Torstaina 29 p. Joulukuuta k;a r j a l a t a r N:o 148 — 1910 Niin tyhjältä nyt tuntuu äidin «yli, kun rakas pienokaisemme *ffäinö ^falhr otettiin meiltä pois Jouluaamu na. 8 kuukauden vanhana, suu reksi kaipaukseksi vankem mille Ja sisaruksille. Sinun tahtosi, Isä, tapahtu koon ! Aina ja P. P. Parviainen. Joensuu 28—12—10. (X a. 1 k.) Surulla ilmoitamme että rakas isämme maanviljelijä Juho Kiiskinen pitkällisen sairastuksen jälkeen vaipui kuolon unesn uskossa Vapahtajaansa Märäjälahden Kiiskilässi tämän kuun 18 päi vänä, elettyään 81 vuotta kuu kautta ja 4 päivää, katkeraksi suruksi ja kaipaukseksi kah delle pojalle, kahdelle tytölle, lastenlapsille jnnä suurelle su kulait- ja ystäväpiirille. Lapset. Ilon niitto odottaapi, Kyyneleistä kylväjää ; Konsa Herran luo hän saapi, Mainen hätä hälviää. Kel' on Kristus elämänä, Voittaa Uivaan perijänä; Tuolla puolen kuolemaa Voiton palmu viittoaa. BBS 33SSSE9I Titen ilmoitetaan että Emäntä Anni Hakkarainen, o- s. Kuokkanen, rauhallisesti nukkui kuolon uneen Nurmeksessa joulukuun 21 p:nä 1910, elettyään 65 vuotta ja 29 päivät. Omaiset lK. S. 1 k.) (U. S., H. S. ja Viip. 1 k. 1 s. 55 mm ) Latojat ja konemestari saavat ■•njilkeen knn tammikuun 2 päi vistä alkaen ei mitään joukko- »opimnsta isSntien ja työnteki jäin v£)ill6 ole olemassa, paik koja kirjapainossamme, itsekun- kin kanssa erikseen tehdyillä so pimuksilla. Joensuun Kfrjap.-Osakeyhtiön Johtokunta- Elävien kuvien Teatteri " „foto« " Käytäntöjä joka arkipäivä klo 6, 7 ja 8 ip. Sunnuntaina klo 4 f, «, 7 ja 8 ip. OHJELMA: 1. Salainen tehtfivä. 2. Gar- da-järvi. 3. Hevoslääke. 4. Mu sertava todistus. 6. Pathen viik kolehti. 6. Khamara. 7. Uuden maan läänin tilapäinen kilpa purjehdus. Lääkäri. Otan edelleen vastaan sairaita Polvijärven kirkolla kuntabuo- neella joka kuukauden l:nä ja S :na maanantaina sekä edelli senä sunnantai-iltana Sotkumas- sa Pitkänlahden majatalossa. E. L. Cbgdenius. (K. S. 1 k.) Viipuria M itära vaalipiirin 'klm Raatihuoneen alakerrassi pide tään asiakirjain vastaanottoa varten auki tämän kuun 21 päi västä lukien toistaiseksi j >ka arkipäivä klo 5 6 ip. Viipuris sa 17 päivänä marraskuuta 1910. Keskuslautakunnan puolesta: Uno Saxen. Birger Fagerström. (Kla S k.) Maaleihin ajanotto tärkeä kanjalais- Utfltuolliluu: 1*3. Maalit owat tuota pikaa kä sissä. Mutta jos tälläkin paikka- kunnalla tarkastaa elämää, niin tuntuu siltä, kuin tämä seikka ei kerään liikuttaisi. Englannissa omat maalit juuri päättyneet. Meilläkin on näistä paljon kirjoi- tettu. Olemme nähneet kuinka siellä on kuukausmääriä ol lut innokas toiminta. Kokouksia ja maalipuheita on joka paikka- kunnalla, niin maaseudulla kuin kaupungissakin pidetty, useitakin samana päimänä. Kaikkien aja- tukset omat liikkuneet main maa- leissa. Englantilaiset käsittämät, että ne omat jokaiselle kansalai- laiselle tärkeitä ne asiat, joiden kohtalo maaleista riippuu. Ia sentähden siellä kansalaiset pitä- wät pyhänä melmollisuutenaan loimia siten, että sen ajatussuun- nan edustajat, jonka kukin omak- suu, saisimat maaleissa kannatus- ta. Kansansa kehitys ja hymin- mointi ei ole heille samantekemä asia. Ja seurauksena tästä ylei- sestä innostuksesta on se, että Englannissa maltiollinen kehitys kautta muostsatojen on tapahtunut marmasti, kaikki tullut hymin har- kittua. Toisin on meillä. Meitä on tyyneydestä kiitetty. Kyllähän tyyneys aina onkin hymä omi- naisuus. Mutta tyyneys ei ole samaa kuin »välinpitämättömyys. Ja ainakin tuntuu siltä, kuin meidän lemollisuutemme ainakin osaksi johtuisi »välinpitämättömyydestä. Näin ei kuitenkaan saisi olla. Sillä siltä eduskunnalta, jonka kokoonpanon edessä olemat maalit ratkaisemat, maaditaan makamaa harkintakykyä ja symällistä asiain tuntemusta sekä marmaa armok- kaisuutta ehkä enempi kuin mil- tään edelliseltä. Suomen ja keisarikunnan mä- linen riitakysymys on käynyt yhä makamammaksi. Mastustajain ta- holla ollaan hellittämättä toimin- nassa: yhä uusia suunnitelmia maamme ja kansamme olemusta mastaan kudotaan. Asemamme tuntuu miltei epätoimoiselta. Mut- ta sittenkin tulee muistaa, että mitkään olot eimät ole niin mai keat, ettei kannata parhaansa mu- kaan toimia. Aina on toimoa siitä, että särkemällä, armokkaalla toiminnalla jotain moitetaan. Marmasti oikeuksissamme pysyen, mutta tyynesti ottaen huomioon mastustajainkin kohtuulliset maa- timukset, mikäki nämä omat sopu- soinnussa perustuslaillisten oi- keuksiemme ja oman kansamme menestyksen kanssa, meidän täy- tyy toimoa moimamme mähitellen tyynnyttää ne intohimon myrs- kyt, mitkä nyt kansaamme koh- taan omat onnettomuudeksemme nousseet. Mutta sellaisilla mie- lettömyyksillä kuin ne, mitä esim. meidän sosialidemokraattimme ny- kyään suunnittelemat, ei mitään hymää aikaansaada. Päinmas- toin: mälit yhä kiristetään ja siten joudutetaan kansamme perikatoa. Karhua ei saa mitsalla lyödä. Armottomalla ja typerällä menet- telyllä alennamme itseämme sekä mastustajain että koko simistyneen maailman silmissä. Ja kenen on syy. jos asemamme yhä kiris- tyy? Koko kansan, joka roälinpU tärnättömyydessään antoi maalien mennä siten, että sosialistit y. m. kemyet ainekset pääsimät eduskun- nassa määräämään. Tämä suuresta maltiollisesta kysymyksestämme. Mutta meidän pilaisi kerran päästä kotoisiakin asioita järjestelemään. Niistä oh jelmista, mitä suurlakon jälkeen muodosteltiin, ei ole sanottamasti mitään toteutettu. Mutta kuin- minkin on muistettama, että sisäi- sistä uudistuksista kansallinen ole- muksemme, hyminmointimme ja onnemme riippuu marsin suuressa määrässä. Siksi ei sisäistä kehi- kystä saa ulkonaisessa maarassa- kaan unhottaa. Kirkolliset ja kou- lukysymykset, mirkamieskysymys, työttömyys- ja manhuusmakuutus y. m. omat säädöksiä odottamas- sä. Niihin on käsiksi käytämä: pyrittämä siihen, että edes pää- kohdissa päästään suotuisaan tu- loiseen. Simuseikoissa moidaan somitella. Jos näin ei heti saa- daakaan mahdollisen parasta sää- döstä, niin pahimmat epäkohdat kumminkin saadaan poistettua. Ei maailmaa yhdellä iskulla mal- miiksi saada. Se, mitä ei nyt saada parasta, jääköön mast'edes korjattamaksi. Pääasia on, että mennään eteenpäin, maikkapa ly- hyemntilläkin askelilla. Täytyy tyytyä siihen, mikä on mahdolli- nen saamuttaa. Sillä jos hymäs- tä ei huolita silloin, kuin parasta ei saada, niin jäädään iäksi päi- mäksi epäkohdista kärsimään. Näin sekä sisäiset että ulkoiset asiamme maatimat siltä eduskun- nalta, jonka kokoonpanon ensi maa- lit määräämät, paljon järkemää toimintaa. Siksi on jokaisen kan- salaisen otettama maalit makaman melmollisuuden kannalta. Jokai- sella meillä on tilaisuus maikut- taa siihen, ketkä eduskuntaan tu- lemat. Ellemme tätä melmolli- suuttamme täytä, olemme kelmot- tomia kansalaisia. Laiminlyön- nistämme syyttää meitä oma ai- kamme ja jälkimaailma. Suomalaiseen puolueeseen lu- keutumat kansalaiset omat mar- maan enemmistönä maassamme. Jos he main kaikki menemät ää nestämään, niin puolueemme ma- kama kanta saa määräämän ase- man tulemassa eduskunnassa. Mutta meidän ryhmämme heik- kona puolena on hitaus. Silloin kun esim. sosialisteista kaikki ää- nioikeutetut omat menneet maali- uurnalle, on suuri osa kansamme makamammista henkilöistä pysy- nyt maaleista poissa. Tästä on johtunut, että sosialistien luku eduskunnassa on yhä kasma- nut. Tehkäämme kuitenkin tästä kai- kesta loppu. Näyttäkäämme, että meillä sittenkin on enempi ma- kamaa mäkeä, kuin suurisuisia meluajia. Näyttäkäämme se ensi maaleissa. Näyttäkäämme se siten, että kaikki äänimaltaiset, miehissä ja naisissa, käymme maaleihin Pitäkäämme tämä pyhänä mel- mollisuutenamme kansaamme ja maatamme kohtaan. Yleisiä uutisia. Miopiston w. t. sijaiskanslerin- wirka. Hliopiston mirkaatoimittaman sijaiskanslerin mirasta on todelli- nen maltiomeumos Th. Rein pyynnöstään saanut eron ja on hänen sijaansa yliopiston m. t. sijaiskansleriksi nimitetty senaattori Edward Hjelt. Sotaticteelliset syyt tekemät Lapinmaan maanteitten raken- tamisen mahdottomaksi. W. 1902 osoitti senaatti Kymin, Oulun ja Kajaanin kihlakuntain maanteitten rakentamista marten myönnetystä määrärahasta 61,000 mk. Romaniemen—Antiniemen maantien rakentamista marten. summa ei riittänyt, jonka muoksi Romaniemen kunta anoi lisää 250 tuh. mk. ja senaatti päätti alis- taa anomuksen korkeimpaan paik- kaan. Wiime marraskuussa päätti se- naatti tehdä korkeimpaan paikkaan alistuksen 740,000 mkn myöntä misestä Sodankylän Törmäsen ky- lästä Inarin kirkolle rakennetta- man maantien kustannuksien suo- rittamisesta. Näiden päätösten johdosta on kenraakikumernööri il- maittanut nyttemmin kirjeellisesti senaatille, ettei ensinmainittua maantietä moitane rakentaa sota- tieteellisten syitten nojalla. Kun molempien näitten teitten rakenta- minen tämän lisäksi olisi liian raskas maltiolle, niin on kenraali- kumernööri jättänyt senaatin har- kittamakst kysymyksen siitä, eikö Romaniemen—Antiniemen maan- tien rakentaminen möisi jäädä toistaiseksi. Törmäsen—Inarin maantien sen sijaan sanoo ken- raalikumernööri oleman taloudel- lisessa suhteessa tärkeän, minkä muoksi sen rakentamiseen moitai- siin ryhtyä. Miipurin läänin uusi kutver nööri nimitetty. Taka-Kaspian alueen Mermin piirin piiripäällikkö armeijaratsu- mäen emersti Frans Karl Fredrik Josef von Psaler on nimitetty Miipurin läänin kumernööriksi. Mallaswero w. 1911. Samalla tun korkeimmassa pai tasia on roahrvistettu asetus mal- lasjuomasuostunnasta, on senaat- tia kehotettu mastedes antamaan lausuntonsa esityksen johdosta, jo- ka koskee mallasjuomain malmon nassa tapahtuneita muutoksia. Leimasuostuuta w. 1911. Esittelyssä korkeimmassa pai kassa on hymäksytty eduskunnan alamainen esitys asetukseksi leima- suostunnasta m. 1911. Palowiinawero w. 1911. Samalla kun korkeimmassa pai- kassa on hymäksytty palomiiname- roa koskema asetus muodelle 1911, on jätetty huomioon ottamatta eduskunnan laatima ehdotus muu- tokseksi mainitun asetuksen 15 py- kälään koskema palomiinan mal- mistusta ja kuljetusta sikäli että palomiinan marastossa pitoaika tulisi lyhennetyksi 2 m:desta 6 kuu kaudeksi. Tämän ohella on senaatti maltuutettu tekemään ehdotuksen spriin denaturoimista koskeman asetuksen muuttamiseksi. Joensuusta ja likitienoolta. Mistä on kysymys? Kellään ei ole nyt oikeutta me- täytyä syrjään rauhanhetkiä miet- tämään. Nyt on kysymys siitä, saammeko omille lapsillemme ja tulemille sukupolmille säilytetyksi rauhaisan tulemaisuuden, saam- meko heille jätetyksi isänmaan niin mapaana lakien ja laitosten suojaamana, kuin itse olemme sen mastaanottaneet. — Ei nyt ky sytä, uskallammeko antaa hen- kemme alttiiksi. Nyt on kysymys maan siitä, miitsimmekö ottaa rauhallisella tamalla ja ilman aseita osaa isänmaan puolustuk- seen. Miksi sttte emme sitä tekisi! Täytyihän eft-isäin lähteä liikkeelle kun maara maata uhkasi, jättää kotiin maimot ja lapset ja muo- dattaa sydänmerensä toimossa jättää tämä maa tulemille pol- mille niin mapaana kuin mah- dollista. Kun esi-isämme näin tätä maa- ta rakastimat, maikka se ei moi- nut palkaksi muuta antaa kuin pettuista leipää, niin emmekö me paljoa ennemmin tämän eteen nyt ponnistelisi. Meiltä maadi- taan niin merrattoman mähän siihen nähden, mitä he moimat kärsiä ja altiikst antaa. Maadi- taan maan tahtoa ottamaan osaa isänmaan kohtaloitten ratkaisuun. Jos ei meissä sen merran kun- toa löydy, niin silloin me nykyi- nen sukupolmi, olemme metäneet päällemme historian tuomion, kun Suomen kansa on poispyyhkäisty kansakuntien joukosta. Tämän tietäköön jok'ikinen Suo- malaijen puolueen jäsen ja paina- koon mieleensä että ensi tuleman tammikuun 2—3 päimä on pal- jon painama isänmaamme koh talon maa'assa. yliopisto. Lääketieteen kanditaattitutkinnon on suorittanut lääket. yliapp. I H. Nuutinen. Joensuun suomalaisen klassilli sen lyseon rehtori K. A. MegeliuZ on koulu- ylihallitukselle esittänyt, että kou- lulle erittäinkin maantiedon ja luonnonhistorian opetusta marten hankittaisiin skioptikonkone, ja että tarkoitusta marten myönnettäisiin I,153 mkaa 13 p. Atvioliittoon wihittiin Sulkulahdella tk. 26 p. neiti Hilda Halonen ja herra Eino Kuittinen. W. P. K:n toimikunta on malinnut höyryruiskun koneen- käyttäjän apulaiseksi seppä Aleksi Hulkon. Kuollut. Tapaninpäimänä maipui Lipe- rin Mattisenlahdella pitkällisen sairauden jälkeen sahan lastaus- töiden johtaja H e i k k i H e n r i k s- s on 71 1 / 2 muoden ijässä. Vai naja oli syntynyt Anjalassa ja muutti miehuuden parhaissa moi- missä Joensuuhun, jossa hän kauan työskenteli sahaliike Egerton Hub- bard & C:n palmeluksessa Kukko- sensaarella, ja sen jälkeen Puhok- sen ja Läskelän sahoilla. Muuta- man muoden aikana, jonka hän toimi Kontiolahdella kaimani otöi- den päällysmiehenä, yllätti hänet sairaus ja moimat murtuimat. Joensuussa ollessaan hän otti in- nokkaasti osaa raittiusrientoihin m. m. 1885 „Wesa"-yhdistyksen ja 1889 „Joensuun raittiusseuran" puheenjohtajana. Jjäkästä mai- najaa lähinnä suree puoliso, 2 poikaa ja 4 tytärtä. He eimät saa onnistua. Keisarikunnan »vallanpitäjäin ja heidän maassamme olemain apuriensa tarkoituksena on edus kunnan hajoituksiin ja luonnotta- man usein uudistumiin maaleihin nähden ollut mäsyttää kansamme tuloksettomalta näyttämään mal- tiolliseen toimintaan. Erikoisesti on siten laita nimenomaan tällä kertaa. He omat oikeuksiemme hä mittämistoimenpiteet ulotuttaneet yhä laajemmalle jr omat siinä menetelleet niin kaikkea sekä asial- lista että mahdollista oikeutta polkemalla tamalla, että heidän menettelynsä on synnyttänyt was- talauseita eri maiden maikutus- m a Itäistenkin piirien tahoilta. Tätä ulkomaiden mäestön myötä- tuntoa meitä kohtaan lisäisi suu- resti, jos kansamme maaleissa osoittaisi olemansa malmeilla, jo- kaista naista ja miestä myöten saapuen nyt uurnille panemaan mastalauseensa olemuksensa perus- edellytysten hämittämistoimenpi- teitä mastaan. Keisarikunnan hal- litusherrat omat tästä selmillä ja siksi he koettamat mäsyttää meitä maaleihin sa maalitoimin- taan. Mutta siinä he eimät saa on- nistua! Suomen kansalla täytyy edelleenkin olla jäljellä hitunen sitä Saarijärmen Paamon sitkeyt- tä, josta runoilija on niin yle- mästi laulanut. Valtiollisen ja kansallisen hallan jälkeen on sen kerta kerran perästä uskallettama tuhottu työ uudelleen mereksin moimin suorittaa. Pimeinä ai- koina täytyy yksilöissä elää suuri ja palama rakkaus isäinsä maa- han, rakkaus, joka antaa moimaa käsimarsiin ja tarmoa mieliin sekä johtoa uhrautumaan toimin- taan sen hyiväksi. Ellei rinnoissamme tällä rak- kaudella sijaa ole, niin älkäämme Malittako onnettomuuksia, jotka kestettämiksemme tulemat. Isän- maanrakkautt a puuttumina me emme omaa kansallista ja mal- tiollista olemusta ansaitse. Eikä meillä niitä silloin moi ollakaan. Jos meillä ne armos- ta omat hetken olleetkin, niin ajan mirtain puhaltaissa ne kukistu- mat, sillä ne omat olleet hiedalle rakennettuja. Kansalaiset, naiset ja miehet! Osottakoon toimintamme maalin edellisinä niinkuin maalipäiminä- kin, että me pystymme jotakin tekemään ja uhraamaan, kun kansamme etu sitä maatii. Miekäämrne jokainen äänioikeu- tettu maaliin tammikuun 2 ja 3 päiminä! Karjalatar on siinä asemassa, että se kirjal- tajalakosta huolimatta ilmestyy keskeytymättä kolmasti miikossa, tiistaisin, torstaisin ja lauantaisin aamupäimällä. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Naisille! Epäilemättä on useimmilla meis- tä mielä mielessä ne innostuksen ja onnellisen tulemaisuuden unel- missä mietetyt hetket, jolloin meil- le myönnettiin yleinen äänioikeus. Mitä kaikkea kumittelimmekaan saamamme aikaan tällaisella aseel- la! — Ne oliioat onnen ja tyyty- mäisyyden päimiä. Rohkeudella ja luottamuksella ryhdyttiin raken- tamaan uutta onnellista Suomea sille perustukselle, jonka tuhatmuo- tinen kehitysjakso esi-isiemme hiellä ja merellä oli aikaansaanut. Onnellisena hetkenä meille nai sillekin myönnettiin yleinen ääni oikeus. Tätä ei saatu ankaran taistelun ja intohimoisten ottelu- jen tuloksena. Emme tarminneet ponnistaa »voimiamme äärimmäi syyteen, kuten naiset monessa muussa maassa omat tehneet, saamuttamatta sittenkään mitä meillä nyt on. Tämä ehkä on syynä monella taholla huomatta- maan laimeuteemme. Mutta ajat omat muuttuneet. Mitä hyödyttää alituisesti uudis- tetut maalit. Kaikki yhteiskun- nallinen edistystyöhän on la- massa. Ja todella. Mikä ei ole lamas- sa, se toiminta on saatama la- mautumaan. Se on meidän mi- hamiestemme mielessä. Mutta marjelkoon Jumala meitä joutu- masta tähän horrostjlaan. Se olisi meidän perikatomme huippu Tätä malttia älkäämme antako sortajillemme. Naiset! Näyttäkäämme nyt että mekin jotakin saamme aikaan. Näyt- täkäämme että täysin tajuamme maaran joka uhkaa kotoisia ran tojamme, joka uhkaa yhteiskuntam- me sydänjuuria, uhkaa perheit temme onnea ja lastemme tule- maisuutta. Näyttäkäämme koko maailmalle että me maaran uhatessa olemme täysin selmillä, mitä marten meil- le on annettu äänioikeus. Ja kun me oikein joukolla ».'enemme äänestämään tammikuun 2 ja H päimänä eduskuntaan suomalai sen puolueen miehiä, jotka isän- maamme, synnyinmaamme oi- keuksien puolesta omat malmiina — silloin masta olemme kansa- laismelmollisuutemme täyttäneet. Mielikki. Juuan kirkkoherrautvirka. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen Kestilän kirk- koherran romasti S. G. Särmi- linnan nimittämisestä Juuan kirkkoherraksi. Kans akonlnp iirnstnks et. Kouluylihallitus on mahmista- nut piirustukset Kuusjärmen Mal- jasalmen koulutaloa marten. Kyytilaitosten hoito ja kyydin- pito. Läänin kumernööri on kyytilai- tosten hoidon ja kyydinpidon muo- siksi 1911—1915 uskonut seuraa- masti: Nurmeksen kunnassa: Palojärmen majatalossa enti- selle majatalonpitäjälle Anton Nyyssöselle 550 mkan palkkiosta,' Samikylän majatalossa entiselle majatalonhoitajalle Niilo Korho selle 600 mkn palkkiosta; Höljäkän majatalossa talolli- selle Erik Herraselle 800 mkn palk- kiosta; Lipinlahden majatalossa talolli- selle Antti Ikoselle 500 mkn palk- kiosta; Salmen majatalossa talolliselle Paamo Laitiselle 440 mkn palk- kiosta; Saramon majatalossa sen enti- selle hoitajalle Oskar Näsäselle 590 mkn palkkiosta; ja Mujejärmen majatalossa talolli- selle Heikki Piiroselle 700 mkn palk- kiosta. Rautamaarankunnaassa: Tiilikan majatalossa lampuoti Juhi Pelkoselle 420 mkn palk kiosta; Rautamaaran majatalossa kaup- pias Erkki Juho Pehkoselle 495 mkn palkkiosta; ja Puumalan majatalossa talolli- selle Heikki Pitkäselle 650 mkn palkkiosta. Maltimon kunnassa: Maaselän majatalossa lampuoti Anttt Meriläiselle 385 mkn palk- kiosta; Haapajärmen majatalossa talol- liselle Heikki Pyyköselle 345 mkn palkkiosta; Maltimon kirkon läheisyydessä olemassa majatalossa talolliselle Antti Martilaiselle 495 mknpalk- kiost; ja Karhunpään majatalossa talol- liselle Tahmo Nuutiselle 300 mkn palkkioista. Enon kuntakokouksessa tämän kuun 17 pnä tarkastettiin kunnan tulo- ja menoarmio mlle 1911. Useiden muutosten tehtyä mahmistettiin se seuraamaksi: tuloja 24,785 mk., menoja 83,558: 75 p., joten kunnanmerossa kannetta- maksi jää 58,773: 75 p. Tästä määrästä kannetaan: Meroäyrien mukaan. 43,937: — Manttaalin mukaan 4,172: 25 Henkilumun mukaan 4,230: — Talonsamujen mu kaan 2,246: — Palorahoja makuu tusten mukaan. . 2,446: 50 Tulisijain tarkastuk- sista makuuttajilta 400: — Myllyiltä ja tehtailta 180: — Lossimaidenmuokraa- jilta 492: — Koiramerorahoja koi rain omistajilta . 170: — Muo kralautakunnan palkkoja sen käyttä- jiltä 500: — 3)ht. Smk. 58,773: 75 Kannettama määrä jakaantuu seuraamille rahastoille: Aleisrahastolle . . 9,532: - Kansakoulurahastolle 21,270: — Maimasrahastolle . 18,035: — Manttaalirahastolle. 7,090: 25 Paloapurahastolle . 2,846: 50 Iht. Smk. 38,773: 75 Maltioapua kyläntien rakenta miseksi. Nilsiän, Muurumcden ja Rau- tamaaran kuntien yhteisen käräjä- kunnan tientekomelmollisten mal- tuuttaman, maanmiljelijä Kalle Puustisen läänin kumernöörille tekemää anomusta saada yleisistä maltionmaroista 4,500 mkan suu ruinen apuraha sen kyläntien ra- keittämiseksi, jonka lääninkumer- nööri miime huhtik. 23 pnä anta- mallaan päätöksellään määrännyt tehtämäksi Kaamin ja Nilsiän pi täjien rajasta Lastukoskelle missä se yhtyy Nilsiän pitäjän kirkolta Rautamaaralle johtamaan maan- tiehen, on läänin kumernööri kei- sarilliseen senaattiin tekemässään esityksessä puoltanut ainakin kus- tannusarmion määrän, eli Smk. 3,860. Waalilnettelot. Senaatin oikeusosasto on nyt- temmin mahmistanut läänin ku- mernöörin t. k. 1 pnä antaman päätöksen, jolla rautatientyömies Damid Kuittisen ja maimonsa Susanna Kuittisen oikaisumaati- mukset Jljalan äänestysalueen »vaaliluetteloita mastaan hymäk- syttiin ja määrättiin heidän ni- mensa maaliluetteloihin oletta miksi. Tuberkuliinitarkastuksia. Läänineläinlääkäri H. W. He- landerin toimitettua tarkastuksen talollisen Markku Puhakan omis- lamassa karjassa Enon pitäjän Enon kylässä ja eläinlääkäri I. E. Hännisen talollisten A. Kären M. Samolaisen karjoissa Pielis- järmen pitäjän Wien kylässä, ha- maitttin että karjat omat hymin hoidetut ja mapaat tuberkuloo- sista. Waimonsa murhasta tuo- MlttU. Keisarillinen Miipurin homi- oikeus on t. k. 8 pnä mahmista- ?iut Tohmajärroen pitäjän käräjä- kunnan kihlakunnanoikeuden m. k. 1 > pnä antaman päätöksen, jolla talollinen Kakunmaaran kylästä Antti Könönen tuomittiin mai- monsa murhasta pidettämäksi elin- aikansa kuritushuoneessa. Mainittu Könönen oli miime lokak. 12 pnä kotitalossaan Kakun- maaran kylässä surmaamisen ai- komuksessa makain tuumin useam man kerran kirmeen hamaralla lyönyt maimoansa Maria Liisa Ilöstä päähän seurauksella että maimonsa seuraamana päimänä kuoli. £m«t« käden oikeudesta ja pa- hoinpitelystä tuomittu. Varsinaisissa syyskäräjissä Ki teen pitäjän käräjäkunnassa tuo- mittiin Ruppomaaraa kylästä ko- toisin olemat talollisenpoika Antti Hakulinen ja loisenpoika Antti Juho Olkkonen omankädenoikeu- desta ja pahoinpitelystä pidettä- mäksi kumpikin 1 kuuk. 15 pmää mankeudessa. Tuomitut ilmoitti- mat tyytymättömyyttä päätök- seen. Pielisjärven kunnan Kelewän kansakoululle on myönnetty opettajan ja käsitöiden opettajattaren palkkamileksi 950 mk. apuraha ehdolla, että koulun maa- palstasta erotetaan riittämä ala maata oppilaspuutarhaa marten ja että koululle rakennetaan myös kellari. Tilankauppoja. Lamminniemen homin Liperin kirkolla on sen omistaja M. A. Lindholm myönyt asiotsija H. Ka- tilaiselle Heinämeden Mihtarilta 84 tuhannesta markasta. Mas- taanotto on uudelta muodelta. Irtaimisto seuraa mukana suu- rimmaksi osaksi. Ukkosta joulun aikaan Harmoin kuuluu, mutta tänä muonna jouluaattona ja aaton aattona jyrisi ja sala- moitsi Liperin kirkonkylässä. Rekiajot pani toimeen kirkonkylän ja osa Sotkuman nuorukaisia poliisi A. Karttusen taloon Tapani-iltana. Osanottajia oli kohtalaisesti, myös mukana manhempaakin mäkeä^ Ohjelmassa oli kaikkea hymää, erittäin maukkaasti malmistetut leimokset kuuman kahmin keralla, jota talon neidit kohteliaasti tar- josimat, lisäksi piirin pyörintää y. m. muun ohjelman loppuosa. „Minä otan sinut minun awio- »vaimokseni". Kun P:järmen pappilassa t. k. ^0 p. piti mihittämän jo pitem- män aikaa kihloissa ollutta paris- kuntaa, niin sattui niin ohraisesti, että morsian ei ottanutkaan, maan sanoi: „en taho en tarmihe", maik- ka sulhopoika kerkisi lumata kau- niisti, ja niin kainalokananen kar kasi tiehensä lujassa uskossa siitä, että näin hän pääsee mapaaksi kaikista kihlaus- ynnä muista ku- luista. Ihminen yhtyy johonkin, tämä on kyllä tosi, mutta ikämä tapaus yksinäiselle miehelle, arwe- lee kirjeenmaihtajamme. Nurmeksen kuntakokouksessa tk. 27 p. käsiteltiin seuraamia asioita: Kunnallislautakunnan laatima tulo- ja menoarmio m:ksi 1911 hymäksyttiin semmoisenaan. Sen mukaan tulee kannettamaksi mant- taalikassaan 7,827 mk. 50 p:iä ja äyrikassaan 35,999 mk. 50 p:iä. Salmen kylän koulua marten päätettiin ostaa tilasta n:o 14 (Autiomäki) 3,000 mkan hin nalla. Maimaistalon päärakennuksen uudestaan rakentamista ivarten päätettiin pyytää 55,000 mkan' kuoletuslainaa. S'tä anomaan malittiin esimes Antti Korhonen. Rakennustoimikuntakin malittiin ja siihen esimies Korhonen, kaupp. M. Koistinen, maanmilj. Olli Heikura, Antti Ikonen (Lipinlahtij ja maimaistalon johtaja Matti Kejonen; maramiehiksi maanmilj. Eero Ikonen ja Antti Kuittinen. Toimikunta ryhtyy jo puiden har- kintaan, toimossa saada niitä os- taa kruununmetsästä. Esitettiin mielä kuntakokouksen hymäksyttämäksi Maltimon ja Nur- meksen kunnille kuuluman omai- suuden jako. Se hymäksyttiin sel- laisena kuin jakotoimikunta sen jo toissa kemäänä oli laatinut. Mal- timo tulee siten saamaan pari- kymmentä tuhatta. Elttistä ehdo- lusta täydennettiin siten, että kun- nan lääkärin palkka, sairashuone- maksut ja Niittylahden kansan- opiston kannatusapu päätettiin ja- kaa kuntien kesken saman äyripe- rusteen mukaan kuin muutkin tu- lot ja menot. Pielisjärwen kuntakokouksessa tk. 27 pnä esitettiin Lieksan kaup- palan perustamista koskema Keis. sen. simiilitoimituskunnan kirjelmä miime marraskuun 24 päimältä, ja asetettiin sen johdosta toimi- kunta asiaa edelleen mireillä pitä- mään ja malmistamaan lopulli- seen päätökseen saattamista mar- ten. Mahmistettiin kunnan tulo- ja menoarmio tulemalle muodelle, jonka mukaan kunnalla on sääs- löä ja tuloja yht. Smk. 12,150: — ja menoja Smk. 143,050: — joten kunnanmeroina kannettamaksi jää- pi Smk. 130,900:—. Kunnalle tulemat miinamero- rahat päätettiin kuten ennenkin käyttää kansakoulujen ylläpitoon. Muonisjärmen kansakoulun paik- kaa »valitsemaan ja sille maata ostamaan malittiin 5-henkinen toi- mikunta. Jaakonmaaran kansakouluun päätettiin ottaa toistaiseksi apu- opettajatar. Kunnallislautakunnan esimieheksi seuraamaksi kolmeksi ivuodeksi wa- Iittiin maanmilj. E. Riikonen Liek san kylästä. Taipaleen säästöpankin isännistöit kokouksessa t. k. 22 p. malittiin isännistön jäsenet hallin- non jäseniksi A. Lehtomäki, H. Vänskä, I. Waris ja H. Surakkä, sekä marajäseniksi I. Liimatainen ja P. Lasarom nuorempi. T. k. 27 p. pidetyssä hallinnon jäsenten kokouksessa malittiin esi- mieheksi H. Surakka ja maralle I. Maris, kirjuriksi neiti Maikki Pehkonen. Pankki sijoitetaan maan- miljelijä Juho Pehkosen talooit. Weljekset Kiminen osakeyh- tiön perustama kokous oli tk. 20 p. Sortamalan seurahuoneella. Ih- tiön osakepääoma on 300,000 nik., joka on kaikki merkitty. Uusi osake- yhtiö osti manhan liikkeen tamara- maraston ja kiinteimistön. Liikkeen toimeenpanemaksi johta- jaksi wli kauppias K. I. Kiminen ja marajohtajaksi kauppias Ossi Kiminen. Johtokuntaan malittiin sitäpaitsi jäseniksi maisteri A. Sa- loheimo, lehtori A. Th. Genetz ja konsulentti Alb. Nyberg sekä ma- ralle hrat W. Sormali ja I. Oi- nonen. Kirkkoherran wirkatalot. Soanlahden seurakunta on ano nut, että sille myönnettäisiin seu- rakunnan kirkkoherran mirallisen apulaisen huoneuston rakentami- seen ja kuntoon panemiseen suora- naisena maltioamustuksena joko koko se summa 14,000 mk., johon kustannusarmio nousee, taikka niin suuri osa siitä kuin suinkin on mahdollista, ja jälkimäisessä ta- pauksessa loppusumma kuoletus lainana. Kansakoulut. Soanlahden kunta on anonut, että sille myönnettäisiin kansakou- lujensa kuntoon panemiseen ja koulun ulkohuoneitten rakentami seen se 6,000 mkn summa.^ jonka kouluylihallitus on tehdystä ano- muksesta ehdottanut myönnettä- mäksi. QS SS I «A SS ess CO m S" S--S I 58^ «S F***» eo HS* LK2 ea gg 3 m B S» PJ < S» «-1 V» 01 V3 Ui »3 SS ->^» SS < v- s v» >\ • I s » g <\ g S 5