I^susvtsiva HIvjLUun 6 xziA 1910 - Vk:o 90 - g PalstoittamistoimiSto. Maaum.iusiuööri «onrad Söderholm 13S2 Turta. Humalistokatu S. Puh. Iv 43 Elokuun 6 p:nä. ?8:z xieinen rslitillzkokouz. Sunnuntai oli sitten raittmskokouk' S sen viimeinen päivä. Lzuva.iiai- » iltana oli cscictiu komitea laatimaan ponsia kysymyksessä „raittius!yö ja ny kyinen siveellinen tila". Seuraamat ponnet hyväksyttiin: Suomeu yl. raitiiuskokous, pannen mielipahalla mernUe, että kansamme siveelli nen raso viime aitoina on oioirtauut arve luttavia aleneuincn oireita, kehoitraa kaiklia edistysseuroja ia »,usi:y»siä yenkilöitä tekemään voitaivania, että ty>vmys »ästä hetimiten tu lee eri pnreisiä yieiien, »vatavan pohduinan alai'elsi ja tanjannne kail.i aineiset saadaan mutaan työhön yleisen siveellisen taso» loh^t- !amisels> kanzassumme. Erenkin pidetään tär keänä. e!ta lapsia ja nuorisoa kasrvateiaan su!)je!cmbUa ja ivalistamalla siveellisesti lu- jiiji mouieiisi. kamalla koious tahtoo eri- t>?:iesli yiiouiauitaa siitä tehokkaasta uier.i- iytieslä, miiä raitliuStyöllä, sekä lainlaadiu- uan kautta tapahtumalla että henkilökohtai sella wakaunu.l>eu työllä on ritsilijuuden eh käisijänä za yleisen sivistystason tohot:ajana. Miiä tulee »mymykseeu sukupuotlstvrelli- shyd-stä, päättää tokous kääutyä teij. senaa tin puoleen pyynnöllä, että se asettaisi eri aloja ja yhteiskuutakerroksia edustamista asiantuntijoista komitean, jota saisi »ehtäväk- seen ottaa selvää siveeltilyysoloista maao samme koko laaiuudes^aan ja eriiyiiesti val litsevista epäioydisra tällä alalla seiä ehdot taa perinpoh>aiiia loimenpiteitä tämän lyiy- vyksen järiestämise!si. Ei mikään elinkeinotoiminta ole sen laatuinen, ettei sille tuottaisi hyötyä se, että se on mainittuna osotekalenterissa. Kuta wähemmin tunnettu joku liike on, sitä välttämäUömämpäa on sille tehdä itsensä muistetuksi osote kalenterissa. Ei mikään liike ole niin suuri, ettei sille olisi vahingoksi osotekalen terissa mainitsematta jääminen. Osot?kclenteri on pitkin vuotta joka päiväisessä elämässä enin käy tetty kirja. Osotekalenteri on tasaijunmin levinnyt kirja — siitä khsywät neuvoa pitkin touotta minkaupun?:laiset kuin matkustavaiset maaseudulta, muisla kwpl'ngeista ja ulkomail ta, tawarznos?cjat ja myyjät, suomea ja ruorsia puhuvaiset. Os)!^alentcri on se kirja, josta niin yksityiset henkilöt kuin liikemiehet ja virastot pitkin nmotta saamat selvät, järjestelmälliset ja pikai set tiedot kaikesta siito, mitä Turun kaupunki itsessään käsittää ja mistä mitäkin on saatavana. Oso'e?alenteri on Välttämättömän tar peellinen jkaisclla toiminta-alalla ja jokaiselle henkilölle, jonka tar peet ja harrastukset ulottumat kodin neljää seinää ulommaksi- MMcko P0I5 Sen jälkeen keskusteltiin väki- juoma-asetusten valvomi sesta. Juteltiin ensin salapolton vastustamisesta ja hyväksyttiin pon- uet, joissa m. m. lzusutaan: Salapolton tä:tä,inöllineu wa-?tustam!i>e!i olisi tepuiMva: a) wirauomaisten lautta te- leiiiällä heiUe lah..nasnsm jelmemmäisi, mitä heidän w!r:aioe>wolli!«u>siia,a qyvän yhte-s» tuntajarieslyi^ii vatvojma lalapoltoulin suh teen kuuluu; t?) eiz>stys>euroieu taut»a tete- mallä tvrou.jieu, :,^öl.a>,>sulatkoM y. m. avulla iässä »uytcesja vatistusryörä niillä seuduilla, loilla salapolton tiedetään mallalla oleman seka huoiehiimalla ;a muistuttamalla viranomaisia »eyta.^iei.>ä ta?jä suhteessa tun nollisesta tayuum.!es>a; e) »t,,löl«a lautta ohjaamalla wirano.ua»,m satapottlajieu jäljille sekä muutenkin myötamieliiesti kohtelemalla heidän ti-imlanja payenpejleu häwtttam»>e»>i; d) kuntien tau.ra varaamalla vuosltlam vi»- nawoit»oraho>. ta jokm määrä jaettavatji pal kintoina viranomaisille za muille kansalaisille, jotra omat moineel saartaa lainritlojia edes- vaStuusee-.. Tämun jälkeen hyväksyi kokous eri- uaiiiä p^cilöslauselmia. Niinpä an- aeltiill edu-iuunalle uäia kuuluma tunnustus: Suomen railrinskansa lausuu ilousa siitä, »ttä edusiuuta loistamiseeu onj hywäk>hnyt juomutusjuomien malmisruksen, kaupan ja maahantuonnin lieltoa tarkoittaman kielto- kaliehdotul>en sekä että se wiinaweroa ja mal- lassuostuut^a korottamalla on koettanut uv- khisis>äk»u oloisia »vastustaa luomutusjuoma- lilkkeen tausaamuie turmelemaa maikutusla. Senaatille päätettiin lähetyslön kautta jättää näin kuuluma moite- lauselma: Raittiuskansa, mielipahalla nähtyään, että eduSiunnllri p. marrasr. hymäljy- män tieltolaliehdotukjen käsittelyä hallitu^-vi- ranomaisten touolla on liiat,: iviimytelty, laulun tanM suuren enemmistön maatiinuk- sena, etlä senaatti miipymättä aniaisi sutä asiassa maaditun laujunuon, jonka jos senaatti tahtoo ivalilrää kansan mielipidettä, tulee olla puoltamaa laatua ia etlä se samalla kiireim miten ryhtyisi m»hiu malmistamiin toimenpi teisiin, joita kieltolain toimeenpano edellyt tää. Sitäpaitsi »valmistettiin kokouksessa samasta asiasta lausuntoja tullchalli- tukselle, ramatiehallluujelle, kaupuutlen maltuustville ja^ liittokunnille. Wii- mckjimamittu lauselma luului: Raittiuskorons lausuu kirlkokunnille sen valaman toimommsen, että ue ja enneu kaitkia maan em. luthcrilainen kirl»o. ryhtyisimat, nyt zo mapacehtouesti ottamalla altohoiltu,- mau miiulrypäleuestcen käytäntöön, eStamaan sellaisia utahdollijuuua, että ylenen tieltä..in mall»iessa ja Suomen la.n julistaes!!» alloho- lipilvi!Nl wiiu»n nautitramatsl sopimattomasi myriiyainee!si tallaista ainetta tuiteniln käy tettäisiin urivlliieell tarkoitutjeen. Ja Suomen raittiuskansa teki uämät päätöslauselmansa siinä toimossa, että ne jotllli.: saisitvat aikaan raittiusasian edistymiseksi. Niin oli jäljellä sitten enää wain päättäjäiset. Toht. Helenius-Seppälä kiitti kokouksen osaanottajia, toimihen kilöitä ja esiintyjiä. Toht. Heino taa' sen vastasi kokousylecjön puolesta ja op. Sipp?lan kehoituksesta kohotettiin kolmikertainen eläköön-huuto raittiille isänmaalle. Kun wielä oli yhdeM laulettu w!rsi »Oi H-rra siunaa Suo men kansaa", erotttm kukin taholleen wieden kauniin mmston kokouksesta kotia. Naittiuskokoukseu aikana pidetuin kansanjuhla ja arpajaiset, joissa pää voittoina oli 1,000 mk. pankkikirja ja hemonen. Arp^jaistm tulot nousiwat noin 40 tuh. markkaan. Hy oa lisä fiis raitti^s-höhöu. Eusi kokous päätettiin pitää Lap peenrannassa ensi kesävä. Siellä siis tatvatvau, jos -letään. We?iLoika. Niinkuin jo lehtemme viime tiis taisensa numerossa lyhyesti kerrottiin, on Kaadan hallitus ja sikäläisen Pa« sifil-radaa hallinto Amerikassa päät tänyt lähettää joukottam asiamiehiä Suomeen hou'.:ttelemaan täältä niin paljon siirtolaisia Kl-nadaan kuin mah' dollista. Mcpaata mazta ja kaikkia ajateltavissa olevia etuja on houku teltaville luvattava. Suomalaisia toi votaan siten saatavan Kanadaan „sa- dointuhansin* nyt nämä aikoina, jol loin Menäjön politiikka koettaa muut taa tähän aS^i onnellisen Suomen ,venäläiseksi Irlanniksi." Maikka nämä agentit maatakin lu- paisisiNat ilmaiseksi, min toivottava ou, että jokainen suomalainen ymmär tää, mitä tällaisena ahdistuksen aikana vaaditaan. Suomessa tarvitaan nyt jokaista mieZta ja naista kansallisen ja sivistyshistoriallisen tehtävän to teuttamisessa. Siksipä onkin meidän yhteisvoimin ja yhteismielin vaara torjuttava. JoS hajaannumme ja toisemme jätämme, saamme kauhuksemme huomata sorta jani hälvitystyön onnistuvan. Korvat seutähden tukkoon ulkomaa laisien agenttien houkutteleville lupa uksille! Uusi Viljalaji. Kuten aikaisemminsanomalehdet ovat kertoneet, viljelevät Nurmijärvellä maanv. O. K.ndt ja op. S. Luoma Suomessa ennen viljelemätöntä vil jalajia, mm. Hollannista, Luotua ke vätvehnää. Mitä enemmän kesä on kulunut, sitä varmemmin ovat vilje lijät tulleet hnomaamaau viljalajin sopivaisuuden maahamme ja ilman alaamme. Nisu on nylyään jotenkin valmista leikattavaksi, suuripäistä ja muuteuttn kaunista. Ahdcstä kahvilu-- pillljeZza, jora 3 vuotta sitten kyl vettiin saadaan tänä vuonna ehkä jo kymmenisen hehtoa ympäri maata sie meniksi jaettavaksi. Syystä eitä siementen kysyntä nyt jo ou jotenkin suuri, ovat viljelijät päättäneet antaa jokaiselle kysyjälle vain jonkun pienen määrän, esim. 5 li.raa, koska olisi toivottavaa, että tämän mamion viljaa viljeleminen le viäisi mahdolliilmman laajalle. Hinta tulee ehlä olemaan 1 mk. litralta, joka ei vaimoihin nähden liene kallis. Op. Luomalta saa n. s. rukiin nisua, Kiudt'iltä ohran. Kumpikin laji on kuoretonta, suurijyväistä. Äou .lle kysyjille selitykseksi mainit takoon, että tämä nisu on kylvettävä aivan samallaiseen maahan ja samaan aikaan kuin ohrakin, ehkä hiukan har vempaan ja aikaisemmin, kuitenkin hyvin lämminneeseen peltoon, jolloin se itää ja versoo pian ja jää rikka ruohosta kokonaan vapaaksi. Uuteen ja vahvaan maahan saa kylvön tehdä erittäin harvaa, koska ul>u siinä jaa rauhassa verjoa ja trheiä oman vais tonsa ja waalimukzcnsa mukaan. Ti- deastä !ziwöstä ei tuitsnkaau ole muuta haittaa itNZ siemtuca haaskio sillä tämä uisu juuri cr mene lakoon, ia on se sitä kuuiimpa» ja tasaijempaa, vziLS :iheä?npää. äcutea sanottu saa siemeniä tilata op. Luomalta ja maantvklj. Kindtiltä Nurmijärven kirkolta. Siellä voisi myös käydä katsomassa kasvavaa lai hoa, ennen leikkuuta, jonka voi jättää verrattain myöhään, koSka nisu ei he villä varise. Mmm kaup. ja F»»» -F » ^ laamsta. — Koululaitos. Valtakirja on annettu Turun suomalaisen tyttökoulun kollegalle tri I. W. Jmveliukselle Tu run suomalaisen realilyseou historian ja suomenkielen lehtoria virkaan, johon ru astuttava toukok. 1 paä 1911. - Wa«Am!ttaustö!den tarkas taja» virkaa Furu» ja Forin läänissä omat keskumikkona päättyneen hakuajan kuluessa hakeneet maanmitta rit P. Ekbom, A Eulund, O. Hakasalo, L. S. Mahlberg, S. Nilsson, S. Skyttä, U. S. Tallqvist, A. M. Elän- der ja A. A. Gustafsson. — KaloaSavppa. W. k. 19 pnä tehdyllä kauppakirjalla möi Suomen Pe lastusarmeija o. y. Immanuel omista mansa taloa ja tontin Wähä-Hämeen- katu n:o 10 rakennusmestari Leonard Rantaselle Turusta 24,000 markan kauppahinnasta. Vastaanotto tapahtuu tuleman syyskuun 1 pnä. — Kotistuvia siirtolaista. Tors taina palasi Astraea-laitvassa 23 siir tolaista kotimaahan. — Furu» raitiotielkt kulki viime heinäkuun kuluessa yhteensä 107,728 henkilöä ja tulot tekivät 15,002 mk. 8 p. Vastaavat numerot heinäkuulla vii me vuonna olivat 106,878 ja 14,562. — AnZara vRonilma kulki kau punkiimme vli Yöllä torstaita vastoen alkaen klo 1 ajoissa. Salamat leimah- t»wal yhtenään ja jyrinä oli aika ajot- tain hytviu kotva. Silloin tällö n sctoi myös vettä »kuin saamista kaatamalla." Se useita päiviä kestänyt kona hille, joka on vallinnut paikkakunnalla, syn nytti lopulta tämän ukkosilman. Mutra kuumuus ei senjälkeen kuitenkaan ka donnut. Sillä toispäivänä oli edelleen hyvin kunma, vaikkakin taivas oli pii- winen. — ASiwystSwSnä lääKLri«S on hnomenna sunnuntaina tohtori G Soi tin, joka tavataan läauinsaira puhelin 602. — Köyhäin afianajajantointa hoitaa elokuun aikana maratuomari Axel Gylling, jonka osote on Martiukatu n:o 3. Hänen tvastaanottoaikansa on joka a-kipäiwä puoli S puoli 10 a.p. — AKLosen surmaama. Se ankara ukonilma, joka, niin kuin toisessa paikassa lehteämme kerrotaan, yöllä torstaita vasten kulki Turun kaupungin yli, rai vosi keskiviikkona ja seuraavana yönä koko Lounais-Suomessa. Monessa pai koin se iski maahan, tehden suurempaa tai pienempää tuhoa, mutta ihmisiä ei se, tähän aSti saapuneiden tietojen mu kaan, ole surmannut, muuta kuin yh den. Se tapahtui Nauvossa, missä se iski nimismies Mörnen veneeseen tap paen herra Mörnen nuorimman pojan lyseolaisen Albert Mörne», joka sattui olemaan veneessä. Näin äkisti surmansa saanut nuorukainen kävi Tu run ruotsalaista lyseota ja pääsi viime keväänä kuudennelle luokalle. Lähinnä jäuvät häntä suremaan vanhemmat, si sarukset sekä laaja tuttavapiiri. — Asuman oiLeusneuuiosmie- he« «Lklt, jossa varatuomari Arvo Nuuth tuli valituksi, on nyttemmin saanut laillisen pätevyyden. Maalista oli nimittäin konsuli Ä. Sosconofs ma lttanut kuvernöörille, joka jätti wali- tuksen huomioon ottamatta. Kuu ci va littaja vedonnut senaattiin, tulee siis varatuomari Ruuth saamaan valta kirjan mainittuun nenvosmiehenvirk^an. — Kisiion kirkon 100-n>«olis- juHlsa mietetään k. k. 21 pnä. — Kumoon purjehdns. Toispäi vänä iltapäivällä pnr>ehti eräs Naan talissa kesävieraana asuva venäläinen pariskunta Naantalia aukolla kumoon purjeveneellä „Sandö". Äkillinen tuu lenpuuska kaasi veneen, jolloin ve neessä olevat joutuivat veteen. On neksi pysyi vene kaatuneenakin veden pinnalla, joten veteen joutuneet voivat pitää siitä kiinni, siksi että agronoomi Äanlund, joka oli lähellä purjehtimas sa, pelasti heidät. Meneen toivat ran nalle Naantalin luotsit, jotka myöskin olivat saapuneet rantaan pelastamis- tarkoitukse-sa. — ZNaaiilanSauppoza. Maan viljelijä Aksel Mattila la vaimonsa Linda ovat myyneet omistamansa Uro- nimisen yksinäisen verotilan Paattisten kappelissa irtaimistoineen 60,000 mar kan hinnasta maanviljelijä Nestor Saikkalalle ja hänen wa'.mvlleen Aman dalle Halikosta. Mastaanotto tapahtui heti. Tilallinen Kalle Laakso on myynyt omistamansa Wähälavkan Leppälän ti lan Halikon pitäjässä teurastaja Konsta Nylanderille Tammelan Forssasta 75,50<j markan kauppahinnasta. Was- iaanmto tapahiui heti. T. k. 3 pna tehdyllä kauppakirjalla möi liikemies K. Peltola omistamansa Semppa-aimisen 1 ?aaott. suuruisen' vk« Auran Kek>yt-Olut UuxM ei saa puuttua mistään kesäasunnosta. 1363/ sinäistilan Kakskerran kappelin Sata- valuodolla, maanmiljelijä I. Lahdelle Maarian pitäjästä 40,000 markan kauppasummasta. Mastaanotto tapah tui heti. Kaupan välitti Eemeli Reu nan Talonkauppa- ja Asioimistoimisto täällä. — IkätvZZ huomiota herätti Py- hässärannassa sunnuntaina muuan Pyhä maan nuorisoseuran arpajaisissa sattu nut tapaus. Eräs nuorisoseuran toimi henkilöistä anasti ja kätkt arpalippujen myynnistä saamiaan rahoja 70 mark kaa, joka teko sittemmin keksittiin ja jou tui asianomainen oikeudenpalvelijain huostaan. — Aymätiylän utSoje» iek- stntö. Tänätesänä on Rymättylässä valmistunut uusi komea kansakoulu, n. k. Kurkkasten koulu. Koulun ikkunoita ra'ennettaessa ovat ukot tehneet uuden keksinnön. Kun nimittäin kansakouluissa Piltetac-n talven kuluessa ylön paljon Puita ja puut^ ovat kallista tavaraa, tuten tiedetääu, ja kun vielä lisäksi opettajain tapana on Pitää ikkunat auki talvipakkasellakin aivan turhanpäiten, on uuden koulun ikkunat tehty sellai siksi, «ttä niitä ei saa auki. „E>kä en nen niitä- avittaviksi tehdä kuin Hel singistä määrätään", sanovat miehet. Pienet venttiilit on sensijaan seinissä. SaapaS nähdä, onko keksinnöllä tule vaisuutta, huudahtaa T. S., joka jutun kertoo. — Murhapolttajako Kaistassa? Aöllä maanantaita vastaan syttyi Rai siossa torpp. Ekroosin riihirakennus tu lee» ja Paloi kailtine katuineen päivi neen poroksi. Rakennus irtaimistoineen oli vakuutettu 1,000 m.sta. Wiime keskiviikkona syttyi metsän- palo Uudenlukkarlan omistamalla mrt- säpal-talla. Kun Raision palokunta pian zaaplii lukuisana paikalle, saatiin mli pian sammumaan, ehtien sentään polt taa metM noin puo:en tynnyrinalan. , Äun näiden palojen irtipääsyä ci tunneta ja lun kemäällä ja kesän atkana on useasti sattunut pieniä hämäräpe räisiä tulipaloja, on seudulla, syystä kyllä, ruvettu epäuemään, että olisi liikkeellä jokia murhapolttaja, joka hu vikseen sytyttelee tulia, saattaakseen kanssaihmisilleen vahinkoa. — Käärme puri äskettäin itsellis- naista Sofia Tuomiojaa Siikatsissa Samminmajan kylässä tämän ollessa työssä heinäniityllä. Puremat olivat niin ankaria et^ä onneton paikalla kaatui aivan tunnottomana maahan. Apuun ehtinyt heinämäki iai vaivoin noin met rin pituisen käärmeen irti jalasta. Sai rasta o» hoidettu vain kotilääkknllä, kertoo S. S. — Surullisen Hukkumistapaus. Miime maanantaina sattui Huittisessa Mälsyän Räikänmaassa onnettomuus, jonka uhriksi joutui veli ja sisar. He olivat muun väen mukana menneet uimaan ennestään tunnettuun uintipaik kaan joessa. Nyt oli sentään virta siksi voimakas, et a se tempasi nämät kaksi uijaa mukaansa ja painoi ne heti ve den alle, jonne jäivät. Rannalla olijat eivät voineet mitään tehdä hukkuvien pelastamiseksi. He olivat työm. Ähmanin lapset, poika 12 ja tyttö 15 vuotias. Pojan ruumis löydettiin vielä samana päivänä, mutta tytön ruumiin oli virta vienyt mennessään yli puolen km. mat- kan ja löydettiin hän vasta toisena päivänä. — Kuikea tappelu Merikar vialla. Tiistai-yönä tapahtui Meri karvian kirkonmäellä, johon edellisenä iltana oli kokoontunut joukko nuorisoa humittelemaan, mieslen kesken tap pelu, jolloin puukot vedettiin esille ja alettiin viileskellä tovereita. Pahimmin reuhtoi puukollaan muuan nuorukainen, nimeltä Toirvo Ranta, joka puukollaan iski kahta nuorta poikaa, saaden toinen heistä hengenvaarallisen piston rin taansa. Puukottaja, joka on vaSta nuori, mutta jo ennenkin rangaistu, vangit tiin heti. Mainittakoon vielä, että mun tamat paikalla olleet hulikaanit koetti vat vapauttaa vangitun, mutta polii sin onnistui kuitenkin estää se, kertoo S. S. — IlljsS tyttö. Miime sunnun taina olt Tarvasjokeen vähällä hukkua Kyrön Eskolan renkipoika Lauri Töyk kälä. Osaamatta uida oli hän laudan avulla päässyt keskelle jokea, missä useat kerrat vaipui veden alle. Rannalla olevasta lapsijoukosta läksi silloin muuan tyttönen, Hilja Palonen, vanhalla lautta- pahasella hätään joutuneelle apuun. Mutta lauttakaan ei kannattanut mo lempia ja senvnoksi hyppäsi tyttö ar velematta jokeen, uiden vaatteet yllä rantaan, mihin pian renkipoikalin p^äsi, vaikka lopen uupuneena, kertoo U. A. Auran KmytOlut alkoholimieto on paras lesäzuoma, ei rasittamaa. 8400 — Karjalaa» aiotun rukoushuoneen juhlaa mietitään t. k. 14 ja 15 p:nä. Juhla alkaa klo lv a.p. kirkossa, j-ossa saarnaa kolp. F. Lehto. Kirkonmenon päätyttyä jatketaan juhlaa Karjalan Ulisippolan talossa. — Kansakoulut. Maskun kunnan Kurit- tiilan kailiakoulunopcttajaksi on malittu Kaarlo Mooses Kairisto. — Metsäpala Raisiossa. Kesliwi»ttona klo 1 aitaan iyttyi lluLculutkarlan maalla metsä palamaan. Tmi huomattiin kuitenUn pian ja ehti Raision palokunta siksi pian pai kalle, ettei tuli eyw,yt hämnlää muum, tuin »oin puoli tynnyrinalaa meijää ja vt» ieiiu laihaiipuoleista. trrivo U. A. — Salon kauppalan uuden hautans mvan toihttliiiet Ivniliretaaii lirikoueumos- ton tekemän paäwncii -nulaan »uniiu.iraiiia elot. LI p. kw 4 i.p. — Kywä efimerkki, ja Helppo toteuttaa. Eräs pienen palstan omis taja kaatoi kevättalvella maastaan männyn tarpeisiinsa. Lapset tulivat keräämään käppäriä .lampaikseen" ja veivät sisälle, jossa ne kuivuivat, että siemenet alkoivat varista. Silloin opas tettiin lapset «e korjaamaan ja keväällä sitte harvoihin kohtiin metsässä kylvä» mään. Tämä oli lapsille hupainen työ, ja nyt on kylvöstä noussut satoja tai mia. Kannattaa koettaa konstia ja hin nolla ei työ ole pilattu. - Kuolonsauomia mereltä. Meri mies Albert Kolehmainen kuoli äkkinäiseen sydäuhalvaukscen Raymond'- issa, Wash., kesäkuun 14 päivänä ja haudattiin samassa paikassa kesäkuun 15 päivänä. Mainaja oli kotoisin Rau malta. Perhe-uutisia. — kihloihin omat menneet: Neiti Siiri ArjSnen ja Inho Mäntylä Saumasta. — Tuusulan kansanopiston johtaja O. W. Sirkka ja saman opiston johtajatar, ylioppilas, nti Juipi Wiljatie. — ZMvppiiaS Aariie Hart man Nurmesta ja neiti E>t,:r Hellnröm Waa- sasta. — Kauppias K; ut E. Hoiz >a neiti Elia Nyman Helsingista. — Hra Waldemar Kuik Pietarista sekä ueili Liesi ÄucH Heljin- gi-Ztä. ^ Mhittyjä. ÄMivliirtoou on mihitty: Porissa ro. k. Z(j p. kanvp. August Lipsanen ja new Impi Huida. — W. k. 28 p. Mns- tion tehtaalla neiti Elsa Möller Hangosta ja luUiioirkaones Gösta Smedberg. — Hopeahäitään wiettiwät t. k. 1 p:nä Punkaharjun hotellissa apteekkari Magnus Btörilund ja puolisonsa, o. s. Sundgren. — Kultahätään wiettiwät tiistaina Tam pereella ivauhempi »veturinkuljettaja Henrik E berg ja hänen puolisonsa, o. s Himberg. ^ Syntymäpäiviä. 7 8 wn otta täytti täällä t. k. 4 p. LeSkirosma Johauna Koski. Mauhlls on »vielä ketterä ja kamu puolin hymissä voimissa. Sl) ivuotta täytti eilen Suomen Höy rylaiva Osakeyhtiön päällikkö, kauppaneuvos Lars Krogius Helsingissa, 40 vuotia täytti eilen metsäherra, wa- paahra B. O. Carpelan Parkanossa. KyViS poimintoja. — vnnt onnettomuudessa. Muuan kuo piolainen uistelija menetti uistimen hauen saaliitsi. Sttle tarttui tumminkin sama hauki saman miehen tviseen uistimeen ja toi kun toikin pois tuon ryöslämäusä uistimen sekä jätti ruumiinsa koroiksi vuorokauden laina ajalta. — Huono tapa. Asessori Lundström oli vanhoilla päivillään ostanut maatilan ir taimistoineen ja oli ensimäisellä käynnillään sitä tahomassa. Niityllä näkee hän karjan, Ivsta osa makaa märehtien. — „Äitä ne lehmät maatessaan tekevät?" kysyi hän voudiltaan. — „Ne märehtivät." — „Se on ruma tapa, siitä meidän pitää totuttaa ne pois' , lausuu asessori. — Pimeä mies. Tnonnotkain varastet tiin eräättä Liedon Pahkan tymstä olevalla mieheltä 25 markkaa rahaa. Mies, joka ou suuresti surrut menettämäänsä omaisuurta, aikoo nyt, kutea T. S. kertoo, ryhtyä peri mään vorojen saalista — poppamiehen kautta. Pimeä mies LOmnen vuosisadan eläjäljii — Mätäknnssa »n kaikki mahdollista. Keskivilkkoineu Karjala kertoo: „Uuden suomalaisen ennätyksen vauhditto massa pituushypyssä laaivuui viime juunull- taina Piekjämäeu urheilukilpailuissa ylioppi las Kajava loikkaamalla 308 m. lsauoo kol mesataa kahdeksan metriäl), joka on 12 cm. ennen saavutettua ennätystä pa rempi." Et luulisi ihmisen jaksavan loikata kol measataa kahdetsaametriä, mutta täytyy se kai uskoa — uäin mätäkuussa! Kekseliäs mehiläishoitaja. Miime viikolla osti muuan paattislainen mehiläishoitaja mehiläispesän Nousiaisista ja lähti asetettuaan pesän pussiin kulettamaan polkupyörällä sitä koaa. Lämpimänä päi vänä alkoivat luiteruin, kertoo ?. S., tva- hakukat sulaa ja mehiläiset uhkasivat tukeh tua. Ei auttanut muu kuin avata säkin suu, jolloin mehiläiset tupsahtivat ulos ja aitoi vat, kuten tällaisissa tapauksissa käy, paeta metiiin. Mutta vimelsi iai mies emon sii vestä kiinni ja sysäsi sen tul»tilkulaatikkoon, jonta työnsi liivintaskuunsa. Nyt jatkoi häu rauhallisesti mattaansa, zvllo>n koko parvi uskollisesti seurasi. Eikä siinä kyllin. Mat kalla lohtasi hänet suuri, karkuteillä oleva vieras parvi, joka — tumma kyllä — Yh tyi pyöräilijämme matkueeseen. Omituiselta näytti kulkue, kun mies porhalsi pyörällään suunnattoman suuren kärpäsjou:on ympäröi mänä sakeassa pilvessä, johon arviolta kuu lu» noin 6.000 eläivää. Jotkut luulivat ilie pääkärpäis herran lukemaitomien vikku- ivihrahoujujen tera lekeiväa sieltä kuumasta paitasta muuttoa miiteänlpääa kesäsiirtotaan. MMklllM 8«32 Molf Ardbergilla, Linnankatu 15 b. Humalistokaw^13. Mimlta kotiilmitli. — VZsttyiue» pappeinkokous on pidetty tällä viikolla Jyväskylässä. Kokoukseen, jonka puheenjohtajana toimi tuomiorovasti W. Malli, oli saapunut pappeja runsaasti, eniten Keski-Suo- mesta. Kokouksen 3 päivää kului esi telmien ja saarnojen pidossa, keskuste luissa n. e. — Seurattava efimerkki. Hau- hon nuorisoseuraa viettäessä 100-vuo» tis-juhlaänsa viime sunnuntaina! lah joitti seuran jäsen opettaja Hannes Aarni mainitulle seuralle 100 markkaa pohjarahaksi rahastolle, jonka koroista siksi knnnes rahasto karttuu 409:n mk» suuruiseksi, jaetaan yksi palkinto sille Hauhon kuntalaiselle, joka vuoden ku luessa pitää seuran iltamassa tai koko uksessa parhaan esitelmän kansallisuus- asiasta. Kun rahasto -karttuu 400:ään markkaan, voidaan sen koroista jakaa useampia palkintoja. Sama henkilö ei ole muuta kuin kahtena vuonna peräk käin oikeutettu saamaan rahapalkintoa; kolmantena vuonna hän julistetaan Hauhoa nuorisoseuran kunniajäseneksi. — Lapst kuoli niitynojaa». Pa rikkalan pitäjän Koitsanlahden kylässä hukkui v. k. 25 pnä palkkatyöläisen Ju hana Joron kaksivuotias lapsi niityn ojaan, jossa oli vettä vai» 20 cm. — Lapset olivat niittypalstalla ja kua -vanhemmat heistä menivät vähän loi- tommalle mainitusta kaksivuotiaasta, pyrki tämä perässä, vieri ojaan ja sai siten surmansa. — Maan repeäminen tapahtui Anttolan pitäjän Kääriälän kylässä ta lollisen Mikko Ikosen maalla niin sano tun Ahmenlammin rannalla olevalla viljelyssuolla. Heinäk. 2S p. aamuna noin kello puoli K aikaan repesi suo, upoten lampeen noin 18—20 aaria ala, hajoten pieniksi saariksi. Paikka on ny kyään hyvin oudon näköinen. Majonnut suo oli parhaillaan kau rana, joten kaura jäi kokonaan meden saaliiksi. Majonnut ala painui noin viisi, kuusi metriä. — Itsemurha. Toistiistaiua hävisi kotoaan Jaakkiman pitäjästä Neklah- desta talonisäntä Matti Toro. Olles saan heinällä maanantaina oli Toro joutunut työväen kanssa jonkun verran riitaan. Tällöin oli hän uhkaillut, ettei seuraavana päivänä työväellä olisi ha ravoimista. Muutamia muitakin epäi lyttäviä ajatuksia oli T. lausunut. Mii me maanantaina löydettiin Toro jär vestä kuolleena. Kuu ruumis oli nos tettu maalle, huomattiin, että ^ Tm kau laan oli kiinnitetty kiviä painoksi. Mai naja, joka näin surkealla tavalla päätti päivänsä, oli läheZ 50 vnoden ikäinen. Häntä jäi lähinnä suremaan pvoliso ja lapset. — Saiifi karkuun. Perä-Pohjo lassa kuuluisaksi tullut rosvo Oskari Hänninen, joka hiljattain saatiin van gituksi Mtorniou AlkkulaSsa, pääsi toissa- pätväna karkaamaan Alatornion vanki lasta. Hänet päästi vanginvartija käy mään ulkona, kuten tavallisesti. Mo lemmat, sekä Hänninen että vartija^ is tuskelivat vankilan portailla, kun van» gimvartijan vaimo pyysi miestään nos tamaan vesisaavia sisälle. Mutta rosvo käyttikln vapaahetkiä hyväkseen ja lähti livistämään tiehensä. Ahkeroista etsts- kclsmisistä huolimatta ei ole karkulaista saatu kiinni. — Murto kirkkoon. Mime svn- nuntaina huomattiin, että varkaita käynyt Lemin kirkossa. Saaliikseen he ovat saaneet ainoastaan noin 13 mk. Äimiä tietoja. — Postilaitoksen tulot myydtMä frank- komerkeistä olivat kesäkuulla 516,1S7 mk. 79 p. W. 190S olivat kesäkuulla tulot 482,L4S mk. 98 p. — Huono marjavuosi tullee kaikkialle, sillä halla ou pannut marjojen kukat kaikkialla maassamme. — Kalansaalis Saimaalla o- tämä, kesän aitana ollut hyvin huono. — kalarntto Hämeen vesistössä, josta lehdet ovat kertoneet, ou perätön. — Hylkceusaantt Laatokassa on ollut hyvä tänä kesauä. Eräänkin 2-henkisen vene» kunuan kerrotaan saaneen hylkeitä noin 10 kpl. viikkoa kohti. — Varatuomari Karstenin luovut taminen Maratuomari I. Karsten tuotiin viime tiistaina »Gustaf Masa- laivalla Ruotsista Waasaan- — Naiset lääkäreinä. LääkSrivalan lää kintöhallituksessa vannoi keskiviikkona lääket. ltscnlsiaatti Rauha E. S. Hammar. — Wararikkotilaan on Humppilassa ase tettu kauppias Aleks. Ahavaa (Afauasjeffia) kauppaliike. Kauppias Ahawa ou itse ottilt joutuu aitaa teillä tietämättömillä ja ou pail- latuanalla huhuiltu hänen täyteueea Amerit- taau.