N:o 23 > — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina lokakuun 9 p:nä kkunapaperia, paljottain ostettuna suurella hin- naDalennuksella. Pumpulia, tii- vistyslistoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja happopurkkeja, saippuaa saatavana fr-3. Rohdoskaupassa. Muita siiihcn. mitä olemme perin- rtöxji kioneet jo mitä oicmmc tähän ostt iiKtmu.ioncc:, emme iuinfaon joa tr-ntnä. Gittiier p:r:anöt ja kuuru- uk .'.^ oi uu 'i:i: jcumstf. ponnisiamcan e ccr.pä;:x. Tähän cs- n on fuircnfin obictiuien i-cf.offam siialifofipofc, 'ftrjctlliiuu», cflitt tvctrat-- :aii: iroifen^ti jöormoisp. Mun nuil= lä ei clc ollu: hymin uoriisieiiuja ja f)oit-e:rn;a tileinä kirjastosi, on u- ^eimp.en konsaiais on . il u tmi f m fo-- hotloa fttvislyStään ia tr uutettiin e- dtslW. Voin jo:fui f;aru\u fanichjujei orvct ni.n nwr<k f fait<i ( eitti he looinxu tarpeefliffea runsaasti ostaa itselleen tirja.llisuu.ta, jo.e n on aitvan mäitiä- inätihvä, «.ta yhieis.'S.i. yhteisillä Ma roilla Pidetään yllä laitosta, jota poistca tämän !i'pcän epäkohdan. Kun 'fin:enf<uvn n.eifld <; yhteiskunta loiciuijdfi c'.e arpcellisen hyevin kä sittänyt tämän .ehtämänsä -tärkeyttä, »n MÄilämätöniä, e;-:ä yksityisct !a.>- salaiset n>öskenlelewät moimienja inu- koan epäkohdan poistamiseksi ja eri- lyi-sesti koettamat kaikin sopi'win ta- »voin koota Ivar oja sitä laitosta lvar- >joka tarjoo ka n salaisille mahdcl- lijuuden. micläpä hyivän lilaisuuden- fin k^hiiliää itseään en.istä korkeam- inalle simislysaistoelle. Ja yksi erin- omainen »varain hankinnan muoto on se. että rlshdyiään miettämään erityis- tä kirjastojen päiwää. jolloin mikäli mahdollista kaikkialla julliltaan aina- Xiji 'jotlcm laavoin ja jolloin yhteis- tunnetta asimiharrastaj ien kesken kve- toiemt kohomaa sanoma^hdissä jmais- tamilia lironi uksilla n. m. Tällä la moin tulee myös asia enemmän tunne- lutsi: "anjaliXKM opp iva,: ymmärtä mään. että heillä yleinen kiriastojen aevulla on mchdollisuus ja tilaisuus melkeinpä kuinka korkean simislyksen heirktimiseen ic.hairsa, ja »vähitellen mnöskin wa rakkaa i faiViiiaifet ja yh teiskunta oi taival asian omakseen ja takaajat tälle tärkeälle siivistyslaiiok- selle sille kuuluman sijan simistyslai- tosiemlne joukosta. M un m id a ka. ke n tämän liiaksi kir jastojen pä.mään liittyy je suuri ken- sallinen muisto, josta edellä huomau timme, niin on meillä syylä luonaa siihen, että tulcmasuus ei ole pettämä niitä suuria toin>eita, joita tuchon päiivään kiinnitämme. Tulkoon siitä päimästä nuoren sucmalaiien siivis- työmme anerkkipäimä! Tulkoon sii- lä jl^opäimä, joiia suomaiaiset wel- jinä 'o saarina yhn?'.rät juuren suo malaisen nm.sioa juhlimaan ja ia- malla edislämään tärkeän kansallisen simistyslauoksen kehitystä! S. Ä. K. IÄtimäiseösä luetteloa cn m. m. >euraacval määrärahat muotuista .Äviistusia erinäisille Uumille lääkärin fa!klaamije«.si yhl. 9,7.')U mk., mvus- .usta o. y. Nummelan parantolalle m/., llisäaivuslusia o. y. .^euh- ko-autisten paramolalle l1,l>00 mk., aivusttista Turma-tHo.styljelle 5,000 Lckuskunia kajoitettu. Auäei vaalii ioimiisiaan tammik. 2 ja 3 p:nä 1911. Uusi eduskunta kokoontuu helmik. 1 Uuiistoimistolta saiaime eil-m »auraavat tiedonannot, jotka heti lisälehtenä jaoimme j Hemmo: p:na 19tt. aupunkttilaa- nrf., Me Nikolai H, Jumalan armosta koko Venäjänmaan Keisari ja Itsevaltias, Puo- awustusia Soikea.n ysiäiville! lan Isaari, Luomen Suuriruhtinas y. m. y m. y. m. teemme täten kaikille uskolli- .1,000 Mk., alustusta erinäuillc yksi .l , .... ^ ^ . , .. .. .... ... . !>u>r<o nfit '>7ifin Lt :sille alamaisuiemme buoinen Suuriruhtjnaanmaassa tiettäväksi: Koska me tänä päiväoä olemme mäiiränneet uudet eduskuntavaalit toimitetta viksi, tahdomme Me, että ryt koolla olevat valtiopäivät hajoitetaan syysk. 2-3 (lo- kak. 8) pnä kuluvaa vu-itta ja että uusi eduskunta kokoontuu Meidän heinäk pnä 1 ( JU6 vahvistamamme valtiopäiväjiirj(;styksen 17 §:n mukaisesti helmik. uutta lukua, 1911, ja tulee niin muodoin kaikkien, jotka ovat valitut edusmie- hiksi, sanottuna aikana saapua Helsinkiin edustajatehtäviään täyttämään. .esille LPpilaiioMe yht. 27,000 inf., liiäinäärära>haa« maan löyhiinpion ja hatN ."immin asuittujen s>uluie>>. kansa- .'otXujen ylläpitoon 10.1)50 mk., lisä- :näärärahaa kamsalnopistcien sekä maa- mi'.\>= ja emämäkouluien ylläpitoon 7ö,000 mi., Miusiusla sisälähetyksen alella työSkemelemille seuroille ja yh- d:sn/ksille 10,000 mk., lisämäärärahaa nieijeri- ^ja kaCjanhoitasakouluja !oar- ten ?),000 mk., lisämäärärahaa itäsi- teollisuuden edistäm-iselst 25,000 mk., Admenanmaan saaristo o.ytlle sään- nöllisen iiikkeen ylläpitoa warten saa- ristos'a 3,000 mk. sekä awus:usta> am« mattilehdille AiLatauslekin koneen- täylläijM ja tveturimiehille Tuomes- ja ja ^onereollisuudclle ?,000 nt:fa< lummallekim ja Mer cat orille 8,000 mk. Virallisiay.m.yleisir- uutisia. MisikmeiLlistm I«k!ÄMt. Jätetään makunlniianduiiiitcille. Wenäjän a>ieitrlskokockinaS!a zula's- :iin eilen H. M. Keisarin määräys 'ynsk. PUtä (w. 'I.) siitä, et!ä Tuo- «'.cn eduskuimalle lausunnon ania- :i>isia warten jätetyt minislerineu- .vrsicn lakiohdotukiet ivenäläisxn .'ikeu'lsiöta Tuomessa ja Tuomen suo- riieiiaivasia lsoiilaskorivaukiesia. jois- :a eduskmita 'fidtiii)iyi lausuntoa an tamasta, oivat sätetiÄvär waliakun- nandumnalle. Eduskunnan hajoittamincli. Tuiaajii^ssa osueliiin eilen H. M. ^eijarim arm. awoin kirje nykyisten illimääräisien >wailtiopäi!vi.'n hajoi- uilsesia ^a uuden eduskunnan kokoon- ^kutsumi>ses:a. Tenääni tkiäiti ju'a:si:i sen asetus- iotoclmassa. T.'naaiin isiuinlo «lii ylimääräinen ja olimat siinä saapumilla -foiffi muut senaattorit paitsi Ltraarz ja Wireni:is, joika olilvat Pietarissa. ^riedder^issä sy>sk. ^4 (lokak 7) p:nä 1910. NIKOLAI. t. ministeri valtiosihteeri P. v. Etter. na oli faftoa niin hajoamistilassa,et tä miehistön oli pa"o se jättää, ja- kauiuen silloin kolmelle lautalle. 9!äitä rupesi eteläisesi käyny: tuuli kuljetta maan takaisin merelle. T.:vlai:a was- taan Yöllä HÄvG toisien lautiojen nä- kymistä se launa, jolla olevat kapiee- nj O. Grönroos, koik: Z. Ekltmi» ja matruusi W. Niemi. Lautta oli armaan rikkoutunut ankarae-se aai- lokossa ja miehistö iMkkunut. Wih- doin liisiai-illtana saapui wiime het- '^ssa apu. Hoyrisiai:va .Iris", joka oli marlalla Raumalle, huomasi nä->: n>olemmai jäillä olleet lauiat ja pe- Ias:i ni^lä 6 kangi^unu::2 jo perm u.'«punu:a miespä. Äokonaisia 3 wuo- ro'au::a oli mert huuh^xlliu ho.oän ylitseen. Äeslimi^kko-aamulla ?aapui höyry- l.iilva „Zirs" Raumalla. Kadonneista, jorfu t^dennäkölsesn <mr hu>kkun<e:, oli fayieeui Grön roos kotoisin Uudestakaupungista, ijältään ylt 60 muo^ias, naimisisja j<r 7 ! .c-l?den laisen isä. Koui I. Eklund o.i ' jo:oisin liila saaresta Porin rt! aa seura- pnä, kunnastapa matruusi W. 5»Iicmi Lu- ".violici. Mollemmar olilvat he naima:- toniia miehiä, EKund 22 ja Niemi noin 30 wuotias. Äuunari „Aimo" on raleniieuu Kemiössä w. 1875 ja o;i 22 ) rek^sie- riicnnin «vetoinen. Ten omis:i:vat toiminimi Linden & Vallin ja meri mies I. Lsmonen Naumal:a. Liima H. M. Keisari on oleskellessaan Friedbergissä syysk. 24 (lokak. 7) p nä >910 suvainnut armossa määrätä, että uudet eduskuntavaalit ovat toimitettavat heinäk. 7 (20) p:nä 190(5 vahvistetun vualilain 37 §:n mukaisesti ja että niiden tulee alkaa tammik. 2 p:nä uutta lukua 1911. V. t. ministerivaltiosihteeri P. v. Etter. jestceinitiiö hmfintaoti indää fysymrö-1 — Perjantai-iltainen puukotus. > n.uki.is-a niin menetellä, mutta wa- sen, ivoivaanko iilei.seÄä malltiorahas- Niinkuin jo eilen mainitsimme, joutui li'.e::aw<!Äi ditcot pnolueoiomme losia iiiijö ikä ri ivorosa cduskuitnan i a ällä perjantait li mm muuan työ- anomuksesi Ämoteituun lorkoiu>kseen. mics puukotetiilsi. Hänen nimensä on — Kristallisoodan tullimaksut. Tuo- ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ''^ me n Toc»daiehdas Osakeyhtiö anoi tilonnottain, että tris:alli>oodan tulli i wusvuiviaan kolotettaisiin 1 mk. 20 pennit N mkn!»'''» Uw-rcMt tchtaanu>öu,:es ) liffthn. Xull:h<illi;us Ifvi L t >osta. ,ota puoiw^:uiu-f|W j;.;n, fui.cn eilen kerroiuiine. Hän juo- xilx^ii.cit Taulnmäen aii- |WN !äii:ri meistä, millä ha^.vc>::'i Tyyh- .'iv pciiiiv.n 100 lilolia. vii ny^emin-in anianut anoinuijesi-'. . . lausunto M, missä se viiäa -kero-ili-Sla ' l .' : Haagat ^tdot!::n taalla sairoa- kohuuiloinana ja epää .tnomukseen mnöniymiÄä. — jiansakoulunopcicajten ja icx-' Ali menosäännön esite- tetyt lisämäärärahat. l>iol!ker!nmas^'a paitasiä k. 2 p:nä a) ne määrärahat, ioika on ^oieiiu luetteloon 1 ja lasketta wuodek>i 1910 yhteensä 250,456 mk. 91 p:lsi, lopul- lisinä lvalitomenoina luettelossa mai- ni.uuna aikana selkä b) ne määrärahat, sotka on otettu luetteloon 2 periaa-tteessa myönnet- ininä Ivaili iolmenoina ma.?settawi'ksi luertdoisio mainittuina «ifonui siten, että jri'iten ottaminen kunkin wuoden menosäänlöön joko suurempina tai P.enemyinä määrmä, kuitenkin luet- tclossa mainittujen korkeimpien mää- r.en radoissa, on riippumc:nen joka keriä tapahiuwaÄa harkinnasta wal- tictvaram tiScoan nähden, ja «ilä näi» lä määrärahoja menosäännön mukaan määrätään maksettatvakst w:nna 1^10 yhteensä 292,lQO 'imf. 07 P. Edelliseen Juietfrefoon ote.nista mää- rätxjhoista mainittakoon m.m. polnsl- tarkoiulksiin Maatin käyretlämäksi vuosittain 50,000 mk., Wenäjän ra- jan tullavirkamiesten Palkkojen wäli- aikaiseksi korottamiseksi toistaiseksi »uosittttm 20,000 mk., lisäpatkkioia 11 wÄina.Me roviisorille 11,000 mk., 25 metsätöiden työnjohtajint ot tamiseksi tvÄimnseen menosäästöön 27 ,500 m?., kaluslvn ja opetuswäii- neiden hankkimiseksi seminaareihin 10,000 mk., awuA:usta Tampereen käsikyökoululle opettajain naimista- mistä warten 9,000 mk., jatkumaa awusnlsta Raittiuden ystälville 30,000 <ml ja Suomea ruotsalaiselle raittiuÄiitolle 5,000 mk., lisämäärä- rahaa papiston Palkkaamiseen Turun, Tampereen ja Wiipurin esikaupunkei» hin 3,000 mk. M Muinaismuistoyh- distMlle painotösta war:en 10,912 mk. SI p. . — Äskeinen käsky maan pakkoluo- mutuksista sotilastarkoituksiin. Tenoa- tissa esiteltiin lorstaina kenraolitku- :r<rnöörin kirjelmä ja- iiiinizeriival- liosihreerin iv i rasi o n i i r i e erinäi-ien inaa-^alueinen pakko!uowuita:niseS:a .venäläisen soiamäen tarpeilsi Uuden- maon, W?ipu?in ja Hämeen lääneissä. Tenoani päätti arm. määräukiellä il- nioiiioa asianomaisille :!:>l>ernööreille H. 2>i. Äen-ariiil käskystä. . _ . ... .. , Prokuraanori antoi Päätöksen zoh- :opchluneessa eili<elyc>ä on ^vihivi^ lausunnon, niissä hän huoniont- letin ka!>t luevleloa y!' meno>äannon euä inääräys ma.i -a>luei :ten ivälii- esixnyislä lisämäärärahoista, hywak- tön^ä ilucr .uut':atn'tse-^t-n jotmväelle ei 'jyinällä ... ole n?. 1898 ammun pakkoluolvuius- «s ei uksen imuikainen ja e:tä >?naa:in olisi, ennen >kuin se teki Päätöksen koik- kein koilkeimman >käskyn .oimeenpanos. ta, pilänyt aliÄa» 5orkei»>paan paik» kaan että arm. käskl> tässä suhteena korjattaisiin woimasjs olewan lain mukaiseksi. — Kansanlastentarhojen amusta- minen. H. M. Keisari on l.k. 2 p:nä tapahtuneessa eswtelyösä jättänyt huo- mioonollamatta 1) Suomen Iv. 1909 Jvutiiotpäitttrien alamaisen anomuksen 100,000 tnikn ra M o ma n siirtomäärä rahan myöntämiseesi tvtlsi 191) kan- sanlasteitt^hojen amustamijeksi kuin myöskin 2) senaatin tähän onomuk- seen perustuwan alistuksen armollisen luwan saam:>ses:a kuluman ivuoden menoarmioehdotMai laaditmessa oi- taa lhavkiÄätvaOseon ja y. K. iDtojes- lteeitiinsa harkintaan jättää kysymyksen, moidaan^ko yleisessä Maltiorahastosta itiyöntää lvaroja e^dusuunnan anoniuk- sessa ilmotettuun >tarko:ukieen. — Marattomain kansakoululasten kesäsiirtolat. H. M. Keisari on t.k. 2 p:nä topahtuneessa esittelyssä suwain- nu.: jättää huomioon ottamalta 1) Tuomen w. 1909:n ivakiopäiniäin alamaisen anomuksen 50,000 markan rajaitoman siivtomäärärahan myöntä- miicstä wuodcl?si 1910 jaet^itvatjl kun- nille awusru5sena ivirkistysrilaisuu- d?n tvalmistamiseksi etupäässä kesä- siirtoloissa tvarattomille (etupäässä sailaaloisille ja heiikoille) kansakoulu- lapsille, lkuin myöskin 2) senaÄin :ä- hän anomukseen perustuman alistuk- sen lutvan ^aamusesta kuluman wuo- de,t menosälrntöchdotuÄa laadittaessa ottaa tzarklttMakften ja K. K. Ma- kastajien lvalitusoikcus koulunjohto- lunnan antamista waroitl»tsista. Te- nsttissa esnektin torsiaina to-uluyli- I>tillituTscu esiiys, eitä 103 arin. aje- iu!ie->so 'totiiiiroui.utoi.nen jätjesiämi- K~ui Ttiomesui 11 p:l>ä :oukvknv.ta 18Bfi, iscllaiiena kuin mainiiiil Pykälä 'inuuxttuna fuulluu arm. julistuksessa 7 p :1iä iii<i^lis>kitma 1303, iliiiuieltm- siin .toisin kuuluivalksi. Tennart!- Pääiti Ä!s:aa ^Mei-mpaon paikkaan, että mainittu pykälä muuteltaisiin siien, eitä fanpitouhm opettajat ?a opetta jattaret sekä Lansakoniuntarkastajat iaisiivat o^leuven nialit^aa kouiuyii- l)allituliseen !kouiunjoh:o!unnan 'kansa- koulun opettajille antamisia waroi- iu!!sis-:o. — Myönnetty opintomatkaraha. Käy:eltäwinä ckemisia Maroistaan on senaaiiin kirkolli.sasiaintoimi:nskuma nähnyt hlMötsi myöntää kirjaÄija fil. maisteri Otto M a n n i s e 11 e ul komaan opMitomatkaa Marten 2,000 mkn apurahait^. ^ asia >a mieS icuraatvana aamuna j pääsi pois jairaalMa. joien suurem- \ pi-a »'ainmaa ei: tullut. Oksanen lie- tystiiin saa tvas:a:a teostaan asian- ouiuifcösö paikassa. tiv-cl? sillain niin „riii)iict", ettei juo iuiynii kyiMjn w.eiä :oteuilamaan. Te:-., .jätleen on puciue-olaisjamme xki ^v^kn.>i^ais:a pa raamisi a ta- p.chiunut. Llisr näinollen armelut- laivu lhj)jNoudon me^k-i kaniastamme, jollei tätä aatciiia rovclä nyllkään fl)ct= ■:o:u te uutte inaan, — mi nä luulen, että ine jo siihen 'kisienemme. kaiken edellä janotun lisäksi olisi tällainen Iroimakas toimenpide kan- santme pitoja — [jinulla ie — Erohakemus. Haapamäen ase man äsmn^päällikkö K. I. Cajanus on rautatiehallitukselle jättänyt ero- hakemu-tsenia sekä samallcn pyytää saa- da käyden eläneen. ,J y Vilskv lTistä, ja Keski-Snomesta. 5daupunginwaltuusmiestett kokouksessa Perjanjai-iltaina käsiteltiin m.m. seu- raamat asiat: Cygnaeus-juhlapäimaitä päätettiin toimeenpanna fonsa» ja mallikoulu- lasien besltitsemiMen. Kestitys loimi- taan kanpungiin tansa-koululla ja wa- litliin sitä puuhaamaan rouivat Gej- tel, Nelson, Niemi ja WäutLinen M neidil Mainio ja« Lujamo. Maistraatille Pääteltiin tlmmttaa niistä lMolliluusmiehiÄS, jotka tämän wuo>oen lopusisa omat eromuoroösa. KutrmesairaalaM päätettiin Mkate Palmolija. Tohitori K. Rikalan laatimaa Asun- to-olotutkvmusta Äywäs5t>län kaupun- gisla w. 1903 oti tevveydenhoitolau- >takunta wältuustolle läheiäny: 1 kpl. Wiipu>rm 5aupungin insinööri B. Gagneur oli lähettänyt mastauksen edellisessä kolkoMessa hänelle tehtyyn kysymykseen, mitä häile.t aikaiijempi krrjoensä ltaÄkoitti. Kirje ei antanut aihetta nvihinkääir toimenpiteisiin. vlche ies Stvinhuf- »vudia haastattele- massa on lätniyl eräs „Ta:von" toimitta ja. Äic»kus>ietu toski tietenkiil edus tit u naii ästei^iä päätöstä ja sen mah dollisia .mtluimfia. Hoäx>'.ui;teli'i<iai tysymylken eikö »valtiopäuvien mahdollincn hajoitta- Ulincn ja uusien »vaalien määräämi- ne» ehkäisisi .puolueitten kaömamao yksimielisyyttä juuressa asias- sanlme Ivaktasi puhemies ki>eltäiväsii. »Emä se ei >luiillaki>eni. inlisi tcte- mään, Zanoi hän. Uslon niin Pa^on hyivää täsiä tättsasia ja eri pnolileit- tc;t jchuAvisia aineksista, cuii ne !yke- neivät teleinään.menäliäijen .vtrkl.>iva(- lan lallioiu^at tässäkin suhteessa :nh- jilsi. Suomen kansa on jo litan monia 'knuui aiZvan suona alentunut tanssi- maau >wenÄäisen ivirkaivallan pillin miafcan, fuu tämä mirkaivalta edus tu n na n l/as Mami sen kanita niin m o- nasti on foencmut uumultaa ..neiiä li- heäan loisivan seuraamilla- Ivaaliiais- «•Ulilla. Dosin eimät uusiutuivien vaaiten tuilökset ole olleet mihollisil- 'lemme miisikään iloksi, päimvastoin, muttv sittenkin omat he moineer ittn- tea sa!laisla iloa siitä, että niin mo- n asti olivat Isaaneet täällä keskeyietylsi 'säännöllisen edisiys- ja malislusiyön, ipalkotiaen ka-nsalaissl tamallisista teh- lÄvisrään 'kiinteään, ivaalitatsteluun, jonka kestäessä kaitkiermls eri puclueit- ten »välillä -on isaatu entisiä enemmän kiihtymään, säännöllinen edistystyö hetkeksi pysähtHmään ja yhteinen puo- lusiusmoimamme sen kautta heikkene- määu. ole miksikään kunniaksi kansallemdne, ettei se jo aikaisemmin o- le tehnyt tätä menäläisen ivirkaivallan kiusantekoa tyhjäisi. ku,n meillä kerran on tepsimä Heiniö sitä ivastaan. Tämä keino on Mall-.m ylsin ke nai- ne n: Jos lkanlMMme taaÄin yritet- laisiin »rangaista" sillä, mä eduÄun- ta hvijoisttaiisiin ja meidät pakotctlai- siin uuteen waaltwiAeluun, olisi kaittien eri puolueitten muodos- tettamo teskuudessoan yksi ainoa wao« liliitto jokaisessa maalipiirissä ja ase- tettama ehdokkaiksi koikki nykyiset waltiopiiiwämiehet. oin: 'riiitäMii vke-tus w:holl!sillemm-c f/eiJäu torkoi.uksil.msa lapsellisuudesta — ntertkita^aus Parlamentiicit histo riana soZsa sijmisiynyt Eurooppa lav's llmo-maisi soMn uutta suomalais- :-en ma!t'.cllii'-.'sio tais elnsja. .NtitiTttin ioivcrn, uskon silsi paljon hyivää kansastamme ja eri puolue:!- teit jih.aiivisla ainelsis.a, että täällä lyctään läsiä moininuun noimenpi- tccicen ryhiymään, jos menäläiiten tvirlairalta Mikäkin fri^tää „ranc>ais- ta" lkansaamnti? eduskunnan hajotta- miellä". Tähän tapaan kertoili eduSsun.atn- iiie ailvos-^ Pidetty pulumics. Lopuksi kääntyi keskustelu niihin toimeisiin ja mohdollisnulsiin, joit- ien invillit^sa kaniamtne niii on käy- tämä >wai^ita aikoja Maittamaan. Tämäkin suhteessa tuntui asessori Tm nihufmud oleman svkseenkin toi- mori^as. ?brweli. nykyisen aseman omassa 7c4kuudesisa>mme elävän s uh ttelliiesti paremiman kuin Vobrikof^ fin aikojen »lussa 1899. Tosin natsi-- tää kansassamme nyt oleman mä- hemmän sitä rhanteellisia iffinmaallis-- to iiuiosnii?i:o, iska 1899 tienoossa löi leiman/a 'kaMaLle, muita sen sijaan on meillä nyi enemmän n.s. reaalista pcfijao ioitminnallemme. ja rafjti dir.Mi makuu::-?mattZ. Lasti sen sijaan lienee ollut maluuteim ja oli sitä 102 standertiia lautoja. - - Lauoamvarustajayhtiö „Ruotsi —Pohjois-Tuomi". Hernöjandtsia, lukot. 6 pnä. Ruotsi—Pohiois-Tuo» mt nimisen lanvamvarustaia-osakeyh» riöu perusiamiÄilja on jätetty. Oja» kcpunoma on 50,000 ä 15),000 kr. — Jlmapurjehtijoita laskeutunut Komeron £lloloön. Ir.C'ta:=u:aiw ilo 5 läksi Pietarisia Venäiän ilmapur- jehdusUubin jäienei eiverStituulnani- ii Tergei Öo-inlsoff ja insinööri Rintn jMa lsyiMuiin alus-sa saapuiiva: , il- mojen kauna, ilintujen reitä" Iakokos- kelle, uudelle purjehöusmatlalle, ai- ..c<n aryiifui suunnaick. ii-.nwiulkar.ia Siuctsiin, ja pääsuväk.n yöllä jonkun liiGifu<j ^socrtjuuvia poiijo.ieen. Äutta tituii kääntyi ja al>koi kannaltaa heitä etisin iään ja sitten eielään. .^esktmtik- '»..-aamuna k.o 8.10 nähtttn ilmapallo Enen ktrkotla. ilo 8.4^ Paihe-iasia, No 9 Heinävaaralla, myoh.-mmin :ih:eiUf>n kirkolla ja fic 11/20 las- 'keusin^it 'he marhin >ic>ivc.0!i ^liölas- si. Ni^lumaaralle. Maahan laskiessa insi>»ööri Zitnin satuili nemäön totien ia!kan>a. kuitenkin mielä ia mana il- iaita nämä Pieiarilai>..'t iiiaikailijal iä'siwäl hevoskyydillä Värtsilään, ;c:fooffc-cit :orL«taina Paini malkaa p!?stiiunc>zsa Pietariin. Tällä ilma- V.i7l^hdusina'/alla he olimat nousseet ..'aasia 6,300 metrin !o>rkeuteen. joka iier.ee suuirimpia ilunanousnja. rekordi a.<'l!aen. ÖllöÄsiä be olitval ottaneet -oulon maLoku-mia knläläisistä ja kan- ^.'oululapsista. — Karj. — Jtsemurhohraoma Verliniesä. Hdltn be.r!n).!>aincl, k.rieenivaihtaja ou säl/iöilänyt iet/oelleeil, e.:ä routva l5lje Äit>ah^ TuomeÄa mioujatrau- de n ikohdat ^sja on tappanut iijensä Berliinissä oitamalla emin jublim^at- lia ja siilien ampumalla itseään re- mc.mertila rinlaan. Hänen onneion lekonsa, ,via :apah- tui icissapäimänä, lienee atheuulnut lähinnä siitä, että hänen miehensä, ti- relitöori Charmi Wahl, on oiettu yer- moparanlMlslairokseen. Tämän ta pauksen jälkeen o>li rma WalL tullut hinvtn raskasmiotitseksi. Insinööri ^'«rhl on aikoinaan ollut toimtntmi Paul i&ihl k (5ton säykö- iiikkeen johtajana Viipurissa. Rouma Wa'!)l oli iynN)ään saksalainen ja oli iuoliessaan noin 40 muo.ias. Muualta Suomesta. — Losten poimia tahdormne mi elä mitä lämpiimimmni suositella, Ohjel- ma on luettaman» lehtemme ensi si> wulla. . ... S.o. meneMÄvä samoin kuin puo lueet »Suomi."-yhtiön miimeisessä waalissa> menettivät. Tm n tehtäi siin tuo hajvtustoimcnpide kokonaan tehottomaksi j>a> säännöllinen asiain kulku keskuudessamme ei lt?lisi maau taistelun kautta lmähäRään häirityksi. Olin svtä miÄtä, että miime waa- leissa oG jo ollut kanjamme arwcn — Hauhon seurokunnan koppolai- sen wirkoon on Po«voon tuoiniokapi- tuli asetlanm ehdolle: l:lke sijalle Eräjämien kappalaisen Kaario Oskar Lafriikan, 2:lle Paltamon w. t. .kirkkoherrani Wäinö Erkki Wiljo- s e n ja 3:lle Ä l s ä r i n kirkkoherran- apulaisen Toimo Kansasen. — Tamp.S. — Raumalainen kuunori „Aimo" kärsinyt hooksirikon. Naumalia koloc- sin olÄva kuunari „A'wo", kapteeni 3. O. Grönroos, Iät,.'. Raumalla w. kuun ^8 p:nä Aarhusiin Tanskassa lanmlaslissa, jonka se miime kuun 24 p:nä oli ottanut Zleposaaren höyry- sayalia. Raumalla oi: lakva käynyt korjaainasja purjeiiaan. .^tun laiiva oi: päässyt ulos merelle, atksi kotva myrsky, joka nosli ankaran aallokon. Laiiva alkoi «vuotaa eitoätkä purjeet kacn kauman iestäneet, minkä Muoksi ne otettiin alas. Tämän jälkeen laima miime laumantaina tätini medellä ja ajautui Ahwenanmer,!!e päin. Noin 30* päässä Getan-m«ls:a päätettiin kaataa laiwan riki, iotrc: laima kaa tuisi. Kaadetmna jäi riki toiselta puo- le?ta riippumaan laimasta ja nyt alkoi se yhdetä ankaran merenkäynnin kansaa repiä laimaa rikki. Tämä ia- pahjui yöllä sunnuntaiia masten. Lai- man kavteeni ja 8-mieh:nen miehistö pysytteli yhä hajoamassa laimassa. ?)öllä maanantaita mastaan ajelehti laima Getan luotojen Mälissä, mutta suuresta merkkitulesta huolimatta «i luodoilta kuulunut apua. Maanantai- Prolilemi. Honny soit. qui mal y pcnsc. ^.'Äiiyl kerran oräs ri^k'ropcymi>!.i: yh- icisiunia. ioc-sa oli uika pntjv.i hotm^ä ja niitä «vielä huonompikin. Zäällotös rtidctliin ja toisiaan murzonaamoin nuilkvittiiml Suurin hölmö huusi: „mi« n^i olen «irsain ja potkaisen tqhm.ä Ia antoi saappaantorollaan. mis« sä uit tasekin paisu raiua, «i:ta ;\j;fun eräille yhteiskunnan jäienille, joita han nimitti ä.tcn yht«ii-k>unl^an :uQccLa mcitc:ni«niincUä: hutigaami. «iliä ..hampuusi" oli Uinifina mc rt nimi.ys >a tiiir.ä suurin höliiui rufa^:i criiyiscsti itäuiaalui^Mi ja »vihasi •jnjiuiaalaiäta. i>iu::a ikcikahllipa huligaanien joufjsia junctnnnan hölmön rinnu^iin eräZ «vii runaama, jorCa mahti oli .voimasanas sa. Suuriin hölmö potki kasat kas a ap« paankorollaan, «nu^ta tuo viirunaama, jonka kiharoilla istui majesteetlllinen köyl^t/den ?ruainu, sinkautti suuöUia.t ai« nata. minkä rinnalla tuli ja tulikuvi cli luin lapsen maitoa, suurimman hölmön saappaank»rvillc. jatta läm»i lipesi ja te ki «kauniin kiqzerlkeikan. Pudotessaan huomasi «suurin hölmö päänsä laitatitu- ncen. Sillä ko?o s« konstikas w:isas pää olikin rsken-nettu palperista, pat/ucta präntätystä lirjapaperiöta. jonne luoja