Nro 220 — 1910 KLSKi-fciUOMl Keskiviikkona syyskuun 28 p:nä 2501 kkunapaperia, paljottaio ostettuna suurella hin nanalennuksella. Pumpulia, tii- vistyslistoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja happopurkkeja, saippuaa saatavana K-S. Rohdoskaupassa. latidf>: j;-k'':t Eduskunnalle Keijar--» ÄÄuijuon tohkaistu oja 0,004 mant-l Mnirolfo SllTfimAcfa i jii.2utnv'.ntjn'.'!Won anuriliii-na eiiujfft» tantin, 'jonka omistajiksi omat- «stoa| 1TJ - aiu * wUUIi|öaldi n ci, joit.u Hallitusmuodon 21 pykälää kautta iiullec>t -torpp. Aapo Ncwala ja' johdos, ptuiä olio -suomalaisen wal- hänen -Ivaimonsa Äilhelmiina; EduSluntapakinoita. i v- Helimgisjä 23 K. jyysk. 1910. Tiedettiin, että pilkin lämän Wiik- koa oli eduskunlaryhmleu lesken ollu: ahkerasti neuwo::eiujc menettelyta- wasia ja etlä myöskin useampia ehdo tuksia oli olemasja. ^tun asian sinen tänään klo 12 Pui lulla käsilcl.ämäksi oli jo hylvän aikaa ennen isiunnon ai- tua -Pmkä jono sijalle pääsyä odotia- via Hatchalmen kadulla, kaikki pää» syliipu, lehiereille oli jaei:n. Sanoma- lehtimiehiä oli lvahmasii liitteellä ja ulkomaalaisiakin näkyi mumamia is- tumoisalin stmupenkeillä. Taivallisia juhlatlijemipi, oikein xuollainci: hisio- -riallkjen 'Heifetn tunnelma mallitsi is tunnon alussa. cköarmalla ja wakawalla äänruä esit- tää puihemves ilmotutjenja eouskunnal- le. Perusi elemillaan iyillä ei ka:jo wotvansa esinää ivenäläiieen lakiin pe- rusiuavia peruSiuslaitvaslaisessa järjesiylljessä käsiteliämäksi jätettyjä a- sioiia. Uteliaisuudella odoieiaan pu- hemuoroja. Multa juureksi 'pettymyk seksemme itmo-uiaiipuhemies, mä isiuiuo teskeyleiään! 1 l / 2 lunniisi, joita edustajilla olisi tilaisuus -tutus- avQ iptrhemiichen ilmoinkjeon. Ei aulia- nut muu kuin lähieä lichcnjä ja koct- laa hankkia uusi pääsylippu isiunnon jaikoa »varten. Äun istunto sinen uudestaan «ifci cli tungos lohlereillä i>Hui juuri kuin oilkaisemminkin ja kesii jiiä iltaan Myöhäseen. Ensinnä puhuinxir edus- rajat ÄSvede, Mecheiin ja I. Castren, kannatiaen kukin puhemiehen menet- telyä. Mitään erimielisyiltä tästä a- siasla ei olluit odotet aivisjakaan. Ky- Jymys, josia hiukan erimieUiyyilä il- meni, oli se, jpäöttiä:infö läs.ä edus kunnan päälöksesiä, fjijivniifiju piche- -miohen mmeitecy. Itcheriää kirjelmä ihailu sijalle joka tapaukiesia n-a.ko tcli- dä lämä pääiös ehdolliietsi silen, ellei kirjelmää läheteiä, jos eduskunta päät- tää tehdyn alotieen johdosta lähettää adressi n.^j oh on firjetmän sisältö sitten sowi:eliaisiin. Edellisiä kanina kan natti Viimeksi mainittn puhuja. Suomottarelaisten puolesia puhui Newaniinna. Vaikkei adr<siin lähet- Emistä koskema kysymys!wieiä ollut täsiteliämä-näkään iefi fjärt kuitenkin jo jeKofl ftitä, milä .iDresftin pi:i suome-t- tar-elarsren mielesiä pan.aman ja lämä selonreko oli jtlä Icatucr, että ie siuem min wei koko adressipuui'an penkin- alle. Waipaah ?rra Eino Zakari Z).-K., jolle kiire cm aina iuiiqen maslenmie- *.siä, olisi piflilän!^.' asian pöch., mut- ia janoi ^nkun itieilecu ira-kuuiianeen, ellei Plchemiesiä mikään mahti saisi pöydälleLSnoon suosiuni-i.in ja siksi luopui hän ehdolukses.a-.iii. Sosialistien yksimieiisen kannan il- moitti ed. Kotonen oleman, että he kannattamat puhemielien ilmotusio. Murra -sosialisti Manne." Pyysi Puhe- muoroa ja ehdon?, enä asia läheietläi- fiin perusruÄaki:valio:un:aan pi:?m- män lausunnon malnus:amis:» Mar ien. Ja myöhemmin toi.nil^iusla ää- nesiykjeslä pääliäen o'.i Ma>nnerin kanssa Puolet josiaiisleis:a .heidän „yk- simielisrä" kanlaanja was:aan. To- .'oi tahioi tilc^suuoen cllesia tv!ki:a ».lyölätekemän wäee:ön" lunieira. mul- ka onnisui siinä!owin huc>nosli. En ole Tokoin fuuflut koskaan niin jol- fuijesti ja Hapuilcmoit; puhuiimn. Daisintin sen jälkeen kun puhemies oli kehot:anm hänu: usioöia Puhu- maan, sekaanlui hi.i kokonaan niin et h enää Paljonkaan puheenaihetta näil lä walliopäiiwi'tä olemaan. Mutta parasta on senkään olla ennakolta mi- tään arvailematta. S a k e u s. Waltioyöiwiii» kir- jelmä hallilstjaUe. Tarkiöteliim eduskunnan maa nantain täysistunno-ja. Toi'miluswalio>kuinu sai junnujvtaU na pucken päbmän aikaan ivalmiilst e- -duskummn wiime islunivosscun ^'äät- lämän iltnoiruksen Hallitsijalle. iStit- jelinä ipaineiliin iliapäimällä ja lahe- Elliin postitse edusiaj'.lle, jotia se tar- lisietiai.sim eduskunnan maananai-,1- -laiisessa islunnossa. ToimiluÄvoliokunnan »««unia kir- jelmä, joka on miltei jama kuin puhe- miehen ilmoitus eduskunnalle, on sa- liamuodoltaan senraaiva: ZuurimaUaisin, Armollisin Sicifari ja Suuriruhtinas! Simä armolliscöD Avoimessa kir- jeessä, jolla Teidän Keisarillinen Z)ia- lesieetriinne on kutsunu: Eduskunnan ylimääräistlle ivaiiiopäiivill.' ku!u:van stMkuun 14 päuväkji, mainiiaan E- ousktmnan teihiÄvinä, eitä Eduskun nan on: 1)laa5>i,NMva „tarfeininar määräyk- sei "-fixiItdfuiMianncumoeiön ia Wal:a- kunnandaiuman jäienicn liitilM.j e niisien järjeslyksxislä T-uomcn Suuriruyii- Aaammnan wäeslös:ä ia ioi-iniici!ama >sanor-luljon jäsenien maalit"; 2) oiuictiama lausunio kalzbcsia laki- chdoiuksesia, jois:a loinen kookee »inuioen imijän alamaisien saa-ua- -misia oikeuksillaan >chdcnwero:silsi Suom-en kansalaisten kera", ja to~r.cn ..Duomen iwaltio:varaeton Keisarikun nan iwal:iciri?hasi0on tehiämjä maksu- >sa Suomen 'kansalainen vcrsocnalli- sesri iuoriletlan?an a?.'welwollisuuden -sijasla". Perusteena näille tchimville ar- molliisessa wal:iopäi!!väkutsumuksessa m: i-taiaan 23 a Uc i u n na n n ^ui.u osion ja 35>a1idiU'Nnant)iuimo.ii lhywäksi>- mään idä 17/30 Pnä kes äkuu ia 1910 <zrmL>llis!ssii wahwis:ciNlun lakiin nii- den S'wmea koskemain laki>on ja ase- tusien Miämisen järsesiiiksesiä, loilla on lyleisrvalkakunnallinen merkitys. Kwn armollisia esiki>siä edelläsano- lus:a waalijärjeslykkö:ä ei ole Edus- kunnalle a n ne ii u ia kun iiskenmain^ tuAsa Keisarikunnan lais>i on sanoriu, eitä Suomen Eduskunnan tulee -wah- ivisiaa mainuiu waalijärjeslys, lienee edellyi^ily, e.^tä Eduskunia nialiiopäi- mäkmsumuksen johdosia, ilman eri a- lotetia n-ol-misiaisi tuon nxiiilijärjcschf- sen ja sen inukaiscÄi fiiren to-mii^.v.si maalit. Milä iul-ce muihin >va!::ov<i'N'äkul- suiiuik^ssa m ai nii luihin asioihin, on keisarillinen Senaaiui Talouso-sasion Varchuheensch^sa Eduskunnan Pu- hem!ebelle 16 p:nä :ä:a kuuta ro-imiie- lun kuseen ohella t'dniia;j!fo jacita lviksi l«ÄMmni>x pnue-.u: suomen- ja ruotsinkieUipl käännötse: Vieisarikmi- nan MMislermeuivosio.i lekemisiä la- kiohdolukMa, joisra Eduskunnan oli- si annckMva lausunto. CouskiuniMe snen annetmien teh' :ioW<erin >lva-rinentaiiiar. Keisari 1'unmm miliiiUormeuNosio t: Moi a li laa lain elhd m uksia Suoman EduZkun- nalle. KaiiSiAta näistä syistä Eduskunnan Puhemies ei ole katsonu>? mahdolliseksi esitellä iMailt-iopäimäkulsumuksessa mai- nii^ujsai aisioita Eduskunn"u käsitellä- tmftsi. Eduskunta on ylsunielisesti hylväk- synyk Puhemiehen Wal-iiopäiiwäjärjes- chkseen perusimvan meneitelyn -ja saa Teidän Keisarilliselle Majesteetillenne alamailsmidiössa ilmoiriaa, että EduskuniK edellä esikechis- kä syiAtä ei ole ivoinur ryhtyä kä- Dielemään armollisessa tvcKio- päilNÄut suinuks.'sia -mainittuja asioita!. Älojouhlimäen jnielle jääm)t oja 0,09 «manttaalia, jonka edelleenkin o- mistaa osakchhtiö „G. A. Serlachius Akiicbolag". Puhemichek allekirjo!ltiwc>lt oleman kirsjelmän eilen. yllä- Virallisis^.m. yleisiä uutisia. SilDOiii ninitgtfii. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Waltuttsmieswaali tioimitetaon tänään kello 6 i.p. Raati- huoneella kunnallisialon alakerrassa. Walitkawana on 12 lisÄvalkuusmiestä yhdcAsä wakinaisten waltuusmies:e:t ^ 'lamimoille jMa ei ole parempaa en> kansp pääitämään m.m. oman talon rakemamiiseska kaupunkimme kauppa- koululle. Sitäpaitsi mailtaan »vaki nainen waltuusmies ensi muoden lop- puun asti tohiorl O. I. B r u m m c- ,r i n sijjfiö-n. Maali on siis marsin tär» keä. ; ir,nosnm»t. Miclipiiciliään on nti Cff* ! tciwiu>ff >sa'la^isli, muna ci hän ole | listaan kcnc li okain ptjrfuuj: aarcltaan 1 t.^lyllämään, tuskinpa kuulunee wiral» liscSn edes puoilueescenkaan. — Hcli.2. 1 — tiysymys jotaniäca jijoiltamiscst» lpos ensi jun-nuntaina lokaklumt 2 pnä Tammisaaret» raueunut. ä»iiIäU 31 Pr. Äo 11 ajp. Uudella kesämdallaan Tam- ^ ^uiumjaarcn ipereella. Ajot tapahtumat jeuraawis- l ^"Pauigin lviransma.jel 1aanc« was- ^'a Arjoissa: 1'jar>ja: Seka Suomen «tiä joie- raslvelrijet Heinoset joiden ennäiys on Clla J w uw ^ wenä>.äijen joimoacn RawltilpaUut. toimeenpanee Pohjois-Hämeen Hip. taanouaa tvcnäiäislUa j<uclaewlran» omaiMa sähtäsanvuian. miojä ilmotc- 1 m. 45 sek. 1 km. tahi parempi, 3 km. »naakalla. Palkinnot 250: —, 150: —, 75: —, 50: —. Sijäänkir- M us 20 >m5. 2 ja-rja: Suomen -rotu-ilsille hevo sille oriille za tammoille joiden ennä- N)s ei ole parempi 1 km kuin 1 m. 45 kuuluu olciuan laariin tumcijaimuun sek. 2,000 m. -maikalla. Palkinnot: pääu^ön «Manrii. Ai-apaimallä ma»- 100: —, 75: —, 60: —, 40: —» 2C:, Iu»miwt nämä upjccrit Kurkelan ran» jvjeiiMmiij-cäta Tauunisaarcen on joa nut :oisia>iotsi ramvo:a. — Sotauäfcäld Culunu? T.k. 22 pnä nähliin luillaivan loiine «venäiäislä ten» raalie-jötimnan upsieria, cwcröli ja kaisi uve r^>: i l u u rnan: t ia. v^iverstituulnanltr —, stsääinkirjoilus 10 mk. 3 sarja: Suomcnrotuisllle oriille Nuorsuomalaisten Nuorten 'kolkouS on ensi perjMlZiina. klo '/s 3 illalla Kuinnallisialolla. Ohjelma on eiiltäin hauAa ja Nxiihieleiva. Pait- >Kenira<LikIuilve>rnööri on yhiyni)t se- $ Lchden-mai-kan seloMis^ on siinä naatin ipÄlökseen koul»uylil>all!lul!jen i^ucva ja laulua monenlaista, on -ru» la-n!jaIl-Muosasion sihteerin lakit. kand. »v:eiläpä k>uwaelmakin. Tielaki -Tainuli Walee Kosken nmiutämijestä lv!a>inen ,/nuori" saapuu kokoukseen. MiaT-riuikiäJnitit Ui ikutsihie-eriifsi jÄä touAMHalldm-kien kamreerinalpulachan Frans Eiiiiit Souii-on ni-mit-lämijestä louiui)1ilhalliluljcn kansa- ja alsiimial- l isuojMon ka in rec r ik si. — Oikeuden harjoittaa hammaslää kärin tointa Tuomcsja on saa-nul ^e- näjän ala!»ainca iKtinvuta»dtiäfiiri 1 S. Gminaiin. — Teknillisen korkeakoulun talous tieteen profcs>orin wirka. Teknillisin lorteatoulun n^u'.vonaniawa komilca on se naalin käsiysiä anianut iausun- tonsa f il. tri Arjö Jahnssonin senaal- liin jällämän kirjelmän johdosla, jo- ka koskee 'torkeakoulil.l ialvuslie:een professorin wiran täyiiämislä. K^omiiea ei taiso tri Jahnssonin e- siuäneen syiiä opeilujakvlleöin asiassa taynämien aslanluni!jcin ytsimielis- len lausuntojen nojalla tekemän pää- :ö'i>n muuliamiseen. jolla tri Heikki Rcnivall on ty?ymykjesjä oleivaan ivir- kaan nimileriämätsi ehdoiettu* — Kansakouliiicn punicrhaopclus. MaälaiÄanialLuiuia lvar :en l «rko :e- lun puuiavliaove.vksei neulojan :ä<i orcat hatVeei pniuarljurit Emil ^ordberq, Oskar Ä c>! erwo, O. ?J«iirt Hymönen. Uufoet pfentt moiioa; kokouksen ai ta na ilmoiillautua. ieumann. Kalle W. Henriksson ',i tämien lMÄmisecn -nähden on ollui 'ä se kolli sosialis:i:k.i' ..herraspuolnci-! iräluämäiöniä ol:aa In>oin:oon, t: t ii siin". Eipä ihme, erä Tchydergjon ,17/30 piiiii kesäkuu ia 1U10 annetulla ti mä n johbosia meiiei:! puhomisen ha lunsa. Dnhemiehen menei'e!y bywäkiy:tiin yksimielisesti. Evus!un'a oli siis pecnänyl olla M^matia käsitelläkseen Denäjän ministerin lairiomia uitä läh??,ämiä «esityksiä". PäimäjäriesDlseösä oli loinenkin a- sie. Kolmen puolueen edusiajia oli Khnyi «hdotuik^en adressin latxiiä!.-.- jes:ö. Asiasia syn:r,i milkas keslusie- lu. Kaikki myönsimä:. ctret cl-rei-siöia mikyisin ole mitään käytännöllisiä iu- losia. Muiia adressin kannaiiajain taftclra pidettiin eduskunnan melivol- i juniena täÄä lan'ail0ii'.assa asemassa eiVtäö -perinpohjaiiemmin sanoiisivan- Keisari-kunnan lailla ei -voi olla 'lain- ,:voin'.aa Suomesi. Ten säännökset törlcäamr 'tärkissä foiibtu kumota Zucmen lainMdäniöjärjesiysiä ja Suomen 'kansan !kiwan!?aa itieiveroi- Mso^kcuiia. Ne tulisiivai siten olen- noiftUa osiliu muuiiamaan Suomen perustuslakeja. Mui:a ianoiut 'jään- nölsei eiwäl ole si?n:iir.cct siinä järjes- iykjes>M kuin nämä poruc-luskaii: m?a- liwa-l. 1772 mucdcn Hallii^smitodon ja 1906 muoden Wal.iopä>.wäjärjes- lyksen Miukaan Keisari ia Suuriruh: — BZaasan lääliinhallituksett kans^ listitsi on inimiliel.y jenaalin ylimää- räinon koipililN Wilho Koskinen. — Pohjois-Hämeen Maamieskou lu» kannatusapuyhyhdislyS on anonui, ciiä frlls marras. 1 '.ns:ä 1911 iukicn 5 ivnsl m!yönne:läisiin ja:l^-:u ja 13,000 markkaan loroleliii ivallioapu mainitun, Wilp>niiaösa sijaiisewa,c Pohjoiö--Hämcen '.Viaaini^Sloiilun yllä- p^.änii.jetsi. Ä^aa!iw!ljcly^l)alli'tus on ;'uoli<inul 12,80<J m5. — Kuntain lainat. Kmvernöörin- lniirasiio on wahwi-lanur kuli na n joulu-I. 16 pnä 11)03 .eieman pää- iölsen, jo'.a koskee .15,000 n-.kn suurui sen fuolcriisUxnan hankliinisia?vali:ol- i.i -Ii>ojät!iveil tansakvulurakeniiukseen. — Waiwaishoitoasioita. Tmnpc- recn wai.'vaichoiiohallilus pääii: per- jania-i-na ipitämässääil kotoutsessa Hä- meenläänm tu>wernöörilia anoa, el'.a tumernööri, wel!woi:iain Äiiiuin llvai» livaichoiichallilu:-s>:n ottamaan hoi- ,;oonia leski Maria koskisen sekä stiä- fai.il meÄvoiltvi-si Äinain ivh:n >kor- ivaamaan^ ailojalle hoidottaan ui? a n- aÄlisen alivu-sluksen i6:lla .l.fila ja c- öelleen ii:lla mklla imu auo es ia. — Lileusneumosmichen maali wi- m-ilelaan inuiifimia lokakuun 19 pnä M o 6 iJj). k>un!iallis!alolla. Wwkaa -oN'-ak, kuten lunnotlu, hake- neet lNKsrakuomarit HsÄmar Holl- in e -r u s, Jcilo A h l r o i h ja Toivoo A n j alla. — Cfli Luolahden konscrnsta huo» ncuianime wi.lä. Lippuja saa Wei- .in & Göösin iiirjakaupasia ja illalla i>N'elio>. K-onscr^ii' alkaa kello 1 /« 8. — W. P. K:n Voimistelu- ja Ur- heiluseuralla on kokons iänä-iltana klo Z Pa!c>iUNlnamaiolla. — Ä)!yyjäiset l>oi>neenvanee Ilvväs- .'ylän maa!:urä^unnan Äiakonaattiyh- >di,siys Tou!luimäcllä piläyäcknevaesa ensi laucranlaina lo'atn-iln 1 pnä klo 3 ; ..p. diakeniaiyon hymäksi jeurakmmas- s?.' Dhjvlmosja on puheita ja kuof- laulua. Lchj»'» '.vastaanottama: pait- si Tc>imilu>nna.n> pMamät jasener myöskin iilse 1o : :ni?unia intiyjdispat» mänä mainitussa paikassa. — Toiwo° iaan tuujc» a osanoitoa. nättHiä kiitin 1 m tn. 55 sek. km. 2,000 m. maikalla. Palkinnot: 75: —, 50: —, 35: —, 25: —, 20: —« 15: —. Sijäättkdrljoidus 10 mk. 2 ia>soruls Handicap) ajoa 2,500 in. maikalla jolloin 1 sarjaan tulemat he- ivoser ennä tiellä 1 m. 55 sek. ja sitä paremmat. Palkintoina pokaaleja. Heivosien tulee vämrää mähintäin 148 cm. tahi olla kaintakirjaan merkit- lyjä. NÄi)ttäkää kamtakiriat. SisäÄnkiivjoclius tapahtuu Hippok- sen rädalla lauantaina- klo 10 a.p. ja i a likaisi ei aa n hrtwser heti lijäänkirjoi- iiuifkn jäTfeen samassa pai>kassa. Samansa tilaimudessa kilpa-ajojen -älkcen Ylviiniieiaan suuret amomobii- lil>itpaiiVu-t. i-:v. — Kruunun jylväaitat. Sen joh- ms Suomen Eouskunna.t suostumuk. dosta, että -Emijärmen kunta on ano- plla sääiää lakia Tuomelle, minkä o» nui, eilä tunnan o:niswiua, inutia hessa Hallitsijalla on oikeus hallinn^l--' ttuunulle wäliailäises:i w. 1670 luo- lietä tietä, s. o. ikmr.i tvaitl-eipäimäin! lvnleliu jyiväaitla jälleen tunnan huo-- s-i, kuin miiä puhemiehen ilmoiukjeen! myötÄvaikutusia aniaa aieluksia e- >aan luomuieilaijiin, on jeuaaltr maa- penismmassa tirielmaöic »voidaan ieh-! «iillä aloilla wo.masia oleniien lakien rännyr, eitä mainiiiu jyiväaina on E- S>i. Toisaalla la-is pidettiin enempää rajoissa. Laiia periisiiislain muutta- mijänoen lunnalle iotai|ixt uiuieiiaira ..kirjollelemisla" — niinkvin Schy»' mijea.ii w».daan jen ivuoksi sääiää ai-! kuiie^tin sillä ehdolla, <r:a jos i-citui vergson sanoi—> turhan ji aiiän wi>' neas^an Eduskunnan iuosfumuksella Eivi^ävioen lulilataisis:«i ^vasiatiuu- N'-'lämiienä. Siiäpailsi edustaja Ne- siinä sär^jesiyksessä kuin Malti-opailvä- des»ja >suoriitaiwal '.veronsa luoinioöia, n>julinn<in edellä mainiiiu puhe sai järjesiO tarkemm.n määrää. Sään-^wiliat owa>l kuleteilaiva: kruununma- monen «pelkäämään, ette ykilMlelisuyt»! nölM 17/30 p:liä mi ime kesäkuuta si-!tajuniin Kuortaneen tunne a tirkonty-- lä adressin sisältöön nähden nitisi ole- tä livaslckn o!ra. synlynec:. ykiinomaan! ^^ja. .renäläii.nä lainsäädäntötoimenpiteenä ^ Läänin tuMeriiöörin lehujä senaar- Keisarikunnan lainsaädäntölaisien tun cjivijljeai si;uä miien on menc:e-lä- ksutia. N<in:ä säännöliet samoinkuin wä sanoius>sa ivilja-aitaSja ehkä talleie- suhlern, on senaalli nyt lehdysiä csiiytsesiä iiinön- timyr siihen ja määrännyi, että jywä- aiia^a säilymiy kruununomaisuuS on julli>ella huutokaupalla niyyläcvä. — Maanmittaustoimitukset. Ku- soetnööri on hynzäksynyi jc >vah!vu>:a- nui ilvaramaanmittari I. H. Ääliön ioimiliaman tilusten lohkonusen .^'tcu- ruun pnäjän Suolahden iy.aöiä -sijair- jeiran Kiivijäriven 0,33 manitaalijes- :a periniölalosia erole.ulla Alajvuh- rimäen 0,094 manilaali.i iveroialolla ja määrännyt lo-yko-osai seuraajiksi i:ienäiM tiloiksi: mcan maikea saamuuaa. '.'»iinpä muu- lanai edusmiiil ilmoiuimaikin n! menemään Nem.inliiinaii puheen joly boi'a mi>ll:aneensa mieliämä. Ä.i nffellä adressiehdoius sinen hiiläi- :ti;x;in lrakiokumazu lähenämällä. Eduskunta on m siis :ekmyl rak- lcz-uns». Nlstmi.^isi.i cltiia siilä, el- :?i se ratkaisu moinui muulla inc n o!- la. Erimiel?iMiiä oli toain siilä, oli- :'i f o <tuskuniion se!> liiiiM piiänyl !v: i.: |oor:n lehdä. Olisiko eduskum,al li piiä.ö.sen^ä särkee., hvläl.ä ien käsiiel- läiriksi ilmotetul tsi': ollu: tilaisuni- !<,k'cn adressin malm ö:amiieen arivc^iraion asia. ;'jhtä anvaamaton- maalimlkksia, mitkä perustuslait !>iei- niih iiT fcrustuiua:! määräykset eiwäl Iliu tru-ununomaijiluden siis cle!:rÄhvcii:a'.v!a Suomen kansa- laiisille, ei Sumnen miranomaisille ei- kä Suoinen Eduskunnalle, Niitä ei moida noudaliaa Suomessa. Tälliä johtuu, eriä Suomen ^dus- kun ia ei woi. maan y.-ru^uisl-.ikesa r;f« kamalia, ryhii>ä walt<-i'ä^oäi'utiul!n'uk- iessa anneliusen tehiÄvicn lämiämi- s<cn. « Silii patVfi c'dus?ai:lle Kaunoiksi ia- :t ■ Hi.-rM? lilt'i®[)do:u'iici .'iaiär lä»>:a niitä iu tn, mite» asiat täsiä etcenpäin nyi k:hiikywSl. Lltulen. tiiti minulla tu ta iva i> lainmukaiselle «loneelle. Wat- riopäi^äjärjestyklsn mukaan annetaan — Tornion raittiuspnritoiinikunta implitft i.tin 18 pnä piirinsä raiilius- puhujatsi hra Taaivi Ikä:ralon Uurai- sls^a. — Haapakosken puukonisjuttu oli i.kiii ^0 ipnä esillä I>,,väsiylän piiä- jän varsinaisilla sylMäräjillä, muna t yli ään ly-, je io pnä pioenäiviin aiöiiiöröji-in. Puulottaja passitetuin W«'. oi,a n l ää n i nwa-n ki l a a n. — Maatilain kau.p?oja. Toimini mi i?l.B. Finland Wood E ui. joka o- luivAiia -suuren joukon ;n:tjaauiM<i >ics= ii- ja Ilä^Suoi»ossa on ivälitirjalla l0,U0^) 'inlii lauppahiniiasia lijelliselle Juho L.-imäiaiselle Kimijänven Pitä- jän Pudasjäriven kylässä myynyt kai- t ui !Äi!pumäen mäkiriiiiiasja ciewan iiiuan wi-^eriii.Isineen yiin i tar.anouicen setä Hcpotoski ja Sal^neniaus-niinisc-t ,paIS:aiiIal ilsenäisinä ivercxi ma!sawi- na liloina. Tilukset sijaisivat ^iannitan rälssi- lalos.a eroteiulla Kyiöiän rälssinlalla ja on ne lcUonut waramaamni>uari 3. F. tappio. Sama toiiminimi on o,JOO inka kau,ppalhinnasla tai. ^alle Häkkijell: myynyl Äsonjhuikon ivervialosla ero: leiiuun TallMolan ia>on osuuieen Äy iväskizlän Piläijästä kuulliivait maa- alueen. i>dt:nitään on sama loiminin.l 13,500 min tauppalunnasta nu^ityt »iciioasen meroiatoö.a eroieinlla janian nimisellä merotilalla Laukaan Piläjos- ja loytaislun Koiipalsian ja Laitti -siiä iinipäroi-wäl -mi-ljelysmaal, ilnppelfor- ivan lpa-l^.aa ja Äuiion lorpan maan lijeiiä^eiö aitaisi. iLol/iomi»io>imiiukjci on uMueiT.it- riiKuu<iiSio lvaAvistanut. — ttansanopistat»ton»> Lahvrssa alkoi tananluina. Lsanoiiaji.i oli tl0.'nuksecn sac»punur run.saa-sli eri puolitta «uo- m e a. ^ohlcqja A. Ll-o^c>ncn 'lausui ^sanotia» M -icmvcluUcih>>. .Zärjeslmvään loimi- -tunkian ivalir-iiin johmjar N. 2»aililu, 91. Liatta ja Oi. Majoncn. Taotaslajsa Lau>ri Mäkinen pm talsi lucnioa ttciffirörrtTit ja 7oi:tcclli.suudcn iasival-la-ivasla. l^hiciskuiinalllscs-la ja >tan>samaloAÄelli.sesla merti-chtjeSlä. Lcntr^«n johdosia luil^iitui lvilkas ja >c^'ctlawa itestuslelu. Viaislcvi Lt. E. Lttvlilahli piti suu- rella miclcnkiinnolla tuullun .sitclm^n -niie-iä nätÄo-hdi«:a, joila on otci-!awa huomioon kattsanopislvjcn »voimistclun- cvctu!!,''ec,'a-.' McffL-,ii3ta jatkui s»nnui'.:alna. kauppaa kostewa tiedon- antotoimisto. .^.auppaa koskema tieoo.i.i::.-.> joka ulkomailla jo -on saamuitanut suurem- moisen laajuuden ja joka siellä on muodoslunm tärkeäksi iekijäksi taiou- delliiessa kehiiyksessä, on meillä täy- dellisesri laiminlyöty. Senpä takia on usl-n ollut sanqen maikeaia hankkia ivähälpäiöilsimpiäkään ticictja kauppaa ?os!eiv.sia lhsymy^sisiä sekä asianu- .c.sia koli- ja ulkomailla. — puute jo* ka ojallaan on wa.ku:ianl!i taleudelli- lehiniksen ehkäiicniiseen joka erit- -äin on ulkomaille wail»ni:anut liik- harjoiltamiseen täällä. Tämä Puute on aikakavskirja Me: caiorin toimitukieflc an:anut aiheita perustaa erityinen kanppa.t koskena i,-.d5nantoloimisio — Mrcaicrin lie oonenloloimislo — Mereators infor ma^iosbyrä —, s olle on annettu ieh- .-^r-äksi ^pakvella rjfciiön niiit hyivin kö li. Itiin ulkomaalla an.ainalla tietoja >i!oudcllisissa I'y'ymniiii^'.. To.mislo ilmcinaa näinä päiioinä lähetiäinäs- 'ään ticrlolirjcesi-', etlä se tässä ah- ko-:ulsessa on järjcslann. er.iyiien kir jasicr. seiä ryhtynyt lyhteistyöhön er< nä.sien henkilöiden sa !ai:os:en kanssa seka koti. että ulkomailla. Zoimisr-on tehtäivä.n tulee määrät .i>ä maksua ivastaan omaa licloja: 1) elinkeinolainsäädännöstä seka sen to- leuiiamisesla käy:änni)s>ä > 2) taloa- dcllis-oikeudellista- Latm olewist^ky» iouiyksisiä; 3) lalovdell-e-ulasiollisisia i,:u; 4) muista talouoellisisia knsnmyk si-lä. Kluiiientaan ei- anneia kreÄii-lii i^dc-nanioja. eikä myösi!"än sellaisia, soiden aiuominen ilmeisesti wah:n- ^oil^aisi y.lsi.>i/.s!en eluja. Tiedonan- loja woidaa-n myöskin liiaia. iSiiäPaiilsi ^n lo misto päättänyt jättää niinIiirän koiimaisclle kuin ul- koma.'selle sanoma.cydisiölle uulisia, iauomai^hli.ir.joilutsia y.m. laloudelli- ftss-a iyslmiylslssä sekä. erityisesti har- rasiaa elttiieinojamme tunnetuksi lcke- mistä sekä ko.i- et.ä ullomailla. Kieilvmäiiä t-ulee verusteitll tiedon- a-n.oloim.siio, oikein johdettuna, tyy- oy'lämään t-i.h.elliisen iarpeen ja on toi- -iootiiairaa, etlä sen zoimima tule« me- iles.ynlään. Toimison osoite on Arjönkalu 27, Helsinki. Cuuimiielman ja lähempiä iictoja sea pMet.äessä. — Suomen maamviljclyshallituz saanut yhden korkeimmista palkinnois- ta Pietarin lypsykarjanäqltelysjä. En- si maisessa yleisiven.ilaisesjä lypjykarja- näyiielysjä Pieiar.ssa on jaettu pal- tttinot. torkeimmisla palkinnois- io ja kunniakirja on aiutetut Suomen nuiflmvitjely-chMtu.'><Ue näytteille a- seietusta ilä-suomäkisestä karjaN)h- mä!cä sLlä jen ioimitnasta karjaroiu- jen p>a>rsniamisetsi. Maria Cftroumuirut wa««itsrmi- r.en. ÄotilarlaÄltlsen ariocltaan ole- n.-an isamo-ista syi-s!^, >al'.a nti Linjaisi sisaria, V:ra ia i.'jui>»r Oilrou- moif, aÄ.l-luin wanqil!iin ja ivicllin Ptciariln, joc-sa tvi-elälin otvat tullinlc- !vzr>kitaSsa, nmn. se, että heidän epäil» tään luulmvan jontiniaijxn täällä 2uc* ntcssa iviimitvaan iumataiiceti tvalianku- moitfscfli.fccn yhdi-liiks>.'cn. Paittalun» naiia anvcllaan uututen, c:tä uit C|Uon» Mllsfia on iliknajun ivaittollisca pellitin puolella pidciiy tvko jtimällä. Nci-li Ma-ria Lstrou-uioif »n syiilynlit nasia Muhoöscllc ja siellä lählnvät Ltii- mintiä lohli tai«vai!»m:aan. Millä oailicn upsccncu iäynnin tar- Sikuiisena lienee, stlä ci jixtrmuuDcIla itcdeiä, muna jotain tekcmislä juurcm- a ta n soia^va-unan sinne ina^iiuamisen tanssa heillä lienc«, loskapa Lulun wi- ranomaiset oavat ryhl:)N-.':t lawall?malla tiire«llä omamaa-n iifjiäiijtii:i Iitlanic- hil.ä ifciioa iuinia paljon siellä oHi saa- lamissa ruoka-aineita niinkuin ryyniä, lauhoza, kauvoja, lihaa tai eläevää tar- jaa. heiniä y^n., ja kuinka pitlÄsi ajaksi ja kuinka juurelle joukolle. VtyöÄin ha- luawM wiranoma'.set lietoon-sa h«voslen ja ikäiiryjen -Uavun. Nämä puuhat wiittaaivat siihen, et:ä jotain iazvallisuudesla poiiieamaa on nyt tokcillä. — Kuva. - Satvonlinnan poliisilaitos maa- rätty uusittcavaksi. Samonlinnan kau- pungin maisuaaiill: tähellänläejäält lirjelmässä on Mikleiin läänin kutvcr- nööri käskenyt lnaisiraailia ryhty» mään sellaisiin loimenpuensiin, etlä kaupungin poliisilaitos, mikä nyky- ään ollen ei ole jopujoinnusja helmik. 18 pnä 1904 annetun ajeiukien mää- iÄ)sien kaiussa, jätjesteiään uudelleen silen, el-lä sen päällilkönä :uiee ole- maan tomisarius ja että laitos jäte tään ennen lokak. 15 päivää Noniasat- n,en kihlakunnan kruununivoudin ja Sääminqin piirin nimieiuiehei'. hcl- iuun siihen astt 'unms poliisitaiios ivaslaisuubessa, :ul.'> ehkä :oi/n jär- j.e:ety.si. Muun järjesiylsen yhley- dcssä maalii ku-ivernööri poli^silaiiok- en mie>h Siöäkin joniun loerran Iisat- i «vaksi.' — Pirtun salakuljetus rajalla. Toi^Isa.ic-rsiama M iaas tapahtimul iällä teriaa salakuijeilajain ies.cn on- la ra onet u. Suistamclaisei Jgnoi Tajatka ja Mik.o Äsanasjav otiivai iäh.>.nec: pir- ■un faliiiin rai]an :oijctia puolen. e-.>tottaa Khiiin kahdella he.tzosella ja piriiualuoiiin kokonaisia k^yoelsan jätkiä, jo:ka sisätsimäi lähes 200 pulloa läiä ilojuomav. Kummallo-kin hetvo- sella oli neljä säkkiä kannel:awana. Ta- ja Asonasjsm pääsiivät mncllises. >:i Suomen puolelle, jossa uiiiä oliivai iva s.ocl.no t t omassa Tasa i a n m ol e m mai pojQl Simo ja Mitbo setä Afanazjeroi» lanko Ilivan Paulow. Martalla syntyi riita Tajakan poi- :a!n ja Itt>an Panloniin -ivä.tllä. D^.l- jeks-et aikoimot härnäiä Aafnasjcmin hemostv, jokia putoii k-ttsi pirliuiu-kkiä maahan. Siiliä ryläsässä särkyi upeita pirttupulloja. Seurau!scna oli rappe. Iu, jossa Mikko Tajakia iskeä I- ma n Paulc-ivia puukolla kujienkaan on- nisiuimalia. Strä was:o:n loinen we- ii ja: pysyit käteeniä ja ampui sillä I- Vanaa niin että tämä JiMtiri maahan, johon Milko wielä iski kirjeellä sel- iä.in. Ittxan Panio-v jäi sii-hen lain- noisissa makvamaan, josia sinen A- fai'.asj<w kulotti hänet lähimpään ky- tään. Tämä kamppaili! laPahtui Uuk» [ujäUiticn ja Pallammen seuduilla. Blik-on ipäiiioäl koetelliin Iivanaa hoilaa kylässä, kunnes oli lopulta pck. ko lähetiää hänet lääkärinapua j<ia- niaan. Llka-irarsi on näet am>an sä- piileiksi ammutiU. Sellaisia -surullisia seurauksia iiiZä cn Pinun sala>kuljetil'.'.csla. — Laat. — Carlftrimi» liike Kristiiuanta»- pungissa. M«rca«r lerioo. stlä y^cnsä oli pidci^ Carljttömin liiieiiä sangen hymässä a-somassa olaina, mut:a niin :i tuilcnkaan iicne oistanlaira ollut. Leh den tietämän mukaan tuonilieklecn ivoihto lerki tvain 1'/, miljoonaa Marikaa eilu S miHjoo-naa, kuten A^eltn ailats.un» ntin «»li ilmoiuanut. Tatoaraivarasion pili olla noin 7CX),00-0 nti,in anB.ujen, multa imvenleerauvia ;or.m:etutc£ia huoma-uiin «itä j« tuskin oli 400,000 nUn arnvinen. LLiime kuuden wu.dcn lulue»» sa ei ole »chty >kirjanpaälös:a eikä liene m»ösiään »ounilelln säännöllisiä tatva- ra!varaswjen -iruveni-cerans'^». !>.dennä« kci«ä on, eriä Iitit on useampia tmioaa niuilcnneilyt ttneuotiila tappioilla. ?itä >u> iin Junjsuuat johlaiua: henkilöt, ko»!a f;ijanpwo on ollut ian^en pulterllic-ia t»kä ltirjanpäälöslä oic :chiy jiucn 1904. »o.mmimi ei ole :iitn. koskaan kay::ä» ny:, ka^stnlkertaisra ,ial'.aiai:-:a ltrjanpi» ica. rvaan on iillä ollut omamallin».» ytjinkertainen kifjanpi-:«nsa. Toiminimv ei mystääa ole täiz.iäny: hymä!i!s«en edrrlliisia kac-ja^aietinutiia. ja ?dullu»ta tyhcunlptalka-öia iu-ot:o-a, ivaan lijä-Men-äjällä ja on Ä-.'näjän alamai» ylipäänsä l«lhnyk ostoksonia epäcSulliscs- Minikälaiöla luo-tonan'^ on ollut, käy ie.iville jsiiiä, etlä enemmän kuln inkrt axjDo&la liickaw«kselciiä on enenimän -whi »vähemmän arlvononna. Missä au äärin -saoiaavar otvat juureinm.it kum nen, wai-kla >hä>n jo nuorena o i ivanhem» pitnfa kanssa isaaPunut «uamrcii. Täällä hän on -käynyt koulu n s. i, päävicn yliop- pilaaksi ÄZiipurisla ja juorir^aen iv:na lLOS fil«io-siankandilaa:li:uttinnon Hek» fiiiflin yliopistossa, hylsystä w. on tj.in ollu-t lucnaijänfi-Oicn opeiiajana ;Hii» hturäen yhtcis-kouluSsa. Iällään r-n nti X.'. noin 2G avuotja. L»on!eeliaan on hän hiljainen ija waii!eliaj kaik-cöia julkisuu* tcsla syrjässä pt)sywä. !yö:owericnsa ja paillakunialaisten le-kuudc-^sa on ollut hywässä juv!siossa ja opettajana erittäin wetat, jotka nousemat 2 '/» miljoonaan ii/aan, on ilvaikca janoa. ilitlcn eiicn mainiisimm.. on toiniini» men puoloSta maanantaina ,jä:eiiy toit* kur-Ä-ichalkcuius. — Axelini» uxikclijntut. 2iuciai» aamuna Ilo lO:X :-ä oli w kk il laivana nti» -den «vekselien oikeudellisuus, jotka itxc»