1910 ^:c> S Luorzkms WMW lZ DS 1910 ^:c> S Luorztsins curun Levli Länttss» Kanta- ja !?rjsttinan- ^attijsn ^«Iinassa (Vastapäätä säästöpankkia) toimitus: NakerraSsa, «olaiaS «,wl «ristiiaaokado» kol- maSta läytie» Läotiseltä Rautakadulla. Puhelimet: ZlmoituS- ja TilauS toariori (8 a.p.—7 Toimisto (I—S i.p.) .. . »a»>atoultvr» ...... Kirjaamo ia iaktori .... Toim-joytaj» 84 1441 . 745 . . VV1 ^j1uash.innat: Koko w»od Puoli „ .... Relj. .. .... Zrto»ai»o«merot S p. Turutja PoStik. ö: — 4: — 1:K0 2: — —:SV 1:S0 ilmoitusten hinnat: TekSti» evella v p. millimetristä- TekStiu jaleStä 7 p. ^ Mihin ilmoitushinta 6<Z p. WaSta»tj«Sta: Sv p. paitsi ilmoitushintoa. ?urun Lehteä peuraa ilmaiseksi kuukausittain ^uomi kuvalehti lauMe. 7urun Lehti LmeSiyY lolmesti viikossa, ui» mittäm tiistaisia tuorStai- si» ja lamautaijiu aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaajan kotiin. Ote almanakasta. TorStai tammik. 13 p.: Nuutti. Perjantai, tammi?. 14 p.: FeelitS. Sää-olot Turussa. Toispäitviinii tiistai»». LämpSmSärä: korkein -s- 3 alin — I. ^lman suhteellinen koStenS: 76 Tuule» suo»ta: Läntinen. Aurwlo on vaiStaunt: — t. — m. Lumea paksua»: 2j cm. Eilen leSlitviikko»». Lämpömäärä, lorkein 1 alia 0. Ilman snhteellineu koSteu»: 7S ^ Tuulen suunta: Läntinen. Aurinko o» paistanut: — t. m. Lnmen paksuus: 0 cm. Lurun Mli sisältää tänääu m. m. seuraavat kirjoi tukset: H«atto suuret t««saksi sta saketta? Johtama kirjoitus. Sekasart» s»«st«»tatn alalla. ?olttstwoi«a» Nsiiy». Kerzenstei»in «»rya: Polowaje« ja Juskewu>h Krasko»skl armahdetut (?) Mimettömie» uhtaustirjeideu aita o» taasen tullut. Selttaukset leimamerttien tily- tistii. Murhayritys kirkkoherra Jun neliusta wasta«». Juttu oa luaaut ikaväa ja ilkeän käänteen. Rouva Alma Juaaelius vangittu osallisuudesta riko:- seea. Murhayritykseatekijä JohanS,on o» ollut tumattomissa suhteissa rouiva J:a kanssa. Sostaltsti «stattannt sanaa ta t«uden omasta puolueestaan. Hmituinen »artans: Tehlaaa ko neita »arastettu. Asti» «ienti maastamme Aatsantfi» tukaneeseen »uotee». Lirj. Wille. A«wi«: Luutnantti Sack leton. — Luutnantti Sackleton mailalla eteläna valle. — Luutnaatn R chier. A. m., y. ». l Sekasorto suostuntain > a'alla. Kenrsakikuvernöörr Seyn on senaa tille lähettämässään kirjelmäHa, jossa hän pyytää senaattia viipymättä toi- menpitetsiia siinä suhieesia, että »saa talsiia lopete uksi virkamiesten enempi virkavelvvll, suulsiensa latminlyöminea sekä samalla turvatuksi juosmntame rojen täydellinen maksam nen." Se ta pahMll siten, etlä jouluk. 17 (60) p. 1909 anneltua armollista asetusta suosmntalvcroisla — jossa asetukses sa määrätään lvnme umonna moimas sa olema verojärjestelmä noudatetta- makst — tarkoin noudatetaan. Kirjelmä esitettiin tolspäimänä se naatissa, joka päätti lähettäätieriokirjeen talousosastoa alaisille Viranomaisille, jotka omat tekemisissä leimameron kannon kanssa. Tässä kiertokirjeessä tullaan terottamaaa, että on ehdot toman wälttämä:tömästi noudaieta wa laillisessa järjestyksessä julaistua ja nyt voimassa olevaa aseiuSta 30 p:ltä jouluk. 1909, edelleen tullaan kehottamaan asianomaisia siinä tapank seSsa, että on poikettu mainitusta ase tuksesta, ryhtymään toimenpiteisiin syyl liSten saattamiseksi valtiolle korvaa maan heidän menettelynsä kautta mah dollisesti aiheutuneen vahingon, jonka oheLsa senaatille on lähetettävä tiedot sellaisesta vahingosta, koska se on tär keätä järjestettäessä kysymystä leima verosta riippuvista menoista. Niitaten fenaatiu istunnossa 30 p:nä viime jouluk. antamaansa lausun toon senaatin päätöksestä, että puheen alainen suoStunta asetaS oli otettava asetuskokoelmaan, pani v. t. proku raattori, lakit. toht. A. Charpentier vastalauseensa senaatin päätöstä vas aan. Poliisitvoiman usays. Lisätyn poliisivoiman ylläpitämiseksi maamme kaupungeissa tänä vuonna oa senaatti myöntänyt vuoden ensi mäistä puoliskoa varten: Helsingille 549,757 mk. sekä koko vuodelle m. m. Turkuun 147,076 mk. Toiset suorim mat saajat koko vuodelta ovat Wii- puri 193,330, Tampere 55.440, Kot ka 52,000, Kuopio 46,320, Waasa 39.130, Oulu 16,810 ja Pori 12,600 markkaa. Herzenstemin murha. ?»lotv«jew ja Juslievitsh-Aras- tossti armahdetut. H, M. Keisari lienee sikäli kuia Mb. Nyh. luotettavasta lähteestä ou saanut tietää tehdystä anomuksesta armahtanut Polovnjevia ja Juskevitsh Kraskovskia, molemmat tunnetut osallisuudesta Her zensteinia murhaa» ja siitä tuomitut 6 vuodeksi kuritushuoneeseen. Selkkauksia leim - merkkien täytöstä. Näinä päivinä on Oulua raastu vanoikeuteen jätetty konsuli Berg'in kuo linpesän pesäluettelotirjat. Olojen ny kyiMään ollesia ei asiakirjoja toistaiseksi ole leimamerkeillä varustettu. Tähän astisen suostuiu.an mutaan no»si>t pa- periea leimamerkkien armo »oin 80,0l)t> mtaan. Kaupungille me» »eivät maksut sea sijaan on suoritettu. Kauppias K. P. Ruuskas-vainajaa kuolinpesän puolesta j!iiet> iin Tampereen raastuvanoikeudelle pcrunk.riotusliria. Kirjaa ei oltu kerrotettu, Karliamerk- tien armo olisi ollut siinä tapaukista, että olisi käytetty 56,782 ml. 4tt pniä. Leimamerkkien tayilumiieslä e, Tampereen raastu vanoikeus ole te^ny! w:elä minkaanlattta päätöstä. Paato» tehtänee loppu^onrolla, raaitumanoilru- dea lstnnnvl kun alkoi.n l eilcn. Luutnantti Sackleton matkalla etelä-nawalle. Rohkea napaseuwjen tutkija, englantilainen luutnantti Sackleton — joka ei ole mikään »humpuukimestari", kutea amerikkalainen Cook — pitää paroillaan Saksassa esitelmiä siitä rohkeasta matkasta etelänapaseuduilla. minkä hän teki vuosi takaperin joulu- ja tammikuussa Oa kysymyksessä, että hra Sackleton saataisiin tänne Suomeenkin esitelmiä pi- tämääa. Pohjoisnapaseuduilla voidaan edullisesti käyttää koiria vetureina, mutta niin ei ole laita et lä-napaseuduilla. Siellä oa käytettävä pieniä pony hevosia. Mutta Sackleton saattoi kuitenkin suurella menestyksellä kulkea pitkät matkat, uimittäia aina magneetiselle navalle asti — maapallon n. s. magneettinen napa (se, johon kompassi viittaa), ja se oikea napa eivät näet satu aiivan samalle paikalle — konereellään. Sitä S^ickletonin konereellä kulkemista esittää kuvamme tässä näiden rivien yläpuolella. Se reki hinaa perässään suuren joukon muonavaroilla lastattuja rekiä. Meressä astuu muutamia miehiä taluttaen niitä ponyhevosia, jotka pannaan vetämään rekiä, kun konereki, tien epätasaisuuden tähde» — ei enää kykene kulkemaan eteenpäin. — Toisessa paikassa lehteemme ou nähtävänä Sackietonin muotokuva. Niinkuin aikoi naan lehdessämme kerrottiin, saapui Sackleton melkein etelänavalle asti ja oli hänen retkcnsä monessa suhtein opettavainen ja hauSka. Missä hän nyt on? Luutnantti Aichier. Jouluk. 19 pnä läksi ilmapallo „Lu- na" Saksasta ilmamatkalle. Se kulki koilliseen päin — ja sen koommin ei sen kohtalosta muuta tiedetä, kuin että se, uiinkuin tässäkin lehdessä ennen oa kerrottu, seuraaman päivä» aamuna nähtiin kulkevan Ahvenanmaan yli pohjoiseen päin. Ilmapallossa oli Sak san armeijaan lualumz luutnantti Richter — hän jonka kuvan tässä julkaisemme — ja eräs toinen henkilö. Salsassa o» luvattu 1,000 markan palkinto sille, joka moi ant-a jotakin »armoja tietoja ilmapallo »Liinaa" kohtalosta. Kun niin pitkä aika on kulunut sii tä, kun maiaitru itmapallo nähtini kul keman Ahiviu nmacm yli pohjoiseen päin, ilman että srn maihiulaskeuiumi- sesta oa mitään tietoja saatu, ivoi mel kein marmana pitää, että se oa vaipu nut Poyjaalahicea ja sen moikmmal malkuslaM hakluneet sen aalioiyin! Lapset laksintaiste- iuösa. Italiassa on äskettäin kaksi 11 vuo- tiaZla potkasta juorukin >veri'en tukiin taistelun. Toinen heistä on rakastunut pieneen 12-,vuonaa een tyttöön, nimeltä Pia S Mii! ci, ja auo etelämaalaisen intohima. Uudeäa han >>tte lunnusn rak^ kautensa te«au «Mken. N^ria P.a'a ta'Lv»i5!i nallia vasti mout muuk n >a ha.ien oman ^d.uncn>a aoni lience myös kin okut imelä ^citoniaineii, uän et kurlonanut nu.r a io>iiaa tuokaan, wailkei ma^tannutiaan y^.nen ruktau teensä. Tyttö kertoi pojalle, että tämän samaa ikäinen toveri myöskin hautoi samallaisia tuumia ja hän, Pia, ei oikein tiennyt, kummalle heistä olisi sydämensä lahjoittanut. Molemmat kosijat sopivat silloin siitä että asia olisi ratkaistava ase kädessä ja pikku Pia puolestaan selitti tahto vansa rakasiaa sitä, joka taistelusta »elmiytylfi voittajana. Hän seurasi itse molempia taistetupaisalle, jossa pojat veitset käsissä asettuivat vastakkain. Syntyi kiivas tappelu ja muutaman sekunnin kuluttua sai ensimainittu kosija vaikeaa haaman vaipuen henkttoreis saan maahan. Pikku Pia piti sanansa ja katosi sittemmin jäljettömiin voitta jaa kanssa. Etelänapa-matkustaja «s ^ ^ il^ Luutnantti C. Sackleton. Murhayritys kirkko herra Junneuusta ivastaan. Ao«wa Jaa «lins wa«gltt« osat- tijundesta rikot/ee». Niinkuin ennen on lerrottu, tapahtui uudenmuodcnpäiväa iltana Alatornion pavpi!a-!a murhayritys kirkkoherra Jun neliusta vaataan. Häntä vastaan am multiin kaksi laukusta, joista toinen iattui kaulac-n, minkä johdosta kirkko herra Junnelius nyt on hoidettavana Tornion sairashuoneessa. Tämän muriiayrttiiklea tekijänä van- ginna Hell kirk oyerra Junnelmksea ea- linea r-nlipoika Johansson. Tämä on iowasti kieltänyt tekonsa, mutta nyt on tioituna Oulua lääninvankilaan^ joSsa kuulustelua jatketaan. Johansson on tunnustanut olleensa luvattomassa suhteessa rva Junneliuk- se» kanssa. — H^n ou sunnuntaina tehdessäca tunnustukjen seikkaperäisesti kertonut murhayrityksen olleen suunni» tellun sekä saaneensa rouva Junneliuk- selta u>eita kirjeitä kehotuksella panna täytäntöön murhahanke Kirjeet oli hän polttanut. Rouiva Junnelius oli anta nut kirjoittamansa osotteen valenimellä „Poste rcstaute Haparanda" vastaus kirjeiden Johanssonilta saantia varren- Johansson on vielä kertonut salaisista yhtymisistääu rouv^ Junneliuksen kans sa Ala Tornion pappilassa, Karihaa- rassa ja eräässä matkustajakodissa Ke» miu kaupungissa. Oa saanut rouva Junneliukselta pienemmän määrän ra haa ennen murhayritystä. Kirkkoherra JunneliuS o» joteakia lvara as mies. Otaksutaan, että rouva Junneliusta oli houkutellut kamalan ri koksen tielle, osaksi ainakia, se seikka, etlä häa miehensä kuoltua saisi melkoi sen omaisuuden. A Tukholmaa »Aftonbladet* huomaut taa, että rouva Alma Juaaeliuksea toiaea mies, eläialääkäri Hellmaa kuoli aivaa äkkiä ja että se kuolemaa- tapaus aikoiaaaa herätti suurta huo miota, mutta että leski Alma Hellman, nykyinen Alma Juaaelius, kutteakia sai periä miehensä henkivakuutussummaa. asia saaaut äkkiä uudea ja ikävääkään teea. Kirkkoherraarouva Alma JaaneliuS matkusti päivänä eaaeakuia murhayri» tys tapahtui Helsinkiin, ja kua häa pa lasi sieltä t. k. K pnä, ruvettiin hän täkin asiasta kuulustelemaan. Kahdesta eri kuulustelusta ei ollut mitään sanot' tavaa tulosta, mutta t. k. 10 p. saa pui seuraava tieto: Mangtttn Johansson on tun nustanut, että Hän on yrittänyt murhata Rtrstoherra Junneliuksen rouva Alma Junneltutsen pyyn nöstä. Aouva Alma Junuelius o» «vangittu. » Rouva Alma Junnelius, jonka isä, nyttemmin kuollut nimiiuomari Hjelt, oli tilanomistajana Uskelassa, on lähes 50>vuollas ja kolmansissa naimisissa. Ensi kerran joutui hän naimisiin ruot salaisen asioitsijan, sittemmin näytteli jän Gustaf Carlsenin kans>a, josta häa kuiienkl» erosi ja joka nyttemmin on kuollut. Torien kerran oli hän nl.iuu fissa eläinlääkäri Htllmamn karina, io- ka avioliitto päättyi viimemainitun kuolemaan. Kirkkoherra Junneliuken kanssa on hän oUut naimisissa 4—5 vuotta. Tässä yhteydessä mainittakoon seu raava seikka, joka ehkä oa omiansa aa- tamaaa lisarvalaisluSla tapahtumaan. Marhayritukjeil tekijä Johansson oli jo lercaa ennen, kuten „Kaiku" kertoo, pappilassa palmellessaaa epäiltynä erää- jee» murto.varkauteen, joiloia kaastiaa piirongilltaattkoSta, joca kätköä ei syr järuen tuntenut, katosi piearärahaa isom pi määrä. Erääk peryeeniäsenen (rwa Junneliuksen?) tahdosta ei asia joutu nut syytteeseen. Johansson ou ollut luvattomassa sah:eessa rau-oa Juuaellukjen kansja. Myöhemm t tiedot tästä ilkeästä asi asi^ luuluioat: Rouva Alma Junnelius, joka oli pahoinvoipa, tuotiin viime sunnuntai na Karihaaran sairalaan lähellä Kemiä hoidettavaksi. Haaparannan vankilassa Johanssonia tekemän tunnustuk>en joh dosta aijottiin rouiva Junneliusta kuu- tust.lla maanantaina, multa hänen s-i- rautensa vuoksi olt se lykättävä. Hä nelle ilmoitettua maanantaina illalla aiia paljon asianhaaroja ilmaanmneen häntä vastaan, että hänet on vangit tava. Tustai-aamuna vietiin hän var Sosialistt uskaltanut sanoa totuuden omasta puolueestaan. Kuka se rohkea mieS oa? Se oa toveri" K. H. Laine. Häa oa lähet tänyt ilmoille uuden työväea ääaenkaa-- nattajaa „Maa-Työmiehea", aäyteau» meroa. Lehdea kirjoituksissa ea entis ten sosialistijohtajien päitä silitellä, vaan hiukan kynsitään. Työ-väea nykyiset järjestöt, joitten piti luoda köyhälistölle vapauden päi vät, ovat muodostuneet sosialismin ni» mellä toimivaksi pakkojärjestelmätfi. Ah» distysten tehtävänä on w<?an koot« ra haa, joitten käytlämiiestä määrää hal linnot. Johtomiehet ovat päässeet sa- nomalehtiloim.la, eduskuntaan, sihteereiksi, järjestöjen hallinnoihin j. n. e, Oa muodostunut por ^arilli>en virkakoneis ton rinnalle toinen virkako neisto, joka ylläpidetään köyhälistöä varoilla. Sadat, tuhannet, vita oa wuo>iea kuluesia uhrattu ovat tuloksia tuottamatta hävinneet kuin tuhka tuu leen. Työväen eturivin miehet eivät ole ihmisrakkauden kannattajia, vaaa ovat kymmenlvuoliien luoklaiodaa oikaaa vil liytyneet. Heistä on tullut luokkamili- t riSmin kermalerros. Kun lyöivacnpuolue muutettiin so» siaalidemolraatiiel,, puolueek>i, oa marxi laisuus, leUaisena järjettömänä Harha» oppina miksi ie (Kamskyn) kehittamänä oa muodostunut, aSluuut työvaenaat» teen nMe. Työväestön tilan asteet- talien parannustoimiansa sijalle on vi- raUisekji opinkappaleeksi tullut kurja romahdus-oppi. jonka mukaaa sosialidcmolratialle oa sen parempi, minkä u>eamma»ia lakossa työiai>et joutumat toppivile. Sosial,demokratisea puolueen johdosta sanbtaaa tehvcs>a: — — — »kolo lu» Walppaau, Turlian ja Haapalalle» joh tama lairos on kauheaa petosta, koko na.sen kansan tyoniaeStön tunnotonta peilausta, iverrannolliiesti rilok>ellts 'M- paa kuin kapitalistinen huijaus. Jos kapitalistit oivat ahneuden palvelijoita, min he eivät sitä lieUcitaau; nimittä» wal waan ahneuden palvelemista va» iilvailukji. Muita nama prole- laarihuiiaril madtaileioat soapaudea, wti>eu0ka, iaia arwoi?uudea juhlaivai» pas>a. vaikka netavät olemansa pro.e- laarlen .'erilsijöita.' Omitmnen markaus. Kehtaan konetta «arastettu. Jollä maanantaita vaslaan, kertoo K:a, murt.utuivat varkaat akkunaa kauita iiolitkoinmaellä Äupurisja ole- waaa karamcllileydas Koittoon ja va» raSiivut petta t^ramellikoiietta 700 mk. ur.vosta. He irrvtti>oat koneet pöy distä ja veivät ne mutanaan. Aamulla kun työhön mentiin, olikin tehdas — koneitta.