V \ TiUtaiiia 15 p. ttskMuuts KARJALATAR N:o 18 1910 <K. 8. 1 k.) Surulla ilmoitan että rakas mieheni Talon isäntä Juho Romppanen äkillisen taudin murtamana nukkui kuolon uneen Romppa- lan Junnulassa 14 pnä helinik. klo 4. e. ]>. p. Suureksi su ruksi minulle, :l pojalle, 6 tyt tärelle, 3 Teljolle y. m. sukulai- silto ja tuttaville. * Maijariitta Romppanen. Kristus on minulle elämä, Kuolema on minulle voitto. ■B— tydäai*n siiralla ilmoitan, •ttä rakas vaimoni;taloa «mäntä Riitta Lemiisi Umi o. s. Turunen, lyhemmän sairauden jälkeen nukkui knolou uneea kotonaan Viensuun Oinolassa t. k. 11 päivänä, 87 Tuoden 9 kuukau den ikäisenä, jättäen surulla kaipaamaan paitsi minua 6 ala ikäistä lasta, sekä lukuisan su kulais- ja tuttavajoukon. Äntti Oinonen. Virsk. N:o 500. v. 0, 7, 8. ja itistsialaiod ilta sanremmoisllla ilotulituksilla jiällä ensi Bunnnataina t. k. 20 p. kello 5—8 ip. Lähemmin katu- aviiseissa lauantaina. Pianiinoja nykyaikaisilta eteviltä pianoteh tailta, kuten: Sophet sohn Smolnissa ja Saksenissa, Stainbcrg B «rliais«ä, Hirsfeld •» Pfciffer » y- m. Hyvät maksuehdot. Huokeat kinaat. BÄSKIN PIAN O LIIKE, Helsinki. Aleksantevink. 17. Pianonviritystä ja korjausta toimitetaan. Ilmoit takaa 1.1. konttooriin. Työn suo rittaa Pianotehtailija ja virittäjä J. H. Bask, Helsingistä. Kirjanpitoa seki suomen- ja ruotsinkieltä taitava saa paikan joensuun Eohdos- kuupassa. (S. S. l k.) Elävien kirin MU Suomen suurin ja parhai ten järjestetty näyttämö. HUOM.! Oma sähkölaitos mu kana. On saapunut tänne ja antaa Suuria, komeita näytöksiä Joensuun Työväentalolla Tiistaina ja Keskiviik kona tk. 15 ja 16 p:nä klo 6 ja 8 ill. 2 tunnin ohjelmalla: 1. Herttua Guisen murha. 2. Kummitusluola. 3. Farmarin kaunotar. 4. Vercinget?rix. 5. Virkapuvun vuoksi. 6. Suutarin onni. 7. Ärpi. 8. Tavaton leikkaus ja sen «HH- 9. Koirat punasen ristin palveluksessa. 10. Sisilialainen kosto. 11. Molemmat salapoliisit. 12. Taistelu mgötäjäisistä. Pääsylippujen hinnat: 1 mk, 75 p. ja 50 p:niä. Lapset puolel la hintaa. K. S. 1 k. Poismuuton tähden myyd. eli hyyrät. 1 p. kesäk. koko kartano, 5 huon. keittiö ja läm min ruokasäiliö, eli kahd. eri kortt. Elise Andersin. Papin katu 10. Jma Siiliin SiiSslfksEii Vuosikokous pidetään iltaman yhteydessä ru koushuoneella, sunnuntaina ku luvan helmikuun 27 p. kello 5 ip. Joensuussa 14 p. helmik. 1910. F. V. Terä. Utran Kalastnsylitiön osakkaat kutsutaan täten vuosi kokoukseen, joka pidevään kau pungin .vifijataiossa tulevan maa liskuun 5 päivänä klo 2 j. p. p .j Samassa tilaisuudessa luovu tetaan yhtiölle kuuluva kalas tusoikeus hyväks3 *tt?vää vuok ratarjousta vastaan yhdeksi tahi useammaksi vuodeksi, josta ha lullisille vuokraajille ilmoitetaan. Joensuussa 14 p. helmikuuta 1910- Osakcyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Lauvantaiua tämän Helmik. 26 p:nä kello 10 e. pp. myydään vapaaehtoisella huutokaupalla hyviä nurmikasheiniä Höytiäis- poiijalla Kiskonlahdeila kunnan- niityllä. Heinät myydään vä hissä erin 1 puuväli kerrallaan. Fluutosummat on maksettava huutokauppatilaisuudejba. Myyjä: Kaupp. H. Piiroinen. Huomiota f uit' uallifiiu kysy myksiin. Nykyaikaisessa yhteiskunnassa, jonka täytyy tyydyttää muosi muo- delta kasmamia tarpeita ja »vaati muksia, kysytään kuntain, marsin- kin kaupunkikuntain johtomiehiltä paljon moninaisempia ja laajeni- pia tietoja sosiali- ja talouspolitti- sissa kysymyksissä kuin ennen wan- haan, siihen manhaan hymään ai- kaan. Malliollisen elämän lvil- kastuessa ja ihmisten keskinäisten suhteitten muutenkin kasmaessa tulemat ensiksikin hallinnolliset tie- dot paljon useammin tarpeen kuin ennen. Kunnallishallinto joutuu tekemisiin monimutkaisten oikeus- suhteitten kanssa ja silloin on luon- nollisestikin kunnalle suureksi hyö dyksi, jos johtomiehet edes pinta- puolisesti kykenemät kysymyksen oikeata luonnetta käsittämään. Kuntain moninaiset tehtäivät jä- sentensä turmallisuuden ja hyivin- moinnin edistämiseksi »vaalima! johtomiehiltä erikoistietoja mones- sa sosialipoliittisessa kysymyksessä kuten köyhäinhoidossa, asunto-oloja ja raminlo-aineita sekä teriveyden- hoitoa koskemissa kysymyksissä. Työmäen olojen parantaminen on nykyään tärkeä kohta kuntain toi- mintaohjelmassa. Siispä pitäisi kuntain hallinnossa ymmärrettä- män työiväenkysymyksenkin eri puolia esim. työmälitystä, sairas- ja työmäemvakuutusta j. n. e. Koulu- ja muut sirvistyskysymyk- set maalimat usein kuntain johto- miesten toimenpiteitä ja asiantun- lemusta luonnollisesti silläkin alal- la. Kunnan talouteen ja asujan- ten mukamuuteen »vaikuttamat mitä suurimmassa määrässä useat taloudelliset yritykset, jotka nyky- aikaisen käsityskannan mukaan kuuluivat kunnalle. Sellaisia omat kaasu-, sähkö-, »vesijohto- ja wie- märilaitokset, kulkuueumot kunnan piirissä, satamalaitokset, puhelin- iverkot y. m. Niitten järkiperäinen hoito maatii kunnallishallinnoilta aiivan erikoisia tietoja, samalla kun niitten menestys kysyy ali- luista huolenpitoa ja kaukonäköi- syyttä. ikäistä lyhyistä iviittauksista huomaamme jo, että kunnan toi- miala on erinomaisen laaja ja monipuolinen sekä mitä läheisin:- mässä yhteydessä jäsentensä joka- päiiväisen elämän ja hyivinmoin- nin kanssa. On syntynyt erikoi- nen kunnallinen sosiaali-ja talous- politiikka, johon kunnan täystival- täisten jäsenten kaikkienkin, mutta marsinkin niitten, jotka omat asete- tut kunnan asioita johtamaan, tu- lisi huolellisesti symentyä. Moidaan huomauttaa, että mis- sä kuntain hallinto »vaatii erikois- tietoja, palkataan ammattimiehiä niistä antamaan lausuntonsa ja kimitetään erikoistuntijoita ja am mattimiehiä muutenkin kunnan palmelukseen. Mutta jo silloin, kun on ratkaistama. milloin ja missä laajuudessa ammattimies- ten apua on haettama, karmitaan asiaintuntemusta. Ja ylimalkaan ivoi ainoastaan asiantuntema kun- nallishallinto nyt enää johtaa niin monihaaraista ja suurilla sum- millä liikkumaa yritystä kuin eten- kin meidän kaupunkikuntain kun- nalliset toimet omat. Tosiasia kuitenkin on, etiä suu- rin osa kunnallisissa asioissa toi- mimista henkilöistä elää täydelli- sessä tietämättömyydessä niistä ennätyksistä, mitä kunnallinen toi- minta muissa maissa on saamut tanut. Myöskään toisten kotimaan kuntain toimeenpanemista paran nuksista eiivät kuntain johtamat henkilöt miitsi hankkia tietoja muu- ta kuin poikkeustapauksissa. Seu- rauksena on, että samat »virheet uudistumat useissa kunnissa, kun tietoa toisten kokemuksista ja pet- myksistä ei ole' Kunnallinen elämä koskee yksi- tyisiä kansalaista lähemmin kuin »valtiollinen elämä. Jälkimäinen on kuitenkin »viime aikoina metä- nyt kaiken huomion puoleensa ja kunnallispolitiikka on jäänyt syr- jään. Huono kvnnallisten asiain hoito tuottaa kuitenkin suoranaista mahinkoa kunnalle ja kunnan jä- senille. Siitä on epäileinättä ma- hinkoa koko maankiit taloudelli selle ja yhteiskunnalliselle elämälle. Epäkohdan korjaamiseksi omat kaikki kunnassa tamattamat kylvyt kiinnitettäivät kunnanhallintoon malnollisista puoluenäkökohdista huolimatta. Niillähän on merrat- tain »vähän kunnallisten kysymys- ten kanssa tekeiilistä. — yhteis toiminta eri muodoissa maan kau- punkikuntain kesken on ivätttämä- tön, jotta yksityisten kuntain koke- mus tulee kaikkien hyiväksi. — Ulkomaitten oloista on edes kir- jallisuuden amulla otettaiva huo- lellisemmin selkoa kuin tähän asti. Pääasia on, ettei kunnallisten asiain johto jää pienten piirien haltuun, jotka aiman yksipuolisesti armostelemat kunnan tarpeita ja johtamat kunnan hallintoa maan oman ryhmänsä hy»vää silmällä pitäen. On kyllä totta ja luonnollista, että harrastusta on »vaikea sytyt- tää kysymyksiin, joihin emme mielä ole tilaisuudessa »vaikuttamaan. Mutta yhä luonnollista on, että me emme moi jäädä odottamaan apua yksinomaan uudelta lainsää- dännöltä. Laki ei rvoi yksin mi- tään epäkohtaa korjata, elleimät ne ihmiset, jotka lakia tulemat täyttä- mään, ponnista moiiniaan edis- tyksen puolesta. Yleisiä uutisia. Uusia lakiehdotuksia. Senaatti on päättänyt tehdä korkeimpaan paikkaan esityksen, että se saisi luivan laatia esittelyehdo- tukien seuraamista asioista, nirn.: 1) Elinkeinonharjotuksesta; 2) Ammattimaltuustoista; 3) Työsäämlöistä ja 4) Erinäisistä »nääräyksistä, jot ka koskemat alaikäisten elinkeinon- harjottajain toimeentuloa ja am- mattityötä. Iludet esittelyehdotukset kulku- kaupasta ja elinkeinosita. Senaatissa esiteltiin perjantaina arm. käsky, että senaatin on laa- dittama uusi esittelyehdotus kulku- kaupasta. Senaatti päätti asian johdosta tehdä alistuksen korkeiin- paan paikkaan. Senaatissa esiteltiin myös arm. käsky, että senaatin on laadittama uusi esittelyehdotus elinkeinoista. enaatti päätti asian johdosta tehdä alistuksen korkeimpaan paik- kaan. KuuualliShalliutoa koökewat tarkastukset. Senaatin molempain osastojen täysistunnossa esitettiin perjantai- na senaatin kaksi pöytäkirjan otetta, jotka koskemat kunnallishallintoa koskemien asetusten tarkastamista. enaatti päätti että asiaa on käsi- teltämä talousosastossa ja että se on esitettäiva simiilitoimituskun- nasta. Jakolaitosta koskeloa esityseh- dotus. Lainwal»»tistelukunnan toisen o- saston käsiteltämäksi on senaatti jättänyt kysymyksen jakolaitosta koskeman esitysehdotuksen muodos- tamisesta uudestaan. Seinäjoen—Kristiiuau—Kaski- sen rata. Senaatti on osottauut tie- ja mesirakennusten ylihallituksen käy- tettämäksi 2 milj. markkaa Seinä joen—Kristiinankaupungin—Kas kisen rautatien rakentamista mar- ten. Aaupuukieu lainat. Helsingin kaupungille on senaatti myöntänyt luman ottaa 950,000 mkan lainan 2 »vuotta pitemmäksi maksuajaksi kaupungin sähkölai- toksen laajentarniseen, Hangon kau- pungille ( 105,000 mka»l lainan kau pungin kylpylaitoksen kuntoonpane- mistä ja erinäisten talojen hin- nan suorittainista marten sekä Uu- denkaupungin kaupungille 00,000 mkan lainan sähkömalaistuslaitok- sei» rakelitamista marten. Laliehdotus Rikoslain 13 luwun erinäisten kohtain muuttamisesta hylätty Pietarissa. Senaatissa esitettiin perjantaina maltiosihteerinmiraston kirjelmä, että Hänen Majesteettinsa on jättä- nöt huomioonottamatta eduskun nan hymäksymän lakiehdotuksen Rikoslain 13 kumun erinäisten kohtien muuttamisesta, jotka kos- kemat majesteettirikoksista nostet- tamien juttujen käsittelyä. Kirje ei aiheuttanut mitään toimenpi- teitä. Mallasjuomatvero »o. 1911, Valiokuntaan, johon kuuluivat senaattorit Markom, Mirenius, krei- mi Bergh ja Kraatz, on senaatti lykännyt kysymyksen esityschdotuk- sen laatiinisesta mallasjuomani malmistamisesta »v. 1911 suoritet- lamasta iverosta. Senaatissa esiteltiin perjantaina seuraamat käskykirjeet: Arm. käsky senaatille aiitamaan lausuntonsa eduskunnan anomuk- sesta, joka koskee tuomioistuinen perustamista, jolle siirrettäisiin se- naatin talousosastolle kuulumain hallinto-oikeudellisten juttujen kor- tein käsittely: Arm. käsky senaatille antamaan lausuntonsa eduskuniian mastauk- sesta arm. esitykseen, joka koskee erillisten «vesijättömaiden muo dostamista itsenäisiksi tiluksiksi: Arin. käsky senaatille antamaan lausuntonsa eduskunnan anomuk- sesta, joka koskee Mesioikeuslain 3 kumun osittain muuttamista; Arm. käskykirje senaatille anta- maan lausuntoonsa edusku»»nan mastauksesta arm. esitykseen, joka koskee erinäisten elinkeinojen har- jottajain oikeuksien rajottamista kiinteimistön hankkimisesta maalle: Arm. käskykirje senaatille anta- maan lausuntonsa eduskunnan anomuksesta, jola koskee Rikos- lain 20 lumun 7 pykälän muutta misesta; Arm. käskykirje senaatille anta- maan lausuntonsa eduskunnan anomuksesta, joka koskee ehdollisen rangaistustuomion täytäntöönotta- misesta. Senaatti lykkäsi lausuntojen wal- mistamisen keskuudestaan muo- dostetulle »valiokunnnalle. Samoin esitettiin t. k. 12 p. se- naatissa maltiosihteerin miraston ilmotus, että senaatin ehdotus eduskunnan esitykseksi korkeimman tuomion perustamisesta on kor- keimmissa paikassa jätetty huo mioonottamatta. Kirjelmä ei an- tanut aihetta »nihinkään toimen- piteisiin. Kuopion sokeainkoulu» johta- jaksi on senaatti nimittänyt sokeain kou- lun m. t. johtajan G. A. Wuore- lan. Hangon kylpylaitos. Senaatti on mahmistanut Han- gon kaupuiigin lisättyjen kaupun- gimvaltuusmiesten päätöksen 605 tuh. markan suuruisen lainan ot- tamisesta kaupungin kylpylaitoksen kuntoonpaneinista marten ja eri- näisten kaupungin ostamien »naa- tilojen kauppasumman »naksaini- seksi. Kc»raalikuwer»ööri ja waalit. Kumernööriltä on Miipurinlää- nin kummankin »vaalipiirin keskus- kuslautakunnalle saapunut pyyntö, että se mitä pikem»nin lähettäisi tarkistetut tiedot kumernöörin »vi- rastoon eduskuntamaalien tulok- sista sieltä edelleen toimitettamaksi kei»raalikuwernööriil kansliaan. Samallainen tiedustelu lienee tehty muillekin maalipiirien keskus lautakunnille. Mikä tiedustelun tarkoituksena on, ei keskuslautakun- nille lähetetyistä kirjelmistä käy selmille. Maltiourautateiden Venäläinen tarkastaja nimitetty. Saapui Helsinkiin snnnun- taina. Suomen maltiourautateiden tar- kastajaksi on nimitetty todellinen maltioneumos Damid Andrejem K r n g e r. Suomalais-wenäläiuen konse- renssin ehdotus. Unsi konferenssi sitä tarkasta maan. S. U. T. hankkintiett tietojen mukaan tulee suomalais-menäläi- sen konferenssin enemmistön laa timan ehdotuksen, joka koskee sitä järjestystä, jossa Suomea koske- »vat yleismaltakuunallista merki tystä olemat lait omat annetta- mat, tarkastamaan erityinen kon- serenssi, ennenkuin se tulee minis- terineuivoston käsiteltmväksi. Kon- serenssin, jolla oli ensimäinen is- tuntonsa eilen, puheenjohtajana tullee toimimaan pääministeri Sto- lypin. Joensuusta ja likitienoolta. Ednskuntamaalien tuloksia. Mikkelin lään'in waa'li- piiristä omat malituiksi tulleet suomalaisesta puoluees- t a pros. M. Soininen, johtaja I. O. Peurakoski, kihlakunnantuomari B. Anneberg ja maanmilj. I. Ripatti: nuorsuomalaiset, maaiimilj. A. Tanttu, toht. H. Renmall ja lehtori E. G. Äkeson; sosialistit, toimittaja O. Oras- maa, opettaja I. Järminen, om- pelijatar Anna Samolainen, lam- puoti P. Huttunen, torppari O. Eronen, kirjaltaja O. Maljatta ja puuseppä A. Kmmisto. Turun läänin eteläises- sä »vaalipiirissä on nyttem- >ni»t loppuun suoritettu äänten laskeminen ja omat saaneet: suo malainen puolue 21,726, nuorsuo-' maiset 8,218, ruotsalainen puolue tl,418, sosialidemokratit 22,777, kristillinen >työwäki 4,0-14, »villit, 49, kirjotettuja 53 ja hylättyjä 449. Puolueiden edustajamäärä on olema: suomal., ruotsal. ja so- sial. demokr. puolueella kullakin 5 edustajaa, nuorsuomalaisilla 1 ja kristill. työioäellä 1 edustaja. ?!uorsuomalaiset omat meiiettä- net toisen paikkansa kristilliselle työiväelle. Oulun l ä ä n i n p o h j o i s eS- ta »vaalipiiristä »valittu maalaisliittolaillen maainviljeliiä Kalle^ Lohi »vertausluivnlla 5,180, sosialidemokraatti seppä ^rans Lehtonen 4,553, suot-.lalaisesta puo- lueesta maanmiljelijä V \ul)c Haa rala 4,114, nuorsuo'.nala'se-'ta puo lueesta maanmiljelijä Pekka Ahma maara mertausliimulla 2,0l»>,maa laisliittolainen maanmiljelijä Antti Junes nuorenipi mertausluivulla 2,580 ja sosialidemokraatti neulo jatar Hilda Herrala ivertauslu- mulla 2,300. Puolueiden edustajamäärä. Tähän asti saatujen »vaaline- tojen mukaan on eri puolueiden edustajamäärä alkamilla pallio- päiivillä: Sosiatibemofv. puolue S5 Suomat, puolue 4:'» Nuorsuomal. puolue Ruotsal. puolue 20 Maalaisliirto 1 < Kristill. työlv. liitto 1 Hhreeiisä 20«> Padasjoen kirkkoherra» »vaa lissa miime suimuntaina sai Rääkky- l ä n pitäjänapulainen K. A. Lauri äänten enemmistön. Hylätty pysäkkianomus. Senaatti on hylännyt talotas Matti Saarelaisen y. m. tekeniän anomuksen, että Joensuun—Nur meksen rautatielle rakennettaisiin muudan pysäkki. Joeusuuu kaupungit» asemakaaman muutoksille on anot- tu senaatin mahmistusta. Postitoimitttksen hoitajan wir kaan Mikkelin postikonttorissa on ase tettu ehoolle 1 sijalle postinhoit. I. W. Stenberg puoltolauseella, 2:lle postinhoit. E. W. Karlstrvnl ja 3:lle postinhoit. A. F. l.^öös. Joensuu» raittinspiiriu muosikokous pidetääii Jakokoskella maalisk 10 p. Joensuu, : tt-äkiji .oul «?iZ: zvahii- täismyyntiosakeyhtiön koko liike niiden seitsemä»! kuukau- den aikana, jotta sen myymälä oli miime »vuonna amoinna, nousi 411,300 nck. 73 p:iin. :>!ettomoi- tosia 120,548 »nl. 70 pistä tulee kulkulaitosrahasloon 51,810 rnf. 52 p. ja Joensuun kaupungille yleishyödyllisiin tarkotuksiin käytet- 77,-20 nrk. 2i p. etupäässä siitä syystä, että kou lussa pannaan pääpaino kasmis- ruokien »valmistaniiselle. Toissa päimänä, smiiiunlaiiia, oli kou- lulla u. s. näyte- ja maistiais- päimälliset, joihiii kaupungin per- heeneinäntiä otti osaa neljätläkyin- inentä henkeä. Erinomaisia kuului- ivat ruokalajit olieen. Tekeepä. ,»,o'.'.es!a »»luustakin seikasta päät- täen. mieli sanoa, että pysyiväi- nen ruuanlaitto- ja talouskoulu olisi Joensuussakin jo ajan jatar- peenmaatima. >oeusuuil y^t^ärisl-in maalain- seuran ioussik^ksus paettiin t. k. l'S pnä Cniu?!ac-in CJli Partascs* jalv-?i-i. Se?n jäseniä, eitä inintta ylei- öä oli saapUivikla uoiii 4-> hen- Joensuun eläiusuojelusyhdis- tyksen johtokntt-.avsa on herännyt kysmnys, että yhdis tys jakaisi ohjeita ja palkintoja kaiipuilgin ajureille heivosten ku»i- nollisesta hoidosta ja kohtelusta sekä tallien puhtaanapidosta. EH- dotusta harkitsemaai! on yhdisty? asettanut »valiokuniian, johon kuu- lumat piirieläinlääkäri Helander, hervoskonsulentti.' Pohjola, agro- uoomi Reiuola ja asioitsija Por- thail. Elinkeinot. Kauppias Hugo Johan Lammi, Lappeenrannasta, sai eilen maist- raatilta lumail tässä kaupimgissa harjoittaa talouslaivarain kaup- paa. Jokelan eniäntä-, käsityö- ja k a s w i t a r h a koulun» Pai- miossa tk. 15 p. alkamiin kursseihin oppi- laaksi on otettu m. in. Hilda Hir- monei» Joensuusta. 5talewala» ?.»-w'.lotiSjuhl-;a tvnrtcii, jota aiotaan imettää lyseon juhla salissa, on Suomalaisuuden liiton johtokunta asettanut toimikunnan, jäseninä rouiva Liisi Wirtamo, neiti Elli Malmi ja Pirtlo Vleiva- lainen, herrat V. Hiltunen, I. Ia- lanne, I. A. Tukiainen ja A. Tor- rönen. Uudett pakkahuouce» perustamistyöt laiivarannassa alo- tettiin eilen. Waliv0ttta torikauppias A. Lahdeil koukurs- sissa oli eilen. Ensimäiiien esiin- huuto on i pnä ensi maaliskuu ta. — Metallisen »vaimo Lydia Lahti anoi pesäeroa. — Toimitsija- mieheksi tuli kaupunginpalmelija Eero Manner. Pohjois-.<!arjala Äl!aanwilje- lysseura» kiertämä ruuau- laittokoulu, joka Joensuun Äiarttayhdistykseii pyynnöstä on nyt, miime lviikon maanaiitaista asti, ollut toimessa Joensuun kaupuilgissa, entisessä Sellgreilin talossa, uuden kirkon mieressä, tuutuu sekä emäntien euä tyttärien puolelta saaneen ai- man erityistä luottamusta osak- seen. Oppilaita ei ole tilan ah- tauden muoksi moitu ottaa enem- pää kuin 10, maikka pyrkiiviä olisi ollut paljon enemmänkin. Oppi- täitten joukossa on manhempia, kokeneempia emäntiäkin — ehkäpä '.sen lotoulien ponta- ja hyiväksytly teli uiiricti lilpaifttif-n ja tarfoitiitic-M, 5!oweron w.- ja u.-s. uinii o>i Weljes-,verkko eikä Weljes-rveikko, niinkuin leh- teeinine oli erehdyksestä pujahta- nul. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Tulipalo Inu a osa ja ihmis- heulicn hukka. kea. Kuu edci kirja oli htcitit cjiniies seikoa järjestäniisestä joita miime kokouksessa oli pää- telty tämän Mtioden kuluessa panna toinieen. jtiloailuihin il- lnoittautumisaitaa päälettiiit pi- dentää ensi huhtikuun top- puun ja »voidaan ilmoittautu- minen tehdä joko esimiehelle tai johloknnnaii jäintiUe Juho Pit- käselle Lehmossa. Ziii ParlascUe ja I. v. Puhakalle Ciuiclasfa ja Heitti Marti!'ai>ctle Kullnasl.ie- inelle. joille läikille päätettiin toi- mittaa asianniutain.cil lista osan- ottajici» merkitseniisiä »varten. Teuean rvuosikerionnis iv:lla hieuiut. Siitci fätui ut. m. selnzilte, että seuratta on rouobei; kuluessa ollut 55 jäseninafsiln suo rittanutta jäsentä ja että kolouk- sia on pidetty kailkiäan l:!, joista 8 seuran yleistä ja 5 johtokunnan kokousta. Luettiin seuran Iitit m:lta 1iX>9 ja tilintarkastajain kertoinus, joi- deiika johdosta rahastoi» hoitajalle myönnettiin täydellinen tiliivapaus. Esimies teki selivää Pohjois- Karjalan He>k'osjalostusliiton Toi- mikunnaii järjestämästä hemos- hoito kilpailusta, sekä kehoitti he- ivosia omistaivieii jäsenten otta- »iaan siihen iiluokkaasti osaa. Esille pannulle listalle nlerkitsicin heti nimensä 8 jäsentä. Attint ivielä kilpailuun halukkaat jäsenet ivoiivat ilmoittautua esiiiliehelle Ä!aanw. seurau tolinistoon ennen tämän kuun loppua. Toiset!!, Kontiolah- den kunlian alueella toimiivaksi, paikalliseksi palkintotuomariksi tä- hän kilpaillun: päätettiin ehdoittaa mamuvj. Äidin Kokko, Lehmoil 5iilwennie!!:elrä. Enii helluutain tienoissa päätel- tiin seuran rahaston kartuttauii- selsi panna loiineen yleineii iltama Onttolan tansakouliille. Iltaman puuyaalninen jäi Onttolan kylällä astuvien johtoti:nnan jäsenien ja Onttolan nuorisoseuran johtokun- nan toinlelsi. Päätettiin ?)!aan»vj. seuralla pyytää lueiliioitsijoita Kunnas- >i i e m e l 1 a H eitti K e t t u s e ii talossa t. k. 27 p:näpidettä>viä maamiespäimiä »varten. Tähän tilaisuuteeil toiivotaan ympäristön maainviljelijäiil lukuisasti otta- mau osaa. Äietsänhoitokonsillcntti H a >v o piti sellväpiirieiseit ja erittäni ma- laise»van esitetniäil yhteistoiinin- nasta nietsänhoioon alalla, johtuen lopuln kysymykseen iiletsätalous- yhdislyisen perustamisesta paik kakunnalle. Esitelmän johdosta tehtyyn kysymykseen piläivätkö läs- iiäolijak melsätakousyhdistyksen pe- ruötanlisen tarpeellisella, masral- tiin ilm.au pitempiä kestnslellija yksimielisesti niyvnläivästi ja pää- lettiin afiait alkuiinpaneiiliilen ot taa uiidelleen kysymykseeli yllä mainituilla rnaaniiespäimillä K uu- uasniemellä. lämmitetvstä huoneen ja niin tehden aiheutta- iiyt heti ostettaiva tantakiejaai! niertitty siitosori on päätetty sijoit- taa maainvilj. Elias Lehikoiselle yhden muodell ajaksi. ?)! e i s e u warsa»äyttcly» aikoo panna toimeen Oulamon oriyhdistys ensi maaliskuulla, josta lähemmin mast'edes ilmoituksessa. L::kamon maalaile;:?!;» »vir- ^Uisuirsi on malittn täksi »vuodeksi samat henkilöt kuin tutune tvuotenalin, paitsi iiiu ivnraesimieheksi on »va littu maauivili. A. Toiioanen. Titkalau pi ^säk!» iiikeuuthet omat äskettäin jättäneet rautatie- hallitukseen kirjallisen anoiiiuksen Tikkalan pysäkin asemaksi muulta- misesta, jota anomusta perille »viemässä oli »valittuna maan milj. A. Toiivanen. Maanantaita t. k. 13 p:ää '.vasten yöltä paloi Jnuau kylän Saapukka» vaarassa taloll. Erik Pirisen ittpakartano ja siinä asu- wa mielisairas lalononlistajait meki Antii Picinen. Palo oli sytrynut kamarihi:oncesta omlettoman »vai najan puolella, »»iin on luulta- tnivaa että hän. it'c taivalla tai toisella on saanut ongituksi tulen iltasella uunista iltlt kerrotuil onuettoiuiiuDeu. Pa-. lantit omaisuus oli makuutettu kitiinan yhteisessä paloivakuutus- yiidistyksessä. Papisto. i Samolilinal» hiippakunta!. Waa- lisaarilmisa Mäntyharjun kappa- laiseir niiekaan wacitie!)dolle ase- tctut oivat of otetut pitämään: .Uustaiuiu firftohcvra I. Heino t. f'. 2i p., Panlkmvan < Inkerin maalla) kirkkoherra Si. I. H. Broms O p. ja Virtasalmen ro. t. tirkkoherra ii R. Torri 13 pnä tukemaa maaliskuuta. Maaliky- symys ou 2V p. maaliskuuta ja maali huhtikuun 4 p. Maalin toimittajaksi on määrätty Mikkelin maaseurakunnan ensimäinen kap- palainen B. A. Markkula. Seiskarin saarnaajan ivirka on hakijain puuttessa julistettu yhä ulidelleeit (M päimän kuluessa haettaivaksi. Pormoou hiippakuiluasta siirty- iiyt pappisln.ies A. Minqmist on määrätty olemaan papiston apu- laisena Kotkassa. llukuiliemen »v. l. kappalaiiten Juho Rukari ou määrätty ole- maan myös saman pitäjä m. t. kirkkoherralta ja Jmpilahden kirk- koherra romasti R. Saraste m. t. lääninroivastina Sortamala»! ro- »vastikuunassa ensi maalis- tai hlthtikutikaltsina, joita aikana Uu- kumemen kitlkoherra, lääniuro- masli A. G. Malle komiteatöiden muoksi on estetty yllämainittua »virkaa hoitamasta. ))!ctsätlhoitaja Karl Aksel. Brander on lopullisesti nimitetty Kuopion läänin tarkas- tuspiiriu ylinletsäilhoitajau wir- kaan. Zoriawa!au scmiuaariu har- joituskouiuu yliopettajalle 'Abraham Pietikäi- selle on myönnetty mirkaivapautta kltkulvan helmik. Il) päimästä toukokuun loppuuil. Sijaisena toi- mii alemman osastoit opettaja Juho Franssila, jonka mirkatehta »viä hoitaa opettaja Aapo ^ llen. 5, % 1 isr- FT" ^3 staC" •SS cs sa 6(9 S" SS ÄT I m rs t li ^aati- Urheilun alalta. Wiipuriu tiihuififolliiit tulee Pohjois-Karjalan piiriä edus- lamaan: painissa Armas Hirn?o- nen (Kataja», luistelussa A'retLihr (Kataja), hiihdossa 30 km. mat kalla Antti Honkanen ja Eiuo Heikltra (Runnekjeit »»uorisoseurali M. ja ll.-osastot. Kuuleman inu- kaau tulisi Jtluau Mesastakiu joku mukaau^ WoimiStcl»Sta ja urhcilucita, niiden maiheista ja merkityksestä ja tarpeellisuudesta, piti esitelmän lyseol. A. Hirmonen miime sumut- laitta Onttolassa maanivilj. Olli Partasessa. Esitelntän loputtua syntyneen keskustelun tuloksena oli. että paikkakuililalle päätettiin pe mstaa W.- ja U.-seura. Hylätty apteekkiauomus. Rääkkylän kunnan anomuksen saada itsenäinen apteekki kuntaan, on läätiitlähallilus hylännyt. Pielisjärtoe» tuoiuiokuunau tuoiuarin »virka. Pormestari Georg Lagerlöf on ssilaattiiu »valittanut homioikeuden ehdotuksesta Pielisjäriveil tuomio- kliliilan tuontaritttoiran täyttämi- etji. ?>ittkeu»uspiirustukset lludisrakeniluksiiu maramaamittari Juho Saarelaisen omistamalla tontilla n:o 1 -liurmeksell kauppa- lan 17:sta korttelissa ja maan- iviljelijä Olli Heikuran omistamat- la tontilla n:o 1 saman kauppa- lait 2:-i:ssa korttelissa on läänin kumeriivötinmirasto noudatetta- ivaksi »vahmistannt, miimekfi mai- nitttt kuitenkin ehdollisesti. yleiset maantiet. Läänin kumeruööri ei t. k. 4 puä autamallaau päätöksellä ole ivoiliut suostua tehtyyn auomuk- seen että yleisillä ivaltion ivaroilla tulisi maantie rakeililetltksi Nurinek- sen ylikylän Hinvikosken sillalta länsipuolitse Lautiaisjäriven »van- >ille '.'tttrmekseit kirkoilkylälle, kos- ka »n. m. mainittu tie ei ole näh- tämästi aiottu hätäaputyönä ra- keunettaivaksi, eikä rnyöskään ole »»äytetty että ^inrmeksen kunnassa nykyään tarmittaisiin hätäaputöi- tä. Piclisjärtvcu uittoyhdistys. Jtä-Suomen sahanomistajain torstaina Miipurissa pitämässä ko- konksessa päätettiiil muodostaa Pie- lisjoen uittoyhdistys, yhdistyksen sääntöehdotus hyiväksyttiin pieuil- lä muutoksilla. Sitten kun sään- ilöille on saatu asianomainen mah- lvistus, pidetään perustaiva ko- kous. ^tkkiä kuoli. ^turmeksen ylikylän LehmilahdeSsa tviime pejantaiua t. k. 11 pnä ta- lollisen weli Niilo Timonen. Wai- naja oli »veljensä, isäntä Matti Ti mosen kanssa käynyt kauppalassa silppuja »viemässä ja ruiveiumt Heinosta riisumaan, kuu toinen meli jo pirtttiin pistäytyi. Kun häntä ei alkanut hltoneeseen tule- ivaksi näkyä, meni Matti hän tä katsomaan. Ja mies keu- Hotti hemosen mieressä maassa selällään. Sydänhalmaus oli niin odoltantatta iniehen lopettanut. Wauaja oli lopuilleen 50-wuotiaS, perheetön mies. N ma ro ST ms' 03 SS v- f* VO l « a OB s» N- <S pa a g5 3" S- P* S*