Torstaina 13 p. Tammikuuta KARJALATAR N» 4 — 1*10 Yleisöltä. Japanilaiset palvelijatta ret — ihannepalweli- jattaria. «»(rä k,i,myö nfinntmaifiOc. > ^ on ® !lBlaulliefa vo£ ^ melijatarkysqmys ollut emäntien 1 . "n äatkiilnn tunnun "iaf.- kesken päimänpolttamimpanakysy-i 1 o i. t u § I a n t a t n n n a n k o o U ntytfenä. Iokanuekieu Miikkoleh- l e k u t s n m i § 11 m o i t u ! s e st n, x,cssä on tehty selkoa englantilais- - tämän lehden 1 numerossa, olem- emäntien mielipiteistä tässä j me huomanneet «ipovin Cvami= asiassa, kysymys ei ole wielä-! tään päässyt lepoon, sillä myö-, wav- täänsä kirjoittuvat siitä englanti-! muudella muistamme ivalituksi laiset perheencnmnnät monissa, maamviljelijä Pella Pulikan, ailakauslehdissääu. Eräs eng-Z Kuinka tämä erehdys ou tapal>- imUilainen emäntälehti siitä tuon-' tuuut ja luka on sen tekijä/ nottain kirjoitti ja kertoi seuraa-' Odotamme asianomaisten m= , urtn jutun, jossa japanilaista kaista korjausta. ^palivelijatarta yiistetääu ihaune- Hypouuiemellä 7 puin laminik, palivelijattareksi. 1<»10. ' Aluuau englantilainen nainen,; salosta ^tttsutuksi mainiltuun meen väaffili P. Pitkosen ja n Rääkkylän tuiman syyskokouk- sessa Taksoituslautakuntaa ivalitessa läsnäollein.a: Juho Tolivanen, talollinen, .vypoimiemcn lylä V,'.'0 20. Pentti Pippuri, talollinen, Hypöuuiemcn kylä i)t:o 10. Edeliä olemat nimifirjoitutfet oikeiksi todistamme: Meille Pietarinen, talollinen, N'o 21 Hypönincmen kylä, kirjoitti sama. anmittarit! A i a n 1 a k k u-, Tilasto-, Toiuntvsfeirju-, Kartta selitys-, Sisällys- y tn. loinnk* nnnatznt&mm Nfiitä kaikkia saatavana Pietarinen, H. nikkari P. joutolainen, Hypönniemeu lylä vt:o i'0. Tiedusteltuamme asiaa ou meil- le ilmoitettu, että mainittu ilmoi- tus ou kokoukseu pvytälirjan mu- kainen. siarj. toim. rouma Noby, joka oli kauwau ol-^ lut matkoilla ja oleskellut eri mais- z sa, aikoi pari ivuotta takaperin^ asettua lepom: erääseen huwilaan, ,vaatien ylennystä palkas- ^.ontoon laheiiyydesja. Mutta- Ahtiin laimaorjiksi, loput lä- ennen pukaa pnkeun hau ,a een! Otettiin Ameriikkaan. matkapukuunsa, ,a ystamilleen i 1( ;2r, w. j. Kr. Teeiviljelyksillä kertoi hän, että englantilaiset pal-työskenneleivät Keski-Kiinassa jät- wel?iattaret pakottnvat hane^ ^a-)^!tiwät työnsä tahtoen korkeampaa .moiinuipalkkaa. Heidät sidottiin 12-mie- ■lictrtulaan heidän tanamnllomuui=.^j-{| n joukkoihin ja hirtettiinjok'ai- tacm, hntiloimistaan ja kohtuut- tornia maaiimuksiaau. 1 17 ^ rj . j. Kr. ryhtyimät lai- l.^uutanua ruukausta "lalko.lla!^^,^.^^^^^ j a purjeemvalmis- olle^iaan palan han yuivuaaiya ■ t a j a t Pietari Suuren laiivaiveis- ja hänen mutaan oli nuori zapa-, tamollä lakkoon ja pyysimät pa- "'tar....Mua han oli palkannut rejnpna palkkaa. 7 hirtettiin, 127 ,,i)tjmmtefu , ja kokeiltuaan wuon-. lahetettiiii Siperiaan ja 952 pis- kauden tuon lapanilayen .ty ön- ^tiin sotajoukkoon, tyllervii kaiissa, matkusti han 1777.-^00 perustettiin ensi- tuonnottam ^apamm, toimenaan ; uraiset ammattiyhdistykset Enqlan- hanlkia monille '.varakkaille en fl = f ni &- a saksassa ja Ranskassa, lantilaijille perheeneniauiulle ^ - panilaisia palmelijattaria. 1'faka Mu izgsrikiDEUti. „Tiiiorfcn Tulija" Ando, se on japanittaren nimi, on niinittäin näyttäytynyt uskol lisen palvelijattaren esikuivaksi, ja liiiiihyivin hän itse kuin rouma Rooykin ivakiiiittamat, että japa- nilaiset palmelijattaret omat kaikki samaa maata ja niin ollen iver- rattonria. Paljoii merta on tuitenkiii senjäl- keen nionessa lakossa muotanut. Sukupuuttoon hämitettyjä eläimiä. Kaikki zologit maikeroiivat sitä tosiseikkaa, että koto suuri joukko Muuten saarnat ylhäiset euglan-> iinettämäisiä eläimiä ja lintuja tilaiset naiset tottua kohtelemaan [uusia palmelijattaria aiivan toi ! sella kamalla kuin tnttn liiton uusi äänenkannattaja. Eus meidän fannatettanm jatilattama. Monastiko se ilr.iestyy? Kerran tuussa, tooltaan mähiii- täin 16-siwuisena ja suurta neli- taitteista kokoa. Mahdollisuuden mukaan anuetaan rvielä 24-siwni- sia numeroita, mutta niiden ilmes- tyininen riippuu etupäässä meistä tilaajista. Kuinkas niin sitten / Niin, kuta lukuisammin me sitä tilaamme, sitä useammiu moiivat antaa 24-simnisia numeroita. Kuu- luu oleman min, että jos tilaajia tulee 4,000 niin jo »voidaan joku 24-siwuinentin numero antaa, mut- ta jos saataisiin G,000 tilaajaa, niin marmasti rvoidaau antaa jo meltein jotainen numero 24-siwui- sena. Sellaista se on. Mitäpä siis muuta tuin joukolla tilaamaan. Entäs millainen on hinta? Kansallismielisten Nuorisoliitto jen tantta tilatessa ei se ole tuin Smt. 1: '»O, mutta missä niitä ei ole, niin silloin Smk 2:00 asia- miehillä tai postissa! Kelpaapa niiden naapurikunnan poikien. Siellä kuuluu oleman nuorisoliitto toimessa. Me saam- me maksaa 50 p. hengeltä sakkoa. Ja mistä hyivästä? No tieteiikin saamattomuudes tamme, kuu emme ole perustaneet tänne omaan keskuuteemme kan sallismielisen nuorisoliiton haara osastoa. Sepä olisikin sitten aikaausaa- tama, sillä tilattama se „Nuorten Dhxija" joka tapauksessa on. Kuu- lehan, mutta mitä se sitten oikein tulee sisältämään? Senhän ihan unohdin tässä innoissani, ^a tuta toimitusta hoitaa? Paljon ja maihteleivaa se sisäl- tää aitoo. Ensin moimakkaita, nasemia „johtamia". Sitten kai- keulaisia neuroojn ja suunnitelmia täytännöllisen työn alalta. Saat lähettää toimitukselle kysymyksiä — ei sentään kaikenmaailman ka- räjäjutuista ja seii semmoisista —, niin seuraamissa numeroissa mas- tataaii. Uutisia ja tietoja paikal- lisyhdistysten työmaalta tulee ole- maan paljon, erityinen Kansallis- mielisen Nuorisoliiton keskushalli tuksen osasto ja erikoisia osastoja muutenkin. Kansanopistojen työtä seurataan tarttuudella, laulun ja muun soiton harrastajat löytämät oman osastonsa, urheilijat ja moi- mistelijat samoin, leikkijätkin saa- mat osansa. Ja ihan unhoitin hyivin tärkeän osaston. Kirjalli suuskatsauksessa seurataan kirjalli- suutta ja auuetaau hymiä neu- woja tirjojen oston suhteen. Wie- lä fuuluu tuleman kaunokirjallisia kin palasia ja lopuksi nuorten „kir- jeenwaihto"-osasto. Cn siinä osansa jokaiselle. Silmäkin saa ruokansa, kun tulee kumiakin mielä. Ei moi moittia sisällyksen puo- lesta. Tilaan minä ainakin. Mistä sen saa tilata'/ Älähän hätäile, muitakin pitää saada tilaamaan. Rumetaan asia- miehiksi. Cta sinä toinen puoli kylää, minä otan toisen ja laite- taan lehti jota taloon. Asiamies- palttiotatin saa mielä 20" „. Kan nattaa sentin puolesta. Rumetaan. Entäs mistä tilaus- listat? Ei muuta tuu firjoitat main osotteella „ D i u o r t e n Vi uija n toimitus", Jymästylä ja pyy- dät, niin kyllä tulee. Kansallismielinen. ta sensijaan maalimat he hymää kohtelua. He harrastamat isäntä- mäteitsä etuja ja asioita päätet- taessa. Miltta rouma Roby sa- noo, ettei kukaan cufopalainen perhcenemanlä kadu, maikka hän pitää japauitartaaii paremmin ystäioättäreiiään kuin palkollisena. Tyttö itse pitää huolen siitä, ettei esiinny liiaksi tungetteleman^ ja hauen uskollisuutensa ou tymätöii. Työlakkoja muinaisais- aikoinn. 1,5>>0 ivuotta ennen Kristusta teki 50,000 työmiestä lakon Egyp ti» pyramiidirakennuksilla siitä syys tä, että sairaat kehnoa ramintoa. Sotajoukkoja kutsuttiin paikalle ja moiita tuhatta heistä tapettiin. (>10 ro. e. Kristusta tekimät lioiii :^o,(>00 työmiestä, jotka rakensimat sulkuja Hoangho-mirrassa Kiinas- sa, lakon maatien korkeampaa palk- kaa. 1,700 heistä teloitettiin ja loput ryhtyiivät töihin entisillä eh doilla. 29 m. e. Kr. lalkasimat työstä ne työläiset, jotka kuningas Hero des oli määrännyt rakentamaan muuatta palatsia Jerusalemiin. Pyysimät parempaa ruokaa ja kor keampaa palkkaa. Heidät surnmsi miimeiseen mieheen ratsujoukko, minkä Herodes lähetti heitä ivas- taaii. 04 m. jälleen Kristuksen synty män ryhtyiivät lakkoon muurarit, jotka rakensimat Roomaa Neeion sen polteltua. Pyysimät korkeam- paa palkkaa. Keisann henkimar- tiaöto heidät piiritti ja monta sa taa murhattiin, 17 johtajaa ris tiinnaulittiin ja loput ryhlyimät työhön entisillä ehdoilla. 72 in. j. Kr. kieltäytyimät Roo- maan tuodut Juutalaiset rakenta- laiset rakentamasta keisari Tiitus'eii moittoporttia: heidät surmasi sa- dottain kaupungin sotajoukko. 342 m. j. Kr. lopettiival työnsä ne muurarit, jotka rakeiisimat muuatta firftoa Konstantiuoopo- lissa ja pyysimät palkanylennystä. Keisari Koiistantinus hirtatti (> johtoni iestä kirkoii edustalla. ^04 m. j. Kr. ratennutti Kaarle Suuri itselleen palatsia Ranskassa. Mutta kesken taitkea lakkasimat työ miehet työstä maatien korkeampaa palkkaa. Keisari hirtätli 22 uppi- nistaisinta ja lähetti 80 laiivaor- 1009 ro. j. Kr. Muurarien latto Wilhelm Wallottajan lmnanraten- nutsilla. Cfa lakkolaisista mestat tiin ja loput lähetettiin orjalairooi- hin. 1271 w. j. Kr. Maamviljelijät Normids issa yhtyimät lakkotaiste- luun. Tuu>n?atoir >nelu. Kunin- gas matkusti itse paikkakunnalle ollakseen saapumilla, kun joukko lakkolaisista hirtettiin. 14!».'» w. j. Kr. lakkasimat 5tons- tantiiioopolissa Turkin sultaanin räätälit työstä, maatien parempaa palkkaa. 20 mestattiin,^loput sai- mat astua sotajouttoon. 1539 rv. j. Kr. Työläiset, joitten oli määrä repiä alas muuatta roalloitettua luostaria Englannis- sa, jättiläiset työnsä maatien pa- rempaa palttaa. Muutamat sur- mattiin, suurin osa tuomittiin elin- tautiseen roankeuteen. 1503 ro. j. Kr. jättiroät Esell- Zrial-palatsin muurarit Espansasscr >o on kotonaan härninnyt maan päältä taikka on häroiämäisillään. rsaksi on tähän luonnolliset syyn- tuitentin majan- missä maini tuilla eläimillä on ollut asuinsi- jansa. Asrikan eläinkuiita on roiime ivuosisadoilla roarsinkiu roähennyt. Catappa, joka aitoinaan oli hy ivin, on rouodesta 18(>5 täydelli sesti häiriinnyt, niinikään simputti, jota jo roiime rouosijadan lu'ussa oli häroinnyt, kuten kerrotaan, hollantilaisten antaran roaiiion tu- lokseua. Malkohäntäinen gnu ei tosin mielä ole täydellisesti häroiä- mässä, samoin tylppätärsäinen sarmikuoiio, sekä eteläasrikalainen kauris ja suuri luku muita asri- talaista eläimiä, joiden lukumäärä roäheiiee rouosi »vuodelta. Tustin paremmalla kannalla tässä suhteessa 011 Intian »valta meren saarten eläinkunta. Niistä ou marsin kadonnut useita lintu lajeja. Omituisin ja mieltäkiinit- täroiu yleinen lintu. Akutta tuo suuri lintu, jota 'oli helppo met sästää, oli hyroänmakuinen ja oli sen perusteella haluttua raroin- toa sekä merelläkulkijoille että maan asukkaille, ja niin se tuoli sukupuuttoon ivähemmässä tuin sadassa rouodessa. Miimeisen ker- rau siitä mainitaan eräässä päi- mätirjassa, jonta eräs Benjamin Harri) on kirjoittanut eräällä alut- sella, jota tulti Jtä-iiitiau mesillä. Aasiassa on eläinkunta parem min säilynyt. Suurin mahinko, minkä maanosa oii kärsiiiyt tässä suhteessa, 011 evään pienen, tum manruskean, »villin heivosen, tar- paniii, hämiäminen, säkä myös Pater Tabidin hirroien sukupuut- tooii tuolo. Jälkimäistä pidettiin mielä 1893 teisarillisissa metsäs- tyspuistoissa Petingin eteläpuo lella. Waii>. muutamia kappalei- ta löytyy sitä »vielä Europalaisis- sa ^ologisissa puutarhoissa. Wain pieni määrä millejä elär miä löytyy enää Eropassa ytsi- lyisteii omistusoikeuden ja suojeluk- sen alaisina. Wiimeinen »villi al kutilassaan oleroa härkä tapettiin Puolassa jo 1(>27. Kuitenkin on tästä lajista erkaantunut haara, toisten kanssa sekoittunut laji, joka elää jossakuissa metsissä Jtä-Eu ropassa. Suuressa Britaimiassa on eläin- ten sutupuuttoon kuolettaminen ol lut perinpohjaisin. ZLiimeinen milli karhu nähtiin siellä Kaarlo I hal litsijalla (1025—49); susi tuoli Skot lännissä sutupuuttoon 1080 ja tun 30 rouotta myöhemmin Irlannissa »viimeinen susi tapettiin, oli tämä petolaji tokonaai» häroinnyt brittein saarilta. Mielä 19 »vuosisadan testipaik- keilla kuljeksi bisonihärkiä miljonit- tain pohjoisamerikalaisilla tasan- goilla. Inttänein ja »valtoihoisten taroaton metsästys »vähensi niiden lukua ja rautatien ratennus poikki mantereen teki niistä kokonaan lo- puu. Jäljellä on ainoastaan muu- tamia laumoja, jotka omat löytä- neet rauhan huolellisesti martioi- duissa puistoissa. Kuuluisassa Uel- lvivslone Parkissa on suurin biso nilauma, joka 1884 sinne päästet- tiin. Se on sillä ajalla lisäänty- nyt kahdesta-kolmeensataan. Kym- menei» »vuotta sitten oli Texasissa pienempi lauma niitä, mutta se 01» luultaroasti saanut jakaa sukulais tensa kohtalon. Entisen presidentti Rooseroelt kertoo kuitenkin, että löy tyisi »vielä muutamia »villejä biso- iti härkiä Kalliomuorilla Coloradon ja Sastateheroanin »välillä. Nämä fuuluroat oleroan tumminkin mä hän setarotua. Toinen sukupuuttoon kuollut eläin, jota ennenaituisen hämiämi- sen takia 01» tullut yhtä kuuluisaksi tuin bisonihärtä, on jättiläissalka. Eiinen w. 1800 esiintyi tämä lintu taivattomissa parroissa jäämeri seutujen kallioisilla rannikoilla ja saarilla, mutta jo 1823 oli se har roinainen ja 1840 tapettiin luulta roasti »viimeinen sellainen lintu. Niitä kilpikonnia, jotta 200 w. sitten eli suurin joukoin Maskaree- neilla ja Seycheilleillä, on main muutamia liykyään jälellä. Ne jät- tiläiskilpikonnat, jotka terran täyt- tiivät Aldabra saaret, omat häroin- neet meltein aiivan kokonaan, ja ainoat, jotta roielä oroat olemas sa, piilestelemät luotsepääsemättö- missä koloissa. Galapagosaarten hymälihaiset tilpikonnat omat olleet sellaisei» »vainon alaisia, että nii- dentin sutupuuttooi» kuolo ei lie»»e tautana tuleroaisuudessa. Kirjallista. (Hrillparzdria suomeksi. I Meren ja lemmen aallot, t>raa- ma, tirjoitt. ^ran', Grillparzer, 01» ilinestynyt suometsi, W. A. Kostenniemen suomentamalla. — Franz Grillparzer, Jtäroaltatainen runoilija, ou asetettu lähimmälle tulee 10 ä 12 »vihtoa, sisältää saarnat 2:sen »vuosikerran tekstei hin. 2:nen roihto on jo ilmesty nyt. Wihton hinta on ai»»oastaan 25 penniä. Kustantaja Werner Söderström Osakeyhtiö. Pielisjärven Kunnan on tänään 3 kk. . kuutatokouksessa tunnanhuoneessa t. k. 24 pnä klo 11 päimällä käsi- tellään seuraamat asiat: j 1. Tarkastetaan kunnan palo- ^ apuyhdistyksen johtokunnan tete- jmät ehdotukset paloroahingon for- 2i'.s- 40 Ztik' mauksista roiime »vuodelta ja pää- — — 263: 60 tetään niihin kuulumista asioista. I 2. Päätetään Hrjölän tilalle tiin VvvÄLllN !tU?88i liikoinaan kurssit suu hänestä tirjallisuudeuhistori- nen liuoruuden tuoreus mallitsee setä hänen aikaisemmissa että roiiineisissäkin tuotteissaan. Su loisempaa rakkauden forfeata »vei sua ei ole koto germaaninen ru nous tuottanut kuin on tämä 'Meren ja leminen aallot' — rak kauden murhenäytelmä, jonka »ver taillen maailmankirjallisuudessakin on main Shakespearen 'Romeo ja Julia'. Draaman rakenne ja suo- ritus ilmaisee täysrooimasta mes taria." Tällainen teos on merttiteos runosuomennosten alalla. Kos kenniemen nimi takaa suomennok- sen hyroyyden. — Teoksen on kus tantanut Werner Söderström Osa- keyhtiö. Hinta 2: 50. Toht. Kour. Reijo Waara on Wernes Söderström Osakeyhtiön Kyläläisten kirjasissa julaissut toisen sarjan Kyläläisten Terroeysliittokirjasia. Wielä ei ole »vuottakaan kulu- nut siitä, kun ilmestyi ensimäinen Terroeysliittosarja', joka niinikään sisälsi 10 pientä painoarkin kokois- ta kirjasta terrneydenhoidon eri ajoilta. Nämä tohtori Reijo Maaran kirjaset otettiin ivastaan suurella mieltymyksellä. Kuten kaikki hänen kirjoituksensa oliroat »ie pirteästi, suurella lämmöllä ja asimituntemuksella kirjoitettuja. Nyi on sama uupumaton mies »valmistanut uuden sarjan samo- ja kansankirjasia, jotka nyt yhteen- sä 320 siroun tilalla esittämät kaikki terrneydenhoidon tärkeimmät olot. Ilmestynyt toinen sarja sisäl- tää seuraamat kirjaset: Pakkasen kourissa; Haaroojen hoitoa; Si säiset roerenrouodot; Mitä täällä hätänä? Pään kiivistystaudista ja niiden hoidosta; Keuhtotaudis- ta; Tuli ja tuhkarokosta ynnä niihin sairastuneiden hoidosta; Laroantaudista ja laroantautisen hoidosta; Kotihoidossa foroeliaim- mat mesihoitomuodot. Kaikkien Kyläläisten kirjasten hinta on 5 penniä. 100 kappa- letta myydään 4 markasta. Reijo Maaran kirjaset oroat saataroina myös sidottuna kahteen osaan ä 75 penniä. Kehotamme yleisöä sekä kau- pungeissa että etenkin maalla hankkimaan tämän teoksen; pa- rempaa lukemista iltapuhteiksi ei helposti löydy. Juha»! Ahon Panun 0:§ ja 7:§ mihko omat ilmestyneet Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella. Kummankin hin- tana on 35 penniä. Teos on nyt saatamana nidoksittainkin ja mak- saa siten 3: 50. Pyhäkoulu, «nsi lasten saarna- kirja. Tuomiororoasti Wald. Malli ja pastori Arroid Mallenius oroat ryhtyneet toimittamaan saarnoja, jotka soroelturoat ohjeeksi puhut- taessa kaikkein nuorimmille lapsille. Teos julaistaan kuukausittain wih- koina alussa mainitulla nimellä Nyt ilmestyroä kokoelma, johon Uk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 38 25: 23 3 kk. . . . — — 25: 02 Pariisi a/v . . 100: 80 100: 10 3 kk. . . . — — 99: 50 Berlin a/v . . 124: 10 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 40 Aatverpen a/v . 100: 60 99: 80 3 kk. . . . — — 99: 20 Lydekki a/v . . 124:10 123: 40 2 kk. . . . — — 122: 40 Hampuri a/v 124: 10 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 40 Amsterdam a/v 209: 70 —: — 3 kk. . . . —: — 206. 50 Frankf. a.M. : i/v 124: 10 123: 40 -i kk. . . , — .. 122: 40 Wien k. s. . . 106: — —: — Kristiania a/v . 139: 30 138: 80 i Tukholma a v . 139: 30 138: 80 Köpenham. a/v . 139: 30 138: 80 j Chigagt.i a/v 6: 25 5: 51 »»ityksen »nyöntämisestä, tilan kaup pahinnan suoritukse»» rnqLuudeksi. 3. Esitetään Raittiuden Astä- roien keskushallituksen kirjelmä aroustuksen myöntämisestä. Pielisjärivellä, Tammik. 8 p. 1910. Juho Kärki. Kuulutuksia. (K. S. 1 k. 4 s. 175 111111.) Kuulutus. Rääkkylän kunnan ylimääräinen kuntakokous pidetään kunnanhuo- neella tiistaina olevan tammikuun 25 päivänä kello 10 ap. ja keskustel laan ja päätetään siinä seuraavista asioista: 1) j. Kotilaisen, J. Kähkösen, J. Voutilaisen, P. Kautosen ja P. Kai piaisen Haapasalmen kansakoulua koskevista laskuista; 2) Kunnan lääkäriä koskevasta asiasta ; 3) Palkkion maksusta tohtori H. Tikalle, jos hän käy määrättyinä päivinä kuussa sairaita täällä vas taanottamassa ja valitaan valtioavun anoja; 4) Valitaan Rääkkylän pitäjän pa lovakuutusyhtiön johtokunta ja mää rätään palkka johtokunnan jäsenille; 5) Saman palovakuutusyhtiön räs tiluettelon tarkastuksesta ulosottoon panoa varten; 6) Luetaan kihlakunnantuomari Ivar Paqvalenin kirje, koskeva kä- räjäin pitopaikkaa; 7) Raittiuden Ystäväin pyytämäs tä 100 mk:n apurahasta; 8) Luetaan kansakoulutarkastajan kirje, koskeva Haapasalmen kansa koulun rakennusavuksi ehdonalai sesi myönnettyä 2,000 markan apu rahaa ja valitaan käsityöhuoneen rakennustoimikunta; 9) Koiraveron korottamisesta; 10) Ilmoitetaan kuvernöörin vi raston päätös 31 p:ltä elokuuta 1909 N:o 67, koskeva riidanalaista vai- vaiselojen kantoasiata; 11) Luetaan kuntahuoneen ja Haa pasalmen kansakoulun vastaanoton tarkastajani kertomukset ja pääte tään kuntahuoueen lopullisesta vas taanotosta ; 12) Kunnanvirkailijain takauskir- jain hyväksymisestä ; 13) Viljan ostamisesta kunnan vai- vasille. 14) Myönnetäänkö talokas Juho Kolehmaiselle ero kunnallislautakun nan esimiehen toimesta, jajoseroa- mispyyntöön suostutaan, valitaan uusi kunnallislautakunnan esimies laissa säädetyksi ajaksi. Rääkkylässä 8 päivänä tammi kuuta 1910. K. A. Lauri. Huutokauppoja. !||aanantaina t. k. 17 p:nä klo |H 10 a. p. myydään vapaa- yl ehtoisalla huutokaupalla Li- II perin Halkokankaalla hei- * niä, olkia, viljaa, nuotta-osa, vene ja kääntöanra y. m. irtainta omaisuutta. Maksu- y. m. eh doista lähemmin huutokauppa tilaisuudessa. Kalle Sormunen, N:o 13. (K. S. ja Rajav. 1 k. 4 s. 30 mm) |attuneesta syystä myyn 8< /i 1910 irtainta omaisuutta, ta lous- ja huonekaluja, koneita, eläimiä, olkia, heiniä y. m. Luotetuille velaksi. Kinahmon Siikalahdessa. Aaro Leppänen. Ilmoituksia. Tuunaansaaren valtioapua nauttiva puutarha-jatalouskoulu Punkaharjun lähellä, alkaa, jos Ju- , mala suo, kolmannen toimintavuo- : tensa 1 p. huh tik. Koulussa opete- ■ taan puutarhan-, talouden-, kanojen nä mehiläistenhoitoa y. m uaiselle | kuuluvia askareita. Kurssi kestää 7 ! kk. Oppilaat suorittavat opetuksesta ja täysihoidosta koululla 35 mk. kuus- 1 sa. Hakemus, maine- ja koulutodis- i tusten seuraamina lähetettävä ennen 15 p. maalisk. os.: Punkaharju, Tuu- naansaari. Aina Haveri, johtajatar. Katso uutista tässä lehdessä. (Savol. 1 k.) Karjalan radan AIKATAULU Lokak- 16 p:stfi toistaiseksi, joka saumaa a osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Joensuu—Viipuri K * 2. Joensuu . läht. Hammaslahti Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaurila . „ Värtsilä . tul. , läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä B Eaalamo . Helylä . . B Sortavkla tul. . läht. Euokkaniemi Niva . . „ Jaakkima s Ihala . . , Eiisenvaaratul. , läht. Alho . . , Hiitola . n Ojajärvi . B Inkilä . . „ Sairala . , Koljola Antrea tul. lähL Hannila . „ Kavantsaari „ Earisalmi . Tali . . . Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. i> * n Viip. Hels. läht. " " ' 11.00 1140 12.19 12.41 J.Ol 1.13 1.23 1.4 2.13 2.31 3.15 3.26 3.36 4.10 4.24 4.52 507 5.34 6.52 6.H 6.^ 7.57 7.55 7.41 8.51 8.15 8.S5 8.5i 9.Ö2 9.T? 955 9.41 9.5m Viipuri—Joensuu Hels. Viip. tul. Pietr. n n n b * it n n 7.03 i.© ll/e Viipuri . läht. Tammiauo . Tali . . . Eansalmi 9 Kavantsaari , i». tul. läht. Hannila Antrea Koljola . „ Sairala . „ Inkilä . n Ojajärvi . „ Hoitola . Alho . . „ Elisenvaara tuL n läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkani emi Sortavala tul. , läht. Helylä „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi , Värtsilä . tul. läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. ö.« 6.19 6£8 7.20 7.40 7.52 8.02 8.17 8.48 9.06 9.49 1000 10.10 10.44 1058 11.27 1142 12.08 1218 12.36 12.56 1.27 1.501 2.0. 224 2.39 2.60 3.09 3.21 3.33 3.44 3.56 4.04 7.15 5.57 1120 1.1b & e a 6.40 6.50 7.02 7.13 7.25 7.37 7.64 8.09 8.26 8.48 9.O.. 9.27 9.66 10.16 0.36 10.46 11.13 11.33 11.58 12.12 12.451 12.55 1.07 1.65 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 2.30 3.21 4XQ 4.3® 600 6.2^ 6.2 6.*5; 6.491 7.03 7.16 725 2.5! 10.4o 5.02 10.2» ? S- 4.34 10.12 3.54 7.54 11.35; Pika juna 6.10 241 7Ä> Z 5.55 2.27 1.30 1.40 1.63 2.06 2.1h 2.31 2.50 3.06 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 6.06 5.24 5.34 6.02 6JT 6.43 7.® 7'S> 7^35 7.57 8.41 9.U3 9." 9.25 9.55 10.5J 10.53 10.35 11.52 Seka juna 4.16| 4.27 4.44 5.00 5.32 5.48 6.« 6.53 6.15 7 rs 7.55 803 835 9.77 9.32 5.23i 12.® 6.35 6.53 7.13 7.49 8.35 9.161 Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA i (K. 8. 1 t 4 8. GO mm.) Tiistaina tämän kuun 25 p:nä klo 10 e. pp. pidetään jako Kaisakanlahden Kontkalassa N:o 14 Paiholan kylää, jossa jaetaan ensiksi kuolleen Lyy di Kontkasen osa, ja sitte Tep- pana Kontkasen osa, kihlakun nanoikeuden päätöksen mukaan, johon jakotilaisuuteen pyydetään kaikkia asiallisia saapumaan oi keuttaan valvomaan. Poissa olevat tyytykööt läsnäolevien päätöksiin. Selillä 10 p:nä tam mik. 1910. Ulla Kontkanen, o. s. Kirkinen. Konsta Kontkanen, N:o 14 Selkien kylästä. vraupantekoon tottunut myy- || jätär haluaa palvelusta kaup- « pa-alalle. Vast. odotetaan Il ennen t. k. 23 p. osoitteella : ** „M9y jHtär u Pielisjärven postitoimisto. Vakuu tuksia vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, { Opinto-, I Elinkorko-} ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. , Antti Kosunen. Utrassa O. E. Heiskanen, lohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilassä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen, Polvijärvellä O. Ahti. Nurmeksessa P. Eskelinen. Juuan Vuokossa Emil Hyttinen. Junassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Korpiselällä S. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen. Heinävaarallaopettaja Pekka Varis. Utrassa isännöitsijä H. Vesterinon. Liparin Vaiviossa H. Elovaara. Käärepaperia (makulatur) saatavana t&min lehden kirjapainosta. Vuokrattavana Vuokrattavana 1 p:stä kesäkuuta yksi suurempi huoneusto sekä Niinivaaralla 2 pienempää kortteeria K. Poutiaisella. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1900 toistaiseksi. Asema Jo&nsuu . . Ltahmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltiino . . Paukkaja . Uimahallin . HaapalaiiiV Kelvä . . Vuonislahti . Tiensuu Lieksa . . . H p •a •o zS- Asema Lieksa . . . Tiensuu . Vuonislahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kontiolahti . Lehmo . Joensuu . . 6.02 6.24 6.50 7.19 7.45 7.59 8.31 &53 9.'i'J> 10.00 10.20 •o •o 6.19 6.55 7.26 7.47 8.11 833 8.61 9.25 9.46 10.16 10.30 10 6 10 2 10 2 2 A? 1 •o ■o i h 1 10 2 2 10 2 lO 5 10 2 5.50 6.04 654 6^5 7.29 7.47 8.09 8.33 8jy 9.26 10.01 T S" 9 m <9 •o 6.00 6.20 7.(K 7.27 7.49 8.21 &35 9.01 9.30 9.56 10. lq Bautatien tavara- sekä pika ta vara toimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulos&nnetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaa» tuu. Jkteosaxm Kirjax. O.S, 191Q