N:o 38 — 1910 KKSKI-SUOMI Keskiviikkona helmikään 16 pma SuomnL 1 k. 1 s. 60 mm. P. P. S:II vuosikokous pidetään Seurahuoneella tk. 26 p. alkaen klo 7 i.p. Viime vuosiko- kouksessa tehdyn päätöksen mu kaan jakavat jäsenet samassa ti- lahoudessa palkintoja oloihimme sopiYimmille moottorivenheille. Johtokunta. 618 1-1 Malitu-ista edustajista on naisia 17, joiSta nuorfuomäl. 2. ruotsal. 3, suo- mettarelaisia 2 ja 11) sosmlidemokraat- teja. Laikmtelhiä on nuorsmmialaisilla G. rrrytsÄaisilia 9, suometaklaisilla 7 ja sosialisteilla 1. FkäpresidentiTsi tulee sen. Leo Äe- chelrn. ViisI1isiay.w. yleisiä uutisia. TyntyPerälSten tvenalälsteu kansalaisoikeudet Tuomessa. - Hänen Majesteettinsa kirjelmä senaatille. ^ Kenraccki?uwernööri on ^enaotiK lähetitänyt ^emaaltvansisältöisea kirjel- män: Mimsteruieuwoston puheenjohtaja on tammtkuim K pnä pädvätyssä wir- Mirjvessä ilmoittanut minulle, että Hänen Majesteettiinsa Keisari, saatu aan Liedon Suomen kansalaisoikeitk- sien myöntämistä Monäjön alamaisille kostavan ministerinemvosto.i eritmjen pöytäkirjan sisällyksestä, tammikuun 13 pnä 1910 kaMeinarmollisimmin on nähnyt hyväksi määrätä: Kaikkien mahdollisten epäilysten tvälttämiseksi ^iäasiarnministerin ja ministeriMilti«osihteerin Malisessa kir- jewaihdossa silitä järjestyksiä, jota on noudaretlama synlyperäisien wenä- täisten (ei aatelismiiesten eikä tvirka- miesten) anomuksien suhteen saada- Suomen kansalaisoikeus, jäädettäköön, että iseslllakset anomukset, kesSinun 1 P. 1900 annetun armollisen asetuksen no- jalla vmar jätettätmäl huomiota ivaille. Siinä tapauksessa taas, että on cle- massa joitakin etiryisiä. näiden ano muksien hymäkfymisen puolesta puhu- wia seiLkoja, tulee sisäasiainministerin jättää puHeenuolemat asiat fctj. Tuo men sienaarin ja Suomen kenmaliku- tvernöör^Ä lauisuntojein ohella niinisie- rineuwosion härkiitalmaksi, jonka taas Meism kustannuksia, Ma Mat merkityt »valltiokonttorin tilille, 153,801 mk. 34 p.. Uudenmaan lää- >nin tillille 84,077 mk. 45 p., Turun ja Porin läänin 39,716 mk. 73 p., Hä meen läänin 10,442 mk. 93 p., Viipu rin läänin 40,930 mk. U P., Mäke lin läänin 17,665!m{. 56 p.. Kuopion läänm 32,630 m?. 53 p., Zöaasan lää- min 29,852 m?. 48 p. ja Oulun läänin osaell 29,728 mlk. 22 p. Huomattava on, että nämä numerot koskKvat wuoden 1907 maaleja. jolloin kustannukset lluonnollisestikin nousi- ttoat ifuutomimiifsi kuin seuraamissa itvaaleissa. Muiden menojen inuiZsja fisÄiyMät yllä oHsMaan summaan -kus- tanmukjiet tvaaliuurnain hankkiini'esla ja niiden lähettämisestä maan 2,434 äänesÄMliueetseen. LiisäslMä sen wuo- dm »vaalien suuriin kustannuksiin oli tietysti myöÄin toitumattaniuus uu- teen waati !jÄjeSt <lknään >ja siiiä johru- wat toimer saada H «sirä käymää» moit teettomasti. Että -kustannukset seuraamisia »vaa leista owat «olleet pailM halmoinniat kuin enistmäisistä, näkyiin maltioMa- rai ntoimi t-uskmman ker t oinu l s est a vuodelta 1908, joka parhaillaan on painettlÄvana. Siitä fäy näet samil le että walti>on kustannukset »vuoden 1903 waa!leista teftoät kaikkiaan 150,640 mk. 54 p. Näistä «kustanlnuiksista tulee Ivaltio- konttorin tilille 37,916 mk. 35 P, Uu- demnaan läänin 42,234 mk. 46 Tm un ja Porm «läänin 10,377 mk. 43 p., Hämeen lääniin 90 mk. p., MMelllin läänin 11,745 mk. 52 p., KuOpvon läänin 21,993 mk. 3 p„ )'^a- san tiäitm 25,632 mik. 90 p. ja Oulun läänin osalle 649 mk. 89 p. Kuten yLaoilckvasta näkyy on osa maalikustannutksista merkitty maltio- konttorin, toiset orät taas eri läänien tileille. Edellisiin «menoihin kuulu- wat Maiset erät kui«n waaliuuina!ii hankkimilnen (w. 1907), vaalilippujen painattaminen Y.M., jälkimäisiin taos kustannukset lkeÄtMautaktmnista eri ivaallip iireissä, waali«luettellojen laaiv- milsesta j.me. Osa imaclliikusialinuksisia on taas kuntien siumittamimn, kuten maaukv- meroiden, waa!lihuonmsto>n ja kans- liatavpeiden ^hankinta ja äänestysalu- eiden jäsenten pckkkaus. Tarkkojen tie tojen lsaanti karkista näistä on linc» £in sangen >wai'keaa, mutta nonssemai ne yhteensä «maan >hli 50(Zlu>nnasta iol- tiseeMiin määrään. >Wa<aliIkuslannu>l'sti.n däyiyy niyöskin lukea walitsijoMa hukkaan nxenneei työpäiMt, joiden attvo, kun Maliisi- joita «on ollut ll^i 300,000, nousec >nmösk!R tuntukvaan smnimaan. Wuoden 1909 ivaaleista ei ivielä Äe laadittu kusiannuslaskelmia. M. Niemisen peri«kunta, Niemelä pöytäkirjat. jo-Lka koKkiw»t rcn :oa I kscn 10,500; Dourulan nahkatthdas kuulustelua sekä Torniossa että '.äänin- 10,000; T. Tolhlooinen, Rauhalahti Lankilassa. Mitä hän o'. ; näissä tutkin- 10,000; A. Halisiön perikunta, Halila noissa kertvnut. sen hä.i nutiin c>mi?ti 8,600; ylimeffäilchcktaja F. M. Lager» ^ muutamilla pienemmillä lisäiiksiliä ja blad, Hmvila 3,500; I. LänkM, Wäi- ^niillä lsölityiksillä. jotka hän cdcviscnä nölä 7,700; M. SyMÄahti, SyMälahii Päiwänä oli tehnyt 7,700; DiKakoskon komepaja 7.000; sillä hän jo ttatmrfnn menn:ssään oli I SBiime syksynä pyysi tvastaaja todiötojan saman Laotmnaiautitvum alainen, ehkä! tulemaan pappilaan prtämään kuuluSie» naimisiin mennessään oli sen tyystin sa» ! lua. Silloin hän tvisi ilmi kuinka huo« lannut. Masbqjaan kerivmus kofsn^.isuu- no miehensä on. Todistqjan pi:ä:.si sil» Joh. Parmiaisen Periikunta, Sulkula 6,800; N. Kuokka, Mabara-aho 6,600; insinoövi M. Stenij 6,500; insinööri N. Äuttvr 6,500; FlMäskylän kaupun- ki, Syrjälä 6,500; uitwpääll'kkö A. Längström 6,000; komtorisii E. -Sandström 6,000; K. Häkkinen, Hir- lviaho 5,700; Kalle Humalajärmi 5,500; W. Myntitmon, Haltulahti 5,400; Johan Keitt-ula, Kettula 5,000; O. Sourutfo, Tourula 5,000; F. Kar- pio, Maltilla 5,000; O. Hag?lin, Ha- kala 4,700; cipettaja I. Kallppinen 4,500; A. Lievonen, Haapalahti 4,500; kaisööri H'j. Lauren 4,500; in- stnööri I. F. Kanpio 4.500; O. A. KaiiMs, Kcskonpää 4,500; agronov- mi K. W. KoskÄin. Kiwc«lä 4.500; H. Hackftcdt, HaMila 4,500; Otto Kcs- kinm, Keskinen 4,200; O. Salonen. Eerola 4,000; MAMchoi>laja I. Hack- stcdt 4,000; ilaisööri H. Ähinän 4,000; ilälonomist. I. W. Mljölä 4,000; I. H. Pellinen, Sipilä 4,000; E. Man- nin<en, MamKa 4,000; S. Ilmo-niemi Juusola 4,000; A. Häkk>nen, Ranssi 3,900; T. SuMlv», Ahola 3,700; Erik AhÄv, Aholla 3,600; !?onMristi H. Cskeiitsipo. 3,500; rnisinööri O. Wahl- gren, Klumpluka 3,500; Z>ob. Kylmä- lahti, ShrjM 3,500; intsinööri W. Calamnius 3,500; Fm'lan>d Wood C:o Ql'säla 3,500; E. Polion en, Pellon- pää 3,500; L^Äialammsn tsttvatehdas 3,500; mutaa Enckell, Ruiala 3,500; N. Roa,likainen, Puiuppolä 3,'^00; H. Hiekganoii!, H!«i?kiÄa 3,300; Mam Heiska, Heis'ka 3,100; I. Paananm, SipM 3,100; A. Hyiönen, Neiju 3,000; toht. K. Heini?, Kslu 3,000; Jeremias Ristdla, Rislksa 3,000; N. P.esanen, Si>kamälki 3,000; M. Nan- ^ Eräitä sanomalehtiin aiiultuja kirjoi- tuksia. Tämän jälkeen esitti s ti y i t Z j S r.hdcn suomalaisen ja kaksi ruztsalais:a «Kan- san Tahdolle" osotettiia kirjoirvöta. RuatfinZieli^eit hmmiS:: wa)taaja itse kirjoittaneensa, mutta suomenkielisen tehneen tvätvynsä tri Harrman käyttäen ohjeenaan ruotsinkielisiä. Ne oliwat tir- jntetut lJohanssonin n'missr ja puoles- ta wastau?s«1>si siihen maniitussc: lehdes- sä olleeseen Zirjoituksee.i, joissa kerro:- tnn «räästä Pohjanmaan p.^?pila?ta. kuinika siellä oli »piika pan: l pois, muita roswo pidetty rouwalla seuralaisena". Ganotuissa f t rjoi-tu I Ti'J T a kekuitnn routvaa erittäin ihmisraktaalsi ja l>yw.i- tydämiseksi, mutta moit:.'.'iin kirkkohrao ja m.m. huomautettiin kuinka hän uscm unhottaa ..uskonnon w'l^>ollisuusei ih- misiä kohtaam". Kysyttäessä, mitä hän on tarkrittaniit Johanssomlle kivjoittamallaan la»seclla, joka isuomeZsi kuuluu: «MitäZ reet, tee pian". Masiasi syytetty, «tie: h!in muiöia sellaista kirjoittaneensa, mutta jos on kirjoittanu>t, niin on tarfottranut Paikan hakemista tahi jotakin muut.'. s^llai-?.a. MaStaajan entisyys. Oik. puheenjohtaja tcfl nyt muu- ta»nia kysymyksiä wastaajan aikaisem- «pien awiolii^ttVj«n snhteen. >knsi kerran joutui naimis. erään tukholmalaisen lii- kemiechen Carlsenin kanssa i!^vllotiaa- na. Tämän awiolntl»n purkautumiseen ei ollait syynä epäsopu. Maan toimeen- tulon huonous ynnä se, etm isä warat. A. R. Hjelt »vaati eroa. kun miehensä mennen -teatterim tahtoi häntäkin teat- itala. R.a >ntala 3,000, kauppias I. Jä. terialalle.*) Oltuaan sitten noin kolme Niemelä 3,000; T. Olsanen. 5tirri Ivuotta naiinatitomana, jonka ajan oles- 3,000; I. Pe ^ilä 3.0<)0; isänsä luona, AilptilaitoisiSsa, Tuk- KuohlllN >t >envl :«.eihda» 3,000; O- ^än- Roimassa ynnä matkoillaan, joutui hän ■Petä, Jc'i ma ri4ail.ua 3,000_, opettaja naimisiin eläinlääkäri F C. Hellmanin O. Ä au Görania 3,000; A. Korhonen, Tämä harwinaisen onnellinen Lutatko 3,000. !awioliitto päättyi miehen kuolemalla w — Hirwi ammuttu. Siinne lanan-, tSM. taina ampuilvat salameilsästäjät Ora- masaaressa Jokelan torpa>n luona ai- man maantien wieressä naarashiriven. Paikalle saapui kuitenkin wi.rano:nai- sia, ennc«nkuin meMmiehet oliivoi eh- tineet saliinsa 'korjata. HiNvon lihat MlMään Ji)tväi!ki)läsiä tämän k:n 15 waÄaaja edellisenä päiwänä an!!)i, p:nä. — Ampujista ei toistaisM ole kaikissa osissaan niin puljzn tiioil Kantajan ja wastaajan asiamiehet vaihtamat mielipiteitä. Kantajan asiamies Te rin on t n lau sui tähän tapaan: Se kertomus, „„ syntymiseen oli se, että wa-?ta-.ii.. ci saa- dessaan todistaa sitä Pohjatonta !a:kc« ruuitita, jo!a hänellä on ollut miestään kohtaan. Tässä yhteydessä ainoaltaan ilmoitan, ettei tvastaaja. joka cli i.ct^i- nen läikin puslin Johanssonin kamalis ta uhkauksista ja aikeista, niistä koskaan miestänsä tvaroittanut. paitsi tuota ?cr- taa 19 p:nä jouliukuuta illalla, jolloin kantasa oli uudistanut kehoitukseksi ^o- Hanssonille poistumaan talolta, jolloin wastaqja lausui, «4tä oli hywä, ettci tapahtun-ut heidän wälillään Hhteentöl» mäystä, sillä tietämätöntä olisi, miten siinä olisi kantajalle käynyt. Kuitenkin cn tvastaaja tvastmn mieheniä tahtoa kaikin tahroin suosinut Johanssonia, an» tanut lahjoja ja a>setckinut häneen n^< den mitä läheisimlpiin suhteisiin ja sen kautta nähtäwästi myöskin ylläoitänyt J:ssa wihaa ja HatSermtia mieltänsä kohtaan, joka wiha ja katkeruus on kas- wanut Johanssonissa sitä mukaa kinn ivastaaMl ja Johanssonin M.ilit kä.Di- wät läheissmmiffi. — Tähän tahdon myöhemmin palata täydellisemmin, nyt i|*ijt)bän, «ttä ryhdyttäisiin kuulustele maan todistajia. 'Wast. asiainies P r o c op e tvastnsi tä- hän seuraatvaon tapaan: Olen sa:naa mieltä kuin TerZvonen7in, «ttä on tar- peetonta toistaiseksi ryhtyä sananlvaih- <!oon wäit«tt)islä tosiseikoista, ennenkuin todistajain kuulustelu on tapahtunut. En kuitenkaan tvoi jättöä T:rwosen lau suntoa kokonaan ilman tvastausta. — Kantaja nyt Ivasta tuo e>iin s-n mikä tässä asias-sa on suuremmasta merki^qk» sestä, nimittäin raiha-asiat ja afttruu sille kannolle, »ttä tvaimo, ioka iuilenkin omistaa puolet kaskesta ylna'.>uudes:a. olisi tiliwelwollinen kaikista raihasu»:- mistä, jotka on saanut. Tätä tvelivolli- suutta ei ole. Suurin osa irtaimesia onuiisundesta on ollut ivasta nan jo en- nen kuin meni naimisiin kantajan tanssa Eikä suinkaan ivastaaja ole kehoittanut kairta>jaa niihin kallisarvoisiin ia!cnnu"< hommiin, joita on mainittu, päinivastiin ivarottanut alkamasta raki-nte-niisia ja sen sijaan pyytänyt yhden Minnillä o!e- Ivan huoneen sisustamista, 'fie rahat, ijotka kirkastuksessa löydettiin, cli w??- taaja aii'koinaan saanut äibMiäirt Ic.'- kcnitt laati-kkoon, mutta unohianut sinne Luonnollisesti syytä eripura'<uu.eei on luonteissa,mutta 7anta>j. luonne ci niin- kään oile niin tyyni kuin se tä^sä on tahdivttu uskotella. Alimaikaan oli iuhd^ heidän Ivälillään jxt«mpi cnnca Tor nioon muuttoa. Eyynä eripuraisuud-en tietoa. — Haettuja stipendejä. Oppikoulu jen opettajien haettamiG iZulisietluja stipendsjä owat m.m. ^jfencei: sofisti jo ranskan liefertft i p e nb >'.j ci sils. ma is on alistettawa ne näistä asioista, lotka teri G. G. Ronimus, ivenäjän kielen fatsotovn ansaiiseman huomiota, laik- kein korkeim-masli ratkaisiaivaksi. — Warmentamiskiellon jälkiseu rauksia. Kuten muistettane kieltäy tyi protokollasilhteeri K. Th. Moden varmentamasta senaatin pääiösta eri- näisten keisarikunnan soiilasasctusien julkaissmrsesta asetuskokoelmassa. Xö- inän johdos ia käski fenaatii prokuraai- torin nostamaan kanteen p»o:okollasih- teeri Modenia lvasiaan, ja cn Proku raattorin lvirasio nyttemmin läheltä- nyr Turun hcvvioikeuden kannemiskaa- iin wirastolle laajan kirjelmän, jossa prokuraattori esittämillään perusteilla katsoo, ettei proko-kollafth:e?ri M Ade nilla. joka iviime marrask. 13 p:nä senaatin PäättäMä asetuskokoelmassa julaista keisarikunnassa moimassa ole- lvat ja Mk. 2 p:nä 1904 annetussa arm. asetu!?sessa mainitut tai edellyie- tyt asetukset liikekannalla sodan aikana olavien joukkojen hallinnosta hei^nik. 26 p:1tä 1390 ia linnoitusten hallin- nosta fl)ysk. 15 P:lta 1901, sekä jom- nlaan julistettuja paNakunlia kos- ?ewak säädökset niihin fuulumine li- säyksineen ja muutoksineen antamas- jaan mietinnössä on paanut lausua se- naatille miÄipiteei^sä siitä Päätöksestä, jonka keisarillisen senaatin hänen uue- testään olisi pitiiirtjt asiassa ichdä. ol lut PätKvää fisiuä kieltäytyä Marinen- tamasta keisarillisen senaatin päätöstä mainittujen asetusien asetuskokoel- massa ju«ikasemisesla. Prokuraattorin- wirasw saa semähden,. ja kun ci kanne- Miranomaisen asiana ele harkita, mis- sä määrässä se seivka, että keisarillisen «senaatin mainiitu pääiös on ollut il- 'taimn ,nvi : fiirtnn Mn^enill? stipendejä silos. kand. I. O. saarinen, kuunte^lustiipendesä kollega E. v. Cräut- lein ja maisteri G. I. Nyman. — Eräs slllanrokemniskyiymys. Rautälainimin -kunta on jei'.aati!ta a- linnut, että yleisillä Maroilla rakennei- täisiin Naajasalmen kääniösilta ja mahtitupa sanotussa kuullossa, sekä et tä myös o jotun uuden >illan ja nv.h- li tuman pii-ruslukset laabiitäisiin wai tion lMaroilla. Somalla on kutua se- naatilta anonut, eitä Maaiasoliiien me-, simäylän tutkimus Irtmihtlm'. tarpoU Kamalaa mellastusta. Kaksi miestä raiivonnut talossa 10 tuntia yhtä mittaa. Laskiaistiislaina lkämi kaksi iliömies- tä Sialle Ikonen Toitvakan Hankan- maalta ja Juho Syrjänen Korpilah den Rutalahdelta Leimon>mä.'llä jos- tai-n s Ä<rwiin«h?ol tiilin osta ,/kuusciijuu- rikasta" ostamassa. Palatessaan he poil?nsimat maanm. Kalle Selänpään taloon iLeimoiAnäellä. Talosia oli isäntä in kiillossa; -kotona oli stoa in naisia ja lapsia. TaloZsa miehet Moilvat ma:siellä tuomisiaan. jolloin riitam,!uiw<it ja Äkoiwa>i tapella. Pian he kui:e»kin sun näiden mahdollisimman pian ,uo-l . ritcttaisiin te limat raulhan iköskenaan rupej«vat il^auheasii raiwoamaan taloZsa särkien laitti mitä eteen sattui. Naapureista haettujen iniasten amuilla soaiiui iiii)* ihääjät luihöoin köi)teA)il'si, mutia he haimat jciläkin talivoin nuorat irroite- tuitsi ja Moimat entisiä kauheamman mMakan. Taloniväen täytyi poeta naapureilhin. Wasta lähes klo 10 il- la«lla kun pctlii-si ja ta>lon ffäntä saapui- wat. katsoiimak -roistot parhaalisi «läh- teä pa>kssalle. Syrjänen saatiin kiin- ui. mutta Ilonen pääP pakoon. 5>ä- netkin, tunnettu kun «on, saadaan iku> tenkin kiinni. Michet mellastiivat taLossa klo 11 aamulla klo puoli lOnteen illÄla. TÄ- K ajalla he chtiwät Isärkeä, paitsi suur ta niäärää huone- ja talouskaluja ja muutamia lsemuitkelloja YM.. 4 o liioilcltu ja »väritetty, ettci sillä, m'?äii se ko-kce suhdetta kanta-jaan, ole mitään ^nvoa. Ja on siinä suureisi osaksi loiiaitut f tv- rotäu määrin ja päinwastai''cssa muo- dossa. Mutta sii>tä hän antaa '.vaöia la- weamman kmosnnnon. Nyt Nxian muu- tama sana ' nu^ pcrintöä isänsä jälkccn, sota frtnr.nfo. ! oli toiivonut. Tiimä synnyit'. kan^ajas''a Ivi-haa n>astaa>iaa kohtaan. Wasiaasa myöntää, että hän huomattuaan yhd»c.- elämän mÄii^otvonmlsi läheistensä k.'Coi tuksesta katsoi eron aloio.ii/oSta pav- baimmaZsi, mutta «kieltää, että rahaÄisy- ! mys olisi ollut hänelle mistä in muuSla Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. KalewaloPäiwaS, tämän k:n 23 p. tullaan täällä w:e:- lämään teisellä kcinisalaisjuhlalla. Juhlaa ttmOmistÄee 24-miehim'n toi mikunta, jchon kummastakin suoma- laisMa puolueesta on malittn 12 hcn- kilöä. OhjÄma laaditaan Päimäil mer- kityksen mufaiijlefji ja tulee siihen kuu- luinaan efr.eCmä, kmvaelmio, laulua Mastaajan esille metämäin raha-auain merkitykiestä Tatin että Hä.i samillaan johdosta, on huomattava, -ttä kanihan ^'hoilla ölisi ivoim.t tulla tcimcen, h- mentyä naimisiin »vastaajan kanssa, on wulloinen kun oli. Tämä huoma:aa.. wastaa>jan ehdotuksen m>.ifm,n «väitit siilin. e'tä 'vastaaja, jota kuitenkin muuta, hankilttu koko huonckalu^!.. jota omisti puolet onmi.suudesti, on salina- ei ole Mähäinen. Mastaajan waai-.uu.k- nyt W,tywänsä neliänneiscen tai wa- sesta ia että soisi rauhan, on kantaja hennpäänkin. ivielä ra?enniuttanut pappilaan uuocn li-! On koetodtu uZkotella. et'.i waslaa.a särakennukffen. joka maksaa 10,^0 mk. ja olisi pelännyt Mdä kokona.,n llman ra- josta hän ei tule saamaan m-iään lor- hoja ja että tämä olisi ollut syynä mur- .Ivausta. Paitsi näiää ja wwlä suurem- l«aan yllyttämiseen. Mutta kuin on ko pioin menoja, joita kotirauhan w!.olsi konaan luonnotonta, silla p.ta^ban >".no ja ZvaÄvaijan tyydyttämiseksi on täytynyt taa. ctt-d keskus-telut oluteltror Purka- tehdä m kantaja aina PitänM d.,wän '-'uscsta hyvällä oiiivat s^„m.I>c,-. mu- huolen siitä. et>tä wloudes''a e: mitään !°an jctkc.ttawat häne., iähidnsa !>>.'kccn pnutu Wastaajalla on aina ollut tar- Hclsinkiin. Ja oli kurniiuT*:., että na- werahoja yli tacheenkin. Cilä tod!s:aa n^ä lcÄusi^lut oli simat ,-htaneet lc ?u!< sekin etää ävastaaja on ollut tilaisuu- sopimukseen, «-intazan ananncs dessa lahjoittelemaan sellaisillekin kuin samoin kuin kantajakin omat koettanee, Johanssonille ja ottä wast. on sa.-nut »anna kai«ken syyn Mastoajan n.sko.lle ia tehdä maäkoja milloin on halunm.nt sckä s»"«lla o^t kantaja ,a hänen ast.imic. että hän joka päiwä on kantanut ra'.wja.«hensä syyttänect makaama ka-.kclla, tekemättä niistä koskaan tiliä. w!c !äpä ^uk^siÄa ja uhkaullsista. >lui:cn!-.n n.ima samaakin tarkoitusta Marten useamman ^ uhkaukset kieltää ivast ia.^ ja kcnöia:ec- kerran kuten kerrankin ivume kesänä raa. että kantajassa ei ole miestä ,t>c erään 'ivaatteen ostoa ivarten sai io'me uskaltaa esiintiK maimoaan Masaan pc kertaa rahat. Kun murhayriiytsen 'a- pahduÄua toimitettiin tarkastusia i^.p- pilassa, niin liidettiin eräässä ivasiaa- irnt laaäikoÄa rahaa useampia 'Ymmeniä lansunto^sa ,ohdosta e, aiheuta m-.iaan tällaisissa oloissa puöcet ni- i^-astaaista. siinä määränsä se on podia., ja perää Mailla. Konsta iccvaufsillakaan loin nuhdella kantajaa ja toimittaa pop» Piiasta pois joita5aiita henkilöit». todistajan pitäi>si tulla Pian. kiliä muu« ten tulisi tapahdu maan jotakin ?an'yeata. Rouw« J:S huolehtimaös» miedcnsi sielun autuudesta. Todistuksen johdosta pi-ti waZtaaja oikeudelle, todistazalle ja läsnäoleivalle yleisölle tulisen puheen siitä 1u:»Ia hän on c-llut suuresti murheellinen nä!>dc»« sään kuinka huonosti hänen ai:ehensä hoitaa »nilaansa ja pitää huolta hänelle uskottujen sielun au«tuudes:a. Sen touoksi oli kääntymit mvunpyynncllä :s» distajankin puoleen. Ei ole tarkonianilt mikään pahaa miehelleen, waa., huo.'ch« tinut ainoastaan miehensä sielun au» tuntts. Neiti Älma Westerlund & kännyt silloin tällöin IvaÄasjan luona n?,erai- silla ja huomannut, että wastaajatla on hymin katkera mieli miestään kohtaan, mutta ei ole kuaMut kantajan puhuneen Jcsfaatt pahaa mainiostaan. Äastaaja on tehnyt todistajaan sen nukutuksen, ettei hän tee suuresti croa ma laiva n ja kcmeän asiain MÄiillä. Uscin ivatikcl- lut, ettoi saa miehiään rahaa tarvci» siinsa, kuten kerrankin Ouluun »,i.'5us« taessa oli sanonut, ettei hänellä ole mat» karahaa kuin 20 mk. ja kumminkin hän maikusti toisessa luokassa ja asui Ou« lu>ssa toista muorokautta hotellissa, iiii:* teli renlki Jichanssania, joka todisiajantin mielestä oli ckäyrännöllinen ja »oikea ruotsalainen". R:va !Lomi Nordberg: ZLaSia^j» oli läyM)t jonkun kerran todistajan tuo» na^ moittinut miestään itaruudesta ja huonosta kohtelusta, mirtta lii^nijt Jo hanssonia. Naatinl-ics K. E. Nordberg m:,-'-.- tfin oli huomannut erinäintin mastaa» jan puheista, että sopu perheesiä on huo- no. Kantajan puheista ei ole silä huo» mannut. MaStaaja moininul miestään cpähienolla tervalla ja «viime aiiouva puhunict myöskin aeviverosta, kertonut michcnsäAin olcwan siihen suostu«vain«n ja lupacuvan matlsaa M.iXK) mk. ja jo n» kun muvden elättlkce-n, mutia ivaaäi :00 inhatta mikaa. Todistaza silloin kchoit- :anut suosiumaan 30,000 mkn, silli ivoi* {i'lwn käydä niin, oilä kantaja luctvut» !aa oincvsuuden pojallcrn. Tilloin oli ivastapa u«HLa«vana sanonut, että joi" niin tcfchiuifi, niin ei poika tiuisi sen jälcstä kauevan elämään. 3dva Elin Nordberg, edellisen to» distajan ivaimo, todisti samaa kuin rnie hensäkin, mikäli koskee epäsopua, ouj:u« eroa jo tuotä kantajan poikaan k.hdiS» rettua u>l/5auÄa. Lisasi kertoi rodislaja. oliä kerran wiin« syksynä oli tvastaajal» la tullessaan todiÄa>jan luokse Johans son muk»rnoa.n ja ol>i wastaaja kertonut, että pappilassa taas pidetään pjiilsiin:» il intoa Malisen ivaat leiden warkauden johdosta, jonika touoiksi tahtoi tuoda> Jo» Hanssoniin siksi aikaa pois papp:la«a. Ainoassaan nämä todistajat ennäie.'» iii-n kuu?us-tolla. sillä xa«wa oJi ja kului nitt iliaan. jonka »vuocksi istunto keskey» tetaiin ja ilmoidetriin sitä jarieltcuoan maanantai-aamuna klo Siltä alkaen. Tampereen Kreikkalaiskato liset eitvät halua lähettää edustajaa wa!takuu«an» duumaan. läten pabjaÄu^sia. Marat. Termonen sanoi, että wa-?- taajan asiamiehen puhe hänen oi!cutc!un snarkkosa. Tällaisissa oloissa puhce tä, että «tvastaaja olisi >kärsinyt puutetta ja tullut siinä suhteessa kiusatuksi, eitvät ole totuuden mukaisia. ei ennen todistajain kuulu-Zielua ole n-.i- tään merkitystä. Kuka tahansa sellais- Mitä puoli''oid.cn kcskinäi''c:n suhtcc- tcn tapahtumain jäi.'?cn mieluummin seen iMcc, on siinä huomioon otei:aiva! haluaisi olla Pois tasta n!a,'.ludcota erilaiset luonteet: Antajalla HUjain-n. j°s jaksaisikin. fiantaja ,c« Iqaf,, t, ok säivyisä, tyyni luonne, »vastailla ai.oan wielä siihen maataan Parantunut, cdta ' - woist olla saapumilla. Todistajakuulu?'el«. — P. P. S:n wuosikokous on seu rahuoneella lauantaina tämän k:n 26 «teisesti laiton, ivaikuttaa Modenille^puiä klo i.p. l' R,e * ! nanruutua. Ainoastaan yksi ^huone jäi Wm>pi>mille, kaikista muista huoneista särettiin iffu-noi. Roistot isaaMat Joutsan talmikärä- ipäiliSvastaincn, jolla isoksi se täälläkin on huomaittu. Ja sen mukaincn pcvhc^clä- _ mäkin: mies siimana ja hiljaisena, mutia ikkii- ^vastaaja oikullisena ja ikäänkuin ;tnn»t ^ pieni Pienistäkin asioista aihetta riitaan, mie- j MihÄoinikin Mas ta iltaväiivällä ryhdt?!- hen, jota mirka-asemansakin esti riitoi- ^ tHn todistaijain SuntluS cliuin. Jllcinci, ,hin antautumasta. «Mältellessä riitoja, sj^ttäjä ilmoitti kuulust^.'!a'.vii?si 36 to- Viipurin hengelliisen konsisiorion ehdmuösesia pidettiin Tampereella Äiiime sunnwntaina kokous, johon oli» ivat saapuneet kaikki Tampercella ja sen lähiseuduilla äsuwal kleikkalaieka- toliiaiseen uskontunnustus^':! kuulu- ivat henlki^ör. 5iokouksessi. jonka awa- si pasiori Pant.su. keskusteluin ky«y- mylsestä. tahtomatko ne Tuoinesja e- iumat wenäläiset, joilla ei ole k.insa» laisoikeuksia Tuonessa, ottaa os.-.a !>h. den jäsenen mailitsemiseen maltakun» nandumnaan. Äokous päätti yksimielisenä mielipi» jeenään mainitulle kmisistorille ilmoit» ma, etteivät Tampereella ja sen y:n» pärisiöllä asuimat ^venäläiset halua ot. taa osaa edustajan nalitsemiscen duu- maan, waan tDlYMät nykizisiin cloi» hin. ,, ^ »i-chi t»m* faiminlllönmn mjolte-l _ $uomototat „ 9)(1 mHtlo oloiwo {«miitrat. ttficnaa tonn.m.Ä.ml»!.; loi:minlolljo j. ä((tra | ältä itlan(l 7 , hoittaen Prototkollaischieeri ivastaan nosiamian sellaisen kanteen, -jchon asianlcatu antaa aihena. — Matkaraha-anomuZ. Tuo malli sen Maaseuimeatterin johtaja filos. maisteri Er5ki Äimijänvi on JetmotiL= ta ammut 3,600 mkn opmahaa liäyitä- irötatierflisten opintojen «harjoitta mistä warien Ulkomailla. t>allistalolle. sanoltoa. Toimvtaan runsasta o- W tDalttipfiiitsömkStDaalU m (< lumi ullisOt. Senaatin waltiotvara:>i toiniiius- ku>nnan w:n 1909 eduskunnalle 0!;:e= masm Vertomuffesta wai ii oma ra in ti- man 15,000; lasta w. 1907 niiilji), että kustannilk- jet ensrniäisisiä cvustajamttaleista te- kimät 433,895 mk. 43 peninä. Tämä lsumma jakaantui scuraa>walla taMalla: — Enin »erotetut Jytväskylän maa laiskunnassa. Jyiväsl^län maalais- kunnassa on 3,000:n tai sitä 'Ntireili- in«ista tul«oisttz mc ro kuu seuraamia: Niilo Ahlgren. Urjölä 9-1.0G0 mk.: Kaukaan paperitchdas 30,000: Haa- Paikosken puatlÄvaralii.k>e 75,000: ^>:>i- land Wood (5 :c>. TÄlilmola 20,'i00i sa- ma. Äiijälä 17,000; isännöititjä I. E. SallMesen 16,000: Haapaöoskm^koimu- saha 15,000: isMvilöirsijä R. Tchau- Coiisiant. Vernhard, Tikkainaiinila 14,000: rMvasii G. A. Heinän. Jokela 13,000; Maii^nisiaja A. Schildt. Nisulla 12,000; maanm. O. SiiKi 11,500 ; kauypaneuiMos I. Jcchnson. Salmela 11,000; agronoomi jillä tvastata tviinaichclkulmatkasiaaii. Nllllglta Suomesta. Alatornion murhayritys- juttii. (Omalta kirjccMvaihtaja!'a.) LaiM^n^a'>.a t.k. 12 p:ni jutun fnut ttlyn alkaesisa 'li mastaajz rou.va ^ Todistajain ?uulustclust>a kyllä tulce distajaa ja wastaa.jan huolelta 2. ?eh-' sclwui-emään, että riitojen hankkijana cn j,yn muistutuksen johdosta koe s oi oikeus, olliut «Ivastaaija, kun mies taas on ololta- c tt c j erästä todistqjaksi daasieliiia pap- nut mitä pitemmälle mennt)ttä an:rel-ii- ^ pilan lvimkraa-jaa Malisia ivoioa HxilaS- antcmaisuutto. <£ftä suhde atuiopitnii- ^ ii se s ii kuulustella, koska Johansson on soitten kesken tviime syksynä kiwi yhä maraStanut hänoltä waatte':a jonka huonomima«?si, on yksinomaan 'roaöiaa}cn j tva^udcn Malinen on i!mf inauut syyt- syy, ja on luonnollistakin, kun lvnsiaa-j tc j tcn panta-Ivaksi. Potii'i Siinne ja jalle oli muodostunut sellainen iäheincn p<Pp,lan pailmctitjat kyllä kui-lustellaan suhde kuin poliisiltMinnoissa on ieliviii- ^ walallisesti, mutta oikeus päättää sitten nyt, Johanssonin kanssa. Amioero ja sen myöhemmin, mikä a nivo he>dän todistuk- mukana saada niin Paljon rahaa ?>>'.n sillensa moidaan antaa, mahdollista, oli «tvastarrjan oäämaali. ^ TodiA. rotvaSti I. La g.is Lemisiä Äun lisW tuli, etitä »vastaaja o!: ru- ^ sanot heti pecheeseen tutustumisensa jät. »vennlut pelkäämään, että miehensä aw:o- fccn, joka tapahtui maaliskuussa eron edelleen tulematta ratkaiöiukn ?a huomannoc-nsa, ottä atviopuolisoioen mä- ivälien huononmlttua woisi mahdollisesti ^ olinvat huonot ja yhä huononiivat. käytellä rahoja mvten halusi. n::n oli ^ Rouiva »valitti olekvanisa ikäänkuin ivan- ^vastaajalla perusteena keinojensa ja ^ pappilassa ja moitti miestään mitä menettelynsä hakemisessa koettaa hi im ia .torfeirmimänä taivalla. Joka keriä kuin t U^ea ja näytti mäsyneittr. Eitähin, ih- ^ niinkin kuin näyttää tapahtuneen. Was- ^vaimo parjasi, osoitti nries ihmc.te.lämää mekään. Sillä perjan':-tipäiro"t jilloin! taajan Mäite, että hän miehensä huonon ^ nuilbtia. Kerran oli Johansson ollut hän todella hyiviä puh >' z e.''!."i 'an [ kohtelun aiheuttamaina olisi tullut eri- noutamassa todistajaa Heinosella pappi- -:eivää esiintym s.aitoiaa ?ä!itt.i«", koitti tuntikausia kestävässä puheessaan seii- :ellä perhe-elämäänsä y m. jutun yhtc^- des'ä esille tulleita seikkoia, täytyi olla hänelle raskaan. Aluksi luettiin niiden p^lnsitutkiniojen iyiscn sairaloiseksi. ei Pidä paikkaan',a, *) Johon hänellä näyttää c'leen luon- taista taipumusta. Reportterin huom. un- laan, nvutta hoitanut ajamista niin k nottomasii, eitä todistajan täytyi jäi tää ajopelit ja kälvellä jalkasin. Ziinn hän pappilassa .tästä huomautiti, niin puo- lusti ja kiitteli IvaÄaasa Johanssonia lämpimästi ia samalla parjasi miestään. — Kaupunkien Hypoteekkikassan hallinto on päättänyt ehdottaa ajella- maksi 8 pros. woitto-oflnkoa wiime »vuodelta. Vuoden 1903 osttiko oli myös S präs. — Luonnonparantola Viipuriin. Senaatilta on haettu mahmistusta ..Äuomtonparantoila o^'a?-t)htiö"-mmi. sen lchtiön isäännöille. lSov iärtouatfiejM on verusiaa Pa» rantaloiiai. soissa sairaita hoidetaan ilman rikkeitä ja leikkautua kämtä- mällä ainoastaan erityisiä, kuten we« si-, höyry-, aurinko- y.m. lnlpyjä, kuin linyös Esitelmien ja kirjasten lemittä- misen komia tehdä tunnetuksi luonnon- omaisen tnZvc»)de«choidon. parannus- taivan ja ra>mili>!iojärjes.yksen wälttä- mÄaÄnlHttä. Nhnö tulee enflksi perustamaail t»e« irparaniolan Miipurin kaupunkiin. Osakelpääonta m. aluksi 15,000 mark kaa. — Tuomen ja Ruotsin mälinen po» rolaidunriita. T u k h o l m r a. helmik. 14 p:nä.: Sen tutkimusko» misionin jäseniksi, jo-nka porolaidun- riidan solminlo-oikeus wi:me joutui. 16 p:nä päätti asettaa, on malittu: Maltion gnTsgi Tanner puheenjohta-