*1 o 52 — !9iD. KA i ktt. Perjantai f 2 a Toukokuun 6 päivänä. . •—TTi'1^ f -- Taidehistoriallinen vihkoteos Kuvaamataiteet uudemmalla ajalla. Kirjoittanut professori J. J. Tikkanen. Ensimäinen täydellisempi, alkuperäisestä suomalainen ylei nen taidehistoria alkaen keskiajalta, ulottuen nykypäiviin asti. Teos on etevän asiantuntijan ja tiedemiehen työtä, jonka hän on lämmöllä ja uupumattomalla harrastuksella suorittanut. Teos on vilkkaasti ja pirteästi kirjoitettu, joten siihen on kaikkien mieluista tutustua. Teos on runsaimmin ja arvokkaimmin kuvitettuja teoksia mitä Suomessa koskaan on ilmestynyt. Teos on koko ulkoasultaan kauniimpia kirjoja, mitä suo meksi on olemassa. Teosta seuraa liitteinä viisi värikuvaa, joista kukin erik seen ostettuna maksaa melkein saman verran kuin koko se vihko, jota se nyt liitteenä seuraa. Teos on tilattava n. 8 vihkona ä 1 mk. 75 p. ja saadaan kirjakaupoista ja asiamiehiltämme. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. ^ - Parhaita K Lasten GummipalSoja inä-ja Kattopaperia y. m. Käärepaperia. Voipaperia. Pergaminia, Valkosta ja ruskeaa. B. B. BERGDAHLIN Kirjakaupassa. Oulun Suomalaiseen Klassilliseen Lyseoon pyrkiviä uusia oppilaita, jotka ha luavat tänä kevännä suorittaa s isään- pääsytutkintonsa, kehoitetaan il moittautumaan Lyseon rehtorinkansliassa rorstaina tämän kuun 26 p:nä k e 11 o 1 1 e. p p. Lähempiä tietoja antaa allekirjoittanut sitä ennen kotonaan joka päivä kello 10—11 e. pp. Oulussa, 6 p:nä toukokuuta 1910. Sakari A. Westerlund. Aljt Ltzistil. Inari, 21 p. huhtik. 1910. Jl- mat oraat täällä Lapissa muuttuneet harminaisen myrskyisiksi. Ensin satoi mettä ankarasti, sitten muuttui lumi- sateeksi ja nyt on muorokauden sata nut mitä taimaasta mahtuu. Lämpö on 2 astetta. Poromiehille armele- raat tuleman huonon ajan, kun on lunta paljo ja toista tulee. Porojen on jo erittäin hankala saada ruokaansa koman lumen alta. Waara uhkaa siis noita Lapin hyödyllisiä elukoita. - Paljon sanomalehtien palstalla aina mainitaan meijareista. Eihän se mah- tanekaan olla siellä isossa maailmassa ..kumma", maan oletteko kummempaa kuulleet, kun täällä meidän rauhalli sessa Lapissakin on tämän uuden ajan mirtausten pyörteessä ilmestynyt mei- jari, ja aiman Lapin syntyisestä nais henkilöstä. Mutta Hän kämi opinto- jaan täyttämässä siellä isommissa pai- koissa. Hän lähti joku muosi sitten erään pomon mukana etelä -Suomeen ja siellä hän niin simistyi, ettei enää katsonut armolleen mahdolliseksi kulkea omalla syntynimellään, maan hän esiin- tyi Inarin kirkonkylän kansakoulun opettajattaren sisarena ja niin matkusti aiman manhempainsa tykö määrällä nimellä. Tämä oli meistä lappalat- sista kumma. Marinaankin lienee po mon ansioluetteloon luettama. Simumennen mainitsen tuosta inari- laisten tullittoman tamaran kuljetus- asiasta, josta on näkynyt sanomaleh- dissä pitkiä kirjotuksia. Eräät asian- tuntijat omat sitä innokkaasti puolta- neet, mutta siihen näyttää Suomen tullihallituksen puolelta tuleman sulku eteen, joka estää tänne köyhään Lapin maahan tarpeellisten tamarain tullitta tuonnin, maikka Norjan tullihallitus on hymäntahtoiiuudessaan siihen myön- tynyt. Se olisi ollut köyhälle kansalle suuresta merkityksestä. Luultamaa on, että tämä kielto ai heutuu uhkapeliä harjoittamista kaup- piaista, jotka heti kun tullilupa köyhän kansan omaksi tarpeeksi tuoda tähelli- simmät tarpeensa ilman tullia tänne Lappiin, rupesimat suurissa määrin kuljettamaan tullitonta tamaraa, mieläpä siivu oman kunnan toiseen kuntaan. Se lienee ollut suurimpana loukkaus- kimenä tähän kattohankkeeseen, josta ei kerennyt olla köyhälle kansalle mi- ^öän apua, maan nuo kauppiaat sai- ivat hyötyä. Kyllä nyt jo osaamat tamaroitaan hinnoilla korottaa, kuin tamarat omat huilanneet yli rajan ja cma kunta on jäänyt mähälle tamara- varastolle. . Lappalainen. Pohjois-Pohjanmaan Ensi- mäisen, Limingan, kansanopis ton lukumuoden päättäjäiset olimat miime tiistaina t. k. 3 pnä. Mierai- ta, etenkin opiston entisiä oppilaita, oli kokoontunut paljon tähän kansan- opiston tunnelmarikkaimpaan juhlaan. Luentosali oli köynnöksillä koristeltu \a oppilasten käsityöt oli järjestetty nähtämiksi. Ohjelmassa oli ensiksi johtaja Onni Tolmasen esittämä vuhe ja kertomus kansanopiston oloista ja työstä kuluneena työkautena. Puhees- saan johtaja Tolmanen huomautti m. m., kuinka nuorison kasmattaminen, luonteen kehittäminen ja itsetietoisen itsekasmatustyön alkuunpaneminen on kansanopiston tärkeimpiä tehtämiä. Täsiä kasmatustyössä on pahimpia enteitä ja työnmaikeuttajia se seikka, että kanianopistonuoriso main anihar- m oin näkee toteutettuna manhempain ihmisten puolelta niitä maatimuksia, ioita sille kansanopistossa asetetaan. Näin ollen on luonnollisesti maikeaa saada nuorisoa kyllin elämästi käsittä- mään monenkin humeen ja amun oi- teaa armoa ja niitä noudattamaan ehdottomalla tarkkuudella. Muosiker- icmuksessa mainittiin, että opiston johtokuntaan omat kuuluneet reht. S. Westerlund, puheenjoht., tark. O. Rau- hamaa, tireht. A. Tuomikoski, maan- milj. F. Matturi ja johtaja O. Tol vanen. Opettc.jakuunan taas omat muodostaneet johtajatar Tyyra Toi- r anen, neidit Hilja Hartman, Katri Tuori ja Liisa Tuori sekä johtaja Onni Tolmanen, agr. I. Mainio, rukennusmest. H. Uusitalo ja pastori I. N. Merenheimo. Oppilaita on ollut 39, niistä IS naista ja 21 miestä. Sitten oli ohjelmassa oppi- las Nestori Kerttulan moimakkaasti lausuma Erkon „Miesten laulu" ja ovpilas Hiluko Koimun pitämä esitel- mä pyrstötähdistä. Oppilaista esiin- tyimät mielä Eema Alonen, joka lau sui Eino Leinon ..Marjatan laulun", Jenni Pietilä, Iikka Sipola, Manne Hautakangas, jotka mälittömin tuntein sydämeen käymästi puhuimat opetta- jille ja tomereille ja Sylmi Dlimesa, joka luki numeron opistolaisten lehteä ..Wesaa". Ponteman puheen piti sit ten reht. Westerlund ja lopuksi kauniin runomittaisen rukouksen pastori Me- renheimo. Ohjelman näin loputtua syötiin yhteiset juhlapäimälliset opiston emäntäkoululla. — Keski Pohjanmaan (Haa- palveden) kansanopistossa päät- tyi työkausi lauantaina. Aluksi piti pastori T. Janhonen rukouksen jater- mehdyspuheen. Opiston johtaja maist. L. Pentzin kertoi opiston maiheista kulumana työkautena. Moniaat op- pilaat pitimät puheita ja lausuimat runoja ja opiston kuoro rouma H. Muttosen johdolla miritti mähä mäliä lauluja. Maamieskurssilla on ollut 11 oppilasta, joista 9 sai todistuksen suoritetuista opinnoista. Marsinai- sessa kansanopistossa on ol- lut 16 oppilasta. Jltapäimällä pidettiin Keski-Pohjan- maan kansanopistolaisliiton kokous, johon oli saapunut noin 50 opiston entistä oppilasta. Päätettiin yrittää saada liitto entistä elämämpään toi- mintaan. Sitä marten suunniteltiin uusi kokous, joka pidetään ensi syystyökau- den aikana. — Jäitten lähtö Pohjoisissa joissa. Tänä aamuna saimme tietää, että Romaniemellä olimat Ke- mijoen jäät Lainaanselällä miime yönä mähän liikkuneet ja saaneet aikaan pientä mahinkoa. Muuan höyrymene mahingoittui. Kemistä ilmoitettiin niinikään tänä aamuna, että jäitten lähtö tapah- tui siellä eilen. Jo keskimiikkona al- koimat jäät liikkua ja mesi rupesi uh- kaamasti nousemaan, mutta eilen noin kello 1 päilvällä pääsimät jäät liik- keelle ja kesti niiden kulkua pari tuntia. Suuret kansajoukot katselimat jokitör- miltä tuota maltamaa näytelmää. Mi- tään sanottamia mahinkoja eimät jäät eikä tulma tehneet, maikka mesi oli niin korkealla, ettei ainakaan 15 muoteen ole moista tulmaa ollut. 5—6 metrin paksuisia jääröykkiöitä on jäänyt tör- mille. Kemijoki on nyt jäistä mapaa merestä Termolaan asti. — Tnllvasta Blikiimingissä kirjoitetaan meille: Niemenkylän seudussa alkoi mesi nopeasti nousta ja kohosi se pian yli äyrästen. Kahta torppaa hätyytteli tul- ma pahasti. Toisesta häätyimät ihmi- set pakenemaan toisiin taloihin ja leh- mä mietiin kankaalle. Toisessa tuotiin lehmä ja masikka pirttiin, kun nametta oli meden mallassa. Muitakin taloja ahdisteli tulma. Aittoja täytyi tyhjen- tää ja moneu talon sauna oli meden mallassa. Niittylatoja, paperipuita ja tukkeja mei tulma mukanaan ja teli si- ten suurta mahinkoa. Paljon kärsimät myöskin miljelysmaat, lantatunkioita meni piloille j. n. e. Harmoin on näin suurta tulmaa näillä seuduilla nähty. — Sakotettu waiivaishoitolai- sen huonosta kohtelusta. W. k. 23 p. syytti nimismies L. Helle Ke- min käräjillä maimaishoitolaisen Katri Ojalan ilmiannosta Kemin Alapaak- kolasta kotoisin olemaa talokas Fred- rik Karilaa ja hänen maimoaan An- naa siitä, että he ilmiannon mukaan olimat pahoin kohdelleet Katri Oja- laa ja sulkeneet hänet 3 muorokau- deksi erääseen ulkohuoneeseen. Oikeus katsoi selrville käyneen, että Fredrik Karila oli sulkenut Ojalan ainakin 3 muorokaudeksi, jonka muoksi hän tuomittiin metämään sakkoa 200 mk., mutta hänen maimonsa Anna mapau- tettiin täydellisen toteennäytön puut teessa. — P.-P. — Kirkonkokouksessa Meri- jäewellä toukokuun 1 v:nä malittiin kirkollisten tilien tarkastajiksi kauppias Matti Niemelä ja ylioppilas I. Hag- lund. Kirkkoneumostosta eroamismuorossa olemat I. P. Alaranta, Robert Kukka ja Matti Myllylä malittiin siihen uu- delleen; marajäseniksi malittiin Juho Eilola ja Juho Härö. Kirkkoherran mirkatalolautakunnasta muorossa eroamat I. P. Alaranta ja M. A. Rahkola malittiin siihen uudel- leen. Hymäksyttiin kirkollinen ääntölista alkaneelle kirkollismuodelle. Päätettiin antaa perheraamattu lai- kille tästälähin amioliittoon mihittä- mille. Tarkoitukseen tarrvittamat ma- rat kannetaan asianomaisilta parikun- nilta 1 mk. 50 p. kultakin sekä tarmit- tama lisämeno otetaan entisestä raa- mattukassasta ja kannetaan kollehteina kirkossa sopimina pyhinä. — Kuntakokouksessa Merijär- wellä kuhtikuun 25 päimänä luettiin kaikki kunnallisten kassain tilit ja tilin- tarkastajani kertomus miime muodelta sekä annettiin kassainhoitajille tilm- päästö: tehtiin muutamia lisäyksiä kunnan paloapuyhdistyksen uudistettuun sään- töön ja maltuutettiin säännöille mah- mistusta hakemaan postinhoitaja I. P. Alaranta; päätettiin antaa lainoja kunnan lai- namakasiinista niin paljo kun lainan- ottajia ilmenee; annettiin urakalla siltain puhtaana pitäminen tämän kesän ajalla: päätettiin ajaa kirkkotielle someroa yksi kuorma talosta maantien tekoai- kana. — Pölkkylauttoja uittelemat tuk- kiyhtiöt Merijärmen järmeä Pyhäjo- keen paraikaa. Sitnä työssä kuuluu miime päiminä huhtikuuta mies hukku- neen Kupliskoskessa Pirttikosken ky- lässä. Kolme muuta miestä oli huk- kuneen kanssa joutunut koskeen, kun mene oli kuohuissa kaatunut. Nämä miehet kuitenkin saatiin hengissä pelas tetuksi, mutta saimat pitkän matkaa kulkea mirran mukana kylmän Wella- mon sylissä. — Kuusamon kuntakokous pi dettiin m. k. 26 p. Hymäksyttiin kes- tikiemarien hoito alimman tarjoojille, jotka olimat seuraamat: Maanselän kestik. F. Toimolalle 980 mk.; kirk.k. Emil Korhoselle 1,180 mk.; Ruukin K. Puukille 500 mk.; Koskelan talmi kestik. P. Kaunistelle 400 mk.; Käke län Ab. Pohjolalle 275 mk. ja apuh. A. Käkelälle 100 mk.; Paanajärmen K. Kauppilalle 585 mk.; Oimankin F. Maskukselle 525 mk.; Haatajan Gabr. Haatajalle 500 mk. ja Naistakan re- sermitalo I. Naistakalle 650 mk. Kitkan laimayhtiön anomukseen, että maltion maroja saataisiin laimasiltain rakentamiseksi Naistakan ja Haatajan maan rantaan maantien päihin, puol- lettiin sekä anomusta laatimaan mal- tuutettiin maanm. I. A. Miekkasaari. Oulun läänin kotiteollisuusyhdistyk- sestä päätettiin pyytää, että täällä tä- män talmen ajan toiminut naisten kä- sityökoulu saataisi edelleenkin mielä pitää sijoitettuna Kuusamon kirkolla. Tätä anomusta tekemään malittiin asioitsija A. Niskasaari ja neumoja K. Koimunen. — K. — Kuusamon uutuuksia. Rau tatietä Maanselän yli Masaraperällä lukkien kulotusta marten tehdään tuli sella kiireellä. Laimaa lyödään kokoon Posion perällä ainakin yhtä suurella kiireellä ja asianomaiset ynnä yleisö odottamat mielenkiinnolla sulan tuloa, että pääsisi näkemään ja koettamaan näitä usealle ennen näkemättömiä uutuuksia, ja kokemaan, että miten paljon hauskempaa onkaan istuskella oikeen herroiksi laiman hytissä ja kan- nella pastieraillen katsella kun laima huimaamaa mauhtia kiitää pitkin Po- sion mesiä ja Ahmensalmen kanaman läpi suureen Kitkajärmeen ja sen laa- joja ulapoita aina Naatikkaperään. Kyllä marmaan juhannuskirkkomäki, jos ei piispan kinkerikansa, hykertelee ilosta käsiään, kun on näin lystiä, hauskaa ja joutuisaa kulkua sen sijaan, kun ennen usein saimat hikihatussa ai- rojen amulla kiskoa komia mastatuulia usein hengen maaran uhkaamina suu- ria Kitkajärmen selkiä eteenpäin, mo- nesti myrskyn hätyyttämänä sateessa ja milussa märjötellä saaressa, kunnes komin tuulen moima oli lannistunut, mikä usein ei pian tapahtunut. Ja taas alkaa uusi ponnistus, että rakku- lat omat usein kätösissä todistamassa, onko mies tuulta mäkemämpi kuten yltiöpäinen sananparsi sanoo. Mutta nytpä tulee hauska kärsimys- ten perästä, kun maan joutuisi se toi- mottu kesä. Onko siis ihme, että jän- nityksellä odotellaan, että kerrankin saisi kuleskella miestä mäkemämmän kiidättämässä aluksessa. Onpa moni niin innostunut, että aikoo koko ensi kesän antaa mokoman tulihirmiön itseään kyyditä, että kerrankin saa lystiä. Se kai käy päinsä, jos maan on ajossa maraa taskussa rahaa. Minun poloisen täytyy jo edeltä päin suunnitella humimatkani mahdol- lisimman lyhyiksi. Täytyyhän sitä joku kerta hurauttaa, jos elää ja kyke- nee rantaan solumaan. Ja sitä rau- ta- eli puutietä pitöä myös käydä sitte ihailemassa ja sitte siitä jutella toisten kanssa ja jospa piirtäisi jon- kun rimin Kaikuunkin. Onneksi olkoot uudet hommat! Toiste lisää. Ukko. — Haapajärtveltä kirjoitetaan, että nuoriso on siellä alkanut kuluttaa aikaansa turhissa touhuissa ja että yleensä simistysolot omat kulkeneet ta- kaperoa. Tästä on ollut seurauksena elämän raaistuminen ja simeellisyyskä- sitteiden höltyminen. Asian auttamiseksi parempaan päin esittää kirjoittaja, että nuoriso alkaisi käyttää kunnan lainakirjastoa, jossa on paljon hymää, opettamaa luke- mistä. Oksamankylässä olisi kansakoulu tar- peeseen. — Autiorannan kylään tulee kunnan sellainen kumernöörin määräyk sestä perustaa, mutta komasli '.vastus- taiat tätäkin mastaan hommaamat. — Tultvc oli Merijärmellä jok- seenkin korkea. Mistä lienee sellainen paljous mettä kertynyt? Lunta vaik- kakunnalla ainakin on ollut mähä, jo- ten siitä ei olisi paljo mettä tullut, maan lienee kait lunta ylimaassa ollut runsaammasti, joka maikutti koman meden nousun. Mitään makingoita ei tulma ole tehnyt paitsi särkenyt muutamia maantierumpuja. Maa al- kaa miheriöimään, joten näyttää tule- man aikainen kesä. Hymää kesäähän sitä maanmies toimookin ja toimossa on hymä elää. — Sodankylän Sattasesta -'A 10. Olisihan sitä kirjoittamista yhtä ja toiste. Ei moi erityisesti olla ker- tomatta kylämme nuorison rientoa, joka nykyjään nousee hirmittamään määrään ja huippuunsa kauhean lvii- natulman takia. Se tulmailee kuin kemät tulma. Monta kuukautta on yhtämittaa juotu kylässämme. Etu- päässä kylän nuoret miehet ja myös kuleksima työkansa omat siinä hom- massa olleet. Kuleksima mäki maihtuu yhtenään. Kun lopuu raha. niin täy tyy lähteä toisille paikkakunnille pyytä- mään ruokaa. Toisia tulee työpai- koista, niillä on säästynyt joku markka, mutta pian ne Sattasen kapakoissa kulumat, sillä spriilitra maksaa 21 mk. ja miina 12. Juotua kuleksitaan pit kin kylää meluten ja räyhäten puukot ja halot käsissä, että rauhallisilla ih- misillä on pakko olla seinäin sisällä. Monessa talossa on täytynyt pitää päimälläkin omet kiinni. Ken mieras on kylässämme käynyt, niin hän on ihmetellyt moista elämää. On kuule- mani mukaan nimismiestäkin pyydetty käymään täällä, mutta kuuluu vas tanneen, että käykööt noutamassa. Ennen ei ole tarminnut masiten noi taa. Kun omat kuulleet, että siellä on miinankauppiaita niin omat tulleet. Jkämä kyllä on kylässämme paljon semmoista raittiita, joilla ei ole kyytiä ja ne juuri haluamat järjestyksen malmojaa. Niiden on mahdoton saada kyytiä nimismiehelle. Usean kyläläisen mieli on saada maltion palkkaama poliisi kyläämme, että se jonkun mer- ran olisi esteenä kapakoitsijoille. Ennen on ollut jo Kemiyhtiön palkkaama ja se näyttikin tarpeen maatimalta, mutta nyt kuitenkin on näyttänyt poliisi ole- man tarpeen, että edes rauhalliset ih- miset moisimat asioitaan ajaa kylällä. Rauhalliset Sattasen ukot, pitäkää kokous ja tehkää pyyntö kumernööriin, että saataisiin kyläämme poliisi, en- nenkuin menee komin pitkälle! Juopuneista kärsimä. — Oikaisu. Alatornion kirkko herra on meitä pyytänyt huomautta- maan, ettei hänelle ole jätetty lehdes- sämme mainittua adressia. Samoin, ettei maillinaisesti suomea osannut henkilö ole ollut kirkkoherran hankkima, maan on muitten toimesta saanut ti- lapäisesti saarnaajana esiintyä. Piffu uutisia. — Kihlauksensa omat julaisseet yliopp^ Arjö Aimo Oulusta ja ^voimistelun johta- jatar nti Helena Sirkiä H^lsingislä. * — 107 grammaa painaman munan kieräytti Ruokalaitos Snellmanilla muuan kana eilen. — Mestarinäyte alallaan. Muualta Suomesta. — Henkiwaknutusyhtiö Suo men maltuuskunnan puheenjohtajaksi on malittu senaattori Edm. Hjelt. — Dleinen raittinskokons ja Raittiuden Istämien muosikokous pi- detään Helsingissä ensi heinäkuun 29—31 päiminä eli yliopistollisten lomakurssien aikana. — Tuomari Ossian Proeope kielletty esiintymästä asianaja- jana Hattulan käräjillä. Janakka lau tuomiokunnan parhaillaan Hattu lassa pidettämillä lakimääräisillä kärä- jillä, ilmoittautui eräässä riitajutussa talollisen Mikkolan asianajajaksi tuo- mari Ossian Proeope Tampereelta. Jutun käsittelyn kuluessa katsoi oi- keuden puheenjohtaja, kihlakunnantuo- mari Sourander itsensä oikeutetuksi kiel- tämään asiamies Procopen esiintymästä asianajajana Hattulan käräjillä. Alkuaiheena kihlakunnanoikeuden me- nettelyyn oli se, että asiamies Proco- pe oli mäittänyt. ettei erään todista- jan lausuntoa oltu oikein merkitty oi- keuden pöytäkirjaan. Tämän yhteydes- sä ou maiuittmoa, että paikkakunnalla on herättänyt suurta kummastusta se seikka, että kihlakunnan tuomarina su- pisuomalaisella paikkakunnalla toimii mies, joka ei mielä nykyaikana pysty ymmärtämään tamallista suomalaista puhekieltä. Mikäli on kerrottu, tulee hra Pro- cope tästä kihlakunnanoikeuden päätök sestä tekemään malituksen prokuraatto- rinmirastoon. — Hämetär. Maatalousosasto. ZMMiMttl! lllsAllistil Siili!®!' jiratntn asMa. Siemenmiljelyksen maassamme mielä ollessa nykyisellä alkuperäisellä ja mä- hän kehittyneellä kannallaan omat useat meillä käytetyistä heinänsiemenlajeista, marsinkin apilas, suurimmaksi osaksi hankittamat ulkomailta. Parhaimpana ulkolaisesta apilaansiemenestä on meillä totuttu pitämään ruotsalaista, kasma- neena ja malmistuneena oloissa, jotka enimmin omat meikäläisiä mastaamat. Ruotsalaisen siemenen hymää mainetta on lisännyt sekin seikka, että Ruotsissa toimitetut tarkastukset ja tarkastuslai- tosten antamat todistukset omat enim- mäkseen olleet hymin luotettamia ja yhtäpitämiä Suomessa toimitettujen mirallisten jälkitarkastusten kanssa, jonka muoksi ruotsalaista siementä meillä enimmäkseen onkin myytti alku peräisten ruotsalaisten tarkastustodis- tusten nojalla. Mikäli meille on ilmoitettu, ei mii- me muodeu apilaansiemensato Ruotsis- sa itämöisnyteen nähden mastaa niitä maatimuksia, mitä tälle tamaralle en- nen on totuttu asettamaan. Tästä ei tietenkään olisi mitään erityistä sanot- taivaa, sillä moihan jonkun muoden siemen yleensä tulla huonommaksi kuin tamallista, ilmasto- y. m. suhteista riippuen. Mutta erityistä huomiota pakottaa asiaan kiinnittämään se seikka, että ruotsalaiset tarkastustodistukset nyt eimät ole yhtäpitämiä apilaansiemenen todellisen laadun kanssa, maan ilmoit- tamat siemenen itämäisyyden todelli- suutta paljon korkeammaksi. Eräskin mirallinen siementarkostuölaitos Ruot- sissa, jonka tarkastettaioina omat ol- leet useimmat Suomeen tuodut api-- laansiemenlähetykset, on niistä antanut todistuksia, joissa mainittu siemenen itämäisyys on täällä toimitetuissa mi- rallisissa jälkitarkastilksissa huomattu jopa 20 "/<> ja ylikin suuremmiksi to dellista itämäisyyttä. Että Suomessa toimitetut jälkitarkastukset omat osoit- taneet tamaran oikean laadun, todis- taa se seikka, että maailmankuulu Ham- purin botaaninen maltionlaitos (Ham- lmrgische Botanische Staatsinstitute, Abteilung sur Samenkontrolle) samoja siem-ilähetyksiä tarkastaessaan on to- dentanut saman tai mieläkin alhaisem- man itämäisyyden kuin meikäläiset tar- kastuslaitokset. On liian aikaista mielä lausua mi- tään armeluita niistä syistä,? jotka omat aiheuttaneet ruotsalaisten tarkas- tustodistusten epäluotettamaisuuden apilaansiemeniin nähden. Toimotta- masti moimme palata asiaan myöhem- min, sittenkun siitä toimeenpantujen tutkimusten kautta on saatu täysi sel- myys. Kehottamme maan maanmilje- lijöitämme tänä muonna entistä suu- rempaan maromaisuuteen ruotsalaisen apilaansiemenen ostossa. Kuu täys- hymää ruotsalaista apilaansiementä ei liene ollenkaan säätämissä, on käytettä- mä kaupassa löytymää, joka sekin kyl- lä enimmäkseen on käyttökelpoista, mutta sitä on käytettämä 10 ä 20 % enemmän kuin tamallisesti. Näin me netellen ei siemenen pienemmästä itä- mäisyydestä liene sanottamaa haittaa maanmiljelijöillemme. Ulkomaalta. — Kuollut Suomen ystäwä. Hubtik. 26 pnä kuoli ^temmarketissa Englannissa eräs Suomen suosiolli- simpia ystämiä, kirjailija Edmard H. Cooper 43 muoden ikäisenä. Suomen puolesta kirjoitti Cooper- mainaja Leimuamia kirjoituksia ?aily Chronicleen ja Westminster Gazetteen. MlnhamilitMms AAtlikBs». Koweuuettuja määräyksiä. Dhdysmaltain hallitus on kongres- sille esittänyt kaksi lakiehdotusta, jotka tarkoittamat jo nytkin hymin ankarien immigratsionilakien komeiitamista. Eräs englantilainen lehti omistaa näille esityksille kirjoituksen ja sanoo siirtolaisten ja unionin itsensäkin puo- lesta toimomansa, että ne tulisimat hylätyiksi. Jos ne hymäkiytään tie- täisi se, että useimmilta maahanmuut- tajilta kiellettäisiin pääsy Uncle Samin maahan. Esitysten pääsisällys on seuraama: Jonkinlaisen tutkinnon moimaansaat- taminen maahanmuuttajien tietomää- rän selmille saamiseksi: korkeampi mero kaikille maahanmuut- tajille; pääsyn kieltäminen kaikilta 16 muot ia täyttäneiltä miespuolisilta maahan- muuttajilta, joilla ei ole 25 dollaria maihin astuessaan; asianomaisten hallitus- ten antaman lupakirjan näyttä niinen todistukseksi siitä, että n e sallimat kysy- myksessä olemien kansalais tensa siirtyä A m e r i k a a n. Marsinkin katsotaan miimeiuainitun määräyksen ehkäisemän maahamuuutta- inisen. Sillä tuskinpa Europan halli- tukset suostuisimat antamaan siirtolai sille tällaisia lupakirjoja. Ia silloin- han maahanmuutto todellakin loppuisi. Lähetettyjä kirjoituksia. Kutsumus Oulun piirikunnan alueella toi- miwille W. & U:seuroille: Allekirjoittanut m. & u:seura kutsuu kunnioittaen kaikkia Oulunpiirin alueel la toimimia m. & u:seuroja ottamaan osaa miestinjuoksukilpailuun, joka pi- detään „ Sauman miestihaarikasta" 29 pämänä toukokuuta seuran kesäjuhlan yhteydessä. Tälläkin kerralla kilpaillaan 5 kilo- metrin matkalla ja on jokaisen seuran edustajajoukkueen «johon kuuluu miisi edustajaa) jaettama matka siten että jokainen juoksee 1 kilom. matkan. Haarikan saa muodeksi haltuunsa se seura jonka edustajat saamat parhaan ajan ja annetaan näille mnös mitalli- palkinnot jokaiselle. (Haarikka on moi- tettama kolme kertaa, moitot ei tarmitse olla peräkkäin). Kilpailuun aikoman seuran on teh- tämä kirjallinen ilmoitus Minneistään 27 päimä toukok. odotteella: L. Kerä nen, Oulu, Sepänk. 13. Oulussa 28 p. huhtik. 1910. Oulun yleinen W. & U:seura „ S auma". »■wvHiWaBajaf- w "'r"'iinin"iiiiii III i m Hiin i , TTT» S is o mal. Maaseututeatteri Oulun Maneesissa Sunnuntaina toukok. 8 p. klo 8 ip. Täipili 5-näytöksinen sukutarina Rooman kunin gasvallan ajoilta Kirj. EINO LEINO. Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 32. Auulutuksia. Viime vuotien kunnallisverojen lasku- ja kantokirja on nälitiivänä Rahatoimikama rissa neljäntoista (14) päivän kuluessa ku luvan toukokuun 9 päivästä lukien; ja on muistutus sitä vastaan tehtävä Maistraatille viikon kuluessa edellämainitun ajan jälkeen, uhalla, että oikeus siihen sittemmin on menetetty; josta täten asianomaisille ve ronmaksajille ilmoitetaan. Oulun raatihuoneella toukokuun 4 r nä 1910. Maistraatin puolesta: P. W. Snellman. V. t.