Nro -- 85 I9IO- KAIKU. Keskiviikkora Heinäkuun 27 ;L?äjv&nä. EE sas23SE3S3 Oman Kannan Kirja-ja Paperikaupassa :::: Oulussa, Kauppureinkatu 5. :::: *»- «f-.** s*?*;' 1 » <*■ > tflkJ^Vs*' ^5*?f ^>«P» Maj» BQ9 n W BWU«i iliilrtrt :; JAUHOJA :: ^T^.;^T, IfRSU ittiM «, !■ J H u« »«ii IUÖ un i T-t*-KrTiTt¥ lii TMTT O S 3 < RUIS-, VEHNÄ-, OHRA-, RÄÄT1- JAUHOJA Ohranryynejä ja Kahvia myy säkettäin edullisesti POHJOIS-SUOMEN MAANVILJELYSKAUPPA. PUHELIN 4 69. (KAUPPILA, JUUSELA & K :IT.) OULU, ISOKATU 41. > c 2 O tm •••• 091 U n| iSji/Aifn y ks i a kakspiippusia, haulikon hylsyjä, 1 BdU115\UI LCl nalleja, hauleja, etu- ja välilatin- kia, nallinottajia, latauskojeita, ruutimittoja, met- sästyslaukkuja, pyssynkoteloita, patruunavöitä, pys- synremmejä, pyssyöljyä useaa lajia J. G. HILLILÄ. Jf II»UMHU'J«M|W'R*.^«P. JAUHOJA :: ■JUPIJM B. •AfiftMac — Buturlinin murha. Tutki mus tuossa myrkytysjutussa on kään tynyt uudelle asteelle. On löydetty tärkeitä asiakirjoja, jotka puhumat syy- tettyjä mastaan. OVien de Lassy ja tri Pantshenko omat tunnustaneet ne laatineensa. He kai tulemat todis- tetuiksi syylliseksi murhaan. Juttu tulee esille lopullisesti lokakuussa. — Väärinkäytökset tykistöyli- hallituksessa. Tutkimukset määrin- käytöksistä tykistöylihallituksessa, joista i> sanotun hallituksen alempaa mirka- miestä on asetettu syytteeseen, omat nyttemmin päättyneet. Asia, joka tu- lee oikeuden käsiteltämäksi kuluman kuu- kauden ajalla, aiheutui siitä, että etsi- :vä poliisi miime muonna sattumalta mangitsi Liteinin kadulla Pietarissa erään sotilaskirjurin, joka oli pudotta- nut salaisia tykistöhallituksen erityisen komitean jäsenten laatimia asiakirjoja sisältämän laukun. Asiakirjoissa teh- tiin seikkaperäisesti selkoa tykistökalus- ton hinnoista ja laadusta. Tutkimuksista on käynyt selmille, että manqittu oli imemässä asiakirjoja myyntiä marten erääseen osakeyhtiöön, joka malrnistaa tykislökalustoja. So- taministeriön määräyksestä toimeen- pannuissa kotitarkastuksissa eri henki- löitten luona ja osakeyhtiön huoneis- tossa löyd-ttiin joukko salaisia asiakir- joja ja salainen kirjeenmaihto. Muutamia tykistöhallituksen ylempiä mirkamiehiä on erotettu mirasta. — Dhdysrata. No m. Wremjas- sa kirjoitetaan: t. k. 22 p. saapui ensi- mäinen juna Nikolajemskin tamara- asemalta Suomen asemalle, junassa oli kaksi matkustajamaunua ja yksitois- ta tamaramaunua. Matkaan kului noin yksi tunti. — Kolera Menäjällä. Pieta rista, heinäk. 23 pnä. Täällä on sai- rastunut koleraan 45 ja kuollut 12. Sairaita on 151. Novorossikissa on sulettu kaikki kau- pungin kaimot, kun niiden medessä on tamattu koleravibrioita. Rjasanin, Nishni-Nomgorodin, 5ia- sanin, Simbirskin, Samaran, Sarato- min Astrakanin ja Stamropolin läänit on julistettu koleran saastuttamiksi ja Iaroslamin, Permin ja Wjatkan lää- nit sekä Dagestanin alue koleran uh- käämiksi. — Argentinan presidenttiwaa lit. Buenos Ayresista, heinäk. 22 p. Tasamallan presidentiksi on malittu Saens Penna ja '.varapresidentiksi de la Plaza. — Hajaannus liittolaisten kes kuudessa. Riitaisuudet liittolaisten leirissä, tohtori A. Tubrominin ja Menäjän kansanliiton uuden päähallin- non mälilla, omat siihen määrin kär- jistyneet, että muutamissa maaseutu- osastoissa dubrominilaiset omat anta- neet ruumiillista kuritusta liiton pää- hallinnon lähettämille tarkastajille. Puhutaan, että Tubromin, joka pyr- kii paähallinnon puheenjohtajaksi, on sanonut ystämilleen ja läheisille puo luelaisilleen perustamansa uuden We- näjän kansan liiton, jos moitto ei kal- listu hänen puolelleen. Silloin nykyi- nen Menäjän kansanliitto lakkaa ole- masta ja Dubrominin, sen raunioille perustamasta uudesta liitosta tulee, hänen sanojensa mukaan, todellinen monarkinen järjestö. Etenkin huolestuttaa tohtori Tub- rommia se seikka, että useat hänen manhoista, uskollisista apulaisistaan omat menneet päähallinnon puolelle. Näitä omat esimerkiksi Menäjän kan- sanliiton taistelujärjestön entinen pääl- likkö, Iuskemitsh-Kraskomski, entinen puheenjohtajan apulainen A. Maikom, S. Jakomlem, teekauppias S. Tsheka- lom, insinööri Trishatni y. m. Kaik- ki nämä henkilöt, Juskemitsh-Kraskom- ski etupäässä, omat uuden päähallin- non innokkaampia toimimiehiä. He matkustelemat maaseutuosastoissa ja akiteeraamat Dulirominia mastaan. Joukosta puuttuu main A. Polon- jem. 5verrotaan, että Iuskemitsh-Kras- koivski nykyään on lirjeenmaihdossa hänen kanssaan, koettaen häntäkin saa- — Tarkastuksia. Senaattori Ga- rin on alkanut tarkastuksensa Pieta- rissa ja on siellä t. k. 23 pnä alkanut syytettyjen kuulustelu. Syytteeseen on asetettu 6 henkilöä: Koreish, ampuma- maraston hoitaja, kapt. Matsejemski, intendentti kapt. Feodorom, tamarama- raston martija Bujanom, kauppias Rubahin ja hänen uskottunsa Koreljski. Kapteeni Matsejemskiä syytetään sii- tä, että hän oli ampumamaroina kul- jettanut 400 sinelliä tamaramarastosta kauppias Rubabinille, josta oli saanut 190 ruplaa. Feodoromin ja martija Bujanomin syyksi luetaan se, että si- nellit kuljetettiin pois heidäu tietensä. Kauppias Rubahinia syytetään maras- tetun kamaran ostamisesta. Ulkomaalta. da siirtymään paähallimlon palmeluk- seen. — ?)rjö .?:nnen kruunaus. T. k. 21 p:nä ilmotettiin St. James- | palatsin edustalla y. m. paikoissa Ci' j tyssä tumallisilla juhlamenoilla, että kuninkaan ja kuningattaren kruunaus tapahtuu kesäkuussa 1911. — Asema Kreikassa. Kuningas Arjö on lykännyt kylpymatkansa Hu- hujen johdosta toistaiseksi. Turkista tulemat tiedot omat lemottomia, sen hallitus kerää yhä joukkoja rajalle. Kreetan kansallispäätös ei näytä aiman toimon mukaan maikuttaneen Turkin hallitukseen: sen toimenpiteitä jännitetyin mielin odotetaan. 50 miljoonan frangin laina on nyt saatu ranskalaisilta pankeilta. Wal- tion kerrotaan mielä ennen pitkää ai- koman ottaa Ranskasta 150 miljoonan srangin lainan. Suurmallat antamat näinä päiminä mastauksensa Turkin miime protesti- noottiin Kreikan sekaantumisesta Kree- tan kysymykseen: mallat siinä hymäk- symät kuningas Arjön ja Kreetan hal- lituksen asiaan puuttumisen, sillä nii- den toimeet omat saaneet tehokasta tukea. Erotetut upseerit, niihin luettuina maltion mirkamiehet noin 1,200, omat kokouksessaan keskustelleet heitä koh danneen määryyden hyivityksistä. He päättimät perustaa sanomalehden, toi- mien mirkainsa takaisin saamiseksi mahdollisen monen edusmiespaikan maittamiseksi. Ateenan Ranskan lähettilään kimp- puun on hyökätty hänen Kreikasta lausumiensa halmeksimien sanojen joh dosta. Lähettiläs ei palaa enää Atee- naan. — Salaliitto nuorturkkilaisia ivastaan. Konstantinopolista, t. k. 20 p:nä. On saatu selmille, että useita kabinetin ja edustajakamarin jäseniä mastaan on suunniteltu mur- hayritys. Salaliittolaiset olimat aiko- neet sittemmin muodostaa uuden hal- lituksen mastustuspuolueen jäsenistä. Edustajakamari oli aijottu hajoittaa. Löydettyjen paperien joukossa on muuan julistus Turkin armeijalle Al- baniassa. — Kapinallinen liike I »diassa. Kalkutasta, heinäk. 22 pnä. Poliisi etsii aseita. Eräässä talossa löydettiin remolmereita ja kimäärin patrooneja. Kaksi bengalialaista pakeni. Erityisen oikeuden käsiteltämäksi on jätetty 13 ylhäisen bengalialaisen juttu, joita syy- tetään kapinaan kiihottamisesta kunin- gasta ivastaan. Sitäpaitsi on mielä edessä juttu 45 muuta bengalialaista mastaan. — Kiina Wenäjän ja Japa- nin wälisestä sopimuksesta. T. k. 21 pnä on Kiina antanut Menäjän ja Japanin tietoon saatettamaksi noo- tin, jossa m. m. sanotaan, että Kiina pitää itselleen mälttämättömänä kiina- lais japanilaisen sopimuksen perusteeksi asetetun periaatteen toteuttamisen ja kaikinpuolisen huolehtimisen toimimal- tansa asianmukaisesta turmaamisesta sumerenisten oikeuksiensa, kaikkien ukko- maisten maltojen tasa armoisuuden sekä kaupan ja teollisuuden kehityksen suh- teen Mandshuriassa kaikkien yhteiseksi hyödyksi. — Pisan kuuluisa kaltewa tor ui on miime aikoina osoittanut man- huuden oireita ja pelätään sen kaatu- man. Arkkitehdit omat tutkineet sitä ja huomanneet sen hiljalleen yhä kal- listuman. Sen perustus on höllenty- nyt ja on käynyt mälttämättömäksi kieltää soittamasta sen kahdeksaa mah- tamaa kelloa. Korjaustöihin ryhdy tään kiireimmiten. — Uusi naismuvti. Ulkomaa laisissa lehdissä kerrotaan, että naiset Englannissa nyt omat keksineet rumeta pitämään pieniä siroja kellojaan ren- kaassa, joka kiinnitetään nilkan ympä- ri. Muoti moi kyllä olla hymin hy- wä siinä suhteessa, ettei kello siinä pai- kassa ole erityisesti tiellä. Hauska olisi kuitenkin nähdä, mitenkä asian- omaiset katsomat kelloaan. Lähetettyjä kirjoituksia. Aiitos. Kaiun toimitukselle ja kaikille kun- nioitettamille ystämilleni, jotka sähkö- sanonlillaan, lirjekorteillaan sekä kirjeil- lään omat onnentoimotuksillaan 70 syntymäpaimänäni ilahuttaneet minua, lausun sydämelliset kiitokset. Romaniemi ^ Muurola 23. 7.1!>10. Kunnioittaen Iisakki Hoikka. 6000000006000s00@600@06@000 O q «o »e «8e*st® Kaikellalsla vesijoh- © o © Q © o G G O © ö G MiSMtMM totöitä toimitetaan. Suurimmmat varastot Kaivopumppuja, Takorautaputkia, Putkenosia, Hanoja ja Venttiilejä Juho Mustosella. Puhelin I 46. Pyöräliikkeen puh. 5 77. Wuokrattau?ana. (K. 2:sti.) on vuokrattavana huoneusto, jossa ob 4 huonetta ja keittiö, ynnä 1 huone työmies- perheelle ja 2 makasiinia. Lähempiä tie toja antaa Varatuomari Olavi L. Hela nen, Aleksanterink. 8. Alyytärvänä. myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Naisten AMERIKAAN Asioimistomme Oulussa mvv suuiciniiiM apilettejä seuraaville englantilaisille valtamerilinjoille: Allan, American, An- chor, Canadian Pacific R:way C:o, Cunard, Do minion, Donaldson, White Star ja Scandi- navian-Amerlkan. Laivamme lähtevät Han- gost.-i joka keskiviikko ja lauvantai ja ovat yhteydessä yllämainittujen linjojen laivulkakujen kanssa. Huomautamme inyös että pilettien hinnat ovat samat kaikissa edustamis samme asioimistoissa, ja jos matka tulisi estetyksi Hangossa, lunastetaan piletti takaisin täydestä hinnasta. Välttääkseen odotuksia matkalla on matkustajille edullisin Oulun asiolmist. välityksellä tilata paikat laivassa, joitakin päiviä ennen lähtöä. Asiamies Ou utsa: E. SKOGSTEDT (ent. E. Vinckelmann). Suomen Höyrylaiva-Osakeyhtiö. OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa, Kauppureinkatu 5. taslml tiiiiat. Tarkimmat kellot |a Sallivat silmälasi' lliilli! «A? Huolestu:nista herättää kuluma aika kaikkialla, loipa katseensa alaan millin tahansa. Kaikkialla samat merkit, sa- mat ilmiöt nähtämissä. Paranneeko asia parkumalla, lieneekö huutaen huo keampi? Kumminkin tulee ajatellessa nykyistä aikaa merkitsemään ajatuksen- sa ja samalla jokapäimäiset tapahtumat edessään nähtyään, ihmettelemään niitä ja kysymään miksi niin 1 Miksi ei toi sin? Olihan ennen tunnettua, että olot olimat kutakuinkin kelpaamia meillä, - niinhän mieraatkin ivakuuttimat. Miksi ei niin ole nyt ja mikä on asiat sille tolalle saanut. Monta seikkaa on, jois ta näin häätyisi mietteitään lausu- maan. Atsi seikka, joka nykyisin maalaisen hiljaiseen ^nieleen tahtoo mäkisinkin tun- keutua, on se lain ja oikeuden käyttely- muoto, joka nykyisin on mallalla. Li- säksi on nykyinen aika marsin runsas rikoksista, merraten entisiin aikoihin Alempiin kansankerroksiin nähden ta- pahtuu lain käyttely eri tamalla kun ylhäisempiin, moipipa melkein sanoa: rikoksen tekijän yhteiskunnallisen ase- man mukaan. Tämä tuntunee ehkä liioitetulta, mutta otettakoon maan muutamia esimerkkejä huomioon, niin nähdään asiat siinä malossa, että niistä kannattaa sanasen sanoa. Monissa tapahtumissa on nykyisin omituisuuksia nähtämissä, esim. erääs- säkin tapahtumassa, jossa hurjistunut ihmispeto liikkuu määrällisen teräaseen kanssa, uhaten ottaa pois päimiltä omat tomerinsakin, jotka kumminkin pa^ kenemat, niin, että jää jälelle main yksi ihminen, jonka henki on suuressa maarassa ja joka masta miime hetkellä käyttää puolustuksekseen ampuma aset- ta, ampuen henkensä pelastukseksi lau- tauksen, joka on kuolettama. 9!yt oikea rikollinen on maaraton ja rikolliseksi on tullut myöskin itsensä puolustaja, joka itsekin huomaa tekon- sa ja ilmoittaa siitä lainmartijoille, jotka tekemät tehtämänsä, kuten heidän on tehtämäkin, kytkien tuon henkensä puolustajan odottamaan tuomiotaan. Tässäkin tapahtuu niinkuin onkin teh- tämä, mutta tässä olikin henkilö, jonka yhteiskunnallinen asema perustuu omaan kättensä työllä hankkimaan toimeentu- loon. Miten toisinkaan menetellään, kun ka- malan työn tekijänä on marakkaissa olois- sa eläjä, niinkuin toisaalla äsken on ta pahtunut. Maikka paikkakunnalla sekä en- nen tapausta että sen jälkeenktn on liikku- nnt ja liikkuu edelleenkin puheita, jotka omat hymin raskauttamaa laatua ja jotka sisällykseemä nähden kuoleman syytä tutkittaessa moimat antaa asialle oikeata malaiStusta, niin kuitenkin mi- ranomaiset ei niistä sanottamasti pe- rusta. Wasta kun huhut alkamat ko- min huutamiksi käydä, aletaan asiaa tutkia. Siinä ei kuitenkaan huomata mitään kummallisempaa muka tapahtu neen. Mutta sittenkin jää jotain, joka pitää oikein mirallisesti puhdistetta- maan ja niin ollaan ..lakisilla". — Mutta mistäpä paremman tuomion- kaan saa, kun tutkinto alkujaan osoitti ja todistajia ei, maikka kymmenkunta sanotaan oleman, moida kuulustella, koska edeltäpäin tiedetään, etteimät ne tiedä niin mitään, maikka ei edes tie- detä, ketkä todistajat omatkaan. Jos tutkittaissakin jotain olisi tullut ilmi, niin, mitähän se olisi auttanut, koska todistuksia ei lueta ja sihteerikin noin tärkeässä asiassa puuttuu. ..Asia on silloin selmä kuin pläkki." Mutta nuo juoruamiset eimät yleisöstä lähde, kos- ka sillä on aina asioista mielipiteensä, joilla on tarkoituksena parempiosaisten tuiki puhtaan ja turmeltumattoman kunnian polkeminen. „Asia on niinkuin ajatellaan, laki niin- kuin luetaan." Se, jolla on wara kus- tantaa maan kuuuluisimmat lainoppi neet ja suurisuisimmat lakimiehet amuk- seen, se puolensa pitää, kuten Alator- nion surullisen kuuluisa näytelmä sel- mästi osoittaa. Herrat asiamiehet maan joskus maihtumar oikealle — ja mää rälle puolelle, niin, — sitähän ei sil- loin oletkaan. Dhtä puhtaalla omalla tunnolla puolustetaan kumpaakin puolta. Kansan mielessä on maan se yksi ainoa ajatus ainakin ennen ollut: ..totuus maan perii". Mutta horjuu se lujakin usko, kun näkee edessään omituisia, sille käsittämättömiä tapahtumia tapah- tuman. Silloin ei tahdo uskoa totuu- den moittoon, maan uskotaan, kuten alussa somittiin, ainoastaan siihen, että ..sillä on laki puolellaan, jolla on massi pullollaan". Eiköhän kumminkin niitten, joilla näissä asioissa on ivalta ja sanansijaa, sopisi yksityiset pyyteet jättää pois ja marjella oikeuden pyhyyttä sekä kansan oikeuskäsitteen turmaamista, jotta kan- samme kunnia säilyisi, sillä, jos oikeus- käsitteet horjumat, niin mikä on silloin joka kestää. Maalainen. Rullakartiineja mvytavana Auuiutuksia. ostatte halvimmalla l K. »MW JUSSI. Arpalippuja sck.: numeroituja e: meroimatfomia. a pu- Oulun kaupungin äänivaltaiset asukkaat kutsutaan täten raastuvankokoukseen, joka pidetään Maistraatin istuntohuoneessa Tors taina ensitulevan Heinäkuun 28 päi vänä kello 6 — 8 j. pp. valitsemaan 15 libävaltuusmiestä valtuustossa vireillä ole vien seuraavien asiain käsittelyä varten, nimittäin: 1 :o uuden kansakoulun rakenta jista Tuiran maalle; 2:o KajaaninuiHin kan sakoulun laajentamista; 8:0 sanottuihin tar koituksiin tarvittavien varojen osoittamista ja valtiolainan ottamista; ja 4:o vakinaisen palosamniutuskunr.au perustamista kau punkiin. Tämän ohella ilmoitetaan, että vaalissa käytettävä ääniluettelo on asianomaisten nähtävänä maistraatin eteishuoneessa kah deksan päivän kuluessa enr.en vaalipäivää joka arkipäivä kello 10 1 päivällä, ja ovat muistutukset sitä vastaan tehtävät viimeis tään ennen vaalitoimituksen alkua, kuin myös että vaali tulee muutoin toimitetta vaksi sillä tavalla ja siinä järjestyksessä kuin voimassa olevassa kaupunkien kunnallis hallintoa varten annetussa asetuksessa on lähemmin säädetty. Oulun kaupungin raatihuoneella, keaä- kuun 16 p:nä 1910. Maistraatti. Palvelukseen halutaan. Raitis ja kykenevä O _ □ Numerolippuja p |^1 voittoihin kiinnitettäviä. □ Pääsylippuja o useaa eri väriä. O OMAN KANNAN □ __ Kirja- ja Paperikaupassa _ tel Oulussa, Kauppureink. 5. O 0 000000 0 Ilmoituksia. joilla on selvittelemättöm a asioita J. Heikkisen kuolinpesiin kanssa, pyy detään sopimaan kassamme asioista elokuun 15 päivään mennessä. Perilliset. H nnmnfbgril Missä veljeni Matti Vick, ko UulliuiuUu! toisin Vihannista, haluaisin saada tietää. Paiskaappa kirjeellä. Ville Vlck, Merijärvi. Missä Atrian Arvola, Vihannista, ha luaisin saada tietää. Paiskaappa kirjeellä, Maria Arvola, Merijärvi [K. l:sti> ©OOO 0@Q© § Ouliin läänin maanittans- ja § S inleimistcjEn välitystoimisto o Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Suorittelee välityksellään myytäviä maatiloja, palstatiloja, vuokramaita, kauppakartanoita varastoineen ja ilman, kaupunkPaistaloja ym. ©HUOM.l Erikoisala maatilojen palstottain myynti. — Pyytäkää W luetteloita. — HUOM.l Ammatti- tzA miehiä käytettävänä eri aloilla. ©©©© G OOO© saa paikan ensi syys-, loka-, mar ras- ja joulukuun ajaksi, kun lähet tää todistukset palkkavaatimuksilleen Haapajärven Osuuskaupan r. 1. Hal linnolle emien elokuun 10 päivää, loimi otell ,\.i vastaan 1 p. syysk. \ alittu ei saa kie !tä \tvä. Haapajärven Osuusk. Hallinto. 1 laapajärvi. kielletään kaikki iuvaton linnustami nen Limingan lahden suussa vuok raamiltamme ja omistamiltamme saarten niitt)saroilta. Linrnka, !2.~>. 7. 1910. istaiat & V SAMPO Keskinäinen Vakuutuslaitos ===== Turussa. ■ Ottaa: Palovakuutuksia. Tapaturmavakuutuksia. Lasivaktmtuksia, Murtovarkausvakimtuksij, Merivakuutuksia ja Moottori vakuutuksia. F.dulliset ehdot! Asiamies Ouluss-.: A. E. Hammar. Isokatu 18. Puhelin '205. Oulussa, Osakevhtiö Oman Kannan 'Kaiun» Kirjap