fsa:o 94 — 1010. KÄiKtr. Keskiviikkona Elokuun 17 päiv&m;. Pohjois-Suonien Maanmittaus toimisto. Haataja 8 N. ilo SuTÄ 21 IM. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. niittaamalla Rikoslain 27 lurvun ensim mäiseen pykälään, jossa puhutaan her- jauksesta ia soimauksesta masten pa- rempaa tietoa. Tarkemmin w. t. po liisimestari ei ole syytöstään julkituo- nut, maan aikoo itse saapua oikeuteen tarkemmin perustelemaan sitä. — On olema mielenkiintoista kuulla ja nähdä miten Herra Poliisimestari onnistuu saamaan somelletuksi sanotun lain koh- dan mainittuun pääkirjoitukseen ja lehden mastuunalaiseen julkaisijaan. — Palohälyytys. Huomenna täsmälleen klo 12 päimällä koetellaan kirkon tornissa saksalaisen toiminimi Siemens & Halske, A. G.n sähköllä käypää palotormea. Klo 12 ei siis toiwottawasti ole todellista tulipaloa kaupungissamme, maikkakin ..tuuta- taan." — Rakennuslautakunnan ke- wättarkastnksen johdosta tehdyn muistutuspöytäkirjan perusteella oli jälleen talonomistajia kolmannesta kau- pungin osasta haastettu eiliseen maist- raattiin. Maistraatti melmoitti^ talonomista- jat korjaamaan muistutuksissa mainitut kohdat ensi muoden heinäk. 1 päimään 50 markan sakon uhalla. Ensi tiis- taiksi tulemat haastetuiksi maistraattiin muistuksen saaneet talonomistajat nel- jännestä ja miidennestä kaupungin osasta ja silloin myös talonomistaja A. Holmin, joka oli haasteen laimin- lyönyt, ottama paikalla 40 markan sakon uhalla. —Paloöljysäilytyspaikat. Jouk ko kaupungin kauppiaita pyysi eilisessä maistraatissa, että he saisimat säilyttää paloöljyään entisissä paikoissa enti- sillä ehdoilla, mielä muoden eteenpäin. Maistraatti hymäksyi pyynnön, koska juuri on kysymys mireillä uudesta lamppuöljyn marastopaikasta, kuiten- kin main ensi muoden kesäkuun 1 päi- mään asti. — Pahoinpitelystä ja kunnian loukkauksesta oli kaupustelija Eljas Wille Laitinen haastattanut täkäläisen raastumanoikeuden miime maanantailli- seen istuntoon kartanonomistaja Frans A. Hyötylänmäen. Kantajan asiamies kertoi mastaajan käyttäneen hämittömiä sanoja ja mie- läpä miskelleen kimiäkin hänen käydes- sään mastaajan talossa asuman lemy- sepän luona. Mastaajan asiamies taasen, että kan- taja oli usein ennenkin tullut juomuk- sissa mastaajan kartanolle, josta mas- taaja oli saattanut hänet siemästi pois; kieltäen pahoinpitelyn ja maati kuluja. Kantajan pyynnöstä lykättiin juttu ensi syyskuun o päirväksi, jolloin mas taajan on ottama saapumilla 40 mkan sakon uhalla. Kantaja tuomittiin suo- rittamaan todistajien kulut. — Testamentin walwontaa lvarten jätti miime maanantaina kar- lanonomistajan leski Maria Holappa asiamiehen kautta täkäläiselle maistraa- tille testamentin ja todistajain kuulus telupöytäkirjan, pyytäen samassa tilai suudessa sitäpaitsi pesänkirjoitusta mie- tiensä, kartanonomistaja Pekka Holapan jälkeen. — Katvallnksesta ja lväären nyksestä oli eilisessä raastumanoi- keudessa mastaamassa makkarantekijä Kaarlo A. Grönlund. Kuten muistamme oli mastaaja mää- rällä takauskirjalla, johon hän oli määrentänyt makkaramestari S. Sal- m en nimen, ottanut tamaraa eri liik- keistä. Mastaaja tunnusti rikoksensa. Yleinen syyttäjä jätti oikeudelle mas taajan mainetodistuksen, josta kämi selmille, että Grönlund oli kansalais- luottamusta nauttima henkilö. Raastumanoikeus katsoi selmille käy- neen, etlä mastaaja oli määrällä ta- kauskirjalla saanut m. k. 21 päimänä Pohjolan Pukimoliikkeestä maatetama- rua 62 inarkan 50 pennin armosta samoin edellisenä päimänä Tanskasen räätäliliikkeestä 40 markan armosta ja Juho Koskisen kenkäkaupasta 1(> mar- t^n 50 pennin armoiset kengät. Kai ttn tämän johdosta tuomitsi oikeus rikoslain 36 lumun 1 pykälän mukaan »vastaajan pidettämäksi 3 eri petokses- ia kustakin 1 kuukauden linnassa ja 5 pykälän mukaan 3 eri määrennyk- kstä, jokaisesta l; kuukautta kuritus huoneessa, jotka yhdistettyinä tekemät 1 muoden kuritushuonetta ja 3 muot ta senjälkeen olemaan kansalaisluotta musta mailla. Mastaaja passitettiin toistaiseksi lääninmankilaan. — Näpistelystä oli eilisessä raas tumanoikeudessa mastaamassa eräs miikkolehti ..Nyyrikin" kantajapoika Wäinö Armid Laakso. Poika oli ni- nut. t. k. 13 p:nä anastanut lehteä myymässä ollessaan palmelijatar Lyy dia Korppilan amonaisesta laatikosta kolme 5 markan setelirahaa, joista kui- 1 enkin oli saatu takaisin 14 mkaa 40 pnmiä. Poika, jota jo ennenkin oli »varoitettu samallaisesta näpistelystä, myönsikm tekonsa. Raastumanoikeus tuomitsi pojan, joka ei ollut mielä täyttänyt 18 muotta, 20 markan sakkoon. — Atvioeroa miehestään Emil Satolahdesta, joka oli jo kolme muotta ollut poissa kotoa, pyysi miime maa- nantaillisessa maistraatissa Jenni Ka- taruna Satolahti, joka on ollut mie- hensä karattua köyhyydessä sekä naut- tinut maimaisapua. — Juomisesta yleisellä Pai kalla sakoitettiin eilisessä maistraa- tissa 3 eri henkilöä kutakin 5 mk. Juopumisesta y. m. taasen sakoitet- tiin saman päimän rastumanoikeudessa 6 eri henkilöä, kutakin 20 markkaa ja yhtä 25 mkaa. — Tappelusta oli eiliseen raas- tumanoikeuteen haastettu mastaamaan Johan P. Wiinikanoja ja eräs Otto Ruuska-niminen mies, jota ei oltu kui- tenkaan tamattu. Miehet olimat kolhineet pulloilla toisiaan aiman haamoille asti. Dleisen syyttäjän pyynnöstä lykät- tiin juttu t. k. 30 päimään, jolloin Ruuska on tuotama oikeuteen. — Varkaudesta oli eilisessä raastumanoikeudessa mastaamassa jou- tomies Johan Petter Wiinikanoja. Mastaaja oli t. k. 9 p:nä marasta- nut täällä Olsonin ruokalassa eräältä nukkumalta kameriltaan 7: 35 penniä rahaa ja kukkaron. Mastaaja kielsi rikoksensa. Meinen syyttäjä pyysi lykkäystä lisätodistusten hankkimista marten, johon oikeus suos- tuikin. Asia on uudelleen esillä t. k. 30 pinä. Todistajien palkkiot melmoi- tettiin kruunun maroista maksettamiksi. — Laiwaliike. Tiistaina saapui suomal. höyryl. ..Maasa" tuoden kap- paletamaraa ja lastaa täällä puuta- maraa. Tänään saapui tanskalainen ..Anna Märsky" ja lastaa Haukipu- taalta propsia. — Uusi medotistisaaruaaja pas tori A. Puhakainen saapui tänne miime lauantai-iltana, astuakseen täkäläisen medotistiseurakunnan paimenen mirkaan täältä Ameritkaan muuttaneen pastori Pitkäsen sijaan. Hra Puhakainen on ennen ollut Porissa, josta hän on tänne määrätty, samallaisessa toimessa. — Haapajärven kihlakunnan henkikirjoittajan tvirka. Siihen ehdotukseen, jonka Oulun läänin ku- mernööri on keis. senaattiin tehnyt Haa pajärmen kihlakunnan henkikirjoittajan- miran täyttämiseksi, on kumernööri asettanut 1:selle sijalle Limingan piirin nimismiehen, maratuomari Knut Mir- zeniuksen, puoltolauseella. 2:lle sijalle Haapajärmen piirin nimismiehen Wilho Leinon ja 3:lle sijalle Liperin piirin nimismiehen Werner Johannes Chy- deniuksen. — Wahwistetut säännöt. T. k. 9 p:nä on lääninhallitus mahmistanut sääntöehdotuksen Tyrnämän seuratun- nan kiertämälle sairaanhoitajattarelle. — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 13 p:nä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut 1911 wuo- den alusta alkamaksi miisimuotiskau- deksi Kemijärmen kunnassa sijaitse- missä kyytilaitoksissa kestikiemarita- lonpidon ja marsinaisen kyydityksen n. s. Kalliosalmella torppari Aappo Hannunniemelle, n. s. Hyypiössä ta- lolliselle Olli Hyypiölle, n. s. Keto- lassa talolliselle Petter Salmelalle el: Ketolalle, Kirkonkylässä kartanon- omistaja Aukusti Meriläiselle, n. s. Jussilan tienoilla talolliselle K. Os- kar Jussilalle, n. s. Joutsijärmen tie- noilla talolliselle Kalle Mijoutsijär- melle sekä resermitalonpidon melmolli- suudella kyyditä yhdellä hemasella ja meneellä ja antaa majaa ja ramintoa kestikiemareille myönnetyillä oikeuk silla n. s. Oinaan seuduilla talolliselle Aappo Jounilalle ja n. s. Kulpakon tienoilla talolliselle Matti Heikki Kor- pelalle. Mainituista toimista tulee muotuisena kormauksena suorittaa Han- nuniemelle Romaniemen kunnan 1,512 mk. 88 p. ja Kemijärmen kunnan 087 mk. 12 p.. Hyypiölle Kemijärmen kun- nan 2,400 mk., Salmelalle eli Keto- lalle Alatornion kuunan 766 mk. 3 p. ja Kemijärmen kunnan 1,633 mk. 97 p., Meriläiselle Alatornion kunnan 2,140 mk., Jussilalle saman kunnan 1,200 mk., Mjoutsijärmelle saman kun- nan 1,200 mk., Jounilalle Kemijärmen kunnan 225 mk. ja Korpelalle saman kunnan 160 mk. Samalla on läänin- hallitus, ylimääräistä kyyditystä kun edellämainittuihin mäkinaisiin kestikie- mareihin ei ole saatu toimeen, mel- moittanut seuraamat talot ja niiden omistajat suorittamaan apuritaloina ylimääräisen kyydityksen: Kalliosalmen kestikiemarissa Kalliosalmen tilan n:o 37, Alakylässä, omistajan Olli Nan- tahalmarin; Hyypiön kestikiemarissa Hyypiön tilan n:o 34, samassa ky- lässä, omistajan Olli Hyypiön; Kelo- lan kestikiemarissa puolen Ketokin ti lan n:o 41, samassa kylässä, omista jan leski Liisa Kalliosalmen; kirkonky- län kestikiemarissa Alakylässä olemien Siimolan n:o 26, Jymälän n:o 24 ja Hackmanin tilan n:o 22 omistajat Puu- tamara-osa.eyhtiö Kemin, Erkki Jymä län ja Pekka Hackmanin: Jussilan kestikiemarissa Jsossakylässä olemien Jussilan n:o 30 ja Mikärpän tilojen n:o 1—4 omistajat Kalle Oskari Jus- silan eli Pajarin ja Heikki Pajarin; sekä Joutsijärmen kestikiemarissa sa massa kylässä olemien Ali joutsijärmen ja Alijoutsijärmen tilaili n:o 25 ja 26 omistajat Kalle ja Juho Erkki Alijout sijärmen sekä Jalmari Alajoutsijärmen. Suina Imi» »MilltMtii. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 27 p. heinäkuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 n n 2 .. 6 „ 7 »» n 8 .. 11 2: 53 70 ast. moit. 2: 58 28 „ .. 2:52 9 ., „ 2: 60 17 .. .. 2:44 8 „ .. 2: 57 ,6 20 „ „ Vhteensä 152 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 60 p. keskihinta 2 mk. 54 ,8 p., alin hinta 2 mk. 44 p. — Perä Pohjolan kansanopis- to alottaa, kuten toisessa paikassa leh- teämme olema ilmoitus osoittaa, kym- menennen tyokautensa ensi marraskuun 1 päimä. Opisto tulee tänäkin muon- na työskentelemään kuudella opettajalla entisen ohjelman mukaan tarjoten jo kaiselle kansalaiselle, työskennelköönpä hän millä alalla tahansa, tarpeellisia tietoja ja taitoja uskonnossa, histo- riassa, äidinkielessä, kirjallisuudessa, yhteiskuntaopissa, talousopissa, kun nallisasetuksissa, termeysopissa, luon- nontieteessä, maantieteessä, maanmilje- lysopissa, karjanhoidossa, laskennossa, kirjoituksessa, käsitöissä, ruuan Valmis tuksessa y. m. Laajan Perä Pohjolan nuoriso rientäköön sinne saamaan sitä hengen malistusta, josta kansanopisto- jen isä. tanskalainen piispa Grundmig niin kauniisri laulaa sanoen: ..Kuin päimän paistetta peltosi. Niin maatii henkesi malistusta; Ja kuule kultaakin kalliimpi On tietää Luojansa tarkoitusta." — Käsityökurssit. A. Lindselt- Lehtisen Tamp. KasmatusopillisessaKä- sityökoulussa alkaa 23 kurssi käsityön- opettajattaria marten, josta ilmoituk- sessa rakasimulla lähemmin. — Kansakoulut. Oulujoen Pik- karalan kansakoulunopettajaksi on ma- littu K. Termonen. — Lähetysjnhlaa imetetään Rant- silassct ensi sunnuntaina. — Halla kämi miime maanantaita masten yöllä näpistelemässä perunan lehtiä Sanginjoella; eikä näkynyt kier- täneen Oulujokimarttakaan koska näky merkinneen Madekosken partaallakin perunan lehtiä. Muille sumimiljoille se ei mielä ole moinut mitään. Limingassa oli mähän kuuraa maa- nantai-aamuna. Mitään makamampia tietoja ei hal- lasta Oulun läänissä ole saapunut mielä. T. k. 15 p:n yönä on halla kulke- nut tuhojaan tekemässä Raahen ym- päristöllä. paikottain hyminkin mus- tiksi merkiten perunan marret. Pak kasta on kaupungissa ollut aina 4°. Halla on liikkunut Raahen ympä- ristöpitäjissäkin. Ruukissa on se pan- nut ainakin perunanivarsiu, samoin muuallakin Paamolassa. Pyhäjoella on paikottain ollut 1" lämmintä, mutta paikottain taas alle 0. Siikajoella on halla niinikään pannut perunanmar- ret. Paltaniemen takalaitamilla miime torstaita masten yöllä turmeli halla perunanmarret. — Hallaa liikkui miime yönä Tyr nämällä ja Temmeksellä, edellisessä paikassa oli maa kuurasta aiman mal- keana ja mesi oli jäätynyt kartanoilla olemiin astioihin. Temmeksellä oli taasen kokonaista 3 astetta kylmää. Molemmissa paikoissa on halla wi- kuuttanut perunanmarsia ja Tyrnä mällä useissa paikoin Miljaakin. — Eläinrääkkäyksestä oli eräs kokkolalainen hemoskauppias haastettu mastaamaan Tornion Raastumanoikeu den miime maanantain istuntoon. Mies oli pieksänyt rautakettingeillä mavhaa hemostaan, että hemosparalla oli meri haamoja selässä. Tästä julmuudesta sai mies sakkoja 100 mk. tai saa suo- rittaa sen 20 päimän mankeudella. — Atviorikosjuttu, josta aikai semmin on kerrottu, ja jossa on kan- tajana suutarinmaimo Ema Mäntylä ja mastaajana miehensä Juho Män tylä, Tornion kaupungista, ja jossa kantaja syyttää m:ja herjauksesta, ja jonka jutun käsittelyn Tornion Raas- tumanoikeus lykkäsi t. k. 15 päimään, oli taasen miime maanantaina esillä sanotussa Raastumanoikeudessa, jolloin huudettaessa tulimat esille kantaja enti- sen asiamiehensä marat. I. Martikai- sen ja mast. myöskin entisen asiamie hensä Ylioppilas Odol Perttulan amustamana, ja kuulusteltiin kantajan puolesta 9 sekä m:jan puolesta 6 to distajaa. Mitään erikoisempaa jutussa ei nytkään käynyt selmille todistajain lausunnoista. Kantajan asiamies uudisti ennen tekemänsä edesmastuumaatimuk- sen, sekä että kulut määrättäisiin yhtei- sestä pesästä maksettamiksi. Raastu manoikeus lykkäsi mieläkm jutun t. k. 22 päimään, jolloin kantaja saa tuoda esille mahdollisia lisänäytteitään sekä mastaaja melivoitettiin 20 markan sa> kon uhalla saapumille tulemaan. Samaan Raastumanoikeuden istun- toon oli Juho Mäntylä haastattanut maimonsa Ema Mäntylän, maatien asuntoeroa maimostaan, lupautuen otta maan itse lapset koidettamakseen, sekä maksamaan mastaajalle 25 mk. muo- dessa elatusrahaa. Oikeus kumosi pää töksellään tuon kanteen, melmoittaen kantajan kormaamaan mastaajan kulut asiassa 10 markalla. — Oulujoen kunnan Ylikylän äänestysalueen maalilautakunta kokouk sessaan tämän kuun 15 pnä tarkasti äänestysluettelon ja poisti luettelosta 214 henkilöä kuolleina, mielisairaina, maimashoitolaisina ja yli 150 meron sa maksamattomina. Äänestys-kelpoi- sia jäi 599 henkeä. — Merimittansretkiknnta, jon ka päällikkönä on toiminut kapteeni K. A. Liljeberg, on työskennellyt Oulujär- mellä seitsemänä kesänä. Tänä kesänä on se toiminut maan mähemmässä määrässä. Toiminta lienee ollut ainoas- taan töiden lopettelemista. Vaimoista, joita on tänne laitettu kaksi, on tänä kesänä mesillä liikkunut ainoastaan toi- nen. — Nyt on retkikunta lopettanut työnsä. Tarkoitukseen myönnetyt rahat omat loppuneet ja Oulujärmen miito- tuskin lienee päätökseen suoritettu. Höy- ry pursi on nostettu maalle toisen mie- reen. Purret jäämät toistaiseksi odot- tamaan sitä, milloin pääsemät Sotka- mon mesille samanlaiseen toimeen, missä omat seitsemän kesää työskennellet Ou- lujärmellä. Se kai tapahtunee ensi tai jonain tulemana kesänä, joksi ehkä myön- nettänee rahoja siihen tarkoitukseen. Retkikunnan herrat omat matkustaneet Helsinkiin sikäläisiin toimiinsa. — K. K. — Puukotus Tyruäwällä. Ta pauksesta olemme saaneet seuraaman täydentämän tiedon julkaisemaamme uutiseen. Miime sunnuntai iltana löi muuan paikkakunnalla metelehtimä hu ligaani Aappo Keränen Kestilästä Ala- Turusen talon renkiä Pekka Ylitaloa eli Laanisen Pekkaa, kuten sitä paikka kunnalla kutsutaan, Eskolan talon kar- tanolla puukolla kaksi ammottamaa haamaa, toisen hartioihin ja toisen rin- taan. Puukotettu lähti omin moi- minsa juoksemaan palmeluspaikkaansa, mutta moimat pettimät ja mies tu- pertui Pirkolan saunan eteen huutaen: ..auttakaa, auttakaa". Muutamat ohi- kulkemat kuuluvat amun huudon ja menimät ääntä kohti, mistä löytyikin mies maassa makaamassa ylläkerro- tulla taivalla haamotettuna ja merta muotaen. Poliisi antoi haamoitetulle ensi amun. Lyöjä, joka saatiin kiinni on kulku- mies Aapo Keränen Kestilästä. — Markaus Lapaluodossa. Miime sunnuntaita masten on Lapa- luodossa jälleen tehty markaus, tällä kertaa Sofia Nordströmin myymäläs- sä. Waras tai markaat omat menneet sisään katkaisemalla seinästä laudan ja mieneet saaliinaan kaikenlaista maate- y. m. tamaraa yli puolen kolmatta sadan markan armosta. Mitään tietoa ei martaista mielä ole saatu. — R. S. — Lapaluodon „urhot". Raa> hen miime maanantaillisessa raastu manoikeudessa tuomittiin työmiehet Johannes Hermans ja Juho Parta nen, edellinen juopumisesta 20 markan sakkoon ja tierauhan rikkomisesta 100 markan: jälkimmäinen taas juopumi- sesta 20 ja tierauhan rikkomisesta 50 mkan sakkoon. Mastaajista oli edel- Unen m. k. 15 piuä illalla suomuksissa ollen, yrittänyt Lapaluodon maantiellä heittää kimellä konttoristi Vahlmania. Kiwi ei kuitenkaan sattunut. Jälki- mäinen oli samana päimänä samoin juomuspäissään ollessaan hätyytellyt Lapaluodon maantiellä koneenkäyttäjä Rautiota. Kumpikin „urho"' jotka olimat »val takirjalla oikeudessa, olimat limistä- neet tiehensä. — Kirje Oulujärmen rannal ta. Kun tänä kemännä lumi äkkiä suli, niin oli siitä luonnollisena seu- rauksena, että mesi Oulujärmessä nousi korkealle. Kuten tunnettua on, syö wyttää Oulujärmi rantojaan suurina mesikesinä, niinpä tänäkin kesänä on paikoin suuret alat rantaa myörynyt järmeen. Mitä tämä merkitsee milje- lykselle, käypi selmille, kun näkee, mi- ten mesi mierittää malmiiksi kylmettyä »viljapeltoa järmeen. Niinpä tänäkin kemäänä, kun eräässäkin torpassa oli juuri peruna saatu kylmetyksi, rupesi mesi »vierittämään perunamaata niin, että torpan mäki sai kilpaa nostaa masta kylmämäänsä perunaa saadak seen edes osan siemenistä pelastetuksi. Ja niin saatiin torpassa kylmää samat siemenet kaksi kertaa. Aidat myöskin rannoilta mesi kaataa. Osan aidaksista mesi hautaa rantahiekkaan ja osan miepi mukanaan. Harmia, »vastusta ja »vahinkoa on siitä kylliksi koko kesän ajaksi, kun eläimet pakkautumat aidat- tomilta rannoilta »viljelyksille. Jos mikään, niin tämä »nasentaa jo ennes täänkin masennuksissa olleen Oulujär- men rantalaisen miljelijän mieltä. Esi isien »vaimalla raadetut pellot hupene- mat muosi muodelta kuin tina tuijkaan. Muuten on merkille pantamaa, että miime kuluneina »vuosina on rantojen »vieriminen tapahtunut nopeampaan kuin sitä ennen. Mikähän siihen on syynä? Taitaa osaltaan siihen »vai kuttaa sekin, että metsiä on oikein kil- paa hakattu nykymuosina, ja niin lu »ni sulaa äkkiä ja laskeutuu metenä järmeen, jollain se tekee milje'yksille sellaista tuhoa kuin se nyt tekee. Sitä paitsi mesi nousee alamille rantamaille ja pitää niitä puolen kesää meden alla. Tällaiset rantamaat taas oliiuvat pa- raimpia »viljelysmaita, mutta asian tällaisena ollessa on niitä »nahdoton »viljellä. Korjausta asia kaipaisi, mut ta mistä apu tulee? Yksityiset eimät kykene asiaa auttamaan. Maltion kait täytyy kerran maailmassa asiaan puut- lua ja järjestää »veden korkeus Oulu- järmessä, joko symentämällä Oulujoen niskaa tai perkkaamalla Siikajokea ja laskemalla liikaa »vettä siihen Oulujär- »ven—Siikajoen kanamaa myöten. Ai kaa maittaen tulemat Oulujärmen tul- mat, jos ei asiaan ryhdytä, tuotta- maan mielä suurempia tuhoja kuin ne mielä tuottamatkaan. Oulujärmen me den korkeuden järjestäminen ansaitseisi siis täydellä todella päästä päimäjär- jestykseen. Liikkuminen Oulujärmel- l ä ei ole koskaan leikin asiaa, mutta marsinkin myrskyisinä kesinä käypi liike pienillä meneillä aamoilla selillä melkein mahdottomaksi. Onhan täällä laimaliikettäkin, mutta paikallisliike marsinkin Oulujärmen länsiosassa on entisellä „Wäinämöisen aikaisella" kan- nalla. Miime muonna mielä laima jonkun kerran miikossa kämi Säräis- niemeltä ja Kajaanista Wuolijoella, mutta tänä kesänä oivat säännölliset käynnit sinne lakkautettu. Jaalangassa on laima Maalasta mennessä Kajaa- niin yhden kerran miikossa poikennut, mutta tämäkään käynti ei juuri ollen- kaan moi Palmella paikallisliikettä eri zyläkuntien mälillä. Säräisniemelle laima poikkeaa Maalaan mennessään joka päimä, mutta on tässäkin se paha epäkohta, että laimasilta on laitettu ainakin 5 km. päässä olemaan Äpätin- niemeen. Miksi se sinne on laitettu, tulee kummastuksella kysyneeksi, sillä siihen aikaan kun laima rupesi poik keamaan Säräisniemelle, kämi seTup- pikarissa, johon on »vähintäänkin puol ta lyhempi matka kirkolta, kuin Äpät- tiin. Helposti armaa, mitä maikeuk- sia matkustamalle tuottaa marssiminen matkakapineineen pölyistä kangastietä 5 km. helteisenä kesäpäimänä päästäk- seen kirkonkylässä olemaan majataloon. Eiköhän ensi kesänä möisi asiaa järjes- tää siten, että laima rupeaisi käymään Tuppikarissa, niinkuin se teki muuta- mia mu osia sitten. Matkustajaliike sekä tamarain kuletus on Säräisnie- men laituriin siksi suuri, että Oulujär- men laimayhtiön kannattaisi ottaa tä- mä asia makamasti harkintansa alai- seksi ja panna matkustamaisten muka- muudeksi toimeen tämä muutos lailva- liikkeessä. Toistaiseksi riittäköön puo- lestani laimaliikkeestä tällä erällä, »vaikka asiasta olisi yhtä ja toista kir- joittamistakin. Kajaanin meijerijuttu on Kajaanin kulmakunnan tehnyt tamal- laan kuuluisaksi läpi maamme meijeri- hommissa. Mutta uusia meijerihom- mia täällä sittenkin on olemassa. Sä- räisniemen kirkonkylän, Meneheiton ja Kukkolan kylän asukkaat hommaa- mat uutta osuusmeijeriä kirkonkylään. Osuusmeijeristä, jos asia saadaan „ja- lalle", kuulemma pitäisi tulla „kerma- meijeri". Asian mielestäni kannattaisi saada moimakasta kannatusta kaikkien mainittujen kylien karjanomistajain puolelta. Ei muuta miehet, kun lait- takaahan »vain ..hyrrä" pyörimään, mitä pikemmin sen parempi. Karjaa näissä kylissä kyllä on niin paljon, että yksi ..Sampo" saapi jauhamista tarpeekseen. Oulujärmen rantalainen. — Tyruätvältä kirjoittaa muuan paikkakuntalainen: Tyrnämällä, joka miime aikoihin asti on ollut rauballisempia ja hiljai- sempia paikkakuntia, on elämä alkanut käydä kerrassaan surullisen kuuluisaksi. Korttipeluu, juopottelut, tappelut ja puukotukset näkyivät tuleman niin ta- ivalliseksi urheiluksi, että se ikäänkuin kuuluisi mapaan ajan päimäjärjestyk- seen. Mistä tämä johtuu? Niin se johtuu siitä, että paikkakunnallemme on ilmestynyt paljon malehtelemia bu- ligaaneja, jotka laiskuutensa ohessa harjoittamat kaikenlaisia halpamaisia ja tumattomia keinoja, kuten kortti pe- luuta, »viinan salamyyntiä y. »n. Ei ole kasmama nuorisomme »voinut säi lyttää itseään noiden meijarieu tunne lemalta »vaikutukselta. ' Melkein jokiki nen sunnuntai ja juhlapäimä »?äkee 8 -ll muotiaita pikkupoikia, puhumat takaan marttuneemmasta nuorisosta, kerääntyneenä missä neljä, »nissä useampia korttia lyöden ja pahasti ti- roillen kuivittelemansa siten muka mie- hiltä näyttäivänsä. Mutta tässä he ilmeisesti pettymät. Entäs ne paikat sitten, jotka nuo kul- jeksiivat ..toiverit" ja talojemme renki- pojat omat ottaneet hämäistäkseen, onko ne todella sopimia moisille urhei- luille. Se on kerrassaan käsittämä- töntä, miten järjellä »varustettu ihmi- nen saattaa olla niin kämeliäisyyttä ja kunniantuntoa mailla, että »voi alentaa itsensä pakanoiden tasalle ja mennä mainajien muistolle pyhitettyyn paikkaan korttia pelaamaan ja kiroile maan. Minä pyytämällä pyydän kaikkein siivistyneimpäin puolesta, että älkää tehkö sitä. Älkää menkö noin halpamaisessa tarkoituksessa hautuu maalle ja kirlon läheisyyteen. Lopet takaa noin ajattelematon leikin teko. Heittäkää muinaismuistojen joukkoon koko kortinpeluukonsti, sillä eihän ny- kyaikana enään kenenkään soivi elää ajassaan niin paljon jälessä, että ku- luttaa kallista aitaansa noin inhotti massa työssä. Wai luuletteko te, että sosialistit lmutamat lyhyttä tnöpäilnää ja pitkää joutoaikaa sitä »värien, etlä teillä on tilaisuus kehittää itseänne^ ei hymään maan kaikkeen pahaan? Jos näin luulette omimia jolitoherroistaniie, »»iin mitä te sitten muista luulettekaan. Mielä tahdon tässä julkisuudessa tuoda mielipiteeni ilmi siitä, mi- kä se on kuin tekee komin masten,nie- lifen »vaikutuksen meidän kirkonkyläs sämme. Miten ajattelemattomasti ai kanaan on menetelleet ne miehet ja — »vaimot, laittaessaan työmäentalon aiman kirkon miereen. Jos tämä Tyrnämän työmäentalo olisi todella nimensä kaltamen, niin siinä olisi tus- kin sanan sijaa. Mutta kun koko yh- distyksessä lieneekö toimimassa ainoata kaan henkilöä, joka jollain lamalla u>ai- kuttaisi kasmattamasti ja kehittäicästi siihen kirjamaan joukkoon, kuin siellä on. En ainakaan minä ole hamamnut. Tämä talo käy pimeän syksyn tullen rauhallisten ihmisten turivallisuudelle hengen määrälliseksi. Pyhä-illoin on melkein mahdotonta mennä maantietä pitkin mainitun talon ohi, muutoin kuin epäivarmana pääseekö ehein na- hoin. Ei ole tarkoitukseni mustata oman paikkakuntalaisia, sillä niiltä kyllä saadaan pitää suloinen rauham- me, mutta kun kaikenlaiset kulkuhuli- gaanit juuri sen talon kohdalta aina kirkkoa myöden »valloittamat maantien, juomuksissa parkuen ja räyhäten, ensin aikansa tanssittuaan työmäentalolla, jossa ne sitä on tilaisuudessa tekemään- kin, käymät, jopa teräaseidenkin kanssa ahdistelemaan ohikulkemia. Tämä se on, joka tekee kirkonkylässämme perin mastenmielisen »vaikutuksen. pikku uutisia. — Hyppäfi kulkemasta junasita. Wii- me torslaina lähti Oulusta muuan Tyrnä- wän isäntä kotiinsa. Hänen olisi ollut jää- tämä Limingan asemalle, mutta nukkuikin. Herättyään hyppäsi hän heti alas junasta^ Ättes kieri kyllä maassa ympäri muutaman kerran, mutta »vahinkoa ei mllut^ Uhkaroh- kea teko! -I- — Hetvonen karkasi. Miime miikolla pa- lasi Oulusta eräs lumijoen isäntä hewo sellaan. Lie tullut mähän nautituksi kaupun gissa ja niin isäntä nukkui ja putosi maan- tielle. Hemonen meni menojaan Lumijoelle. Isäntä herättyään lähti etsimään hemos taan Limingan taloista. ^!iin etlä tuo ta, maa se metää puoleensa. — Waasan läänin kuivcrnööriksi ni mitetty ömersti ZLidnäet on synty nyt 5wkkolan maaseurakunnassa 1^70 ja on nyttemmin kuolleen kauppias Vidnäsin poi> ka. Emersti Vidnäsin äiti ja muita läheisiä sukulaisia asuivat edelleenkin paikkakunnalla. - Kadettikoulun käytyään tuli 28. upsee riksi 1890, siirtyen sen jälkeen sotapalmeluk- seen Venäjälle, jossa kohosi armossa ensin ratsumestariksi ja sen jälkeen emersliksi. Naimisissa on V. »venäläisen kenraalin tyt> tären kanssa. Suurlakon aikana oleksi W. Helsingissä, mutta meni sieltä kiireimmiten Viaporiin, jossa miipyi koko lakkocuiikon — K:la. Muualta Suomesta. — Kuollut. Rouma Josefina Jiigeliorg Angelin o. s. Sandberg kuoli Helsingissä t. k. 15 pinä 67 muoden manhana. — Uusi maantie Suojärtven Kaitajärweltä Menäjän rajalle on armollisella käskykirjeellä »näärätty kiireellisenä heti rakennettamaksi. Ra- hoja on myönnetty 63 tuh., maan pak- koluomutusta marten myönnetty 25 tuh., mutta saa senaatti käyttää maroja tarmil- taessa enemmänkin. Tie pääityy rajalle, johon ennestään päättyy Menäjältä tu- lema maantie. Uuden tien pituus on IS km. Tie lie ajateltu etupäässä strategesia tarkotuksia marten. — On huomattama, että esim. Kuopion lää- nissä on tekokustannuksiin tariviltu kilo metriä kohden S00—900 mk., »mitta tähän uuteen tiehen on armio koko- naista 2,100 mk. — Rautatieonnettomuus Soc kenbackan luona. Rautatiehalli tus on nyttemmin lähettänyt alisluk- sen niistä »oahingonkormausivaatilvuk- sisia, jotka on aiheuttanut Soekenlv.c- fan aseman luona miime kesäk. 13 pnä tapahtunut junien ylNeentörmäys. Alistuksessa »nainitaan seuraaivat »va- hingonkormaukset eri Hentilöille, nimit. kapteeni Sitschugossille maimoansa koh- danneiden ruuiniin mammojen johdos ta 700 mkaa. Rouma Hammarströmin pyytämään mahingonkorioausta onn.t- tomuudessa kuolleen meljensä, »vakmi- tusasiamies Lindl,olmin jälkcen ei rau- tatiehallitus ole puoltanut. Rouma Lindholmin »vaatima 2,400 markkaa alennettiin 1,200 mkan »vuo tuiseksi amustukseksi. koska rouma L. »voi »vielä itse hankkia toimeentulonsa. Amustus annetaan hänelle niinkauan kuin hän on leskenä. Rouiva Signe Stjernseliant^n »vaa- timaa 327 markan korivausiummaa pidettiin kohtuullisena. Jiiinifään on hymäksytty insinööri Waenerdergin 195 mkan mahingoittuneista »vaatteis ta »vaatiina kormaussumma ja 20 nif. niiltä päimiltä, kun saamiensa »vam- »nojen takia on ollut kykenemätön tvö- hön. Konttoristi Pagmalenin »vaatinia 1,200 mkan etumak>u hänelle tulema? ta mahingonkormauksesta ja sitäpaitsi 225 kormaus maatteista on määrätty maksettamaksi. Monttoori Lindgren ja kaakelintekijä Kiloinen ei ollut antanut mitään seii- tystä kärsimistään lvahing^ista. K. on nostanut kuitenkin 200 nik. etu- maksua. Muurari Lampinen on tyytynyt K00 mkan dylvilykseen kerta kaikkiaan. Rouiva Liiheniuksen »vaatimuksia on r. hallitus pitänyt liian suurina, eh- dottaen, että hänelle olisi suorireltama ^>00 mkan »vuotuinen eläke niinkauan kuin on leskenä ja 2 alaikäiselle lov- selle <»00 mkaa kummallekin »vuodessa 21 muoden ikälseksi. Romva Skogströmin armioimaan 3,000 inkan »vaatimukseen on päätetty suostua, samoin on pidetty kohtuulli- sena rouiva Rehnbergin hänelle jo suoritettu pyytämänsä 375 m taa.