N:o 10 1910 Sanomia 6ulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Tammikuun 26 päivänä, Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla K oko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä — Kcukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PÄLLÄRI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto Ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kadun puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ääa illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon koattoriia sekä leh des ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. ilmoitukset, joutuakseen seuraava* päivää numeroon, ovat jätettävät lehden koatto riia edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihiakia sanomaleht'ia palkkiotta. MMIULHttiJ JULJJL.I. K^iKy V. 1910. Tilaushinnat omat: - x at Asiamiesten luona cn rtS + ; afrt . Oulussa: maalla: $o8tt8fa. Antti Karikoski Koko muodelta 4 mk. Puolelta 2 Neljännes „ 1^ Kuukaudelta 35 p:iä ti 99 4 mk. 2 1 40 p:iä. 99 99 4 mk. 2 1 40 p:iä. ff 99 Ulkomaille lähetettäessä on ..Kaiun" tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). We- näjäSe tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko Vuosikerralta. Innokkaita asiamiehiä otetaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis- toja ja asiamiesehtoja. » W«ri. Mi % Sutemirtii. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. t n UH n H toimittaa asioita virastoissa i. I). OLLSL h y. m. Osoite: OULU. tm. " 180 Robertta - LENNART MÄKELÄ as Helsinki, Vuorikatu 16. «■ Ilmoituksia. > n } maksaa korkoa talletuksille: 5 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 4Va . „ n 4 n \ „ .. 3Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 n Säästökassatillllä 6 , Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukol^. 1908 Johtokunta. Vakuutus-Osakeyhtiö SKANDIA toimittaa -j3 halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille, Ratosta DSin Smk. 75.000,000. Asiamiehet Oulussa: J. G. Kerttula. Georg H. Hedman. _ (1 43,925 * «frfTvirrtnr iiiiiHinmnm >«!»!>I Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ^Vakuuttakaa omaisuutenne ° tulipalon s a KAIUIN tilauksia vrdelle 1910 vastaanottavat m. m.: Hailuodossa Kustu Pirkola. Kellonkylässä Kalle Kauppinen. Kiimingin Alakylässä J. E. Hai- pus. Kiimingin Huttukylässä Antti Karjalainen. Kiimingin Ylikylässä Juuso Kar jalainen. Kittilän Alakylässä A. A. Nei- tiniemi. Kuusamossa S. H. Virkkula. Kuusamon Pohjanperällä J. F. Virkkula ja S. H. Virkkula, Lapissa Antti Paulus. Limingassa J. V. Väisänen, A Matturi, H. Tuomikoski. Muhoksen Laitasaaressa A Rovala. Oulaisten Piipsjärvellä Mikko Kiviranta nuorempi. Oulaisten Petäjäskoskella Mat ti Laulumaa ja Matti Uusikangas Piippolassa J. H. Partanen. Pudasjärven Hetekylässä Antti Hiimala ja Aukusti Loukkusa. Pudasjärven Kollajankylässä Aukusti Jussila. Pyhäjoen Yppärisso Heikki Nis silä. Pyhäjoeila Pietilän kaupasta. Pyhännällä Samppa Eskola. Raahessa Lennart Keso. Rantsilassa Elo Leinonen. Rautiossa Efr. Haapakoski. Revonlahdella P. Tervo. Sievissä Pekka Kiuru. Sangijoella: Veli S. Kivi. Suomussalmella P. Moilanen Kuurtola. Tyrnävän Kirkonkylässä maan- vilj. Aappo Kaakinen. Tyrnävän Ylipäässä Torpp. Antti Väli. Ylivieskassa Joh. Hjalmari Kauppi. H. Melender. Ylitornion Raanujärven Ala päässä Arvid Välitalo. Ylitornion Lohijärven kylässä J. E. Harri. toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Contoriaika 10—2. Puhelin 203 Rakennustoimisto LYLY & PUKINKORVA. Oulussa. Puhelimet 539 & 4 42. Ottaa tehdäkseen kaupungissa ja maalla asuin-, huvila-, koulu-, sai raala-, y. m. rakennuksia urakalla ja laskuun. Laatii kaikenlaisia rakennuspiirustuksia ja kustannusarvioita. Välittää ja myy Suomen parhaaksi tunnettujen kaakelitelitaiden teoksia, sementti- ja mosaiikkiportaita sekä permantolaattoja. HUGH.! HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN & K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. OULUN NUIJAN toimesta pidetään i varalta! „Kullervon" ja »Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Maakauppiaat y. ffl. huom.! Kauniita kuvallisia Postik ortteja myytävänä Osakeyhtiö Oman Kan nan (Kaiun) Paperi- ja Kirjakaupassa. ... ... palokunnantalolla tänään keskiviikkona klo S III. pääsy 25 penniä. Solisti: Herra Menzel „Fagotti". Tänään keskiviikkona tammikuun 26 p:nä kello 8 i .-p. (Viimeinen vieraihinäyläniö) I. »Mordbrännaren" Sensatsioonidraama kirj. Heyeinann. Herra William Larsson näyttelee 7 eri osaa. II. „Före 'igseln„. Maneesissa Sunnuntaina t. k. 30 päivänä kello 6 ip. Johon kaikki puolueisiin katsomatta ovat ter- vetulleet. Pääsy vapaa. Kokouksessa puhu vat maist. O. RAUHAMAA, neiti HANNA KAA- ROLA ja lakit. kand. A. LAGERLÖF. ben maamme ivibollisten asema sitä mastoin, jos täällä perustuÄainrnu- täisessä järjestyksessä suostutaan ase- welwollisuusasian mäliaikaiseen järjes- tämiseen rahamaksukannalle. Silloin on kansamme osottanut We- näjälle ja koko maailmalle, että Suomi ei tahdo kieltäytyä niistä uhrauksista, mitä siltä maltakunnan puolustuslai- tosta kohtaan kohtuudella moidaan maatia. Kansamme tulee silloin päin- mastoin osottaneeksi, että se maikeis- sakin oloissa ja silloinkin kun sen eit- tämättörniä oikeuksia, sen hallitsijama- loin mahmisteltuja perustuslakeja uha- taan, tahtoo kuitenkin osaltaan edistää maltakunnan puolustusta. Mitään jälkiselityksiä ei silloin tarmita. Kukaan ei moi heittää silloin kansaamme was- taan sitä turmiollista syytöstä, että suomalaiset tahtomat kieltäytyä sellai- sesta rasituksesta, josta yksikään kansa ei ole mapautettu. Meidän mastus tajamme eimät silloin moi yrittääkään käyttää ristiriitaa sotilaskysymyksessä perustuslakejamme ja kansallista itse- näisyyttämme mastaan suunnattujen hyökkäystensä peitteenä. Eimät, sillä olemmehan me silloin huolimatta We- näjän hallituksen perustuslainmastai- sista ja koko itsehallintoamme mastaan kohdistetuista esityksistä malinneet sen, mitä niissä asiallisesti sotilaskysymyk- semme suhteen maaditaan, ja suostu- neet siihen. Jos mihollisernrne silloin tahtomat jatkaa hyökkäyksiään kansallisen elä- mämme tukahuttamiseksi, niinkuin he epäilemättä kaikesta huolimatta yhä tulisimatkin tekemään, niin heidän täy- tyisi esiintyä oikeassa karmassaan. He eimät silloin enää möisi puolustaa pakkotoimenpiteitään sillä, että heidän täytyy taikvuttaa suomalaiset ottamaan osaa sotilasrasituksiin, jota Wenäjä ja koko Eurooppa pitää luonnollisena asiana, maan heidän täytyisi paljastaa kolo maailmalle halmat tuumansa. Heidän täytyisi silloin hallitsijamme, Wenq»Kn kansan ja koto maailman silmissä esiintyä ainoastaan tahallisina lainpolkijoina ja pienen, mutta uskol- lifen ja melmollisuuiensa täyttämän pikkukansan oikeuksien hämiltäjänä, oi- keuksien, jotka, niinkuin sanottu ja niinkuin kaikkialla tunnettu, omat We- näjän hallitsijan itsensä Suomen kan- salle makuutttamat. Silloin olisi meidän ja meidän maStuStajaiiume asema Wenäjän ja Euroopail yleisessä mielipiteessä koko- naan toinen kuin miksi se helposti saattaa muodostua, jos täällä sotilas- asiassa yhä mielä jatketaan sitä me- nettelyä, jota ..perustuslaillisten" jyrkkä enemmistö ja sosialistimme maalimat ja äsken sen johdosta hajoitetussa edus- kunnassamme noudattimat. Alaalien lähes- tyessä. Oulu, Tammik. 26 p:nä. ^iiiiijifuiifiiii ii tamilien ja Minnit oiktuk- firn itiO6(ii0 Sekä eduslunnassa että muualla on suomenmielisten taholta aina huomau tettu, mitä kansallenane turmiell-sia käsityksiä saattaa helposti syntyä sen johdosta, että eduskuntamme, maikkapa maan täysin laillisilla syillä ja laitto main esitysten torjumiseksi, ilman muuta hylkää kaikki tiaUitfijan roaati mukset koettamalla laillisella taivalla toteuttaa näiden »vaatimusten asiallista sisällystä. Marsinkin sotilaskysymystä käsitellessä on tämä maara niin ilm.ei- nen, että se on ..perustuslaillisellakin" Laholla huomattu. Niinpä sotilasasiaa miimeksi eduskunnassamme käsiteltäessä unittasi tunnettu ruotsinmielinen edus taja prof. Lindelöf siihen suuntaan, että eduskunnan kielteinen kanta moi helposti synnyttää Menäjällä sen määrän käsityksen, että kansainme tah too meläytyä erilleen kaikista sotilas- rasituksista. Amoiinesti hän tunnusti, että tällainen luulo keisarikunnassa moi synnyttää maallemme sa^qen tur- miollisen mielialan. Mutta hän otak sui tällaisen käsityksen ole-van torjut- tamissa, jos eduskuntamme main kyl- Iin moimakkaasti sanoo kansamme oleman malmiin suostumaan suuriinkin uhrauksiin ja kyllin selmästi esittää eduksunnan kielteisen kannan johtuman siitä perustuslakejamme loukkaamasta muodosta, missä nuo '.vaatimukset omat tehdyt. Me puolestamme emme tätä usko. Wenäjän kansa ei moi seurata mei- dän ivaltiopäiiväasiakirjoiai-nne yhtä mähän kuin Länsi Euroopassakaan saa tetaan lähemmin tuntea niitä muotoja, joissa Wenajän maatimnlset on esi tetty sekä niitä sanoja, joita eduskun- tamme on kulloinkin maalauksissaan käyttänyt. Muu maailma moi hel posti saada main sen knman asiain kulusta, että hallitsija on ^erta kerran perästä maatinut Suomen kansaa ot tamaan osaa maltakunnan sotilasrasi- tuksiin ja että Suomen kansan edus- kuilta on nuo maatimulstt yhä uudes^ taan hyljännyt, maikka maaditut uh rautiet eimät ole olleet kohiuuttomia merrattuina niihin rafisulfiin, mitä muilla Wenajän hallitsijan alaisilla kansoilla tai millä tahansa eurooppa- laisella kansalla on kannetlaminaan. Maamiue oikeuksien miholliset moi- mat helposti synnyttää tali äfen käsi tyksen Wenäjällä ja Länsi-Euroooas- sakin ybä uudestaan huomauttamalla, mitenkä Suonli kisltäntyy suoritta- masta rahallisia rormaustakin, maikka se ei suorita mitään mieskohtaista aseioelmollisuutta. Sekä Wenäjäl!ä että muualla ulkopuolella maatamme on satuin tiuihän niitä, jotta tunte mat, että Wena;än hallitus itse on alfoinaan masten meidän pernstusla- fejaiumi* ja ma st en meidän tahloainme lop?!tanut täältä mieskodt nsen sotilas palmelukjen. Eimatkä meidän selityk semme tässä kohden silloin kanna kauaksi. Marsin toisenlaiseksi muuttuu näi- moi mielä pelastaa, mitä pelastetra- wissa on, on Suomalainen puolue, sillä pitäisi nyt jo mähänkin asioita ja maamme maiheita seuranneen kan- salaisen nähdä se tosiasia, että jyrkkä kielteinen mastarinta miepi maamme auttamattomasti turmioon. Mutta joka tätä sekä enentymää ristiriitaa maam- me ja keisarikunnan mälillä tahtoo, ja joka tahtoo, että kotimainen hallitut- semme edelleenkin olisi mieraissa kä- sissä, hän äänestäköön „perustuslailli- sia", sosialisteja ja maalaisliittolaisia. Mutta ne kansalaiset, joille isänmaan onni ja menestys on kalliimpi puo- lueen etua, lähettämät eduskuntaan Snomalaiseen puolueeseen lukeutumia kansalaisia, joiksi nytkin on asetettu läänimme parhaat luottamusta ja kun- nioitusta ansaitsemat miehet ja joille Suomen onni ja maamme perustus- lait omat yhtä kalliit ja mielä kal- liimmat kuin konsanaan suurilla suun soittajilla ja n. s. maailman paranta- jilla, jotka tosiasiassa eimät kykenekään muuhun tärkeämpään kuin hämäi- semään ja parjaamaan niitä maan ja kansamme palmeluksessa harmaantunet- ta kunniakkaita kansalaisia, joita me kunnioitamme suomalaisuuden merkki- miehinä. Mene siis. Suomen mies ja nainen, nyt lähesty iviin eduskuntamaaleihin Helmikuun 1 ja 2 päimänä, ota naa purisi ja tuttamasi mukaan ja medä punanen itniru jollekki Suomalaisen puolueen maaliliiton listalle! Sitä palmelusta Suomi äiti pyytää nyt juuri sinulta. Älä luota siihen, että muut menemät. Mene itse! Silloin olet täyttänyt tärkeän melmollisuutesi. Myöskin ole tietoinen siitä, että äänesi ei ole turhaan heitetty, maan tuottaa se siunausta armaalle isänmaalle ja kansallemme! Olkoon tunnuslause? namme: n S 3Ji)t kun taaskin omat eduskunta- maalit aimo"', omen edessä ja kun kansalaisilla on tärkeä melmollisuus täytettämänä, on mälttämäiöntä, että joka ainoa äänioikeutettu menee maa- liin, sillä jos koskaan ennen tätä mel- ivallisuutta on pidetty tärkeänä, niin on se ny^ monta, monta kertaa tär- keänipi kuin koskaan ennen on ollut. V!mkätähden? Sentähden, että näisiä tduskuutamaaleista riippuu paljon, niin äärettömän paljon, moipi sanoa, että niistä riippuu se!ä nykyinen että tu- le:va kansamme onni tai onnettomuus. Kaikille lienee io selmä, minkatahden folnie eduskuntaa on hajoitettu ja mitkä puolueet tässä maassa omat an taneet aihetta eduskuntain hajoittami- seen ja nyt mihdoin saattaneet keisari- kunnan ja maamme asiat niin kärjis tymään, ettei semmoisia ristiriitaa ole ollut koko sinä aikana, jolloin maam- me on ollut nlidistetty Menäjän mal- takuutaan. Missä määrin tätä risti riitaa ivoitaisiin selmittää ja pelastaa niitä pelastettavissa on, riippuu koko naan siitä, minkälaiselsi tulema edus- kanta kokoonpanoltaan muodostuu. Jos se tulee moimasuhieissa samanlaiseksi kuin edelliset eduskunnat omat olleet, ei silta suuria tässä sudteessa moida odottaa, mutta jos Suomalaisen puo- lueen aines pääsee vian kokoontumassa eduskunnassa mäaräämäksi, niin silloin saamme olla rvarmat, että tulemaisuus on maloisampi kuin nykyisyys malliolli- sella alalla ja silloin myöskin saamme olla »varmasia toimossa siitä, että ko- tunainen hallituksemmekin on pian ko Limaisten miesten käsissä. Tämä pitäisi kalkille niille, joille isänmaan ja kan- samme onni ja menestys on kallis, olla sanomattakin selmää. Ainoa puo lue tässä maassa, joka tahtoo ja joka Suomalaisuus lvoittoon ja kansa waltaan!" I. K. Yleisiä uutisia. Suomen sotilasapu* maffu. Senaattiin saapui lauantaina ken- raalikumernöörin kirjelmä, jossa, mii- täten lokak. 7 pnä annetun arm. julistuskirjaan, huomautetaan, että Suomen on maltaknnnanrahastoon maksettama apumaksuna sotiiastarkoi- tuksiin w. 1910 ja seuraamina muosi- na määrätty summa, jonka peittämi- seksi pitäisi käyttää etusijassa sotilas- rahaston maroja sekä täydentää nämä eduskunnan myöntämillä ivaroilla. Kun kuitenkin miime eduskunta hyl- käsi sille jätetyn esityksen asiasta ja kun kenraalikamernööri tahtoo pitää huolta siitä, että arm. käsky täytetään, kehoittaa hän senaattia pikimmiten ot- tarnaan harkittamakseen kysymyksen eh- dotuksen malmisLamisesta arm. esityk* seksi, joka koskee marojen myöntäiniKtä w. 1!)1v sen summan peittämiseksi, johon sotilasrahaston marat eimät riitä. Tämän ohessa katsoo kenraalikumer- nööri, että ennen kysymyksenaiaisen esi- tyksen eduskunnalle jättämistä on mälttämätöntä Hänen Majesteetiltaan hankkia lupa siirtää maltakunnanra- hastoon se osa solilasapumaksusia, jo- ka moidaan suorittaa sol-lasrahaston maroista ja että esityksessä selmästi määrätään se osa, joka on suoritetta- ma suostuutamaroista. Kenraalikuvernööri pyytää sen ohes- sa tarkkaa tietoa sotilasrahaston ma- voista jouluk. :U pnä 1901) sekä ra haston tuloista ja menoista m. 1910 Toisessa senaatille lähettämässään kirjelmässä ilmoittaa tenraalikulvernöö- ri edellämainitun lokak. 7 pnä 1909 annetun julistuskirjan johdosta ja. katsoen siihen että eduskunnalle 1909 jätetyn esityksen kolmannessa kohdassa määrätään, että sotiiasrahasloa tulo jen täydentämiseksi muotta 19 U) j.: seuraamia -vuosia marten on eduskun nan osotettama maroja, että Häneii Majesteettinsa on katsonut tarpeelli' seksi että erityinen sotilasiuoslunia päaietään. Senaattia kehottekaan sen ivuoksi miipymätt.ä ryhtymään mal- mistamaan eydoin^ta esityksekii erityi sen sotilassuostnnnan määräämisestä, joka osoletaan muodelsi 1911 |uostu:t- tamnroiöta. Kenraaliknmernööri pyytää sen muor si saada summittaisen ilmoituisen soti- lasrahaston tilusta »vuoden 1911 lo pussa, jonka ohessa hän huomauttaa etiä tulemassa esitysehdotulsessa on selmästi ilmottetlaiva summa, joka so- tilasrahaston marojen lisäksi tarivi- taan.