N:o 123 ~ I9IO. 1 A1KU, Maanantaira LokaHuu» 24 i ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 M. Kiinleimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Kun selostus kokouksesta nyt eri kirjasena on ilmestynyt painosta, pyy' dämme sitä suosittaa kaikkien niiden huomioon, jotka tamalla tai toisella tulemat uusien maanmuokra asetuksien kanssa tekemisiin. Yleisiä uutisia. — Suostuntaselkkansten jälki laskuja. Senaatti on päättänyt, että „St. Michels Spritmaru Aktiebolag"- nimiselle yhtiölle on maksettama takai- sin 19,613 mk. 84 p., minkä määrä- rahan yhtiö on suorittanut liikaa pa- lomiinameroa kuluman muoden tam- mik. 1—24 pnä malmistamistaan 24,523,50 litrasta palomiinaa. Samoin on senaatti päättänyt, että toiminimelle Miller Pulkkinen Mik- kelistä on suoritettama takaisin 17,640 mkaa, mitkä yhtiö on suorittanut liikaa palowiinawerona kuluman muoden tammik. 1—24 p. malmistamastaan 22,050 litrasta palomiinaa. — Waafan poliisimestarin ero. KenraaUkumernööri on pyynnöstä sai- rauden tähden myöntänyt eron Waa- san kaupungin poliisimestarille, alikap- teeni, maratuomari G. A. Aspelinille. — Käsityötaidon edistäminen. Kuten muistettanee, on senaatti kor- keimpaan paikkaan aikoinaan alistanut, että määräraha käsityötaidon edistä- miseksi korotettaisiin 220,000 mksta 280,000 mkaan. Tämän muoden me- nosääntöä mahmistettaessa on senaatin esitys hymäksyttykin paitsi mitä kulu- maan muoteen tulee, jolloin on mää- rätty suoritettamaksi tätä määrärahaa 245.000 mk. Senaatti on nyttemmin päättänyt että yllämainitusta määrärahasta on muosiksi 1910, 1911 ja 1912 käytettä- mä muosittain 3,000 mk. stipendeinä käsityönopettajille. — Teollisnnskonlnt. Senaatti on täksi muodeksi korottanut 2,000 mklla Oulun teollisuuskoulun muokra- määrärahaa. — Määräraha teollisuuden ja käsityön edistämiseksi. Mahmis- tettaessa kuluman muoden menoarmio- ta, on määräraha käsityö- jateollisuu- den kohottamiseksi korotettu 20,000 mksta 30,000 markkaan. — Keskuskoulu taideteollisuut ta warten. Senaatti on puolestaan myöntynyt keskuskoululle taideteolli- suutta marten 25.950 markan maltio- awun lukumuodeksi 1910—1911. — Painoasiamiehet. Senaatti on päättänyt kehoittaa painoylihalli tus ta laatimaan ja senaatille lähettä- mään ehdotuksen painoylihallituksen asiamiesten palkkaamiseksi myönnettyjen 107,800 mkn käyttämisestä. — Maltion sairaalat sulje» taan. Lääkintähallitus päätti miime keskimiikkona ilmoittaa senaatille, että sen on ollut pakko sulkea Tampereen uuden sairaalan kuppatautiosasto sekä että sen lasareettiosastosta moidaan pitää auki ainoastaan kaksi salia, toi- nen 14 miestä ja toinen 14 naista marten, tämä riippuen siitä että kor- keimmassa paikussa ei ole myönnetty anottua määrärahaa sairaalan ylläpi- tömistä marten. Samallaisen kohtalon alaiseksi jou- tunee myös Kajaanin mastarakennettu maltion sairaala, joka aiottiin amata näinä päiminä, sitten kun manhan puutteellisen sairaalan omistajan kanssa tehty kontrahti päättyy. — yliopisto. Miime keskimiik kona asluimat Mirkoihinsa mastanimi- tetyt professorit kotieläinopissa G. v. Wendt ja maanmiljelystaloudessa K. Enckel. — Koululaitos. Tornion alkeis- koulun amoinna ollutta maantieteen ja luonnonhistorian kollegan mirkaa ei ole kukaan hakenut. — Uudet Postimerkit. Ensi muoden alusta otetaan maamme pos- tiliikkeessä käytäntöön uusimalliset 2, 5, 10 ja 20 pennin armoiset posti- merkit. Nykyiset postimerkit kelpaa- ivat ensi toukokuuhun saakka. Täydel- linen uutuus tulee olemaan 40 pennin postimerkki, joka onkin erittäin sopima marsinkin sisäänkirjoitettuja lähetyksiä marten. Edelleen otetaan käytäntöön uudet yksinkertaiset ja kaksinkertaiset 10 pen nin postikortit. Postikorteissa, joita käytetään kotimaassa postiliikteessä, tullaan nyt painetussa päällekirjoitus sessa käyttämään myöskin suomen- ja ruotsinkieltä, sen sijaan että ne tähän saakka omc.t olleet yksinomaan menä- jänkielisiä. Kotimaiset postimerkit ja kortit pai- netaan Helsingin leimamerkkipainossa, mutta Menäjän ja ulkomaan kirjeen- maihtoa marten käytettämät inerkit ja kortit ostetaan Wenäjän postilaitok- selta. — Routawuofien poliisimies- ten kormaukset. Turun ent. polii- sikonstaapeli Leontjess ja Oulun ent. poliisikomisario Hämäläinen on ken- raalikuivernöörin kautta anoneet kor- mausta 7/20 p. helmik. 1907 annetun ann. asetuksen perusteella. Kenraali- kumernööri on lähettänyt anomukset senaattiin. — 5teskinäinen henkiwakuutus- yhtiö Suomi on muoden kolman- nella neljänneksellä myöntänyt henki- makuutuksia 9,786,200 mkasta. Haettu määrä nousi 4,587 hakemusta kohti 10,674,200 mkaan, josta siis hyljät- tiin 878,000 mk. Muoden kolmen ensi neljänneksen aikana on siten jätetty yh- teensä 14,380 hakemusta Smkalle 34,097,350 (m. 1909 11,188 Smkille 28,754^200), josta yhtiö hymäksyi 31,496,150 (26,455,300) mk. Kuolemantapauksia on kolmen ensi neljänneksen aikana ilmoitettu yhteensä 411 Smk:lle 1,488,709 ja 2 Krille 7.000 (m. 1909 355 Smk:lle 1,429,990 ja 2 Krille 1,650). — Postinhoitajat. Raahen pos tikonttorin postinhoitajan mirkaan on senaatti nimittänyt erpeditööri I. Kar- husen. — Uliopisto. Julkisen silososian- kandidaattitutkinnon on suorittanut hist.- kielit, osastossa ylioppilas Ebba S. Helander. — Rautatie Kemijärwelle. Kemijärmi y. m. kunnat omat senaa- tilta anoneet, että asetettaisiin komitea toimittamaan taloudellista tutkimusta rautatietä marten Romaniemeltä sopi- malle paikalle Kemijärmen rannalla. — Ministeriwaltiosihteeri Langhoss on jälleen, mirkalomaltaan palattuaan, ryhtynyt hoitamaan mir- kaansa. — Lapin aluelääkärit. Sen joh- dosta, ettei Inarin ja Utsjoen alueen amoimeksi julistettua aluelääkärinmir- kaa kukaan ole hakenut, on lääkintä- hallitus esittänyt senaatille, että sano- tun miran palkkaetuja korotettaisiin 3,000 mklla. — Lahjapalkkiot. Senaatti on myöntänyt nimismiehenleskelle Jenny Eklösille 3,000 markan lahjapalkkion hänen miehensä palmelusajalta. — Painoylihallitus ja kirja painot. Senaatin elokuussa kumernöö- reille lähettämä painotuotteiden paino- ylihallitukselle lähettämistä koskema kiertokirje kuuluu: „Koska keisarillisen senaatin tietoon on tullut, etteimät kirjanpainajat sen jälkeen kuin ennakkosensuuri maassa lakkautettiin, ole painoasiain malmo- mistä marten asetetuille mirkamiehille toimittaneet kappaleita painattamistaan tuotteista, niin on keisarillinen senaat- ti, tätä asiaa tänään käsitellessään, käskenyt antamaan kaikille kirjanpaina- jille tiedon siitä, että $ 19 armollises sa asetuksessa kesäkuun 18 päimältä 1891, sisältämä muutoksia ja lisäyksiä armolliseen asetukseen 31 päimältä tou- kokuuta 1867 painotoimen asioista Suomessa, on edelleen noudatettama sikäli kuin se melmoittaa kirjanpaina- jia toimittamaan painoasiain mirka- miehille kaksi kappaletta kutakin paino- tuotetta, ja omat mainitut kappaleet painotuotteen ilmestyessä miipymättä lähetettämät painoasiainylihallitukselle, koska painoasiamiehiä nykyään ei ole olemassa. Ilmoittaen tästä saa simiilitoimitus- kunta pyytää herra kumernööriä anta maan teille armossa uskotussa läänissä olemille kirjanpainajille tiedon keisarit- lisen senaatin yllämainitusta päätök- sestä, ja on todistus siitä niin pian kuin mahdollista simiilitoimituskuntaan lähetettämä." — Kirjaltajain tarissisotvitte- lut. Tiistaina kokoontuimat Helsin- gissä kummankin järjestön malitsema somittelukunta tarissisomitteluun toista lukemista marten. Kokouksen alussa tehtiin työnantajien edustajien taholta mälikysely siitä, onko työntekijäin jär- jestön taholla jossain muodossa tehty sellaista päätöstä kuin sanomalehtikir- joituksista ilmenee, että „niissä kirja- painoissa, jotka suostumat noudatta- maan työntekijäin tarissisopimusta mä- liaikaisestikin, ei työnseisausta panna toimeen." Kun kysymykseen ei työn- tekijäin edustajain taholta annettu työnantajain edustajia tyydyttämää mastausta, katsoimat jälkimäiset neu- mottelujen jatkamisen mahdottomaksi, siksi kunnes liittojen hallinnot omat saaneet selmyyttä kysymykseen. Koska tähänastiset neumottelut omat osotta- neet, että täysien maltuuksien puuttees- sa tyydyttämää yhteensomitusta tuskin on toimottamissa, päätti somittelulau- takunta yksimielisesti tehdä kukin jär- jestölleen ehdotuksen, että asetettaisiin täydellisillä maltuuksilla marustettu lau- takunta laatimaan lopullista käytän- töön tulemaa tariffi?.. Oulun kaupungista. Zvaltion tnMhuuto- kaupassa, joka pidettiin miime perjantaina tätä- läisellä palokunnantalolla, tarjottiin Oulujärmen tarkastuspii- r i n kruununmetsistä yht. 134,941 su- hatukkipuuta huudettamaksi. Kalajoen hoitoalueelta: Etelasydänmaan kruununmaa: Puutik- kalan, Nuotiomaan, Puukkoniemen-, Isokosken- ja Nemajärmen kankaat, yht. 5,500 puuta ä 2 mkaa, M. Pirt- tioja Siemistä. Siikajoen hoitoalueelta: Tamastkengän kruununmaa: Kolkan-, Pahan- ja Kuurajärmen mäliset maat, yht. 8,037 puuta ä 3: 25, G. & C. Bergbom o. y. Paltamon h o i t o a l u e e l t a: Manamansalon kruununmaa: Nurmen torpan takalisto, Jortinkangas, Soi- jinkangas, Kyminkangas y. m. maista, yht. 11,733 puuta ä 3 mkaa, Kajaa nin Puutamara o. y. Sotkamon hoitoalueelta: Dlisotkamon kruununmaa: Romumaa- ra sekä kangassaarekkeet, rämeet ja kormet, yht. 10,805 puuta ä 2:50, Oulun Saha o. y. Kuhmon hoitoalueelta: Lammasperän kruununmaa: Koskikan- gas, Pitkämaara y. m., yht. 14,359 puuta ä 2:46, G. & C. Bergbom o. y. Saman hoitoalueen Sau- najärmen kruununmaa: Karsikkosuon- niemi, Rajamaara, Karmasensalo, ahot ja lehto, Sammakkomaaranmaa ja kor- wet. Öljymäärä, Lammasmaaran itä osa, Rajasuonkume, Hoikansärkät y. m., yht. 39,894 puuta u 3:75, Raahen Puutamara o. y. Hyrynsalmen hotoalueel- t a: Salmenkylä, Kytömäen kruunun- maa: Heinijoen rämeikkö, Kehonkan- gas, Lehonmaara, Päimänkämmenkan- gas ja Pihkakunnaat, Kuusimaara, Ah- menmaara ja Latmalehto, yht. 9,772 puuta ä 2:50, G. & C. Bergbom o. y. Suomussalmen hoito- alueelta: Kiannon kruununmaa: Peurakangas, Pyykkösaho, Kumenjoen- marsi, Mustanniityn kunnaat. Risti- suonsaarekkeet, Jänisaho, Ioenpolmen- kangas, Soidinmesakko ja Soidinlam- minkankaat, yht. 34,841 puuta ä 3: 60, I. W. Snellman G:son. — Oulun Nuijan kokouksessa perjantai-iltana ilmoitettiin, että Ou- lun nuorsuomalainen yhdistys oli ke- hoittanut Nuijaa malitsemaan joitakin jäseniä yhteiseen toimikuntaan, joka ryhtyy alustaman neumotteluihin yh teisen maaliliiton aikaansaamiseksi suomalaisten pormarillisten puolueit- ten kesken. Nuija puolestaan aikai- semmin tekemänsä päätöksen mukaisesti malitsi jäseniä yhteisiä neumotteluja marten. Marsin laajan ja malaiseman kes- kustelun alaiseksi joutui kysymys p u o- lue ryhmityt s estä. Alustus, jossa selostettiin puolueittemme muo- dostumista eri aikoina, päättyi seuraa- mansuuntaiseen ponsilauselmaan, jonka kokous yksimielisesti hymäksyi: kokous lausuu suotamaksi, että mah- dollisimman eheä rintama suurmal- tiollisessa asiassamme saadaan toimeen, ja olisi sen muoksi kaikki puolueet kä- sittämä maaliliitto aikaansaatama oso- tukseksi, että siinä kysymyksessa olemme yksi kuin käsi, jos kohta puhtaasti si- sällisissä kysymyksissä olemme erillään kuin sormet. Keskustelussa malaistiin asiaa pi- temmällä asiakkaalla lausunnolla eri maitten puolueoloista, joissa yleensä, pienempiä ryhmiä lukuunottamatta, puolueet jakaantumat kahteen pääryh- mään, oikeistoon ja masemmistoon. — Pohjois Pohjanmaan ensi- mäisen (Limingan) kansanopis- ton johtokunnan kokouksessa mii- me perjantaina malittiin puheenjohta- jaksi rehtori S. A. Westerlund, mara- puheenjohtajaksi tarkastaja O. Rauha- maa ja taloudenhoitajaksi ja kirjuriksi johtaja Onni Tolmanen. — Ilmoitet tiin, että opistoon on pyrkinyt 40 oppilasta, joista 11 poikaa. Pyrki- jöistä myönnettiin seuraamille amus- tusta: Olga Bildolle, Ida Turpeiselle, Amanda Hahtoselle, Tyyne Marttilalle, Eetu Mäyryselle, Kaarlo Hekkalalle, Anna Liisa Mierimaalle, Fanni Tim- linille, Wäinö Koukkarille, Heino Tuo- mikoskelle, Ida Hymärille, Hanna Rautiolle: yht. 900 mkaa. Stipendi- maroja on mielä jälellä tänä luku- muonna käytettämäksi 360 mkaa. Opiston työ alkaa marraskuun 1 p:nä kello 1, johon amajaistilaisuuteen yleisö lausutaan termetulleeksi. — Oulun kaupungin tukkihuu- tokaupassa, joka pidettiin miime per- jantaina maltion tukkihuutokaupan yh- teydessä täkäläisellä Palokunnantalolla, inyytiin kaupungin Sanginjoen mar- rella olemasta metsästä yht. 6,596 runkoa. Korkeimman tarjouksen, 4 mkaa 50 vniä, teki Osakeyhtiö Puuseppä. — Säästöpankki Sampo juh lii. Säästöpankki Sammon isännät, hallinnon jäsenet y. m. olimat perjan taina kokoontuneet Raatin ramintolaan päimällisille sen johdosta, että säästö- pankin talletukset olimat nousseet 2 miljoonaan markkaan. Päimällisissä pidettiin useita puheita, joista mainit- lakoon rehtori S. Dahlströmin puhe hallinnolle, romasti W. G. Aulis sääs- töpankin edistäjille, jotka eimät enää ole mukana, tuomari Poropudas sääs töpankin tehtämästä säästämäisyyteen kasmattajana. Myöhäiseen iltaan jat- kui hauskaa yhdessäoloa. — Kuolemansyyn tutkiminen. Miime perjantaillisessa raastumanoi- keuden istunnossa oli tutkittamana muurari H. Hautajärmen palmelijat- taren Hilma Juntusen kuolemansyy. Kuten muistanemme, löydettiin mai- nittu Juntunen kuolleena m. k. 30 päimänä nametan yliseltä, johon hän oli mennyt heiniä hakemaan. Oikeudessa luettiin lääkärin antama todistus kuolemasta, joka sen mukaan oli aiheutunut siitä, että Juntunen saadessaan kaatumataudin kohtauksen oli tukehtunut ollessaan kasmoillaan heiniin kaatuneena. Todistajana kuultu emäntä K. Hau- tajärmi sanoi mainajalla olleen sanot- tuja kaatumakohtauksia heillä ollessaan 4 kertaa ja että kun mainaja m. k. 30 p:nä oli mennyt heiniä hakemaan yli- seltä ja siellä miipynyt, oli hän aamis- tanut pahinta, mutta ei kuitenkaan uskaltanut mennä yksinään katsomaan, mikä mainajalle olisi tullut. Haet- tuaan kaksi henkilöä ja niiden kanssa mentyään yliselle, huomasi hän aamis- tuksensa todeksi. Sanoi mainajan eh- tineen ylisellä olla 10 minuuttia. Heti kutsuttiin lääkäri paikalle, mutta hän ei enää mahtanut mitään. Mainaja oli tullut palmeluspaikkaansa Muhok- selta ja oli siinä ollut miime syksystä alkaen. Oikeus katsoi selmille käyneen, että mainaja oli kuollut tukehtumalla ja ettei kukaan ole kuolemaansa syypää, tuo- miten kruununmaroista maksettamaksi tohtori Granbergille tutkimiskustannuk- sina 39 mkaa 88 penniä. — Lanttaussäännön rikkomi- nen. Lauttaustarkastaja Junnelius il- moitti miime perjantaina maistraatis- sa, että Oulun sahayhtiön ja Raahen puutamaraosakeyhtiön mastaanottopuo- mi on mielä Kuusisaaren ja Toppisaa- ren mälillä, maikka se lauttaussäännön mukaa olisi saanut olla purkamatta korkeintaan t. k. 15 päimään. Maistraatti ei kuitenkaan katsonut moimansa ottaa asiaa tutkittamakseen ennenkuin siitä on poliisikuulustelu pi- detty ja sen tulokset jätetty yleiselle syyttäjälle. — Juomisesta julkisetta pai- kalla ja järjestyksen rikkomisesta sakotettiin perjantaillisessa maistraa- tissa erästä henkilöä 20 mkaa, johon summaan yhdistettiin entinen 20 mkan sakko. — Wastarakennetnissa kiwi- rakennuksissa asuminen. Perjan- tailliseen maistraattiin olimat haaste- tut talonomistajat A. Tyyskä, I. Sarkkinen, K. Michelsson, A. Pakas- lahti ja „Asunto o.-y. Kuusi" mas- taamaan mastarakennetuissa kimiraken- nuksissa asumisesta. Rakennusjärjestyksen 95 § mukaan on nimittäin kielletty käyttämästä ki- mirakennuksia asuntoina ensi talmena rakentamisen jälkeen, paitsi termeys- hoitolautakunnan erityisellä lumalla. i Maistraatti kielsi yllämainittuja ta- lonomistajia itsekntakin 100 markan sakon uhalla kerrotunlaisissa kimiraken - nuksissa asumasta ja pitämästä niissä asukkaita. — Kortinpeluusta rahan edes tä julkisella paikalla sakotettiin miime perjantaillisessa maistraatissa erästä Heikki Alitalo-nimistä miestä 30 mkaa ja tuomittiin kortinpeluupai- kalta löydetyt rahat 5 mkaa 50 penniä sekä kortit kruunulle menetettämäksi. — Halkojen Varkaudesta kau pungin maalta oli haastettu miime perjantailliseen raastumanoikeuteen mas- taamaan työmies Iikka Keränen. Hal- koja oli ollut noin 5 mkan armosta. Juttu lykättiin t. k. 28 päimäksi, syystä että mastaaja ei ollut itse pai- kalla, maan oli maimonsa maltuutta- nut asiaansa ajamaan. Oikeus mapautti mustaajan hänen ymmärtämättömyytensä muoksi makset- tamakseen tuomitusta 30 mkan uhka sakosta, melmoittaen hänet kuitenkin 50 mkan sakon uhalla olemaan sanot- tuna päimänä oikeudessa. — Juttu toiselle kuuluman lankuupäälastin myymisestä ol jälleen esillä miime perjantaillisessa raastumanoikeudessa, mutta kun mas- taaja Pekka Cajander ei ollut saapu- nut paikalle, lykättiin juttu yleisen syyttäjän pyynnöstä siksi kun hänet lamataan. Mastaajan kotipaikasta ei yleinen syyttäjä ollut saanut selmää ja armeli mainitun Cajanderin kulkeneen määrällä nimellä. — Kyytihetvosen myohästymi sestä oli miime perjantaillisessa raas- tumanoikeudessa mastaamassa kestikie- marikyydityksen urakoitsija Taametti Toimainen. Häneltä oli näet tilannut m. k. 30 pnä hemosen kestikiemarin kautta llu- teen Hotelliin metsänhoitaja Berg. He- mosen oli oltama paikalla seuraaman päimän aamuna klo 1 2 7, mutta ei se siksi saapunutkaan, jonka tähden mai- nittu metsänhoitaja oli tehnyt muistu tuksen. Mastaaja sanoi olleensa paikalla 5 min. mailla 7 ja että, jos oli mähän myöhästynytkin, niin oli ajanut sitä minhemmin, jotta se oli sillä kormau tunut. Todistajat sitämastoin sanoi- mat kellon olleen yli 7, kun mastaaja saapui ja että hän oli puhunut met- sänhoitajalle tämän myöhästymisestä muistuttaessa säädyttömästi, maikka hänen puheensa oli ollut siimoa. Juttu tykkäysi mastaajan mainekir- jan puutteessa t. k. 28 päimään, jol loin mastaajan on oltama saapumilla 20 mkan sakon uhalla. — Työstä irtisanominen. Mii me lauantain raastumanoikeudessa oli jälleen esillä työstä irtisanomis-juttu, jossa työmies O. Ritmonen on ollut kantajana ja mustaajana Toppilan sa- han hoitaja kapteeni Littom. Useita todistajia kuulusteltiin ja heidän Uv- tomuksistaan selmeni, että mainitulla Polkupyöräin jälleenmyyjät tulevat saavuttamaan suurimman tuloksen, jos he 1911 vuoden aikana tnvyvät ainoastaan „8veriges Drottning" joka on laadultaan polkupyörä, jolle ei ole maassa vertaistaan. Asiamiehiä otetaan ja käydään heidän luonaan lähimpinä kuukausina. Polkupyöräiiike „Sveriges Drottning", Vaasa. sahalla omat työmiehet aina irtisanot- tuina, josta on usein sahan isämiistön puolelta ilmoitettu. Kanne niinollen kumottiin, koska Ritmonenkin työhön lumottaessa oli saanut tietää irtisanomisesta. Kantaja tuomittiin maksamaan mustaajalle 120 mkaa oikeuskuluja, josta summasta mastaajan on maksettama todistajain- sa kulut. — Liiton painokannejuttu oli taaskin miime lauantaina raasturvan- oikeuden käsiteltämänä. Saapumilla oli kantaja talokas Juuso Punkeri asianajaja K. Salon amustamana ja mastaaja A. Kortekangas, jonka ja samalla kertaa Liiton mastaaman O. Karhin asiamiehenä toimi toimittaja I. Ranta. Kuten muistanemme johtui juttu mainitun lehden numeroissa 41 ja 58 olleen „Simultakatsojan" kirjoituksien johdosta, joista jälkimmäisessä puhut- tiin kassanmaillingista ja mihiltä kes ken poislähtemisestä, samoin „kuohi- laalla ajamisesta". Niinkuin tämän lehden toisessa paikassa olemasta se- lostuksesta näemme, onkin kaksi ensin mainittua syytöntä koskenut toista henkilöä, joten jälkimäinen ainoastaan moi sopeutua kantajaan. Kantajan asiamies uudisti kanteen molempia mastaajia mastaan, sanoen todistuksista selmille käyneen, että mas- taaja Kortekangas kyseessä olemissa kirjoituksissa on tarkoittanut kantajaa, huomauttaen raskauttamana seikkana sen, että mastaaja on jo ennenkin sa- manlaatuisista rikoksista soimannut kantajaa ja on asia ollut oikeudenkin käsiteltämänä. Mastaajain asiamies huomautti, et- tei mastaajia ole haastettu Liiton nu- merossa 41 olleen kirjoituksen jobdos ta ja mitä tulee numerossa 58 ollee- seen kirjoitukseen, on osotettu asiassa kuulluilla todistajilla edellisen täällä käsitellyn jutun kautta tarkoitetun siinä toista henkilöä, jonka muoksi ei kanta- jalla ole aihetta kanteeseensa. Jutussa kuulusteltiin 9 todistajaa, mutta niistä enin osa ei tiennyt mi- tään. Asiakirjain läpikäymistä marten lyk- käsi oikeus jutun t. k. 31 päimään, jolloin siinä päätös annetaan. Asial- listen on silloin oltama saapumilla sa- moilla määräyksillä kuin ennenkin. Kantaja melmoitettiin suorittamaan to- distajainsa palkkiot, jotka nousimat lä hemmäs 200 mkaan. — Jupakka sanomalehtikirjoi tukseu johdosta. Talokas A. Si- pola Rantsilasta oli nostanut jutun sanomalehti „Liiton" nrossa 58 ol« leen ..Simultakatsojan'' kirjoituksen joh- dosta myöskin Rantsilasta olemaa ta- lokas A. Kortekangasta mastaan, kat- soen että mastaaja Kortekangas sano- tussa kirjotuksessa oli loukannut hänen kunniaansa, puhuessaan siinä kassan- maillingista ja mihiltä kesken poisläh- temisestä. Juttu oli esillä miime lauantain raastumanoikeudessa. Kortekankaan asiamies, toimittaja K. Hautamäki, jätti oikeudelle tilinlyhen- nysotteen Rantsilan kunnallislautakun- nan pöytäkirjasta, jolla katsoi selmite- tyn, että kyseessä olemassa kirjoitut- sessa mainitussa kassanmaillinaissa on jotain aihetta. Kantaja puolestaan jätti kuntako- kouksen pöytäkirjaotteen muodelta 1907, samoin tilintarkastajain lausunnon. Niistä selmeni, että kantaja oli saa nut tilimapauden. Seurasi todistajain kuulustelua. Eräs todistaja sanoi kantajan hänelle kertoneen, että tämä oli lähtenyt pari- sen kertaa kesken mihiltä ja olipa mielä papille tuumannut, kun mihkimisen olisi pitänyt tapahtua, että „eiköhän lähdetä tupakalle." Lopuksi kuitenkin oli mihkimisestä tullut tosi. Kantaja, joka sanoi mastaajan pu- heen oleman ..epänormaalia", esitti oikeudelle mihkimistodistuksensa ja suu ren joukon muita papereita. Oikeus katsoi selmille käyneen, että Kortekangas oli kerrotussa kirjoitut- sessa tahallaan syyttänyt Sipolaa ja loukannut hänen kunniaansa, tuomiten siksi mastaajan rikoslain 27 pykälän 2 ja 3 kohdan mukaan 150 mkan sak koihin. jotka rahat menemät kruunulle ja suorittuinaan oikeuskulut sekä mak samaan kantajalle 175 mkaa kormaus- ta, mistä summasta kantaja melmoi- tettiin maksamaan kahdelle todistajalle, kummallekin 30 mk. sekä yhdelle 8 mkaa. — Konkurssiasioita. Kauppias Hugo Muolemin parikunnan konkurs- siin luomutctussa pesässä on pesäluet- telon mukaan maroja 83,000 mk. ja melkoja 80,000 mk. Marojen joukos- sa on noin 45,000 ntk. epämarmoja saamisia m. m. 40,000 mk. tapatur- mamakuutuksia. Uskotuiksi miehiksi on määrätty ma ratuomari I. Termonen ja aliupseeri E. Muona Simosta. Malmouta on ensi tammik. 12 p:nä. — Trubaduuri, joka täällä miime kemäänä niin suurella menestyksellä esitettiin, on par'aikaa harjoituksen- alaisena ja tulee ensi lauantaina esi- tettämä'.si. ottamasti taidetta harract.i:-a rientää taas jou kolla näytöksiin nauttimaan ja samalla Talonc>mi8tajnte tiedoksi annetaan, että kuten viime talvenakin tulee heidän valvoa katuosainsa kunnos sapitoa iiman että heille mitään huo mautusta laiminlyömisestä tässä suh teessa poliisin puolelta edeltäpäin tehdään, vaan tulevat laiminlyöjät ilman varoitusta saatettaviksi edes- vastaukseen. Poliisikamari. (K. ja L. 1 :sti) O. seudun op. yhd, kok. on -Vn kello 11 a.-p. Heinätorin koululla Oulussa. (S. V. L. ja F. A. T. 3:sti ja lehdet.) Sulun ja Hailuodon pitäjäin sekä Oulun salon kappelin käräjäkunnan Kihlakun nanoikeuden tänään tekemän päätök sen mukaisesti kehoitetaan täten kaik kia niitä, jotka paremman oikeuden nojalla ehkä mielivät estää Luotsinoppilas Yrjö Kilpisen aikomaa laillistusta neljän neksen Mattilan 11 24 osan manttaalin pe rintötalosta N:o 5 ja neljänneksen Lukkari lan perintömaasta veroltaan 7 u manttaalia N:o 27, molemmat Hailuodon pitäjään kir konkylässä, moitekanteensa laillisessa jär jestyksessä nostamaan yön ja vuoden ku luessa siitä lukien kuin tämä kuulutus on ollut kolmannen kerran julaistuna maam me niinhyvin suomen- kuin ruotsinkielisissä virallisissa lehdissä uhalla että mainitulle hakijalle muutoin tulee ehdoton lakihuuto ja kiinnekirja sanottuihin tilanosiin annet tavaksi. Käräjäpaikka Laaniian talo Oulun pitii- jäässä, Syyskuun 7 päivänä 1909. Kihlakunnanoikeuden puolesta. Iivari Tervonen. V. t. (L. listi) toiiiiiiM, laiMttajat j j. jotka tarvitsevat teollisuuskoulun rakennus osaston läpi käyneen raittiin vähän vaati van henkilön apua, joko piirustusten laa timiseen tahi työnvalvojaksi, pyydetään il moittamaan Ka>un konttoriin tk. kuluessa nimim.: R. ANSAS. Rehujauhoja 10 markasta 80 kymmenen kilon säkin myypi F. F. Ruotsalo Oulussa. Rullakartiineja myytävänä kannattamaan paikkakunnan orkesteria, jonka hymäksi tulot lankeamat. — Oulun sendun opettajayh- distyksettä on kokous täällä Heinä- torin kansakoulussa ensi marraskuun 3 p:nä klo 11 a.-p. Kokouksessa pi- tää tohtori W. I. S n e l l m a n esitel- män p o h j a k o u l u k y sy m y k s e s t ä. — R h Pohjan Leimun ko- kouksessa eilen illalla oli jäseniä saa- pusalla aika runsaasti. Kun oli lau- lettu ..On aate pyhä ja kallis", pää- tettiin seuraamista asioista: Hra W. Jnkilälle myönnettiin ero johtokun- nasta, maan sääntöjen mukaan uusi jäsen malitaan ivasta ensi kokouksessa. Malittiin ii henkinen toimikunta huol- tamaan yhdistyksen aatteellista puolta. Työmäenopiston johtokuntaan malit- tiin Pohjan Leimun puolesta neiti Fanni Luukkonen ja hra N. Huhtala ja maralta A. E. Hammar. Päätet- tiin panna toimeen kannatusrahaston keräys, jota toimimaan malittiin 0 henkilöä. Jäsenmaksuja keräämään kan- tomiehelte amilksi ivalittiin ndit Martta Grekelä ja Alma Kanniainen sekä dra A. Päättö. Piiritoimikunnalle mtiön- nettiin 350 m f. etupäässä hmitustnötä ivarten sellaisissa Oulun piirissä ole ilussa raittiiisseuroissa, joissa elämä on sammnmaisillaan. Raittiustutkin- noita toiivotliin seuran jäsenten suo- rittaman. Asian järjestely jäteltiin aatteellisen toimikunnan huoleksi. Pää- tettiin pyytää ensi kesäksi arpajaislupa ja malittiin käsityötoimikunta käsi:öitä järjestelemään. Hhdistyksen esimies ,~v. Suomela luki kertomukseu miime kesäisestä yl. rait- tiuskokouksesta Helsingissä, jossa hän oli edustajana. — Katuosien kunnossapidosta talmisaikaankaan ei muistuteta, ivaan kuten lehdessämme olemasta poliisita- marin kuulutuksesta näkyy, tulemat puhdistuksen laiminlyöneet talonomis- tajat ja -hoitajat saatettamiksi ed^s- mastuuseen.