N:c 46 1910. Hl JL X IL U« Pe.jaMfcin* Huhtikuin 22 pai*. asettaa halvimmalla Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 358. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kan sanka tu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. (K. 2:sti) Täkäläisellä Seurahuoneella myydään maanantaina ja tiistaina tämän kuun 25 ja 26 päivinä Suuri valikoima naisten sekä Puseroita Kureliivejä y. m. uutuuksia. Kaikki uusinta kuosia. Halvimmat hinnat. Kunnioituksella Uusi Muotiliike Viipurista. malkaan on mastustettama armeijan lu- kumäärän paisuttamista, että täytyy pa rantaa laatu ja sotamiehen kehitystä lukumäärän kustannuksella. Kaikki tä- mä on huutaman ääni kormessa, niin- kauman kun ministeristö ei suostu pe- rinpohjaiseen uudistukseen. Toime tässä suhteessa on kuitenkin turha, ja on tehty yritys mieläpä kieltää duumalta oikeus harkita näistä asioista — siis, mitä jää jälelle keskustelun aineeksi asemelmollisten lukumäärää koskeman kysymyksen yhteydessä? Jää siis jälelle myöntää marat sekä kementää omaatuntoaan hyökkäyksillä juutalaisia mastaan... Kaiken tämän johdosta lausuu esim. ..Retsch" seuraamaan tapaan: „ Marsin malitettamaa on, että täl laisen summittaisen käsittelyn tottumus, mikä salaisissa iltaistunnoissa on otet- tu käytäntöön, uhkaa tulla somitetuksi merrattomasti tärkeimpiinkin sotilasky- symyksiin nähden. Maltakunnanduu- man hallussa on jo jonkun ajan ku- luessa ollut yksi kappale, sisältämä eh- dstuksen laimaston ja armeijan uudes- tajärjestämiseksi, armeltu toteutettamak- si 10 muoden kuluessa 1 miljaardi ja 300 miljoonaa tarkoitukseen käyttä- mällä. Huhun mukaan käsittää hallitut- sen selittämä perustelu ehdotuksesta main kuusi simua, joilla myöskin on esitetty sinanssisuunnitelma muotuista 130 miljoonaa ylimääräistä menoa marten. Onko mahdollista, että tämä kin ehdotus toteutetaan saman resep- tin mukaan kun laki asemelmollisten lu kumäärästä?" Kun tähän lisäämme, että opposit- siooni ylempänämainitussa duumanis- tunnossa sen epäluottamuksen johdos- ta, jota hallitus siihen nähden oli pal- jastanut kieltämällä sittä mahdollisuu den edes laatia nähtämäkseen lakiehdo- tuksen asemelmollisten lukumäärästä, selitti olemansa estettynä ottamaan osaa yhtämähän keskusteluihin kun päätöksiinkään asiassa, niin lienemme ylläolemilla rimeillä riittämään koon- neet poimintoja sen „yhteistyön" laa- dun oikeaksi armostelemiseksi, mikä ny- kyään on mallitsemana hallituksen ja kansanedustuksen »välillä kysymyksissä, jotka koskemat maan puolustuslaitosta. H. I. H. Eduskunta. Täysi-istunto huhtik. 19 pnä klo v ip. Puhetta johti puhemies Sminhus- mud. Ed. Nemanlinna sai mapautusta sairauden takia istunnoista 4 miikon ajaksi, ed. Latmala samasta syystä 2 miikon ajaksi, ed. Anneberg niinikään miikon ajaksi. Ed. Aug. Hjelt sai mapautusta laki- ja talousmaliokunnasta. koska hän sairauden takia nauttii mapautusta eduskunnan töistä. Ilmoitettiin Ylistarosta saapuneen sähkösanoman tunnetun 5 päimänä ta- pahtuneen lähetekeskustelun johdosta. Senaattori Hosiainoss toi kamreeri Martiomaaran saattamana eduskun nalle arm. esityksen leimasuostunnasta m. 1911. Ainoaan jatkokäsittelyyn esitettiin edellisessä istunnossa pöydällepantu työmäenasiain maliokunnan mietintö työkymyttömyys- ja manhuusmakuu- tuksen järjestämisestä. Ed. Aug. Hjelt huomautti aluksi kysymyksessä oleman asian laajakan- toisuudesta ja tärkeydestä. Ettei asia kaikkien eduskunnan ryhmien puolelta ole saanut laajempaa kannatusta riip- puu siitä, että nykyoloissa asiasta lehtämillä päätöksillä ei ole käytännöt- listä merkitystä. Puhujan mielestä ei asiassa käytetty kansanmakuutus ni- mitys ole paikallaan. Oikeampi nimi- tys olisi makuutusmerotus, jota ei ole pidettämä luonnollisella ja oikeana. Toimoi, että eduskunta lausuisi main sen yleisen pääsuunnan, johon halliluk- ien tulisi esityksensä laatia. Tyytyi puolestaan maliokunnan mietinnössä olemaan ponteen. Ed. S. Yrjö-Koskmen annosteli ed. von Troilin ja Mechelinin edellisessä istunnossa tekemiä ehdotuksia ja asian palauttamista maliokuntaan, kehottaen eduskunnan hylkäämään nämä ehdo- tukset. Maliokunta onkin jo harkinnut asian riitapnolia, joista ehdotuksen tekijät puhuimat, mutta ei ole nähnyt sellaista menettelyä mahdolliseksi. Asian maliokuntaan palauttamisesta ei siis tule olemaan mitään hyötyä. Kannatti mietintöä. Ed. Wera Hjelt kohdisti lausun- tonsa niinikään edellisessä istunnossa tehtyjä ehdotuksia mastaan, pitäen niitä mahdottomina. Ei ole olemassa tarpeellisia tietoja eikä kokemusta muis- takaan maista säätämissä yleisen työ- kymyttömyys- ja manhuusmakuutuksen aikaan saamiseksi ja pahimpana estee- nä sen toteuttamiselle on maltiorahas- to, jonka tila ei marmaankaan kestäisi tällaisen makuutuksen tuottamia menoja. Vastusti asian maliokuntaan palaut- tamista. Ed. Alkio piti mietinnön ehdotusta epäselmänä, koska siinä ei ole tehty marmaa määrättyä ehdotusta. Kan- nätti asian palauttamista maliokun- taan. Ed. Jonas Castren mainitsi malio- kunnan ottaneen ehdotuksensa pohjaksi Saksan lainsäädännön tällä alalla. Toimoi, että maliokunnan ponteen li- sättäisiin lause: että samalla otettaisiin harkittamaksi, eikö työkymyttömyys- ja manhuusmakuutuksen yhteyteen moi- taisi ottaa leskien ja orpojen makuu- tusta tarkottamaa ehdotusta. Ruos- kitsi lopuksi sosialidemokraatteja. Ed. Pärssinen puhui laajalti mas- talauseen puolesta. Polemiseerasi sa- malla pormarillisia puhujia mastaan. Ed. Erkko huomautti, että suurten kansalaispiirien mielet on saatu tästä asiasta toimomaan sellaista, jota ei ainakaan maamme nykyisillä taloudel- lisillä apulähteillä moida toteuttaa. Mastusti asian takaisin maliokuntaan lähettämistä. Ed. Kaarne yhtyi mastalauseeseen huomauttaen, että leskistä ja ormoista on myöskin pidettämä huolta. Ed. Mechelin mastasi erinäisille pu- hujille. Englannissa käytännössä ole- masta makuutuslajista poikkeaa hänen ehdottamansa ainoastaan siinä, että maltio ei suorita kaikkia makuutusmak- suja. Ed. Pietinen kannatti maliokunnan mietintöä eikä pitänyt tarpeellisena asian palauttamista maliokuntaan, jon- ka mietintö jo perustuu riittämään selitykseen. Ed. Arokallio kannatti ed. I. Ca- strenin ehdotusta. Puheenmuoroja käyttimät mielä ed. Nuortema, Paasimuori ja Kirmes, jot- ka puolustimat sosialistien mastalau- setta, ed. Lindelöf, joka asettui mietin- nön kannalle, sekä ed. Aug. Hjelt ja I. Castren, jotka osoittimat laajasti ja seikkaperäisesti sosialistien ehdotuk- sen heikkoja puolia. Ryhdyttiin sitten äänestämään. Huutoäänestyksellä hylättiin ensin ed. Alkion ehdotus ja hymäksyttiin mastalause. 106 äänellä 93 ääntä mastaan hy- mäksyttiin mastalause ja hylättiin ed. I. Castrenin ehdotus. 101 äänellä 78 ääntä mastaan hy- lättiin mastalause ja hymäksyttiin mie- tintö ja päätettiin siis Keis. Majes- teetilta anoa, että hallitus ensi tilassa malmis- tuttaisi ehdotuksen laiksi työkymyttö- myys- ja manhuusmakuutuksesta, joka olisi rakennettu pääasiallisesti inwa- liditeettimakuutuskomitean 5 p:nä tou- kok. 1908 päimätyn ehdotuksen poh- jalle, huomioon ottaen mitä mietin- nön perusteluissa on lausuttu toimo- muksina. Ed. Kirmeen y. m. eduskunnan muoden 1908 toisilla maltiopäimillä hymäksymien kunnallisasetusten moi- maansaattamista koskema mälikysymys hymäksyttiin asianomaiselle senaatin jäsenelle esitettämäksi 132 äänellä 39 mastaan. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin niin- ikään esitettämäksi ed. Pärssisen y. m. mäkijuomain kuljetuksesta maltionrau- tateillä annetun kiellon kumoamista koskema mälikysymys. Pöydälle pantiin seuraamaan täys- istuntoon kertomus suomalaisen kirjat- lisuuden edistämiseksi myönnetyn mää- rärahan käyttämisestä m. 1909, laki- ja talousmal. mietintö kyytitoimesta annetun arm. esityksen johdosta, simis- tysmaliokunnan mietintö yleisen oppi- melmollisuuden säätämistä ja sen täy täntöönpanoa koskemain eduskuntaesi- tysten johdosta, maatalousmaliokun- nan mietintö uudismiljelyksen edistä- mistä koskeman anomusehdotuksen joh- dosta sekä ed. Kellosalmen y. m. mä- likysymys, joka koskee maalilippujen lähettämistä Suursaaren ja Tytärsaa- ren maalilautakunnille. Täysistunto päättyi k:la 12,50 yöllä. Seuraama täysistunto on tänään. Waliokunnat. Simistysmaliokunta on edustaja Iuneksen y. m. anomusehdotuksen joh- dosta ensi lukemisessa päättänyt ehdot- taa anottamaksi 150,000 markan mää- rärahan maalaiskansakoulujen mähä- maraisten lasten muokra- ja ivaate- tusamuksi. VleisiZ uuti8ia. — Waltakunuanlainsäädäutö asia ja duuma. Duuman Suomen asiain maliokunnan keskuspuolueisiin kuulumain jäsenten toinen yksityinen neumottelukokous pidettiin maanantai- na. Nenmotteluun otti osaa muuta- mia Haritonomin komitean jäseniä. Neumottelukokouksessa tarkastettiin oleellisesti hallituksen lakiehdotukseen si- sältymä niiden asiain luettelo, jotka kuulumat yleismaltakunnalliseen lain- säädännön alaan. Keskustelussa tul- tiin siihen tulokseen, että hallitsija omalla mallallaan möisi ratkaista suu- sen osan näistä asioista Suomen suu- riruhtinaana, mikä seikka olisikin enem- män sopusoinnussa Suomen maltio- säännön kanssa. Neumottelukokouksen jäsenten enemmistö huomautti nimen- omaan, että tätä todistusta omat koet- taneet käyttää hymäkseen maikuttamim- missä piireissä Suomen edustajat, koettaen osottaa, että hallitsija mapaa- ehtoisesti on luomuttanut melkoisen osan omista hallitsijaoikeuksistaan Suo- men suuriruhtinaana Wenäjän edus tuslaitokselle. Ajatustenmaihdon jäl- keen päätti neumottelukokous kannattaa kyseessäolemaa yleismaltakunnallisen lainsäädännön alaan kuulumain asiain luetteloa koko laajuudessaan. — Waltiowarain tila. Kor keimmassa paikassa tapahtuneessa esit- telyssä on jätetty huomioon ottamatta senaatin esitys, että senaatti maltuu- tettaisiin antamaan Suomen kansan- eduskunnalle Lietoja niistä toimenpi- teistä, joihin on ryhdytty m. 1907 marsinaisten maltiopäimäin ja maltio- marainmaliokunnan muistutuksien ja ehdotusten johdosta, jotka koskemat maltiopäimille annettua kertomusta maltiomarain tilasta. — Pekonen armahdettu. Ken raalikuvernöörille on saapunut minis- terimaltiosihteerin kirjelmä, jossa ilmoi- tetaan, että H. M. on kenraalikumer- nöörin esityksestä t. k. 15 p:nä armosta ja suosiosta antanut Helsingin poliisi laitoksen entiselle poliisikomisariolle Wil ho Pekoselle anteeksi ne rangaistukset, joihin Turun homioikeus oli hänet ke- säk. 27 p:nä 1906 tuominnut ja joista toinen koskee mirkamirhettä, kun hän oli laiminlyönyt estää poliisikonstaa peli Mäkeläjeffin pakoa sekä toinen erästä loukkaamaa lausuntoa, mikä oli ollut Pekosen homioikeudelle jättämässä malituskirjelmässä. Kenraalikumernööri on lähettänyt kirjelmän senaatille asianomaista toimenpidettä marten. — Työtväensnojelusnäyttely. Senaatin esitys saada m. 1910—1914 tulo- ja menoarmioon ottaa 7,000 markan suuruinen maramääräraha Hel- sinkun järjestetyn työmäensuojelusnäyt- telyn jatkumaa ylläpitoa marten on korkeimmassa paikassa hymäksytty. — Apurahat kätilöjen palk kaamiseksi. Kuten aikoinaan on ker- rottu, myönsi senaatti miime maalisk. 15 p. erinäisille kunnille apurahoja tutkinnon suorittaneiden kätilöjen palk kaamiseksi ainoastaan yhdeksi muodeksi. Nyttemmin on senaatti tarkastanut päätöksensä ja muuttanut sen esitteli- jän ehdotuksen mukaiseksi, joten uusia maltioapuja on annettu m. m. Ala- tornion kunnalle 250 mk. muodessa. Sälöisten kappelikunnalle 250 mk. muodessa, Ylitornion kunnalle 400 mk. muodessa, Kälmiän kunnalle 200 mk. muodessa, kullekin tammik. 1 päimästä 1910 tammik. 1 päimään 1915. — Dliopiston »vakinaisten Pro- sessorien palkan parantaminen. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan alistaa tekemänsä ehdotuksen muutoksiksi muosirahasääntöön Suomen yliopistolle. Ehdotuksen mukaan tulee yliopiston mäkinaisten prosessorien ja yliopiston yleisen kirjaston kirjaston- hoitajan saada muotuista palkkaa, paitsi yliopistosta suoritettamaa 1,000 mk:n palkkauserää, 6,000 mk:n palk kaa 1,000 mk:n korotuksella miiden ja kymmenen muoden palmeluksesta, 1,000 mk. palkkiota sekä, lukuunottamatta niitä professoreja, joilla on mapaa asunto, 2,000 mk. muokrarahoja. Ali- opiston säästökassasta menemä 1,000 mk:n valkkauserä muutetaan mirantoi- mituspalkkioksi. — Alkeis- ja realikonlujen rehtorien eräiden opetustuntien hoitamispalkkiot. Kouluylihallitus oli senaattiin alistanut, että alkeis- ja 5-luokkaisten realioppilaitosten muosi- rahasääntöön otettaisiin määräraha kor- maukseksi sille opettajalle, joka hoitaa eräitä rehtorin opetustunteja. Senaatti ei tällä kertaa ole anomukseen suostu- nut, mutta on kehottanut kouluylihal- litusta ottamaan harkittamakseen, eikö rehtorin kuunteluivelmollisuutta muis- sakin alkeiskouluissa kuin main täydel- lisissä lyseoissa olisi tarkemmin mää- rneltämä ja eikö näille oppilaitoksille olisi myönnettämä määräraha palkkioksi niille opettajille, jotka hoitamat niitä opetustunteja, joista rehtori tai johta- jatar on tämän toimensa takia mapau tettu, sekä sittemmin, jos ylihallitus katsoo siihen oleman aihetta, aikanaan tekemään siitä senaatille esityksen. — yliopisto. Backmanin stipen di on annettu sil. maisteri E. I. Rei- nilälle. Julkisen silosofiankandidaattitutkin- non suoritti tiistaina hist. kielitiet. osastossa toimittaja K. N. Rantakari. — Sairaalat. Senaatti! on myön- tänyt 1,857 mk. 80 p. tarmekalujen ja parselien ostamista marten Roma- niemen yleiseen sairaalaan. — Lääkärien matkarahat. Kit- tilän piirilääkäri F. K. Dictström on saanut 1,250 markan suuruisen mat- karahan ulkomaista opintoretkeä mar- ten. — Lääkärien vmokrarahat. Kuusamon aluelääkäri lääket. Us. I. Marpulan ja Hyrynsalmen, Puolan- gan. Suomussalmen ja Ristljärmen piirilääkärin E. Nussin anomusten johdosta on senaatti päättänyt kulu man muoden menosääntöön oitaa kumpaakin marten 1,000 mk. »vuokra- rahoiksi. — Koululaitos. Suomalaisen normaalilyseon suomenkielen ja histo rian lehtorinwirkaa on m. m. hake- nut lehtori K. H. Hornborg. Turun ruotsalaisen klassillisen lyseon moimis- telun kolleeganmirkaa on m. m. hake- nut kolleega G. Englund, saman mi- ran miransijaisuutta on hakenut opet taja H. W. Smedberg. — Kaupunkien lainat. Kemin kaupungin maltuusmiehet omat senaa- tilta anoneet, että Kemin kaupungin sallittaisiin jatkaa kaupungin satama- rataa ja tehdä siinä tarpeellisia muu- toksia ja että kaupungille mainitun ra- dan sekä puutamaran mientiä marten tarmittaman marastopaikan rakenta- mistä marten myönnettäisiin maltion- marsista 117,000 mk., mikä on kaksi kolmannesta koko kuslannusarmiosta. — Englantilaiset Suomen puo lesta. Nemcastlen kauppakamarin Suomen kysymyksestä t. k. 13 pnä antama päätöslauselma, josta on en- nen lehdessämme kerrottu, kuuluu ko- konaisuudessaan seuraamasti: „Nemcastle on Tynen kauppakama- rin tämä kokous tarkkaa suurella le- mottomuudella Suomen taloudellista ja maltiollista asemaa kohtaan suunnitel tuja muutoksia, joihin sisältyy laajoja kauppaeZämällisiä seurauksia Suomen kanssa liikeyhteydessä olemille brittiläi- sille kauppakeskuksille. Kamari sen muoksi ilmaisee milpittö- mimmän toimomuksensa, että ryhdytään kaikkiin toimenpiteisiin, asettamatta (brittiläistä) hallitusta mälikäteen tai loukkaamatta kansainmälistä sominnai- suutta, jotta, mikäli mahdollista, saa- täisiin ehkäistyksi muutosten perille saattaminen, mikä, niinkuin pelkäämme, olisi omiaan loukkaamaan brittiläisiä etuja maassa, jossa brittiläinen kauppa miime muosina on kehittynyt erittäin nopeasti ja edullisesti. Ote tästä päätöslauselmasta lähete- tään Stolypinille, Wenäjän ministeri- neumoston puheenjohtajalle, Wenäjän rahaministerille, duuman puheenjohto- jalle, sir Edward Greylle, kaikille par- lamentin jäsenille ja sanomalehdistölle." — Suomalais ugrilaisten kiel ten prosesforintvirka KriStia- nian yliopistoon. Norjan yliopis ton historiallis-silosofisen tiedekunnan dekanus on pros. E. N. Setälältä pyytänyt lausuntoa suomalais-ugri- laisten kielten prosessorinmiran perus- zamisesta Kristiaaniaan sekä dosentti Konrad Nielsenin pätemyydestä sanot- tuun mirkaan. Prosessori Setälä on antamassaan lausunnossa puoltanut prosessorinmiran perustamista ja dos. Nielsenin siihen nimittämistä. Gulun kaupungista. — Oulun Nuija Naisjarjes- töineen kokoontuu tamanmukaiseen keskustelu- ja seurustelukokoukseen tä- nään klo 7 illalla. — Huwiretken Liminkaan tekee Oulun Nuija ensi sunnuntaina. Läh- detään täältä postijunalla ja palataan takaisin saman päimän iltana. Perillä syödään Emäntäkoululla päimällistä. Toimottamasti saadaan Nuijan laulu- kuntakin mukaan. Hmviretkelle osaa- ottamat pyydetään ilmoittautumaan tänään Oman Kannan kirja- ja pape- rikaupassa joko suullisesti tai puheli- mella 400. — Rahatoimikamarin kokouk sessa tiistaina käsiteltiin m. m. seu- raamia asioita: Toppilan tilaa marten hy- mäksyttiin täksi muodeksi seuraama ku- kiarroio: Toppilan tila: Tulot: Aren- tipalstain muokria 5,357:25; maras- topaikkain y. m. muokria 420: —; lo- hikalastuksesta ja ulkomets. 676: —; majaus 8,437: 75. Yhteensä 14,891: —. Menot: Meroja y. m. 1,141:—; kor ko 250,000 inkalle 13,750:—. Yh- teensä 14,891: —. Termahomi: Tulot: Puhdis- tusmaksu tulem. termasta 1,620: —; puhdistusmaksu menemästä termasta 2,250: —; marastomuokria 300: —; kootusta termasta 1,500: —; terma- medestä 500: —; tynnyreistä 250: —; majaus 1,495: —. Yht. 7,915: —. Menot: Inspehtorin palkka 3,000: —; inspehtorin muokrar. 600:—; terman- puhd. palkat 950: —; mahdin palkka 480: —,* poliisin palkka Va muod. 600:—; työpalkkoja 1,900:—; satunn. menoja 200: —; palomak. ja teles. 185:—. Yht. 7,915:—. Yhteensä tuloja Toppilasta 6,453: 25, termahomista 6,420: —, yht. 12,873: 25. Majaus, joka ehdo tetaan olettamaksi satamaa marten maratusta määrärahasta 9,932:75. Yhteensä 22,806:—. Menot Toppilasta 14,891: —, termahorvista 7,915: —. Yhteensä 22,806: —. Termahomin tuloissa on puhdistus- maksu tulemista terivoista korotettu 12 pnistä 16 pniin tynnyriltä ja me- nemistä termoista 14 pnistä 20 pniin tynnyriltä sekä talmen yli »varastossa säilytettämästä termasta määrätty muokraksi 20 p. tynnyriltä sen sijaan kun tästä ei ennen ole mitään peritty. Rahatoimikamari on tehnyt ehdo- tuksen, että termahomin inspehtorin ja satamalaitoksen työnjohtajan toimet yhdistettäisiin tuleman muoden alusta, ja tulisi tämän toimen hoitajalle sata- matyön johdosta palkkaa '.',400 mk. ja inspehtorin toimesta 600 mk. muo- dessa sekä mapaa asunto edellistä tointa seuraamana. Apulaiseksi tälle asetettaisiin kesäisin 5 kuukauden ajaksi kirjanpitäjä 1,000 mkan palkalla. Salmen poliisitointa tulisi hoita- maan kaupungin poliisi. Sen, johdosta, että Suomen osuus- kauppojen keskuskunta oli maistraatilta pyytänyt saada ostaa 10 makasiini- tonttia Lyötynsuolta, oli maistraatti määrännyt rahatoimikamarin nitä- mään mainittujen tonttien huutokau pan. Rahatoimikamari päätti, ennen kuin tonttien huutokauppaan ryhdytään, eh- dottaa kanpunginmaltuusmiehille, että noitten pinta-alaltaan 200 neliömetriä olemien tonttien pohjahinta korotettai- siin 250 mkasta 300 mkaan. Kaupungin rakennuskonttori oli ra- hatoimikamarille jättänyt ehdotuksen, jonka mukaan Oulun telefooni-osake- yhtiön tulisi kaupungin käytettämäksi myöntää 30 telefonia ilmaiseksi, joita marten kaupunki pitäisi omat puhelu- koneensa. Nämä telefoonit olisimat kaupungille kormauksena siitä, että yh- tiöllä on oikeus pitää johtojansa kau- pungin alueella. Rahatoimikamari päätti ehdottaa, että telefooniyhtiö myöntäisi kaupun- gin käyttämille telefooneille 75 prosen- tia alennuksen yhtiön omilla koneilla ja saisi kaupunki käytettämäkseen niin monta telefonia, että niitten luku mas- taisi 5 prosenttia kaikista yhtiön kau- pungissa olemista muista telefonin käyttäjistä. Näillä ehdoilla saisi yhtiö toimia mielä 15 muotta, jonka jälkeen kau- pungilla olisi oikeus lunastaa yhtiön telesonit armion mukaan, jos tulisi kysymykseen kunnallisen telefonin pe- rustaminen kaupunkiin. Jrtisanomi- nen pitäisi tapahtua miisi muotta sitä ennen. — Alalaanilan maan yhdistä minen Oulun kaupunkiin. Kau- pungin anomuksen johdosta päätti se- naatti 8 pnä maalisk. 1910, että Ala- laanilan maa oli myöskin oikeudelli- sessa suhteessa Oulun kaupunkiin lii- tettämä. Aikaisemmin oli jo yhdis- täminen kirkollisessa ja hallinnollisessa suhteessa päätetty. Wiimeksi tehdyn päätöksen mukaan astuu tilan siirto kirkollisessa, hallinnollisessa ja oikeu- dellisessa suhteessa moimaan 1 p ä i- m ä n ä tammik. 1911. Oulun kihlakunnan nykyinen tuomari on kui- tenkin, niinkauan kuin hän tässä mi- rassaan pysyy, oikeutettu saamaan niin suurta muotuista mastiketta tulo- jen mähenemisestä, kuin hänelle siinä suhteessa lain mukaan on tulema. Mutta käräjäkuntalaisten anomus saa- da kormausta siitä lisärasituksesta, mi- kä heille oikeudellisessa suhteessa ta- pahtuman siirron kautta moi syntyä, on hylätty. — Kuollut. Eilen aamulla mai- pui Raahessa kuolonuneen pitkällisen sairauden jälkeen suutarimestarin leski Maria Elisabeth Rossan- der 75:llä ikämuodellaan. — Tontin arvnoimisia. Puu seppä K. H. Kyllönen oli pyytänyt maistraatilta saada ostaa tontit n:o 68 ja 79 miidennessä kaup. osassa. Maistraatin pyynnöstä on rahat.ka- mari armioinut mainittujen tonttien pohjahinnaksi, edellisen 6 mk. ja jälki- mäisen 5 mk. neliösyleltä. — Metsänhoitovnrkailijoita on Oulun läänin Talousseuran palmeluk- spssa nykyään 3 ja saa heitä maksutta tilata luokseen antamaan neumoja suorastaan metsänhoidollisissa töissä, kuten puhdistus-, siemennys- y. m. hakkuissa, apuharmennuksissa j. n. e. Käytettäessä neumojia metsänluku- tai armioimistoimituksiin, tulee tilaajan suorittaa, paitsi ylöspitoa toimituksen aikana, myöskin mirkailijalle tulema päimäraha sekä sen lisäksi kaksi (2) markkaa, joka tulee Talousseuran Met- sänhoitorahastoon; kuitenkin jos luku- tai armioimistoimitus on main omai- suuden selloille saamista eikä myyntiä marten, on tilaaja oikeutettu käyttä- mään neumojaa kahden (2) päimän ajan ylöspitoa ja mirkailijan päimä- rahaa mastaan. Wielä tulee kaiken määrinkäsityksen mälttämiseksi huoma- ta. että suoranaiset m e t s ä n h o i- t o a koskemat tilaukset suoritetaan en- sin ja, jos niiltä aikaa riittää, anne- taan apua myyntiamnstukseen. — Pohjois-Suomen karjanja- lostnsyhdistyksen »vuosikokous pidettiin täällä keskimiikkona. Puhetta johti konsul. S. W. Paasimaara ja kirjurina toimi agronoomi W. M. Jaakkola. Luettiin otteita muosikertomuksesta, joka on painosta ilmestynyt. — Joh tokunnalle ja rahastonhoitajalle myön- nettiin tilimapaus. — Muosimaksut päätettiin periä maksamattomilta jäse- niitä postietuannilla. Vuosikertomuksen yhteyteen on pai- nettu Pohjois-Suomen maatiaiskarjan kantakirja l sekä kertomus seuran toiminnasta mm. 1905—1909. — Mhyuptiaikat täkäl. kauppo ja Narikkatoreilla tarjotaan enimmän maksamille ensi maanantaina klo 12 päimällä rahatoimikamarissa pidettä- mässä huutokaupassa. — Oulun kaupungin ja Oulu joen kunnan oriyhdistyksen ko- kons on ensi sunnuntaina klo Va 5 i.-p. Knuutilassa. Tilaisuudessa kes- kustellaan ja päätetään yhdistystä koskemista tärkeistä asioista. — W P. K:n kokous on ensi sunnuntaina klo 10 a. p. Kokouksessa tullaan ehdottamaan keskustelukysy- myksiä yleiseen palokuntalaiskokoukseen Helsingissä. — Kristillisen työväenyhdis tyksen yleinen kokous on tänään klo Vi> 8 illalla Aleksanterintorin kou lulla. — Huomattavia konsertti. Maa nantaina antaa miulutaiteilija Franzos täkäläisellä seurahuoneella konsertin, jossa tullaan esittämään useita oulu- laisille mallan uusia säivellyksiä, m. m. eräs Paganinin kuuluisa sämellys. — Kansankonsertti on palokun- nantalolla sunnuntaina klo 4 ip. — Henkikirjoitus. Tänään kir joitetaan tontit n:o 81—120 3:nnessa kaupunginosassa, huomenna tontit n:o 121—160 samassa eli 3:nncssa kau- punginosassa sekä ensi maanantaina tontit koko 4:nnestä kaupunginosasta. — Tuika ilta on työmäentalolla huomenna alkaen klo 8,15 illalla, jossa tanskalainen antispiritisti Faust lupaa näytellä ..yliluonnollisia esityksiä". ■sss&sa Hmmta hMtiiimtii UtsailkaiiMjuttiljli. Paitsi Alakitkan metsänkauppajuttua on Kuusamossa toinenkin metsäjuttu, johon on toiselta puolen sekaantunee- na kokonainen kyläkunta, toiselta War- jakka Trämaruaktiebolag jasahanemis- tajaja Emil Granfelt. Tarkoitalnme Kuusamon Lämsän kylässä oleman Törmäsen jakokunnan metsänkauppa- juttua. Muosina 1898 ja 1895 oli metsän- hoitaja E. L. Sandman ostanut muu- tamia metsäpalstoja mainitusta jako- kunnasta. Nämä joutuimat Marjakka Trämaruaktiebolagin haltuun. Tammi- kuun 28 p:nä 1901 suostui senaatti Törmäsen jakokunnan osakasten ano- mukseen saada jakokunnan metsämailla leimauttaa ja ilman huutokauppaa myydä kuusi- ja mäntypuut, jotka 7 metrin korkeudella olimat 25cm.läpimit- täiset tai sitä suuremmat, ehdolla että senaatti mahmistaa kaupan ja kaikki osakkaat siihen suostumat. Huhtikuun 12 päimänä 1904 päimätyllä metsä- kontrahdilla osti sitten Marjakka Trä- maruaktiebolag Törmäsen mäliaikaisilla rajoilla kruunun liikamaasta erotetun jakokunnan perintötiloin omistajilta ja kruununtiloin haltijoilta kaikki maini tun lahkokunnan yhteismetsässä löyty ivät tukkipuut 1 mk. 75 pennillä kap- paleesta. Sittemmin anottiin kau- palle asianmukaista mahmistusta. Mutta ennenkuin siihen mitään mas- tausta saatiin, anoimat lahkokunnan osakkaat, ettei tätä kauppaa mahmis- tettaisikaan, maan sen sijaan annettai- siin lupa leimauttaa metsä pienempään kokoon asti ja saada metsä myydä huutokaupalla. Siihen senaatti suos- tuikin lokak. 26 p. 1906. Sen mukai- sesti tarjottiin 1907 pidetyssä tukki- huutokaupassa myytämäksi 41,719 met- sästä leimattua puuta, samoin muonna 1908, kun ei tehtyjä tarjouksia hy- mäksytty. Miime mainitun huutokau- pan jälkeen tarjosi sahanomistaja Emil Granfelt mainituista puista 3 mk. 25 p. kannolta. Tämän tarjouksen se- naatti hymäksyi lokak. 12 v. 1908. Heti tämän jälkeen nosti Marjakka Trämaruaktiebolag, yritettyään sitä ennen turhaan kumernööristä ja senaa- tista saada kieltoa mainitun metsän myynnille, oikeusjutun lohkokunnan osakkaita ja sahanomistaja Granfeltia mastaan. Tämä juttu on mielä rat- kaifematta. Tulee taas ensi heinäkuun 18 p:nä mälikäräjissä esille. Marjakka Trämaruaktiebolag pyysi miime muoden lopulla, että sahanomis- taja Granfelt kiellettäisiin laillisen edes- mastuun uhalla hakkauttamasta sano- tun Törmäsen lohkokunnan yhteismet- sää sekä poismiemästä jo hakatuita puita, joka kielto olisi moimassa py- sytettämä siksi kunnes Kuusamon pitä- jän käräjäkunnan kihlakunnan oikeu- dessa Marjakka Trämaruaktiebolagin kruunua, Törmäsen lohkokunilan perin- tötilallisen ja sahanomistaja Granftltia mastaan mireillä olema riitajuttu pa- remmasta oikeudesta lohkon metsään 011 lopullisesti ratkaistu. Hakija on tämän hakemuksensa tueksi esiintuonut, ettei kukaan perintötilallisista metsän- hoitajan kruununtilojen puolesta teke- mää metsäkontrahtia allekirjoittanut eikä sitä hymäksynyt ja että Keisarilli- nen Senaatti ei ole moinut käsitellä eikä ole käsitellytkään kysymystä siitä, missä määrin lohkokuntalaisten Mar- jakka Trämaruaktiebolagin kanssa te- kemä kontrahti oli lohkokunnan perin- tötilallisia sitoma sekä että mainittu toiminimi oli Kuusamon pitäjän kärä- jäkunnan kihlakunnanoikeudessa nos- tanut riidan edelläkerrotun huhtikuun 12 päimänä 1904 tehdyn kauppakont- rahdin julistamisesta pysymäiseksi ja kaikkia sanotun lohkokunnan perintö ti- lallisia sitomaksi sekä sahanomistaja Granfeltin kanssa tehdyn kaupan ju- listamisesta mitättömäksi. Tämän ha- kemuksen johdosta on mälipäätöksellä miime tammikuun 14 päimältä anottu kielto toistaiseksi ja kunnes toisin mää- rätään myönnetty. Sahanomistaja Emil Granfelt on puolestaan huo- mauttanut, ettei minkäänlaista lopul- lis!a kauppaa ole Marjakka Trämaru- aktiebolagin ja joittenkin Törmäsen loh- kotilallisten mälillä syntynyt, maan oli heidän kesken tehty ainoastaan jonkun- lainen kauppaehdotus, jonka lopullinen sitomaisuus oli jätetty riippumaksi kaik- kien lohkokunnan osakkaitten hymäksy- misestä ja asianomaisen mahmistuksen saamisesta, joita ehtoja ei koskaan oltu täytetty, kun kaikki lohkokunnan osak- kaat eimät olleet kauppaehdotusta alle kirjoittaneet, eikä se koskaan ollut saa- nut asianomaista lainsäätämää ivah- mistusta, joten sanottu toiminimi ei ollut koskaan saanut minkäänlaista oi- keutta lohkokunnan yhteismetsässä löy- tymiin puihin ja että lohkokunnan asukkaat olimat yhteisesti anoneet ja saaneet luman myydä jnlkisella ja Ou- lun läänin kumerr.öörin kuuluttamalla huutokaupalla sen puumäärän, jonka mastaaia oli ostanut ja niin hymin Keisarillinen Senaatti kuin kaikki loh- kokunnan asukkaat olimat sanotun kali- pan hymäksyneet. Lohkokunta oli oU lut laillisesti, oikeutettu myymään ky symyksessä oleman puumäärän yhteis- metsästään. Tähän nähden oli hra Granfelt anonut, että myönnetty hak- kuukielto miipymättä peräytettäisiin. T. k. 6 p:nä on kumernööri antanut asiasta seuraaman päätöksen: Tämän asian olen minä tutkinut ja siihen nähden, mitä hakija anomuksensa tueksi on esille tuonut ja kun hakija on asettanut täällä säilytettämän asian- mukaisen ja täysimaraiseksi rodisretun kulungin ja mahingon takauksen katson minä nojautuen ulosottolain 7 lumun 1 ja 3 §:kin oikeaksi pysyttää moi massa mälipäätöksessäni miime tammi- kuun 14 p:nä myönnetyn kiellon, jonka kautta mastaaja Granfelt laillisen edes- mastuun uhalla on kielletty hakkautta masta sanotun Törmäsen lohkokunnan yhteismetsää sekä poismiemästä jo ha- katuita puita, mikä kielto on yysymä moimassaan toistaiseksi ja kunnes edellä mainittu Kuusamon pitäjän kä- räjäkunnan kihlakunnan oikeudessa mi reillä olema oikeudenkäynti on lopulli- sesti ratkaistu, tahi toisin määrätään, ollen hakija melmollinen loppuun saat- tamaan edellämainitun oikeudenkäyn- nin, uhalla että nyt myönnetty kielto muuten peräytyy sekä antamaan ivas- taajalle tieto tästä kiellosta asianomai- sen ulosottomiehen kautta, jonka ohessa mastaajan kulunkimaatimus asian näin päättyessä jätetään marteen ottamatta. Mitä sitten tulee anomukseen, että hakkuu puheenalaisen lohkokunnan met- sässä, jota hakija on mäittänyt mas- taajan huolimatta edellämainitusta kiellosta harjoittaneen, poliisimoimalla ehkäistäisiin, niin ja kun hakija ei ole esiintuonut mitään näytöstä tälle mäit- teellensä, ei anomus tässä asiassa tällä kertaa ole antanut aihetta mihinkään toimenpiteisiin. — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 20 p:nä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut kestikie- maritalon pidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen toimittamisen Puolangan nimismiespiirissä sijaitse- missä kyytilaitoksissa miideksi muodeksi, 1911 muoden alusta alkaen, Puolan- gan kirkonkylässä lukkari T. M Rim- piselle ja Rapin kylässä talolliselle Aatu Oikariselle, Puolangan kunnan muosittain suoritettamaa edelliselle 1,100 mkan ja jälkimäiselle 640 mrn kormausta mastaan. — Sääntöjen wahwistuksia. T. k. 20 p:nä on läänin kuioernööri mahmistanut säännöt ,.Bliki:miugin Telefooniosuuskunta r. l. "-nimiselle osuuskunnalle. Samoin on kumernööri mahmista- nut Kajaanin maanmiljelysseuran sään- töjen 6 i<:ään tehdyn muutoksen. — Ulosottomiehet. Haapajär- men kihlakunnan kruununmouti on oi keutettu ulosottomiehenä Nimalan ni- mismiespiirissä kuuden miikon aikana t. k. 15 pistä lukien, käyttämään myös kin poliisikonstaapeli Eliel Kruunia. Lapin kihlakunnan kruununivouti on oikeutettu ulosottomiehenä Sodankylän läntisessä nimismiespiirissä ensituleman syyskuun loppuun saakka käintamään myöskin lautamies Matti Po^iilaa. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari Lennard M:chmann on määrätty toimittamaan halkomisen Takkusen perintötilalla n:o 15 Ala- mieskan pitäjän Alamieskan kylässä: kommissiooniinaanmitari E. 21. Blom berg samoin toimittamaan halko inisen Saaren perintötilalla n:o 5 Simon pitäjän Maksniemen knlässä: maraniaanmittari Bror Kuhlefelt samoin toimittamaan halkomisen Laak kosen perintötilalla n:o 5 ja Anger- maissaaren perintötilalla n:o 6 Nima- lan pitäjän Maliskylässä: maramaanmittari E. A. Myrberg samoin toimittamaan halkomisen Höyh- tyän perintötilalla n:o 2 Iin pitäjän Oijärmen kylässä; maramaanmittari I. H. Luoma sa- moin toimittamaan halkomisen Kosken perintötilalla n:o 18 Paamolan pitä- jän Pehkolan kylässä: maramaanmittari Eemil Muori on määrätty toimittamaan halkouusen Ke räsen perintötilalla n:o 19 Säräisnie- men pitäjän Muolijoen kylässä: maramaanmittari Frans Gestrin sa- moin toimittamaan halkomisen Morton perintötilalla n:o 37 Haapameden pi- täjän Haapajärmen kylässä: maramaanmittari Ossi Teräs samoin toimittamaan halkomisen Alitasalan pe- rintötilalla n:o 1 Kemin pitäjän Lau- tiosaaren kylässä: maramaanmittari Juho Haataja sa- moin toimittamaan halkomisen Pakis- järmen perintötilalla n:o 16 Hlitor- nion pitäjän Lohijärmen kylässä; kommissioonimaanmittari Artur Frö- man samoin toimittamaan halkomisen Kontion perintötilalla n:o 6 Haapajär men pitäjän Kuusaan kylässä: ja kominissioonimaanmittari Elis Blom- berg laatimaan seikkaperäisen kustan- nusarmion Hetan—Peltomuoman rat- sutien muuttamisesta yleiseksi maan tieksi sekä malmistamaan yleissilmäys- kartan tien suunnasta ja lähiseudusta. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 16 pmä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset Asunto-osake- yh'.iö Kuusen omistamalla tontilla n:o 140 täinän kauplinkin toisessa kaupun ginosassa teluä.'viä uul?sr.tlennukfia marten. T. k. 18 p:nä ou läänin ku-oernööri mahmistanut piirustukset roivaSti I. G. Snellmanin omistamalla tontilla n:o 87 tämän kaupungin ensimäisessä