Lauantaina 8 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 114 — 1910 toiTasfien jUistyksen jäseniä pyydetään kokoontumaan kau puDgintalolle vuosikokouk seen lauantaina tämän kuun 8 p:nä klo 6 ip. V. & U. 8. »Katajan" 1:d tunnin juoksu seuran jäsenten kesken huomen na kello Ya 4 j. p. Urbeiluken tällä. Seurojen väliset alkavat huomenna kello 9 a. p. Urheilukentällä. Numeroiden kieltä. Aikamme antaa tamallista useammin aihetta puhua siitä, mitenkä rikollisuus on maassam- me wiime aikoina pelottamassa määrässä kaSmanut ja mitenkä merkit miittaamat siihen, että yhä ollaan „ kehittymässä" samaan suuntaan. On myöskin sanottu, että tämä ilmiö on yhteydessä kansamme „wapaus"-huumauksen ja sosialismin lemenemisen kanssa. Paljaat »väitteet, maikka niiden tueksi miitattaisiinkin lukuisiin f a nomalehdissä kerrottuihin rikos tapauksiin, eimät sentään saa kaik- kia makuutetuksi siitä, että asiat tässä suhteessa omat entistään kehnommalla kannalla On sen- tähden syytä myös erittäin kiinnittää huomiota rikostilaston numeroihin, joihin eimät masta- mäitteet pysty. Noista numeroista huomataan ensinnäkin se melkein odottamaton seikka, että routamuosina elim;sta 1900 m:teen 1905 rikollisuus maassamme oli mähenemässä. Niinpä Suomen alioikeuksissa tuo- mittiin rikoksista w. 1900 kaik- kiaan 20,379 henkeä, joka on 1174 henkeä kutakin 100,000 maan asukasta kohti. Sitä seu- raamina miitenä muotena muuttui tuo »viimeksimainittu suhde eli rikoksista tuomittujen lukumäärä 100,000 maan asukasta kohti seuraamasti: w. 1901 — 1,074; M. 1902 — 998; m. 1903 = 989; w. 1904 = 859 ja m. 1905 = 773. Samalla aleni absoluut tinenkin lukumäärä niin, että se w. 1905 oli 13,893; siis melkein kolmannella osalla. Mutta suurlakon jälkeen jo mi- nä kolmena muotena, joilta on numeroita nähtämänämme, on nousu ollut kerrassaan huimaa- wa. Muonna 1906 oli rikoksista tuomittujen luku 17,737, joka on 929 henkeä 100,000 asukasta koh den. Muonna 1907 olimat was- taamat lumut 25,654 ja 1,324. W:na 1908 nousimat nuo lumut jo 27,933;een, joka oli 1,422 hen- keä 100,000 asukasta kohti. Tämä on lähes kahdenkertainen luku- määrä muoteen 1905 merrat- tuna! Jos tarkastaa lisääntyneiden rikosten laatua, niin ei tarjoa sekään mitään lohdutusta,' sillä törkeämmätkin rikokset omat sa- massa suhteessa lisääntyneet. Murhien ja tappojen lukumäärä on jo parinkymmenen muoden kuluessa osottannt nousua. Kol- mimuotiskautena muosina 1903— 1905 oli niiden lukumäärä 88, mutta sitä seuraamana kolmimuo- tiskautena, m:na 1906—1908, oli roastaama luku 163; siis sekin lä- hes kahdenkertainen edelliseen wer- rattuna! Minkälaista on ollut raittiuden tila tänä aikana, jolloin kielto- laista on pidetty tamattoman suurta ääntä, siitäkin antaa tilas- to masentamia tietoja. Ennen muotta 1907, jolloin eduskunta puolestaan laati kieltolain, oli juopumuksesta tuomittujen luku lähimpinä muosina keskimäärin ollut 7—9 tuhatta henkeä ja w. 1905 ainoastaan 5,145 henkeä, mutta muonna 1907 oli se luku jo 14,589 henkeä ja w. 1908 ko- hosi juopumuksesta tuomittujen lukumäärä 15,859 henkeen. Nou- su oli siis w:sta 1905 runsaasti kolmenkertainen! Ja mielä surullisempaa onhuo- mata, että nuorten rikoksentekijäin lukumäärä kasmaa suhteellisesti enemmän. Kolmimuotiskautena 1900—1902 oli nuorten, 18—21 muoden ikäisten törkeistä rikoksis- ta tuomittujen koko määrään 17,, prosenttia. Sitä seuraamana kol- mimuotiskautena oli tuo prosentti 19^ ja kolmimuotiskautena 1906 —1908 oli samainen määrä ko- konaista 21^ prosenttia! Näin puhumat numerot. Mut- ta mikä on tähän kaikkeen symim- pänä syynä, siitä eimät numerot sano mitään. Johtopäätösten teko jää ajattelemalle lukijalle. Msi asia on kuitenkin jokaiselle ilmeinen. Muosi 1905 oli Suo- mm uusimmassa historiassa mer- killisin muosi, sen lopulla kun ta- pahtui suurlakko. Kansa saamutti silloin eräitä mapauksia, joihin se ei ollut ennen tottunut. Suuri joukko simeellisesti heikkoja luon- teitä ei ole kyennyt saamutettua mapautta oikein käyttämään. Se on ollut liian altis kaikenlaisten agitaattorien maikutuksille ja an- tanut houkutella itsensä simeelli- Leen huolettomuuteen ja mallatta- rcmuteen. Se on luullut pääs seensä "mapaafft ei ainoastaan ulkonaisesta holhouksesta, maan myöskin simeellisistä melmollisuuk- sista. Tämmöisten erehdysten kautta on tumallista useampi jou- tunut rikosten teille. Mutta syy ei ole saamutetussa mapaudessa, maan yksinomaan simeellisten moimien heikkoudessa, joka taas moi johtua etäisemmis- tä ja symemmistä syistä. Sen- tähden ei epäkohta moi mielestäm- me olla korjattamissa mapauden uusilla ulkonaisilla rajoituksilla, maan sitä moidaan korjata ai- noastaan sellaisella kansan kas- matustyöllä, joka kohottaa ja lu- jittaa sen simeellisiä moimia. Yleisiä uutisia. Keisarillisten oleskelu Friedb ergissä. Saksalaiselle „Vosstsche Zeitun- gille" ilmoitetaan Pietarista; Kuuleman mukaan lähtemät keisarilliset Friedbergistä lokak. 29 pnä. Tiedot H. M. Keisarin nan termeydentilasta omat suo- tuisat. H. M. Keisarin odotetaan palaaman Tsarskoje Seloon mar- raskuun 8 p;n tienoissa. Mäite tään, että H. M. Keisari ja keisari Wilhelm joka tapauksessa kohtaamat toisensa lokakuun ku- luessa. Miikon miipyy H. M. Keisari metsästyksellä Skerne- rvizessä. Eduskunta. Täysistunto pidettänee ensi tiis- taina, jollei joku kiireellinen asia maadi istuntoa aikaisemmin. Puhemiesneumosto kokoontui eilen. Senaatti. Ensi talmikautena tapahtumat esittelyt senaatin talousosaston eri toimituskunnissa samoina päiminä ja samassa järjestyksessä kuin mii- mekin muonna. Muutama päimä sitten julkaisimnie jo esittelymuoro- järjestyksen. Eri toimituskuntien päällikköinä toimimat seuraamat senaattorit: Talousosaston kanslian päällik- könä senaattori Markoss, oikeus- toimituskunnan m. t. päällikkönä senaattori Saarikoski, simiilitoimi- tuskunnan m. t. päällikkönä se- naattori Markoss ja apulaispääl- likkönä senaattori Rainesalo, kama- ritoimituskunnan m. t. päällikkönä senaattori Hosiainofs, maltioma- raintoimituskunnan m. t. päällik- könä senaattori Hedlund, kirkollis- asiain toimituskunnan m. t. pääl- likkönä senaattori Kraatz, kauppa- ja teollisuustoimituskunnan m. t. päällikkönä senaattori Wirenius, kulkulmtostoimituskunnan päällik- könä senaattori Berg ja maanmil- jelystoimituskunnan m. t. päällik- könä senaattori von Kothen. Ku- ten edellä olemasta näkyy on ai- noastaan kulkulaitostoimituskun- nalla ja kanslialla mäkinaiset pääl- likkönsä. Jaostojako on olema seuraama: l:nen jaosto senaattorit Markoss, Kraatz, Rainesalo ja Hosiainofs, 2:nen jaosto on senaattorit Wire- nius, Berg, Hedlund, von Kothen ja Saarikoski. Ensimäinen jaosto kokoontuu keskimiikkona ja toinen jaosto lau- antama. Senaatin lausunnot ednsknn- nan wastauksista arin. esityksiin. Senaatissa esitettiin tiistaina ministerimaltiosihteerin »viraston kirje ynnä kenraalikumernöörin kir- jelmä, missä pyydetään senaatin lausuntoa eduskunnan mastauk- sesta armolliseen esitykseen m. 1910 suoritettamasta mallasjuoma- ja palomiinamerosta. Senaatti lykkäsi asian »valiokunnan Hartit- lamaksi. Senaatissa esitettiin tiistaina kenraalikumernöörin kirjelmä kos- kewa senaatin lausunnon anta- mistä 1910 muoden eduskunnan »vastauksesta arm. esitykseen lei- masuostunnasta m. 1911; saman eduskunnan mustauk sesta arm. esitykseen jäämistö- merosta; saman eduskunnan mastaukses- ta arm. esitykseen pääoma- ja kuponkimeron suorittamisesta; saman eduskunnan mastauk- sesta arm. esitykseen marojen hank kimisesta muodeksi 1911 niihin tarpeisiin, joihin maltion makinai- set tulot eimät riitä; saman eduskunnan alamaisesta kirjelmästä sen kertomuksen joh- dosta, jonka maltiomaraintoimi- tuskunta oli antanut maltioma- rain tilasta; saman eduskunnan alamaises- ta mastauksesta arm. esitykseen marojen osottamisesta sen laina- määrän takaisin maksamiseksi, joka m. 1909 on siirretty maltiora- hastosta sotilasrahastoon; ja saman eduskunnan mastauk- sesta arm. esitykseen marojen osot- tamisesta m. 1910 suostuntara- haston tulojen täydentämiseksi. Senaatti jätti kaikki nämä asiat raha-asiainmaliokuntansa harkittamaksi. Kenraalikmvernööri tiedustelee „Karjalan Kätvijän" asiaa. Kenraalikumernööri on senaatil- ta tiedustellut, kuinka pitkällä on kanteen nostaminen toimittaja K. W. Hoppua mastaan »Karjalan Käivijän" „ turvattoman" julkaise- misen johdosta. Aikakauskirja Karjalan Kämijä alkoi ilmestyä toukokuussa m. 1908 Tällöin jätti toimittaja Hoppu il- moituksen painoylihallitukselle leh- den julkaisemisesta. Ilmoitusta, joka jli ensimäinen laatuaan ja ennen senaatin oikeusosaston an- tamaa ennakkopäätöstä tehty, seu- rasimat tarpeelliset todistukset. Pai- noylihallitus esitteli asian silloiselle kenraalikumernöörille, joka käski nostamaan kanteen julkaisijaa mas- taan, koska hän ei ollut anonut lupaa. Juttu oli esillä Helsingin raas- tumanoikeudessa marraskuun 2 pnä 1908. Raastumanoikeus kumosi kuitenkin kanteen. Päätöksestä ma- litti m. t. yliasiamies Mainio, se- kä toimittaja Hoppu, maatien ku- luja turhan kanteen johdosta, Tu- run homioikeuteen, jossa juttu on ollut jo yli puolentoista muoden. Kadunlaskija Smiruoffin vangitseminen. M. t. prokuraattorin kenraali- kumernöörille lähettämän kirjel- män johdosta, joka koskee menä- Iäisen sotamäen toimittamaa ka dunlaskija Smirnossin mangitse- mistä Lahdessa, on kenraaliku- mernööri lähettänyt m. t. proku- raattorille ankaran kirjelmän, jos- sa tätä moititaan sopimattomasta käyttäytymisestä maan korkeinta päällikköä mastaan. Kenraalikuvernööri esittelyllä pääministerin luona. „Nom. Mremja" kertoo, että kenraalikumernööri Seyn kämi miime maanantaina pääminis- ten Stolypinin luona, jolloin hän esitteli hänelle Suomen asioita. Papiston palkkauksen uudes- taan järjestäminen. Tiistaina kokoontui Helsingissä Säätytalolla senaatin papiston palkkauksen uudestaan järjestämis- tä marten asettama komitea. Ko- mitean puheenjohtajana toimii piis- pa I. R. Koskimies Oulusta, sekä jäseninä esittelijäsihteeri N. Karilas ja homioikeudenasessori A. Stigze- lius Helsingistä, romasti G. A. Heman Jymäskylästä, kappalainen R. Salminen Jaakkimasta, maan- miljelysneumos E. as Hällström Mihdistä, maltiopäimämies I. Re- po ynnä maanmiljelijät I. E. An tila Ilmajoelta, I. Koskinen Loka- lahdelta ja N. Puhakka. — Ko mitea kokoontuu nyt käsittelemään niitä »vastauksia, joita on saapu- nut kyselyihin, joita komitea on lähettänyt ja koskemat erinäisiä seurakuntajakoja, mirkatalojen muokrausoloja y. m. Kansakoulunopettajien eläkkeet. Suomen kansakoulunopettajayh- distys ja Finlands smenska folk- skolläraresörening nimisten yhdis- tysten kansakoulunopettajan palk kojen järjestelyä ja eläkkeiden pa- rantamista marten asettama komi- tea on anonut senaatilta, että edus- kunnalle annettaisiin arm. esitys, jossa 30 muotta Mirkaansa hoita- neelle kansakoulun opettajalle ja opettajattarelle maksettama elin- kautinen eläke kummallekin mää- rättäisiin samaksi 2,000 m:kaksi muodessa. Sairastuneille tai muu- ten omatta syyttään toimeensa ky- kenemättömäksi käyneille opettajille ja opettajattarille järjestetyssä eläk- keiden myöntämisessä mallitsemain epäkohtain poistamiseksi ehdottaa komitea mielä, että tällaisissa ta- pauksissa maksettaisiin edelleen yksi neljännes koko eläkkeestä miidestä mirkamuodestä, mutta siitä alkaen mirkamuosien lisääntyessä tuottaisi jokainen muosi oikeuden yhden kah- deskymmenesosan lisäykseen täysi- eläkkeestä, kunnes eläke 20 mirka- muoden kuluttua nousee täyteen määrään. Miipurin holvioikeuden »varapresidentti Späre on jättänyt erohakemuksen. Uusia S- ja Rv-peunin rahoja. Pankkimaltuusmiesten esitykses- tä on senaatti päättänyt 5- ja 10- pennin rahoja lyötämäkst yhteensä 100,000 markkaa. Tuomen Valtiokonttori. Suomen maltiokonttorin rahas- tonhoitajalle C. F. Minqmistille on myönnetty ero Mirastaan t. k. 1 pstä lukien. Suomen maltiokonttorin lain- opilliseksi tirehtööriksi on senaatti puolestaan nimittänyt ent. por- mestarin A. E. Routamon. Asia alistetaan kenraalikumernöörin har- kittamaksi. Joensuusta ja likitienoolta. Syytös Joensuun kaupungin entistä w. t. Viskaalia wa- ratuomari Karl Sjömania wastaan rauennut. Kuten muistettanee, oli kesällä lehdissä uutinen, jossa kerrottiin kenraalikumernöörin käskeneen syyt- täinään Joensuun kaupungin mis- kaalia, maratuomari Karl Sjöma- nia siitä, ettei tämä ollut näyt- täytynyt hänen ylhäisyydelleen silloin kun hän miime heinäkuun 12 päimänä oli käymässä maini tussa kaupungissa, maikka hänen kaupunginpoliisimoiman päällikkö- nä olisi pitänyt olla näkymillä. Asiassa on maratuomari Sjöman häneltä maaditun selityksen anta nut ja siinä sanonut, että hän kyllä liikkui silloin kaupungilla malmomassa järjestystä, maikkei erikoisista syistä tullut kenraali- kumernöörin nähtämille. Tämä asia on alistettu prokuraattorin tutkittamaksi ja ei prokuraattori antamassaan lausunnossa ole kat- sonut moimansa ryhtyä maratuo- mari Karl Sjömania kurinpito- teitse rankaisemaan, koska hänelle annettu määräys hoitaa mainittua miskaalimirkaa;o on loppuun ku- lunut. Kormauksia annetusta wai- Vaishoidosta. Dleisistä maroista on myönnet- ty Joensuun kaupungin maimais- hoitohallitukselle 148 mrk. 39 p. muodella 1908 annetusta mai- maishoidosta. Rahat omat nos- tettamissa Kuopion läänin läänin- rahastosta. Eläinten kuletus. Kuopion läänin kumernööri on antanut maaditun lausuntonsa sen komitean tekemästä mietin- nöstä ja asetusehdotuksesta, joka on asetettu laattmaan ehdo- tusta säännöksiksi eläinten kulje- tuksesta. Kumernööri on sitä mieltä, että komitean mietinnössä ehdotetut toimenpiteet ja sen laatimaan asetusehdotukseen otetut säännökset näyttämät tarkotustaan mastaa- miltä ja hymäksyttämiltä. Kui- tenkin lausuu kumernööri, etteimät asetusehdotuksen 7 tz;ssä löytyivät määräykset eläinten kuljettamises- ta laimassa ja laiman sisustami- sesta tätä tarkatusta marten ole tarkotuksenmukaisia ja käytännöl- lisiä sisämesien laimoissa, jotka nykyään omat enimmäkseen pie- niä ja ahtaita. Tämän muoksi kumernöörin mielestä eläinten kul- jettaminen pienissä sisämesien mat- matkustajahöyryaluksissa asetuk- sella kokonaan kiellettämä, jollei alusten alakannella ole sellaista erittäin rakennettua osaa, jossa eläimiä moi sopuvasti pitää. Hewos- ja nautakarjan kaupan järjestäminen. Kuopion laäninkuivernööri on antanut häneltä maaditun lausun- non hemos- ja nautakaupan jär- jestämistä marten asetetun komi tean laatimasta mietinnöstä ja ehdotuksesta julistukseksi hemos- ja nautakarjakaupan järjestämi- seksi markkinoilla ja toripäimillä ynnä toimenpiteistä eläinten kul- jetuksen järjestämisestä sekä ylei sistä ja hemosteurastuslaitok- sista. Kumernööri yhtyy lausunnos- saan Kuopion Maanmiljelysseu- ran johtokunnan lausuntoon, mi- käli se koskee kotieläinkaupan jär- jestämistä ja teurastuslaitoksia, mutta, mitä tulee eläinten kulje- tuksen järjestämiseen, on kumer- nööri sitä mieltä, että lääkintö- hallituksen asessorin, mapaaherra O. von Höllensin puheenjohdolla työskennelleen komitean asiasta laatima mietintö ja asetusehdotus sisältää seikkaperäisempiä ja tar- koituksenmukaisempia määräyksiä eläinten kuljetuksesta kuin pnheena- olema mietintö, jonka muoksi ma- paaherra von Hellensin komitean mietintö olisi kumernöörin mieli- piteen mukaan asetettama pohjaksi lainlaadinnalle. Kuopion läänin kumernööri on maaditussa lausunnossa sen ko- mitean mietinnöstä, joka on ase- tettu laatimaan ehdotusta ylei- siksi säädöksiksi eläinten ja eläin- tuotteiden maahantuonnista, lau sunut että komitean mietinnös- sä ehdotetut toimenpiteet ja sen laatimaan asetusehdotukseen ote- tut säännökset näyttämät tar- kotuksenmukaisilta ja hymäksyttä- miltä. Apurahat karjanhoitoa tvarte». Jtä -Suomen Karjanjalostusyh- distys oli anonut »vuodeksi 1911 ylimääräistä 8,000 mkn apurahaa kerta kaikkiaan stitoskeskustan awus- tamiseksi ja assistentin palkkaami- seksi. Maanmiljelyshallitus on ehdot- tanut anomukseen suostuttamaksi. Joensuu» Musiikkiyhdistyksen konsertissa miime torstai-iltana lyseon juhla- salissa oli melkein yhtä paljon tyhjiä penkkirimejä kuin täysiä. Siellä tuntui toimihenkilöissä suur ta ihmettelyä ja kummastelua synnyttämän kuulijakunnan mä- hyys. Miksikä sitten yleisö pysyy kylmäkiskoisena näille Musiikki- yhdistyksen järjestämille konsertti- tilaisuuksille? Miksikä ne eimät kykene suuremmassa yleisössä syn- nyttämään lämpöä, suurempaa innostusta? Noihin kysymyksiin on sangen helppo mastata, kun main milkaisee esim. tämän kon- sertin ohjelmaa. Kaikki numerot siinä edustamat niin ..korkeaa" musiikkia, ettei suurempi yleisö pysty sitä tajuamaan. Esitettä- mien kappaleiden musiikkitaso on paljon korkeammalla kuin yleisön tajuntataso. Ohjelmassa ei ollut näet yhtään kotoista, suomalaista sämellystä, kaikki main mierasta, ulkomaalaista. Kotoinen sämel se suomalaisen rinnassa mastakai- kua löytää, intoa lämpöä synnyt- tää. Miksikä ei suomalaisen ylei- sön keskuudessa toimima ja sen tukema orkesteri tahdo tyydyttää suomalaisen yleisön musikaalista kaipuuntunnetta? Miksikä Joensuun Musiikkiyhdistys ei ota ohjelmis- toonsa kotoisia sämellyksiä, suoma- laisia kappaleita? Niitä juuri yleisö kaipaa; ne kykenemät suo- malaisen rinnassa synnyttämään moimakasta »vastakaikua. Hel- pompitajuisten kappaleiden esittä minen olisi edullisempi myöskin orkesterille itselleen. Miksikä sitten aina pyritään esittämään sellais- ta, mitä ei oikeastaan itsekään ymmärretä? Olemme aiman mar- moja siitä, että jos main täkäläi- nen Musiikkiyhdistys rupeaa kon- serteissään esittämään maikearnpi- tajuisten kappaleiden sijasta help- potajuisia, kotoisia sämellyksiä, niin Musiikkiyhdistys saa suuremman- kin yleisön kannatuksen, se tulisi aina elämään. Emme moi tässä olla myös- kään mainitsematta siitä hirmui- sen pitkästä mäliajasta, mikä oli tormisoittokunnan ja orkesterin ensimäisten esitysten mälillä. Ulei- söä aiman näännytti niin hirmeän pitkä odotusaika. Täytyisi jo en- nen konserttia järjestää kaikki asiat niin, ettei konserttiaikaa tarmitsisi käyttää niiden järjestämiseen. Mielä näin nuoren orkesterin täy- tyisi ottaa huomioon kaikki sellai- set pienimmätkin seikat, mitkä main masta alulla olemaa asiaa eteen- päin miemät. Tormisoittokunta esitti Gumbertin ..Pikkulintuset" ja Fallin Malssin operetista..Dollari- prinssessa". Orkesterin esitykset olimat: Boieldieun Umertyyri oopp. Bag- dadin Kalifi; Mendelssohn-Bart- holdyn Häämarssi oopp. Kesä- yön unelma; Gluckin Umertyyri oopp. Orpheus; Bachin Romanssi Kemäänherätessä; RaimanninMet- sänhartaus; Griegin Ma lemmin sua ja Raimannin Unkarilainen marssi. Hra Herman Hitzacker esitti miululla hra T. Hurrin säestyksellä I ja II osan Beriotin Viulukonsertista n:o 9. Esitys tuntui herättämän yleistä mielty- mystä, moitti myrskyiset suosion- osotukset. Mimääräisenä saatiin kuulla Kelar-Belan Aronpoika. Orkesteria johti hra Taneli Burri ja tormisoittokuntaa hra tto Erm in g. Helppohintaisen kansanko»- sertin antaa Joensuun Musiikkiyhdistys huomenna klo 5 i.-p. työmäen- talolla. Sisäänpääsy 50 ja 25 penniä. suomalainen Turnee (Oskar Rosqmist) näyttelee tä- nään Ilosaaren teatteritalolla Wil- Helin Meyer-Försterin tunnetun näytelmän ..Manha H ei del- berg". Huomenna esitetään Erckmann- Chatrian 3-näytöksinen uninäy telmä ..Puolan Juutalai- n e n" Diakoonisairaanhoitajattareksi Liperiin on malittu °ntt Olga Laitinen Miipurista. Muutetut kulkutvuorot. Useammat laimat omat jo muut- taneet kulkumuorojaan, joten mat- kustajien täytyy ottaa muutoksista tarkka selsyys, ettteimät myöhäs- tyisi matkoiltaan. Kulkumuorojen muutokset omat mainitut lehden ilmoitusosastossa. Rahtihöyry ajanut karille. Keskimiikkona noin klo 2 ip. ajoi Koimistolta kotoisin olema, pieta- rilaisen halkokauppiaan Aadam Kyytsän omistama puinen lasti- höyry „?lpu" täydesjä jauholas- tissa kimikolle Kimisalmessa lähellä maltion rakentamaa kanamaa. Laima koetti ensin omin moimin pulasta päästä, mutta kun ei o- mat ponnistelut, auttaneet, niin täytyi täältä pyytää laimaa amuk- st. Keskiiviikko-aamuna täältä läk- sikin sitten „Apua" auttamaan matkustajahöyry^ ..Lieksa". Heti ryhdyttiin purkamaan' karille jou- tuneen aluksen lastia höyryalus ..Lieksaan" ja erääseen lotjaan. Kun oltiin lastia kemennetty noin 1,000 säkillä, pääsiikin „Apu" nul- jahtamaan kimeltä. Mitään suu- rempaa mammaa tai muotoa ei laimassa huomattu. Lastia, jona oli M. G. Piip- poselle tulemia ruisjauhoja 2,500 säkkiä, ei mesi päässyt pienimmäs- säkään määrässä turmelemaan, joten mahinko ei nousene suuriin- kaan summiin. Karille joutumisen syynä kai lienee se, että reimarit eimät ol- leet paikoillaan. Maamiespäittmt ja Kalastusnäyttely Sotkumassa 25 ja 26 p. syyskuuta. (Jatk.) Aamiasloma lykkäytyi opetus- homman muoksi kello 10:een, joten esitelmät moitiin taas alkaa mas- ta klo 11:lta. Maanm. konsulentti R. R u h a- nen puhui '..muoromiljelyksestä". Aluksi huomautti hän siitä pahasta epäkohdasta maataloutemme hoi- dossa, ettei ole totuttu mitään töitä tulemaisuutta ja kannattamaisuutta silmällä pitäen^ suunnittelemaan, saatikka mitään järjestelmällisesti toimeenpanemaan. Tällainen um- pimähkäisyys e: kuitenkaan ole ta- loudellisesti edullista. On pyrittä- mä joka kohdassa saamaan moi- ma, luotettama suunnitelma ai kaan ja seurattama sitä uskolli- sesti. Tämä koskee sitäkin, missä järjestyksessä miljelyskasmeja pel- lolla miljellään. On opittama tie- tämään mitä sekä miljeltämän maan laatu että kasmit tässä suh- teessä maatimat ja sen mukaan kasmien miljelysmuoroittelu jär- jesteltämä. Paitsi tätä luonnollis- ta syytä, kehoittaa myöskin käy- tännölliset syyt tällaista järjestet tyä muoroittelua käyttämään. Lan- tamäärän tarme eri muosina ta- soittuu ja peltoon sekoitettu lanta tulee tarkemmin kasmien hymäksi, kasmitaudit käymät harminaisem- miksi, rikkaruohot hämiämät, mie- läpä saattaa maa suorastaan moi- mistuakin jos miljellään typpeä keräämiä kasmeja esim. hernettä, peluskia, apilasta ja mirnaa aina määrämuosien perästä samassa pellossa. Kun peltolohkot tulemat entistä pienemmiksi, moidaan esim. kesanto huolellisemmin muokata ja lannoittaa, siemen määrä tiede- tää,» ennakolta jo tarkalleen, sato yhtä hehtaaria kohti tulee näin ollen mäkisinkin entistä parempi, ojitus entistä tehokkaampi, tarmit- tama työrvoima tulee aina ole- maan sama ja eri muosien tulok- set maanmiljelyksestä moidaan hel- pommin merrata toisiinsa. Eri- laisten maalaatujen mukaan täy- tyy usein miljelykset järjestää eri- laisiin kiertoihin. Näitä erilaisia miljelysmuoroituksia luetteli sitte puhuja useampia ja lausui lopuksi mielipiteenään, että alkaisi olla aika rumeta Pohjois-Karjalassa- kin, jossa säännöllinen muoromil- jelys mielä on sangen harminais- ta, panemaan tälle seikalle suu- rempaa huomiota. Esitelmän johdosta sukeutunut keskustelu, jota agr. H. O. Rei- nola johti, kohdistui etupäässä sii- hen kysymykseen, moidaanko sään- nöllistä miljelysmuoroitusta juuri Pohjois-Karjalassa pitää edulli- sena. Keskustelusta kämi muuten selmille, että käsitys koko muoro- miljelyksestä, mieläpä tämänkin esitelmän jälkeen, oli monelle läs- nä olijalle hyminkin epäselmä. N. k. mapaata muoromiljelystä puolustimat jotkut puhujat innok- kaasti, maan loppuponneksi kes- kustelulle muodostettiin ja hymäk- syttiin kuitenkin seuraama ajatus; ..Pohjois-Karjalankin maamviljeli- jän olisi kiireimmän kautta totut- tauduttama, järkiperäisyytttä nou- dattamalla, peltojensa miljelys- muoroitusta suunnittelemaan ja sitä käytä»»nössä toteuttamaan". Kahmiloman jälkeen, eli klo l ,2, piti hemoshoitokonsulenttiT.Poh- ja la lyhyen esitelmän, hemosen ijän määräämisestä. Ahdestä ja toisesta ruumiin kohdasta esim. kamioista, karmasta, katseesta y. m. s. moidaan kyllä päättä onko hemonen manha tai nuori. Mutta kun erittäinkin hemoskauppoja teh- dessä on tärkeätä saada selmille hemosen todellinen ikä ja kun myy- jän ilmoitukseen ei useinkaan ole luottamista, olisi opittama tunte- maan ne seikat, joiden kautta ikä moidaan tarkemmin määrätä. Mar- min tuntomerkki esiintyy hampai- den kulumisessa, asennossa ja muo- dossa. aina hemosen 12:een ikä- muoteen astt. Puhuja teki mus- tan taulun amulla mahdollisiin- man tarkkaa selkoa hampaiden ku- lumisesta ja niiden muodosta eri ikämuosina, sekä kehoitti kirjalli- suuden amulla käytännössä asiaan perinpohjasemmin tutustumaan. Esitelmän johdosta syntyneen lyhyen keskustelun lopputuloksena lausuttiin se toimomus, että esitel- mänpitäjä itse kirjoittaisi asiasta paikkakunnan sanomalehtiin, ja että Pohjois-Karjalan Hemosjalos- tusliitto hankkien hammasnäyte- koloelman, jota konsulentti esitel- mämatkoillaan möisi käyttää ha- maintomälikappaleena. Klo 2 kun oli Hämäläisen laulu kajautettu, piti karjanhoito konsu- lentti U. B a s k esitelmän »paikka- kunnan nykyisestä karjanhoidosta". Pohjois-Karjalassa liikkuess aan, lausui puhuja, huomaa matkus- taja heti kaksi epäkohtaa mitä kar- janhoitoon tulee: märiin nähden omat eläimet mielä komin epäta- saisia ja urospuoliset siitos-eläimet yleensä ala-armoisia. Tämä joh- tuu siitä, että mähänkin toimeita herättämät siitos-sonnin alut en nen aikojaan hämitetään, joko myy- dään tai teurastetaan. Mariasta ei saisi olla yhdentekemä, sillä mei- dän on saatama oma tyypillinen karjarotu Jtä-Suomeen ja sen muoksi mahdollisimman pian hä- mitettämä muu märi punakyytön tieltä. Kemytmielisyys sonneihin nähden on ehdottomasti hyljättä- mä, jollemme halua joutua siihen asemaan, että meidän on pakko siitossonneja hankkiessamme ostaa takasin toista mertaa kalliimmalla hinnalla niitä mitä muualle Suo- meen olemme myyneet. Puhuja huomautti että noin puolet tämän kesäisissä I. I. K:n näyttelyissä, Koumolassa, Lahdessa ja Keu- ruulla (Koumolassa 2 / 3 ) olleista sonneista olimat Pohjois -Karja- sassa syntyneet. Ja hymä sekin, että rodun ensimmäisiä tuotteita on saatu lemitetyksi ympäri I. S. K:n alueen yhtenäistä pohjaa luomaan. Mutta onko paikkakun- nallemme eduksi, että parhaat kar- jäimme eläimistä siirtymät pois? Ei suinkaan, ei erittäinkään siinä tapauksessa, että myydään komin helpolla hinnalla. Onhan tamal- lista, että tyypillistä syyspoikimia lehmiä nytkin mielä myydään kes- kimäärin 150 markasta. Tähän osaksi maikuttaa tosin sekin seikka, että huonon rehumuoden sattuessa pelätään syyspoikimista. Mitä son- niin tulee, niin ostaja ei pane sen laiskuudelle ja mihamielisyydelle niin paljo painoa kuin hymälle sumulle ja maidon rasmaisuudelle, senmuoksi hän sonnin ostaa, maikka me sen laiskuuden ja mihamieli- syyden muoksi myymme. Jos son- nin maikutuksille jalostamisessa jotain merkitystä tahdomme pan- na, niin emme missään tapauk- sessa pääse eteenpäin kesken kehit- tyneitä sonneja käyttämällä, koska sellainen sonnin nappula ei moi jättää minkäänlaisia ominaisuuk- sia. Sonnin myynnin toimittaa tamallisesti isäntä itse. Miks'ei, mutta entistä paremmin pitäisi hänen oppia asiata armostelemaan, eikä myymään kemytmielisesti. Paitsi siitosta pitää tietysti pan- na painoa sille seikalle, että ruo- klnta on runsas ja monipuolinen. Rehukasmien ja erittäinkin mihan- tarehun miljelykselle on juuri^näil- a seuduin merraten hymät edel- lytykset. Mutta paitsi »viljeltämiä rehukasmeja, olisi siellä missä ma- taloita järmilahdelmia löytyy, jär- miheinätkin tarkoin kerättämät ja rehun lisänä käytettämät. Ruokin- tatapaankin nähden sietäisi monta parannusta toimeenpanna. Monta kertaa päimässä ruokkiminen ja hauteitten käyttö, olisimat mähi- tellen hyljättämät ja pyrittämä kaksi kertaa päimässä ruokkimiseen. Rehujen säästämisessä me,»nään yleisesti liian pitkälle. Eläimiä pi- detään syksyisin liian myöhään ulkona. Mutta siitä ei ole oikeas- taan mitää taloudellista etua maikka niin luullaan. Huonon re- husadon sattuessa olisi edullisempi hämittää huonoimmat karjasta, kuin pitää koko karja nälällä. Lehmän pitää ympäri muoden saada sellainen raminto, että se ei pääse laihtumaan. Silloin sen hoito pahaiten kannattaa. Joku osa leh- mistä on joka tapauksessa toimi- tettama syyspoikimaksi, maikkakin silloin karmitaan rehuja enem män. Kun palkokasmien sekaista mihantarehua miljellään ja sitä karjalle annetaan, moidaan sääs- tää paljon mäkirehujen ostossa.' Joku määrä mäkirehuja kuitenkin aina tarmitaan ja niiden ohella myös joku määrä juurikasmia. Myös on karjan tuottamaisuu- delle tärkeätä, että nametta on makoisa, tarpeeksi lämmin, raitis ilmainen, sekä ruokinnan ja hoi- don kannalta katsoen mukamasti sisustettu. Esitelmän johdosta syntyneessä keskustelussa tultiin mielä teh- neeksi selkoa siitä, millätamoin re- hujen armioiminen syksyllä on toi- mitettama, sonnin pidon kannat- tamaisuudesta y. m. Mitään eri- tyistä loppupontta ei kuitenkaaan muodostettu. Nyt seurasi päimällisloma joka kesti klo 5:teen asti. Sen jälkeen pitt P.-K. Kotiteollisuusyhdistyk- sen kiertämä neumoja Op ett. K. A. Westerlund esitelmän „ko- titeollisuuden kehittämisestä". Kai ken nykyaikaisen hymän ohella on yhtä ja toista sellaista unhotettu- kin, jota ei olisi pitänyt unohtaa. Jkämä kyllä, on entinen kotonen ahkeruus ja taitamuus päässyt suuresti hämiämään- Harmoissa taloissa täällä moidaan enää ra- haa käyttämättä tyydyttää joka- päimäisiäkään taloustarpeita. Tä mä epäkohta alkaa jo aiman kou- raantuntumasti maikuttaa talou temme kannattamaisuuteen. Olisi jo aika herätä ja pyrkiä uudel- leen kulkemaan esimanhernpain miittomaa polkua tässä kohden. Mutta missä määrin olisi sitä tehtämä? Siinä määrin kuin se käytettämissä olemiin työmoimiin nähden suinkin on mahdollista. Ensin on ttetysti pidettämä sil- mällä omia kotoisia tarpeita ja masta toisessa sijassa otettamako- titeollisuustuotteiden myyminen, mutta molemmat joka tapaukses- sa. Kotiteollisuuden kehittämisellä on mielä suorastaan yhteiskunnal- Unenkin merkityksensä. Niillä seu duin meidänkin maatamme, missä kotiteollisuus on päässyt kukoistuk- seen, kuten esim. Malkjärmellä, on tultu siihen kokemukseen, että irto- laismäestö saatuaan sen kautta pysymää ja edullista ansiota kiin- nittyy kotiseutuunsa ja turpeeseen- sa, joten näitten tällaista yhteis- kunnan lapsipuolten lukumäärää muosi muodelta mähenee ja paik- kakunnan marallisuus karttuu. Mutta niin pian kuin kotitar»ve- teollisuudesta päästään siirtymään kauppakotiteollisuuteen, on tuo kauppa mälttämättä saatama jär- jestetyksi, jotta ei teollisuuden harjoittajan tarmitseisi sanotta- mastt nähdä maimaa ja tehdä uhrauksia tuotteittensa kaupaksi lä- hettämisessä ja jotta myynnin ei tarmitseisi tapahtua ainoastaan markkinatilaisuuksissa. Tällainen järjestely tapahtuu sopimimmin paikallisten kottteollisuuskauppain kautta, joita maassamme alkaa olla jo useainpia ja jollaista P.- Karj. Kotiteollisuusyhdistys pa- rastakättä puuhaa Joensuuhun- kin. Esitelmä herätti yleistä mielen- kiintoa ja senjohdosta keskusteltiin sangen milkkaastt. Esitelmän pitä- jän mielipiteitä yleisesti kanna- tettiin, maikka muutamat olimat sitäkin mieltä, että esitelmän pitäjä oli ainakin jossain määrin liioi- tellut kurvatessaan käsityötaidon nykyistä huonoa tilaa. Loppu ponnen muodostamisesta luomut- tiin, maan yleisenä käsityksenä wn- tui kuitenkin oleman, että käsityö- taidon kehittämiselle on tästä lä- hin maaseutumäestön keskuudessa rumettama panemaan enttstä suu- rempaa painoa, ja että kotiteolli- suusyhdistyksen olisi koetettama tarmokkaasti puuhata paikallisia- kin käsityökouluja, erittäinkin mie- hiä marten. 09 SU* »3 I SU CO SS» CO CO OJ CS eo CO cS" sr cta oT C/9 ea oo sa B os e»' v» v- ca ui co vs v» S" < V- O V» O i 3" g^ pj sr