tiistaina Mokuun 2 pmä 1910 - Z^:o S8 - 3 PalstoittamiStoimiSto. Maaumiosiuööri Lonrad Söderholm 1SSS Turku, HumaliStokaw 3. Puh. 10 43 Elokuun s p:nä. ?S:8 seinen rsiNill5kokollZ. Kesä on kokousten aika. Kaikkialla viita pidetään ja kaikkialla riittää kan saa. Ja hyvähän se on, että innos tus tärkeisiin kysymyksiin elää.' Perjantaina alkoi Helsingissä 28:L yleinen raittiuskokous ylioppilastalossa, jossa 22 umotta sitten myös oltiin koolla samallaista kokousta pitämässä. Suureen juhlasaliin oli wäkeä kokoon tunut täpösen täyteen kaikilta Suomen kulmilta. Avajaispuheen piti Raittiuden M- täwäin puheenjohtaja, opettaja Eemil Kunnas kosketellen m. m. sitä petty- mystä, jota kokouksen osaauottajat luon- nolliseSti tuntemat, kun eivät olekaan tilaisuudessa tapaamaan juhlassa koko pohjoismaisen raittiusväen edustajia. Valtiolliset olot omat mm. kiristyneet, eikä lupaa annettu tällaisen yleiseu ko kouksen pitoon. Puhuja huomautti sitten vielä nykyisen hallitusmiesten kylmyydestä raittiusasiaa kohtaan. Juhlaesitelmän piti professori Lai tinen, tehden selkoa siitä, millä kaunalla lääketiede nykyään seisoo alkohooliky- symhkjeen nähden. Puhe oli mieltäkiin- nittämä ja walaistiin tilastollisilla tau luilla. Tämäu jälkeen lausuttiin runo, laulettiin j. n. e. Kello 12 päivällä alkoi sitten Raitt. Asun Vuosikokous, jouka alkoi ja jouka puheenjohtajana toimi opett. Kunnas. Puhuja tumasi sitä suurta taantumus ta, joka raittiuslainsäädänuön, tahi oikeammin hallituksen toimenpiteitten alalla on päässyt mallalle. Mitä tu lee Raittiuden Mtämäin sisäiseen toi mintaan, on taantumusta siinäkin näh tävissä. Eri puolueitten lehdet lausu mat sen johdosta armostelujaan, por varilliset moittimat raittiustyöntekijöi- tä, sos.-demokratiset yhteiskuntaa. Rait- tmsmäki puolestaan kehoitta» kaikkia moittijoita astumaan yhteistoimintaan. Meidän tunnuslauseenamme ei voi olla irti sosialisteista, eikä irti porva reista, vaan yhteisvoimin yhteistyö hön. Tämän jälkeen toimitettiin kesknS- hallituksen vaalit uuden vaalitavan mukaan enemmistövaalilla eikä niin kuin ennen suhteellisesti. Malituiksi tulivat: maiSt. O. V. Louhivuori lsuomett.), kansanopistonjohtaja Roope Kojonen (nuorsuom.), neiti Miiua Sil lanpää (sosial.) ja neiti Maiju Sep pälä (suom.) Vuosikertomuksessa mainitsee toht. Heleaius-Seppälä siitä vaikeudesta, joka R. Iillä on ollut rahallisessa suhteessa, tuo yhdistys ei saanut val- tioapua viime vuonna kuin 14,285 mk. (enuen 45 tuh.) R. I.llä on nyt 20 tuh. jäsentä ja raittiusväki nousee Suomessa 70 tuh. henkeen. Lauvantaina piti maist. Hartema valaisevan esitelmän vanhojen kreik kalaisten ja roomalaisten kylpytavois- ta ja kylpylaiiolsista. Puhuja huo mautti kuinka treilkalaisilla vanhoina aikoina kylvyt oUvat harvinaisia mutra sitten urheiluelämän kukoistaes sa tulivat tarpeellisiksi. Kertoi sitten laajalti vanhan Rooman kylpylaitok sista, jotka kehittyimät keisarivallan aikana snuremmoisitsi ravintoloilleen, kävelypaikkoineen ja teaaitereineen. Ileisessä raittiuskokouksessa otettiin keskusteltavaksi kysymys: raittiustyö ja nykyinen siveellinen työ. Alustuk' sensa päätti toht. Taskinen seuraamaan ponteen: Meisea raittmskokouksen olisi kään nyttävä senaatin puoleen pyynnöllä, että se asettaisi eri aloja edustavista asiantuntijoista komitean, joka saisi tehtäväkseen ottaa selvää siveellisyys- oloista maassamme koko laajuudessaan ja erityisesti vallitsevista epäkohdista tällä alalla sekä ehdottaa perinpohjai sia toimenpiteitä tämän tärkeän yhteis- kunnallisen kysymyksen järjestämisestä. — W liaikmsena toimenpiteenä eh dotti, että mit i p!kem-?iu olisi aikaan saatava 2 poliklinikkaa sairaita var ten, joissa samalla hoidettaisiin muita kin sairaita, etteivät ne saisi mitään erityistä leimaa. Opeit. Tamminen alusti myös sa maa kysymystä ja esitti ponneksi: RaiUlusjeurain tulee mahdollisuu den mukaan suojella hoidon puutteessa ja huonoissa kodeissa eläviä lapsia kaikellaifilta huonoilta vaikutuksilta, erittäinkin sellaisilta, jotka johtavat paheisiin, rikokjiin ja kristinopin hal- vekfimizeen. Tässä tehtävässä olisi yhteistoiminta muiden vakavoin kris- tillismielisien kansalaisten ja yhdis tysten kanssa tehokkain. Kysymyksestä syntyi kiivas keskus telu ja jätettiin asia valiokuntaan, joka seuraavaksi päiväksi laatisi pon net. Seuraavassa enemmän. Mesipoika. Auran Kevyt-Olut TMNMMpllllKKi. MeiskatsauS kassa-arviosta heinäk. 1910. Tulot: Talletettu vastakirjoilla 2,081 erässä 465,223:06 Sisäänmaksettuja laiuoja . . 640,633137 Karttuneita korkoja .... 675,029:10 Nostettu juoksevalta tililtä . 845.000-— Karttuneita maksuja talletus- kammiosta LO: — Talletuserien luku L,7S3 ja summa .... S.mk. 2,123,S0ö:dS KassasääStö kesäk uulta . . . S0S.«73:S7 S.mk. S.4SS 579: S0 Meuot! Ulosotettu vastakirjoilla 1,8S3 erässä S1S,3SS:83 Annettuja laiuoja .... 633,S00: — Miety juoksevalle tilille. . . 270.000: — Wiety talletustilille .... 1,0ö0,000: — Meuoja pauktutalosta . . . 233:75 Maksettu palkkoja, palkkioita ja muita hoitokus tannuksia . . 5.063:01 Ulosottoerieu luku 2,062 ja summa .... Sunk. 2,874,152:5» KaSsasäästö «loku uhu» . . . 55,426: SI 1437S S.mk. 2 42S.57S: 50 Tietoja kansan merkkipäivistä. Elokuu. 10. Lauri lapset papumaahau vetää. Laurisia syksy, Kynttelistä kevät. Lauri lampaat karitsee, Perttuli hu malat silpoo. Lauri laumaan panee, Perttuli peräti viepi (sanotaan muuttolinnuista). Lauri ja Perttuli ovat pelätyt hal loistaan. Parempi on kylvää Laurin tuhkaan kuin Perttulia likaan. Lauri oljilta parempi, Perttu pa rempi jytviltä. Kylvä, kyuuä uutisella Lauria, Perttukin välillä. Maan jos vanhasta rvaraä, Ala panna Pietarista! 15. Kuu 15 p. on kylvössä, niin ei ole katumisessa. 20. Somnli kylvää pehmeitä maita. 24. Sitä sää sinä syksynä, mitä päi vä Perttyliuä. Kahden pnolen Perttulia oa savisen miehen kylvöaika. Perttuli sanoo: Kylvä, kylvä uuti sella, Älä vanhalla vakoa! Ei fikiä siipilintu Päivän Perttulia perästä. — Ei ole vuoden vuottamista Päivän Perttulia perästä: Ei Nhe halla haon takaa, Kaste kaihosta sijasta. Waahat suomalaiset jakoivat vuoden kolmeentoista kunkauteen. Ne olivat: talvikuu, enfimäiuen sydänkuu eli tal- vipyhäiukuu, toiueu sydänkuu eli helmi kuu, vahtokuu, hanlikuu, mahlawu, toukokuu eli lehtikuu, suvikuu, heinä kuu, mätäkuu eli elokuu, syyskuu, ruo- jakuu (lokak.) ja marraskuu. — Poria urkurinvirka. Maltakirjau Porin kaupunki- ja maaseurakuunan urkurin- virkaan autoi tuomiokapituli t. k. 28 p. Mik kelin maaseurakunnan lukkarinrknrille Kyösti Alholle. — Kavallus Poria säästöpankissa- Porin säästöpankissa on huomattu olevan 2,550 ml» vajaus. Marmaau ei vielä tie detä miten se ou syntynyt. — UuttSruiSta jauhettiin viime perjan taina Torrbölessä Kemiössä. Lauantaina lie nee siis syöty uutispuuroa? poimintoja. — Woima Olat ja raittiuskokous Raittiustokouksen arpajaisiin oli joko anteuas mallastehtailija lahjottanut muutaman korin „Woima Olutta." Raittiusmiehet olivat juo maa tutlineet ja havainneet sen olevan al koholista vapaata. Woima Olut päätettiin sitten joukolla juoda tietysti makjoa vastaan, josta rahat tuli arpajaisten hyväksi. Mutta miteu lie ollut, oliko olueu vaikutuksesta tai väsymyksestä, uim kokouS tuli illalla levot tomaksi. Silloin eräs vauha raittiusvete- raani tiuskast: »Woima Olut pois raittius- kokouksesta." — Mikä mistäkta tykkää. Ote lennok kaasta juhlapuheesta Ouluu räätälien kokouk sessa: „Euinie saa odottaa, että saisimme nii tän ivä.i ilmein työtä ja vaivaa. Emme ina syötävälsemme suuhumme ! n-estäö» Ien'!::,! malmiitsi paistettuja kär- ei saa puuttua mistään KfSszmmostz. Sananparsla Mynä mäeltä. Mynämäellä on tehnyt arvokkaita kielellisiä tutkimulsiä maisteri Emil Saarimaa kooteu satuja, tarinoita, sananlaskuja, puheenparsia y. m. Lainaamme tähän muutamia hänen MarsiuaiS-Suomalaiselle osakunnalle jättämis. tään sananparsista: „Kerju se on knu kestä, kyll täsä muu raha ja tavarap Pia loppuva. Leipiä tänne näi, sano Lammin kerjä'äi. Kaikk elävä viralas ja lukkar ja kuko ijol kiralas. Förpii ikä Minha Raevon kirkonmeno. O uim totinen knu Potilam puntar. Älä puhup poik läppi päähäs, ku seittämä eune o ja yhrest näkyvä luu. Uuui, mukulat, ku ooroi tule. O niiu kiiru ete sylkemän kerkk, luu toise miähm plakkari. Siiu se ol, sano Reeni Liis, ku Juha kaike rahq jvt. TSmlt maailma ja Pehr» myll kSyvS mo- lemma vaStou päi. O uiin kiiru ikäm Panelian käsikivel. Ku mnä tämä ja yhren tois» viäl saa, niin kolmS fitt eue viirest puuttu, sauo ämm dl orava käsitt. Maailma tämä o, sauo klSsanpoik, ku fil- mäs avo. Älä puh poik pehmiöi." Mmltll kotimllllltil. — Mipurin ttini» »Svernös- r!» virkavapaus. Kenraalikuver nöörin kansliasta on ilmoitettu senaa tin sivilitoimitnskunnalle, että Viipu rin läänin kuvernööri B. von Troil ei voi saada virkavapautta ennenkuin H. M. Keisari on lähtenyt Suomen saaristosta. — Maata pak»ok«owutetaan. Venäjän sotaminiSteriöstä on kenraa likuvernöörin kautta saapunut senaa tille kirjelmä, joSsa pyydetään senaa tin toimenpidettä maan pakkolvovntta- miseksi Miipuriu läänin Uudenkirkon pitäjän Jnon kylässä. Pakkolnovutet- tavaksi pyydetyt alueet tarvittane? Jnon Patterien tarpeeksi. — Aust puutavarayhtiö. Wa- paahra, ylitirehtööri E. Wrede y. m. omat anoneet vahvistusta »Kemijoen- snu"-nimisen yhtiön säännöille. Ahtiön kotipaikka on Helsingissä ja se» tarko- tuksena on ostaa puutavaroita Kemin ja Tornion jokien varsilta ja sahauttaa niitä. Osakepääoma on 2 ja puoli mil joonaa mutta voidaan korottaa S milj. markkaa». — ?osliwar«s wa«gttt«. Oulun Kiimingin postia anastaja Heikki Lau rila oa lauantaina vangittu Ruotsissa. — Saatiinko rahat takaisin, sitä ei sähkösanoma maininnat. — Salama tappanut ihmisen. Jaakkimassa raivosi perjantaina hirvit tävä akonilma. Satoi, minkä taivaasta ehti, ja ukkonen raivosi kovasti. Mikäli tiedetään oa akkonea tehnyt paljon tu hoja. Ikävin kaikista on knitenkin, että Jaakkimaa pitäjää Okkalaa kylässä sa lama iski Saikkosen taloon tullen sisään savupiipusta. Kovimman iskua-sai ta loa emäntä, joka kuoli paikalla; muut huoneessa olijat menivät tainnoksiin ja virkosivat vasta jonkun ajaa kuluttua. Ihdeltä lapselta vioittui silmät häikäi sevää valoa vaikutuksesta. Onneksi ei salama iskiessään sytyttänyt taloa pa- lamaan. — Ankara ukkonen kävi viime torstaina Humppilaa tienoilla, jossa se tappoi ihmijea. Murroa kylässä iski salama heinäniitylle, jolla Mäenpään torpan väki oli heinänkorjuussa. Koko väki, isäntä, emäntä, palioelustyttö ja poika menivät tainnuksiin. Emäntä ja poika toipuivat pian. Mutta isäntä Mäenpään selitti Punkalaitumen lääkäri kuolleeksi. Palvelustyttö oli vielä per- jantai-iltana tainnoksissa, mutta lääkärin lausunnon mukaan hän jää henkiin. — Näin odottamattomasti surmansa saanut torppari Mäenpää oli likemmä 70-vuo- tias ukko. — Murha laivassa. Tiistai, iltana kun höyryl. »Turisten* oli me nossa Mikkelistä Lappeenrantaan, mat kusti laivassa m. m. puutavaraliikkeen- harjottaja Mälkösen työnjohtaja Haa piainen ja muutamia työmiehiä. Olivat jo mennessään olleet jonkunverran päih tyneitä mutta muuten siivolla. Kärpin laiturissa Suomenniemellä poistuivat miehet laivasta ja olivat menneet met sään juopottelemaan. Mukana olleiden kertoman mukaan oli syntynyt tappelu, jolloin työm. Kasper Mäisänen Hirven salmelta oli lyönyt nyrkillä ja kivillä Haapiaista ja Miettistä sekä puukolla Mikkelin pitäjästä kotoisin olevaa Juho Mäisästä. Toiset olivat paenneet, joten Mäisäset jäivät kahden. Aamulla löy dettiin Juho Mäisänen noin 100 mtr. päästä tappelupaikalta kuolleena, puu- konhaava vasemmalla puolen rinnassa. Kasper Mäisänen oa vangitta ja passitettu Miipuria lääniä vankilaan. — Mies hevostneen jSLuyt ju na» «Ce. Kun lauantai aamuna klo 7,20 Lappeenrannasta lähtevä matkus tajajuna oli ehtiuyt noin 200 metriä asimalta ensimäiselle ylimenopaikalle, jäi Lappeenrannan torille tuleva maalainen Antti Seppälä hevosineen junan alle. Seurauksena oli, että Seppälä loukkaan tui aivan hengen vaarallisesti, hevo nen niin pahoin, että täytyi lopettaa. Kärryt menivät aivan pirstaleiksi. Seppälä vietiin Lappeenrannan sai raalaan. Kuulojen mukaan ei tällä ylimeno- paikalla ole vakinaista vahtia, sanoo Työm. — Itsemurha rakkauden takia. Wiime iviikzn maanantaita vastaan yöllä hirtti itsensä Alihärmässä Juho Haapojan renkipoika Erkki Kork. Syynä epätoivoiseen tekoon on ollut se, että poika oli rakastunut samaa talon pal velustyttöön. Kun rakkaus ei synnyt tänyt vastarakkautta enää, niin tunsi poika itsensä hylätyksi ja ryhtyi tähän epätoivoiseen teioon. Kork oli kulkuri poika, arvellaan hänen olleen kotoisia Lapinlahden pitäjästä. Ikä on 20 vuot- tä, kertoo J:a. — Aautatleonnettomnus lähetti. Kaa Helsingistä pohjoiseen menevä poSti- jaaa, joka saapua Tampereelle klo S,10 i. p. lauaataiaa oli saapunut lähelle Kaljaa pysäkkiä haomattiia postijunasta, että edessä olovaa mäea alla seisoi ta varajuna, josta annettiin pysähdysmerk- kejä vasta fitte, kun postijaaa jo oli älamäkeä kulkemassa. Kun kovia jar rutettiin, saatiia PoStijana pysähtymään 20 metriä päähän tavarajunasta. Mat kustajat säikähtyivät niin, että hyppeli- vät vlos vaunuista. Syynä seisahduk seen oli se, että tavarajunan veturi oli vikaantannt. Kaa vetari saatiin kun- tooa jatkoivat molemmat junat matkaan sa Tampereelle. — ?erhe-ettmSS sekin. Tampe reella juopotteli toisviikolla työm. Kalle Andersson ja vaimonsa Milhelmiua. Seuraus tästä oli että syntyi riita puolisoiden kesken, joka loppui siten, että mies heitti vaimonsa kiviselle pi halle. Seuraavana päivänä kuoli sit ten vaimo. Mies tuomittiin T^mpe> reen r. «ssa lauantaina kuolemaa ai heuttamisesta S kaak. vankeuteen. — Surullinen tapaturma. Aoika kuollut, ifS loukkaantunut Per jantaina iltapäivällä sattui Hauholla Kokkilaa kankaalla surullinen tapaturma. Erääa matkustavaisen hevonen pillas tui ja kuorma kaatui maantien ojaan. Rattailla ollut isäntä sai pahoja ruhje vammoja ja makasi tiedottomassa tilas sa, kunnes paikalle saapuneet korjasivat hänet pois. Surkeammin kävi isännän mukana olleen 8-vuotiaan pojan, joka saamaStaaa täräyksestä oli heittänyt henkensä. Hevoselta oli toinen etujalka katkeavat. Loukkaantunut vietiin Hämeenlinnaan lääkärinapua saamaan. Hevonen täytyi lopettaa. Mies oli niin huonona, ettei voinut tapahtumasta lähempiä tietoja antaa. Taskusta löydetyistä papereista päättäeu ou hau joku O. E. Miitala. — MietSki» Hessertin nruryaa. Muolau Pölläkkäläa kylästä kotoisin ole vaa sahatyöläiseu Uuno Koposeu tuo mitsi kihlakunnanoikeus Gcffertin jutussa tekcmäStä väärästä valasta vuodeksi kurttushnonevankeuteen. Koponen vetosi hovioikeuteen, joka nyt viime kuun lop pupäivinä antamallaan päätökiekä va pautti hänet syyttömänä. Kolme kuu kautta sai Koponen jo kärsiä viatto masti tutkintovankilarangaistusta Mii puria vaakilassa. — Faas tehty raiskaus. Sarko laa Röykkyläa kylässä tapahtui toissa laavaataiaa taas ykst avita sauriuta siveellistä mädäanäisyyttä osottavia te koja, joista tämä vuosi oa tullut su rullisen ja Pelottavan kuuluisaksi. Muok- ralaisenpoika 17-vuotias Nikolai Ku rikka houkutteli erään 5-vuotiaan tytön metsään, joSsa raiskasi hänet. Asia tnli kaiteakia ilmi ja poika vaagittiia. Hän oa tunnustanut tekoasa. Lääkäri, joka tarkasti tytöa, on to distanut raiskauksen tapahtuneen. Tyttö on sairaana, matta lääkäriä laasuaaoa mukaaa voivat vammat parantaa. — Auna mursLannut miehen. Pikajuna a» 2 ajoi eilen a.p. Simolan ia Maillikkalaa välillä miehen kuoli aaksi, jonka papereissa oli työmies I. Lapveteläinen Lapinlahden pitäjästä. Kasvatuslaitokset. Senaatin siviliioimituskunta on val mistanut Käyrän, Koivulan ja Ostensön turvakotien menosäännöt olemaan voi massa t. v. loppuun saakka. Menoerät päättyvät: Käyrän 33,315, Koivulan 20,678 ja Östensön 17,470 mkaan. Menosäännössä on Käyrän kasvatti- määrä 45, Koivulan 35 ja Östensön 25. Sitäpaitsi on määrätty 500 mär kää ylim. määräraha Käyrän vaatetus- varastoa lisäämiseksi. Koivulan kas vatuslaitokseen on otettava maanvilje lystä taitava kaitsija ja emäntä sekä Östensön kasvatuslaitokseen opettaja ja emäntä. Turun Siemenkauppa. 5 »im UMM MÄÄ""' Pilsnc» ja Laakeri-Olutta Vi ja V, Pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaan hinnoilla ja seulisälsi toimi tetaan vielä lähetykset 3565 x Rudolf Gardberg, Linnankatu 15 b. Wieniä tietoja. — PormeStartnvaalissa Torniossa lauantaina sai enimmät äänet varatuomarit HolmeruS 771 ääntä, varatuomari Lund 678 ja Tornberg 550. — Lopullinen nimitys. Kenraaliknver- nööri on Yhtynyt senaatin päätökseen Jämsän piirilääkärin lääketiet, lis. O. Bergströmin nimittämisestä Hollolan piirilääkäriksi. — LaotfilaitoS. Lnotsihallitns on ano- nnt, että Saimaan piirin lnotsipäällikön lvi» ransii-njen palkkaamiseksi 1 pvästä kesäk. vii me tunu loppuun myönnettäisiin 216 mkan 61 pain smrrniuen määräraha kuukaudessa. — Uast sanomalehti. Nya Presseniä kuS. tantava osakeyhtiö aikoo ryhtyä julkaisemaan Helsingissä „Dagens Nyheter" nimistä sano malehteä, jouka vastaavaksi toimittajaksi tu lee tri A. Lille. Lehdestä tulisi Nya Pres seniä aamupäiväpainos. — Lapsi padoanut akkunasta ja kuollut- Torstaina putosi Viipurissa Tiiliruukilla mnuau 7 vnotiaS tyttö toisen kerroksen ak kunasta maahan ja tuoli melkein heti. — Wäärtä raplaa rahoja on ilmesty- nyt liikkeelle Mnolassa. Rahat lienevät saa puneet Meuäjältä. — Itsemurhayritys. Muuau juoppo hulluutta sairastava nainen attoi viime per jantaina hirttää itseusä Miipuriu kaupungin putkassa. — Saatiin estetyksi. — Witme rahavarkaus Miipurissa, josta olemme kertoneet, on ielwiyrqnyt. Ra hat 1,200 mlaa oli varastanut kaupp. La- toirill puotipoika Tyukkyur». Poika omisti varkautensa. — Hengentvaaralltuen puukotus. KeS kimiikko-iliaiia rto 10 ajoissa U!i eräs tois taiseksi tuntematon mies puukolla maalarin- oppilas Wäinö EuckeMS hengenlvaarallisesti rintaan eräällä Pentillä Esplanaadilla Hel singissä. Puukottajasta ei mielä vle tietoa. Mikäli kerrotaan, olisi puukotus tapahtunut aiman aiheettomasti. Enckell, zota hoidetaan kirurgissa, on niin heikko, ettei hän kykene antamaan tapahtumasta mitään tietoa. — Auntata lataat. Ylistaron kunta ou anonut valtiovaroista 60,000 mk. kuoletus- laiuaa uusien kansakoulujen rakentamista var ten. — koleralääkärit. Lääkintähallitus on määrännyt koleralääkäriksi Riihimäelle lääk. kand. A. Tavaststjernau. — Lavattomasta hirvenme säSthl- seStä tulee asetettavaksi syytteeseen Tampe reen v. t. kaup. viskaali Palander. — Kaivolaa tulipalo. Nyttemmin saa tujen mukaan, on RaivolaSsa sattuneen suu ren tulipalon vahingot arvioitu 14,570 rup laan ylt vakuutusarvon. Sits melkoinen vahinko. — Meteori ostettu- Mikkelin k» pu donneen meteooriu kappaleet on lunastettu geologiselle toimistolle 100 markalla. — Pittäaatemea keskuslaitos. Lääket. lis. H. Widbom on määrätty kolmeksi vuo deksi Pitkänniemen keskuslaitoksen lääkäriksi. Kirjallisuutta. — Hlavan Aomaanilehti Mar cello, vihot n:o 13—14 ovat ilmes tyneet. Tämän teoksen alkaessa, josta nyt on ilmestynyt 3 vihkoa, on sopiva a.ka tilata Otavaa romaarnlehii. Otavaa kustannuksella ovat sitäpaitsi ilmestyneet seuraavat uudet teokset: N. R. af Ursia, Kaasaasi- vistysharraStaksia alko- mailla. Kansankirjastoista ja kan sanopistoista. 104 siro. 7 kuvaa. Hinta 1: 60. Tämä tohtori af Ursinin uusi kirja sisältää erittäin runsaasti mieUäciinnlt- täviä tietoja ulkomaiden kansankirjas toista ja lukusaleista sekä kansaa- ja työväenopistoista. Se perustuu osit tain tutkimusmatkoilla tehtyihia huo- öögz Linnankatu 15 b. Humalistokatu 13. Auran Kevyt Mut hyvin varaStoonpanm, alko- holimietoa, virvoittavaa. 4008 mioihia, ofittaia alaa koskevaa laajaa ulkomaisen kirjallisuuden tutkimiseen. Seikkaperäifimmin on siinä tehty selkoa Pohjois-Amerikan Mdysvaltojenja Eng lannin kirjasto-oloista, Tanskan kaa- sanopistoliikkeestä sekä Englannin työ väenopistoista ja yliopistonlaajeaauk- sesta. Otavan näytelmäsarjassa: NvS. Kaarle Halme, Mur tuneita. Nelinäytöksinen näytelmä. Toinen painos. Hinta 2: 25. — Nv 3. Kaarlo Kytömaa, TeSt a. meattia etsimässä. Aksinäytök- sinen Pila. Hinta 90 p. — Nu? 4. Kaarlo Kytömaa, Ka- har- sopasero ilmestyi herras väen eteiseen. Yksinäytöksinen pila. Hinta 90 p. Kunnollisten seuraaäytelmäia tarve on käynyt yhä tuntuvammaksi, ja sea tyydyttämiseksi oa nyttemmin myöskin Kustannusosakeyhtiö Otava alkanut ju- laista erityistä »Otavan näytel. mälirjasto" nimistä seuranäytel- mäsarjaa. Sea ensimäisenä numerona on vanha tuttu Pakkalan .Tukkijoella" ja seuraavina nämä tässä mainitut nu merot. Ostettaessa seuroille näitä näy telmiä, jotka ovat erittäin pirteitä ja huvittavia, on uäyttelemislupa Pyydet tävä kirjoittajalta. MM ja toista. — Sai lääkkeitä ja söi. Äskettäin toi eräS maalainen DZanhaan apteekkiin Ou lussa lääkäriltä lääkemääräykseu, joka hänelle toimitettiinkin. Kuu pullo häueu eteensä tis kille asetettiin sattui siiuä vieressä olemaa» piukka apteekin vaStamerkkejä ja «e miehem me apteekkilaisten huomaamatta pisti tak kuunsa luullen niittenkin lääkkeisiin laulavan. Muutaman tonnin kuluttua tulee mies kum minkin takaisin apteekkiin vastamerkkipintta kädessään kysymään- Kuiuka monta näitä pi tää ottaa? Olen jo kolme uäitä syöuyt. KA Perjantaina kuoli Raahessa kaupan» gia raatimieS Ivar Friman 50 v. vanhana. Raatimiehenä Raahessa oli vainaja toiminut 20 vuotta. Miime tiistaina kuoli Helsingissä Muolau seurakunnan kappalainen Matti Eliel Castrsn 50 ikävuodellaan. Mainaja vihittiin papiksi v. 1383 ja oli sitte kirkkoherran apulaisena Koivu- lahdella ja Noormarkussa ja nimitettiia v. 189? Ikaalisten ja v. 1903 Muo- laa kappalaiseksi. Wainajaa suree puo liso, 2 lasta sekä suuri ystäväjoukko. B5älipaloja. — Meidän Hanaa on koulussa kolman nella luolalla. Hau j-n viime lukukaudella kirjvttaalseeu aineen „Mikä minusta tulee?" Haoiill kirjotti: »Jösikka". — Kotona hänelle siitä aika lailla naurettiin. Seuraamana aamuna kiiruhtaa Hannn ta vallisia aikasemmiu kouluun ja kysyy opetta jalta hätääntyneenä: .Minä kirjotta eilen aikovani tulla issi- kaksi. Woiko sen vielä muuttaa?" 14S mahtoi, aoia kuusikymmentä vuotta sitten, kuu lua Moliere'a Cleante'ehen. (Eräs näytelmä). Manha kahdeksankymmcnineu muori oli vii meinkin saapunut nyt portille. Kiinnittäen mus tat, heikot silmänsä muukalaiseen, ky,yi haa ma talalla äänellä, mitä vieras tahtoi. .Minä olen ministeri Chaptal'ia kirjuri-, sanoi herra tärkeällä ääaähdyksellä, »ja olea tullut ' „Minä tiedän, minä tiedän-, saavi eukko tyy tyväisenä ja kiirehti avaamaan porttia. »As tukaa sisälle, hyvä herra. NeitiköS vasta nyt ihastuu, kun saapi nähdä teidät. Tulkaa, hyvä herra!" Hän kävi rivakasti vieraan edellä sisälle, ja samassa, ku? hän kädessään olevalla nahkahih- nalla hyvin tapaavilla iskuilla toisinaan peljätti todellakin sangen kärkkäitä koiria etemmäksi, sa-> noi hän läähättäen ja yskien: „ah, mutta nyt vasta neiti iloisek,i tulee, kun saapi nähdä tei dät, hyvä herra. Korkeimmallaan olikin aika, kun saimme apua. Niin, kaikkein korkeimmallaan! Meillä on puutos kaikesta, ja kuitenkin tahtoi neiti kuolla mieluimmin, kuin pyytää vieraaa apua. Mutta Ranska on toista; Ranskalta voi hän apua Pyytää; sillä Ranska ou häaelle kii tollisuuden velassa, jota se ei vielä koskaan kuitenkaan ole pyytänyt palkita neitille." „Nyt olemme me neidin vierashuoneessa", lisäsi hän, kaa Hz olivat tulleet erääseen sivan 14» „AH, kreivi ei siis ole vieka matkustanut?^ kysyi Klairon iloiten. »Anieelsi, teidän armonne'. Herra maakreivi on matkustanut jo kolme tuntia sitten neiti ,n la vensin kanssa yhdessä. Kreivi meni jalkaisin ravintolaan ja matkusti sieltä neidia kanssa, neidin vaunuissa. * Klairon ei vastannnt mitään. Hän seisot suorana ja ylpeänä, pudistaen molemmin käsin sen nojatuolin selkälautaa, jonka vieressä hän seisoi, posket kuolonkalpeina, huulet värisevinä ja katse jäykkänä ja kylmänä. Hovimestaria rupesi kauhistamaan Klairon'ia läheisyys. Häaen piti herättää häntä hänea huumautumisestansa. »Teidäa armonne l" sanoi hän kovalla äänellä. »Koska ai'otte matkustaa? Joko tänä iltana, vai vastako aamulla aikaisin?" Klairon kääntyi hitaasti ja ylpeästi häneen. »Valjastettakoon kohta vaununi!- sanoi hän tukahtuneella äänellä. »Tahdon jättää ko!M paikalla tämän paikan.- Ja hän otti muutaman askeleen ovea kohti. Mutta nyt horjahti hän kerrassansa ja vaipui voimatonna lattialle. Neiti Klaircn, 87.