s - X:o 83 -1910 ^uorstaina Nsinäkuun LI pmä o mril ^»s° .Gloria- S^illopnrtteja, Täilykepurkkeja ja Wiilt- 'V astioita Holmalla Turun Lamppu- myymälässä, Linnankatu 1 ja Humaliston katu 10. S369 RaamalunisUtijkstä, Kaamatunselityksen pitää Tuomiokirkossa suomeksi torstaina klo 6 i.p. pastori Ro- schier ja Mikaelinkirkossa samaa» aikaa» ruotsiksi kappal. Lehtonen. Rippisaarnan pitää TsomiokirkoSsa suomeksi laumautaiua klo 6 i .p. pastori Roschier ja samaau aikaau Mikaeliukirkossa ruotjiksi kappal. Lehtonen. Maaria» Sr. Työv.yhdiStys to mii pa- tett-.iltaman lauvontaina t. k. 23 p. klo 7 i.p. K rsämäen kentällä. Paketit SS p. Puhuu M. Ikäheimo Turusta- Tarjoilua. Rahakurssit. S«ome« pankki htiuiik. 11 p:»a. Myynti- Otto- kurssi. kurssi. Pietari a/w ....... . 2S8: — 2SS: 66 k 3 N. —: — L«3: 60 Lontoo a/w 25: 35 25; 19 3 kk.^ —: — 25: OS PariS a/w 100: K0 100: — S kk — S»- 30 Auttverpen a/w 100: 30 SS: 70 3 kk. —- — S8: 80 Berli» a/w 123: SI 123- 40 3 kk —- — 122: 10 Hampuri a/w 123: SI 123: 40 3 kk —: — 1L2: 10 Löbeck a/w 123: SI 123: 40 S kk. — — 122: 10 Kraukfurt am Main a/v 123: SI 123: 40 3 k^ — 122: 10 Amsterdam a/w 210: — —i — 3 kk. —- — 206 20 T»kholma a/v 139: 30 138: 80 Kristiania a/v 139: 30 138; 80 Köpeuyamiua a/w .... 160. 30 136. 8^ Hsotteita: Asianajajia: ADklOist, Hizo, Z Mnltavierukatu 1 Puh. 10 04. Alfred Holmström'» z Aurakatu 3 Turuupan- LakiasjamtoiUisto, ''«wi7.k°° -I- . 2 terr. 3495 Turku. Omistaja: Alfred Holviström, v.t»om. Työkumppani: Ivar Aminoff, v.tuom. ! Toimisto 7 72. Puye«mer. j H^st-Sm ja Amiuoff 10 49. HWLilii>K,^'^'°^^ »Turu» Paukiu uust talo. Lääkärejä: tz.Bo«»>«rff. Aurak. 1. »-11, jS-jK. P. 10S4 Grunör, silmät., Puolalaukatu s, jlv—12. Hammarin. Uudeumaaok. 1. S-11, S—s. Puh. IS 66. ». HeiVeken, Carl, Linnank. S. PoiSmatk. Horelli. Kristitnankatn 6, S—4. Puh. 729 Lindgren, sisätaut., PoiSmatk. 1 p. elok. Mattsson, sisäl. last.t., KriStiiuauk. 1. PoiS» matiuStauut. Möller, Uudenmaank. 1, S-11. S-6. P. 1084 Äotvtkoff, P., Koulukatu 10. Klo 1-2, S-7 Ringbom, L., Kasken! 1, klo S—11 S—S TtadiuS, W., Eerikiukatu 9, S—11. jS— 6. Strähle, haawalääkäri, Kaskenk. 1, 2—j4 LältiN, G-, Iso Hämeeuk. 22. 2»j4. P. 602 Tollet. G. A.. Eskelinkatu 1. Klo 9—2. Hammaslääkärejä: Andersson, Uudenmaank. 1, 10—12, 5—k. Bahne, Allan Eerikinkatu 5. Klo 11—12 Blomberg, J.Häm.k. 30. 11-12, P. 1352 Jörgensen, Maarianhaminassa. Lukkarinen, Aino, »riSt.r. 5, Mattoilla. Schauman, G. t5.,Linnauk. Matkalla heinäk. 28 p:ääu. Bidenäs, W:m. Aurakatu 14. 11—12. eläinlääkärejä: SabritivS, L. ja L. I.. Eerikinkatu 1, j 10-12. Nyberg. Carl Alfr., W. Hämeeuk. IS, 10-1 ?reivi Lurust. „Jopas Jukka oa palannut kotia" huudettiin minulle toimistossa, kun au ringon paahtamana ja mustana kuin neekeri asmin sisälle kauniisti kumar taen muille toimituksen herroille, jotka hyvin vähissä pukimissa istuilvat pöy- tiensä ääressä uutisia ja muita juttuja „vapriseeraamassa". No minä siihen vastasin että niin kuin virkaveljet huomaamat, olen saa punut kesälaitumelta sekä »valmiina ot tamaan pännän käteeni ja kirjoittamaan sen, mitä kirjoittamaa pitää. Ja siihen olivat „kampraatit" täysin tyytyväisiä ja jättivät miaut rauhassa hikoilemaan. Mutta voin itseljeni kuvailla, mikä ilme ihmisten kasvoissa tulee näkyviin kun tämän numeron aukaisevat, kellari- kerrokseen katsovat ja näkevät siinä „Preivin Turust' prameilevaa. „Kyll' maar', huutavai ukot ja akat, neitoset ja nuorukaiset sekä kaikki muukin talon väki: ».kuulkaas, kuulkaas, kun Turun Lehden Jatka on kotona". Ja kun ko koaisin laitti huutajat yhteen kylään, johonkin suuren suurelle niitylle ja an taisin heidän siellä huutaa ilosta täyt tyneenä, niin ei tosiaankaan koko venä läisen laivaston kaikkien tykkien jyrinä olisi kuin hyttysen surina noihin ilo huutoihin verraten. Eikös vaan tai- kiskin niin ollal KätilSitä: Teir, A., Vuorikatu 10. Yhdistyksen hytvateletväisyyde» järjestämiselfi toimisto, Käsityöläiskatu N:o 1, pidetään awoiuna kesä- ja syhsk. ainoastaan torstaisia klo 11—2. Heinä- ja elok. suljet tuina. Puh. 6 44. ^Vakuutusyhtiöt Turussa: Henkivakuutusosakeyhtiö 5^ Lissörsäkriugsaktiebolag Pääkonttori TuruSsa, Aurakatu 1. Puh. 43.13 Keskinäinen vakuutuslaitos, osote: Liuuauk.10. P. 1345 ja 618 Tapaturmavakuutus-osasto (eut. Turu» Työväen TapaturmavakuutuSyhtiö). Kuljetusvakuutus-osasto Makuuttaa rahti- summia, lasteja, tavaroita, matkakaluja, purj-- ja höyryhuviveneitä, moottorive- ueitä, pieuempiä aluksia, höyryveueitä, kalaStajaweueitä v. m. KaHunkim Paloapuyhdistys irtaimistoa varten. Asiamies: E. NyUlnd, Käsityöläiskat» 6. Suomen Merimiesten Tapaturma» malinutnslaitos, Marti amuoreokatu 4 a. Pah. 13 -14. Klo 10-1 4 ^^ meriw»k««t«syhtiö. Trnoll Konttori: Läntisen Ranta- ja / Kristiiuaukatujea kulmassa. Asiamiehiä: Hjalmar Carpelan C:son, C. M. Sjöblom. Gurun Oliukorkolaitos Eerikinkatu 13, keskiviikkona ja laumautaiua klo ^—6. Turun ^ewo8tva^llutu8^tiö. Asiamies: L. Fabritius, Eerikiuk. 1. Puh. 5 38 Arkkitehtejä: Etmdell, F., Kirjansitoja: ch. G. tzkblom, Eerikinkatu 28. Puhelin 6 58. Hotelli Saimaa ja hyvää ruokaa. Puhelin 23. huoueet 13533 Turun RnnmiSarkku- 13033 Tehdas Linnankatu 27 Puh. 11 S5 on uusi», ja ou sillä hienompia ja muodik- kaimpia arkkuja, ehdottomasti halvimmat hiuuat. Fagerlund ^ Andersson. Hurun Lehden » Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoituS- kuwia. Antaa kaikkia tätä koskevia tarvit tavia tietoja. Kirjapaino. Gurun NirjllpllM ja Ssmnllllehtl OsllKeHtiii Läutiseu Ranta- ja KriStiiuaukatujeu kulmassa (vastapäätä SääStöpaukkia). N ««. . ii- Konttori 7 4S. Puhelimet. gg. Säntillinen työ. Kohtuulliset hinnat. Torun Sää Linnankatu 18. Perustettu 1822, Avoiuua klo 10—12 a.p. ja 4—6 i.p. Tallettajaa rahasto mk. 33,732,628: 43. Vararahasto mk. 4,629.425: 40. Korkohyvi tys Skoko- ja puolelta kuukaudelta. Korko lisätään 2 kerta vuodessa pääomaa», nimit täjä kesäkuun 30 ja joulukuu» 31 p:oä. Puhelimet: Toim. 13 96, asiam. 3 80. Kammaslääkäri. Allekirjoittanut ottaa jälleen ivastaan kaikkina arkixäitvinä klo 11—12 xäitvällä. 13889 ATau I2aHue. Terveheks vaan ja terveisiä hyvin paljon mailta. Kaikki oli siellä niin kuin ollakin pitää, s. t. s. karja oli lai tumella, ihmiset maatöissä, joko niityllä, Mariassa tahi myöskin kalastamassa ja kesävieraat eli n. s. laiskottelijat kulki vat tyhjäntoimittajina joka paikassa. Aika kului kulumalla, viilipyttyjä tyh jentämällä ja nurmikossa nukkumalla. JoskuS pantiin moottori käymään ja selkien ulapoilla kilpaa kalojen kanssa lasketeltiin. Ja nyt sitä ollaan kotona, kaupungin helteessä ja tomussa. Mutta tuo tomu ja katukivien kuumuus oli niin tuttua että sitä maalla oikein ikä väksi kävi. No niin ja koska siis nyt taasen Turkkuseen tultu on, eipä muuta kuin tyytyväisyyden pumppu käymään ettei tyytymättömyyden ilma kesken lopu. Maalla ollessani luin eräästä leh destä, venäläisen virallisen lehden ku vauksen suomalaisista kansantavoista. Tuon kuvaulsen kirjoittaja nimittää it seään „jolirosvoksi" ja aika jokirosvo- romaanin se kokoon paneekin, Näin ker toilee tuo jokirosvo: Kun pyhinä mennään kirkkoon, täy> tyy loisien laittaa kuntoon kärryt ja valjastaa hevoset. Emäntä ottaa mu kaansa pari sipulia, ettei nukkuisi kir kossa. Kirkoissa enimmäkseen nukutaan. Paitsi sipulilla, karkoitetaan unta myös koirain haukunnalla ja tappelulla lir- kossa. Miehet sitäpaitsi eivät uici? iule välittää kaupunki-ja maatilo- MllllA i-n, humiloiden, palstatilojen, .... ^ e ,, . metsien, tukkien, puiden,ofak. Hurun konttori, ?-<».» M mk.»-»»-»-» Braahenkati» 11 Puh, is 21, »«tn - j„ ,»»»»« «. Asianomaisille Talonomistajille ja JsSlluöitsijiiille ilmoitetaan, että KontroMpalotarkastus tulee toimitettavaksi heinäkuun 27, 88, 29 ja 30 p:«a. Tarkastus alkaa itäiseltä puolelta jokea. i388s palomestari. 'lliMklM/IVMl.'/ ?oIo^unnan^o!o5Z0I» ^oneesisso 13843 Mak««tr»s-G sakeqhtiö ^ Skltnditt ^ toimittaa Palo- ja Henkivakuutuksia halvim- piin maksuihlll. Koko henkiwakmltuswoitto lankeaa va- kuuttajille. Rahastot noin 75.vvv.vvv. mk. Asiamies Turussa: Herra Alex. Mecklin. (A. 43925) 1370 Puhtaita Mepuzcr ostetaan Turun Kirjapaino ja Sanomalehti O. A:n konttorissa. Vznnersutzz mxMvzns! Sopitvaa kaikenlaisten puu astioiden myöttämiseen. Myytämänä Tm» Lehden kirjGmU Läntinen Rantakatu 19. MeMzzn kulettaa siirtolaisia pikaisemmin, parhaiten ja halvimmalla Enomn Höyrylaiva Meyhtiö, Allan. American, Auchor. Can. Pac. Rvy lAtlautic servic?), Cunard, Dominion, Skau diuamien—Amerita, Stal- ja White Star linjojeu pääasiamies Suomessa. Matka Tu rusta (Hangon kautta) joka perjantai i.p. ja Hankosta joka lestiviikko i.p. Lähempiä tietoja ja pilettejä saadaan Joh. Gnst. Mikeströmiltii, 2993 Linnankatu 35, Turku. Amerikkaan Tukholman—Göteborgin— Hullin—Lilverpoolin kautta toimitetaan pilettejä halvimmalla 1662 Boren toimiston kantta. kirkkoon sisällekään, ne pestaavat ulkona palkollisia, pelaavat korttia läheisessä saunassa tai muussa piilopaikassa. „Ki- hupyhinä" juodaan kirkkomäellä niin että pastori hyvin vurovaisesti hiipii ohi, ettei häntä pullolla iskettäisi. Kirkon ovet ovat heti papin mentyä kiireesti suljettavat, niin juovuksissa on kirkko väki, nuoret tytötkin kainoutensa menet täneinä, Täysikasvuisten tytärten elämää ku vataan tavalla, jonka edellisestä arvaa. Kansa» vanha kosiskelutapa, «yöjuoksu", käsit-tään suorastaan ja yksinomaan haureudeksi. Täten saadaan tietysti ko koon hyvin mehevä keitos, jossa äitejä esiintyy miltei välittäjinä, isiä toisinaan ainoastaan lempeästi nuhtelevina, tyt töjä epäsuorasti kuluvina, „Melkein kaikki avioliitot alkavat yöjuoksuista", mainitaanpa kirkonmiestenkin niitä har rastaneen, ja lukkarin rippikoulussa il tamyöhälle pidättäneen varttuneempia tyttöjä, lviettäärseen niiden kanssa yh dessä yötä. Kas siinäpä kuvaus! Mutta tun teeko kansa tuon kuvan itselleen kuulu- valsi oa toinen asiu. Ainakin täytyy minun sanoa, etten koskaan ole tuol laista „jokirosvon" kuvaamaa elämää haivainnut. Mutta luulenpa vähän, että tuo „e!ämänluwa" muisn.ttaa itäistä maata. Sehän on sipulien ja kaalien sekä kurkkujen lmvattu maa. Muuten kuuluu sitä, että herra ken Tutkinto tapaturmalau- kauksen aiheuttamasta kuolemasta. Kutea lyhyesti aikoinaan oa kerrotin, tapahtui Alatemmeksellä Marttilaa ta lossa viime kesäk. 3 pnä sellainen on nettomuus, että maanrviljelijä Peotzin »varomattomasti käsitellessään bromnrrig- rewolweriaan, tapaturmassa ampui »vai moaan, joka tämän johdosta sitte pian kuoli. Tapahtuman johdosta oli kaikenmoi sia ilkeitä huhuja pantn liikkeelle ja aina niihin lisäämällä oli asia saatettu aivan kamalaan valoon. Sentähden pyysi maanviljelijä Pentziu kuntaan ylimääräisiä käräjiä tutkimaan asiaa. Käräjäin kustannukset hän otti suorit taakseen. Oikeudessa kertoi hra Pentziu sen- aavaa: Hän oli jo edellisenä päivänä kamarissaan ottanut latingissa olevan revolverinsa seinältä ja ottanut pois siitä patruunasäiliön ja oli hän tällöin kaksi kertaa liikuttanut sulkulaitosta näh däkseen, josko aseeseen olisi jäänyt si sään jokin patruuna. Kuitenkaan ei hän mitään huomannut ja hän laski aseen kädestään syrjään. Toisena päi vänä, mentyään kamariin, jossa vai monsa istui, oli äkännyt aseen ja alkoi sitä pauna pöytälaatikkoon. Tällöin ase luiskahti hänen kädessään ja oli vähällä pudota, jolloin hän tarttui siihen toi sella kädellään, koskien ase samalla myös Pöydän reuuaau. Silloin ase laukesi ja aseessa ollut luoti lensi vaimonsa kyl keen, aiheuttaen hänelle kuoleman. OikeuS katsoi tapahtuman olevan tapaturmaa ja katsoi, ettei vastaaja ole ampuma-asetta, jonka rakenne oli hänelle täysin selvillä, käsitellyt tarpeel lisella varovaisuudella, jonka vuoksi oi keus sakoitta» vastaajaa 200 markalla, joka oa maksuvarojen puutteessa sovi tettava 30 päivän vankeudella. Wäli- käräjäia kustannukset noiu 88 mk. sekä joitakin tvd. palkkioita velvotettiin vas taaja sen ohessa maksamaan samoin kuin ruumiin avauskustannuksetkin noia 39 mk. Yleinen syyttäjä ilmoitti tyytymättö myyttä päätökseen. lisstujg. — Uusi rukoushuone. Kuu kenraaliku vernööri Seyn rouvansa kanssa kävi Sal missa, jonne Mipurin 200-vuotis juhlan muistoksi pystytetään uusi rukoushuone, pyy sivät kappelin puuhaajat rouvalta lupaa saada nimittää kappelia „Sosiau tsasovuaksi", hänen nimensä mukaan. Rouva kuuluu suos tuneen. Samalla lahjoitti Seyn Salmiin perustet tavaa venäläistä koulua varten 1,000 m:kaa. — Pässinsä WerkoSta sai talollinen Adolf Liukkonen Ristiinan pitäjän Surnon kylästä. Pässiä haettiin ympäri metsiä, kunnes vih doin löydettiin rannalla olevasta verkosta kuolleena. raalikuvernööri on käynyt torkastuS- ma kalla Karjala» rajapitäjissä ja siellä venäläisten pappien ja heidän joukkonsa kanssa syönyt suolaa ja leipää, kuun nellut samaisten pappien ylistyslauluja koittavasta ihanaSta ajasta sekä anta nut ymmärtämättömien lasten huutaa „hurraata". O-ipa vielä ker.raalitu- vernöörinnakia ollut mukana ja antanut armollisen suostumukiensa siihen, että eräs venäläinen rukouskappeli kutsutaan Scsiaksi — rouvaa nimi kuuluu nim. ole van Sofia. Moi hyvänen aika sitä sekamelskaa ja pimeyttä, mikä Rajakarjalassa vielä oa vallalla. Ja nyt sinne pitäisi perustaa lisää venäläisiä kouluja, varmaankin siitä syystä, että lapset vielä ymmärtä- mät-ömimmikfi tulisivat. No, se var maan tarkoituksena lieneekin. Mutta sitten saapui Seyn Mipuriin ja sai siellä kuulla luterilaisten pappien suusta totuuksia, niin että oikein tuli pahoinvoivaksi, keskeytti papin ja pyysi totuuksien sijaan siunausta. Ei kuulem ma kuitenkaan saanut. Ja kun saavuttiin Lappeenrantaan, niin oli Pietarista tilattu mustasotnja- laifia hurraata huutamaan, että nyt joltakin näy-täisi I Kyllä oli todellakin „kunniakulkua" herra kenraalilla. Olikohan sitten tyy tyväinen matkaansa — se on toinen juttu. Ja poetiikkamme käy vaan Yhä edelleenkin lamaan suuntaan. Sc>po?i- — Ruokakalusto hnkkui siltä matkusta jalta, joka joku aika sitten pudotti 160 mk. maksavat tekohampaausa Kouvolan ratapi halle. Leukaluun kärkiä ei ole vielä löydetty. — Mu« silmän käten nostan ain' ylöS — Näin tuumi kai Raippaluo don eut. erotettu pappi Elenius, kun lähetti meidän senaatillemme kirjeen, missä hän auoo, että senaatti kieltäytyisi antamasta kenellekään muulle valtakirjaa Raippaluodon kirkkoher ranvirkaan, enuenkniu H. M. o» käsitellyt erää» armahduSauomukseu, jonka ent. kirtt» hra Elenius sanoo jättäneensä H. Musa Suomen kansliaan. — Harhaileva kirje. Eräs Viipurissa asuva rouva Ljvovitsh ou eräälle venäläi selle lehdelle näyttänyt kirjeen, joka on pantu postiin Port Arthurissa syyskuussa 1904 ja vasta nyt saapuuut vastaanottajalle. Kirjeen ou lähettänyt rouva Ljvovitshiu poika, joka kapteenina kaatui Port Arthurissa joulukuussa 1S04. Kuori ou leimattu v:ua 1304, 1S05 ja 1S10. « — Piekfijäparosui Tikkamamnlan Beru- hard-parooui, eut. sosialisti, on hiljattain pan nut talossaan toimeen oikein roima-pieksSjäi- set. Valwelijattaret otoat jälkeenpäin käyneet lääkärillä tarkastuttamassa mustelmia ja pahkuroita selässä ja selkärangan loppupäässä. Todennäköisesti, aiuakiu valmistuksista päät- täiu, saa „parooui" kustantaa voiteet mus telmille. Perhe-uutisia. — Kihloihin ovat menneet: Kelloseppä W. I. Pitkänen Hämeenlinnasta ja neiti Aino Partanen Tampereelta. — Ferrarian tehtaitten isännöitsijä, insinööri Rolf Lupan- der Loimaalta ja neiti Elsa Friberg Helsin gistä. — Kauppias A. Ehrstedt ja ueiti Anna Wikström Tammisaaresta. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: T. k. 13 pnä Kiuruvedellä opettajatar, neiti Olga Tenhuueu ja kansakoulunopettaja Paavo Pikkarainen. — ShNtymSväitoiS- S7 vuotta täytti Viime lauautaiua Viipuria kaupungin van hin asukaS, leskirouva Serafina Henriksson. 60 vuotta täytti t. k. 13 pnä merikap teeni G. Törnroos Salossa. Wtä za toista. — EräS esimerkki sotaväen jnlmundesta nnijasodan aikana. Ali-Satakunnan tuomiokirjassa vuodelta 1631 kerrotaan metsäpalstaa koskevan riidan yh. tehdessä julmuudesta, jolla pari sotaväeu- päällikköä aikoi rangaista erästä Karkun pi täjä» talonpoikaa Nuijasodan aikana. Tämä talonpoika, jouka nimi oli BrusiuS Eskelin- poika, oli joutunut näiden päällikköjen kanssa tappeluun. Ku» päälliköt saivat talonpoja» valtaansa, veivät he hänet TyySsalo» taloo» Tapani Eerikinpojan luo, sitoivat hänet tika- puihi» kiinui, aikoen ampua häuee» pilkkaa, nähtävästi siten kiduttaaksensa hänet kuo liaaksi. Pelastaakseusa BrusiuS Eskelinpojau päällikköjen vallasta tarjosi talon isäutä Eeri kinpoika heille nahkoja (Skinuvarur) ja sai heidät laskemaan Brusiuksen vapaaksi. Pal kinnoksi Tapani Eerikinpojan välityksestä ja korvaukseksi häuen kustannuksistaan antoi sil loin Brusius Eskelinpoika Tapanille jo mai nitun, vuonna 1631 toisten henkilöitten kes° ken riidanalaiseksi joutuneen metsäpalstan. (Karkun keräjät lokakuun S4 ja 2S päivänä 1631). — LnotsipSällikkS, «verSti Samsonosfin tarkastusmatkalta kerro taan, että kun eräs ahvenanmaalainen luotsi, jolla oli rinnassaan mitali toimessaan osot- tamasta ahkeruudesta, tuli päällikkölaivaan luotsatakseeu laivaa, huomasi luotsipäällikkö että mitali» silkkinauha oli kulunut ja tah rainen. Hän otti silloin omin käsin mitalin luotsin riimusta sekä vei sen alas salonkiin. Hetkisen kuluttua tuli hän takaisin tuoden luotsille mitalin, johon hän oli toimittanut ihan uuden silkkinauhan. — Kauniisti tehty niin ylhäiseltä herralta, mutta missähän tar koituksessa, sopinee kysyä? senaatti" hallitsee kuni ennenkin ja tekee nöyrästi mitä vaaditaan maamme ja kaniamme tuhoamisecsi. Suomettarelaisilla ou muuten liha vat päivät. Töine > toisensa jälkeen saa suuria virkoja itsellensä kymmenin tu hansine hopiapenninklveen. Hirvikanta on varapresidenttinä hovioikeudessa ja kiipee koyt'siltääa itse presidentiksi j.n.e. Se menee ntinkuin nuottien jälkeen: kun suomettarelaisilla on hyvät päivät niin muilla ovat olot tukalat. Se on sitä „Suome» järjestelmää." Muute» taitaa Turussa olla ajuri- lakko, s. t. s. se ou sellainen, inka al kaa aina kello 10 illalla ' "vpuu taasen aamufin klo 7. Ajurit näet vöhäu suuttuneet poliisiherroihin, jotka kielsivät vossikkamieslen rähisemästä jälkeen 10 illalla matkustajzkotien ul kopuolella. Siljipä he lähtevätkin pois hevosineen jämulleen kello 10 illalla, ja vaikka kuinka koettaisi niin ei sen jälkeen juuri tahdo hemosta saada. Mcitä tavallisia ihmisiä ^uo »lakko" niin ollenkaan ei kos^e, mutta kaikki ne, jotka ilta^ ja yömyöhällä ovat lystäi- lemassa, kärsivät siitä hyviniin paljon. Murta jos tuo hevoslaiko opettaisi iltamyöhäisiä ajoissa menemään kotiin, min ei ie pahaksi olisi. Uusi poliisimestari, joka sanoo ei tykkäävänsä yöllisistä kemuista, saa kiit tää ajurilakkoa aatte nsa menestymisestä. — kaikki, mikäoupaiuettuo» totta. Kerrotaan työmies Lampisesta, joka oli anonut ja saannt 100 markan korvauksen Sockenbackan rautatieonnettomuudessa saamis- mistaau vammoista, eträ kun häu oli luke- unt sanomalehdistä, että rautai-hallitus oli myöutänytkiu 150 onkaa, ei antanut ranta, tiehallitukselle rauhaa, eun-nkuiu oli saanut sadan markan lisäksi vielä 50 m-.kaa. Kun taas joukuu ajan kuluttua oli sanomalehdistä lukenut, että hänelle olikin myönnetty AX> m.kaa, oli hän rautatiehallituksessa mainittua summaa vaatimassa. Ja tämän kaiken oli aikaansaanut väärä uutinen sanomalehdissä, joihi» Lampinen uskoo kuin jumalaan. Kylläpä on mies. Naatti sanomareytei la»a«tet- taivatst. Tampereen vaivaishoitohallituksea esimies Torsten Lindberg y. m. henki löt, jotka ovat jollain tavoin osallisia .Kansan Lehteä" vastaan nostetuissa paiaokannejutuissa, ovat ,Tamp. Sa nomain" tietämä» mukaa» jättäneet painoylihallitukselle kirjelmän, missä he, ilmoittaen „Kansa» Lehden" vastaa maa toimittajaa Santeri Nuortetvan olleea eduskunnan istuntojen jälkeen teillä tietymättömillä, anovat, että mai nittu lehti painoasetuksen nojalla lak kautettaisiin tai että Nuorteva ainaki» saisi menettelynsä johdosta ankara» va roituksen, jouka lehdes tulisi julkaista palstoillaan. Englannin kulunki- arvio ja laivasto. Wiime viikolla eräänä päivänä oli Englannin parlamentin alahuoneessa kuuma päivä. Silloin oli esillä Eng lannin meriministerin kulunkiarvio. Hän ehdottaa, että Englannin on eh dottomasti pidettävä kiinni yliherruu destaan merellä, sillä Saksa, hänen mielestään, uhkaa astua heidän rin nalleen. Moidaksee» välttää tämän, vaati hän kuluakiarviossacm 3,440 tuh. puntaa (86 miljoonaa mk.) laivo jen rakentamiseen, sillä Saksa alkaa pe lottavasti rakennella Dreaduougth- mallifia laivoja, jollaisia Englannilla on nykyään 10 ja Sakjalla 5. Sen- tähdea, ja koska Saksa yhä näitä lai voja rakentaa, mitkä nyt valmistuvat heillä uoi» 30:ssä kuukaudessa oa Eng lannin myös yhä jatkettava laivainsa rakentamista keskeyttämättä. Melä hän olettaa, että Saksalla v. 1914 oa 21 Dreadnougthia eikä Englannilla olisi silloin vielä kuin 25 sellaista (I) Sen- tähdea on laivaia rakentaminen yhtä mittaa valtakunnan jydämen asia, jos mielitään yliherruus merellä pitää. Tätä ehdotusta ja laskelmaa puo lusti Pääministeri Asquith, lausuen, että Englanti on ottanut huomioonsa myöskin Italian ja Itävallan varus, tukset. Puhuja ei Pitänyt liikauaisena nykyistä ohjelmaa, joka antaa Englan nille määrättyyn aikamäärään mennessä 25 dreadnoughtia. (Dreadnougth malli oa nykyajan täydellisin ja myös hir muisia sotalaiva). Moidaan valittaa tällaisia menoja, mutta ne ovat valta kunnan turvallisuudelle välttämättö mät. Suotawa olisi löytää tie kansojen, erittäinkin Englannin ja Saksaa väli seen sopimuljeen nykyisen aseman lopet tamiseksi. Saksan hallitus vastasi lai- vanrakentamisohjelman supistamista koskevaan ehdotukseen, että sitä johtaa valtiopäiväin vahvistama laivasto- laki, eikä Saksan yleinen mielipide tu lisi puoltamaa» laivarakeunuksen vä hentämistä (?) Asqaith lopetti puheen- sa pyytäen myöntämään maan turvalli suudelle tarpeelliset varat. Senjalleen, kuiu muutamat vapaamieliset olivat vastustaneet lanvastomenoje» lisäämis tä, hyväk yrtil» laivarakennusmeuoar- vio 298 äänellä 70 vastaa». Krapuja syödään kaikkialla. Nuo ta kaperin kulkevat elukat ovat sangen maukkaita, mutta vielä sangen kalliita. 6 mk. sata — se on tyyristä lystiä. Maalla niirä saa sata kappaletta mar kalla, niin että tuokaa kaupunkiin, po jat ja tytöt, krapunne! Se kaupunki matka kannattaa. Ja kun niitä paljon tuodaan niin ne hälvenevät ja sitten voin minäkin ostaa ja syödä tarpeekseni. Tule krapusein' Mene patahan Kiehu punaieks' Suolun, tillin kanss'! Sitten syöu mä sun Kun sä olet mun. Jukka. I. K. jälki katsaus). Tänään oa Margareetta, tuorstaina Juhanna, perjantaina Magdaleena ja lauantaina « Olga. Ja koska siis on Olgan päi- ! vänä lauantai ilta, niin silloin alkaa mätäkuu. Ja se taht-io san?a, että kuu mätänee eli toisin sanoen pilaantuu. Mätäkuussa kaikki olemattomat elukat alkavat elää, ihm?elli>et asiat tapahtu vat j. n. e. Hyvä mätäkuu — anna sen ihmeel lisen asian tapahtua, etlä me pääsisimme eroon noista takkiaisista, jotka ovat tulleet tänne. — Sama — Jukka.