N:o 160 — 1910 'KESKI-SUOMI Sonnnntaina heinäknon 17 pm» H«rra De«trlch. Erään etelä-ruotsalaisen lsyden Pieta rin kirjeenmaihtaja kertoo kir^erssään tval-takunnan nemvoston ratka -seiv,isia täysi-istunnosta Suomen kysymyksessä herva DeMrichista seuraamaa: Kuka oli se mies, jonka suloinen ääni wäl'takunnanneuwostossa turh«n koetti innostuttaa kutÄrjoitaan Ä:näjän halli- tufjcn mäkävallantekvon? Se o:: Dcut- rich ja koslia moni armoisista luk.joistam tuskin mahtaa tuntea tätä personallisuut- ta, teemme pikimilen hänen tutt«vuut- taan. Teutrich kuuluu niihin -Venäläisiin byrokraa-rteihin, joille haarniskoiduille «- lämän taisieluAsa, ei mikään ole mcl)» do-tonta, ifoäfa ei mitään keinoja ole hei tä wastaan, eli buten täällä sanotaan — »he mcnetvät Mastustamarta läpi tu- lcn ja meden". D. tunnettuna Pietarin w«rkamlcs>pii- reissä nimellä Hun-tukkainen' vl: Suo- messa Bobrikossin orkea käsi ja pahahen- ti. Kun tuo ikimuistettcuva maanisä kaatui Eugen Schaumanin rr>v»lmerin kuulasta, kuta silloin tarttuisi ohzakslin, jollei Deutrioh. Mutta rauhallinen Suo- men Mallankiimous »veti mustan «miiman hänen laskurinsa yli ja hän sai Menä- laisten poliisien ja jorrtarmun «'.upäiis- sä Perääntyä Menäjän rajan taakse. Til- loin »vannoi hän pyhän Malan, clPci «os iaan läpäisi, «nnenkuin olisi kastanut, ja tämän »valan on hän, kutcn ainakin us- 7ollinen Menäjän alamain-n, pitänyt. Itse valtakunnan lainsäädännön aate on Deutrichin oma ja sen toteuttaminen tapahtui »vähitellen, aavan huomaamat- ta neuwokkaisuudella, joka todellakin ha» ke e »vertaistaan, n.s. .Bobrlkossilais«n Mekjeslunnan' kautta, jonka muodosti D. ja eräs «versti Nimet mitä myöskin «li -suomalaisen raakalaisuuden uhri. Jokainen, jcika tiesi, kuinka olosuhteet todellisuudessa m-uodoStui-mat tässä maaSsa Japanin sodan jälkeen, huomasi kyllä, «ttä »vallankumousta Hyltvinkin pian seuraisi taantumus, jonka maaperään »B:n tveljeSkunnan" juonet Suomea ivastaan luonnollseSti painauim.rt juu- rensa. D:n suunnitelma tuli täi)tän- töön ivalla n toimella meneStyStaivalla Suomea tvaÄaan kuin Plehmen ja Bob- ritossin; nyt pi-täifi HiiSDyttömin menet telyn sijasta, paljon tehokkaammin salai suudessa miinoittaa toimi-ala, odottaen käsnvällisesti oikeata ajankohtaa miinan räjähtämiseen. Bobrikossin m^nesiysta- pa. pcikottaa suomalai«sille tvenäiäisiä po- liisiunisormuja, lkirjoiltaa uudestaan Hellsingin ?atu-kilwet ja muut sellaiset lapsellisuudet, olisi ollut nyt kerrassaan V^pcrää. Ei, kaiken piti Suomessa jää- dä ukkonaiscsit entiseen asuunsa, i^s>'a sc oli mallankiimouksen jälkeen, rUcimät suomalaiset heräisi tietoisuuteen mäjy- im>ksc-5:ä. Jokaista asattoiematonta te- koa fiiomalaisicn p»olclt-a ui'.);ti „me!jcS- kunta" hymäkseen «suurella lait.nvuudclla. siinä tarkoiuitscsia. että Mcnäläistln kummiituskauhu Mirite^täisiin tuota — kiitos Bobrikossin — nousemaa suoma laista sosialismia Ivastaan. Tällä taivalla knpsyi mchdoin ^'tol^pi- nille, joka Mucsi sitten samojen salaisten juonien tähden seisoi kukistumisensa par- taalla. Makaa aie ajaa läpi menäläincn lainsäädäntö SuomeSsal sua. Mvjakauppa-opulainen otti «pun ja etsi siihen merkityn Review of Re« views in kesäkuun numeron — ainoan, mikä kivjaZauppaan oli tullutkin. «An mies sai sen, ilmoitti hän oletvansa pai» noyliHallituksen lähettämä j-t otiaivansa numeron taZalMarikkoon. jonka jälteen hän niine hymineen meni, jättäen kirja» tauppahenkilötunnan ihmettelzmään se- kä merlillistä kaupantekotapa.r eitä ta- latvarikontekojärjestelmääkin. Hagelstamin kirjakauppaan oli samoin saapunut outo mieshenkilö samallainen lippu kourassaan. Silla ai» taa kun kki^jakaiippa-apulainen i<ifit erfi* mään pyydettyä numeroa, saapui puo- tiin toinenkin mieshenkilö. Hän n ha<- lunnut ostaa mitään, asettuihan »vain c- dcllisen miehen mieveen. Kirjakaupassa v. mainittua numeroa ollut, mutia apu- laincn toi saman lehden mi-me joulu- kuun numeron esille. Molemmat miehet katscliinxrt sitä hetkisen, mutta eimät ot- tancct, »vain poistuimat. 9ievicw of Reviems on tunnetun sa- nomalehtimiohcn ja rauhanystämän Mr. Tte adin toimittama. EtsityAsä nu- «mcrossa lienee eräitä Europan huoma-t- tirjen ja arwotkaiden kuiva- ja pilale!)t'.cn julkaisemien politisten kumien jäljer.nök- »iii, joiden lienee laamaa laatua. katsottu o!o'.van louk- Tampcreellakin etsittiin mainittua ai- kakauskiqjaa Lyytikäisen kirjakaupasta, mutta ei tawaätu. Ahtä huono onni oli painoylihallituvs«lla Porissakin. Painoylihallitus on myöhemmin il moittanut, ettei se ole omasta -'uolestaan ryhtynyt mihinlään muihin tyimenpitei siin iakatvarikkoonaton saihteen, htm ai noastaan lähettänyt salaiset asiakirjat maan kaickille kutvernööreille, joiden tuli ottaa samottu numero Revi Av of Re views'iä taikcovarikkoon. Sittenkuin pai noaisiamiiesten mivat owat lakkautetut, ei painoylihallitus ole toistaiseksi läbettä- nyt ketään henkilöä taZaMarikkoja tcke mään. Pikku-uutisia. PaluohallltuS ja „Review of Revlews". Helsingissä ei etsiskelyä ole maiZiraa- tin toimesta toimitettu. Mu ta paino ylihallituksen omat lähetit oivat ainakin Akateemisesta kirjakausasta yhden kappaleen mainittua, luonurlcijil» le lukijoille sopimattomaksi li7so>.!ua, numeroa takalvarMoon ottaneet. -Se tapahtui seuraamalla talvtilla: Wiime maanantaina illalla ''aajjm kir- ja«.'aup«paan eräs omituinen mieshenkilö, joka pyysi saa^a kappaleen kädessään ole- «vaan paperilappuun merkittyä julkai- sen yksi juonen isku Paavolle. Mutta wielä on neljännes alkuperäisestä chl- möstä pysrössä. Sitä Pacuvo looolit tuskaisen hellällä tarkkuudella: jospa tuon wiela saifi ehyenä aittaan. (Jatk.). — »Nukkuva juna" ja GoloS MoSkmh. Selostaessaan Tukholman «,Aftc»iÄ'ade« tin" tunnettua kirjvitu-ta „nutkuivaita junaSta", sanoo Gol. Moskmy tu!limuk« sen osottaneen, että ruotsinmaala"':n leh« den otatsuma. että kt/symtikseZsä olisi ollut prolvokarsioni, on mielikmv:tuKsen tuote, josta näkee miiä keinoja suomalai- ^et käyttämät halmentaaks^een Wcnäjää Momaiden silmissä. Tässä eiMctt vle prowokaattoreita wenäläi>set lviranomai- ^et. sanoo kirjoittaja, maan rau:atiel>.illi- itus. jolla ei ole riittäwää rankaisuoikeut- ta. Niinpä on muuan Pietarista lähte- nyt markustasajuna mennyt Lanskajan a- seman ohi. pysähtynyt tvaSta Udelnajas — Tapahtuma metsästysretkellä. Eräs pietarilainen kirjeentvaihtaja kerloo ^Smenska Dagbladetille" seuraaioan ta pahtuman. josta punatukkaisella" lii maalla Suomen tvastustajalla, herra Deutrichillä on oma osansa. »Eräänä louantai-iltana Miime tam» mikuussa lähsi «muuan me^tsästysscurue Suomen rauitatieasemalta junall.r inat kaan. 5tähän seurueeseen kuului menä- läisiä liite- ja Wi0kamiehiä, ja näitten iviimemainititujen joukossa eräs ivan- hempi herraÄnies, salaneuwos Deutrich, sekä minun »vanha ystÄväni, joia minul- le kertoi tapahtuman, entinen cioeisti- luutnantti H. MersäStys tapahtui Suo- mcssa, Wenäjän rajan lähei>syydcssä, Te- rijoen luona. Jo markalla herätti salan.'!i>wos yleis- tä pahennusta hämyttömästi ko>l,dellcs- saan suomalaista konduktööriä. Seuraa- »vana päiivänä oli ^hauska aamiainen nautittalva suomalaisessa talonpojan -ta- lossa. Suui pöytä oli katettu tulvan keskelle ja houkuttelciva tuoksu tuoreista paistetuista koureista suurissa Ivadcissa ylenisi mielialan siksi kovkealle. etten tar- Mitse sitä kutvailla, jos jolloinkin, kutcn armelen, olette «des Mähän hengittäneet raitista kesäilimaa -ta Uv isolla gänisjah- dilla. Kun sitten ensimmäinen sampan- ja>korkki oli paukahtanut ja lasit o luvat täytetyt, korotti salaneuwos äänensä za puhui Siivmesta taivalla semmoisella, nii- kä qjoi jokaiseen kuulijaan, jolla oli Mä- hänkin ihmisoike»Ä>en ja totuuden «tunnet- ta. kylNriä Märeitä. Hän isa» kuulla Ivastaukscn eräältä maainieheltään, «joika lisäksi kehoitti osan- ottajia olemaan ist.umatta samansa pöy- d^issä miehen kanssa, jonka kädet rivat tahrohfct koko kansan Merellä I Sainassa nousnvat mctisämiehet pöydästä, jutiäcn siihen höyryÄvät houreet, samapanjan ja isämnaallismielisen salaneu!vo?sen o- maan anvoonsa. — AwuStuksen kerääjät Menäjä» tu- levälle ilmalaivaStolle. Tamp. T:n y» leison osastossa on seu-raatva ylpeä pala- nen: jäällä matkoilla ollen näin Helsingin Sanomizsa Tampereen Sanomista laina- tun uutisen, ajossa ilmoitettiin minun ot« tatvan »vastaan lahjoitulksia Menäjän tu« le»vaa ilmalaiwaStoa Marten. Kiittäen htZväntcchtoifesäa reklaaminanne, ilmoi- tan tvain, että halukkaat lahjoittajat -kääntykööt puoleeni Mellilän asemalla, jossa olen, enkä Kyttälän asemalla. Pyy« dän myös Teidän hytväntahtoi-sssti otta« maan tämän lehtenne palstoille ja ke« heittämään yleisöä muistamaan tätäkin hyödyllistä tarkoitusta rovollaan. Helsinki »/, 10. mainittu lehti kertoo. OtuS oli 130 cm ^pitkä ja painoi 40 kg. Koivin oli sitkeä- henkinen, sillä maikla oli saanut kuuli laukausta ruumiiseensa, iski wielä me- neessä tveneen sisäpohjan rikki. Wangi» tun pyöriäisen «puoliso" oli koko ajan cl» lirt «rysän lähistöllä Mettä purSku:e>len. Lehden antamista tuntomerkeistä päättäen on tämä omituinen kala' pho« riäinen eli merisika niminen malaSeläirr, Ma elää Maltameressä ja Itämeressä ^ja kasivaa siellä jopa 2—3 metriä pit käksi. Suomen mesille tulee se käymään .joka kesä, mutia Harmoin eksyy se Suo- menlahden itäosiin, jossa sitä on tätä en- nen tatvattu tvain muutamia kertoja. Kerran on se tatvattu Laatokassakin (M. 1S10). — »Muuttolinnut" palaavat. Sorto- mursien ajoitta hytvin tunnettu saniar- mi Rudolf Willberg palasi oltiican ta- doPssa, «tiistaina Turkuun. Hän oli pu>ettu huononlaisiin siwiili'.vaattcinin eikä näyttänyt miime aikoina olleen j>:u- ri lihapatojen äärellä. — Missäs olet, Santeri? Tällä otsak- keella kertoo Häm. San. seuraalvan ju- tun: Sosialisticdustaja Sotrkri Niiortclvaa kaima taan monella kaiholla. Urjclaisct odottaimat häntä pitämään n.s. Costian- t>erin qsiäelmiä historian alalta I (Fors sassa ollessaan pistäytyi Santeri puhu- maan urjalalaisille ..kriStill. tnöiväcn- aatteesta»I) Ja Tampereen raasiuman- oikeus odotti miestä tviime lauantailta tvastaamaan eräässä painokannejiutuSsa, jonka Johannes Korpi, Teiskosia, on nostanuä Kansan Lehteä mastaan. Mut- ta Santeria ei »vaan kuulunut. Olisikohan mies pistäytynyt näin mä täkuun lähetessä pensaan taavse t>.ar- isoon. — Häm. S. — Tunsi tyttönsä tämän häissä ja siir- tyi asumaan vaimonsa luokse muudan Rautalammin mies joku aika takaperin. Tt)tär mietti Wiipu«rissa sulhonsa kanssa häitä, joihin monia Muo-sia »vaimonsa luota poissa ollut isä «sattumalta tuli muiden mies-ten Zan^sa ^kuokkimaan". MHdoin sai isä tietää, että morsian oli hänen oma tyttönsä, joka hänen inttälli- senä maimostaan erossaolon aikaiu oli kasManut aikaihmiseksi sekä muuten tul- lut hänelbe kokonaan tuntemattomaksi, sa- moin kuin hänkin tuolle tytölleen. Nyt se pMoiseSsa, idässä, keskisellä teollis suusalueella, Atämeremnaakunnissa ja luoteSseSsa oli kylmää, mieläpä paikka paickoin oli aamuhalloja ja lumisateita. Samalla kun ilma «lauhtui, alZoiivat ti« heät sa-teet, joten kylwöt, etenkin kemät- wil>ja, alkoavat nopeasti elpyä ja heräsi toiweita hytvästä sadosta, «en jaUcen seuraisi taas lämpimämpi sää, ja kun kosteutta oli riittämästi, kämimät iimas- to suhteet eri ttäin edullisiksi tviljan kas- wulle, tvaikka tulokisista ei vielä ivoida -sanoa -lopullista arMostelua. lEpäedullise-na ilmiönä oivat olleet ra- teet, jotka mvat tehneet jonkun Merran »vahinkoa teskisillä mustanmullan «eu» duilla za luoteisessa. Näin ollen oli syysmilijan kastvu kesä» kuun lopussa werrattuna edelliseen ivuo» teen hiukan huonompi, nim.: 004. piiri kunnasta oli 74 piirikunnassa ■ li 12,3 pros. kasmu alle keskimitan (edellisenä M. 41 piirikunnassa on se keskinkertai» nen ja !S:Ssa — huono. J ta il h nämä piirit oivat pääasiallisesti keskisessä teol- lrsuuspiirissä, keskisellä MuStamercn o- >!ueella, wähä-Wenäjjällä ja luoieijessa, joissa kuumuus, tuimuus ja kylmät säät haittasimat kukintoa ja jymän täytiymis- tä. Muis-sa 843 piirikunnassa on syys- Miljan faftuu tyydyttämä. jopa 2:i^:s]a on «se hy!wä. Kemätrvilijan yleinen tila on tuntuMas- ti huonompi tuin syysviljan: alle !:ski» mitan on 171 piirikuntaa, niistä l0'> pii- rikunnassa teskinkortainen ja <<Z.Ssa huo» no. Huonoimmin on komätmilja kasr.a- nut pMoisessa ja Leskisessä teollisuus- piirissä, joSsa sitä haittasi kylmä sää, se» tä tvähä-Wenäjällä.ja luoteisessa, joissa taas Mallini liiallinen kuumuus ja fui- muus. «Muissa 386 piirikunnassa on se tyydyttävä, jopa 1S3:ssa — hymä. Heinien kdsmua haittasimat tzllk^kuun kuumuus ja kuimuus sekä heimi?uun kyl» mät säät kaikkialla muualla pai!,'e lou» naisessa, etelässä ja pohjoiZ-KaukasiaS» sa, ajossa ilmastosuhteet olimat hym»^ ja siellä saatiin hl/ivä sato. Heinäk. sateet «Moimat chkä saada aikaan parannuksen heinän ^kasmussa muualla. Hyvin lajiteltu varasto Valkosia {Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. MorriuBtarpeita: huntuja, kokkia, «ukkia. Hienoja Valkosia silkkinen ällin oja. iin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. WjÄ>. yollei hän saawu» kertoo sama lchti, warowaMudm wuoksi, lukee hä» nen alustuikjensa ruhtinaS Tolgoru» kow. — Liiwimnaan yhdistämisen 200» wuotisjuhla. Pietarista, heinäk. 13 ip: -On julaislu kaibkeinkorkeimmasti tvch- wistettu vhjelma Liiwimnaan yhdisrä- misen 2lX )-qvuotisjuhlaa sa Pietari l:n Patsaan paljastamista warten Riiassa. Sen mukaan on juhlissa läsnä H. M. Keisari. — Automobiililllpaill» niatkalla Pietari—Moskowa—Kijem. Tiarskoje Selosia, hemälk. 13 P:nä: Tänne saa» puiwat tänään automobiil-t-il^ailuun osaa ottanoöt. Mo-net keisarillisen lper- heen jäsenistä olimat mastassa. Suu- rella riemuilla otli> lukuisa yleisö kil- paikija't Svastaan-. P:-etari»ia, heinäk. 13 p:nä: Kellon käl)des>sä Lttta i.P. saapuiwat automo» biiliki«l!pailijat tä-ime ja niennvät pää- katuja pillkin Mihailomin maneesiin. Kansanjou>kot Ätiivat riemmttZn kil» po-ilisät lvaAaan. jatkamaan monen monien pitkien tvuo- sien kcskcyttämää yhdySclämää, jota ei- Ivat sitte cnään ole millään taivalla pa- hotelleot, -maan miettänect yhdenjaksoiscs- ti. — S: tar. — Keisarillisen perheen matka. Baltishporl, heinäk. Ib p:nä: HomiminiSleri sKhkötlää, e.tä keisariil- lin-en perhe on matkustanut , ,v> lilla" Riikaan, jossa H. M. Keisari on kun ihan tul: tuntemaan lyttoma 1<Z- ^ ^ moin tyttö isänsä, niin lämpeni niiehen Oltonui „i&ianboniIIö f ii» mieli, muistellessaan onnellista «miolii- ^ nalaisen Pri-ns^in Tsai»Taoii!, niitä so- ton avkaansa. Kiireen kaupalla matkusti 1 tilasiähciytsen johlajc-na 0N tUlkiinas- hän lmaimonsa luokse, jonka kanssa ryhtyi' ^ Eurv-pan sotalaitoksia. — Leo Tolstoi kirkonkiroukseSsa-olos- taan. Muuan pappi on kirjeessä Leo Toistoille kehottanut häntä kaiumMen -tekoon, jotta hän taas lvoisi lulla oikea- I us5oi>sen kirkon jäseneksi. „Birsh. Wj-cdo« mostin" awustaja, joka on käynyt Tol- stoin luona, on nähnyt hänen «ivastaus- ki^jclmänsä. joka sisältää seuraa.vaa: lTcidän kchoitutscllanne on mcrkitystä Dain dogmien kannalta katsoen. Mutta jos hcilieksikin eroaa tästä ja asctruu ih- iniscllisen järjen kannalle, on leivän ke- hoituksenne kaikkea ajatusta mailla. Te uskotte kirkonkokouksissa laadittuihin dogmcihin, minä en niihin usko. ^.otta Moisin olla teidän kanssanne yhtä miel- tä, pitäisi minunitin uskoa niihin, niuu- toin siitä tulisi t'«»IenMyä. '.'liotelkaa, että joku buddalainen pappi koettaisi o- sottaa teille oikcauskoisen kirkon crchdyk- siä ja taimuttaa -dcitä uskomaan oman kirkkonsa oppeja. Niin suuviavmoinen kuin yksimielisyys hänen ja kaikkicn bud- da-laistcn kanssa teille olisikin, niin luu- lcn kuitenkin, että te kieltäytyisitte sa- m«xista syistä kuin minä nyt. Te ette usko buiddalaiseen kirkkoon ettctä pidä sen cppqja järkominä. Samoin on asianlai- ta minun ja teidän mälillä. Te ciie moi sanoa, että teidän kirkkonne määräy!si- neen olisi paras, sillä jokainen ei-kristil- linentin uskonto ja lahko pitää «itseään parha-ana. Antakaa minun sit^n kuolla siinä totuudcssa, joka minulle on sel- minnyt, kutcn minä annan teidän olla rauhassa, koettamatta käännyttää tcitä. Oikomailta — Albanian kapina. Sal »niki, heinäk. 16 Monasterin albanilaisen klubin johtokunnan neljä ivangiltua jäsentä, >niii>en joukossa puheenjohtaja, on tuomittu kolmeksi wuodetsi wan« keuteen. K R. af Ursinin Uusi huomattava kirja Kansanvalistushar- rastuksia ulkomailla Kansankirjastoista ja kansanopistoista Kiijoittanut N. R. af Ursin. Hinta 1:60. Tämän uuden kirjaosa on tekqi julkaissut erittäinkin siitä syystä, että ennen kaikkea alemmat kan sankerrokset pysyisivät vi reillä, että he saisivat uutta viri kettä nykyisiä ja vielä enemmän tulevia taisteluita varten olemisensa ja edtstymisersä puolesta mahtavia ja painostavia voimia vastaan. Tä mä kirja tuleekin varmaan herät tämään etenkin kansan pohjaker roksissa mitä hartaiuta mielenkiin toa. IIII Viime vuonna ilmestyi samalta tekijältä: Saksan sosiaalidemokratia, sen val heet, oppi ja rakenne. Sivuja 216 ynnä kaksi kuvaa. H nta 2: 60. KostannnsosakeyhtiO Otava, Helsinki. 2485 l_i Venäjältä. Muvden tulon toiweet Menajälla. Meronkantohallituksen julkaisemien tietajen mukaan omat wuodentuio:o'.wcet -Europan Menäjällä seuraamat: Toukok. alusisa makiintui kuuma- sää ja pysyi semmoisena kuukauden lop- puun asti, samalla kun melkein kaikkit-l- la Malliisi iurmuus lukuunotlamatla muutamia kutvernementteja lounais., ete- Iässä ja etelä ^Kaukasiassa, joisia sadetta oli riittämään asti. Syysviljat kärsi- Mär kuumuudesta ja sateen puutteesta sekä alkoimat kuimua. Kcw.i!>vilja, joka ei ennättänyt käyttää hymäk^een kemään edullisia ilmasto-suhteita, kärsi mielii tun- tuivammin kuumuudesta ja sateen Pitut- ieesta; niitten kaömu paikka paikoin ko- Monaan lakkasi, ne >ha-rweniwat ja kellas- iniwat, mieläpä myöhäiset k^.vätmiljat kuten tattari, hirssi y.m. jäimät useissa seuduissa kokonaan nousematta. ?lino<iS« taan lounaisensa, etelässä ja '^t^ä-Kau- ka siassa oli kemätmiljjan ka Avu normaali. Kesäkuussa?uuma ilma Europan Wc» näjällä tvai-htui äkkiä miileäksi, niin että \T»*ih m • 1 m IS n tn naita. Ilmapurjehdus. Jlmapurjehdus Juutinrauman yli. Kööpenha-minasta, heinäk. 14 p:nä: >Wa!paaherra Cederströmin kone pmost cÄen illalla 50 metrin korkcvdesia maahan, sslloin koneen potkuri ja eiu- pu^li Mahingoiilummr. Koneen kar- jaus!wie useamman päiwän. Jlmalaiwaonnettomuus. LeMmgenislä, heinäk. 13 p: Kölnin lähellä Puiosi Reinin-Vestfa^n yhiiön w. 1907 rake-ntama ohjauama rlinalai- lwa, jo-k-a aainu-lla teki len:omaikan, puoililuntisen lennon jäl-feen Patt- Kaksi sankaria. Kahdenkymmenen minuutin mat kalla pienestä shlesialaisesta Drach- enbergin kaupungista on eräs van ha ravintola nimiltä .Ristilä". Kaksi vanhaa poppelikäytävää risteilee ja käy kaikille neljälle ilmansuunnalle. Varmaan on tuo talo, joka on ai van lähellä tienristeys*!, siitä jos kus ni ieDsä saanut. Muutoin oli koko seutu viehätystä vailla — mo lemmin puolin poppelikäytävää sy- i?ä valtaoja ja sen reunasta lähtien lakeita, äärettömiä peruna- ja soku- rikenttiä. Kaupungin viimeisten talojen luo na, siellä m ssä ei katulyh yjäkään ensä ole, seisoi tänään, eräänä poo li" elkeänä syysiltana, muuan vanha, pyöreähkö herra ja katseli epäröi den epävarmaa kirkkautta. Kun kurkisti silloin tällöin kiitävien, scheidin lähellä melkoisesta korkeudes- tuulen ajamien pilvien lomista, pop ia maahan. 2Biilft iilmalaiiva-ia cflutta pelien latvoissa suhisi tuuli jt ko- hetttiliöä, nMen joukossa laiiven raten- histeli ksmmvttavssti kelt»i»i» leh- — Leo Tolstoi kuuluu tiskin iir« iaja, sainm surmana. Zeppelinin Huippumuoriretkikunta. Tromsöslä, >hcmäk. 13 p: Höyrylai- wal Maintz ja Foenir, joilla Zeppe- Lnin wälmisiawa reilikunia matkusti, iächii-iväi !lyktiwene Karmenin saatla- mana Huippunmorille. — Nusia alkuperdisiä seuranäytelmiä. Arjö Weilin & Äurnpp. Osakeyhtiön näy- iolmäkirjastossa on ilmeschnyt: Sulhasen luona. Uksinäyl^incn lau- lunse-kainen hii!winäi)tclmä. Kirjoittanut R. Äiljander. Hinta t: 25. Maisteri» perikato. NksinäytöZsincn pi- la. Kittjoiltanut Nuutti Muorit- s a l o. Hinta 1: —. NoSniot. Aisinäytöksinen pila. Air- ^joittaniut Nuutti Muori: salo. Onnen pyörteissä. Aksinäytöksinen hu- Mnnoen Wh'leä rauhankongressiin^winäyt-elmä. Äirjoi-Iianut I. Manner- Tukhollmaan, tietää ainakm Birsh. maa. Hinta i: W. ti&. Kaupurgin kello antoi kuulua kahdeksan kumeata lyöntiä. Kuin kuolleena oli hänen edes sään viivasuora käytävä. Senpers- pektivi katoaa epäselvään hämä ryyteen — ja kaukana — hyvin kaukena vilkutti houkutellen kodi kas valo ..Ristilän" ikkunoista, — 6e — Ristilä o i vanhan herran ha luttu päämäärä. Eräs tyhmä vieraa o i pidättänyt häntä kotona niin kauvan, että hänen täytyi nyt yksin lähteä tielle, sen sijaan, että, kuten joka ilta muulloin, olisi kulkenut sen hvvän ystävänsä, koroillaan elijä Klugen kanssa, joka tavalli sesti odotti häntä täscä paikassa klo puoli kahdeksan. .Tämä Kluge", huokasi paksu varha berri Seibt — „häo olisi kyllä voinut kerran odottaa vähän kauvemmin — multi kello kahdek san on hän luonnollisesti jo kauvan sitten istunut vakinaisten vierasten pöydän luona!" Ei ollut valetta sanoa tietä hyvin Kunnioittaen A. F. Il o. Asemapäällikkö. — Ruotsalainen tutkimusretkikunta Wienan Karjalaan. Arkangeliin on saa» Pimut Titkholnian t)>liopiston prosessori Hällström Mliinais- ja kansatizicellisiä tutkimuksia Marden. Aijotaan loimittaa "kaimauk-sia niissä paikoin, missä on ta» «pckhtunut otteluja noMgorodilaisten ja suomalaisten s«kä ruotsalaisien «kesken. — Wirkaeron on yksityiSasiain wuc?si myönnetty armeijan kirjoissa cleivälle «a. »ossa harmistuneet Lanskajaan meni. .. „ = , .„ . £ ZLSmimtru Eikö tä..m ole^urun entyM ^mMar-.lle, ^.ers. prcwokach'ionia. k^yy ,echti. Tai oliko. t-luutnantt. R. Mestmamlle ja on banet kuljettaja tälläkin kertaa huumaannut^» "'rretch Por.n laan.n nostomakeen. tu narkootisillä keinoilla? Tä6tä tapauk- ^esta omat sanomalehdet maicnne?t, luul- taivasti myöskin Suomen rauta:ie!>alli- tuksen «Pyynnöstä. Tietääkö tvenälämen tarkastaja siitä, utelee GoloS MoSklvy. — Pqiiriäinen eli merisika saatu Täk- kijärmellä. E.--2. kertoo, että kymiläincn kalastaja Matti Wuori sai äskettäin Täkkijävmen Wi-lajoella isolla rysällä ka« laStaessaan rysäänsä ^omituisen kalan, joka oli lohen näköinen, muka sisälmiik» stt olittat niinkuin maaelukalla", kuten — 132 — sitten syksyisin alas viilettänyt, kun takaisin kou luun palasi. Hän tunsi ylimaan ja elämän siellä kuin viisi sormeaan. Hän tunsi tämän joen lähteitä myöten. Hän ymmärsi tervamiehen sielun ja tiesi, että se värähteli kipeistä tuskista. Nälkä ja vilu, sairaus ja taikausko, viina ja huoruus loppumattoman raatamisen särpimenä oli siellä elämän harvaku- teisena kankaana, mikä peitti nuo kolottuja män tyjä kasvavat summattomat salot ja sinisiintoiset vaarat tervahaudan kisserässä savussa. Täällä silloilla muuten hiljaisessa yksinäisyydessä kävellessään — sillä kaupunkilaiset eivät ymmär täneet tämän erinomaisen virvottavan ja houkut televan kävelypaikan arvoa muulloin kuin jäiden lähdön aikana, jolloin he perhekunnittain siellä saapastivat — huusi koski maisterin korvaan: »Tee työtä! Tee työtä! Älä väsy! Älä väsy!" Ja työtä hän tahtoi tehdä. Ja oli jo tehnytkin. Jos hän jaksaisi riehua työssä ja toimessa yöt päivät niinkuin tämä koski, niin ei hän lepäisi. Työtä vaativatkin hänen rautaiset hermonsa, työtä hänen intohimoinen verensä. Hänessä oli vielä alkuihmisen pilaantumaton tarmo ja tuore voima. Hänen suonensa paisuivat nuortean ihon alla ter veestä verestä ja hänen leveät kätensä tapailivat aina jotain esinettä puristaakseen. Hän kuin sä teili liikaa voimaa. Sillä hän oli työinnon kirkas tama voimaihminen. - 129 - — Nyt on minulla Trotorp täällä Suomessa... tässä omassa kodissani. Jumalani! Miten onnel lista!