l.suvsntsins syyskuun?? p:nZ kj:o gg — lgio VensIAzten ksnzslsizoikeuSet Zuomezzz. Niihin kiireellisiksi katsottuihin asioi- hin, joista ylimääräiset maltiopäirvät on kutsuttu «lausuntonsa" antamaan, kuuluu myös kysymys Venäläisille myönnettäVistä Suomen kansalais oikeuksista. Venäläinen puoliwirallinen lehti Rossija julkaisi joku aika sitten ne ..perussäännökset", joiden pohjalle Ve näläiset hallitusmiehet omat suunni telleet mainitun kysymyksen ratkaise- miseksi karkotetun lakiehdotuksen laa timisen. Nämä »perussäännökset" wiewät julkeassa oikeuden, tosiolojen ja jo yksin muodollisen someliaisuuden hal- meksimisessa Voiton kaikesta siitä mitä eräät Venäläiset hallitusmiehet yhtäläistyttämisraimoSsaan omat maa hamme nähden tuoneet julli. ..Perussäännöksiin" kuuluu kait kiaan seitsemän pykälää. Ne ows jo olleet lehdessämme julkaistuina joten niiden sanallinen sisältö on lu Iijoillemme tunnettu. Sisällöltään ja muodaltaankin owa ne hämmästyttämän julkeat ja sa malla sekamat. Aluksi niissä lyhyest ilman muuta julistetaan, että „We. näjän alamaisille, jotka e!wät ole Suomen kansalaisia, myönnetään Suomessa yhdenmertaiset pc.ikallise kansalaisoikeudet". Kaikki määräykset ja selitykset siitä miten järjestettäisiin ne yksityiSkysy mykset, -tapaukset ja Vaikeudet, jolka esiintyivät Varmasti silloin, kuin mois ta säännöstä alettaisiin toteuttaa puuttumat. Ja kumminkin on suuri joukko asi oita ja kysymyksiä, joiden oikea ja järjellinen ratkaiseminen ei tuossa ta pauksessa tunnu mahdolliselta. Ei mm. saata yhtäaikaa nauttia Suo men ja Menäjän kansalaisoikeuksia Samoista asioista on useasti kum massakin maassa erilaiset lait ja mää räykset. Esimerkiksi, ne lailliset pe rusteet, joiden mukaan arvioliitto sol> mitaan Menäjällä ja Suomessa, sa moin kuin amioliitoSta johtumat lail> liset seuraukset, omat erilaista rajan tuolla ja tällä puolella. Ne oma erilaisia ja erilaisten uskontojen pe> rusteella. Hama henkilö ei moi soi mia amioliittoa, kastattaa ja kirjoi tuttaa kirjoihin syntyneitä lapsiaan taikka järjestää perintösuhteitaan Suo men ja Menäjän lakien mukaan sa> malla kertaa. Puhe Venäläisille sekä Menäjällä että Suomessa annettamista konsa laisoikeuksista on siis mitä sekasotkut, sinta hourailua. Saattaakin sen Vuoksi ehkä pitää koko puheenaoleman Venäläisten kan salaiSoikeuksia Suomessa koskeman lakiehdotuksen sisimpänä tarkvtuksena sitä, mitä esille tuodaan nöiden „pe ruSsäännöksien" seuraamissa kohdiS'a, nim. ilmoiwsta menäläiSten mirka» miesten asettamisesta Mirkoihin Suo> messa ja rangaistusmääräyksistä nii den suomalaisten mirkamiesten ma ralle, jotka ehkä tulisimat kiskottele maan: mastustamaan Suomen kan salaisoikeutta puuttumien Menäjän alamaisteu pyrkimystä nauttia täällä samoja oikeuksia kuin omat kansaloi set ja ehkäisemäSti toiniimaan menä Iäisten mirkamisten tänne tuloon ja mirkailemiseen nähden. Kutka Venäläiset suomalaisia wir koja tulisimat saamaan, sen seikan ratkaisee aina lopullisesti kenraaliko mernööri jonkun Menäjän ministerin kanssa. Siis ei minkäännäköistä, ei edes muodollisintakaan asetusta asian järjestämiseksi, maan ainoastaan sik määnpistämin mielimalta. porin kirjv. 30. Mähäsen.perustuslaillisten" taktiikasta. ^ „Se koira äläh tää, johon kalikka sattuu", - Kun isoset rehkirvät, ..Perustuslaillistemme" Suoma- laista puoluetta kohtaan suuntautuma kiukku esiintyy kaikilla mahdollisilla lamoilla. Sen purkamiseksi he eimät häikäile käyttää minkälaisia keinoja tahansa ja turmautua maikka minkä laisten Suomi-syöjäin lausuntoihin. Lainaan tähän Miipuri-lehdeStä pari palosta, joissa osotetaan miten edelleen miha Suomalaista puoluetta ja siihen tukeutumia mirkamiehiä koh taan ..PerustuSlaillistemme" mielissä elää: Kiihko-peruStuSlailliset omat aina koettaneet keksiä joS jonkinlaisia syy- töksiä ja todistuksia..suomettarelais. ten" maltiollista kantaa maStaan sekä omien keksintöjensä lisäksi olleet mal- miit sitä maStaan todistuksina esittä- mään lausuntoja, olkootpa ne minkä- laisten henkilöiden antamia tahansa ja annetut missä maailman ääressä hymänsä. Menneinä muosina lemittimät nuo loisto-perustuslaillisemme maassamme sekä maamme rajojen ulkopuolella On roaikea kumitella mitään rai- rvokkaampaa Välinpitämättömyyttä elämän todellisuuksista, mitään röyh- keämpää oikeuden halmeksimiSta. Ei mitään huomiota sille kaikkialla muualla siwistyneessä maailmassa noudate tulle tosiseikalle, että Virkamiehen täy tyy tuntea sen kansan tarpeet ja olot, jonka kanssa hän tulee tekemiseen. Ei mähääkään Väliä siitä, että tuomarin pitää tuntea lainsäädäntö, jota hänen tulee sovelluttaa. Ei rahtuakaan pu hetta, että tuomarin ja mirkamiehen mälttämättömästi tarmitsee osata pal- melemansa kansan kieltä. Kaikki siis main osotulsena törkeäs tä Suomen, Menäjän keisarien py hästi mahmistamain oikeuksien ja la kien hämittämishalusta. Karkeimpana esiintyy tämä häikäi lemätön sorronhalu määräyksenä, että suomalainen Virkamies, joka yrittää estää tämän hämityksen tapahtumista, tuomitaan Menäjällä Venäläisten ase tusten mukaan. Sokeinta rväkimaltaa ja kyynilli- sintä röyhkeyttä Menäjällä nykyään wallitsewan hallitusjärjestelmän kan nattajat käyttämät ja suunnittelemat maatamme kohtaan. Mdsllä käden käänteellä koettamat he tyhjäisi tehdä hallitsijoin Suomelle jär'ähtänMt3- mästi Voimassa pidsttämiksi Vahmis- tamat lait ja oikeudet. Ja tähän päämäärään pyrkimä! he tamalla, joka on herättänyt ja tu lee yhä enemmän herättämään hal- meksimista kaikkialla siivistystansojen keskuudessa. MiZnM, Kulmvau wuodeu umltiou menoarmio- ehdotus. Kenraalikumernöörin lausunto ku luman Vuoden Valtion menoarwio- ehdotuksesta, joka senaatin waltiowa- raintoimituskunnassa saatiin Valmiiksi ja lähes kuukausi sitten, wa'mistvi tiistaina ja lähetettiin menoarmic^ ehdotus, kuten jo olemme maininneet, miime keskimiikkona kenraalikumer nöörin lausunnon ohella PÄariin. Ennen mainitut men.oarrvioehdo- tukseSsa olleet Virheet eiwät, mikäli Hbl. on saanut tietää, o'e olleet niin suuria kuin sanomalehdissä on ker rottu. Mitään numeromirheitä ei suomalaisessa ja ruotss-laiscssa !eks- tissä ole 7-llut, ja menäjänkicl.se-sä tekstissä olleet puutteellisuudet omat itse asiassa olleet korehtuurimirheitä. lS Senaatissa esitettiin eilen koraali- kumernöörin kirjelmä sen johdosta, että muutamat kuiver ^öörit olijat ilmoittaneet olewansa jääwi!I'siä ait tamaan alaisiaan Virkamiehiä syyt- teeseen näiden leimasuostmäa -selkka- usten aikmse-ta menettelystä. Se° naaiti päätti lähettää csia?sa kirjel män kenraalikumernöörille. Sen sisöl- löstä ei kuitenkaan toistaiseksi anneta tietoa, ennenkuin se on laadittu lo pulliseen muotoonsa ja tarkistettu. ^ Eduskuuua» toimitus ja tarkastusloaliokunta saimat eilen työnsä loppuun suoritetuksi. Eilen oZi muutomista asioissa mal^kunni^a yhteinen istunto. — NenroalikuVeruööri tie dustelee Pietarsaaren pvliifi- jutt»a. Kenraalikuwernöörin kans lia on Maasan läänin kumernöörin- Viraston kautta maatinut Pietarsaa ren raastumanoikeuden pöytäkirjoja tunnetusta poIiisiiutuS!a. Selostusta waad t^an kiireellisesti. kaikennäköisiä juttuja ..suomettarelai- sista", heidän teoistcan ja kannas taan, koettaen siten saada ja suuressa määrässä soadenkin olojamme ja me nettelytapojamme tuntemattomat muu kalaiset kokonaan Väärään käsitykseen ..suomettarelaister," wa!t:olliseöta kan nasta ja menettelytavoista. Tällä lailla harhaan mictyjen tai muuten tuolle maamme asioita silloin hoita neelle puolueelle Vihamielisien henki lö den luana pantiin sitten toimeen haastatteluja ja siten pumpattiin ja lausuntoja käytettiin täällä sitoivina todistuskappaleina «peruStuslaiklisuu- dm" ylistämiseksi ja «suomettarelais- ten" mustaamiseksi. Sumean tarko- tukseen kelpaaivat myöskin kaikcnkar- maisten sanomalehtien lausunnot ja pahimpien suomiViholliS/en jutelmat ja kirjoitelmat. Muistetu inhan kuinka ahkerasti «perustuslailliset" aikoinaan esim. Bol>rikow-wainajan muiStiin- >anoja todistuskappaleina käyttiwal ja viimat korvasu akeissään, jos joku uskalsi niiden pätemyyttä epäillä. Nyt omat «perustuslaillisemme" aas luulleet saaneensa oiman v altin «suomettarelaisia" mahaan siitä Haas- tatteluSta, minkä Birsh MedomoStin irjeenmaih>aja on toimittanut nykyi- en senaatin talousosaston Varapu heenjohtajan Markomin luuna. Mainittu herra on kome mettu tän ne samaa asiaa ajamaan k uin B?bri- amk.n ja on hra Marko, o lyhyessä ajassa osottannt olemansa anne'.!uun ^ Uude«Waa«lää»i» k«wer- »»öri» »virka. Senaatissa esitel lään tänään kumernööri Max Als- thanin ero Uudenmecinläänin kumer nöörin Virasta ja maltioneumos Eu- grcis Nymanin nimittämisestä sanot tuun Virkaan. — Pätetvhtzsehdot rastatie- Wir!oihi«. Rautatichallitus cn päät tänyt esittää senaatille, että Valtion rautateiden ohjesäännön 62 pykälä tulkittaisiin siten, eitä siinä maini tulla korkeammassa kauppaoppilaitok sessa suoritetulla kurssilla, jota pide tään ylioppilastutkinnon Veroisena, tarkoitetaan suoritettua kurssia jossa kin allamainituiSta oppilaitoksista: Su:w?n Liikemiesten kauppaopisto, korkeompi ruotsalainen kauvpaopisto, Raahen pcrmari- ja kauppakoulu, Turun ja Kotkan kauppaopistot sekä Tampereen kauppakoulun kauvpaopis- to>osasto, kuitenkin sillä edellytyksellä, että asianomaiset omat samalla suo rittaneet lyseon lviisiluoklkisen kurs sin. .ArjMkkhoito semmlieit Senaatti on päättänyt, että ensi lu?un ?U7den alusta ruwetaan maan semiv.aareSsa antamasn cpetu?ta kir- jaslonhoidoSsa ja puätti tätä tarka tusta Varten ensi Vuoden menosääntö- ehd.ktutse-n otettamaksi 3,820 mkn määrärahan. Samalla päätti iencatti sallia, ?tlä sem 'naarien kirjasion hoi- tajot saamat tulla Helsingissä toi- meenpantamiin 6«väiwäisttn kirjas- tonhoitokursseihin saaden tällöin naut tia amustusta waltioV ^.roista mat kustussäännön mukaan. — Wiip«ri» e»t. psliifimeS- W. A. Tireliukse» kor- wa«S. ja eläkea«om«s jutt». Senaatli on armollisen aset^sen no jalla helmikuun 20 Mä 1909 myön tänyt Miivurin entiselle poliisimesta rille M. A. Sireliukselle 11,000 mkn Vuotuisen korjauksen kahdelta Vuo delta elokuun 1 p:Stä 1903 lukien ja sen jälkeiseltä ajalta puoli eläkettä eli 3,500 mk. iruodeSsa. Kirmauksesta on kulienkin lvähcnneitäivä ne 7000 mkaa, jot'a Sirelius c>n jo saanut, hänelle kun maremmm on myönnetty 3 500 mkn suuruinen eläke. S-rel-us oli anonut 7,000 mkan Vuotuista eläkettä, mutta hylkäsi senaatti tämän kohdan hänen anomuksessaan. Asi- asca oli äänestys. — Lääki»tähallit«S ehdottaa tvi»evpiteitä We«äjälta «h- iaawa« kolerawaara» johdos ta. Usein keisarikunnassa tapahtu neiden ruttotapausten johdosta on lää- k-iuähalli'us tehnyt senutttille esityksen PiriisiSsa w. 1903 tehdyn kansain- Välisen ter-reyssopimuksen l2 artiklan 2 momentirl nojalla, eikö heti o.isi julkmstama lumppujen tuontikiel.o Menäjältä Suomeen sekaisilta paikka kunnilta, joissa ruttotapauksia on sattunut sekä määrätä, cltä kun niilä maahan tuot?tacn, tule? ni dcn clla puristettuja ja sid?ttu paaleihin kuin myös, e tä jokaista l/hetyStä tulee seurat? todistus siitä että läh-tns ei ole seuduilla, jsissa ruttotapauksia on sattunut. — Jokohan ra«tateide« ««fi vhjesääut» lummittelee? Re> sermiin kirjoitettu ent. L.nen suomen maalaisen rykmentin tavkt^mpuja Kuisma Mationak on kääntynyt ken- ra^Iilumernöörin puolecn j^i anonut, et^ä hänet otettaisiin palvelukseen Suomen Valtionrau -.aieiUä, koSka hän palvellessaan Viisi wu»U» Venäläi sensä svta^ZeSsä SuomeSsu, on oppi nut täyttämään sucmenkieltä. Anomus j ihtunee warmaa?:kjn 5e'i- raalikmoernöörin wca'imuk!eu joh dosta, j-k'^ koskee rautateiden ohje säännön 59 tzissä mainittujen päte- ivyysVaatimusten kumoamista. tichtäivöänsä yhtä innostunut, kuin tuo tunnettu Vainajakin. Jos joku ol'.si sitä epäillyt, niin juuri ne lau sunnot, mitkä senaattori on haoötat- tel-.jalle antanut, selmästi lcdiStamat, miten hän asemansa käsittää, mitä herraa hän täällä palmelee. Han on tunnustanut olemansa kansamme mie lipiteestä ja maamme oikeuksista rvä- littämälön, ivenälaiStyttäjäin tahdo ton kätyri. Mutta kun tällainen hra lausuu muutaman totuudesta poikkea man halmentaivan sanan Vanha suomalaisista, sanan, joka someltuu «perustuslaillisten" samallaiseen tar- kotukseen, silloin omat «laillisuus"» ritarimme heti Valmiit huutamaan kaikkiin ilman suuntiin: kuulkaa, min- kä tuomion ..suometloreiaizuuS" on saanui; nyt se on tullut kuolemaon tuomituksi j. n. e. He omat ilois saan, että omat saaneet yhden «päte män" todistuksen toiLtsn yhtä «Me- mäin" joukkoon. Ja niin kiire heillä on ollut tuota todistuskappalettaan käyttämään, etleimät ole malttaneet edes odottaa rvarmu^tia, onko hra senaattori todellakin mainitut todis tuskappaleiksi otetut sanat sanonut, mm omatko ne wain haastattelijan kelsintöä tai hänen märittämiään. Muita kun ..perustuslaillisten" on itsensäkin täytynyt niin monta kertaa tunnns^a politiikkansa järjettömyys ja mahdottomuus, niin sen v.ostami- seksi kelpaa heille minolaiset ja kenen lausunnot tahansa, jos niitä main zol- 3 H. 8ss8>l. Kansakoulun koko oppijakso oppikoulun pohjaksi. Porissa muodostuneen kannatus» yhdistyksen puolesta omat kolleega E. Granit-Jlmoniemi y. m. senaa tilta anoneet, että heidän sallittaisiin Porin kaupungissa omata ja yllä pitää 7.luokkainen, yliopistoon joh tama oppilaitos, jonka pohjaksi ase tettaisiin kansakoulun oppijakso koko naisuudessaan. Vaadittuna anta maan lausuntonsa tästä anomuksesta koulutoimen ylihallitus 31 päimänä Viime elokuuta huomautti, että kysy mys oppikoulun järjestämisestä kan sakoulun koko oppimäärän pohjalle meilläkin Viime aikoina oli ollut Vilk kaan keskustelun alaisena ja saamul- tanut kannatusta laajoissa piireissä etew'ksi tunnettujen koulumiestenkin keskuudessa. Tätä järjestelyä maS taan oli kuitenkin toisaalta lausuttu wakawia epäilyksiä. Kun puheen alaisesta uudistuksesta ei meillä eikä muuallakaan mielä ollut olemassa käytäntöön perustumaa Varmaa ko kemusta, oli asiassa tapahtunut aja- tuksenmaihto ylihallituksen mielestä ollut mcirsinaisia pohjaa mailla, liik kuen yksinomaan teoreettisella perus tuksella. Tähän nähden ja huomioon ottaen, että kyseessäolewa uudistus tarkoitti symällekäypää muutosta oppi koulun koko nykyisessä järjestelmässä, näytti kokemuksen saamuttamiseksi asianmukaiselta, että joku tälle järjes telylle rakennettu oppikoulu saataisiin aikaan. Tämän nojalla ja kun Ali- hallituksella ei ollut mitään paina- ivampaa muistutettamaa koulun luku suunnitelmaakaan Vastaan, päätti ylihallitus puoltaa anomusta. — Jl«a«waihtolaitokse» laittamiseZfi Poria lyseoon on senaatti myöniänyt 1,100 mkan mää- rärahan. — Lää«i»rahastoo« on Porin tullikamari miime elokuulla lähettänyt 69,500 mk,, tehden Vastaaman kuun lähetys miime Vuonna 103,500 mk. Muoden aluSta elokuun loppuun on tullikamarista kaikkiaan lähetetty 610,000 mk. Miime Vuonna samaan aikaan 551,000 mk. — Kaup»»gwwiraStot« Raas- tumanoikeuden I:nen osasto ja mais traatti pitää istuntonsa jälleen t. k. 1 p:stä alkaen maanantaisin ja tors taisin sekä raastuwanoikeuden Ilmen osasto tiistaisin ja keSkirviikkosin. Kaupungin werokamari pidetään t. k. 1 p:stä amoinna kuten talivis- aikaan tarvallisesti joka arkipäiwä klo 12-2 ja 4-6 i. p. — Wero?o»ttori» ko»ttori- ajat. Rahatoimikamari päätti mii me t^rZtaina kaupuiiginivaltuusmie- hille puoltaa, että merokonttorin Va kinaiseksi auki-olon ojaksi määrättäi siin aika 10—2 pw. Kunnallismero- jen suorittamisen aikana ja muulloin kin, niinkuin esim. silloin kuin taksoi- tusluettelo pannaan näytteille, pidet täisiin kuitenkin konttori amoinna ilta- päimälläkin. ^ Sota rottia ja hiiriä waS- taa». Miime torstaina pitämässään ylimääräisessä kokouksessa päätti Ter- meys lautakunta kumernöörinmir Is tolta tulleen kirjelmän johdosta cnoa Rchatai.u kamarilta, että ryhdyttäisiin tarpeellisiin toimenpiteisiin tartuntaa kwittäwi?n rottien ja hiirien hämit- tämiseksi ja että määrättäisiin tappo- ^ raha hiir stäkin. Omasta puolestaan ' päätti TermeySlautakunta asian joh dosta kääntyä sanomalehdissä yleisön puoleen. - Eli«kei»oi!moituksia. Nah kuri K. Mirtanen on ilmoittanut ryh tymänsä täällä harjottamaan kaup paa nahka- y. m. tamaroilla sekä neiti Laina Asuinmaa ruokatarjoilua ja kahVilaliikettS. — KeSk«S?a«fako»l»» rakem ««starjoxkfta owat ennen mainit, semiemme lisäksi tehneet rakennus mestarit Th. Schreck Tampereelta ja V. Malja Porista. — U«omalaise» Tyttökö»- l«» ensimäiselle jatkoluokalle on il moittautunut 12 oppilasta. Koulun koko oppilasmäärä on ny 208. — Ka»ppako»l«uu on ilmoit> tautunut 32 oppilasta. — Am«atti!o«lut. Tyttöjen ammattikoulun I luokalle on ilmoit tautunut uusia oppilaita yhteensä 51 H:lla luokalla on 33 oppilasta. M teensä on siis koulussa 84 oppilasta Poikien ammattikouluun on kirjoit tautunut 20 uutta oppilasta. — Laste»tarhat. Suomalaiseen lastentarhaan V:Ssä kaup. osaSsa on ilmoittautunut noin 125 lasta, jaista tilanahtauden takia ei kuitenkaan ole Voitu Vastaanottaa kuin 100. — H»kk«»»t? Torstaita Vas taan yöllä oli seppä Juho Grönblom, Toejoelta, eräiden toisten miesten Miikana Rosenlew O. A:n omista massa proomussa, joka oli ankkurissa Kokemäenjoessa lähellä yhtiön sahoja Siellä olimat miehet juopotelleet, ettei- wät muistaneet, mihin Grönblom oli joutunut, kun tämän waimo aamulla tiedusteli miestään, joka ei ollut mielä kotia saapunut. Heti alettiin epäillä, että Grönblom oli hukkunut, jonka tähden ryhdyttiin ruumista joesta etsimään. Sitä ei kuitenkaan Vielä ole löydetty. Grönblom oli noin 40 Vuotias, nai misissa ja kolmen lapsen isä. — Alpha» »äyttämi»» johta janpaikkaa omat päättyneen haku ajan kuluessa hakeneet näyttelijät Eino Salmela, Heikki Soramaa ja Wäinö Lumme, kaikki Helsingistä. Näistä on hra Salmela Kansallisteaatterin näyttelijä, kun taas hrat Soramaa ja Lumme omat Viimeksi kuuluneet Ros- qmistin teatteriseurueeseen. Johtokunta on toimeen Valinnut hra Salmelan, joS hän hylväksyy johtokunnan asettamat ehdot. S«omalaise» Nuija» wii «e kewäise» S»ellm»»-juhla- kööri» la»lajia pyydetään kokoon tumaan Kansalliskotiin huomenra sunnuntaina kello puoli-12 päimällä. Kysymys on laulusta Nuijan ensi Viikon alkupuolella wietettäwäs'ä Nuijan alkajaisiltamassa. Samalla keskustellaan köörin Vastaisesta toi Minnasta. Jokaisen kemäällä kööriin kuuluneen olisi tilaisuuteen saawuttawa. Pori» N. M. K. N> alkaa jälleen toimintonsa uudessa huoneuS toSsaan Eteläpuisto!. 19 (ent. Meto distien rukoushuone). Huomenna klo 7 i.p. on tupaantultaisjuhla. (tts. lä° h?mm. ilmoitusta). Pyydämme sul kea pienen yhdistyksemme sellaisen yleisön suosioon, joka oimaltaa, mikä suuri merkitys tällaisten yhdistysten työllä nuorisomme keskuudessa on Samalla kehoitamme nuoria miehiä tutustumaan vhdiStykseemme ja liit tymään siihen jäseniksi. lakin taivalla luulemat tuohon tarko- tusseen ja «suomettarelaisten" ajatus- kannan halmentamisekst moimansa käyttää. Tuo ..peruStuSlaillistemme" tapa etsiä apua ja todistuskappaleita on siksi tunnettu, ettei sen johdosta kan nata sanoja tuhlata. «Hukkuma tart tuu oljenkorteen", schän on Vanhas taan tunnettu totuus. Mutta kun he samassa hengenmedossa kun haukku mat ja hallventamat määrättyä puo luetta, puhumat yksimielisyydestä ja yhteistoiminnasta sen kanssa, niin luulemat he itsestänsä joko liian pal jon tai liian Vähän. Dhteistoimin-! taa ei sillä tawalla synny, siitä woi-. pi «Suomalainen Kansa" y. m. knhko «lailliset" olla Varmoja. — Kahde» h!r«en lihat myy tiin eilen Parin lorilla. Hinta lraid- teli 50 pennin ja 1 mkan Välillä ki lolta. Uusia ka»roja on jo muu taman päilvän ajat ollut myytämänä Porin torilla. Maahamme on tämän uuden jär jestelmän aikana nimitetty kolme uut ta kuivernööriä Vanhojen eronneiden sijoille. Ensimäiseksi nimitettiin Mik kelin lääniin saman läänin läänin- sihteeri Muor nen, toiseksi Maasan lääniin Menäjällä ikänsä palmellut emerSti MidnäS ja kolmanneksi Uu denmaan lääniin ivaltioneulvos Ny man. Easimäinen on kauan hallinnolli sella alalla maassamme palmellut, omaa korkeimman lainopillisen tutkin non ja on muutenkin kuin syntyperäl tään suomalainen. Toinen on syntyjään Suomen ruot-^ salainen, käynyt Suomen kadettikou lun, jonka jälkeen, kuten sanottu, on ikänsä palmellut Menäjällä. Ei osaa aluksikaan kansan kieltä. Kolmas on syntyjään myöskin Suo men ruotsalainen, palmellut Hänen Majesteettinsa Suomen kansliassa Pietarissa, oli ensimäisten routamuo sien aikana tullilaitoksemm? päällik könä ja ylimääräisenä esittelijänä se-- naatissa, nimenomaan marmenta massa Venäjänkielistä asiapapereita. Kieleltään ja mieleltään lienee tämä kolmas kuten toinenkin luettama maam me ruotsalaisiin, tai sitte Venäläisiin. Kun ensimäin?» uusi kmvernööri nimitettiin, haukkuimat maamme «pe rustuslailliset" lehdet hänet patalu haksi, pitäen suurena hämyttömyytenä, että nimitetty uskalsi ottaa Viran VaStaan. Toisen nimityksen johdosta eimät perustuslaillisten pää-äänenkannatta- jat sanoneet juuri mitään. Ainoas taan muutamat siihen ryhmään kuu lumat suomenkieliset maaseutulehdet lausuimat nimityksestä mielipiteensä. Niistäkään ei kuitenkaan yksikään moittinut Midnäsiä Viran Vastaan ottamisesta. Ei edes nuoruudesta kaan, mikä ensimäiselle katsottiin suu- reksi miaksi, maikka toinen ei ole ensi mäistä sanottamasti ijäkkäämpi. Kun kolmaS nimitettiin, silloin lau suimat sekä suomen-, että ruotsinkieli set «perustuslailliset" päälehdetkin ni mityksistä mielipiteensä, samalla ker- AMnsjotoimisto Turusss. Eerikinkatu S. Puh. 4S4. ? Omistajat: Homioikeudennotarto Wäinö Kiwi ja Horvioikeuden- kanslisti Santeri Saarnitoki. — Hirwiä amm»tt«. Lautta kylässä on talonpoika Oskar Rekola ampunut ison uroshirmen. Noormarkussa owat insinööri U Tallqmisi ja hra I. Salmi ampuneet 2 noln 300 kg. painoista hirrveä. Lannassa PyykoSken maassa omat Iisakki ja Frans Mäkelä sekä Kaarlo Lähde ampuneet eilen S-wuotiaan hirmen. Kullaalla on konttoristi Törnroth ampunut niinikään hirmen. ^ Kalastus Lu?karisa»»a» «»otta-apajalla. Lukkarisannan apajalla on siian saanti ollut parin miime Viikon aikana hiemon parempi, Vaihdellen saanti 20—30 kpl. päi- mässä. Hinta on ollut keskimäärin noin 1: 60 kilolta. — Harhaa» jo«t«»»t pieui matkustaja. W. k. 31 p:n illalla saapui erehdyksestä Porin postiju naan Korkeakoskelta Turun kuuro- mykkäkouluun matkalle lähtenyt vieni kuuromykkä poikanen I. I. Jkkelä. Jönsä mietti poika poliisin huo massa ja toimitettiin seuraamana päimänä konduktöörien y. m. johdolla matkalle Turkuun. — Huouo sie»iivuofi näyttää kuimain ilmain ja kylmäin öiden muoksi wleman Pahjanmaalle. Ai noastaan jonkun sienen tapaa met> sissä. Metsämcrjoja on saatu myös. kin melkein kuulumattoman mähän. Hilloja ja mesimarjoja ei tahdo saada rahalla eikä millään, mustikoitakin on saatu Varsin Vähän, mutta pue loja näytään saataman runsaammin. — UudeSsa hattu- ja muoti- liikkeessä, jonka nti Aina Lang ström on omannut kauppatorin mar rella, on runsas ja monipuolinen Va rasto kaikkia naisten VaatetuStoiva roita, hatuista hienoimpiin pitseihin ja harjoihin saakka. Sitäpaitsi kuuluu liikkeeseen näinä päiminä saapuman uusimman mallin mukaan laitettuja hattuja. — Eufimäiue» rautabeto- »iSta rake»»ett» asuiutalo GuomeSfa on äskettäin Valmistu nut Oulussa. Rakennus on 2-kerrok- sinen. — Liitto. klrM»u V Syyskuun kirjallisuus. Werner Söderström Osakeyhtiö ai> koo tässä kuussa julaiSta seuraamat teoklet: Oman Maan 3:S nidoS. Tämä 900 simun laajuinen nidos on Ml- löltään luettama suurteoksen armok- kaimpiin. — Loppunidoksen painatus on alkanut. Uno Cygnaeuksen juhlajulkaisu ilmestyy kuun lopussa. Eino Kalima: Maalla, kaksi näytelmää. Huomattama alkuperäis teos. Leo Tolstoiu suuremmaisen romaa nin Anna Kareninan edellinen osa malmistuu Eino Kalimaa suomenta mana. Maailman uskonnot, tohtori Al lan Menziesin kirjoittama ja H. Leimiskän suomentama uskonnon ke hityshistoriaa esittämä teos. Sen iulkaisuun on kustantajaa kehottanut Suomalaisen kirjallisuud-n edistämis rahaston humanistinen osasto. Biologian alkeet, tohtori Karl Kraepelinin kirjoittama ja Selma sekä K H Hällströmin suomentama teo§; sisältää satoja kumia. Tämä teos eduStaa kirjallisuudessamme uutta tieteen alaa. Edward Bernstcinin kuuluisa teos Sosialismin edellytykset ja sosiali demokratian tehtätvät ilmestyy pa rin Viikon päästä S. ja A. Tarjan teen suomentamana. Herbert Spencerin teoksesta Kas- lvatiis, tsharles Wagnerin teoksesta Kotilieden ääressä ja G. v. Nu meroin näytelmästä Tuukkalan tap pelu julaistaan uudet painokset. Kuinka on opittu lentämään. M. S.-B:n kirjoittama darminaisen ansio kas nuorisokirja. Samoin Seitsemän pientä sisarusta, Ame rican tunnetuimman opettajattaren Jane Andremsin kirjoittama teos lymiskunnan eri rotuja edustamista lapsista. taa toisesta ja kolmannesta. Mitään pahaa ei niillä ollut sanottamaa ni mityksiStä eikä nimitetyistä. Heitä ei moitittu Vähääkään Viran was taanottomiseSta. Lehdet sanoiwat asettumansa wain odottamalle kan nalle, nähdäksensä miten nimitetyt tah tomat ja pystymät Mirkojansa hoita maan. Se onkin sarg^n musaasti tehii. Mutta miksi ei ensimäiselle suotu saiuaa armoa. Miksi häntä hutkittiin, ennenkuin tutkittiin. Tuollaiseen epäjohdonmukaisuuteen eimät «perustuslailliset" tehneet itse ään ensi kerran syyllisiksi. Suoma laiset miehet, Varsinkin sellaiset, jotka eiwät lukeudu «perustuslaillisiin" on aina «laillisten" tohalta muslimmilla Väreillä maalattu, jos he Vähänkin Vaikuttavampaan toimeen owat us kaltaneet ryhtyä, mutta ruotsikot ja ruotsalaismenäläiset omat löytäneet armon, — tai on ainakin asetuttu odottamalle kannalle. Minun tarkoitukseni ei ole ryhtyä puolustamaan ensimäistä, ei toista, eikä kolmattakaan. Minä asetun mie- elläni kaikkiin nähden odottamalle Annalle ja soisin niin tekemän „lail- istenkin". Elleimät he niin tee, niin odistaa se heidän oleman Vielä Van halla kannallaan: ennen ruotsalaiset, Venäläiset ja Vaikka juutalaiset ja mustalaisetkin meillä Virkoihin, kuin ..suometarlaiset". Ja se kanta ei ai nakaan soivintoa tiedä, johon nyt kuitenkin tahdotaan pyrkiä. Kaikuja muilta mailta-niminen sämellySsarja sisältää ömneSsä Vihos saan italialaisen Alessandro Scar- lattin kuuluisia aarioita suomalaisin sanoin. Mielä julaistaan useita huomatta- wia uusia koulukirjoja ja uusia pai noksia. — Uusia Telim Palmgreui» sätvelltzksiä. Köpenhaminalaisen Milh. Hansenin kustannuksella julais- taan ennen pitkää Palmgrenin sä- mellyksiä, kaksi mieskuorolaulua G. Frödingin sanoihin sekä wiisi piano kappaletta Finska rytmer. Sitä paitsi on mainittu kustantaja luwannut kus tantaa suuremman sämellyksen pianoa ja orkesteria Varten, Metamorphoser, joka Palmgrenilla on tekeillä. — Rokot»Sta waStaau. Väi nämöisen kirjakaupan kustannuksella Tampereella on ilmestynyt kaksi kir jasta, joissa Vastustetaan lasten ro kotusta. Lääkeopillinen Väittely rokotuksesta Parisin lääkäri- seurassa, hinta 50 p:iä ja Mitä tuhoa rokotus saa aikaan, hinta 1 mk. — JlmeSty»yttä aikakauS- kiriallisuutta. Työnantaja n:o 8. Sampo n.o 8. Maanmiljelijä n:o I>svsi-suo»sstA. SlMstkil kassamipistli. Opistolla, joka on yksi maamme Vanhimmista, alkaa I9:s toiminta- muosi marraskuun 1 p:nä. Tyttöjen emäntäkoulu alkaa kuitenkin jo loka kuun 19 p.nä. Opetustoimi on entiseen tapaan järjestetty niin monipuoliseksi ja tarkoitustaan Vastaamaksi kuin mah dollista. Oppi-aineina omat uskonto, äidinkieli ja ainekirjoitus, kirjallisuus- historia, yleinen ja Suomen historia, kunnallisoppi, laskento, mittauSoppi, luonnontieteet ja maantieto. Mutta paitsi yleiseen kansalaissiwistykseen kuulumissa aineissa, annetaan ope tusta myös käytännöllisen elämän perin tärkeältä alelta. Niinpä pide tään luentoja maanwiljelysopin, karjanhoito-, meijeri- ja metsänhoito- opin, taloudenhoidon y. m. alalta. Harjoitusaineista mainittakoon mies ten ja naisten käsityö, piirustus, laulu ja Voimisteta. Mutta opiston toiminta ei suin kaan rajoitu yksin tietopuoliseen ope tukseen, luentojen pitoon, maan tah dotaan siellä myös Välittömän yh- dessä-olon kautta Vaikuttaa nastatta- VZsti ja kehittamästi nuorten mieliin. Tässä tarkoituksessa on kaksi iltaa Viikossa Varattu yhteistä seurustelua wcr!en, jolloin samalla tutustutaan tärkeimpiin suomalaistun kirjailijoihin, pidetään satukilpailuja, onnelaan ohjausta raittius-nuorisoseura-iltojen y. m. järjestämisessä sekä pidetään hauskoja «kuntakokouksia". Lisäksi owat entisille oppilaille ja opiston suosijoille kyllin tutut kodikkaat towe- r''-illat, jois'a oppilaat itse suorittimat ohjelman. Työkausi kestää 0 kuukautta, eli siis toukokuun alkuun. Oppilasmaksu on koko tältä ajalta 30 mk., jonka aa, ken halaaa, suorittaa kahdessa erässä. M rattomille on muutamia mapaa-oppilaSpaikkoja. Asunto-olot owat järjestetyt siten, että tyttö oppilaat tai suurin osa heistä, saa mat siistin ja haiman asunnon opis tolla 4 markaan kuukausimaksua Vas aan sekä ruuan opiston ruokalassa Z5 markasta kuussa. Pojista taos.m Voidaan osa mahdollisesti sijoittaa opistoon, toisille hankkii johtaja pyy- )ettäessä sopiman asunnon opiston Miime lauantaillisesia kirjeessäni julkaisin erään arw. henkilön minulle lähettämän pikku kirjoituksen, jossa hän kehotti suomalaisia Vanhempia panemaan lapsensa suomalaistin kou luihin. Samalla tuli hän nimittä neeksi Porin ruotsinkielistä kansakou lua, suomenkielisessä kaupur^Ssa ole mana, häwitettäwäksi loiskaSmiksi. Minä puoleltani ilmoitin olemani yhtä mieltä kirjoittajan kanssa; .-iman hywin minustakin sopii täkäläistä ruotsinkielistä kansakoulua Verrata häwitettäwään loiskaswim. «Germaanisen" kulttuurin piskuinen etumartija täällä, Björneborgs Tid- ning, on katsonut kulttuurietujensa Vaatiman sitä nostamaan hälyytys- huudon sen johdosta, mitä kirjeessäni tuosta ruotsalaisesta kansakoulusta sanottiin. Lehti kirjoittaakin oikein juhlallisesti, puhuen ruotsalaisen kan sakoulun mihollisista, suomalais-natio- nalislisista kätyreistä, hiipimistä olen noista, jotka kaikellaisilla uSkotteluilla koettamat estää Vanhempia pane masta lapsiaan ruotsalaisiin kouluihin, kouluuttamaSta heitä toimomuksiensa mukaan. Mutta tämän juhlatyylin ei kum minkaan ole katsottu mielä riittämän waan p>detty mältämättömänä tur mautua esimerkkeihin ja miden amulla todistaa, mitä hirmuisia Vaikeuksia ruotsalaisilla Vanhemmilla Porissa on maitettamina saadakseen lapsensa ruotsalaiseen kansakouluun!