Torstaina 14 p. Heinäkuuta Heinätyshuutokauppa. Tilalla N:o 10 Mulo.-t-a Louln- lahden ulkopaMai! l uiyy^ : i ; in tämänkcsanon kerran !-■ eii 1 ;= ty t. k. 19 p:uä klo 1 in. prikan päällä sovittavilla esidoiHa. Mulossa, 13. 7. 11)10. J. V. Vikberg. KARJALATAR N:o 77 — 1910 iii. ö 1 V Taipaleen «kaalinc.ff.z.^i» ke>-'- kilpailut pidettiin hein^lunn allitpäxiuiiia lahbevfa cvi laacmvsa. l ) ; aluuul|t tuliiuat fcuvrtonmt: s |.iiU'iuuiljcUjäiit lolotalouix^ia II paU. sepna K. ^anu-neu tai pale s >uk. II pait'. jfaaitncn "Jio^tuUio s mf. III palk. O. Kevouou viiHnamo 6 r.if. Mcfannon hoidoZ-a lulipai p.nii- tuitsi. I palk. P. Ko'.:ttancu 0i0?.-a-na >i mk. I palk. ^.ur-ilaiiiei'. '.'i.-sl.uno G mk. II palk. E. Tukiainoli PiUciuc- »ui 4 ink. II palk. H. ^'ircoiucii ".lioeiaato 4 mk. II palk. M. Lajaioji Taipale i mk. Iii palk. I. Pehkouen Taipale -i mk. Iii palk. I, NUinalaiucn Tai- vale -! mk. IV^ palk. A. Lehtomäti Taivale 2 mk. Pikkmviljelijäin loloialoi:deösa ei ensimäisen palkinon ausaiticivaa katsottu oleivan. PaMnlolnoma- rma olimat T. Puhalla, K. Kont tailen ja P. iiontuiiicn. Osanotto nättiin kilpailuibin cli merrattain laimea. Pitäisi olla enempi intoa mastaisundc-ia c^ci jäisi näin suuri palttalunia no- lolleen, niinkuin se tätä ou mennyt kaikissa riennoissaan. Vir kistykää! Kotvaa ukkosci» ilmaa oli sunnuntaina tk. 1t> p. Kor^:. maarassa. KolmanncUa tunnilla kaivaa jyrinää, niin eitä kartano: tärähtelilvät. V?ttä satoi !o:na9ti jossa oli jäitä seassa. Jäät katkoi- »vat mähän rukiita. Tuuli oli mi:ä ankarinta. Metsiittranppv-a. Talolliset Olli ja Pe!»» lainen omat myyneet t ^ u «. omistamallaan tikalta i i van kylästä Teo 9. ii 'n W. (§ut,-,eit A: CS:ilc 1,1-" ) i a ppasuminasln. Talollinen Invar Hirroc-ncn o,: yös samalle t^in:i!'.::nelle )t metsästään *Jr,« »00 runkoa ;:U'- tipuita ä - m.aiuiia. Rääkkylän TSarpasaloSta kirjoitetaan meille: Komin kiusallinen on täiuakin kesä maamiehille ollut. Ankara: pohjoistuulet ja kinroa Iciuät omat, hidastuttaneet miljojeu iaöunJu= suutta. Mhalloja on liilu^lellu: tuontuoslarin melkein koko Po.;- jois-Karjalassa mikuutelleu per!:- uaumarsia. itiinpä täällä ^arpa- salossakin oli kowa lialla <>ul'.au- nnsaattoyonä, lurntellei'. p?nmav. marrek aiman mustiksi melkein joka paikassa. 3ircn on loiivoila- wissa myöhäinen ja huononplto- leinen sato. Rajuja tuulia on tänä icsanä ollut usein. iHiinöä }itun:«nto.ina t. k. 3 p. kello 4 tienoissa iltapäi- »vällä kulli ankara ttiuliaispää la- kollisen A. Ihalaisen pellolla, nos taen mnltaa ja pieniä kiiviä iir- kontoriiin lorluisiin paisaihm. iiixlir sekaantunut Solometskin luo?; arin perustamisaila epäieliväksi • >. !!>!>. Tsholkan kylä (f. I;- 1 !') pitän?? alla Tsholma. Suomen Karjalan HK-'.-.riaa oivat käsitelleet maisterit Salenius Eielä-^acialaa, A k- s e l i R a ua nyei r.i o ja C i ii Koistinen Pohjois-K a i jataa sekä tohtori C. Rela n d c v :)ia- ja-Karjalaa. vtiissä kirjoituksina on kai pääasiat Suomen K.irialan maiheista. Tehtäköön tässä pari huomautusta niihinkin^ Tohina- jänven kapina <s. 21 o oli tai ITT!) eikä Hiili. Pnniinnoiiu-j Pohjois-Karjalassa oli P, viorD- manin kirjoittaman Pietari <i^a hen eläiiiälerran <s. 17) y. m. mukaan Lieksassa «perustelulö',',> eikä viurmelsessa«s. -'1^>. Ensimäi- nen kapina Hurttaa '.vastami oli niuotta aikaisemmin kuin s. 2it!> ou sanottu, siis jo —H7. Monnimvaarassa tappelu oli ■'>! pnä heinäk. eitäclct.(f.s\2). ZIki Tiaisen eläke oli ^Iso vifftä ciiä 150 (s. 2:33), Joensuu pcutsteniiii 1848 eikä 184!i. Liperin ja .Vaa roin pitäjät annettiin Alemir-.v meljeksille jo 10-T1 eitä KiTl (s. 22T Brahen rälssi peruutettiin loncia 1(581 eikä 1080. Wuok>'en wa>'.- hempi snuhaara, zoka ^liiveoe-.: kautta laski Suomenlahteen, ci suinkaan karjalaisten saapuessa ollut mielä matala, koska sitä on käytetty Kustaa Vaasan aikoihin asti. S. 22!) olisi pitänyt sanoa „polttaen Liperi,: ja Nurmel- sen kirkon". Käkisalmen pohjoi nen lääni käsitti myöskin nykyi- sen Pielisjärmen kihlaknnnau (s. 2:57). Parikkalan roanlja nimi on Iolikio eikä ^onhio (f. 23/). Wielä on historiallisessa osas- jiiten pyörien ympäri peltoa ja kaatoi aidan pellon ympäriltä, ciuen jatkoi se kulkuaan lähellä olemaa salmea pnkin, nostaen noin himmenen sylen korkuisia we- sipalsaita ilmaan. Sen jälkeen sen- rasi ankaraa sadetta. ViC Mnrlzaaja ivau^itin. 'i l 3iimc unikon kesinviikkona wan- lUlliin Mc-sälahoen Willalassa Pa- rillalan murhaaja ^.'ialti Löppö- nen. 'UlieS oli iviettänyt koko ajan murhan tehtyään Parikka lan ja Kesälahden rajasaloilla nä- piSlelien lähitaloista öiseen aikaan rnotaioiKoja ycnkonjä nitiinilji. Tällaisissa aikeic-fa lian testilviik- fonakin saapaa Willalaau, waau joutuikin {icuä »varuillaan oleivan poliiji:: Iyiijiin. Iti). nlinuiito.jal Pielisjoella löysi- t. k. •"> p. iltana Kn!l;onselän iiohjotvr- täysiaikaisen kuolleen pailalapsen rnnmiin. Luultaivaa on ciiVt lavfi on heite!ly jokeen iuoi^nomanoiiulKUa. Lapsen syn- mutäjä-öiä ci olla ,vielä sek- iin 1 la. ^1'iv.^plk.c- Sakari Alankowan- ^ i / i ' a ^ . a r - a l a : a. ,V-Ui »ti.'a fiitc» ntatkusli Suo- m:>i.sa!iili.n l-.-.utta syniyniäselldul- lec.t iiutiiaUc Vienan-Karjalassa iaiU. nlioppilas Sakari 'Alanko isyiil. <ows.'jess) roumineen, 1< ilau-^-öoiia olciva kauppiaaupoila x Vuoan Timonen (cnr. Sosronoss> En'.'a-?'.a ja k'r?i!1.4atokilaincu pas tori ('iv;c,c.vi Pouij;: Tampereelta. Niilon -verran llhiualla oltuaan zaaptiiivat ntalhtsuijat Wienau .iiciiiiin asioilleen, ailocn sieltä mat= fuviaa Vtv'ai:ae;in tainta Pieta riin, mutia loinne lauantaina kai- t'ai-5iiin taipale Kemissä, ylioppi las Sltaits.en pidätti poliisi tunte- n.ts'i0'.nasia syystä. Asiasta säh- kölli pastori Pantjn heti 'nau- malle hcrra 'Alangon weljelle. siiimumaina sahlötti joku asian- tuniija, eitä syynK pidättämiseen oli suolnalaisuuoon leivitläuiinen. Samoin iunsikeUiin että pidätetty iuikaa.i käyctliunään Arkangeliin eucnipää tul-iutoa ivarten. Äiaa- nankaina sähkötti pastori Pantju, ettei '.vielä ole annettu määräystä hra Ainoon lähctlämisestä ja että mnr.t seuralaiset odottoivat mielä Kemissä. Herra 'Alangon r.:atkan tarkorus on todistettaivasii ollut ainoallaan täydä syntyinäseudul- laan, jovta myöskin häiten rou- ivansa on kotoisin. Wii:ne kesänä asv.i hra Alaiiko syntymaseudul- laan IkHuialla noin 2 kuukautta. Ia lienee siis ltmltaivaa, että hän 10 ''un ilmiaraton perusteella on m pidätetty. Hra A. tosin kuu- luu £;Mcnon=Karjaluivtcn liittoon ja ou ollut innokas kotiseutunsa fanianroaUöiusricntojcn ajaja, mut ta '.valtiollista tai uskonnollista propagandaa hän ei ole harjoita- mu. Mainitsemista ansaitsee että hra A. ou juicla tolstaisetsi trei- kannslolnen. iViuuaiia öuo- meäia. .^>ettci:va?isl,lusyhtiö „Zala- iiUVX" t»l. ou :val!lta tohiori Akseli Kosli in ies. W c- l i ak,-:»!ia'!:a;nf-''ädäutvehi Vvt.-!ks!.':: Utah'.viStam!neu. S i. Pci. -'> e itu n g kertoo suu riruhtinas Siilotai "A'ikolajeivitshin iciahmn p. käyneen Ballishpor- ävla „ S tanbavt ii ta" H. M, Keisa un pulleilla ja samana päimänä valauncen takaisin Tallinnan tatu- ta Pietariin. asu; ^*~xzs&:-jssa£. *ssussa losja ciiioivcäiytict ..^reikanusko .-iarjalassa" i,\. M. Salenius ia S S 0 liils e >v>, ..Taistelu ö!-.!'.isai:'lesta" ;.K. (-»roten sell), „^n.:o t-tsilell" >A. '!>. (:■ e d c r= o r a, •, k -iiii lyhyiui, virtein! esi- ;u ! ';ia oina-ju; aiheeltansa. Poh- jo :v--. v ar> jalaifiUc on tietenkin esi- lns Aislertisla mielenkiiiitoinen. ou jaamit Aisleeliin ;mI; 'n ituiirt »valaa ivanhoista a i?(;l;r ioioto. .jonkunlaisena jällisoittona kä- sitellnisiä asioilta tulee kirjassa lopu-si kolin? iannokirjallisla pät- kää: Santeri I iv a l 0 n ..Eräs fovhvietfi", hämäläisten 10. 1228 ieiciiiä retki Laatokan kaupunkiin nnaiiiiim Ahiioni kirjoituksessa», ,a e. A h rcnb 0 rai n „lluknnic- :ncn pajari", sama aihe kuin ker- lomulsissa Kiteen Pajarista ja Aisleekista, sekä E ii! o Leinon ..Sylön mirji", käsittelemä karja laisten iveliesivainoja. — Iwa- lotta omat Syiräri- ja Olhaiva- joii sekaantuiteet. ..Karjalan kirjaa" on uiein '.vetm-tu toto maata käsittämään kaiaalliöteotsecn Untaan '.viaa- hau", jota käsittelee taiklia maamme ia lainainme oloja. „Cma Ä!aa" on saamuttanitt suurenmoisen iuofton ja leivcnemiicu. Samaa ansiätsee kaikin puolin ..Karjalan lirja" ^^karjalaisien keskuudessa. Pää-loöit se kaikkiin kirjastoihin >a '.valistusta harrastamien kar- jakailien pöydälle! <7. K. Samana päimänä mahmistet- tiin lvaltakuuuaukainsäädäntöehdo- tus korkeimmassa paikassa. Tämä suuriruhtinaan käynti Baltishportissa saattaa ehkä olla omiaan selroitkämään Suomen ky symyksen iviimeaikaiska historiaa, sen käsittelyä ivaltakunnanduu- massa ja malkakuunannenmostos- sa. Se tehnee myös ymrnärrettä- wäksi ent. kansanmalistusministe- riu Kansmannin tunnustuksen ival- takuimanneumostossa: ..meidät on ahdistettu masten seinää". Wiipurin maaseurakunnan ja- kv hanke. Viipurin maalaisseurakuntaan kuulumissa kyläkunnissa on jo kanan ollut näreillä kysymys seu rakunnan jakamisesta useampiin pieitempiin seurakuntiin. Syynä tällaisen kysymyksen heräämiseen oivat seurakunnan suuruus, sen siitä aiheuttava maikea hoitami nen, pitkät kirkkomatkat ja ennen kaikkia esikaupunkien tuottamat epä- kohdat. ^tykyinen Viipurin maasenra- kunta jakautuisi neljään eri seura kuntaan. Tvipcedoiveneitä Saimaalla. SuuniuUmna iltapäimällä lähti Viipurista seitsemän torpeedoive nettii uniiettelcinään Saimaan me siä. Matka kuulutaan ulotettaivan Kuopioon saakka. Alukset kulkuvat Saimaan kanaroan sulkujen läpi kaksittain ja pääsimät ne kanaman läpi maanantaina. Ackkipiiöpa Sergei siirretään LLenajälle. Nom. Wremja tietää kertoa, että Suomen menäläisen settraknn nau arkkipiispa Sergei siirretään Vilnan hiippakuntaan. Tuuii tyttönsä sen häissä ja sitte siirtyi asumaa» »vaimon- sa liivkfe muudan Rautalammin mies joku aika takaperin. Tytär mietti Vii purissa sulhonsa kanssa häitä, joihin monia ivnosia mainionsa luota poissa ollut isä sattumalla tuli muiden miesten kanssa „kuok- kiinaan". Vihdoin sai isa tietää, että morsian oli hänen oma tyt- tönsä, jota hänen pitkällisenä mai niostaan erossaolon aikana oli kasmanut aikaihmiseksi sekä muuten tullut hänelle kokonaan tuntemat- tomaksi, samoin kuin hänkin tuok le tytölleen. Nyt kuu hän tuli tuntemaan tyttönsä ja samoin tyt tö isänsä, niin lämpeni miehen mieli, muistellessaan onnellista amioliiton aikaansa. Kiireen kau palla matkusti hau »vaimonsa luokse, jonka kanssa ryhtyi jatka maan monen monien pitkien wuo- sien keskeyttämää yhdyselämää, jota eimät sitte enään ole millään tamatla paistelleet, maan miettä- ncot yhdenjaksoisesti. — S:tar. Jäikin jIloksi sitniä!lsii sateen- ivNVj00-l. Kun pari naishenkilöä olimat maltalta Hemosniemeltä Korpi- lahden kirkolle, niin tuli heitä ivastaan, heidän rinnakkain käy- dessään maantietä, isokokoinen jänis hurjaa »vauhtia. Jänis tuli siksi hurjasti, ettei joutanut katsomaan eteensä, maan juoksi toisen silmänsä Ema Iärmisen sateensuojan rautaiseen kärkeen. Jänis kuoli paikalla. — Mikähän mahtoi ollet pupulla mielessä kuin noin hurjasti oli lähtenyt harp- paantaan? Jotkut armelemat, ettei se noille naisille hymää tiedä, kun ..metsän elämä" moiselle „mi- siilille" tuli. Saa nähdä pitääkö nyt ivanhan: ennustukset kutiaa»». Vaisun uponnut. Lauautat-iltcma sai rahtihöyry- laima ..Panu" »vuodon Laurit- salan sulun edustalla ja upposi jonkun ajan kuluttua. Alus, jo»»ka omistaa tukkukauppias Ranisen perilliset .Kuopiosta, oli rnislas- tissa matkalla Pietarista Kuopioon. Pilaantumaton osa lastista siirret- tiin lotjiin, niissä määräpaikkaan- sa knkietettaivaksi. :?!aha!oytö. ^oku aika sitten löydettiin Mu- lioksen Kylmäkänkylässä suota muo- katessa rahkan alta kiulullinen vanhoja rahoja. Kiulu oli jokseen kin hmoin säilynyt, konva oli kni- teakin lvioUunut. Rcthojn oli kiu lussa noin 800 kuparirahaa, jotka painoiivat noin l'» kiloa. Rahojen laadusta emme tarkempia tietoja ale saaneet, mutta ou mahdollis ta. että ne omat suohon piilotettu „ is01: roihan" aikoina, sillä kansan kertomuksien mukaan on näilläkin seuduilla ..ison toihan aikana" ka hakoita ollut ja muuan juuri ta lokin kokonaan häivinnyt. — Ka- lema. luomessa ivangittnjen koh- talo. Mikäli „Työ" on saanut kuulla, ou Pietariin miedyt »vangit sijo- tetkii eri mankiloihin Pietarissa. Osa heistä on n. k. säilytysmanki- lassa. Kuulustelua lienee näinä päilvinä toimitettu syytekirjelmän perusteella. Ätilloin juttu otetaan läsiteltämäksi, ei ole tietoa, mutta mikäli luullaan, tapahtunee se ai nakin parin »viikon kuluessa. £»mri kirjalvarasto nihtity. Vihtori Kosonen osakeyhtiö ott myynyt kustantamansa 1:0:1: 142 tuhannen markan armoisen kirja- maraston kustantaja "Aleks. Halo selle Tampereelta. Vastaanotto ta- pahtttu elokuun 1 päimänä. «tutti lohi. Äskettäin saatiin Ratin padosta lohi, jonka mertaista ei moneen aikaan ole näillä »vesillä lamattu. Kalan pituus oli 131 senttiä ja paksuus 79 senttiä ja painoi se 29 kiloa. Aika poika siis. Peilattuna maksoi lohi 82 mk. 20 p. Pieta rin herkkusuille lähetettiin tämä uhkea kala pikajunassa. — K.a. Merimiehet toista »vuorokaut- ta meren aalloissa. Laumautaina oli Ahmenanmaa- lainen kaljaasi „Auua" matkalla Porista Tukholmaan. Laumatitai- yönä klo 2 syntyi lounaismyrsky, joka oli hirmumyrskyn tapainen. Ei »voinut enää purjehtia maan täyty: alkaa heittää kansilastia, jona oli halkoja, mereen. Meri kämi kuite»:kin niin komasti, että se heitti koko aluksen kumoon. Miehistö, kolme miestä, koetteli alussa pysyä kajuutan kannella, jonka yli hyökyaallot malelimat. Hetkisen olimat kaikki kiinni siinä, mutta laimait kapteeni ei jaksanut kauman, maan maipui meren aal toihin. Kun tämä pelastuskoje tuntui epämarmalta, heittimät toi- set sen ja heittäytyimät meree»:, jossa saimat uimalla kunmssa ole- masta laimameneestä kiinni. Se pian maipui pohjaan ja nyt pää- snvät molemmat jäljelle jääneet uudelleen kajuutan katon luo. Sii- nä kumpikin riippuimat alituinen kuolema silmien edessä toista muo- rokautta, kunnes eräs ruotsalainen kuunari pelasti heidät. Kapteenin olimat he nähneet sil- miensä edessä maipuman aaltoi hin, ja itse olimat menehtymäi- sillaan. Hymä hoito pelasti hei- dat. H. M. Keisari» matkat. B a 11 i s h p o r t i s t a, heinäk. 9 pnä. Homiministeri sähköttää: tk. 8 pnä klo 8 aamulla lähti H. M. Keisari seurueensa y. m. saatta- mana laimastotorpeedomeneellä ..Chotnik" merelle ja poikettuaan Suomen saaristoon palasi takasin Baltishportiin, jossa siirtyi Stan- dartille. R»>ö»väys. Blagomestshenskistä hei näk. 1 pnä. Mihailomin postitoi miston ryömäsi kolme naamioitua miestä »vieden 26,140 rpl. Williint»)nyt koulunuoriso. Kankasossa Kutasissa on kaksi lukiolaista pieksänyt opettajansa puolikuoliaakst, koska heille oli an nettu huonot todistukset. Temir Ghan-Shunissa on eräs reaalikoulun persialainen oppilas murhauuut kadulla opettajansa, koskei tämä suostunut muutta- »naan hänen huonoa armosanaansa paremmaksi. Kysymys on ollut me- näjänkielen taidosta. Ulkomailta. «ultria metsäpaloja. Suuret metsäpalot Kanadan rajalla Amerikassa jatkumat yhä. Äärettömiä aloja ja useita maa- seutukaupunkeja on jo palanut po roksi. Cornu Copian kaupunki Viseansiuissa on palaman metsän saartamana. Vallitseman kuimuu- den ja meden puutteen tähden ei ole toimoakaan tulen rajottami- seksi. Siperiasta sähkötetään, että iso Tomskin tuona sijaitsema aar niometsä on liekeissä. Koska sain mutitsmehkeet omat »vaillinaisia ja mäestö harmalnkninen, joutuu pa loi: kautta suunnattomia pääomia hukkaan. Tulen armeliaan asuk kaitten »virittämäksi, koska he toi- »voivat »voimansa ostaa hiiltyneet puut huokealla hallitukselta. Tuhoaiva tulipalo Götepo- rissa. Götepori, heinäk. 9 p. Tä nään klo 10 ap. syttyi eräässä öljysäiliössä räjähdyksen kantta sa- kaman luona suuri tulipalo, joka lyhyessä ajassa hämitti useita suu ria hiilimarastoja, halkoja jahuo- »»ekaluja. Vinhan tuulen malli- tessa syttyi useita lähellä sijaitse- »via rakennuksia, mutta palokuu- nai» onnistui kumminkin tarmok- kailla ponnistuksilla pelastaa u- seimmat inistä sekä muutenkin ra- sottaa tulen »valtaa. Useita palo- kuntalaisia meni tainnoksiin kuu- »nuudesta ja ponnistuksista. Klo 2 aikana oli tuli sammu- tettu. Vahingot eimät ole arivi- oidut, mutta lieneivät ne muuta- mia satoja tuhansia kruunuja. ^umi»vliört)0ttnettotnuus «»veitsissä. Klein-Seheidegg, heinäk. 9 p. Lumimyöry on haudannut 11 matkailijaa ja saatiin heistä ainoastaan miisi pelastetuksi. Panantakanatva »valmistuu puolen »vnode» knluessa. ^)i e y m y 0 r k, heinäk. 9 p. Wi- ralliseski ilmotetaa»: Pana»»:aka- »mroan malmistuman tammikuun 11 pksi ensi mnonna. Junaottttcttotuuus. Firnsasta heinäk. 11 pnä. Eili- sen mastaisena yönä tapahtuneessa junaonnettomuudessa sai surmansa 19 ja haamoittui 31 henkilöä, niistä 9 pahasti. Mustien ja walko- ihoisten taistelu Amerikassa. Zkyrkkitaistelukikpailuk R e n o s s a. — Neekerimoitti m alk oih ois e n. — Seurauk sena suuri kiihtymys m ä e s t ö s s ä. Kuten ennen on kerrottu pidet- tiin Renon kaupungissa Uhdys- malloissa aimau äskettäin mer- killi»:en kaksintaistelu amerikkalais ten kansallisurheilussa »:yrkkitais- telussa. Tämä taistelu, josta kil- pailijoiua esiintyimät malkoihoinen Jim Jessries ja neekeri Jack John- son, ei ollut mikään taivallinen kaksinotteln yksityisten urheilijain mälillä, maan se muodostui jän- nitkämäksi moimankoetukseksi mät käisen ja mustan rodun mälillä, se oli taistelu rotujen eteivämmyy- destä ja kunniasta. Ottelu päät- tyi mastoin odotuksia neekerin moi- tolla. Mutta tämä halmeksittuuu mus taan rotuun kuuluman yksityisen miehen »voitto saattoi anterikalais- ten turhamaisen kansaklisuusylpey- den puhkeamaan raimoisiin mäki- mallantöihin, joista 01: ollut mitä makamimpia seurauksia. Räikeäm- mässä malossa on tuskin koskaan ennen tuo?)hdysmalloissa nähtä- mästi koskaan sainmumaton rotu- miha malkoisten ja mustien mä- Iillä esiintynyt kuin tämän kaksin- taistelun yhteydessä, jonka aine- riikalainen sanomalehdistö jo edel täpäin julisti suureksi kansalliseksi tapahtumaksi. Tuhansittain oli ihmisiä siksi päimäksi mirtaillut pieneen Re- madan muoristossa sijaitsemaan Renon kaupunkiin. Mahtaiva telt- takaupunki oli järjestetty katsojille yömajoiksi, mutta teltat eimät riit täneet, maan tuhansien ihmisten täytyi miettää yönsä taimasalla. Kilpailun alkua odotettiin ta- mattomalla kiihkeydellä, eikä tule- mau taistelun herättämä mielen- kiinto rajoittunut yksistään ala- luokkiin, maan monet Vhdysmal- tojen raharuhtinaatkin olimat yli- määräisillä junilla saapuneet kat- somaan taistelun kulkua. Parhaimpana todistuksena mä- eston mielettömästä kiihtymyksestä on se, että etelä-maltioiden nee- kerikirkoissa pidettiin ..rnkonsjuina- lanpalmeluksia", joissa jumalaa huudettiin Jack Johnsonin amuksi. Olipa eräs kirkko järjestänyt eri- koisen sähkösanomayhteyden kilpai lupaikan kanssa moidakseen junia- lanpalmeluksen kestäessä saada tie toja taistelun maiheista ja lopul- lisesta ratkaisusta. Erään manki- lan mangit Chicagossa olimat myöskin onnistuneet saamaan sa- manlaisen keinon. Ennen taistelun alkua lyötiin metoa suunnattomista summista, yleensä lyötiin Jessriesin puolesta. Arenan täytti taistelun kestäessä 18,000 onnellista katsojaa, jotka olimat moineet saada ostetuksi pi- letin. Pilettien »nyynti tuotti yli miljoonan markkaa. Taistelua seurattiin taivatto- malta jännityksellä. Tulos oli yl lätys — neekeri Jack moitti lois- tamasti »valkoihoisen Jimin. Mutta kuten sanottu, taistelun tulos on herättänyt koko Ahdys- maltojen mäestössä tamattoman mieltenkuohun, täydellinen rotu- taistelu on puhjennut raimoamaan. Useimmissa kaupungeissa on ta- pahtunut merisiä yhteentörmäyksiä malkoihoisten ja neekerien mälillä. Parikymmentä neekeriä on saanut surmansa ja useita satoja ou haa- moittuuut. Nem-Iorkissa on 14 henkeä kuol- lut ja yli 100 haamoittunut. Kiih- tynyt mäkijoukko tahtoi hirttää erään neekerin lyhtypatsaaseen, mutta poliisin om:istui »viime het- kellä pelastaa hänet. Toinen nee- keri piestiin kuoliaaksi. Koko New- Dorkin poliisimoima oli komennet- tama ulos puhdistamaan katuja. Poliisit otettiin mastaan remol- merinlaukauksilla. Etelämaltioissa on noin 1,000 he»:kilöä pahasti »vahingoittunut mellakoissa. öteiv-Orleansissa tapettiin kaksi neekeriä. Moitnd Cityssä tapettiin eräs mustaihoinen poliisimies ja toista haamoitettiin kuolettamasti. Pittsburgista, Filadelsiasta, S:t Lousista y. m. kaupungeista 01: saapunut tietoja suurista lemotto- muuksista Kaikkialla on syy malko- ihoisissa, jotka omat käyneet nee- kerien kimppuun. Viranomaiset näyttämät jo edel täpäin aamistaneen, että taistelun tulos on herättämä rauhattomuuk- sia. Pelättiin mielenosotuksia jo taistelun kestäessä ja sentähden ei katselijain sallittu pitää mukanaan rcmolmereita, keppejä, sateemvar- joja eikä yleensä mitään esineitä, joita olisi moitn käyttää heitto- aseena. Soodapullojenkin myynti oli kielletty. Molemmat sankarit, sekä moit- taja että moitettu, omat tehneet hymiä assäärejä. Sopimuksen mu- kaan tuli Jesfriesin saada kaikissa tapauksissa 500,000 sraitkia, mutta 750,000 srankia, jos hän olisi »voit tanut. Hänen musta »vastusta- jansa sai »voitostaan 075,000 fraitkia; jos hän olisi joutunut tap piolle, olisi hän kuitenkin saanut 425,000 srankia. Jim Jessries on ennen ollut »maailmanmestari" »:yrkkitaiste- lussa, mutta luopui »vapaaehtoi sesti noin kuusi »vuotta sitten tästä kuuuiakkaasta niinestä, ilmoittaen lopettamansa koko urheilun. Mestarinarmon samvntti sittem min Tommy Burn, mutta tämän moitti yllämainittu neekeri Iaek Johnson kuuluisassa ottelussa 1 Australiassa. ; Voittaakesen nyt »valkealle ro-j dukle takaisin..mestarianvon" lähti j Jessries taisteluun — mutta huo-j nolla menestyksellä. M ta „Arojcit kanhiötltksct." Birsh. Vedomostin Tonin Ros- tomin kirjeenmaihtaja kertoo leh- dessään: Olemme jo enne»: kertoneet hm- jan rosmojoukon „arojen kauhis tuksen" Merisistä ..urotöistä", joka jo eneminän kuin 3 muotta on ollut Tonin Rostoivi»: piirin mit- sauksena. Takaa-ajot, etsimiset — kaikki 011 ollut turhaa: ..arojen kauhis tukset" omat aina pujahtaneet pa- koon poliisilta ja uudelleen ilntes- tynyt jossakin seudussa, niissä heitä kaikkein mähimmin odotet tiin. Lopuksi, he hämisimät jäljettö miin. Kuten kämi ilmi myöhem- min, olimat he, peläten petosta eräältä »vangitulta ..tomreiltaau", siirtyneet Kubanin alueelle. Siellä he jatkoimat yhtä onnel- sesti hyökkäyksiään ja main sattu- malta sai Rostomii: »venäläinen poliisi tk. alussa käsiinsä rosmo- joukon atamaniu. Leljakoivin joka oli saapunut sinne Jekaterinoda- rista. Alussa manki kieltäytyi mitään ilmoittamasta ja yritti paeta, mut ta ivihdoin hän lauhtui ja teki ..tunnustuksen." Leljakoivin puheen mukaan, on hän itse ollut johtamassa 20 ryös- töa, joitten ohessa on 3 ihmistä saanut surmansa. Muihin joukon rosmouksiin, joskin ne tapahtuitvat hauen tietensä, ei hait itse ottanut osaa. Rosvojoukkoon, Leljakoivin il moituksen mukaan, kuului 100 miestä. Näistä oli enemmän kuin 40 miestä..tnrivattuaau mauhnutensa toimeentulon, valannat takaisin re- helliseen elämään", ja kaikki oli mannoneet, etteimät anna heitä ilmi. Muihin nähden oli hän päät- tänyt „olla kursailematta" ja hän onkin jo antanut ilmi 30 hen- kilöä. Kaikki nämä omat jo man- gitut. Leljakoivin laskujen mukaan, on rosivojoukko 3 muoden aikana pan nut toimeen 328 ryöstöä ja hyök- käystä, joitten yhteydessä usein ta pahtui merenmuodatuksia. Tapettu- jen lutvun Leljakotv armelee noin 100 hengeksi. Kirjallista. Helsingin opas. Etelä-suomalais en ylioppilas- osakunnan toimittama ja Werner Söderström Osakeyhtiön knstailta- ma Helsingin opas on juuri ilmestynyt. Jo ensi näkemällä huo- maa, että siinä on tehty paljon hymää työtä. Suomen pääkaupunki on yhä enemmän keskittänyt itseensä kai- ken, mikä maamme simistyselä- mässä on huornattarointa. On senmnoksi kaikille tarpeellinen täl- tai»»en tietokirja, joka sekä heisin- kiläisille että koko maalle esittää mitä pääkaupunki omistaa taiteen, tieteen, teollisuuden, liikkeen y. m. aloilla. Kaikkiaan 22 osaknntakaista 011 jakanut työn keskenään. Huomat- tamimpia selostuksia omat laati- neet: Toimo Aro Kir j as tois- ta, W. E.Brotherus kasmitie- teellisistä kokoelmista, Huugo Jalkanen teattereista, puistoista y. m., Irjö Koske- lainen taidekokoelmista, Lauri Koskenalho s a i r a a l o i s- ta, I. Paatela rakennustai- teestä, Uunio Saatas eläin- tieteellisistä kokoelmista, Kaarlo Soikkeli museoista, Kaarlo Sylmander kirkoista ja kouluista, ^')rjö 9)lännc historiasta ja liike-elä- mästä. Lisäksi sisältää kirja täl- laisessa oppaassa luonnolliset nen- »vot ja ohjeet matkailijoille. Teos on monistettu hymällä Helsingin kartalla seka noin 100 kuivalla, jotka melkein kaikki on erikoisesti maloknmannut I. K. Helsingin opas on tunnettua Baedeker-kokoa, 240 siivun laajui nen ja hienoihin maatekansiin si dottu. Hinta 3 mk. Tällaisena tieto- ja käsikirjana uomen pääkaupungista suositte lemme Helsingin opasta kaikille lukijoillemme. Karjalan kirja. Uusi nide on näinä päiivinä »valmistunut tästä teoksesta, joka nyt lähetessään malmistumistaait esiintyy ilahduttamatta, suurisuun taisena kansallisteoksena. Teoksen alkuosan esitettyä Karjalan maan- tieteen ja historian jatketaan nyt kumoamalla Karjalan kansaa, edis- tysrientoja ja merkkihenkilöitä. Näytteettä siitä, mitä kaikkea teos käsittää ja mitä moimia sii hen ott käytetty, mainittakoon seuraamat Karjalan kansaa koske- mat esitykset: Karjalan kieli murteet (K. F. Karjalainen ja Heikki Ojansuu) Karjalaisten asumuksista ja puivui.sta (U. T. Sirelius), Suomen' ja Venäjän K a r j at a »t elin keinoista (E. Ahtia, I. V. Juivekius, I. R. Aspelin, I. Ku- lccrnpnn^in puistoista ja muilta heiiiämailta myydään huutokau palla rahatoimikamarilla perjan taina lioinäk. tö p. klo 0 ip. Rahatoimikamari. Satiaisesta syystä ei höyrypursi T Ä I MI käy ensi lauantaina Pienessälahdes- s-!, Kuusiiiemessä ja Mattisen- lahdessa, mutta siitä lähtien nou dattaa taas entistä kulkuvuo- roansa. sKiviikkona •yö tämän kuun 20 p:nä kello 6 il tasella myydään huutokaupalla paikan päällä Puntarikoskella järvenpohjaniityllä vähissä erin tämän kesänen kerran heinätys- oikeus. Joensuussa 13. 7. 1910. J. Pitko. pidetään mieheni talollisen Otto Romppasen kuoleman johdosta Ilomantsin Mekrijärven kylässä tilalla n:o 8 Elokuun 22 p:nä 1910, klo 10 ap., johon tilaisuu teen kehoitetaan kaikkia asial lisia s-iapumaan. Ilomantsin Mek- rijärvellä heinäkuun 13 p:näl910. Hanaa Homppanen. (K. S. S3 k.) HSl Siivoluontoinen ja vankka raudikko -ori myydään nyt heti. Lähemmin Konduktööri O. Mustonen,'} Niinivaara. K. S 1 k ! Wilparl --Lar.pesnranta—Savon linna—Joensuu. Matkustajahögrylaiva OSMO Kaatooni AKrsd Silfvprbor», poiketen Paumaiaasa, Oravissa, Enon- ^OKkolla ja mahd. Vuok-.iassa, iahtee !»cbjoisoen Viipurista torst. kl. 3 e. p. „ Lrrdanatita torst. „ 6.30 j. p. „ SJixmssta perjant. „ 6 ©• p. Jcensuusta lanaat, kl. 11 j. p. „ S:iiiinp.sta eunnunt. „ 12,30 j.p. „ I^:r»nnasta maauant. „ 6 e. p. Lähtee L:rannasta iltajunan tultua ja Haaj_-uu Lrrantaan ennen yöjunan lähtöä. Läheinj-iä tiotoja antavat herrat Hj. Grönroos O. SnaHrnan 6. Öller Viipuri. L:rant <i. Srlinna. O.-Y.Gustaf Cederberg St Co J opmsuu 55 Höyrypursi imen" kulkuvuorot on kesäkuun 2 päi västä alkaen Joensuun ja Luh tapohjan välillä: Joensuusta Luhtapohjaan Tiis taina ja Torstaina kello 5 aamu sella. Luhtapohjasta Joensuuhun Kes kiviikkona ja Perjantaina klo 5 aamusella. Pienestälahdesta Joensuuhun Kuusniemeen ja Mat- tisenlahden kautta Lauantaina ja Maanantaina klo 5.30 aamu sella. Joensuusta samoja jälkiä kello t päivällä. A. Eskelinen. rikka, L. W. Paakkanen), K a r j a - laisista k a ns a u t a »v o i s t a (©. Ahtia, I. K. Inha, Jimo Härkönen). Karjalaisten »vai- najainpaliveluksesta (Matti Varonen), Karjalaisten luou- teestä (Iima Härkönen, Paamo Ahama), Runoalueet (Väinö Salminen), Karjalaisten osuus Kalemalau runoissa (Kaarle Krohn) Karjalaisten asema rajan takana (E. Ahtia), S i s ä-V e - n a j ä n karjalaisista (E. Ahtia), In kerin »n a an m ui- nais- ja k a n s a n t i e d e t t a (K. Zoikkeli), Lyydiläisistä ja h eida n kiete stäa n (Ioh. Ku- jola) Saina nide sisältää kokouaisuu vessaan monen tunnetun henkilön yhteistyöllä laaditui» esityksen Kar- jalan edistysriennoista. Lopuksi alkaa niteessä eläinaker- rallista kumauksia etemistä karja- laisista, eunenkaikkia r u n o l a u- lajista. Viena»» läänin suuret runolaulajat esittelee tohtori A. 'H. 'JJieini, Suomen Karjalan laulajat Jimo Härkönen, Inkerin runolaulajat Väinö Salminen. Koko tämä runsas sisältö ou »vaatinut iiiiO kookasta siivua. Kuu uide on »valaistu 1~>0 ku ivalla, joista enin osa on aimau uusia, imeläpä harminaisia, on uide siinäkin suhteessa tutkiinuksen armoinen. Hinta on — Kustantaja Ver ner Söderström Osakeyhtiö. Karjalan ystäiväin on syytä mielenkiinnolla seurata täinäii te- oksen ilmestymistä.