W:o 44 !5!(Z. K JLiKir. Maanantaina Huhtikuun 18 I t - C% '4 filQtfaifta suuntia polivsutumisopin alalla. Wihon kaikki tirioituffet omat rikkaasti kumitetut. Hinta 75 p. — Wa!wojan 4:s wihko on il- m estynyt. Kirjoitusten sarja alkaa Kaarle Kroh- uin yliopiston Kalemala-juhlassa pitä mällä esitelmällä „Kalewalan ilmes- tyessä". Pääasiallisesti Lönnrotin kirje- maihdon nojalla siinä kuivaillaan, mi- tä Lönnrotin mielessä liikkui Kalema- lan kokoonpanotyön aikana ja sen päättyessä. Kalemala-juhlan jälkikaikuja on mi- hon toinenkin, W. Sabnisen kirjoitus „Runonkerääjien seikkailuista ja koke muksista Inkerissä." Kirjoituksessaan »Piirteitä naisen asemasta muinaiskansoilla" siirtää prof. Knut Tallqmist meidät 4 muosituhatta taaksepäin tutustumaan babylonialais- ten ja assyrialaisten perheoloihin ja naisten asemaan, sukupuolimoraaliin, prostitutsioniin j. n. e. Kirjoituksessa „Uusi koulumuoto Eng- lännissä" on A. Rantaniemi ottanut tehdäkseen selkoa Abbotsholmen „uu- desta koulusta". Lämpimät muistosanat toht. O. A. Hainari-mainajasta, joka m. m. oli Walwojan monimuotinen amustaja, on piirtänyt Jimo Härkönen. Helmi Setälä esittelee suomalaiselle yleisölle uudenaikaisen tanskalaisen kau nokirjallisuuden johtajan I. V. Jense- nin, julaisten häneltä näppärän lastun „Ane ja hänen lehmänsä". Katsausosastossa K. S. Laurila ju tustelee kemyeen tyyliin äskeisestä Lin- nankosken ..Ikuisen taistelun" csityk- sestä. Torsten Stjernschantz selostaa Arjö Hirnin suurta teosta „Det heliga skrinet": lisäksi on arivosteluja eräistä muista koti- ja ulkomaan kirjauutuuk- sista. Venäjältä. — Dhdysrata. .Kulkulaitosminis- teri on maltakunnanduumalle jättänyt lakiehdotuksen 1,717,200 ruplan myön tämisestä Suomen yhdysradan Ne- lvanjoen ivasemmanpuolisella rannalla oleman osan rakentamiseksi. stllilticil pallillMiihtlot ja uiisi laki paloMM tyksistg. Eilen täyttyi se 2 muoden aika, jonka kuluessa on paloapuyhdistyksen, joka sitä ennen on perustettu, täytynyt laatia sääntönsä 17 p. huhtik. 1008 Paloapuyhdistyksistä annetun lain mukaiseksi ja hankkia senjälkeen sään- noilleen mirallinen mahmistus, uhalla, että uusia osakkaita sanotun ajan ku- luessa ei saa ottaa yhdistykseen, ennen- kuin mahmistus on hankittu. Tätä lain pykälää on usein maurin tulkittu. Aleensä on ollut, marsinkin kunnan- yhtiöiden osakkaiden keskuudessa sellai- nen käsitys, että kunnanyhtiö saa pi- tää entiset sääntönsä, kunhan ei maan ota enää uusia osakkaita, t. s. tee uu- sia makuutuksia. Mutta tällaista mie- lividettä esittäissä ei ole otettu huo- mioon mainitun lain 18 jossa tällä lailla kumotaan kaikki entiset paloapu- yhdistyksiä koskemat määräykset ja asetukset. Siis l. k. 17 pistä on tä mä uusi laki kaikkine määräyksineen moimassa. Sellaisen paloapuyhdistyk- sen, joka ei ennen mainittua päimaä ole hankkinut säännöilleen mahmistus- ta, on siis tämän päimän jälkeen la- kattama toimimasta. Sellainen yhtiö ei siis tämän päimän jälkeen saa ottaa uusia makuutuksia, eikä maksaa kor- mauksia entisistäkään. Näin ollen on siis kunnanyhtiöiden jollain tamoin rumettama osakkaittensa omaisuutta turmaamaan. Ainoastaan Harmat kun- nanyhtiöt omat mielä hankkineet sään- noilleen mahmistuksen. Tärkeimpänä määräyksenä tässä uu- dessa laissa on se, että se määrää mastuumaaran yhtä makuutusta koh« den riippumaksi yhtiön makuutuskan- nasta. Niin että esim. sellainen kun- nanyhtiö, jolla on »vakuutuskanta 1 milj. mk., saa ottaa makuutukseen yh- teen taloon kuulumat rakennukset ynnä niissä säilytetyn irtaimen omaisuuden, yhteensä (>,000 mkista, sellainen yhtiö, jolla on »vakuutuskanta 1 1 '2 milj. mk., saa ottaa 8,000 mk. j. e. p. Kuten tunnettua, on ennen tässä suhteessa mallinnut mielimalta, niin että kun nanyhtiöt useinkin omat pitäneet aiman liian korkean mastuumaaran yhtä:va- tuutusta kohden. Nirn että esim. sel lainen kunnan yhtiö, jolla on ollut mähän toista milj. »vakuutuskanta, on ottanut yhden talon rakennukset makuu- tukseo -l 20,000 nik.sta. Onhan selmä, että jos sellainen talo on sattunut pa- lamaan, on siinä yhdellä kertaa koitu- nut yhtiölle sellainen mahinko, joka on nostanut makuutusmaksut rajattomiin. Tästä juuri johtuu se tama^on eroa- »vaisuus, mitä on eri kunnanyhtiöiden »vakuutilsmaksuissa. Niinpä maltion »vöfuutusiavfastajön laaUrnott »vakuu tustiloja koskeman kertomutseu mutaan iv. 1907 oli loko maassa kunnanyh- tiöiden »vakuutusinaksu alin 10 p. ja korkein 14 mk. Oulun läänissä se oli alin 05 v. ja korkein 4 mk. Tietenkin tämä uusi määräys »vai- kuttaa haitallisesti kunnanyhtiöiden ny- kyiseen toimintaan. Onhan niiden mahdoton tämän määräyksen mukaan enää pitää »vakuutuksia entisestä ar- Ivossaan. Pienempien kunnanyhtiöiden on melkein mahdoton enää tonnia. Suuremmat kunnanyhtiöt »voimat jat- kaa toilnintaansa, makuuttamalla yli- jäämän muissa yhtiöissä, niin että pienemmät talot makuutetaan kokonaan ja isommista taloista, joita ei »voida kokonaan makuuttaa, »vakuutetaan ai- noastaan jotkut rakennukset ja loput muissa yhtiöissä. Taikka siten, että kunnanyhtiö makuuttaa talot tadestä arlvosta ja »nikä yli menee, makuuttaa se»» jälleenivakuutuksena jossain muussa yhtiössä. Omatpa muutamat kunnanyhtiöt ryhtyneet epärehelliseen peliin, kiertääk- seen tätä lain kohtaa. On menetelty siten, että talon eri rakennukset omat makuutetut eri »vakuutuskirjoille, jottei samassa makuutuskirjassa näkyisi koko talon makuutusarmoo. Niinpä esim. isäntä on moinut makuuttaa omiin ni- miinsä talon asuinrakennuksen, emäntä nametan, poika tallin j. n. pp. Tällai- nen menettely on yhtiön puolelta niin julkeaa määryyttä, että se tarkastus- tilaisuudessa ilmi tultua tuottaa tuhon yhtiölle. Iälleenmakuutuksen suhteen on ehdo- tettu monenkinlaisia keinoja. Kuten tunnettua, on olemassa useita koko maata käsittämiä jälleenmakuutusyh- ti öitä. On koitettu saada kunnanyh- tiotä näihin liittymään. Onpa ehdo- tettu mielä perustettamaksi koko maata käsittämä keskinäisten palo.ipuyhdis- tysten oma jälleenmakuutusyhtiö. Näis- sä kaikissa on se mika, että ne omat koko maata käsittämiä. Onhan tun- nettua, että palamaisuus on niin eri- lainen eri osissa maata. Silloin kun esim. Oulun läänissä on kunnanyh- tiöiden keskimääräinen makuutusmaksu 1: 65; on se Kuopion läänissä 3: 19 ja kun Oulun läänissä on keskimää- räinen maksu 1: 59 on se Uudenmaan läänissä 2: 04. Mahingoiden mähyy- teen nähden on Oulun lääni edulli- simpia. Näinollen joutumat aina ne seudut, joissa palamaisuus on mähintä, korivaamaan niitä seutuja, joissa se on taas suurin. Mielestäinine tällainen yhteen liit- tymmen onnistuu paraiten läänittäin, niin että aina kunkin läänin kunnan- yhtiöt muodostamat yhden »vakuutus- piirin. Nykyäänhän on jo nseassa läänissä olemassa läänin paloapuyh- distys. Nämähän »voisimat »nuodos- taa keskustan, johon muut yhtnisimät, jottei mitään uutta jälleenivakuutus- yhtiötä tarmitseisi perustaa. Pienem- mät kunnan yhtiöt, jotka eimät möisi saada sääntöjään mahmistetuilsi, yh- tyisimät kokonaan läänin yhtiöön. Suuremmat kunnanyhtiöt moisimat yli- jäämänsä makuuttaa läänin yhtiössä. Näin muodostuisi yhtenäinen koko lääniä käsittämä »vakuutusliitto, jossa kaikki makuuttajat olisimat keskenään muoro »vaikutuksessa. Kun »neillä täällä Oulun läänissä on oma läänin yhtiö, niin olisi toi- mottama, että edellä mainitsemainme menettelyn amulla saataisiin Oulun läänissä syntymään tuollainen koko lääniä käsittämä makuutusliitto. Kun nyt lakkaa sellaisten yhtiöiden toiminta, jotka eimät ole hakeneet säännöilleen »vahmistusta, niin on »ni- tä hartaimlnin toilvottaiva, että sellaiset yhtiöt ryhtyivät mitä pikeinmin hake- maan turmaa osakkaittensa o»naisuu- delle tulenmaaraa mastaan. Jokaisen sellaisen yhtiön osakkaan on myöskin omasta puolestaan ryhdyttämä makuut- tamaan omaisuutensa jossain »nuussa yhtiössä, koska entinen yhtiö ei enää suo turmaa omaisuudelle. Vakuuttaja. Lähetettyjä kirjoituksia. Mikille kMMMMt • t» * Kansallismielisen Nuorisoliiton kesäjuhlille Jytväskylässä 11-13 O» yritetään, »vaikka juhlista ei ole aiot- tukaan marsinaisia laulujuhlia, saada koolle suuri, moimakas yhteinen sekakuoro. Kaikkia Liittomme paikallisjärjestöjä on jo erityisillä kiertokirjeillä pyydetty lähettämään kuoronsa näille juhlille. Kun olemme monestakin syystä katso- neet hankalaksi lähettää erityisiä kier- tokirjeitä »nuille kansallismielisille jär- jestöille, käännymme täten kaikkien Suomalaisten Seurojen, Nuijien, S u o »n a l a isten Työ- mäen liittojen ja niiden N a i s- järjestöjen ynnä kaikkien kansallismielisten j ä r j e s- t ö j e i» puoleen, olkoot ne mitä laatua tahansa, samalla kohteliaalla ja kehoit- tamalla pyynnöllä. Lähettäkää kuoronne juhlillemme niin lukuisina kuin »voitte. Me tarmitsem- me nyt juuri rohkaisemia, innostamia tilaisuuksia. Onhan nuorison, oletikin kansallismielisen nuorison juhlilla edel lytyksillä muodostumaan sellaisiksi. Me odotamme, että Te teette »voitaivanne auttaaksenne meitä hanlkiinaan koolle moimaktaan kuoron tulkitse»naan suru- jamine, ajatuksiamme mutta myöskin uskallusta,»lms ja luotta»nusta»nme tu- lemaisuuteen juuri tällä hetkellä. Termen tuloa.' Iyiväslylässä, 0. 4. 10. Juhlatoimikunta. Ilmoitukset osanotosta ja kuoron jä- senlumusta pyydetään lähettämään tä- män kuun kuluessa. Tarkempia tietoja lauluista y. m. annetaan pyydettäessä. Urheilupaitoja ja Hängseleitä UrheiSukärryt myydään halvalla. FENNIA ovat saaneet paljon kii tosta käyttäjiltään, sekä ovat varustetut ylläole- IIxi imfÄföt valla laillisesti rekiste- r UIKUpyordL röidy i lä merkillä. Sitäpaitsi löytyy varastossani parhaimpia ensiluokan koneita n. k. PANU, CRESCENT, N0RD3TJER- NAN, POLSTJERNAN, KOSMOS, OPEL, THE ROYAL STAR. ^ Pyörän kummirenkaita ja osia löytyy suurim mat varastot, sekä pyörän puhdistukset ja korjaukset toimitetaan huolellisesti. Asiamiehiä maa seudulle otetaan. Hintaluettelo pyydettäissä ilmaiseksi. JUHO MUSTOSEN Poikupyöräliike, Haapalan talossa, Isokatu 37. Puhelin 1 46. Postiosoite: Oulu. ostatte edullisimmin «11 MM MMM. Oulussa. Kirjeosoite: leht. Väinö Kimilinna, Jy- mäskylä. 2(aiun toimitus! Oulu. Koska lehtenne niossa 38 on ollut was tinta minun kirjelmääni, nimimerkillä „Wii- snvuotias", jossa r,hä inmita soimataan niitten kmisalouuirettelöiden alkuunpanijaksi, jotta täällä Alavieskassa tapadtuimat Maa- lisluussa, niin pyydän armoisalta Kaiun Toimitukselta »vielä tilaa seuraamalle: Ensitsi „Wiisiwuotias" koettaa haukkua minua „pikkusosialistiksi, poikanulikaksi" y. m. s. Johon marinalla »vakaumuksella moin »vastata oleman sen mitä raukkamai- simman simistymättömyyden raakalais- merkkejä. Siinä ilmenee sepustajan fimis- tylsellinen luonne. Missään kokouksissa tai m. s. ei koskaan enään ilmene tuollaista inhimillisyyden polkemista, mielä mähem- min lehden palstoilla. Sitten „miifimuotias" kirjoittaa, „lienee- kö tutkintopöytäkirjaan sinun yllytykses tul lut tai ei, main että tiettyä on että olet ollut koma yllyttäjä". Siinäpäs sitä ol laan, ensimäisessä kirjoituksessas, jonka sa noit olleen „tullintopöytäkirjan mukainen", sanot sinä ensimmäisenä tutkinto-iltana „niin ilmenneen". Ellen olisi siihen mastannut, olisimat lukijat siinä uskossa, että todella niin on. Nyt sinä et enään sitä änkkääk- kään ilmenneen, maan sanot oleman yleiseen tiettyä, että ..olet ollut koma yllyttäjä". Siis suora tutkintapöytäkirjan,väärennys. Siihen maadu, todisteita, ketä olen yllyttänyt, että se olisi niin tiettyä. Todistamattomat soi- maukses omat omiaan todistamaan sinusta ilmenemää ajattelemattomuutta. Todista- mattomat mäitteet eimät pidä paikkaansa. Että silloin miikolla, kun rettelöt olimat täällä, olin päimittäin kiloiiietrin etäällä työmaallani klo li a.-p. klo l> i.-p., todistaa A. Pietilä ja P. Ulf. Siis sula mahdotto- muus, cttä olisin moinut koulukkaita yl- lyttää. Todista, jos moit, toisin. Lausut „lieneelö tutkintopöytäkirjaan tullut ylly- tykses tai ei", siis et ole katsonutkaan hU- kintopvytäkirjaa. Sitten ,väität ilmenneen siellä sosiaalisuutta y. m. puolueellisuutta. Kysyt, ketä olimat ne poitanulikat, joihin minäkin kuuluin ja niitten parin henkilön, jotka tänne omat muuttaneita, ja jotka pa himmin rähisimät, ja sanot, että ne main maateimat opettajaa eroamaan ja rangais tusta pois. Kysyt, ketkä hllusilvat^ opettaja Heiskalaa ja tarkastajaa alas? Sanot ol- leen niiden sosialisteja ja näin ollen oleman sen puolueellista. Näissä kaikissa..miisimuo- tiaan" rupriikeissa selmiää tarkkaan, minkä lainen katsantokanta todella hänellä on. Sekö on puolueellista, että henkilöt, jotka kuulumat johonkin puolueeseen ja tulemat »vastaamaan ja keskustelemaan tapahtn masta, joka ei ole puolueellinen. Kun he eimät tätä asiaa keskustellessa kajoa puo lueeseen. Tämäkö heidän puolueeseen kuu- luminen saa aikaan sen, että tämä tapah- tuma tehdään puolueellisuudeksi? Si>s lap- sellistä lyhytnäköisyyttä. Meistä kukaan ei kajonnut puolueeseen, sen todistaa pöy täkirjassa olemat lausuntomme. Suutani soitin sen takia, koska olin maslaamassa meidän lasten puolesta ja — tutkinnossa ilmeni puheita, jotka maateimat kajoamista opettajan entisiin toimenpiteisiin. Koska olin »vanha koulukas, niin toin ilmi sen, mitä olin minä saanut kokea ja nähdä a,- kanani. Se on todistus, jonka »valalla moin »vahmistaa! Syyttöinäksi en tehnyt itseäni, enkä tee. Sen todistaa tutkintopöytäkirjassa olema todistukseni. Täinä kai lie puolueel- lista. Alas huutajat olimat tungokseen asti ole,va yleisö eikä yksityiset puoluepukarit. Sanot olleen suuren enemmistön, jotka ylis- timät »»oita ihannetöitä, paitsi edellämaini- tuita rähisijöitä. Julkaise tutkintopöytäkirja, sieltä näkee, kuka enemlnistö oli. Minä maadin yhä, että pöytäkirjan julkaisutat, koska ilini on jo käy»,yt, että olet sen »vää- re,.tänyt. Ätitä osoittaa se kansalaiskokous, jossa lähes henkeä »vaateiivat poistet lamaksi Heiskalan. Taas yksi törkeä malhe. Sitten otat koulussa käymät lapset to- distukseksi, että opettajaa ei »nyösitä. Mutta muistat'kai, että nuoruuden päimät iva he- nemät päimä päi,vältä, joten ajan tuhlaa- minen on turmioksi. Lapsia ei »voida lak kauttaa koulua käymästä, sillä aika menisi hukkaan ja lapsista tulisi tiedottomia. Kun lapset tuleivat isoiksi, ei kannata työläisten heitä silloin enään istuttaa koulupenkissä, joten aikanaan täytyy saada oppia se. kuin on mahdollista, maikkapa se ei olisi niin rapiatakaan. Lapset eimät katsele enään tätä opettajaa lunnioittamasti, ainakaan tällä koululla. Se on huomattama tosi- ^ Miksi puheitani todistan tutkintopöytä- kirjalla, siihen on syy, koska tutkinto juuri on se etsijä, joka hakee asian itujuuret. mistä se on lähtenyt ja kuinka asia on ta- pahtunut. „Wusiwuotias" ei näy »vielä y»nn,ärtä»vänkään. mitä tutkinnolla tarkoi tetaanhan. Jos „miisimuotias" ei ole näistä kaikista selmillä, niin olen »valinis kanssasi keskusteleinaan, sillä silloin on mi- nullakin enempi tilaisuutta puolustella mal- heiltasi, ettei lehden palstoja persoonasoi- »nauksiiin tuhlata tarmitse. Aug. K—te. I < 1 II •»«!»» Nllta naita. — Ennätys langattoman säh kölennättimen alalla. — 6,600 km .n wäZima!ka. Saksalainen pää- asenm langatonta sähkölennätintä »var ten Nauenissa Berlinin edustalla saat- toi äskettäin olla alinomaisessa säbkö- lennätinyhteydessä erään Hampurista länsi-Asrikaan menemän höyrylaiivan kanssa, »vielä sittenkin kun lai»va saa- pui Ka»neruniin. Välimatka oli silloin noin kilometriä, eitvätkä siis korkeat muoretkaan, keski-Europan al- pit, Alqierin ylänkö ja Adamanan »vuoret, ole tehneet haittaa. Tämä lienee tähän asti suurin en- nä:ns la-igatto!»,an sähkölennättiinen alalla. I liitävänä Itllllill X 4,000 mkasta—130,000 mkaari. © G Maatiloja otetaan myytäväksi ja 43* palstoitettavaksi. Lähemmin J. H. LUOMA. © varamaanmittari. Oulu, Kirkkokatu 57. — Puhelin 5 13. GSGGGGGSOSSSG Huutokauppoja. ^Vapaalla joka torstaina 2\ p:nä huhtikuuta 1910 kello 11 e. pp. aikain pidetään Similän lalossa Vihannissa myydään allekirjoittaneiden omistama V j osa Similän "/'is osan manttaalin pe- rintömaasta, sekä 3 lehmää, nuori, 2 vasikkaa y. m. irtainta omaisuutta huutokauppatilaisuudessa ilmoitetta villa ehdoilla. Tilalla, joka on 5 km. päässä Vihannin asemalta Raaheen menevän maantien varrella, voidaan elättää hevonen ja 3 lehmää. Teko- maat hyvät ja metsää talon taipeeksi. Similän perikunta. Vapaehtoisella huutokaupalla huhti kuun 21 p:nä kello 10 e. pp. myy dään rakennukset entisessä A. Viita sen perikunnan talossa Koulukadun varrella N:o 19. Maksu- sekä siinä rnisehdoista lähemmin huutokauppa tilaisuudessa. Oulaisten kansakoulun Rakennus-urakka- huutokauppa. Perjantaina kuluvan huhtikuun 22 p:nä kello 11 e. pp. Oulaisten kun- nanhuoneella annetaan urakalla Ou laisten kylän eteläpiirin kansakoulun rakentaminen, ovineen, akkunaineen, y. m. tarpeineen. Koulu, joka tulee puusta rakennettavaksi, sekä kellarien ja kivijalan teko tulevat tehtäväksi kaikki koululle hyväksyttyjen piirus tusten mukaan ja muutoin urakka tarjouksen alussa ilmoitettavilla eh doilla, josta täten urakoitsijoille tie doksi annetaan ilmoituksella, että urakoitsijoilla tulee olla päteväksi to distettu ominaistakaus urakan kel vollisesta täyttämisestä ja mahdolli sista ennakkomaksuista. Toimikunta pidättää itsellensä oikeuden hyväksyä eli hyljätä tarjoukset. Oulainen, 12 p:nä huhtik. 1910. Koulun rakennustoimikunta (L. l:sti.) joka pidetään Yli-Jaakolassa Tyrnä- vällä tämän huhtikuun 28 ja 29 päi vinä alkaen kello 10 e. pp. myydään mainittu Yli-Jaakolan l U osa veroi nen perintömaa, jossa voipi elättää noin 15 lehmää, 2 hevosta ja pientä karjaa. Metsissä on joku määrä tukki- metsääkin. Samalla myydään leh miä, hevosia, heiniä, olkia ja kaiken laista irtaimistoa. Maa myydään ensi päivänä kello 12 päivällä ja sen jälkeen eläimet. Myyntiehdot ilmoi tetaan myyntipaikalla. Tyrnävä, huhtik. 14 p:nä 1910. Perikunta. Atyytämänä. Torpan ostajat huo v-.! Torppa myytävänä Muhoksen ja Sandin joen kylässä nautintoineeu ja ihanalla paikalla Frans Pelkonen. »MMMÄNlS rn M«M. Siistinä ja sametin- sileäksi ajeltuna voitte aina esiintyä, jos omistatte „Non plus ultran" var muus-parranajoko neen. Se kestää miehen ijän, ajaa nopeasti ja kevyesti karkeimmankin par ran eikä koskaan haavoita ihoa. Joka päivä saapuu ostajilta kymmenittäin kiitos- lauseita sen kelvollisuudesta. Hinta jälki- vaatimuksellakin tilattaessa rahtiv. ainoas taan 2 mk. 90 p. Yksinmyyjä Suomessa. W. Kröger, Viipuri. Kullervonk. 21. (H. 129;")) Oulun uuden asemakar- :: tan mukaan laadittuja:: Henkikirjoitus lanketteja, aa a a Tämän huhtikuun 25 päivänä alkaen kello 10 a.-p. myydään julkisella va paehtoisella huutokaupalla Taskilan perintötalon N:o 10 niityt erityi siksi palstatiloiksi Vihannin pi täjän Alpuan kylässä. Maksuehdot hyvät. Myyjä pidättää itselleen oi keuden hyväksyä tai hyljätä tehdyt tarjoukset. Oulussa, 7 p:nä huhtikuuta 1910. § lfarcnmitiari J. H. LUOMA. § Toimekseen saanut. OOQQ ÖÖOO ll?ir ?oja hasttarvana. (S. V. I.. l:sti ja lehti.) Pyhännän kansakoulun johto kunta julistaa täten Opettajan viran haettavaksi Pyhännän kirkonkylän ylhäisemmässä sekakansakoulussa ennen ensi toukokuun 20 päivää ja myöskin tyttöjen käsitöiden opettajan viran. Palkkaedut ovat: tavallinen valtioapu ja kunnalta opettajalle 200 markkaa rahaa ja 50 markkaa pellonkorvauk- sena siihen asti kun kunta tekee koululle pellon, vapaat polttopuut ja öljyvalo sekä asunto tilavassa kou lurakennuksessa ja vanaa laidun lehmälle kylän yhteisellä laitumella. Käsitöiden opettajalle kunnalta 75 markkaa. Virkoihin on astuttava eusitulevan elokuun 1 päivänä. Huom.! Sunnuntai- ja juhlapäi vinä tanssi iltamain johtajain ja nii hin ryhtyjäin on turha vaivata itseään hakemuksellaan. Pyhännällä, 12 päivä huhtikuuta 1910. Johtokunta. Palvelukseen halutaan, haluaa nuori talouden hoitoon ja käsitöihin tottunut sivistynyt Neiti. Vaatimukset vähäiset. Tarjoukset pyydetään lähettämään huhtikuun kuluessa, osoitteella: Rovaniemen postitoimisto. ,, Muuttava" Vuokrata halutaan. Yksinäinen huone mieluummin hällän kanssa halutaan vuok rata 1 p:stä kesäkuuta. Vastausta pyyde tään os.: Uusikatu 9. ,, Yksinäiselle". jotka varmasti ovat käyttökelpoisia Oulun kaupungin henkikirjoituksessa on myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Kapneimmai lilat. Tarkimmat Ii el loi )'a Suitat silmälasi! ostatte halvimmalla H. H. MTH oaussa. 3 Kalkkia O Sementtiä, Bore- El |3 vuorausmassaa, gg U Tilkeitä, Kaakeleita gj I» ja Kaakeliuuneja p, g- rnyöpi o H. Roininen. Ilmoituksia. Waasan —Pohjanmeren Höyrylaiva-Osakeyhtiön kuSkuvuoroja Hullista liöyryl. Lapponia 23 p:nä huhti kuuta. Huilata höyryl. Patria 7 p:nä toukokuuta. Hullista höyryl. Constantia 21 p:nä tou kokuuta. Köpenhaniiiiiiiita höyryl. Lapponia 26 p:nä huhtikuuta. Köpenhaminasta höyryl. Patria 10 p.ti.i toukokuuta. Köpeivaminasta höyryl. Constantia LM p:nä toukokuuta. Hampurista höyryl. Fonnia noin 16 p:r.a huhtikuuta. Hampurista höyryl. Bothilla tai Kjarmia noin 2b p:nä huhtikuuta. Lyypekistä höyryl. \Vasa noin !■> p:r . huhtikuuta. Lyypekistä höyryl. Krej noin 23 p:nä huh tikuuta. Tukholmasta höyryl. Carl v. Linne 30 p:nä huhtikuuta. Waasan pohjoispuolella oleviin sata/niin saapuvat laivat niin pian kuin jääsuhteei sallivat. Lähemmin ilmoittaa K. E. Höckert. Kansakoulun-, pikku- ja kiertokoulunopettaja- uraile aikovat neidit ja nuorukaiset! Allekirjoittaneen yksivuotinen esi-, pikku- ja kiertokouluseminaari Helsingissä alkaa svysk. l p:nä 1910 viidettätoista luku vuottaan. Pyrkijä olkoon ripillä käynyt, kansakoulun tai sitä vastaavan oppimäärän suorittanut. Lähettäköön hakemuksensa en nen kesäk. 1 päivää. Lukukausimaksu 011 50 merkkaa. Kaarle Werkko. (H. 1372) Helsinki, Maurinkatu 2. SAMPO 55 55 Keskinäinen Vakuutuslaitos ===== Turussa. Ottaa: Palovakuutuksia, Tapaturmavakuutuksia, Lasivakuutuksia, Murtovarkausvakuutuksia, Merivakuutuksia ja Moottorlvakuutuksia. Edulliset ehdot! Asiamies Ouluss.'- A. E. Hammar. jÄai Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä Oulussa, Osakevhtiö Oman Karman (Kaiuni Kirian 1910. 1 1 '