinen poistami- nen paikallisen suosnalaijen lainsää- däimön tounintapiiristä. Nämä asiat o,i ivatöta myöhcumnin rafkaist«va yleisessä walla>kuinnan lainsäädäntö- järsesiyksessä taikka, keisarikunnan korkeinltinan hallituksen mukaisessa järjestyksessä, huomioon ottaen as- teetraisem kchi^lLsen ju tvaeoivaisuu- den. Uudistukset lullaan roimeenpane. maan todellista wältlämänömyy::ä silmällä pitäen, noudattaen niin pal- jou kuin mcrhdolliÄa paikallisia lar- peiia ja Mposa siuiä määrin tuin nämä jällimäisei eavär tee haittaa koko ivaltalminan eduille ja oikeuk- sille. Tiirtyen tiftMilieen muutoksicn tekemisestä Tuomen Tuuriruhtinaan- «m a an itiel)alljnnon rajoÄin ja perus- iei'l)iit, tulee oorfktfioasti ja> ieliutett ,muistaa, että tämä maa muodostaa eroitamattoimm oian l?htonäistä We- näljän »valtakuntaa. Seudussa woi- massa clc.!w* alueellinen itsehöllinso on keisari Aleksanteri luen ja hänen ■!i'afui!smi;»ieu korkeuteen kuulumien ji^keläisteniä armollinen ja jakomieli- Korkeimmalla wenäläisei- Perustuslakien kokoekinan tci- -mtttEninen, Äkoilivat suomenmaalai- set lviime iivuosisodan kuusikymmen- fovuii puo'lii;iwli£iiä esi.'tää ehdotuksia lä ivallalla on, sille 'kuulmvan l>limal- lan Zvoimen-ta täi>vclline-n, eittämätön oiteus järjestää ja määrätä paikalli- nm Tunnen maan iiiiehallinto niin- Min wälia kaikessa i.iydelli>yydes- sään futtiluiu todellisuudessa maata >wa-l- 1 :sell-. Suymm asujamiston suostumusta kei- sari ei ilainkaian taiNvinnut toteuttaak- seen halliAjan !va!iaansi. Toijelia puolen lkainsli'.wdustaj:!la ei o2ut ini- tään oikeutta tehdä sepiinuksia Suo- unen kchialon suhteen. A uuta ma r nitsiui jo aikaisemmin yhtään ivastaan- sanonnatta oli>wat ivannoneet uskolli- iuudemvalan. Wonii.jälle, toiset jäiivät Ruotsin alamaisiasi, mutia Ruotsin ku- Harald Boucht, 95 Asianajaja Yaasasfa. Nuorsuomalainen puoiu »en PUOLUEKANSLIA Uelsingiesä, Kasarminkadun 23 s-a, Päivölän tnlossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. eriirii-jctisi Suuriruhtinaanimaan l)a!l- kuin se kaiioo lMdylliimfmäkil. <^uo- litnsmuodieiisi, jotka kÄrmsri olitvat maan its^haUinio. jonka Zvena- tarkoiietut lväll>entämään koilkeiimman halliilnjoiden j>>.om'.elisyy» on »vallair oikeuksia ja Tuv-men «muutta- mistä erityijelst we.liticl.si, .jrka olisi ollut iyhdietetm keisarikuntaan a.i- iloastaan encini.nän tai meihemlifän hovjulva-n unionin kautta vmuKm ta- poo.ii kuin hiljattain ha!joitettu uuio- ni ^'c>lijan ja .Ruoisin n-Äillä. Ajatus eriiinijcistä Suomen UKifiliosuii, joka ohtVsi oli toieras kaikille oikeinajatte- lelville suomeilinaelaisille. pailkallis- ien jnKfoisujen ja tieteen ahneesti oimifsuiimmai se .rhdcliäiineiuoi^Ki lii>uofi' : <iimn jä.'ciipuo!iskM<». ja noina- lchdistön ja koukun >liihke«n propa- flcndzu '.vuelsi simtyi insiiitnsten haa- lMe-sijoilton aijatus-piiristä Tuomen kanianjoutkcjen ivakamnusten ja us- voinutien piiriÄu Tuome>n eristälfty- misen ja'.kmva lsaciv.iininen. soka uh- \ kosi ei ainoa stoa u Wenäsän anvoa. oiTeiltfm jo c tie ja 1 , cvaan >nri>öslin itse ^enä'Än kolon ai iu uita. nosii luon- nollijesti u^siustusta W.<näjän pue- lclia suomailaisten sotMta separatis mia arastaan. 3i?eiuwi'.t locvtiolliien itsetunnon j; 1 Jyväskylän Asianajotoimisto Omiftasa varatuomari Ake Lund. Castrenin talossa Rantak. varrella lthallk aaemaa. 6 1 Avcinna 10—2. Pnhel n 188. Siilin hiiMn. hqOQD = i« ffilittltmu = tucttriti suvfittZaan m Ali Niihijänvi. Castren & Snellman SS Kaarlo Liukkonen, kruununnimismiet, varatuomari Korpilahdella. Ajaa asioita. Matkustaa tirvittaaau 31 Hieroja- ]a Sairasvoimistelija Zkanna Lehtinen Kauppalaisseuran talo. «Tuomelle suotu lm ja sisäinen A^Hal- linto. Toiseilta puolen on «päilcimä- Äntä, eitä Bmnainirut julistuskirjat sekä Hallitsija in säi'kMmiiät ja> !>ral)livis- tainat ruotsalaisen Suomen Miniää- däntöä koÄkc<!rat asiakirjat cl.wät kos- ileitele >perus!ysyniystä Suomen suh- teesiä Wenä!jään. Waichoi^ja ruotsa- llaiiMa asiakirjoissa ei sillininnichtäilväs- ii saa'ta oilla mitään iän-itc kuulmvia osoitusta. Turhat on eisiä niitä myöskäÄli paikallisesta lsuo»na!«ises!a>, .Menäjjän lvallail aikuisesta klainsäädän- iröslä. Juridinen oikeusnvrmi, jonika ja Suodin sn kansan. ivÄillä Suomen poliiiliiisen aseman suhteen. Wellcit- iaja oli tvain julistanut ja luuuivaiut lahjoittaa malloilet^lle.'.lueelle se.nqen laiveai etuoikeudet, venäjän hallitsija woi Mä ilmvata tällaisia etuoikeuksia. >mut1:a tiiliä ei ollut sopimuksen :do, »vaan l>ksi!puo>linen hallitsijan armon >koi. Ivaikkakin hitaasti nousta. Zlleis- MÄtakunnallisen lani^ädännön jär- jcetälnfiiiic ti ja kehitizs on ijiisi tiuTeini^ Jpiä toimenipileilä ii'eitiijäit ".valtiollis- 10» oikeuGeu suojaamiscksi. Esittäen Hk-sityiskohtaisen katsau>kien iätä pää- määrää tarkoittaivista roimenpiteis- tä, sMMivjelmä tulee siilin johto- päälökseeu, eitä meillä iveitätäisisjä ja MomiäiMchen osoitus, ku.e.: iäiä.^'^ä^uAaitolsi4sa on oima wal- tapausta Hmnman rauhaniopimuksesjalaitov yleiÄvalmtuiuialliv.a mor on nimitÄth. Samalla tämä sopimus-.^»ten. kuten sen iekstisni selmästi il- )ulauicuus-ui mancit. ^tuna inrja menee. ei ÄrfciS Sllek^teria tanvitsee^ jonkunmoista täyden 1 . . iwi nf/vH i nnt '.mr Mi/il/iihfM innn. minikäänlaisllla kansainivälisillä sopi- Katsokaa 67 MitA kultaseppä A. Savuselta saa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis- tosormakset; kauniit nimi- ja syntymäpäivä lahjat. hopeasta, uades- tahopeasta ja nikkelistä valmUtetot. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnslla. Hnom.! Maalisk. 15 P-V Un SO */ t alennus. 647 lmukaian Wenä>jä vallitsee Suomea, on mntMa moudatjamaan «uomenma<.n ^luyntjt ja on oÄmass» riippumatto- oikecksia ja etuoikeuksta. Asiakirja ra- tnana ruotsa!la!isi.sta ja suomalaisista joittuu tässä suhteessa osoittamaan iakijäädöt'silx!lä. TKmä oikeusnormi on Wenä>jän ja Ruo.sin äv iiii isillä. Uuden- kaupungiit Turun ja Wäräläil sopimuk- Ma tunnustettu ruotsalaisen Suonien kop u ll i sen nuoli oi tulisen t olsi tapah tuma, soka yhdisti iviimemainitun Keisari- ikuntaanl. VtHuisletiuaon useiden wc- risien sotien hinuallla koaliansa Suo- m en sulhteen, sai venäjä täjmän maan feirculto rotjottoim-ant, juridisesti eitiä- mättömäil yliherruuden oikeudet. Edel- Iccit seliiiMkjelimä Mityiskohläises- ii scDotää useamman 'kerran lausuttua ajaiuÄa. Ensill<si, mivka .Wenäjä on oiianur lzaltnnnsa- Suoimen sen asuja- !iius;im juostumulsSlla. j on f ai se on lausunut Polttvosn wckiopäuvillä. Toiseksi tämän sopimuksen mukaan lei- sari Mchanteri 1:nm Ichasl antaa Suomelle itijenäisen wa?tiollisen ole- >>va'in 'Venäjän hallitujan armollisuut- ta ja e>ikeamieliifl)y!iä. On j ilellä ky- \iy.mp, tuliko Sato-uit ehkä siirttvs- fään keisari Alok'anterin Ivallanaici- suureen eri Öiseksi wal:icl!s>. Tämä ky w)stä pailkallisiin sucimalaislin sään nötslin nähden. "XälCaincn Sisivvis oli aikoinaain lchiy "/» muruina 1899 ju- jaisiulla cha>kirjalla iskuun ju- llstus). )thki>ijsin on tämän asiakirjan p e x usiinääl 'iiii^ t e n : t'on i n ta f eii.:yi e i -- ly loistaiselst.siihen saakka, kunnes ne j.e-vat tulleet tarfastetiiilsi (siinä jarics- tijSiseöjä, 'luin keisarikunnat uudistet- Min!i>stcrineu- luonut, moi olla olemasia ainoastaan lukuunouaen ei ainoastaan Tuomen vaan fi-fo Venäjä» htw h. Jos :ah- dottaisiin tariasteUa kiMnystä Tuo- me,l itjehallimion pääperusteista yk- fini >!iti>jii sisäisenä Tuomea kosktiva- »a asiana, merkitsisi ie että lahdottai- siin t-ehallaan cväärentää sen aja:us ja lUienetcllä '.vastoin ka?.?ien muiden raitioiden lainkämtöä. Mutia rodelii- inude?ia ia:nn onkin nttlpifififiM, vleis- 'iriVlte.ifitniiallista mterfittistä olema osia, joka fosfeuelee Venäjän ?tuia ja tttmvallisuutta. Ten ohella katkenlai- nen Tuomenmaan autonomian laa- leiuamiiten laUta reijoutaininen tuo mukonaan iioa*wi<mm keisarikunnan laitosten r. iniiniapitrin rajoutami- ien tahi laajentamisen. Kuitenkin Suomen <ii'ioiiie:i siviinea lau>iää- däntö j-t nallinto perustun mi-den Venyjän 'leiiarii, Miufij/.: •nuwii |<i »iiä suojelee nvt.itatunnen peritstuc- ir.lien toinen vntiilä; uksi »änueiä io- p :iHriia lion eliul:aa Tuomenmaan it- icltalliiuea »näärääivien i>uiii»östen tarf«tistu.s, huomioonottaen sama kor- ie.i ivaiknins, mikä ivakuuuaa itse >.vaition perustuslakien järkähtämät- >ö»»''den, jotka nek.n moiivat jentua tt".I.!Äuiutanncttl'.ook'ton ja mcltakun- nanduuman tavkasiel-.a^isi atneos- taan 'f e: so.'i" t n e. : lotteelh';\inovt<i. Jät k. stintys ei o>le mitään .»unta kuin joko Iaiitjaofan^ "1 • . * - - moston hwi'ui|^'iia .s^tu.touo5oin io- lahallinen tahi tahdoton loäärinkäsitiiö. Ei ctc oleinassa sellaisa ojla.fiijoa, ijotvfui kautta Suomi olisi joutunut Zvaltion asemaan. EritiMssä Wenä- jän ikeisarien sulisluskirjoissa ja asia- lirjoisisa puhutaau latvean paiktciun- nallisen itseliallinnon lahjoiitlimiiesta Suomelle. Ei mis'ää:r woida näissä huoitnata viittauksia erityisen juoni*- laisen ivaktioniallan simtymisee», muita iliman tätä ei Waltio >voi olla olei-ias- sa. Suomenmaan itsehallinto perus- tuu Venäjän walt'Ävallan hyivään tahtoon. Suomi, kuten: suorasti ja initeau esitys, ijeka kaitkeni t'orkeim- nialla lucvalla »n jätetty lainsäiidän- tölaitosten ratkaisiamaksi, tahtoo lo- pullisesli järsestää luon IpeWltun ky- Minyksen, jo.ta kDiken>iaiser nurinkuri- sei pääl«l,mär ja määrät saa ta isiin poistetuilsi. Qn otettava huoiidioon. että ktijy- nimlsessä oleioan el/dotuksen tavkoi- lukjena on ainoastaan tuumata Tue- men rajamaassa Venäjän elinehtojen HÄvittämättämät oikeudet. Ehdotuk- sella ei lainkaan ole ^iko'mus loukaia Virallisiay.m. yleisiä uutisia. — Majcsteeltiritosjuiiit. — Proku. roottori ivalittuo senaattiin. t~'.t. pre- turaattori on s">aati'.l Likeusosaslooii ma-littanut Turun hoivi^tteuden {.äei- tot iestä helmik. 11 p:ltu koske.va f ti. tohtori A. Kar a.aista >a rztsnmestaii IgnatiuS:a. sam^n homietkeii^en päätÄsestä he! n'k. ii' v:!tä ioskci-ea räätäli Arlv'0 "Vi'.hn i?f.i ^.'iiviir.:. homioikeuden Pä-itokjes.,i tamuiik. :<1 p:ltä saskema firj-Tpav ionf l ;!:t , :i C:ij Pa«ippasta. — Muhamcttikaine,: teurastustapa Keii>raalikMve?ni'öri on maaliiuit se naätin lausun'oa öe!sin>^siä cituv-öit mithömejtilatiea ieuriv.uuju ano. mukjeit jol)dos a jaada tc.irastai elai- miä muhamettiiatse.i ritualin >,!u- kaan. — senaatin »uufaaiiilKt. Oikeus osaston csitfV-irlh erri Tv. Äränmall on pistänyt mirktiivaiMutui »altiopei- :toorn ajofsi.