N:o 102 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Syyskuun 5 päivänä, 3EQS2S3CQ3BE BBZMöBSm •K*-** ;» *•• <V.* Tilaushinnat: Oulussa Koko vuodelta 4 huolelta vuodelta 2 Neljännekseltä 1 kuukaudelta — 35 Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. rv lkomailla 10: - 5: — Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. O U LAS VI RT A. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto |a konttori Kauppure.nkatu 5. Konttori avom aa klo 8:sta aamulla 7:ään lila!!» Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta Iillä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäi» 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuj a Muurari Antti Ahmala ja neiti Briita Maria Mäkelä, molemmat Oulun kaupun gista. Kuolleita. Leski Elisabeth Haapala 74 w. - Kau pustelija Juho Iikka Hentilä 4N w. — Me- rimiehenmaimo Iida Jaara 48 w. — Työ- miehenmaimo Elsa 5iaisa Äomula 81 ro. — Lapsi Aune Maria Koskinen 7 kuuk. Torstaina kello J 2X hartaushetki rukous huoneessa. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari ir fl (IIIIIR toimittaa asioita virastoissa I. U. ULLILH y. m. Osoite OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Ouliin läänin mwi\\m- jz Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Kuollut. (K., L., Otava ja Savotar. 1 Surren ilmoitamme, että rakas isämme Kauppias syntynyt 18 1 -. 1 47 Pielavedellä, kuoli Oulussa 19 '/<• 10. Helmi ja J. Nousiainen. Surulla ilmoitamme, että rakas poikamme Iisakki pitkällisen keuhkotaudin murtamana, turvaten Vapahtajansa ansioon, vai pui kuolonuneen Tyrnävän pappilassa svyskuun 2 p:nä 1910, 23 vuoden, 7 kuukauden ja 21 päivän ikäisenä, su ruksi ja kaipaukseksi meille vanhem mille, 1 veljelle, 3 sisarelle, sukulai sille ja tuttaville. {«aa Maria ja Juho LilMus. Niin turvaisasti Ja luottavasti, Sä armot Kristuksen omistit, Ja lapsen lailla. Niin huolta vailla Sä pääsi le- pohon kallistit. Ilmoituksia. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. IB gQHEXBBSSQB Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. ■ "M Varatuomari Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterin k. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ia maksuja, välittää kaupuski- ja maa tilojen sekä metsien myyntli n ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kui» ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sänkö-osote. Seppänen, Oulu. P. VVIITASEN RAATALILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.I Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnollan illllT 11'llliT IIBIE B9EHHDH&SB Ml eebbbbbbbbbbg o 1 1 r 000 Koululaiset! Ostakaa OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta, Kauppureinkatu S. -------------- 1 OO© maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 „ „ 4V. , 2 . 4 I . . 3 Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 Säästökassatillllä 5 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Hm 21 •Il Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ■Vakuuttakaa omaisuutenne s tulipalon varalta! ,Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN V ja- ja Paperikaupasta lussa. Oulu, Syysk. 5 p nä. niiiiittfliitoiiiiiiiiii. Uuden maanmuokra-asetuksen mu kaan ei muokranantajan ja muokra- miehen mälisestä muokrasuhteesta joh- tumaa riita-asiaa saa kihlakunnnoi- keudessa ottaa käsiteltämäksi, ellei kan- taja näytä, että asia on sitä ennen ollut muokralautakunnassa somittelun alaisena taikka jommankumman riita- puolen poissaolon takia siellä jäänyt käsittelemättä. Itse somittelutoimesta säädetään asetuksen 57 H:ssä, että muokralautakunnan tulee muokrasuh- detta koskemien riitaisuuksien syntyessä jommankumman asianosaisen pyynnös tä ottaa riitakysymys molempien rii- tapuolten tai heidän laillisesti maltuu- Lettujen asiamiestensä saapumilla ol- lessa käsiteltämäksi sekä koettaa saada riita somitetuksi. Jos soivinto saadaan aikaan, tehdääa siitä kirja, joka on kummankin asianosaisen allekirjoitetta- ma. Tällainen somintokirja täytän- töön pannaan samaten kuin mälitys- tuomio eli siis siten, että sille pyyde tään kumernööriltä täytäntöönpano- määräystä. Tämän tarkempia määräyksiä ei laissa löydy ^vuokralautakuntien so- mittelutoiminnasta. Käytäntö taas ei mielä ole päässyt tässä kohden makaan- tumaan, sillä merrattain mähän omat muokralautakunnat tähän asti ehtineet toimia riita-asiain somittajina. useam- manlaatuista menettelyä moi kuitenkin ajatella. Ensimäistä edellytyksiä muokralau- takunnan toiminnan onnistumiselle on se, että sen jäsenet ja puheenjohtaja koettamat mahdollisimman hymin pe- rehtyä maanmuokralain periaatteisiin ja erikoismääräyksiin. Mutta kuitenkin täytyy muokralautakunnan toiminnan olla koko joukon mapaampaa, kuin tuo- mioistuimen. Kun muokralautakunnan melmollisuus on koettaa saada asian- osaisten mälinen riita somitetuksi, pi- tää sen mälttää tarpeetonta miralli- suutta, toimimatta kuitenkaan silti mie- limaltaisesti. Kuuluu sattuneen sellaisiakin ta- pauksia, että muokralautakunta, kuul- tuaan asianosaisten lausunnot puolelta ja toiselta, on pöytäkirjaan merkin- nyt, ettei muokralautakunta kyennyt asiassa tekemään mitään, maan jättää sen kokonaisuudessaan kihlakunnanoi- keuden ratkaistamaksi. Maikka tällais- takin ilmoitusta muokralautakunnan puolelta täytynee pitää mahdollisesti riittämänä, jotta asia moidaan kihla- kunnanoikeudessa panna mireille, koska täytynee olettaa, että muokralautakun- ta ainakin on kehottanut asianosaisia sopimaan riitaisuutensa, olisi kuitenkin suotamaa, että pöytäkirjasta näkyisi mihinkä suuntaan muokralautakunta on koettanut saada asianosaiset sopimaan. Asian mastaiselle käsittelylle tuomiois- tuimessa olisi siitä käytännöllistä hyö- tyä. Useimmissa tähän asti esilletul- leissa tapauksissa omatkin muokralauta- kunnat ymmärtäneet melmollisuutensa tässä kohden oikein. Riita-asiain kä- sittely muokralautakunnissa on yleensä käynyt seuraamaan tapaan. Sittenkuin asianosaiset molemmin puolin omat esittäneet sanottamansa ja kaikki mah- dollinen selmitys muuten on hankittu, on muokralautakunta keskenänsä neu- motellut somintoehdotuksesta, joka, sen tultua malmiiksi, on julistettu asian- osaisille ja jätetty heidän hymäksyttä- mäkseen. Jos asianosaiset tämän so- mintoehdotuksen omat hymäksyneet, omat he mahmistaneet somintokirjan allekirjoituksillaan. Elleimät asianosai- set ole muokralautakunnan somintoeh- dotusta hymäksyneet, on ollut tamal- lisinta, että muokralautakunta on so- mintoehdotuksensa jälkeen merkinnyt pöytäkirjaan, etteimät asianosaiset sitä hymäksyneet ja että enemmät toimet muokralautakunnan puolelta senmuoksi omat rauenneet. Mutta asian ei mält- tämättömästi tarmitse tähän somitte- luyritykseen raueta. Jos jompikumpi asianosainen ei esim. hymäksy jotakuta kohtaa muokralautakunnan somintoeh- dotuksessa, ei mikään estä somittelun jatkumista muokralautakunnassa. Woi- pi melkein yleisenä sääntönä sanoa, että muokralautakunta on melmollinen- kin jatkamaan asian käsittelyä, sillä sen tulee ..koettaa saada riita somitetuksi". Tärkeimpiä periaatteita uudessa maan- muokralaissa on nimittäin se, että muokrasuhteita koskemat oikeudenkäyn- nit saataisiin supistumaan mahdolli- simman mähiin siten, että riidat, jos niitä syntyy, somitaan muokralauta- kunnan mälityksellä. Itsestään selmää kuitenkin on, ettei muokralautakunta millään petollisilla keinoilla, houkutuk- silla tai uhkauksilla saa koettaa saamut- taa tätä päämäärää. Myöskin saattaa sekä muokralautakunan oma armo että jommankumman asianosaisen oikeutettu etu erinäisissä tapauksissa maalia, et- tei sominnon hierominen jatku loppu- mattomiin. Mutta jos muokralauta- kunnassa itsessään »vallitsee sominnol- lisuuden halu ja keskinäinen toistensa ymmärtäminen, niin lautakunta mar- maankin useassa tapauksessa kykenee saamaan sominnon aikaan ja palaut- tamaan rauhan muokranantajan ja muokramiehen mälille, ilman että kum- mankaan asianosaisen oikeutettu etu tai muokralautakunnan armo siitä kär- sii. Jos sitämastoin muokralautakun- nan jäsenet epäluuloisesti katselemat toinen toisiansa, muodostuu sen me- nettely mirastomaiseksi, eitä tuota sitä hyötyä kuin on tarkoitettu. — 11. A. Muistelmia pohjMmiM kMilkckilkscka. Neljäs kokouspäiviä. Kun oli ensin pidetty hartaushetket Kustaa Maasan ja Johanneksen kir koissa, kokoonnuttiin miim! isiä luentoja kuulemaan. Ennen päimän työhön käymistä luettiin kokoukselle ylijohtaja Bergqmistin lähettämä sähkösanoma- termehdys. Blasieholman kirkossa saatiin kuulla kansakoulujen tarkastaja Franzenin esi- tys kansakoulunopettajain jatkosimis- tyksestä. Puhuja huomautti, että poh- joisissa maissa on työ tähän suuntaan käymässä. Niinpä on toimeenpantu lyhempiä kursseja määrätyissä aineissa kuten piirustuksessa, meistossa, moi- mistelussa, yliopistollisia jatkokursseja (Suomessa), yliopistollisia loma- kursseja y. m., mutta tämä ei mielä ole kylliksi. Koulu ei ole seurannut aikaansa, maan on manhentunut, erit- täinkin jatkokoulu, jolla kuitenkin on niin tärkeä tehtämä nuorison kehityk- sessä. Tämä epäkohta maatii korjausta. Mutta ennenkuin jatkokoulu moi suuren tehtämänsä täyttää, täytyy siinä tapah- tua perinpohjainen muutos. Jotta opetus marsinaisessa kansakoulussa ja sen jatkokouluissa mastaisi ajan maa- timuksia, on mälttämätöntä, että opet- tajilla on tilaisuutta jatkumaan simis- tykseen. Kysymys on main siitä, millä tamalla tämä parhaiten kämisi päinsä. Tanskassa oli tätä marten perustettu erityinen opettajakansanopisto, joka tosin lähensi jossain määrin tätä pää- määrää, mutta puhujaa ei se kaikissa suhteissa tyydyttänyt. Hänen mieles- tään tulisi opettajia marten vanna toimeen sekä lyhempiä että pitempiä kursseja, joitten kautta korotettaisiin sekä käytöllistä että tietopuolista opet- tajasimistystä. Mutta päämääränä kuitenkin olisi pidettämä, että kansa- koulunopettajilla tulisi olla, määrätyillä ehdoilla, pääsy yliovistoon ja oikeus siellä nauttia määrätyissä aineissa samaa opetusta, jota muillekin opiske- Iijoille jaetaan sekä oikeus saada suo- rittaa opinnäytteitä ja saada siitä sää- detty armostelu. Täten joutuisimat opettajat tilaisuuteen tutustua tieteelli seen työtapaan ja pysyisimät aikansa tasalla. Tärkeimpinä opittamina ai- neina mainitsi puhuja sielutieteen ja kasmatusopin. Keskustelussa kannatettiin alustajan mielipiteitä. Muuan norjalainen opet- taja painosti erityisesti sitä, että opet- tajain itseopiskelu olisi tehtämä niin hedelmää tuottamaksi kuin mahdollista ja oli sitä mieltä, että jonkun mieraan simistyskielen oppiminen olisi tätä marten mälttämätön, koska omakielinen kirjallisuus ei moi tarjota riutämästi tilaisuutta itseopiskeluun. Muuan ruot- salainen seminaarin johtaja taas tah- toi ensin saada määrätyksi, millä eh- doilla opettajat moisimat päästä yli- opistoon opinnoitaan jatkamaan. Oli sitä mieltä, että seminaariopetukseen nähden olisi muutos tarpeen, jotta seminaari möisi tehdä tulemat opetta- jat kykenemiksi käyttämään hymäkseen yliopisto-opetuZta. Myöskin jonkun elämän mieraan kielen taito olisi mält- tämätön. Norjalainen lukkari Busland puhui perinnöllisyydestä ja kasmatuksesta. Huomautti aluksi, että meidän aika- namme osoitetaan usein luonnonlakei- hin ja edellisten sukupolmien elämään ja oloihin, kun on kysymys lapsista. Tämä metoaminen perinnöllisyyteen ei kuitenkaan tee tyhjäksi ihmisen mapaata tahtoa. Molemmat täydentämät toi- siaan. Wapaa tahto on kaiken todel- lifen kasmatuksen mälttämätön edelly tys. Sokea usko perinnöllisyyslain moimaan synnyttää toimottomuutta tai mastuunalaisuuden puutetta. Mutta tieto edellisten sukujen oloista on kui- tentin tarpeellinen moidakseen oikein armostella lasten taipumuksia. Lopuksi puhuja, medoten Björnsonin kasma- tusopillisiin lausuntoihin, lausui sen toimomuksen, että mahdollisimman hy- mä ja täydellinen kansan kasmatus tulisi tunnussanaksemme. Ruotsalainen neiti Wbitlock piti esitelmän sosiaalisesta opetuksesta. Puhuja lähti siitä, että maltion tär- kein tehtämä on huolehtia siitä, että sen jäsenet kehittymät kunnon kansalai- siksi. Valtiolle on luonnollisesti ääni- oikeus tietämättömien ja mastuuntun- nelta puuttumien ihmisten käsissä suoranainen maara. Sentähden on kansa kasmatettama tuntemaan kansa- laisoikeuksiaan ja melmollisuuksiaan. Ennen kaikkea on uusi sukupolmi kas- matettama siihen. Jo kansakoulussa moidaan mähitellen alkaa. Ruotsin uuden koululain mukaan on oppikou- luissa opetettama yhteiskuntaoppia, pääasiallisesti historianopetuksen yhtey dessä. Tukholmassa on jo seitsemän muotia pidetty luentoja yhteiskunta opin alalta oppikoulujen nuorisolle. Dhteiskuntamme kaksi suurinta mihol- lista, luokka-itsekkäisyys ja luokkamiha on moitettamissa ainoastaan siten, että nuoriso saa tietoa isänmaansa laitok sista, kansalaisten oikeuksista ja mas- tuunalaisuudesta. Tämän kaiken poh- jana tulee olla tosi-isänmaallinen mieli, jonka herättäminen nuorissa tulee olla koulunkin päätehtämiä. Wilkkailla suosionosotuksilla palkit- tiin esitelmä. Myöskin raittiusopetus jou- tui kokouksen miime päimänä esille. Eräs ruotsalainen opettaja esitti Ruot- fin koulusäädännössä tässä kohden moimassa olemia määräyksiä. Jos näitä seurataan, tulee tämä aine jota- kuinkin laajasti käsitellyksi yhden muo- den kuluessa. Sitä on esitettämä esim. myöskin uskonnonopetuksen yhteydessä. Jos ei olisi kysymystä muusta kuin tietojen antamisesta, niin puhujan mielestä nykyiset määräykset moitaisiin katsoa riittämiksi. Mutta tässä tulee maikuttaa tahtoon, muodostaa luon- netta. Sentähden on tätä opetusta annettama koulun kaikilla asteilla, niin että totuus pisara pisaralta tulee muodatetuksi lapsen mieleen. Tär- keimpiä keinoja päämäärän saamutta- miseksi on termeydenhoidon opetus, jota myöskin pitäisi olla kaikilla as- teillä, mutta ehkä erittäinkin alemmilla luokilla. Msityistermeydenhoito-ope tusta on annettama alemmilla ja keskiluokilla, yhteiskuntatermeydenboi- don taas ylemmillä. Semmoista ter- meydenhoitoraittiusopetusta annetaan yleisesti Amerikassa, jossa siitä tulee osalliseksi 22 miljoonaa lasta. Neiti O l ^ a M o d e r g Helsiu- flistä teki sitte selkoa siitä, mitä Suo- messa on tehty ja tehdään raittiuo- opetuksen hymäksi kansakoulussa, erit- täinkin selostellen Raittiusopetuskomi- tean mietintöä. Hänen mielestään siinä ehdotetaan liian mähän raittilis- opetusta. Mielenkiintoista oli kuulla Tukhel- man ensimäisen kansakouluntarkastajan professori von S c h e e l e n lausuntoa asiasta. Hän ilmotti olemansa sitä mieltä, että tämä kysymys on yksi koulun kaikkein tärkeimviä. Ei mikään pahe ole Ruotsissa turmiollisempi kuin mäkijuomahimo. Kaikki moimat on pantama liikkeelle sitä mastaan. Hän ei kuitenkaan katsonut suotamaksi, että raitliusopetusta olisi annettama kai- killa luokilla. Siinä moi helpoin käydä samaten kuin uskonnonopetuksen, joka, jos sitä on liian paljo, tulee mähemmän mielenkiintoiseksi. Paras keino on muiden opetusaineitten yh teydessä huomauttaa mäkijuomien tur miollisuudesta. Esimerkillä on kuiten kin suurin moima ja puhuja tahtoi kuulijoiltaan kysyä, eikö lastensa tähden kannattaisi luopua m ä k i j u o m i s t a. Jokaisen tulee tehdä, mitä hän puolestaan suinkin moi. mastustaakseen tätä kansantautia. Eräs tanskalainen opettaja ilmoitti, että Tanskassakin on kysymyksen tär- keys oimallettu, maikkei siellä ole yhtä pitkälle päästy kuin muissa pohjois- maissa. Tanskan raittiusyhdistyksessä on erityinen opettajien osasto, joka useilla tamoin työskentelee raittiushar- rastuksen elmyttämiseksi. Tärkeintä on. lausui puhuja, että opettajalle itselleen selmenee kysymyksen suuri merkitys. M. P. Vteisiä uutisia. — Aseiden maahantuonti. Kaikkeinkorkeimmasti on malnvistettu ministerineumoston päätös, jolla kiel- letään pyssyjen, paitsi sileäpiippuisten, kaikellaisten remoliverien ja pistoolien, sekä niiden patroonien ja muiden ani- pumatarpeiden tuonti Suomeen. Kenraalikumernöörille on annettu oikeus myöntää poikkeuksia tä-ötä kie! losta sekä päättää missä järjestyksessä takamariktoon otetut aseet ja ampil- matarpeet omat säilytettäivät tai bä mitettämät. Päätös on moiinassa toistaiseksi kunnes Suomen tulliasetus on tarkas- tettu. Kuten tunnettua on, antoi senaatti w. li>0(> samallaisen aseidentuontiliel- lon, jota sitten muosi toisensa perään, on pidennetty. ^Nykyisin moimasia olema kielto päättyy t. k. l4 pinä. Asianomaiselta taholta tiedustellee- saan asiaa, on S. U. T. saanut tie tää, ettei senaatti ole tehnyt alotetta tuontikiellon pitentämiseksi eikä myös- kään ole tehnyt asiasta mitään esitystä korkeampaan paikkaan.