N:o 64 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa (36:s Vuosikerta) Joensuussa Lauantaina 11 p:nä Kesäkuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppanström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en. nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna toukokuun 1 p:stä 1910 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,45—7 illalla. Arkipäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8—12 ap. ja 4—6 ip. Tulevien postien osasto kello 8—12 ap. ja 4—6 ip. sekä 6,45—7 illalla. Huom.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 10,45 ap. etelään lähtevään ju naan, ennen klo 9,30 ap. sekä pohjoiseen 6,15 ip. lähtevään junaan ennen klo 5 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,45 ip., arkipäivinä klo 10,45 ap. ja 6,45 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä varus tettuja kirjeboteloita myydään arkipäivinä: klo 8—12 ap. ja 4—6 sekä 6,45—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8—10 ap. ja 6,45—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5,80 ip. rautateitse Pielisjär- velle y. m. pohjoiseen, klo 7 ip. tiistaina, torstaina ja lauantaina litraan, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelie, Sotkuinaan, Taipa leelle, kb 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,30 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 6 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9 ap. ja 4,30 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliiterin kirjakau- Easta ja Ansu Hämäläisen se- atavarakaupasta. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9— 11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9— 10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. Hammaslääkäri G. Lindholm Ni kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk. 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa A. Hassisen ta lossa sairashuoneen ja venäjän- kirkon viilillä. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaisboitojohrokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello lO.stä e. pp. kello 2:teen j. pp. Kansallis-Osake-Pankki klo ValO —V;ä2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake - Pankin kontto ori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki lauvantaina kello 5—6 ip. raatihuoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 9—2 ja 6 -7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna joka lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki lauantai klo 4—5 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorison kirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6—8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1—V 2 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviijelysseu- ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä maut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. H. Kinnusen < Joensuussa ( | vastapäätä sairashuonetta. | Valmistaa hautakiviä, graniit-l tiklvistä tilausten mukaan. < 1 Hintakyselyihin vastataan. | liata tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitomossani. Kouluvihko-! jen ostajille edullisin ostop. Sei-! nätaulut laitetaan siroista teh-: daslistoista. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan.] Hinnat kohtuulliset. I Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. | Nurmes, P. Kilpeläisen talossa - Ilmoituksia. Hammaslahden ja Tikkalan Nuorisoseurat viettävät yhteiset iilat arvokkaalla ohjelmalla ensi sun nuntaina t. k. 12 p:nä Ham maslahden aseman läheisyydessä Matti Simosen perill. talossa, al kaen klo 1 /i5 j. pp. Pääsymaksut: kentälle 25 p:iä, molempiin näytöskappaleihin 50 p:iä ja karkelosuojaan 25 p. Huom.! Torvisoittoa! J isioimisloimistn (Omistaja K. H. Lundholm) Torikatu 6. Puhelin 180. Suurin ja vanhin kiinteistöjen vä litystoimisto Pohjois-Karjalassa. Vä littää maatilain, kaupunkitalojen, metsäin, huvilain, tehtaitten y. m. kauppoja. Uusin seikkaperäinen maatilaluet- telo N:o 3, joka sisältää 170:n maa tilan selitykset, lähetetään pyydet täessä 20 p:nin postimaksusta. Joensuun Asioiroistoimlsto. Torikatu 6 — Puh. 180. K. H. Luadholm'in Kenkä- ia kalossi- = kauppa = H. Rasin uudessa liikehuoneus- tossa Joensuussa. Suurin ja ajanmukaisin - kenkä- ja kalossivarasto - aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. H. Litmanen ?akuuttakaa hevosenne Turun HeY0s?akuutns- yhtiössä. Asiamiehiä t Joensuussa: V. Kallio. Kontiolahdella: J. RäsfLnei. Pielisjärvellä: M. HOMkaseo. A. JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy varastosta Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 m. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »Kuhnen». Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, Kaikenlaisia Lak- kiastioita y. m. Kuosikkaita ja sopivia Naisten palttoita saatte aina hyvin valikoidusta pait- tookaupastani huokealla h-. h M. Koivula. t. k. 16 p. kello 4—6 ip. kanne taan raatihuoneella kuluvan vuoden kunnanveroja. Verolippuja, joiden omistajia verolippuja kannettaessa mah dollisesti ei tavata, saadaan raa tihuoneelta edellisenä keskiviik kona kello 4—6 i. p. Huom.! Tuokaa hyväntahtoi sesti käypä raha kantoon. Joensuussa Kesäkuun 8 p. 1910. A. Petrelius. Viipurissa - Rautatienkatu 5 ] Aseman vastapäätä Tarjoaa siistejä ja halpoja huoneita, alkaen Smk. 1: —. Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Polkupyöräliike -- Viipuri Pohjolan ja Maununkatujen kulma. Telefooni 945. Kun kaunista tikkiä vaatteisiis' tahdot Ja kukkaros hyötyä samalla katsot, Käy Joensuuhun Antti Lehikoisen* luo Hän halvalla »Kayserin» liyvän suo. Jos sarkaan, nahkaan tai silkkikin Sä tahtonet tikin kaunihin, Niin »Kayser» on aina valmiina Vuosikymmenet ompelee vahvana. Vaikk' linnoissa uljaissa koristus Matalan majankin somistus On sirous, komeus »Kayserin»; Ja kuuletko? — Käynti on hiljaisin. *A. Lehikoinen, Joensuu, Nikolaink. 9 P. Kopponen, » Niskakatu 12. huomatkaa I (Omistajat: E. J. Mönkkönen ja kumpp.) Joensuussa, Torikatu 28. Välittää maatilojen, kaupungin talojen, metsien, huvilain, kaup- pakartanoitten, tonttien y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Puhelin 217. Torikatu 28. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Rooka- miehiä otetaan. P. Lievosen RÄÄTÄLILIIKE Joensuussa, Torikadun varrella, Lundholmin talossa. Otan vas taan kaikkea ammattiin kuulu vaa työtä teettäjän sekä omista kankaista. HUOil.! Hyvä työ ja halvat hinnat. Kunnioituksella: P. Lievonen. Joensuu—Pielisjärvi—Juuka— Nurmes. Matkustaja-höyrylaiva „Lieksa", Kapt. 186. HOVI, kulkee tänä kesänä JOENSUUN ja NURMEKSEN välillä, poiketen Nis- kam, Uimaharjuun, Abvenisoen, Vuo- mslaht?en, Vaaraniemoen ja Syvään- lahteen; mukaansa ottaen matkusta vaisia ja rahtitavaraa. Pohjoiseen: JOENSUUSTA joka maanantai ja tors tai klo 9 aamulla. LIEKSASTA joka maanantai ja tors tai junan tultua; nimittäin: maanan taina Vaar.iniemen ,>a Hökäniomen kautta ja torstaina Vaaraniemen ja Juuan kautta. Etelään: NURMEKSESTA joka tiistai kello 3 pä väliä ja perjantii kello 5 illalla, nimittäin: tiistaina Juuan ja Vaa- raniemen kautta, sekä per,antaina Hökänmemen ja Vaaraniemen kautta. LIEKSASTA joka tiistai ja perjantai kello 9 illalla Eri tilauksesta poikkeaa laiva Kolilla. Lähempiä tietoja antavat kapt. lai valla ja Herrat M. G. Piipponen ja M. Koistinen Joensuussa. Nurmeksessa. )5 Nurmes—Joensuu. Ajanmukainen, matkustajille mukavaksi rakennettu Höyrylaiva NURMES" Kapt. Anton Eorpas, kulkee Nurmeksen ja Joenr suun välillä, käyden matkalla flö- kanciemeisä, WMraiiiemeii««ä, Liek sassa, Herr»nniemev <ä, Kolissa, \h- vecise***, makaan** ortaen mat kustavaisia ja rahtitavaroita. Lähtöpäivät toistaiseksi: Nurmeksesta joka sunnuntaina klo 3 aamusella Kolin kautta ja torstaina klo 3 aam. Herran- niemen kautta. Joensuusta joka tiistaina klo 7 aamusella Kolin kautta ja perjantaina klo 11 päivällä Herranniemen kautta. Lähempiä tietoja antaa kap teeni laivalla sekä F. Neppenström K. W. Pöllänen, Joensuussa. Nurmeksesa. Höyrylaiva cTuuliRRi, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien Leppfifahdesta: Joka arkipäivä klo 3 o. pp. poiketen matkan varrella olevissa laitureissa. Keskiviikkooa poiketaan N i emi- s e © n, jolloin ei käydä Ku lm ani e- messä eikä -Ruokolahdella ja Tiistaina poiketaan Hypönniemessä. Joensuusta: Joka arkipSiY* klo 2,15 j. pp., poike ten samoissa paikoissa koin tulo- m&tkalJaan. Itä-SiiBi Latiasiaintoimisto Neiti K. Parviaisen talossa. - - Puhelin N:o 148 - - Joensuussa :: Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o maksaa korkoa Talletuksilta s 99 99 99 99 99 6 kuut. irtisasomlsella 3 2 1 vaadittaessa TalletuskoHttokurauttitilillil 5 °|o SHstökassatllillä 5 °| 0 Juoksevalla tilillä 3 °| 0 5 °| 0 4 i| 2 °|o 4 o|o 3*12 o| 0 3 °|o" I sfrfii Nurmeksen konttori. Ottaa rahoja korkoa kaavamaan. Edullisin tallentajille on Talletuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko Ia pannaan korko pääomaan kahdesti vuodessa, joten ce kasvaa torsoa korolle puolivuosittain. Lahoja voi lähettää pankkiin poa- tuaakir. Joensuu—Pielisjärvi— Juuka—Nurmes Nopeakulkuinen, mukavaksi sisustettu Höyrylaiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, lähtee Joensuusta Nurmekseen : sunnuntai, na kivi 7 e. pp. Kolin ja Vuonislah- den kautta ja keskiviikkona klo 9 e. pp Juuan j* Vuokon kautta Nurmeksesta joensuuhun : inaaniin- taina klo 4 j. pp. Vaaraniomen kaut ta ia perjantaina klo 2 e pp. Juuan ja Vuoton kautta. Juuasta ei ennen klo 5 ja PieLsjärvoIti ei ennen klo 8 o. pp. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Höyrypursi „Taimen« kulkuvuorot on kesäkuun 2 päi västä alkaen Joensuun ja Luh tapohjan välillä: Joensuusta Luhtapohjaan Tiis taina ja Torstaina kello 5 aamu sella. Luhtapohjasta Joensuuhun Kes kiviikkona ja Perjantaina klo 5 aamusella. Pienestälahdesta Joensuuhun Kuusniemeen ja Mat- tisenlahden kautta Lauantaina ja Maanantaina klo 5.30 aamu sella. Joensuusta samoja jälkiä kello 1 päivällä. A. Eskelinen. Uusi, nopeakulkuinen Höyrjreiihe ..KYLLIKKI", päällikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ja rahtita varaa Joensuun ja Luhtapohjan välillä. Lähtöajat toistaiseksi: Joensuusta Luhtapohjaan: joka sonnnntai, keskiviikko ja perjan tai klo 5 e. pp. Luhtapohjasta Joensuuhun: joka maanantai, torstai ja lauantai klo 5 e. pp. Lähempiä tietoja antavat päällikkö laivalla, M. Pesonen Luhtapohjassa, H. Räty Enossa ja W. BämSlSInen. Joensuuasa. Suomen kysy mys duumassa esillä. Kesä k. 6 p. Jatk. Maanantaisessa duuman ilta istunnossa johti puhetta S h id- lomski. Adshemom (kad.) osotti pe- rustuslakien mukaan, että hallitus pyytää duumaa osalliseksi wal- tiokeikauksen toimeenpanemiseen. Tämä on enstmäinen kerta, jolloin duumalle ei esitetä hymäksyttä- mäksi lakia, maan ohjelma. Olisi kohan tämä parlamentillisuuden alkua? Puhuja mastustaa Stoly- pinin mäitteitä ja selittää, että pääministeri on unohtanut kaikki mapauslupauksensa ja pelottelee duumaa. Keskustaa puolustamat Purishkemitsh ja Bobrinski, jotka sanomat, että keskustan jäseniä ei osaa erottaa oikeistolaisista. (Nau- rua, hymäksymistä). Talonpoika R o s h k o w (työläis- ryhmästä) hyökkää masemmisto- laisten talonpoikain nimessä wa- liokuntaa ivastaan ja puolustaa Suomen simistystä. Sitten puhumat wielä työläinen Lj ahnitski ja sosialisti K us- netsom, minkä jälkeen sali no- peasti täyttyy. Meyendorffin puhe. Hiljaisuuden mallitessa ryhtyy puhumaan lokakuulainen parooni Meyendorss, joka on ilmoitta- nut olemansa Suomen asiassa puo- lueensa enemmistöstä eriämällä kannalla. Hän pitää makaumusta ja tietoa uhkuman taidokkaasti esi- tetyn puheen, jota tuontuostakin keskeytetään masemmistosta kes- kustaan saakka ulottumilla hy- mäksymisillä ja oikeiston hyssytyk- sillä. Suomen asia on herättänyt pu- hujassa liikutusta (Oikeistosta: oi, oi!) Täällä on sanottu, että kan- sallisen innostuksen on rvaikutetta- wa niin, että äänestetään tämän ehdotuksen puolesta, jonka wihol- liset eiroät rakasta Venäjääkään. Jokainen teistä rakastaa Wenä- jää, maikka maltiolliset makaumuk- set omat erilaiset. Mutta rakkaus ei tarjoa suojaa määrillä suunni- telmilla. Jokaisen, joka ei mielä ole aiman kokonaan sanomaleh- distön yllyttämän Suomi-mihan orja, tulee koettaa objektiimisesti armostella tätä ehdotusta. Ennen kaikkea pistää ehdotuk- sesta silmään se, että yritetään herättää semmoinen luulo, että menäläisten taholla olisi muka mallinnut aina main yksi mieli- pide Suomen suhteen. Tämä mäite on määrä, sillä komiteat omat ol- leet aina kahtia jakautuneita. Ta- gantsemin komiteassa oli enem- mistö sitä mieltä, että mitään Suomen perustuslakia ei moida muuttaa ilman maltiopäimäin suostumusta. Menäläisten puo- lella on tähän saakka mallinnut periaatteellisia erimielisyyksiä, ää- rimmäinen ja maltillinen suunta. Niinkuin P. A. Stolypin seli- tyskirjelmässään lausuu, ei kuulu asiaan, onko Suomi maltio mai maakunta, maan huomioon omat olettamat lait. Suomen hallitus- muoto. Mutta hallitusmuoto» ai noa pitämä tunnusmerkki on: mi- tään lakia ei saa muuttaa ilman kansaneduskunnan suostumusta. Mitä erilaisimmat lait omat miime aikoihin saakka menneet maltiopäimäin kautta ja hallitsija on ollut sitä mieltä, että ne omat maltiopäimäin kautta muutetta- matkin. Tämän hallitsijain tahdon ja pääministerin selityskirjelmän mälillä on olemassa ristiriita, jota ei moi kieltää, ja selityskirjelmä on määrässä. Puhuja esittää siitä todistuksia, että Tuomen lakeja moi muuttaa ainoastaan laillisilla teoilla. Onko sitten ollut olemassa mal- tiomälttämättömyyttä tämän hal- litsijain tunnustaman järjestyksen muuttamiseen? Ennen tähän ky- symykseen mastaamista puhuja kiinnittää huomiota siihen selitys- kirjelmän kohtaan, jossa sanotaan, että Suomen hallitusmuoto on hallitsijain armon ja jalomielisyy- den lahja. Mutta yksipuolinen keisarisana on yhtä sitoma kuin sopimuksen mukainen melmollisuus. (Hymäksymistä.) Merkillistä, sa- noo puhuja, että ne paukuttamat käsiään, jotka eimät juuri mälitä monarkistisista tunteista. (Hymäk- symistä, hyssytystä.) Niin hallit- sija on henkilönä ja sukunsa jäse- nenä mielä enemmän sidottu. Ni- kolai I sanoi: keisarin on kuletta- ma ensimäisenä sanansa-pitämi- sessä ja lupaustensa täyttämisessä. Sen muoksi tulee torjua päämi- nisterin yritykset heikontaa Suo- men mälisten oikeussuhteitten rik- komisen merkitystä sillä, että ei ole olemassa mitään sopimusta. (Hy- mäksymistä.) Näitten lupausten sisällyksestä eimät muutamat yksityiset asiakir- jat, jotka selityskirjelmässä luetel- laan ja joitten on määrä todistaa periaatteen loukkauksia jo aikaisem- minkin tapahtuneen, mitään muu- ta. Oikeuskäsityksen periaatetta ei saa horjuttaa, eimätkä keisarit Alek- santeri I, Nikolai I ja Aleksanteri li, jotka mukautuimat tähän peri- aatteeseen, olleet sen huonompia isänmaanystämiä kuin nuot herrat tuolla oikealla. (Hymäksymistä, hyssytystä.) Pääministeri on miitannut län- tisten maltojen esimerkkiin. Tämän johdosta kysyy puhuja, milloinka on meillä länsimaitten käytäntö tullut sitomaksi määrääjäksi. Pu- huja kumoaa Stolypinin Kana- dasta ottaman esimerkin ja arme- lee, että pääministeri on ponnis- tanut moimiaan erilaisilla keppo- silla todistaakseen malitsemansa tien laillisuutta. Ehdotus on sen muoksi muistopatsas hallitukselle, mutta ei suinkaan mikään kansal- lifen ylpeyden muistopatsas! (Kes- tämää hymäksymistä, oikeistosta hyssytystä.) Tämän jälkeen osottaa puhuja, että ehdotus tarkoittaa duuman oikeuksien laajentamista maltiopäi- mäin kustannuksella, mutta myös- kin hallitsijan maltuuksien supista- mistä. Sillä useat hallitsijan etu- oikeudet on (ja se on epänormaa- lia) siirretty duuman pätemyyspii- riin ilman mitään selityksiä. Nyt siirtyy puhuja Stolypinin puheeseen, jossa selitettiin asian oleman maltakunnallisen mäittä- mättömyyden. Tässä niinkuin län tisten kumernementtien asiassa läh- tee pääministeri siitä olettamuk- sesta, että kärsimällisyys ja Hu- maanisuus muka edistää rajamait- ten separatismia. Tämä on wan- haa herrojen oppia palmelijoitaan kohtaan, orjanisännän oppia or- jaansa kohtaan. Historia, marsin- kin Aleksanteri Il:n ajoista saakka, on todistanut Suomesta päinmas- taista. On määrin syyttää kansaa siitä, että se pitää kiinni oikeuskä- sityksestään ja pitkällisen kokemuk- sen nojalla ymmärtää perustus- lakinsa. Sen mieraantumisen, joka Suomessa moittaa alaa, selittää