?uorstaiiis> I^okakuna 13 1910 - !?:(, 119 - 3 Ainoastaan kunnolline» ja kokenut z Ke55ofeppa i ? wot hankkia teille » » 17232 oikeinkäyvän « z Kerron! ^ Ostakaa fiis niitä I. G. Julinin Jälk:lta, Ltnnankatu Sbja Eeritinkatn 7. Littoisten Pesolaitos, omiöt. M. Hampf Maatteet noudatetaan ja lähetetään. Puheltu 13 27. — Littoinen 7. -Lokakuun 13 pmä. öxgnzeuken MÄ0. Eilen vietettiin ympäri Suomen maan Uno Cygnaeuksen 100-wuotiS> muistoa. Tämä maallemme min rak kaan miehen kuwau me wiime nume ron ensi siumlla näimme. Hänen siu nausta taottamasta työstään nyt vähän laajemmin kerromme. Wiime vuosisadan keskipaikoilla he- räst kansansivistyksen aate meidän maassamme uuteen voimaan ja se on nellinen ajanjakso, joka alkoi jalomie lisen Al.ksanteri II:n valtaistuimelle noustua, toteuttikin tämän aatteen meillä. Pääsiäisaikana 1856 käwi tämä vuori hallitsija Helsingissä ja pui maaliskuun 24 pnä ikimuistettavan se naatin istunnon. Hän oli itse tässä tilaisuudessa puheenjohtajana ja luki ranskankielellä sepitetyn luettelon muu tamista maallemme erittäin tärkeistä toimenpiteistä. Näiden uusien ehdo tusten joukossa oli myöskin kansansi vistyksen parantaminen. Tämän johdosta senaatti ensi toi- mekseen vaati tuomiokapitulien lausun toa asiasta. Mutta kuu niiden ehdo tukset saapuivat, eivät ve tarkoitta neetkaan mitään muuta kuin jonkin moista valmistusta rippikouluun, uS- kouuolliöta kansanopetusta, ja erosivat suuresti siitä kausanopetuksesta, joka muualla Euroopassa oli toimeeupantn. Uvo Cygnaeus päätti näistä tuo miokapitulien lausunnoista lähettää kirjelmän senaattiin. Siinä hän alkaa huomauttamalla, että tuomiokapitulit viimat käsittäneet kansansivistyksen yk sipuolisesti ja nurjasti, kun olivat tah toneet tehdä kansakoulusta ainoastaan valmistavan koulun rippikouluun. Hänen mielestään olisi sen tarkoituk sena oleva hankkia kansan syville ri veille yleistä kausalaiSsivistystä. Kansakoulunopettajien valmistamis ta varten olisi sentähdeu perustettava seminaari, jossa opettojakokelaat saisi vat opetusta ja harjaantumista opet tamiseen. Cygnaeus oli vakuutettu siitä, että seminaarissa ei tulisi puu tetta oppilaista olemaan. Senaattiin syys!. 15 p. 1857 lä hettämässään kirjoituksessa hän vielä lausui paheksumyensa katkismuksen ja aapisen ulkoa lukemisesta, semmoisesta, joka ainoastaan tylsyttää, vielSpä saat taa kylmäksi ja välinpitämättömäksi hengellisten asiain suhteen. Lapsen pi tää ensi sijassa ymmärtää luettu; ku ivain ja selityksien avulla pitää kirjan sisältö tulla hänen omaisuudekseen. Ja lopuksi hän ehdotti, että sopima mies lähetettäviin ulkomaille koululaitoksia tutkimaan. Uno Cygnaeus määrättiinkill tähZn toimeen j? hän teki laajoja matkoja, kultien ensin kaikissa maan omissa lää neissä, sitten Ruotsissa, Tanskassa ja Saksassa. Kootuista havainnoistaan ja koke muksistaan kirjoitti Uuo Cygnaeus sit ten laajan matkakertomuksen, jouka hän jätti senaattiin. Senaatti antoi sen painattaa ja väki myöskin hyväksi, että Uno Cygnaeus saisi toimekseen tehdä täydellisen ehdotuksen niin hyvin kan sakoulunopettaja-seminaarien kuin kan sakoulujen järjestämiseksi maassamme. Sitä paitsi ehdotti senaatti, että hän määrättäisiin vastaisien kansakoulujen ylitarkastajaksi, ollen samalla velvolli- ne», jos tarve niin vaatisi, rupea maan seminaarin johtajaksi. Sitä paitsi ehdotit senaatti vielä, että se saisi myö hemmin kmsna kokoon komitean, joka tarkastaisi Cygnaeuksen tekemiä ehdo tuksia. LähcS vuoden keSti ennenkuin vas taus näihin tärkeisiin ehdotuksiin tuli Pietarista. Multa kun se vihdoinkin tuli, oli se täydellisesti myömymyS kaikkiin yllämainittuihin esityksiin. Elok. 13 p. 1863 avattiin sitten ensi mmäinen lausakoulunopettajasemi- vaari maassamme. Se sijoitettiin Suo men keskustaan, Jyväskylään. Ja w. 1867, jolloin hirmuinen kato kohtasi kauseamme, laskettiin ensimmäinen op pilasparvi Jyväskylän seminaarista levittämään valoa Suomen salomai hin ja korpiin. Ja siitä alkaen voim me lukea kansakoululaitoksen edistymi sen. Uno Cygnaeuksen loppuvuodet ja- kautuiivat säännöllisten töitten ja tar kastusmatkojen välille. Eläessään oli hänellä vielä ilo nähdä kolme uutta seminaaria perustettavan: kaksi ruot salaista, toinen Tammisaareen, toinen Uuteen Kaarlepyyhyn, 1871, 1873 sekä suomalainen Sortavalaan 1880, jotka kaikki hän oli siunausta tuotta vaan työhönsä vihkimässä. Suhdettaan kansakouluun Uno Cyg naeus katsoi paljoa enemmän isälli seltä kuin viralliselta kannalta. Semi naarit olivat hänen erityisiä lempi- lapsiaan. Niissä hän säännöllisesti kävi ja viipyi useinkin kauan aikaa. Julkisissa loppututkinnoissa hän myös kin tavallisesti aina oli läsnä. Mon ta lämmintä ja herättävää sanaa hä nellä silloin oli tapana antaa evääksi niille nuorille, jotka piankin olivat eri suuntiin hajautuvat. »Älkää pyy- täkö työstänne suuria maallisia etuja", oli hänellä muun mu 'Ssa tapana sa noa, „vaan muistakaa aina, että me nette työskentemään sellaisen kansaa keskuuteen, jonka »vähintään joka wii- deS vuosi on sekoittamme» pettua lei päänsä". Tammisaaren opettajakokouksessa w. 1887 oli hän vielä mukana. Täällä tunsi C. samaten kuin opettajakuntakin, että eronhetii oli lähellä, ja erontun- netta huokuivat siksi ne puheetkin, joi ta täsjä tilaisuudessa pidettiin. Tam mikuun 2 pnä 1888 sammui tämä jalo henki. Uskonnollisella alalla oli Uno Cyg naeus harvinaisen vapaamielinen;a suvaitsevainen. Hän oikein kammoi sitä suuntaa, joka koettaa saada eri tavalla ajattelevat epäilyksen alaisiksi ja ottaa koulussa tarkastettaviksi juuri sellaiset opinkappaleet, joiden suhteen eri kirkkokunnat eroavat toisistaan, sen sijaan että opeteltaisiin Kristuksen omia sanoja ja teroitettaisiin veljellistä rak kautta. Ja siksi häneen kipeästi koski, kun meillä joSkuS viime aikoina ru vettiin opettajia vainoamaan sen joh dosta, että muka olisivat harhaoppia opettaneet, ja aina hän, mikäli häneen tuli, esiintyi välittäjänä. Surusilmin katseli Cygnaeus sitä kauhistuttavaa jucpaa, jokä meillä on syntynyt molempien kielipuolueiden vä lille. Ja hän huomautti siitä, että vailka sanotaankin, että taistelu on elämää, ja joskin myrskyt puhdistavat ilman, matkaansaattavat ne samalla kauheita tuhoja. Ei suinkaan riita ja kiista, vaan rakkaus ja uuttera työ luovat eloisuutta, tarmoa ja voimaa. Suomen kansalla on nykyisenä tu kalana aikana syytä ottoa huomioon jalon vainajan sanat. JoSpa eilinen juhlapäivä olisi ollut vähäisen sovit tamassa erimielisiä ja -kielisiä! Muualta kotimaalta. — Mallionrantateitte» liike»- velireytöörl nimitelty. Maltionrau- tuteitien liikennetirehtööriksi on nimi tetty kontrollikonttorin kovttoriesimies Herman AlmuS Hagman. — Alkomaalainen ritarimerkki. Tullihallituksen ylitirehtööri laamanni T. I. BoiSman on H. M. Keisarilta saanut luvan ottaa vastaan ja kan taa hänelle annetun kuumk. Ruotsin Nordstjärna^ritarikunnan ensi luokan komeatajaristin. — Rakennus yritetty rkjtpttiä ilman —Kostoako? Wiime viikolla tiistai iltana klo 9 tienoissa, kun Asik kalan pitäjän Muikkulan kylässä Sep pälää talossa olivat kotona ainoastaan talon eläkemies Ulrik Seppälä, hänen vaimon a ja taloa haltiatväen kolme alaikäistä lasta, kuului äkkiä kova pa mahdus ja sen rakennuksen, missä elä kemies Ulrik Seppälä vaimoineen asui, seinästä lensi hirren sirpaleita seinän alaosasta sinne tänne ja rakennuksen kailki akkunat särkyivät. Rakennuksessa silloin olleille Ulrik Seppälälle ja hänen vaimolleen ei tullut mitään vammaa, ainoastaan kovasti säikahtyivät. Kaikesta päättäen synnytti räjähdyk sen rakennukjea seinän alle pantu dyna» miitli, jota sinne oli pantu möhkäle ir ralleen, sillä pommin tapaan valmis tettuna olisi dynamiitti vaikuttanut vielä voimalkaammia ja saanut aikaan vielä paljon suurempaa tuhoa. Aino astaan pätkä palannutta sytytyslankaa löydettiin rakennuksen seinää vierestä. Tämän rikosyrityksea alkuunpanijan ja tekijän jäljillä jo oltaneen. Nähtä västi on lyjymylsesjä ollut koStoyritys. — Mielenvikaisen yirmutSitS. Tiistaiyönä koetti torppari August Wäi- säsen heikkomielinen vaimo kotonaan Pnttolan torpassa Otavassa leikata veitsellä miehensä kaulan poikki. Mies kuitenkin heräsi ajoissa ja sai pelastet tua henkensä, joskin vaimo ehti lyö mään «seita haavoja. Epäonnistuttuaan näin miehensä sur> maamisessa, onneton vaimo leikkasi oman kurkkunsa poikki. Kuolema seurasi pian. Nimismies BromS on matkustanut tapahtumapaikalle tutkintoa pitämään. — Suuri tulipalo Iietarsaa- resja. Aollä viime luuantama Ivastaan hävitti tuli Birger Serlachius O. Im konepajan valuuösastoa Pietarsuaressa. Samassa rakennuksessa oU myöskin vii- laajv' ja puuseppäosastot, mutta nämä säästyivät tuholta, kun näiden ja va- luuosaston välillä oli palomuuri. Koko rakennus oa vakuutettu Mänessa" 193,000 markasta. Tulipalon aiheutta maa vahingon oa Skäsea asiamies ar vioinut noin 60,000 markaksi. Hedelmäntviljelyksen ihmeitä. Eräässä puutarhanäyttelyssä, joka äskeisin oli pantu toimeen Lontoossa, oli näyttelyesineiden joukossa useita kääpiöhedelmäpuita, jotka oli kasvatettu tavalli sissa .kukkaruukuissa" ikkunalaudalla. Komein väistä tämän omituisen hedelmä- puuviljelyksea tuotteista oli se pienenpieni omenapuu, joka oa tässä kuvattuna hoitajineen. Siinä oli kauniita, maukkaita hedelmiä, jotka todistivat, että tällai nenkin hedelmäpuun viljeleminen .kantaa hedelmiä". — Onnettomuus sorsajaydissa. Mime lauantaina lähti Mialan tvii- latehtaan työmies Mktor ASp Lem päälän pitäjästä Alkkula-uimiselle lam melle sorsia ampumaan. Ammuttuaan yhden sorsan meni hän sitä veneellä ottamaan. Kumartuessaan ottamaan sor saa vedestä katkesi hänen selässään ole vaa Pyssyn kantohihna ja pyssy putosi veneen laitaa vastaan, jolloin se lau kesi jakoko panos tunkeutui Aspin oikean kainalon alta sisään. Onneton vaipui apua huutaen veneen pohjalle, mutta kukaan ei kuullut hänen huutoansa. Ko konaisen tunnin joutui mies siinä wi- rumaan, kunnes naapurit vihdoin kuu livat hänen huutonsa ja riensivät apuun. Sattumalta putkalla ollut Toi jalan lääkäri, toht. Palkinen sitoi haa vaa ja iltapäimällä vietiin mies ju nassa Tampereelle. Hänen tilansa oa hengenvaarallinen. — Anrjehdnsonnettomtms. — 4 henkeä Hukkunut. T. k. s pnä lähtivät Käpylän torpan emäntä ja hänen täysi-ikäinen Poikansa Otto Naus- ka, torpparinvaimo Liisa Fält ja työ mies Heikki Kukkosen vaimo, kaikki Ou- luusalosta, kotimatkalleen Oulusta, mis tä olivat ostaneet jauholastin. Ula palla oa vene kuitenkin kaatunut ja kaikki siinä olleet henkilöt ovat hukku» neet. Wene löydettiin kumollaan parin päivän perästä erään saaren rannalta. — MielSki» „tzoS!» Archeriu" juttua. Kuten o» kerrottu, syytettiin parkkilaiva »Collin Archerin* päällik köä viime kesäkuussa siitä, että hän olisi laivallaan rääkännyt kuoliaaksi laivan koki». Hän oli haastettu Kotkan raastuvanoikeuteen vastaamaan syytök sesi^ mutta fitte osoittautui juttu ole vankin suuresti liioiteltu ja niinmuo doin valheellinen. Jutun laski liikkeelle „Eteenpäin"-lehti Kotkassa ja oli sen lehdelle kertonut sanotun laimau lai- vamieS Lautala.^ Sen johdosta haasti laivan kapteeni Öhman sekä Lautalan että .Eteenpäin" vastaavan hra Lep päsen oikeuteen väärästä ilmiannosta ja soimauksesta. Wiime maanantaina oli juttu esillä Kotkan raastuvanoikeuoessa ja katsoi oikeus tullen selvitetyksi, että Leppänen on kyseessäolevalla^ kirjoituksellaan lou kannut kapt. Öhmanin kunniaa, jonka» tähden hän tuomittiin 100 mkn säkiöi hin ja maksamaan kantajalle kuluja 200 mk. Mastaajaia asiamies ilmoitti tyy tymättömyyttä päätökseen. Juttu väärästä ilmiannosta meri mies E. Lautalaa vastaan, raukesi tällä kertaa, kun vastaaja oli paennut ulko maille. Oikeus päätti vangituttaa Lau talan. — Markaus Nummela» ase- Mallt. Uöllä tiistaita vastaaa tunkeu tui varkaita Nummelaa aseman huo- neuStoon. Asemakonttorissa varkaat mursivat rautatien ja postia kassan auki sekä veivät edellisestä noin 800 mk. rahaa ja noin 300 mkn edestä postimerkkejä sekä jälkimäisestä 30 mk. Rantatien kassa-arkun oliivat varkaat kokonaan rikkoneet, mutta postilaitoksea lujempaan kassa arkkuun eimät he sitä vastoin päässeet. Heti kun murtovar kaus huomattiin, ilmotettiin siitä sekä paikkakunnan että Helsingin poliisimi- ranomaisille. Helsingistä lahetetnin po liisikoira varkaita takaa-ajamaan,'mutta takaa ajon tuloksia ei vielä tunneta. Jimiä tietoja. Lahden kaupnngin vaakuna. Lah den kaupunginvaltuusto on hyvätMyt ark kitehti R. von Hansenin laatimaa ehdotuksen Lahden kaupungin »vaakunaksi. Maakuna on puaauen ja musta ja sisältää kaupan, teolli- juudea ja maauviljelytsen tunnusmerkkejä. — Seuhkotaattparaut«la Siilinjär velle. Pohiois Zawon Keuhkotaudin vastus- tamisyhdistys on pitemmän ajan ollut hank keessa saada perustetalsi seutukunnalle keuhko- tautipcrantolan. — Perä-Pohjolan kansanopiston w.t. johtajattareni on johtuvitta neliöitä Hali lasta valinnut neiti Helmi Korhosen Lah desta ja miesten käsitöiden opettajaksi 22 hakijasta Simo Pääkkösen Kaukolasta. — Morfiinimyrtytys. Kuten aikaisem min on kerrottu, kuoli sarmasiaukandidaatti Taavi Hakkarainen t. k. 3 pnä Mariansai- raalassa Helsingissä jonne hänet oli samana päivänä viety tajuttomassa tilassa asunnos taan talossa n:o 3—S Json-Roopertinkadun varrella. Ruumiinleikkauksessa ou saatn sel ville, että hän on kuollut morftinimyrkytyk- seen. — Lahden .helwettntone'-juttu kanpp. I. N. Rinnettä ivastaan on nyttemmin .Lah den" kuuleman mukaan palannut homioikeu- desta uudelleen raastuwanoikeudeu käsiteltä- tväksi. Homioikeus halvaa saada tarkempia vakuutuksia puheenalaisen »helvetinkoneen" laadusta ja käytännöllisyydestä. Asia tulee uudelleen käsiteltäväksi Lahden raastuvanoi keuden istunnossa tänään. . — Taas törkeä lapsenraiskaus. Lapin- järven Pukarom kylässä on raiskattu lv vuotias tyttönen. Tyttö oli mennyt asialle erääseen naapuriin, jolla matkalla kolme miestä ottivat hänen kiinni >a raiskasivat. Poliisi on epäluulonalaiseua pidättänyt muu tamia miehiä. — Suomen Höyrylaitvaosakeyhtiö ai koo Stettiniu linjalle hanttia juuren ajanmu kaisen matlustajahöyrylaivan. Piirustukset lienevät jo laivaa varten valmiina. — Kasvatuslaitokset. Limingan laSten- maja-nimiseu pahantapaisten poikain kasva- tnslaitokjeu ylläpitämiseksi o» Oulun läänin kuvernööri anonut 3,220 mkn määrärahaa. — Pidätetty rahastonhoitaja. Suoma laisen työrväentilton johtomies Helsingissä A. L. Laine pidätettiin äskettäin tasjavajaukje» johdosta. Hän on mainitun liiton hallituksen läsen ja puheenjohtaja, sekä ollut myös ra hastonhoilaja. — Sunuiamerkki ihmishengen pelas tamisesta. Rautatiehallitus on senaatille esittänyt, että veturinlämmittäjä K. F. Kil- pualle, joka 14 pnä syyskuuta oman henkensä uhalla Kemi»—Rovantemen radalla pelasti kahdenvuoden vanhan lapsen, annettaisim kunniamerkki. — Puhdasta voittoa tuli Terijoen laulu-, soitto- za urheilujuhlista Terijoen suomalaisen yhteiskoulun hyväksi Smk. IS,321: VI p. — Tulipalo—Hevonenpalanut- Mi me perjantaina paloi Kotkassa talokas Sjö grenin tallirakennus. Samalla paloi myös hänen S0t) mln arvoinen hevosensa. Maanantaina vaipui Paimiossa pit källisen keuhkotaudin murtamana kuole man uneen maalarimestari Frans Mikael Lehtinen 35 vuoden ikäisenä. Mainajata surevat lähinnä puoliso ja lapset. Mime sunnuntaina kuoli Helsingis sä kapteeninrouva Mimmi Jaas- soa Uudestakaupungista 42 v. ikäi senä. Turun Siemenkauppa. 7948 r Pspes0!5ejs! Mime maanantaina kuoli Helsingis sä pitemmän sairauden jälkeen ruotsa laisen normalilyseoa luonnontieteen leh tori Karl Johan Wilhelm Uno- nius 70 vuoden ikäisenä. Muinaja jätti jälkeensä puolison ja 4 lasta. Maanantaina kuoli Mälkilän karta nossa Perniössä pitkällisen sairauden jälkeen tilanomistaja Johan Au gust Ramsay. Mainajaa, joka oli synt. 1827 ja siis jo 82 vuotias, jäi lähinnä kaipaamaan vaimo ja lapset. Maanantaina kuoli Haminassa palo- viinatarkastaja, proviisori Knut E milWilöa sydäuhalvaukseen. Wai- naja oli syntynyt 1860 ja tuli provii soriksi 1885. Suremaan jäi lähinnä puoliso ja 3 lasta. T. k. 7 aä kuoki kotonaan Kivenna van Joutselässä maanviljelijä kirkko neuvoston jäsen MikkoHännikäi- nen 76 vuoden vanhana. Mainaja kuului Kivennavan seurakunnan kirk koneuvostoon lähes 40 vuotta. VensMs. — Auhtinas kavaltajana. Stav- rop o lista, lokak. 9 p. Novotsherka- skin oikeushovi oa tuominnut ent. sem- stioopäällikön, ruhtinas Koslovskin, jota syytettiin 11,000 ruplaa kavaltamisesta, 4 vuodeksi rangaistuspataljooniin me nettämällä kaikki oikeutensa. Tuomittu oli Japania sodan aikana kaatanut lah jotuksia laimaston vahvistamista var ten ja väärentänyt kuitteihin kreivi Heydeuia aimea. — Meljenmurhaaja Mlasov »augittu. Pietaria poliisille on il moitettu, että veljensä murhaaja, aate lismies W. Mlasov ja hänen rikosto verinsa Aleksei Schisrin ou vangittu Mipurissa. Mangitsemisen toimitti Suo men etsivä poliisi. Molemmat miehet tunnustivat ole vansa syypäät murhaan. He olivat hyökänneet Mladimir Mlasossin kimp puun, jolloin veli piteli häntä kurkusta ja Schisria iski häntä kirveellä päähän. Sen jälkeen anastivat he murhatulta kellon ja rahat sekä osan vaatteista Senjalleen he viettivät seuraavan yöa autiossa talossa ja fitte pakenilvat Suo mea puolelle. — Tulipaloja. Usasta, lokak. 11 pnä. Saratovissa on tnlipalo hä vittänyt 64 isännäa puimattoman vil jaa sekä Uratrassa 31 taloa viljoiueen, karjoineen, jolloin myös 1 poika hukkui liekkeihin. Omat varat S.mk. 4 IVV VVV Pääkonttori: Turku, Aurakatu 3. Haarakonttoreja: Kemiö, Loimaa, Salo, Maarianhamina, Naantalf, Parainen. WaStaa»ottaa rahaa 3^ o korkoa kasvamaan sisSSnpanopSimästä alkaen m. m. siten «ttä IaSwu nlosmaksetaan neljänneksittStu tai S äK ^ O-titisss. liitetään ilman tallettajan läsnäoloa pauki-sa 2 kertaa vuodessa Pääomaan. Ilman irtisanomista saapi nostaa S,mk. 5YY kuukaudessa. Pankki oStaa ja myy ulkomaan vek. seleitä ja rahaa, niinkuin Kuplia, Kruunuja, Dollareita y m. 1SS8x — WenLMikin lennetttn. Nyt juuri on päättynyt Pietaria lentoviikko, jolloin pidettyihin kilpailuihin on otta. nut osaa ainoastaan venäläisiä lentäjiä. Eräs heistä, muuan kapteeni, putosi alas koneestaan ja sai silmänräpäyksessä sur mansa. Lentokone putosi myös ja mesi säpäleikfi. Onnellisemmin suoriutui eräs ilma- pallo, joilla myös oli kilpailunsa. SiitS kertoo sähkösanoma: Pietarista, lokak. S p. Eilen puolenpäivää aikaaa ilmoille noussut ilmalaiva .Treugolnik', johtajinaaa Kusnetsov ja Sredinfli, viipyi ilmassa 23 tuntia ja nousi 6,400 metrin kor keuteen, joka uusi venäläinen ennätys. Pallo laskeutui 200 virstaa länteea Saratovista. — Kienoja virkamiehiä! No- votsherk askista, lokakuu» ii pnä. Sotaoikeus oa valtion varojea kavalluksiin syyllisiksi tuominnut ken- raali Telesevin, eversti Popovia ja sotilasvanhimman Shetkovskin. 2 vii- memaiuittua tuomittiin sitäpaitsi vää rien asiakirjojen teosta menettämää» kaikki oikeutensa. Telesev tuomittiin S, Popov 3 ja ShetkovSki 4 vuodeksi rang aistuspataljooniia. lMomsslta. Kreikan kansalliskokous. Ate a aSta, lokak. 10 p. Kansallis kokouksen puheeujohtajakst oa valittu re visionisti E slin g, joka on ilmottanut esiintyvänsä puolueettomana perustus, laillisena. — Arelkan kuningas eroaa. Kööpenhamina st a, lokak. 11 p. Täällä kerrotaan, että Kreikan kuningas Arjö olisi lopullisesti päättänyt erota. — Ministeri keisari» luona. Wienistä, lokak. 10 p. Keisari Frans Josef on ottanut vastaan Sak san ulkoministerin puolentuntia kestä vässä audiensissa. Tämän jälkeen kävi ministeri kreivi Aerenthalia luona. — Suuri tulos. .Lasten päi- vistä", joita Tukholmassa hiljattain oa vietelty oa tulos puhdasta voittoa 125,000 kruunua (Smk. 175,000). — Auotfin «anhin asukas 105- Vuotias. Ruotsin vauhia asukas Anua Brita Svensson täytti viime lauan taina 105 vuotta. — Mainittu van- huS asuu HolmsiadiSsa. 8 S kuia minäkään häntä: Voimmeko rakastaa ih misiä, jos emme tunne heitä? Tämä muistutus hämmästytti hetkeksi isääni, vastaamatta minulle suoraan sanoi hän hy myillen : — No hyvä, sinä olet kummallinen, lapseni. Myöhemmin sinä tulet saamaan tiedon kaikista. Heti sinun pitää menemmäa huoueesesi vähää pukeumaaa ottaaksesi vastaaa sulhastasi! — Oi Jumalani! huudahdin mtuä hätäisesti, tuleeko hän jo tänä ehtoona? Äitini astui samassa sisään ja hänkin pyysi minua heti menemään huoneeseai pukeumaau. Minä en ollut ollenkaan viekistelevä ja ko reileminen miellytti minua varsin vähän. It sekseni saavia, että herra B ... oa ikävä herra, kun hän tulee ja tekee mtnun niin huolelliseksi uaimatarjocmuksellausa Kuitenkin totteli» käskyä vastustamatta. Koko ajan, kun kamari-neitsyeni oli kaunistamisen puuhassa, ajattelin itsekseni sitä, mistä se tulee, että herra V . . . voi rakastaa minua ja aikoo naida minut, vaikka hän ei tunne minua edes ulkonäöltä? Wumein käännyin Mariaan, kamari-neitsyeeni, ja kysyin häneltä, tietääkö hän mikä .rakkaus" on? Ja kuinka se ilmautuu sydämessä? Hän hy myillen lvastasi minulle: Todellakin se on sangen vaikea oikein selit tää, kuinka ratk^-us saa alkunsa, mutta kuitenkin toilvon teille, neiti, voivani antaa hämärän käst- — No, no, lapseni, luota minuun, omaan isääsi, joka ei toivo mitään hartaammin kun sitä, että sinä vaan tulisit onnelliseksi. Sano mi nulle vilpittömästi ja suoraan, minkä tähden sinä oikeastaan itket? Minkä tähden tulit niin kovin liikutetuksi kuultuasi minun aikovaa nait taa sinun herra B . . . kanssa? Minä vastasin, että en tietänyt miksi. Tämä oli ainoa vastaus, jonka voin antaa ja se taisi kyulua hyvin typerältä. Mutta en todellakaan varmaan tietänyt syytä, minkätähden tulin niin Pelkuriksi ja harmistuneeksi kuultuani sen, että minut on aiottu naittaa. — Minkätähden et tiedä! Se ei ole mahdol lista, sanoi isäni. Sinä ei ole enää mitään lapsi, mutta täysi-ikäinen tyttö ja tiedät hyvin sen, että tyttöin paraS osa on naiminen . . . Minä en uskaltanut enää puhua enempää, mutta totta oli, etten milloinkaan ollut ajatellut sinnepäinkään, ja katsoin Parhaaksi olla vaiti. Isäni alkoi jo tulla levottomalsi ja tutki- vasti katsoen minuun, sanoi hän lähes lujalla äänellä: — Ole vilpitön minulle, Lottaseni, sillä mi nä olen yhtä aikaa sekä sinun isäsi, että paras ja totisin ystäwäsi. Onko sinulla joku, jota sinä rakastat? . . . Puhu sydämesi salaisuus. Jos se, jota sinä rakastat, on muutoin sinun arvoi sesi ja jos hän vaan on kunnaallinen ja hyvä maineinen mies, niin saat mennä naimisiin hä- Kukkaisvihon historia s