N:o 93 (48) - 1910 KHSKI-SUOMI Tiistaina huhtikuun 26 pqiS den, toÄvoo edelleen samoin ioimil- tamakst". Vesannolla pibeitiin toissa sunnuntaina yleinen kansalaiskokous, j<hon oli kokoontunut n. 100 eri puo lueisiin kuulumaa kansalaista, ja päätti Lokous seuraamaa: Wenäjän ministerineumosion ehdo tuksesta laiksi niiden Suomenmaata toskemien lakien ja asetusten säätämts- järjeslykjlesrä, joilla on yleismaliakun- nallinen merkiti>s, lausui kokous pitkän ja yksimickijen keskustelun jälkeen jyr- kän paheksumisen sen aihe-iloman ja tuhoisan hyökkäyksen johdospa maamme perustuslakeja wasiaan sekä päätti, lau- sua täyden tunnustuksen maamme e- buskunnM sen armokkaasic», t>ksim:e- Itsestä esiintymisestä hyökkäyksen mas- tustamiseksi Ichetekeskustelussa loi- woen, että eduskunta edelleenkin asian 'käsittelyssä Pysyy samalla jak-matio- malla, lakejamme surmaamalla kan nalla. BäkijulMtakuljetuskiellon pcruuita- misesia lausui kokous yksimielisen j^ jyrkän paheksumisensa rautaliehallituk- selle sen uhinaiteman menenelyn joh- dosia, jolla rautatiehallitus on kan samme loiwomul!sia polkenut, tehden yksissä neuwoin maallemme mieraan senaatin kanssa mon mäkljuom.iparoo- neille edullisen, Maan kansallemme tur> miota tuottaman päätöksen, jolla uu- destaan amatuin maamme rautatiet träkijuomien kuljetukselle. — Hangon suomalaisen yhteiskou- lun opettajaksi saksan ja ruotsinkielisiä sekä tyttöjen woimiStelusja on 6 haki- jasm maiittu opettajatar I ä m s c n yhteiskoulusta, iwiti Siiri Iume- NuK. — Saarijärmen kuntakokouksessa 4. k:n 23 pnä keskusteltiin ja päätettiin jeuraaw:sta asioista: Äunnallislautakunta oli toimittanut huutokaupan lautturin toimen hoidos- ta Matosalmen yli. Pääteltiin äänes, tyksellä hiJväksyä se kunnallislautakun- nan aseuama maihtoehro, jonka mu- kaan koko tientekolahko masiaa maini tun 'salmen ylikulkukustannuksisia. Täs.ä kemäästä lähtien saaivat siis o- man kuntalaiset kulkea maisuus Mato- salmen yli. Lautturiksi hisiväksyitiin talonpoika Luo Ruianen Miideksi Muo- deksi 269 mkn mucsimaksulla. Hemos- ja naurakarjakaupan v;t§= _potof|u Tulen savlnksi jä:wat! kia, sillä Stolypimn maine siltä tvaan altolsia läilytettämät p/.weluswäen ja kärsisi. Kuten sanottu, cm mitliala ho- ^^^läis^cn Maatieet, ^otka wissa Mä heitellä Suomea kohtaan kairtt olimat wakuut :imai :a. Sitä- suopeampi — ellei odottamatta taasen pait>l -paloi noin 5.^ hl Miljaa ja muita Mastainen suunta Pääsisi koitolle. maamuotleila seka maanmiljelyskaluja joika olimat Makuutetut. Itse aitta- rakennus oli niinikään makuutettu 5(10 markasta. Tuli sai alkunsa eräästä Ivaateaitas- ta, jossa muuan Palme! ijz sattui pitä- mään Maromatton:asn tulia. — Hirtven hätyyttämisestä tuomit tu. Paraillaan kestämilla Eaarijär- men ja Uuraisten käräjillä tuomittiin ial. poika Mani Hänninen Summas- jätmen kyläsiä hirmcn ajosta (maikka ei ollutkaan ampunut) 75 mkn sakkoon. — Konginkankaan Pyyn» lahdelta kirjoitetaan meille: Talmi on mennyt ja kesä tekee tulo- aan. Lämmin PÄmäpaiste on saanut jo lumet sulamaan, niin että mesi juok- see joka- ojassa ja purossa ja kelirikko on parhaillaan. Jääikin omat jo Mar- sin heikkoja. — Rachan puutetta ne livetoa n paikkakunnalla ja iijöttvmyyt- lä, joka juuri onkin aiheena rahojen- fin loppumiseen. Mutta kohta saamat lyöttömäi- lyöjiä ja rahanansiota kun pialkoin alkaa isonlajnen lukkienuitto. — Itä-Hämeen maanwilje!yi»?euran kalastusopastajaksi Maatuin t.k. 20 pnä 14 hakijasta Kalle §int?an«:; Kajaanista. — Joroisten seurakunnan »o.t. luk- kart-urkurikst malasi kirkkoneuMosto t. k:n 19 pnä 13 hakijasta Jämsän M.t. lukkari-urkurin Jalo Johannes P e n- gertosken. — Junaonnettomuus. Torsta:-:ltana. kun tawa «»juna saapui Lylyn asemalle, klo 8 aiZaan pohjoiisesta pä'n, tuli sk niin kotvaa tvauhtia, «ktä sitä oli mahdo tonta jaoda seisahdetuksi, wai.Ua rtäbtltu tvaaran ichkaawan. Asian laita oli ni — Sulku Norjan sahasta Kotkassa. Kuten ennen on kerrottu, pa.'j5c t i äsket täin Narjom sahalla K?'.'as'a rimankan- takain ja apusahurion lakko. Zcyttemmin on sahan kok» thötvä^iö. yhteensä voin 300 henikeä, 'anottu irti 14 pirttiin ku luessa. — Murhapolttoko taaskin MaasaZsa? Lauantaita ivastaan yöllä klo 1 seuduis- sa syttyi Maasas-sa Klemetsösiä le-kin^i- mo Mattssonin omistami ulkoliuonera- kennus t-ttleen ja paloi kokonaan pilalle. Samassa paloi joukko irralmiAoa mmi. pari kuormaa heiniä. Rakennuksissa oli 6 'lehmää ja hetvon«n, sekä joukko kano» ja, mutta n« saatiin kaikki pelastetuksi. — On syytä luulla tätäkin murhapoltto- jan työffi, sillä ainakaan torpan oma trökt <ei ol-e hrXcn kanssa rakennuksessa liiififuratit pitkiin aikoihin. Palanut ra- lennuZ ali wakuutMu 1.500 markasta. — Ilkka. — Sokeritehtaan perustaminen Kot kaan on nyttemmin lopulltiesti päätet- ty. .. Osakkeiden merkitsenlinen seka Kot- kassa että muilla paikkakunnilla on e- j>ischnyt hyvin. Tarttmttamasta 1 ja puolelta—^ mUoonan markan Pääo- masta on jo stksi suuri osa merkitty, että tehtaan rakentamiseen moidaan ai- Man enisi tilassa ryhtyä. Tehtaan Pai- kaksi on »valittu Liiiuiehiaan Mierei- nen rannikkoalue, jossa on syitxi sata mapaikka ja mukama meden saanti. Paikalla on myöskin se etu, että se on rautatiemaan imieressä. Nhtiön osakkaat pitämät näinä pui- Minä Kotkassa kokouksen, jossa Uiali- Jyväskylän maalaisseura toimeenpanee kilpailuja niittyviljelysten kuntoon laittami sessa, sekä torpparien kesken maa- talouskilpailun. Osanottajain on il moittauduttava ennen toukokuun 31 p. joko K. I. Mäkiselle Mommila tai T. Oksaselle Kirri. 1512 Johtokunta. 1-1 Sievä kyökkihuone vuokrattavana kesäk. 1 pistä. Lä hemmin Aline Hokkasen valoku vaamossa. 1518 i_i Nuorehko kunnollinen maalais tyttö saa palv. paikan. Vastaus Poliisi Koskisen taloon. 1622 Suomal. ja Sorr. V, 1 k. 4 ». BO mm. Kuulutus. Jyväskylän pitäjän holhouslau takunta kokoontuu pitäjän tuvalle keskiviikkona tulevan toukokuun 4 pnä klo 10 a. p. Jyväskylässä huhtik. 25 p. 1910. Tob. Kylmälahti. 1 i T rP»iitrrf , nTrr»f'*iriTlfT|iTr , f'nTyfVTV|-?iTrrf»iT|'/ Lajiteltu varasto peililasia O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. 1-0 mittain se, *rttä Lylyn asemalla odotti jaan yhtiön toimilhenkllöt sekä käsiiel- etel<iötäpäin tul>cwa tatvarajuns. «nsttsi- mainittua junaa, mutta kun odottamalla weturvlla oli Pvtkä jono Maunuja peräs- sään, einxit ne mahtunoet kokonaan jiwu- raitoclle,waan kaksi Maunua jäi tvaihtcen u!.'opuotelle. Näihin u>lkopuolel.'a olemiin »vaunuihin tövmäsi Meturi niin hmjalla tvauhdilla, että -Maunut suisiuiiva: radal- ia ja toinen murvkautui kolonaan. Ih- mishcnkiä ei MahingoUtunut. — Paä- vata saanin setwitcdyksi wa»ta i aikaan lään muitakin tyritystä ta. — Hanr. San. koskemia asioi- Pikku-uutisia. rämistä »varten ase-eiun komitean :n!c- Onnettoim^udcn johdosta my^,äs- linnö-tä Maadittua lausuntoa ania- l>,i päällea>jcttu taavarajuila 0 iUlina 21 maan tvalittiin kunnallisiakunnan esi-^nin. ja toinen e t. Tämän johdosta -a- mies Aug. MannTa ja kuntakc-toukjen^shtui mms:a.!in kpäsäannöll!.,l)»i!!ä !n- ^mtihina uiiti,^, etta ioki ^ - Ne suomalaisen senaattorin „3 miljoonaa". Kuten muistettanee, sisälsi Menäläinen esimies Äriur Äc-kel:n. Linnan kylän kansakoulu piiiitct:;itt luiclä kaisi lufuuntixta piiää eiuifieiii Muokrahuoneissa, jotka tal. i?ifo .'Uii-- Mikko sitoutui entisillä ehdoilla edel leen luowullama«l. Mahtun Eielämäen lansakouinn ra- fe,mu~iiici 1y.'ältiin senraaivaan kun- iakokouki<en. Wc-Uicapua hakemaan Pyhäsäriven kansakoulun laudoitiamisetsi malituin 'kunnallizlauiak. esiinics A. kcntt>cssä. — P: maa. malainen senaattori olisi ollut Tukhol- >massa multanaan 3 miljoonaa, joilla me- ^ taasen 0!!!ih'fftippC! f f il rcfii n. n ; l<,h.!»nlaan Europcm yleistä mielipi- x. k:n 14 v 'ia jä r : ^lij.iriii L >tlti(-^!>- dcttä. Nyt on'tähän juttuun saaru luon- pan hallituksen esimies kon'urssiha5e- nallinen selitys. mulscn IN uit liiiOfuiiNiin jgajflu aikia -fittc.n lliähti ent. senaattori tuoinarille. jl st -1%'iifij.i mukaan ^ Serlachius Tuoman kaupunlien 'hypo- meltoja <c in £ . 17 SO ju luivoju tcciWi'k<i k 3s<m puolesta miemään Hampu- mk. 15,25f5. 07. • —^ ,fcn jl,'./® ritn kassan uNonnaiscn 'I^atnan obligaislo- ttä 'tPCiifflhupp.:. ö. v v 3. neja ja kuipc»nikc>ja. Nä>mä oltmat 4 tää- — Wesijiirwcn kana.van 'nujtnmtö» -vocssä ja oli niitä 3 mil>j. Mat?>a Zulki 1614 1-1 I.0PPU huonosta kilpailusta. Tästä päivästä alkaen on siemen ten hinnat halvennettu sisääaosto- hintoihin. Tarkoituksemme täten on saada kaikki ostamaan tänä kei nottelun aikana kunnon tavaraa. K.-S. Maanviljelys-Konekauppa O.Y. 1527 1—1 Viittoja, Sadetakkeja ja Seteenvarjoja myy M. G. Oksalan Juuri sisään saapunut Naisten kesäsaketteja ja sadekepsej sekä Miesten sadetakkeja Wilh. Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. yannärläväinen TUUUSiKI 1525 YmmärtämSlCn M bv!nd<l poroonsa älfl-arroisilla oiskuiäcnxflU hnoAMli puKdistrttua, la|Mtflenuf«n(« siementä ja fcvltV -tuua cUiltu v«^no. huihfunccn «xidnn, jossa on puokk&4 rikkoruohod. pujanrisjelijä r.vS ;c \cc ennen £. 4t h petevm» myrin ui—tn rUJI j» i |« horjea varain tyytyy^ml tiln rvnsätn, T«0rkki poikitiitn fcevtorbosfi/lu^ii perutV/lla K.K-ptoa ftdvti/lviM :906 —titlolH palliUMOtta Ji parfcaiatsAtU »m*e«w9» > « iH IMkMU t» M IO,GOO Itpla biUnA Tuulikkia s» soatöMBö koiki.^o hjTinMru.M/tujstö bonr- js kaupoista maassamme, uiofflon nciitl» M MtltyltstA ItftrtrtMft ryjtkr «yl«wtMa «tenntult E. A J. Leino, Salo. Lii-: (I. 45,533). 1-1 HUOA.I Alkftk ostako iatutuasi pulia »pllaiaia, jot ka ovat valitut ruokiin k&ytett&vist& si pulista, *ill& ciistft saatte ainoastaan kak kia, vaan ostakaa oikeita siemeni6t& kas vatettuja sipulia, niisti saatte täyden sadon. Ei ai viikosta alkaen on niitfc saatavana Ida 8tolberg '{n Kukkakaupassa. 15 f G 1—2 äväni. PukimoHikeJ 8i I '„Äroia ™ 1324 1—2 -IKanntla £;vxit nnn hylvin cdisiyncc:, että Tukholman kautta. Tukhoilmnn Mian- ^«kiltin fcnvVlfoitluti lujffälutoueeii ! ,ta ^ iroan ^Lmiätummcn ti :uU wii»i)i« 'cmoiiot wirkan,ichct swat (clittäncrt, rukiita, ruisj-iuhoja, J patinoja halvalla. Vali tää kaikkea laatua siemeniä, siemeakaur. mus'ia etelä-ja pohjos- Suomen, sekä syöttökauroja. Suoma laisia rukiita ja ruisjauhoja. ÄpulGIl- toja, sementtiä ja kalkkia joka ladusta, vaunulastiltiin suoraan tehtaalta Torstaina t k. 28 p:nä klo 5 i.p.' huokealla. Maanv ljelyf koneita ja tar- pidettävallä vapaaehtoisella huuto-! p°ita alennetulla halvImRialla hinnalla, kaupalla myydään Keilänin talossa' Kxlastustarpeita y.m. Kukkakaupassa on nykyfl&n ransaasti kakkia. Kaikki* ti- laituuksia varten saadaan tilauksen ma kaan kauniita laitteita. Myöskin TtbtiniA* mest& saa kukkia, retiisi*, salaattia yjn. täydelliseen kukkakauppaan kuuluvaa ta varaa. Sunnuntaisinkin voi saada Tähti- niescestl. PnkeLn N:o 177. 13 9 Ida Stählberg. 1-2 O ntakaa Puntsrbasiemenet Kukkakanpasta; rnnoM valikoima, varma itkvyys, kohtuulliset hin nat, samat kun Toran siemenkaupassa. Liljan, Clocksinian ja Beganian muku loita on kauniita värifc. 1518 Ida Stahlberg'in Kukkakauppa. 1-2 eieijeeu ja munaan puäu\nin Uv.Kco uuder muurit. — «oarijärrocn jääätöpaniin nistöii kokouksesi t.k:n 23 P:nä ienitn m.m., eitä ponfin efr.nicljcit on kahden kuukauden kuluessa korjtUiama ka-kakirj«t?sa B estiniixvät roivfjtet; -el- ilei tämä cie siksi topahiunu:, ryhtyy isännistö asumvaatimiin toimcnpiiei- siin. Pankin tiikti kahdel:a wi>me w ! lämmin laiivaluttccn ioclla- eitä senaattori i pa atvcivcqt t«ä tvuonna oniin tatvallis- m«n Vaibtta Hampuriin oli tMuvimn- ta aikaisommin odotcttaivi^.i. Liaitaiva- omai>silt<i anonut, «ttä sai>si aMacvnmtta- n^öt ciiuat nimittäin Iillä a-jUvi!i, että futjcltflo n>no 4 Sääröä obli^at^ionia päii' obtftctrtan jen wa'tmtff!i!iuan icufofnun Ruotisin Iii.pt. Myös ilmMcmnn, että «rltuun. Työn edisiymiscen on iauh!:a «häncllti oli>si ollut oikeus ilman pliyntöä- tatuoi >edullis?öli »vailiiltanut. ^pin tvc>pa«sti'kuÄea, kun olisi tvain p>>y- AaiA^xt Wesijärwt on .r.uaii aulca- tärUyt passia Mailmön kautta Hauipueiin. aruijöfo, iviipyivät ^iiijiittcm jäät tawal- Erkille TuiHÄman -kauppiaalle kuuluu li>seÄi niin paljon 'itj"cmp.i<iiT, ettei- >s>enaatt. S. laavalla bor^omcen eitä il>ä- wät lailvat »voine enn:u touisin»!! allua Anella oli mukanaan ark>o^apcria 'l milj. hmväkjnninen jäiettiun ebcUälJUintiun'Päijänteelle t>r ; teliailiäx 5>a )i'bcu men- ma»kkaa ja >scn wu?ksl toiwoi itselleen «sian je^.vencmisostä riippumaan. —!n«ssä odotetaan lanav^uiin lvuiinittu- >crittiistä osastoa rau-tatiellä. Merkillisintä on, miStä mu?'t,vsotnia- lainen Semtshina on onkinut iuinliii ta- ■t>af)tiniman, ^onka >s« idse on wäri>t!inyk. »semaktlduo v^rrslla, vastapäätä kulkiessaan ?u?k>al- Luomalaisen konttoria: Yksi uusi, ainoastaan vähän käy tetty saliakalusto, hyvä kyökkipöytä, kaunis salonkipeili, pienempi peili, kaksi miehen kultakelloa, paii pol kupyörää, taijottimia ja muuta, josta lähemmin tilaisuudessa. 1530 F. H. Petäinen. Keuruu k. k. Tapiola. l-l 1515 Pyydetty toimitsija. i-i MrurAmeTi Iso-Jaakkolasta saa Olkia ä 4 msrk. mitta Pienen mää rän heiniä ja perunoita. 1517 A. Pakarinen. i-i Myytävänä; Georgiinin juuria Neiti SAVANDERILLA Mannilassa. 1521 1-1 ÄUmnatutien aniaininen kunnassa toi- 'n>an. — 2:ti. n"wall^ Yhteiskoululle far-ottiin ole-! _ Soitt)altife Wcsijiirwcltii alkanut jpan laamoifl wa-man. ia erotettu ¥ctjantoin(> tlo ^ 5 ,. P . rd(;ti mt)t tvlmenptde ius taulat. l«iwa McUomo" West-jn°eU.i W-dtst)n — Metjäkulmalciisct, iaapitfao nai- kana»vall«. Koko nia'.'all>: oli kiinteät.' sissa ja miehiss.i Pe:äi»iwcd.'n Pehla- jäStä, mutta sen mu-rsi .,o.nyla!-va l;cl- lait harjulle mieltämään »'Kctppua'^ posti. Klo puoli 7 ip fcayui icitfof. 1 p:nä klc 2 >..p. Z)h'ä ja l^.'is- ano" kanawalle. ta hauskaa kuuluu sinne tulciva:'. oh-1 Laucrntaina alkoi „ffic"(tnio" säännöl- j el maaksikin, iloisen l) il pc a n 5.'wäiscn äiset maÄaSvuoromsa Liliden ja Maäksyn mielialan lisäksi. Tcrlv? tiäfciiiädn! 'tanaaoan wäUllä. — £.5. iinänsö, niin Mkto ja jiilk.i on näköala l tanut mieliiuonjä arin. estiykscn jvh» lausunnon puolesta, jotÄvaSicin kaikki kaMalla pitkin laweaa ruma ja metsä. ^osm. joka koskee pel:kort:isuos:un!aa' muu Olilko Ritvalla tai Tucholmassa urkki- na ifiitä ettei Juntala eikä luonti anna n ! . ATY < IA» «n i% s* Ä»**rtTT 6 muut oliivat sliä tnirttä, eriä auoinus lintu — kurki tai rietts — wahwistaa 1911. Tul-on suostuniins.'» walic- ou hyiältÄvä. ttmn«<Sman Jirfrsten silloit •.iKöin kaa- funia aNvioi 50,000 markaksi arinoll. mealla äänellä, tkäänku n ^arotuShutt^- eftn)k]cn mukaa N. Mnualta Suomesta. Nuoren Suomen Liiton wuosikokouS — Raittiusiltumaansa n>.rn: Keu ruun Zukoiänv^l k yi Ja irastuperu^- teitu raiuiu-lchd. „Taimi 11" timäu kuun 10 pnä Ruo!v!?n talossa. A^iih- telomasta ohje.mas:a juoininafojjn in. m. opettajatar La:up"sen >Puhe. Esiielmä cpoii^iat.ic CStli iaraiiti, tu- no;a ja leuo tiiufu sekä lovtcn csiiiu» mä wuorvke-kux:.u. i.'o;ufsi hauska monoloogt, ionia esitti ly!e»lainen u. ^eppäma:i. Lliielmanu.-neroiden ma- on Pääteich Pitää lauaniaina ia .juu l;»sä köjuute": i:n re:ppa::a UilmusUu;» numaina kesak. 11 ja . 1 2 Pnä Luh 2aa;; : no.i kiiulla l-j^r.lauttiokm. dessa Nuoren Hämeen Liiton kesä K.eisöä cli a^a.-a pirtu juhlan yht^dessä. uä. Miitos, ja-ipufc^ ma-itafinl Jji' j A^oleifupien juhlkm ohjelma tulee c- tämälltsclle li.u; loivacii j lausuu iltama- le maa n Pääasiassa sellainen, jommzi- toinnkunta f)uj::c.6;a sena se on suunnikcttu Di. H. L. kesä julimma: Ii!t3t!:n?a. I — Hemoskauppa. 2Jiaa;no. Oskari ^ muutamia täydennylsi.i. joita! — Ei taipunut. Kuten tunnettua, on 5uwernöö?cisä?!ohot>ettu wa>lwmnaan, ettei sanolMÄehdi ^tö sovittele tiutisia linnoi- tusraliennuHiSta. Kiertokirje tä&rä saa pui myös Uudenikaupunoin maistraatille sanojmailehdill^ u>mtettatvaksi. DiuiÄ.^ kau» p>U'NginpaÄvel^ja K. 5). Leino lieHvilvttji >sitä perille tvi«mästä, loska se raMtti painotvapaubta. Leino sai tämän tvuoksi koissa maanantaina eron toimestaan ^za nimitettiin hänen sijaansa lvahtunestari I. Törn. — Meturinkuljettaja l e Ii tenän, .^un Haapamäeltä Tampere!!.' men wän se- faijunan, joka saapuit sinnc L,t2 a.p., piti wiime tiistaina 'lähteä Haapanräen ase- mMa, ei lähdöstä tmli*'m» mitään, sun kulottaja »vaatii, junasi», poistetta- waSsi 3 daluatanxuiruta. Kur. aietnapääl- lystö m suoZtunut iä^ä'.'.. ei kuljettaja mt)öMi<än kähtenlyt junaa aia -maan. Wa.k- ia. junailija antoi useita Ivi^; tö:ner Ifcjä. armovi raijan siirtäjälle ta> inaarostvolle. — P inma. Palomiinamero w. 1911. ' Maliiosvarain waliokunta on wal» — Eduskunnan anomus apurahain misianut mietintönsä arm. ejityksea myöntämisestä sanomalchtimichille. I^hdos^a. palmviincnvero ^ta M. 1911« Kuien tunnettua, on senaatin lausun- Walio?unta <hdotwa tmon m^liusta ' toa »vaadittu eduskunnan anomulksen ^^osta arwtviwtM?it 8.v70,l^0 mar« hohdosta mai>ka-apuraha :!t myöiuämi- V 1 werott^pli>ytettÄvakit edelleen»- sestä sancmalehtimiehille. MM Me Wki MtiM , «s>°-!>»>-im i-»°->!»ia i,ku>?i p, W,MH * j<x paatti lenaattt antaa anomuksen VÄW. l johdosta epäämän lausnnito^. — Pelikorttisnostunta w. 1911. > Senaattorit Saarikosii ja Nainesa- Waltiowarain waliokunia on tvalmis- lo 'Iknctuat äänestäneet puoltaman Tin 2:na markkana litralta. Walwkunnan ruotsalaiset jäsenet von Born, Hallberg ja Ä. NeixviuS ehdottamat masialauseessa meron hy- wäksyttÄvä5si arm. esitykicn mukaani mk. 40 p. litralta. MaalNv. Ala-Zout-.n Liroilta o:nis:aiiia. kulu- neena ta.:vena Iyivä-ujläsiä ivailivn kanlakirjaM mcrtiuy, n>wUa'.uautiuä lvaikojouhinen ori „3ipu" n:o f,97, juolsijaoriin „2l;aiutj-csi' pojaupoika, on nxtihiokaupan kautta siiritjit.)'. aj'.ro- nooini E. Arpelle W:»ppuiaöja. — — Mielisairas manhus lopettanut sv «Vj» . X ••il' u""f juhlaa marten, tekemällä siihei'. Main Noin tunnin kinastellaan mytyt paal- muutamia läiybennDifiö, lystön kmtenkin Mää lvaunut P0I-. ia nM ivasta lähti ku>^'.aja a^ainac.n ju- naa, ijoka saapui Tampereella tut>n :n myöhästyneenä. — K.Ä. — Huhuttu kanne „Frankfurter Zeitungia" mastaan. „?iuit.!a Wjädo- ' «.«silli" TOorf inirt f iriOClltlVli fltfliii ker- Snoml ulkomaiden lehdissä. Lokal-Anzeigerin" kir- »Berliner _ _ jeeirivaihtaja sähköttää Ptetansla: Tuomen iysymylsesiä olen «kovtca-Sio. läliieesiä" saanut tietää, että venäjän li poikansa luona Saar!jär:vcn Äalnia- rin tylässä, lopetti tämän kuun 19 p. htlltälMnällä päimänsä Marltulan :a- lon !äheisyl)desjä olemassa metsässä. Wainaja oli ollut mielenhäiriössä ia ijältääti noin 70 muoden man.ia. Tulipalo. Perjantat iltana klo 10 aioisia jy:M Laukaan Leppmedea k'.läsiä Eemerus Peruutan a.tiaraken- nus palamaan. Aiimail-. Mpuneen ia kyläkunnan ^ma.i rut»kun amulla Latiin lähellä sijaitsema talon Paara- henkilö, on l-eskikeisarinnail kautta >nu- rella inenesttMellä maikutlanui Suo- men hymälst. Samoin >vwat Tanskan ja Englannin waikutuswallaijet howi- piirit ryhtyneet Suomea Pvolustop maan. Hallitsija itse on her- mostunut jen johdosta, että Tuomen kysy>M)s on aiheuttanut niin suuren melun. Uuden Suomea koskc^van la- 'kichdotuksen on Siol>YPin tosin jätlä- l>yt durrmalle, joka jen >on lähettänyt maliokuntaan, mutia tullee se siellä le- päämään kauan aikaa. Hänen iaaniu- mukselliset hstckvänsä duun '.assa war- maankaan eimät tule siitä tekevään lo». mostin" Berlinin kirjeenmaihiaja kev too, ettei »Fraiiksurten Zeiiungin" toimitus puolestaan tiedä mitään Hu- ihusta kanieeskai sanoitua le^tta ivastaan, joka kanne tulisi nostetiamak- si lehden tunnetun kirjoituksen johdos- ta Suomen l1 >syniykseStä. Huhu rajc i- lunee siihen, että Menäjän hallitus on asiasta walit:anut Saksan '.l.hettilaol le. — Ankara rajamecktt. ?!onfi)u*i PakloMM-sä nykyään pää:i:)n:eZ'ä ison- jaon 'jär^-ZtekvM oivat liw!pyyk'.t sijoi. tckut painilleen. eräs kilvivrylki on kummallinen muZ^kkamäen takaiscua nolvalla. Siinä on frnn kirjoitus 'kui- iifsi joiksi hakattu suureen kw?em founl, lä kirjomilla: Kirottu olkoon joka '.ä- himmäisenisa rajan siirtä? ja kaikki kansa sanoikoon: 6 Roos. S.TS 1T. Kun lukee tämän kirjoituksen ja noitaa ,\U - 100 - Ä 6 i a 3 P. s es Ui Liika-asutuiasa asunnoissa Prosentl OOT LVZ 43.7 ' "S CO s d ■s H) I 1 1 *2^ I . 3 : o ;w <• K S « « « o 100 73.3 53.3 100 «o uj 1 o «s a M S ia s s s M n 1 1 1 0050 C^l . z n X 5 S P O S S S s s o m O £ . I 1 IQ CT) Ci »f 1 1 JC <M »H CM ■ © «3 '3 0 M s H) 1 e<5 i>- io | 1 1 CS CO 11 05 9 •m ; 9 1 O M s 0 * 1 s 1 g ^ 45 n . O O 1 ndöiooo 00 «O SC <-1 l> ?'i £ 3 2 s w S JM S Kl 1 t» t» R 35 !" S 1 th n oo e-t X t . . . . c5 OS OS 05 05 C5 OJ^J et B B jd M »Ö ^5 ^3 Ä oj m "5 «o P 9 <Xt 38.5 pros. 17.9 » 17.1 „ 16.5 „ 18.7 „ •">.3 „ asukki-asuntoja - 97 - Helsingissä Vaasassa Turussa Viipurissa Jyväskylässä: kaupungissa Mäkiniatissa Kaikista asunnoista on: Pietarsaaressa 29.0 pros. Jyväskylässä: kaupungissa 24.8 „ Mäkiniatissa 13.8 » Mitä asumia-ahtauteen sellaisissa asun noissa tuleo, joissa on asukkia, >oimms siitä teiniä johtopäätöksiä seuraavalla si vulla olevasta yhdistelmästä, joka osoittaa sekä liika-asutut asukki-asunnot, että niissä asuvan asukki-luvun. Vertaamalla tätä taulukkoa niihin kah teen taulukkoon, joissa aikasemmin (siv. 74 ja 77) esitettiin liika-asutut asunnot ja niissä asuvien henkilöiden lukumäärät, voimme tehdä seuraavia johtopäätöksiä. Liika-asuttuja asukki-asuntoja esiintjy kai kissa asuntoluokissa suhteellisesti enemmän kuin kunkin luokan yleinen liika-asutus- prosentti edellyttäisi.