N:o 152 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina temäknun 8 -pnS- täisiin »varmuuteen, missä määrin rau» hotusajan piirtäminen riistan kanta- määrää «distäisi. Mikä suuri taloudellinen merkitys met- sälintujen enentymisellä on, käy selville, t?un ajattelee, että maastamme viedään ulkomaille metsälintuja ainakin noin 2 milz. mkn armosta vuosittain. Jos pi dennetyllä rauhotusajalla todella woitai« isiin saada metsänriista rumsaasti lisään- tymään — niinkuin monilta näkökohdilta katsoen seinältä näyttää — niin olisipa kyllin syytä oikein woimaperäises:i työs kentelemään siihen suuntaan, etlä rauho- tusaika laissakin saataisi määrätyksi ai- nakin stMk. l p:n jatkutvalsi. — Hels.S. — Kauhea »verityö. Kcskimiikko- aa-muna oli kimitymnies E. Kirjamai nen ^Helsingissä lähvenyt etsi nään tl)ö- tä kaupungilta. Palavmaan wähää ennen 9 /»liina, Zvaati hän ttxriiratf» taan rahaa kapavkaan päästiäkseen. Kun »vaimolla ei ollut am aa rahaa juomi seen, oni. mies teräaseen ji?ko k:rween tai partatveusen — molemmat oliirak ia n talla — lyöden sillä mainioonsa Katriin u^ita su-uria werihaan>oja. Tämän jnLman työn tehtyään otti hän part<At*wn, jolla ssvalri ifurftunfa poit?i. fiuofrtmi tiotl^ri seurasi pai kalla. — Waimo toimite ti im kirurgi seen sairaalaan stdotiamaLt. Hänen tilansa ei ?iene hengmMKiarallinen, muna oli hän niin säikählynyt ja heik- to, ettei woimit tapauiksen kulusta lä hemmin kertca. Kirjamainen, samoin km n hänen waimoma>kin oli idältään noin 4>>wus- tias ja oluvat he olleet naimisissa S tvuotta. Lapsia ei he lla ollut. — Työm. — Uudenkaupungin osuuskaupan kirjanpito väärennetty. Kuten muis. vetaan luomnni Uudenkaupungin o- htuskauppa kemöällä »varansa konkurs siin. Tilit osottilvat puhdasta welk«a yli 100,^000 mkn. Osakkaat cpäilitvät, ertä asiassa on jääkin nurinkurista, kun liike on sen sijaan, että se «ifdjenu min oli tuottanut nvittoa ltchyessä <v> jasia olisi woinut johtaa niin suun- ttarroman suuriin tappioihin ja kiel- «räyiyiiväk maksamasta lisämaksuja sekä asei:iwat kaksi osiantuntewaa henkilöä turkimaan osuuskunnan kirjanpitoa. Maikka konkurssipesän uskotut mie- het, joina okvat pankinjohtaja Airisto 'Uudes-eakaiöpungiÄa ja nimismies Saarioinen Äohmaolta, suuresti »vai- keuttitvar ^tutkijain työtä antamalla heille tilaijuuiden ainoastaan 3 tuntia päimäsiä Kansallispankin konttorissa latkastaa kirjoja ja kokonaan kieltäy- t^)en näyttämästä liikkeon faktuurcja, koska muka amaimet olimat kadoksissa, onnistui tarkastajain kultienkin 3 Wiik- koa työskennellään saada jotakuinkin setlvä käsitys tappioiden systä. Tar- kastikfsessa ilmeni auran ihmeellisiä asioita. Liike -on nimittäin alusta al- käen tuottanut tappiota, jota kuiten kin on iväärän ttrjanpivon awulla salattu. Niinpä eräänä muotina oli Alemassa Wvin suuri tappio, mutta johtokunta halasi sen sillä että ulkona- olemien saataSvim joukkoon merkittiin 43,000 mk. -johtokunnan ytsityisesri antaman takaussitoumuksen nojalla, joka siroumus ilman etkä sitä mokset- liin, kuitenkin seuraamana »vuonna poi-steniin kirjoista. Eräänä tvuonna taas siirrettiin, Arjoja raapimalla muuttaen eräs 10,000 mkn suuruinen wet'seliwelka ilman muuta taivar^ri- lille ja poikettiin siten ko?o tvelka kir- joista lväärennetyn kirjanpidon awul- la Kirjat mvat muutenkin täynnä raapimisia ji monessa kohdin ainxin epä!el.mät. lyijykynällä kirjoitetut ja lmvut yhteenlaskematta. Sen jälkeen kun osuuskauppa jo oli päätetty lopcr taa. tilattiin »vielä suatret määrät uut ta tatrara<i. joka sitten myytiin 20 pros. alle osrch-.nr.an eräälle johtokunnan jäsenten muodostamalla osakeyhtiölle. Tarkastqjat oliwat chdoitomasti sitä mieltä, että osuuskunnan hallitus on saatoiimva slMteeseen w<iärästä kirjan» «pidosta ja epärehellisestä menettelystä osafkaita kohtaan sekä konkurssin wii- ivyttämisesrä sen jälkeen kun hallitus- sen jo hywin tMyi mn^ea, että liik keessä oli enemmän lvelpoja kuin o- maisuuna. <Wal.vo>ntapäiwä konkurs- ifisfa on ensi elokuun 1 pnä, jolloin e- deÄvastuuivaatiimukset hallitusta was- jaon osakasten ja aina?in muutamain tvelkojain puolelta tullaan tekemään. — Tur. S. — Lapsia raastettu voliisitamariin leittipyssyillä ampumisesta. Ei uskoi- N stmullinen, euä ivenaläiset sotilaat, jvtka Tu>russa Äär>sämäen nummella joka päilvä ampmvar tuikeasti paukah- telewilla uudenaikaisilla fotilaskiwää» reillään, ^utmstvak säikähdykslin kuul. lessaan rapsahduksen lasten — leikki- pyssystä. Näin on kumminkin asian- lauta. Moniaita päiwiä sitten leikki >joukko poikasia MultaZvierun rannassa ammuskellen hmvikseen pienellä leikki- retoofttverillo. SÄrmtse souteli jokea piikin pari >weiMjistä sotilasta nai5» kosineen. Sotilaat!, jotka korkeintaan >sa«toim»t tunkea ruudinhajua «ai näh- Ää sen Mm», weiwät »veneensä ran- taan jja läksavät kasarmiin päin. — Mitä sitten kotlvaan aikaan Mahtui, on jonkinlaisen wirallisen «hämärän peitossa. Mutia »vähitellen asia sel- wiää. — Poija-t otvat j>o kaMvan olleet unen helmoissa, kun eräs heistä klo 2 aikaan yöllä äkkiä herätetään. Poli-i» simestari itse, yhden etsimän ja käyden lärjesiyssonstaapelin kem on scapu- nul häntä noutamaan. Wielä käydään aitamassa mukaan eräs tomerikin. Poi. kc^set Mietiin sitten suoraa ipääta Po- liisifainaoiin, jossa heitä pidettiin -klo 6 illalla. Kun PÄiistkuulusteliija oli lpidttty, laskettiin heidät Ivapailst, — Jutun piti olla esillä raastulvanolkeu- dessaasii, mutta limee se ainakin tois- raisetsi rauennut. — Tur. S. Lady Carlton. Lehtemme uutisosastossa on kerrottu muutamasta kauniista amerikkalaisesta näyt telijästa, lady CarltoniSta, jonka.oma miehensä tappoi ja joka sitten löydettiin silwot tuna ruumiina Como-jänveStä. Hyvin lajiteltu varasto y ,, | Hienoja Tilit-, alp&kkt-, miuliiBi-luiikaita. ° \ Pique & hamppolunkaiti. Moraitustarpeita: huntuja, knklda, lukkia. Hienoja Valkosia silkkinen aliin oja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Avioliitto ia »hiljainen hamans." Eilisessä KeSki-Tuomessa kerrotaan korkeimmassa paikassa w<chwistetun eri« tyisiä muutoksia kirkkolakiin. Ja niitä luckiessa rohkaistuu mieli siitä, että Suo» imenkin kirkko on aina tvain edelleen! kuollutta Mainajaa kohtaan. Kirkko tah» nousemassa keski«qjan kaihleistaan. Kaksi toi lsen merkitä HYlyM, jolta se kiclsi täy-- joka muiden rasituksena on jatkanut pa« ho>ja töitään tviiineiseen hengenwetoonsa asti. Mutta kuitenkin tullut siitä palkin- noksi, että jaksoi loppuun asti eläii, kun- nialla haudatubsi kirkon kellojen kauniisti kumahdelleslsa, lulkarin tvalittatvan tvei- suun kaikuessa aivatun haudan partaalla, minkä luokse ei kukaan pelännyt mennä. Myös >jos et lastaisi kastanut, niin sait hänet .Hiljaisesti haudata". Tämä »hiljainen hautaus" ol: siiS Iit* kon puolelta jonkinmoinen mielenosvtuS läpeä, joista uutta »vapaata ilmaa kir- ton juhlalliseen Puolihämärään erityises- ti tällä atvauksella pääsee tvirtaamaan. owat nuo kirjoituksemme alussa maini- tut kalisi yhteiskunnallista toimitusta, joihin tässä lyhyesti kosketamme. Alvio- dellisen siunauksen. iTämÄhän on keskiaikaista joi mikään, sillä antakaamme Jumalan tuomita itse- kimkin »vainajan. !Ja niin se nyt tapahtuukin. Anno do- mini 1S1V siirretään »hiljainen hcutaus" li?»™»" ^valtiokirkon parakraahiveista Mieläpä kerrotaan, että Halleyn komee- tin häntä jäi näkymättömäksi sen vuoksi, että se myöhästyi Sv tuntia. Cmpa »vii tattu, «ttä komeetti lähestyy hajaantu- mistään, kun se on jakaantunut kahteen osaan. On sentäihden hywin luultawaa» että tähtitieteilijät näketvät turhaa »vai- waa w. 1385 tvarustautuessaan sitä nä- kemään ja ha^tvaintoja tekemään. Venäjältä. 'liitto itsessään on kyllä perin »vanha ja ^Tuomen kunniallinen kirkollinen tapa, multa sen pois. omistamiseen eilvät kaikki ole tähän asti Eillä uusi asetus nyt kuu>luu: päässeet, tvaikkapa rakkaus olisi ollut Määräykset hiljaisestahau- wäkewän«pi kuin tuli ja wosi ja tvaikka- tauksesta kumotaan. Näin uusi aika wanhoja aitoja särkee. pa yhteiskunnallinen hcvveliäisyySkin oli- si ollut ailvan ensiluokkainen. Jos nim. Ja niiden aitojen kaatumista riemulla et ollut käynyt rippikoulua ja sen mu- tevlvehtää jokainen wapaamiel!ncn kan- kana ollut ehtoollisella, niin nietu — salainen, «lvioliittoon et päässyt. Jos kuitenkin luiqsasi ja ytimissäsi paloi sammuttama- ton tuli mielitiettyysi, niin mitä muuta heikko ihminen woi tehdä kuin .syntiä". Kuudes täsky rikottiin, niin että romah- ti. Ja wiolä kirkon itsensä pakottamana. Sillä se opetti, ettei ole ihmisen chiMä yksinänsä olla. Ja senhän me kaikli tie- dämme. Mutta nl)t tulee «vapautus. Miikka et Naps. Pikku-uutisia. — Kotitarkastus Reuterin toimis ton kirjeemvaihtajan luona. Mremja kertoo: Tänään waohain aamulla pani po» ■li isi toi m een km tarkastuksen Reute rin toimiston Pietarin-kirjeeittvaihta- jan. asunnossa. Kaikki paperit otettiin takavarikkoon. Kirjeemvaihtajaa ei ivattgiitu. Kotitarkastus on nähtä- wästi yhteydessä parooni Ungern- Sternbergin jutun kanssa. — Muodentulo Menäjälla. N iko- l a j e w i s t a, heinät. 5 pnä. Sama- ro»vin wo?ostis,sa on rae side hämittä- nyt 1,068 hehtaaria wiliawainioia. T s h e r n i g o w i s t a, heiwä>k. 4 p. Gltchotvin piirissä on halla tuhonmut! U'iljawainiota 970 hehtaarin alalla. — Suunniteltu lvesireittiyhteys Ka- man, Tobolin ja Jrtyshin wälille. I e- faterinburg is ta, Heinä?. 5 pnä. Tämte on saapuimt hallituksen korni- tea- tuiki ma a n mahdollisuttksia Kaman, Tobolin ja JrtyÄhin laaksojen yhdistä- misestä keskeymättömällä wesitiellä. Tsl)usowaja, Resha>ka ja Isetajoet oi- jotaan ivarustaa suliulaiöoksilla raken warsinkm hänen Marsia koskewat tut- Vimuksensa oivat tunnetut. — Schiapa- relli oli synt. Piemontissa 1335, opis- kellut TvrinoSsa, Berlinisja ja Puiko- »vassa fefä oli w.w. 1862—1900 Mi- sanon tälhriitornin johtajana. S. keksi Hesperia-Planetoidin sekä herätti alut- isi huom-ivta warsimkin tutkimuksillaan komeettojen ja tclhdenlentojen Mälises- t>ä yhteydestä. Mutta uraauurtawia >oliwat lvarsinkin hänen Marsin pintaa >koskewat tutkimuksensa. Schiaparelli on nim. 'futuluiifcn ka naw a teo ria n i,sä, tämän teorian, joka ?cwan kamppailun jälkeen Yhteen aikaan ja miltei yleisesti htMiksyuynä nyt laas on joutunut riidanalaiseksi, sen jälkeen kun Greenwichin obsettvatorion johta- ja Mannder, amerikkalainen astrono mi Hale, useat saksalaiset aminallimie- het Y.m» owat nousseet sitä ivastaan, selittäen koko kan<Lvateorian näköhäi- riöstä johmnee^ksi. Heidän seka kana- dvateorian kannattajien — niihin kuu luu pai tisi pr of. Schiaparellea itseään m.m. amerilkkalainen prof. Lolvell — «wäli,sestä riidasta olemme joku aika ta- kaperin tehneet seltvää. — T:n moniin ansroihin tähtitieteen alalla kuuluu mielä m.m. se huonnota herättätvä ha- >wainto, j>onka hän reki w. 1890, nim. että Merkurius-planeotan ja todennä- ■töisesti Myöskin Veiruksen kiertoaika radassaan on sama 'kuin niiden kierto- aika oman akselinsa ympäri, joten näil- tä planeetoilla aina on sama puoli au- rittkoa 'kohti, aiwan samoin kuin on meidän 'luumme laita maahan nähden. — W. 1889 S:lle annettiin senaatto rin attvo ja w:sta 1900 saakka hän täysin pvlltvelleena eli tieteellisestä toi- Minnastaan syrjään tvetäytyneenä. Suomii. 1 k. 4 a. 20 «>tn. Halutaan ostaa pieni purjevene, ilmoitus kootta ja hinnasta jätettä?! KeBki-Suomen konttooriin merk. Pnije". 2891 1-1 Höyryvenfie Matin kulknyuorot peruutetaan korjauksen vuoksi muutamaksi päir&ksL 2394 l-l — Aksityispankit. Pohjois naiden pantin Heinolan konttorin j oh-.ajaisi on otettu rautakauppias Thure Lund- son Käkisalmesta. Xuulutus. Julkisella pakkohuutokaupalla, joka perjantaina ensi tulevan elo kuun 12 päivänä klo 12 päivällä toistetaan itse tilalla, myydään, eli'ei maksua sitä ennen tapahdu, tahi muuta laillista estettä väliin tule. Talollisen Herman Oinosen omistama 5 / 7 j manttaalinen osuus Jokiniemen perintötalosta N:o 11, Kivijärven pitäjän Jauhoniemen ky lässä, Toiminimi Carl Finnilä O. Y:n tuomiolla vahvistetun ja ulos- tuomitun saamisen suorittamiseksi josta täten yleisölle, velkojalle ja velalliselle tieto annetaan sekä kai kille muille, joilla on kiinnitys tahi muutoin panttioikeus tähän tilaan, kuin myöskin niille, joilla on tnuju, etuoikeudella ulosmitatusta kiin teistöstä maksettava saaminen,ilmoi tetaan, että Ulosottolain määräämä keskustelu velkojain vaatimuksista ja myyntiehdoista tapahtuu samas sa paikassa huutokaupan edellisenä päivänä kello 8 illalla, jossa tilai suudessa asianomaisten tulee oi keuttansa valvoa ja saamisensa mi nulle, huutokaupan toimittajalle, viimeistään ilmoittaa. Laukaan kih lakunnan Kruununvoudinkonttoris- sa, heinäkuun 7 päivänä 1910. Volter Lindroth. 23°3 1—8 — Haluaa tulla huomioon otetuksi. Mitali kerrotaan, lienee Miipurin howi- 1 uimalla taljden ensinmainitun Wälille ^oikeuden asessori A. W. Niiusvivaara' 6 ItfirstiM pitkä 'kanatva. Suunnite!' osaakaan'lukea joko »man Iai3f»ntc;i tai j kcnraalikulvernööri SeYnille ilmoittanut j.(a<llt lvesikuikulHleYitä Permin, lJtka tvisayäiscn päänuypisi tähden tai jon?un ^ olmvansa halukaS tulla huomioon oietuksi terinburciin, ShadrinDn, Jalutorow muun parantumattoman syyn touoksi, täytettäessä atvoinna olemia homioikcu- s^lin ja Todolskin Malille, mutta »vain rakastat, niin pappi sinut > denne.Nvokscn^wirkoja Turun hotvioikcu ' koreasti «siunaa kristilliseen awioliittoon ja pyhän miehen pyhällä suulla siunaa aiwiowuoteosi. Eillä näin kuuluu nyt asetus: Kirkkolain määräys Herran ehtoollisella käymisestä a- w i o k u u l u t u k s e n saamisen ja amioliittoon menemisen e h- tona poistetaan." Nl)t ei siis tarmitse senkään rikkoa kuu- detta käskt)ä, ^o7a ei tunne a:ta eikä o:ta. Ei tattvitse, jos ei itse tahdoI Toinen on »hiljainen hautaus". Tällä on ymmärretty sitä, mitä rahtvas joissa- idessa. — Ä.U. — „Tosikansallinen" lentolchti Leo MccheliniStS. Pietarissa on ilmestynyt 32 siwun laajuinen lentolchti, jonka ni- menä on JBe suuri «valehtelija" joka on omistettu Leo Mecholinille. Lentolchti- nen sisältää otteita Noiv. Mremjan iir- jotuksista Muosina 1S08—1010, joissa kosketellaan Leo Mechelinin toimintaa, tuon Suomen kruunaamattoman kunin- )r , Uo , kaan iioka mm kemyest: la ,.ttclee '^<= |fuult . au ^(uäf.usinhtisten ja wäliai- Ulkomailta — Tanskan uusi ministeristä. K ö- p e n h a in i n a s t a, heinak. p:nä. Kuningas on hlMaksiMt seuraawan ministerilistan: folketingin edusmies asioita Vlläoletvista sitaateista käynee >lentokir>jasen tarkotus. .. .lkainen opetusministeri: kreimi Llle^ ' seld-Launvig ulkomMisieri, folketingin edusmies Zkeergaard rahaminiÄeri, e- dusmics AnÄers Nilsen tnaa^milje - Sv wu°tta on näinä ?ui '...inä kulu- «dusmieT Tomas Larsen tin paikoissa ratasta isänmaatamme ni- nut snta, jolloin Poris>a ilmentyi enn- töiden, hypoteekkipa>nkin joh- mittää «kirkkomaan aidan taa hautaami- /iäinen suomenkielinen lehti, ..^orin kau- ^ ^^^n-^Sön!derttP si>sä- rja ylioikeu seksi". Eli toisin sanoen kun pappi lukee Main rukouksen ja wiskaa „kolme lapiol- lista" »vainajan arkulle. Tällainen wai pungm '«anomia Maataloutta. Niittyjen hoito. «lIumala paratkoon niitä ihmis- ^ raukkoja, jotka tähän maailman «ifoatt' Ahtoivat maasta ja maaniviljclykicstä j elää", ruikutti' minulle tässä tuonnoin eräs waicha harmaapäinen Ta«won- ukko. „Työwäki on kallista ja huonoa, menot la waatimukset kohoaivar kohoa- mistään eitä tiedä mistä niitä tuloja saisi kisäytymään, >jotta ne riittäisitvät edes MÄttämättömimpiin. Niittihän edes leipätotvara nuoruuteni aikana rässäkin pitäjässä kun nyt siiÄvasioin suuret määrät rl)ssänvu'.s:a maahan tuc>)aan. tza siitäkin huolimatta seltt- täwät kuitenkin tuon tuostakin agro- noon^iii >ja konsulenii^ että rukiin wil- jyystä olisi wähennenäwä ja maito- taloutta edistetlämä. Järkiperäisen maanwiLjelyksen, jota emme woi har- joittaa ilman kalanhoitoa, loi elä ol- lessa kapalossaan ^meidän maassamme, paniwat juuri saevolaisot ja osa karja- laisiaikin suurta Hu omi o ia maatalon- teen, Woiwlvalmistu'kseen, mutia nyt", Räikillä maailman kulmilla -WU m ,Nob p)uj ohrt* pckNAA» «>okoM tjrdyUiBrt ettajiPO. ptfhAMlca todistaa «ti 2OOQU0QI Kooeca tiiom VN0»» Koite oa eteviiDp*ea hifatfct r teknikkojen nonimotiMM tr»- k«ilu)ea o««tstiiMi f>w. ToitunutookaiB m Mlt vtft haavoitta* itMaio! Se kestiä oikc ijia, »zaa kevyesti ^ Mioetm sileakä karkeiatrtuakia purai Airunmiieyrteem Itefaitetty työnjako ja I paljottaifraJaustiM tekevät Bai»dotliNkii ayytf tAtl trinomaista koolta rahtimpaaiti f Bkdll 90 I. YkMMsryji V. ärtflir, Wup*n. KuUflrvo«k«U( St» 26T6 1—3 hurjistuneena. No muina hoidaue?» stllen oikein niittyjänne? tokaisin wä- li in. ? ? ? Ni>in hoidaiteko niinvjännc? tois- tin, kun ukko silmät muljucn tuijottaa minua iläänkuin olisin ollur järjiltäni. Vuosikyniincniä, miltei ivuosijatoja olette niittänyl ni^tlsjänne ja sorjan- nui heinänne aitaamatta mitään lakai- sin. Lannoitanehan ja hoidattehan Te kesän to maa tännekin ja kokemus on Teille näyttänip, että ilman näitä it-oittteitpiteitä efte 'saa htyviä satoja, s.o. ei maa jaksa kaÄvaa. Kuinka silloin ■luoitic ajatellakaan, että, niitti) mel kein ijankaiken jaksaisi kasivaa, aina antaen hiftvpä saroja? Te tvalitatie ja osittain syystälin, nyktiisiä nurjia olo- den apanajaja Bulcw oikeus-, sekä sanotaan me konsulentit, „olentme — Halleyn komeetista ei ole pitkään ^kauppias Muus kauppa- ja laitvaliike- ..[uurcstr muista jälellä". Ja! Herra aikaan ollu» puheenaihetta. Nyt tähti- ministeri. jsiunatkoon kukahan tuohon mitään naja tietysti kansan käiitykien mukaan I tieteilijät kertoivat, että komoctti on ja-! - KuolluNähtientutkija. GioVan laantunut kahtia, se on saanut pienen nr Vtrgmto '^cyiaparellt, jonka kuole lisäkomeetin, joka tawatonta ^vauhtia kul« masta olemme jo lW>csti maintnneet, lehmiä pidettävilin meillä yhtä hiMin gineistä itsessämme. Waal1muksel kee taivaallisia ratoja. oli Italian kuuluisin tählientutkija, kuin muualla", huuÄ^hlaa uklo wallan kcihonneet, e dist! t)s ja lävistys te kemät putosi oikopäätä helwetin pohjaan asti. Za hänen hautansatin rahtvaan ja las- ten Mmissä oli kuin mestauslaN'a, joka jo omalla olemassaolollaan pelotti. Näin haudattiin ne ihmiset, jotka ennemmin wäsyiwät kum olisi saanut wäsyä s. o. itsemurhaajat. Itsemurhan tekoon tar» mitaan silti tarpeellinen annoS rohkcut- ta. «vaikkapa se kyllä pohjimmaisimmalta pohjaltaan onkin heikkoutta. Mutta kai» keSsa tapauksessa moni itsemurhantekijä on ollut parempi ihminen kuin esim. se, ^woi, faÄMifrtomlui niityt kuin ennen,! ja, mutta minun ylsinkertaisen järkeni * 50 aas>l'o,:kaa sitten, nim kylläpä sitä > mu^acm on syy' ssaikkiin >haettawa Näettekö, huhutaan, että teillä on suhde kyökkipiikanne kanssa... Asia ei liikuta minua, mutta... Eläkää vaan hänen kanssaan ... suudelkaa... kuinka paljon ha luatte, mutta ei niin kovin julki sesti! Minä pyydän teitä! Älkää unhoittako, että te olette kasvat taja! Ahineejev jähmehtyi kauhusta. Kuin kiukkuisen mehiläisparven ahdistamana ja kuumalla vedellä kärvennettynä riensi hän kotiinsa. Kulkiessa katuja pitkin tuntui hä nestä, että koko kaupunki töllisteli häneen kuin tervalla voideltuun. Kotona kohtasi häntä uusi kolah dus. — Miksi sinä et mitään aja nah kaasi? — kysyi hänen vaimonsa päivällispöydässä. — Mitä mietit! Rakkausko on mielessä? Marfushaa ikävöit? Kyllä tiedän kaikki mur jaani. Hyvät ihmiset avasivat sil mäni ! Uuh ... r—roisto! Ja muori paiskasi hän korvalle. Ahineejev nousi pöydästä, kiiruhti kuin lentäen paljain päin ja pääl lystakitta Vanjkinin luo. Vanjkinin luo. Vanjkinin häo tapasi kotona, luijm olet «in* - kääntyi Ahineejev Vanjkinin puoleen — minkä vuoksi sinä häväisit minut kaikkiea silmissä? Minkä vuoksi panettelit sinä minua? — Mitä panettelin. Mitä te kek sitte? — Kuka sitten on juorunnut, että minä muka suutelin kyökkipiika Marfaa. Etkö muka sinä? Etkö mu ka sinä ryöväri. Vanjkin räpytteli silmiään ja hä nen kuluneitten kasvojensa kaikki jänteet tärisivät. Hän kohotti sil mänsä jumalankuvaan. — Jumala minua rankaiskoon. Soetkoot silmäni ja menköön hen keni, jos olen sanankaan teistä sa nonut! Älköön minulla olko suojaa eikä katosta... Vanjkinin rehellisyyttä ei voinut epäillä. Ilmeisesti ei hän ollutkaan panetellut — Mutta kuka sitten? Kuka? — ajatteli Ahineejev muistellen kaik kia tuttujaan erikseen ja takoen nyrkillä rintaansa. Kuka sitten? . Kuka sitten? — kysymme me kin lukijalta... — 100 — hän pelkää täällä ulkona kuin siellä sisällä huo neessaan. Täällä eivät tukehduta huoneen seinät eikä katto uhkaa niskaan romahtaa. Täällä ei kuulu kellon äsken niin kiduttavaa naksutusta, mikä tänä yönä uhkasi viedä hänet pyörryksiin. Täällä ei tunnu Harryn kamarissa tuntuva tuoksu, mikä nousi aivoi hin kuin rakkaasta vainajasta jäänyt lemu. Täällä ... täällä on sentään raitis yöilma ja hiljainen yö, joka tarttuu häntä ikäänkuin kainalosta ja seuraa saattajana joka askeleella. Ei koskaan tähän asti ole mamma puhunut pa pasta Harrylle pahaa sanaa. Eikä senjälkeen kuin ymmärtää, hän itkenyt Harry alkoi itkujaan Har ryn nähden. Yksin hän suri ja kärsi, mutta kah den Harryn kanssa ihaili kotimaataan, sen kan saa ja sen luontoa ... kaikkea, mikä oli ruotsa laista. Ja sai siitä lohdutusta. Mutta nyt kun pappa vietteli Harryn näille po luille, nousee uhka hänen sielussaan maalata pappa kaikessa alastomuudessaan Harrylle. Riisua hänen päältään valhekunnioituksen verho ja näyttää Har rylle isänsä siinä valaistuksessa, jossa hän mam malle jo kymmeniä vuosia oli.näyttäytynyt... Ja kysyä, tätäkö miestä tahdot seurata? Sillä kaiken muun voi mamma anteeksi antaa, mutta ei tätä viimeistä hirmutyötä... Kun mamma kävelee hiljaisia katuja ohi nuk kuvien talojen, herää hänessä nyt yhfäkkiä määrä- - 97 - Ja niinkö heikko olisi kasvatukseni ollut, ettei se tulikoetustaan kestäisi? Ei. Se on mahdotonta. Harry on edelleen mamman kiltti Harry. Mamma tyyntyy ja lähtee taloustoimiin. On jo yö. Mamma ei saa unta. Yöpuvussaan hän tuon tuostakin käy katsomassa ja kuulosta massa Harryn huoneessa. Mutta se on tyhjä ja sen koskematon vuode odottaa. On jo kello kohta kaksi yöllä, kun mamma taas Harryn huoneeseen menee kynttilä kädessä. Mutta tyhjä vuode silmiin ottaa. Nyt hän jää huoneeseen. Istuu keinutuoliin ja aikoo siinä odottaa, kunnes Harry tulee ... Sillä mamma tahtoo itse nähdä, minkänäköi- senä Harry tulee. Siinä on nyt jo suuri, pelottava tuska. Pitääkö hänen omin silmin nähdä Harry... oih! Sillä miksi hän viipyy näin kauan? Mamma mielellään lähtisi pois huoneesta... pakoon tuota pelottavaa näköä, jos todella Harry. 4. Mutta hän ei voi lähteä. Näkymätön käsi vetää häntä istumaan tuoliin ja puristaa häntä siinä. Sillä mamma tahtoo omin silmin nähdä, minkä- näköisenä Harry tulee klubista. Jos selvänä ja kuitenkin näin myöhään, niin silloin hän Harryn syliinsä sulkee kuin suuren sankarin, joka on käynyt tulen ja veden läpi hius karvaa menettämättä. Mutta jos... oih!