1910 w 2 S3 5ä MslvZ ii? B 1910 ^I:o 53 Lsuzllkm MckV? l>»z Lunm Levl! Maata- ja Kristiinan- ^«»»taxSSHS K^ä»tözx»«KKt«» GoimitUK: VlakerraSsa, kolmas omi Kristiinaapa» lulmaSta lähtien Lastisella Raatakadulla. KuMmet: KlmoituS- ja Tilauskonttori (8 a^>.—7 i.p.) .... 84 Toimisto (10—12 cup. ja b—7 i^>.) 14 41 KaZsakonttori. ..... 745 Kirjapaiao ja faktori ... 23 Toim.johtaja S SI Hkmshinnat: Turussa Postik.) Koko vmod. ... 3: — 4: — Puoli , ... 1:60 S: — Nelj. . . . . —:S0 1:20 ^JrtonaiS numerot S p. Ilmoitusten Hinnat: Teksti» edellä S p. millimetri. Teksti» jäleStä 7 p. . Wähi» ilmoitushinta K0 p. SLaStauheSta: 20 p. paitsi ilmoituShiataa Httrnn Hehkeä seuraa ilmaiseksi kuukausitta!» SttSMi kuvalehti kassalle. Hmmr Hehti ikseStyh kslmeSti viikossa, »kmit- tLi» tiistaisia, torstaisia ja lav astaisi» aamulla. Lehti kaauetaa» Turussa maksutta kuukis tilaaja» kotiia. Hurun Lekden ^ett«84. ^ Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoitus- kuvia. Antaa kaikkia täti koskevia kartoit tamia tietoja. Ote almanakasta. Lauvaatai, tonkok. 7 p.: Helmi. Sunnuntai, touko k. 8 p.: S s. Pi isiä is. Maanantai, tonkok. 9 p.: Timo. Sää-olot Turussa. Foi»päivä»ä t»»rst«i»«: LimpSmäärS: korkein IS, alin 8. Ilmaa suhteellinen koSteuS: b9^ Tuule» suunta: Itäinen. Aurinko on paistanut: 8 t. 10 m. Kile» perjantai»»: Nmpömäärä: korkein -s- IS, ali» -f- 8. Ilman suhteellinen kosteus S2 */,. Tuulen suuuta: Eteläinen. Auriuk^ o» paistauut: 11 t. 20 m. curm cebll sisältää tällää» m. m. seuraavat kirjoi tukset: 20 »»Stta. Johtava kirjoitus. ZURs«»iset miele«osot»tsetS»o- Mt« hyvitft. Kaasaiavälinea sosia- liStise» toimisto antanut juliStukse». Vosoelti» Euroopan «atla: Hän saapuu tänä aamuna Tukholmaan. Klba»ia» »apiaa. Säästynyt turk- kilaiftlle suotuisaan suuntaan. K»r»» «aapuugi» »«»yi» «f». Täytti eilen 100 vuotta. Kieloja k«»sa» «er»»ipttwisti. Iklilloi» terja y» lasitetta»» ltitumelle. S»»»»»tRir»te«ista. Kirjoittasut L. I. R. A»»i«. Turun vanhin asukas Eva Elisabeth Mächter. — Höyrylaivat ,Wiborg" ja .Dagmar". A. y- «- T»»r»»n tai «akttke ennen ja nyk. Köyry taiwc» Ulkomaiset miclcnosotilksct Siiomcn Aaasainvättnen sofialisti»e» toi mista a»ta»ut j»list»tse» BrSSseliZtä sähkötetään.Rjetshille", että kansainväliaen BrässeliSsä oleva sosialistinen toimisto ou päättänyt Suomen hyväksi jnlaiSta julistuksen, joSsa toimisto kääutyy koko maailman ja kaillien kansojen vapautta rakaSta- vien kansalaisten puoleen. Albanian kapina. A«»h»?t tvrSRilaisile s»ot«i- saa» s«»»taan. Aikaisemmia o» kerrottu, että alba- «ialaiset olivat v kiryaaäköllä valloit- taseet liikeateelle tärkeä» Katshasiki» solaa ja se» kautta pääsivät tilaisuu teen uhkaamaa» kaupunkia Fersovitshaa, joka o» turkkilaiSte» joukkojen keskus asema Albaniassa. Tämän voiton takia kiiruhtivat turkkilaiset kokoomaan suu ria sotavoimia Fersomitshaau ja sen jälkeen marssitettiin nämä Katsh^nikin solaa kohden. Tällöin siellä syntyi tais telu viime lauantaina, jolloin turkki laiset menettivät haavoitettuina ja kuolleina 12ö miestä ja upseeria ja al baanit taa» S00(?) miestä. Senjalleen pakenivat kapinalliset asemistaan ja jättivät tämän tukikohdan turkkilaisten haltuun. Tämä johdosta on sen seudun kan saa mieliala kääntynyt pois kansalai' siStaaa turkkilaisten puolelle ja he ovat selittäneet ei tahtovansa tuottaa halli tukselle Konstantinopolissa vaikeuksia. Näinollen näyttää siis si tä kuin kapi ssa selkä olisi murrettu. Kuitenkin ovat kokemukset turkkilaisille osottaneet, että kapina Albaniassa puhkee aina uudelleen esiin, kuu hallitus aikoo siellä toimen- panna uudistuksia, ja heti, kun joukko jen sotajalalla oleminen lakkantetaan. Meuetettyään Katshanikiu ovat al banialaiset keskittyneet taaS Apekin ja Djakovon sekä Tshernoleman seuduille, joiden läheltä he lähtivät hyökkäämään. Turkkilaisten ylipäällikkö on julistanut koko pohjoiS-Albniaa sotatilaan. Roofetveltin Euroopan matka. AhdySvaltain ent. presidentti Roose- velt on nyt, palattuaan metsästysret- keltään Afrikassa, alkanut käydä vie railulla useissa Euroopan valtakuunis sa. Ensin hän piStäysi ihanassa Ita liassa. Sitte hän kävi Itävallassa ja se» jälkeen Ranskassa ja piti Pariisis sa loistavan esitelmän, voittaen kaikki kuulijat puolelleen. Sieltä hän perhei- sees saapui Tanskaan, Kööpenhami naan, jossa hän viipyi vaan yhden päivän. Kööpenhaminasta hän matkusti Norjaan, Kristiauiaan, jossa hänen vaStaano tonsa oli suuremmoinen. Ase malle saapuessaan otti hänet vastaan kuningas Haakoa ja esitti hänelle m. m. eläkööuhuudon. Torstaina pidettiin No bel-esitelmä ja eilen pidetyillä päivälli sillä nimitettiin Roosevelt yliopiston kunniatohtoriksi. Maikka Norja oli murhemielin juuri haudannut suuren poikansa Björnso- nin, »li maassa Rooseveltin, tämän kaikkialla pidetyn vieraa» saapumisen johdosta ilo ylinnä. Juhlallisuudet, soitot ja lauluesilykset vieraan kunniaksi ovat seuranneet toinen toisiaan. Tänään aamulla hän saapuu Kris tianiapa Tukholmaan, missä hän vie 1860-luwulk». railee maanantai aamuun aSti, jolloin h.n m.tkustaa siellä Berliniin. KSyryk»iwa .Zagmcrie", 1870- tuvsutta. Rooseveltin mietelmiä. — On filosofeja, jotka vastustamat 'otaa. He ovat viirassa. Sota on — rikos ihmiskuutaa vastaan, mikäli se o» epäoikeutettua. Ei kuitenkaan ole valittava rauhaa ja sodaa välillä, vaa» oikeuden ja vääryyden välillä. Kaikilla keinoilla on koetettava vält tää sotaa, aiwaa samoin kuin yksityi sessä elämässä jokaisen kunnon ihmisea velvollisuuksiin kuuluu epäsovu» ja riida» karttaminen. Mutta ykfikääa it seään kllumoittava ihminen tai kansa- kanta ei voi nurkumatta alistua vää ryyden alle. » Sanomalehdistö» suuresta vaikutus vallasta ja sanomalehtimiesten serok- kuudesta voi olla joko sissauSta tai kirousta. Ikävä sanomalehtimieheaä mainita, että osa sanomalehdistöä o» ott »ut tehtäväksee» yhteiskassaa turmelemisen. Walhe, juoru ja epäsuöruuS ovat saaneet lujan sijan sanomalehdistössä. Mäliin sanomalehti kirjailijat puolustautuvat sillä, että yleisö itse vaatii tällaista, ja että ky synnästä johtuu tarjonta. Mutta onko kauppiailla sitten oikeus myydä keinote koisia, terveydelle vaarallisia raviuto- aineita syystä, että niillä on menekkiä markkinoilla? Mark Twainin runo. Hiljattain kuollut humoristi Mark Twain on viime vuosina enimmäkseen kirjotellnt vakavia juttuja, mutta kui tenkin on maailma häntä aina muiste leva suurena leikinlaskijana. Itse on hän useita kertoja valitellut, miten vai kea on ihmisen, jonka tiedetään laske van pilaa kaikesta ja kaikista, saada toiset uskomaan, kun hän joskuS puhuu todella vakavasti. M. m. ou hän itse kertonut, miten kävi kuu hän muutama vuosi sitten kirjotti täysin vakavasisäl- töisea runoa ja aikoi lausua sea nc.is- ylioppilaidea illatsussa, joille hän oli luvannut pitää esitelmän. Esitelmänsä pidettyään hän sanoi: — Ja nyt, arvoisat naiset, lausua teille runoa, jonka itse olen sepittä nyt... Kaikki ylioppilasneitoset purskahtivat heti iloiseeu nauruun. — Mutta tämä on todella vakava runo, väitti Mark Twain. Uusi naurunremahduS; kaikki olivat ihastuksissaan kuuluisan humoristin uuds ta vitsistä. Vihastuksissaan pisti Mark Twain runon taskuunsa ja sanoi: — No, koskette usko, että voiu olla vakava, niin en viitsi lukea teille runoani! S.lioin kaikki neitoset aivan kiemur telivat naurusta. Turun laivaliike ennen ja nyt. Kun höyrylaivat tulivat käytäntöön maassamme, oli Turva kaupunki höyry- laivaliikkeeseen nähden maamme ran- nikkokuupunkien etusijassa. TurkulaiS- tea alotteeSta suurimmat ja mukavim mat höyrylaivat rakennettiin liikennettä ylläpitämään maamme rannikkokaupun kien ja ulkomaan välillä. Mutta vaikka se höyrylaivat, jotka 40 tai ö0 vuotta takaperin mainittua liikennettä välitti vät, silloisissa oloissa viimatkin suuret ja komeat, ovat ne nykyisiin suuriin ja komeisiin matkustajalaivoihin verraten perin yksinkertaiset ja epämukavat. Jul kaisemme tässä ja seuraavassa nume rossa muutamia höyrylaivankuvia, jotka hyviä kuvaavat Turua laivaliikettä ennen (s. o. noin 40 vuotta takaperin) ja nyt. Silloin kulkivat siipipyörä- laivat »oi» kerta viikossa esim. Turu» ja Tukholmaa välillä — kesäisiä, »yt kulkevat suuret komeat laivat mel- keia joka päivä samaa väliä — kesät ja talvet! Tässä »umerossa o» höyrylaivat» .Miborg* ja .Dagmar" kuvat. Ne laivat olivat Turua ylpeys 18S0- ja 1870-luvulla. Ensi sumeroSsa julkai semme höyrylaiva .Boren- ja jääasär- kijälaivan »Avaaeea* kuvata Turun kaupungin vanhin asukas. Fiiyttt eile» 100 «motta! Hva Hlisavets Mikchter. Eile» vietettiin Turua uudessa köy häintalossa perin harvinaista juhlaa, juhlaa senjohdoSta, että yksi sea talon asujamiSta täytti eilen 100 vuotta. Man hus, joka o» elänyt tähäa perin harvinaisen korkeaa» ikään ja joka on tätä nykyä Turun vanhin asukas, ma kaa paraillaau sairasvuoteella sen joh dosta, että hän joku viikko sitte» sattui loukkaamaan toisen jalkansa. Hän näytti eilen hyvin heikolta ja kuihtuneelta ja hänen kuulonsa on myös hyvin heikko, mutta silloia tällöin vilkastuvat hänen kasvonsa ja satavuotias katselee verra ten pirtein silmäyksin ympärilleen huo« ueeSsa, missä hän makaa. Kim Ewa Mächter tuli köyhäintaloon, oli hän 32 vuoden ikäinen ja niin sai ras, että luultiin hänen päivänsä pian päättyvän. Hän toipui kuitenkin pian, tuli uudelleen reippaaksi ja tahtoi päästä takaisia pieneen komeroonsa Luostari- mäellä, mutta suostui lopulta jäämään köyhäintaloon, missä hoito on hyvä. — Aina varhaisimmasta nuoruudestaan aSti oli Ewa Mächter palvelijattarena ja elätti itseään vanhoina päivinään kaupustelijattarena. Hänen syntymäpäiväänsä vietettiin eilen köyhäintalossa kahvikesteillä ja piti siinä tilaisuudessa tuomioprovasti Juuso Hedberg päivän merkityksen johdost.. hengellisen puheen. Tietoja kansan merkkipäivistä. Toskokus. I. Wappu vakaa vainiolle kantaa. JoS ei ole Mappuna vaossa, Se ei pouka pohrimessa, JoS hyttyset aäkyvät euuen Mappua, tulee kylmä kesä, Wap»s o» pääskyne» pivossa, Käki Erki» kainalossa. Pid» tallella taloSst Maravihko Malpuriaa, Ripakka RiStiapäiväsä, Erävihko Eerikkinä, Melä llrpokis urisee' Maksimina» (29 p. toskok.) mainitsee Kehnona kesää tulosa. Jyrki tsopi kainalossa, Warpa tuopi vakkasella. Miikkula (21 p. toukok.) koko reellä (eläinten rehua). II. Jo» yöllä MamertuSta vaStaaa kylmää, siis kylmää seitsemää viikkoa eteeupäis. 14. Käki huutaa vauhaaa Mappuna vaikka hongan kolosta. 18. Erkki einettä anoo, vieläpä Ur- panuSkiu uikuttaa. Eerikin aikainen sade ja Juhannuksen aikainen pouta maksavat tuhannen tyn nyriä kultaa. 19. Kun on helle Helluntaina, Niia oa pakkanen Paavalina. Ei tähätöntä Helluutaita, eikä jyvä töutä Juhannusta. Helluntai hempeimmillään, Paama pahimmillaaa. 2S. Urpo suveksi sääntää, Perttu talveksi kääntää. Urpo turkin ottaa tai toisen antaa (lumen tulosta). KoSka Urpo turkki päällä, Silloia kesä paita päällä. Milloin karja on laskettava laitumelle? Aksi karjanhoidon tärkeimpiä kysymys siä on se, milloia karja oa laskettava laitumelle ja kuiuka siirtymiä.» talvi- rnokinnasta kesäruokiutaaa oa järjestet tävä. Eatiseen aikaan, jolloin heinänvilje lystä tuskin simekfikään harjoitettiin, laskettiin karja laitumelle keväisiä yleen sä liian aikaiseen, useinpa aivaa lumen sekaan. Semmoista tapahtuu vielä ny kyisinä heinänviljelemiienkin aikoina sil loin tällöin. Jos tämmöiseen tekoon todellinen puute pakottaa vain hyvin harvoja, tapahtuu se useimmiten huo limattomuudesta ja ajattelemattomuu desta. Ei nimittäin oteta huomioon niitä seikkoja, jotka aiheutuvat karjalle vahingoksi aikasesta uloslaskemisesta. Jo viikkoja ennen kuin eläimet pääS- tetää» laitumelle, tulee niitä totuttaa ulkoilmaan pitämällä ovia ja ikkunoita auki. Tämä oa erittäin hyvä jopa vält tämätönkin eläimille. Ei myöskään pidä jättää eläimiä uloslaskettua yksistään tuoreen ruohoa varaan, vaan tulee aamuin illoin antaa lisäksi kuivia re huja, jotka sulaaksensa vaativat paljoa sylkynesteitä. Tuore ruoho sitävastoiu sulaa helpommin. Että sylkyrauhaset voisiivat vähitellen pienentää toimin taansa, synnyttämättä eläimille vatsa kipuja, on tarpeellista, että eläimet vä hitellen totutetaan tuoreeseen ruohoon. Useissa paikoin o» tapana jättää karja heti ulospäästettyä öiksikiu uloS. Se oa kumminkin paha, sillä kylmän yö» sattuessa vaikuttaa tuo äkillinen kylmyys tottsmattomii» lehmiin ja tele, ne sairaiksi. Etenkin maitolehmät ovat olettamat yöksi uamettaaa. Tämä kevät tekee poikkeuksen muihin ketväifiia nähden. Nyt alkaa, knte» jo näkyy, heinäakasmu tavattoman aikaseen, onpa paikkapaikoin jo parhaillaan mel kein täyst ravho maassa. Nyt oa wai» karja totutettava kevätilmaan tavalla, kutea ennen oa sanottu. Ja joS ei il mat tämän kylmemmiksi käänny, voi huoletta paria virkoa perästä pääStää karja jo laitumelle. Kirjallisuutta. Kalevala kirjallisuutta. Sarjas. sa Kyläläisten kirjasia o» ilmestynyt koksi sutta vihkoa: Kale. valaa »uiset, kirjoittanut O. A. Kallio, ja S»omes lso st o Ka levalassa, kirjoittavat M. Tarki ainen. Nämä kirjaset kuuluvat sarjaan, jota monet tiedemiehet julkaisevat an taakseen Kalevalaa lukijain käteen jo tain kansa- ja kannotieteelliStä opastus ta. Mihot ovat siin hyvin kirjoitettu ja, että niistä hyötyvät kaikki, «. m. koulujen opettajat ja oppilaat. Joka viho» hinta S penniä. Aotiopinsot. Nyt. km» o» ruvettu enemmä» kiia«ittämääa huomiota kas sa» itseopiatoihin, o» Verner Söder ström Porvoossa julaiSsut oppaao, jossa tarkoi» selitettä» »e kirjat, joita saositellaaa kaasalaistea käteea ttseopia- »oissa. Opasta oa saatavaa» kirjakau poissa. lisstujg. ^ Ei vakka» pteui vekseli. Luovu» pmckki o» myöntänyt Tampereen ikspuugilla 1,200,000 markan tvekselilainau, joka ou pää tetty ottoa « S. ajalle ja » »/, korolla. — Epäilyttävää väkeä. Viimeaikoina o» MaasaSsa liikkunut m«utamia huomiota herättäviä epäiltäviä henkUSitä. M. m. ou nähty erä» tvirkapnlninen venäläinen meri- sotilas, joka erittäinkin ou näkynyt pitävän silmällä lähtevien laivojen luona passeja tarkastavia virkamiehiä. — Hllhaja. Tukholmalaiselle lehdelle .Svenska Dagbladet" sähkötettiin viime lau- antaina Helsingistä, että kenraalikuvernööri» viimekertainen pitempiaikainen käynti Pieta rissa olisi yhteydessä tarkotukseu kanssa val mistaa maaperää venäläisten virkamieste» siirtymiselle Saameen, joSsa lähimmässä tn- ltvaisnndessa odotetaan useita kuvernöörin- paikkoja ja ylempien poliisiupseerien toimi- joutuvan avonaisiksi nykyisten viranhoito- jäin erottamisen ja eroamisen kkutta. Käynti asetetaan myös yhteyteen muutamien venä läisten lehtien hyökkäysten kanssa m. m. Vii purin läänin kuvernööriä vaStaan. Äskettäin armahdetnn ent. rikosasiain ko« misariuS Pekosen odotetaan saavan myös pi akkoin toimen Snomen valtiou palveluksessa M — Nappu-kuNat» meseM Tarussa. Vappukukkia tuotiin Turkuun 40,000 ja a» menivät kaikki kaupaksi. Rahaa saatti» ku kista noin 4,200 mk. ja kuu kustannukset oli vat noin 500 mk., tekee siis puhdas tulo vappukukista tänä vnonua Turussa aoia 3.700 mk. Mitä oli kadonnut- W:n sähkölennätinkonttoriSsa palveli nuori naispuolinen telegrafisti, joka oli paikkakunnalla, tnnnettu ystävyydestään ja kohteliaisuudestaan. Eräänä päivänä tuli konttoriin vaa- hanpuolmeu maalaistyttö ja pyysi nei don olemaan niin hyvä ja tekemään hänelle pieaen palveluksen. Kuu neiti siihen suostui, ilmoitti tyttö, että hän oli kadottanut jotain ja pyysi, että se, joka oli tavaraa löytänyt saisi jättää sea neidille. Telegrafisti ei edes ehtinyt kysyä, mitä oli kadonnut, vaan suostui heti tytön pyyntöön. Mutta hauen hämmästyksensä ei ollut juuri suloista laatua, kuu hän seuraavana päivänä luki paikkakunno» sanomalehdislä: Kadonnut! Wiime JuhannuSyöuä ka - tosi Lm tausfilavaa ja W:n välillä fuurellamen puuanen tekotukka. Rehel linen löytäjä tuokoon sea palkintoa vaS taaa takaisin W:n sähköleaaätiakoattori» telegrasistille neiti I:lle. HM