Torstaina 11 p. Elokuuta KARJALAT AR N:o LS — 1910 Tanitol ou cvuuiiu miclli)tiäiua, ivoiinatae ia jo uuuiu luätciuöiu) uiuiDcfi. iVtjtybinui lipu- tu-ipuUoi-jia ä 2 mf. ja mcitfapuUoi-Ma ä li'- 1 p., flpkvId-Ma, voPtoefouppi^ia «• ui Apteekkari F. Ö. Knissund, 2aii'onlinna. Maaiuviljelijä Antti Pakarisen kiteen Haarajärmeltä, omist. pys- tykorma dialle III:n ja saman omistama fovtevviev Mku-Kain lll:n palkinnon. Muualta Poh- jois-Karjalasta. .kunnanlääkärit. Lääket. lisensiaatti M. Timonen oit määrätty Suojärmen kunnan kunnanlääkäriksi. .kansakoulut. Useat kymmenet Kiteen pitäjän "Närsäkkäläu kylässä asumat talol liset omat läänin kumeruöörille t. k. pnä jättäneet laajan kirjal- lisen malituksen Kiteen kuntako kouksen päätöksestä iviime kulu- neen heinäk. 4 p:ltii, jolla Närsäk- lälän ja ttoutiolan kylien yhteisen kansakoulun tonttimaaksi päätettiin ostaa maa-ala talolliselta Juho Timoselta ja hänen »vaimoltaan Liiia Timoselta mainitusta När- sakkälän kylästä. Zisäivesien »väyläin perkaami nen. Senaatissa esitettiin tk. N p. Kaamiit pitäjässä pidetyn kansa- laiskokouksen puolesta tehty ano mus sanotussa pitäjässä oleman Alasiikajärmen ja Vuotjärmeu mä- lisen mäylän perkaamisesta. Se- naatti katsoi, ettei nykyään ole syylä ryhtyä sanottuun perkaus työhön. Tilattoman »väestön pientilat Pälkijäriveu kuntalaisten tele- mälle ehdotukselle, koskema wal- lion umvoifta ostettaivien A)!aka- tiniuaaran kylässä sijaitsemien rälssitilojen jakamista tilattomalle ,väestölle, on läänin kumernöörin kautta anottu asianoinaista wah- mistusta. Maanmittaukset. Läänin kuiveroöön on määrän- nyt koinisionimaamittari Sigurd R o s e n d e r g i n lainmukaisessa järjestyksessä toimittamaan talon- 'halkomisen merotilalla n:o 2 Kää min pitäjän Likosaaren kylässä: koinisionimaamittari Uuno Su- m a n n o n toimittamaan talonhal- konlisen merotilalla n:o 24 Villa- lan kylässä ja merotilalla n:o !i Sanvisalon kylässä Kesälahden pi- täjää: maramaamittari Ossian Söderlundin toimittamaan talonhalkomisen merotilalla ino 1 Kiteen pitäjän Potoskamaaran ky- lässä sekä merotilalla n:o 24 On- kamon kylässä ja merotilalla n:o 4 Akkalan kylässä Tohmajärmen pitäjää; sekä maramaamittari O. I. Piipposen toimittamaan rajankäynnin merotilalla n:o Kontiolahden pitäjän Paiholan ky- lässä. Ziuollut. T. k. 8 p. kuoli Kontiolahden Jakokoskella maaiuviljelijä Matti Hassinen>>2muodenijässä. Wai- najaa käytettiin ajoittain muuta- missä kunnallisissa luottamustoi- missä, maimaishoidon piirimiehe- nä, palotarkastajana, kansakoulun taloudenhoitajana ja kunnallislan- takunnan jäsenenä. Piispantarkastus pidettiin Nurmeksessa t. k. 3 ja 4 pnä. Lähes kymmenkunta pappia oli apuna piispalla tuossa toi- niessaan. Enemmän moittimaa, kuin kiittämää oli tuon tarkastuk- sen tulos. Etenkin kansakoulun- opettajat saimat lukunsa kuulla. Kiertokoulut muka omat parem- mat uskonnonopetuslaitokset kuin kansakoulut. Miten lienee herra piispa johtopäätöksissään oikeaan osannut, mutta hieman kummalli- sen maikutuksen tuollainen teki. Jos ajattelemme sitä osaa kan sastamme, joka ei milloinkaan ole kansakoulua käynyt, mutta kylläkin kiertokoulua, uskallammeko mäit- tää, että heidän kristinopintaiton- sa on parempi kansakoulua käy- neiden. Tuskinpa maan! Paljon oli myöskin poissa kolmen rviime muoden rippikoulunuorisoa. Tämä on taas hymin ymmärrettämissä, joskaan ei puolustettamissa, kun asetetaan nuo tarkastukset ihan kiireimmäksi heinän- ja elonkorjuu- ajaksi. Eikö niitä mastaisuudessa moitaisi järjestää joko aikaisin ke- määllä tai myöhemmin syksyllä eli taimella? Jos lähdemme siitä lähtökoh- dasta, että esim. kansak.opettajat omat syypäät siihen, että kansa- koulunkäyneet osaamat huonosti kristinoppinsa ja muutenkin lemit- tämät jumalattomuutta ympäris- töönsä, niin silloin saamme hy- män aseen moittimaan myöskin pappeja ja miksei piispojakin siitä etteimät paremmin kasmata lap- siansa, kuin usein on niin kouraan tuntumia esimerkkejä juuri siitä, mitenkä pappien lapset elämät mitä jumalattomammin kaikissa julkisissa ja salaisissa synneissä. Ei, hymä hra piispa! Kyllä syyt omat etsittämät paljon symemmäl- tä kansamme »villiintymiseen ja uskonnon Halmeksimiseen kuin kan sakoulun maikutuksesta. Mieles- täni olisi tehokas keino kansan ja papiston lähestyminen toisiansa tamallisina ihmisinä, ei minään kirkkonlhtinaina, maan nöyrinä Kristuksen kalttaisina palmelijoina, niin uskon, että kansammekin al- kaisi taas etsimään apuansa Ju- malassa ja Hänen lähettämässään Pojassa Kristuksessa! —a. Perheuutisia. Amioliittoon mihittiin morsia men kodissa täällä t. k. 4 pnä neiti Olga Lomisa Sägström ja maatalouden neumoja Karl Jmar Lintanen Ilomantsista. Ilomantsin hewosystäwäi»i Yh distyksen »vuosikokous ja he- tvosnäyttely. Ilomantsin hemosystämäin yh- distyksen kokous pidettiin t. k. 0 pnä Komeron Tuupomaaralla Olli Vatasen talossa. Luettiin ensin muosikertomus ja toimitettiin joh- tokunnan maali. Johtokuntaan tulimat ensi muodeksi nimismies John Kock puheenjohtajana, mui na jäseninä maanmilj. Olli S5to tanen, kaupp. P. Kyöttinen, maan- miljelijät Otto Kainulainen ja Mikko Hartikainen, maralle Heikki Kontturi. Keskusteltiin sitten P:s K. he- mosyst. liiton tekemästä päätök- sestä, jonka mukaan 3-muotisilla hemosilla olisi lakattama ajamas- ta kilpa-ajoissa. Asiasta syntyi milkas keskustelu, jossa useimmat puhujat olimat sitä mieltä, että 3 muotisia hemosia pitää jo opet- taa ja että niillä myös saisi ajaa kilpa-ajoissa. Koska näin ollen sääntöjä rik komatta ei moitaisi pysyä yllä- mainitussa liitossa, päätettiin 20 äänellä 8 ivastaan erota Pohjois-Karjalan heivosyst. lii- tosta. Eroamista mastaan äänestä- neet olimat sitä mieltä, että olisi pysyttämä liitossa niin kauan kuin erotetaan. Vuosikokouksen yhteyteen oli myös järjestetty näyttely 1-ivuo- tisille marjoille ja marsanalaisille tammoille. 1-mnotisista marsois ta saimat palkintoja seuraamat: 1. Olli Vatasen ..Muinnto" 2. M. Piiroisen „Pojn". Os kar Siljanderin „Nätti". Kunniakirjoja: Olli Matanen «Minimi". Ris- to Ronkaisen „Erkko". Tauno Pu- hakan ..Liinu". Varsanalaisista tammoista sai- mat palkintoja seuraamat: 1. Juho Turpeisen ..Piiju". 2. Matti Karmisen „Liinu". 3 ei jaettn. Kunniakirjoja: Pekka Meriläisen „Liisa". Matti Rllhosen „Leiju". Juho Laukka- sen „S!eito". Matti Väänäsen „Sulo". Risto Ronkaisen „Jlo". Kaikkiaan oli I-muotisia mar- soja 10 ja marsanalaisia tam- moja 14. Jlahduttamaua seikkana moi mainita, että näyttelyyn tuodut hemoset olimat parempia, kuin mitä tamallisesti on totuttu näkemään. Kiitos siitä etenkin muutamille innokkaille hemoskasmatuksen har rastajille, joiden ansioksi tämä seikka epäilemättä on luettama. 5iarhu tappanut kaksi lehmää. Wiime miikolla tappoi karhu Ilomantsin Muottoniemellä Kirilä Ätaksintaiselta kaksi lehmää karjan ollessa laitumella. Martonlvaaran kansakoulu. Taisi mennä rempalleen koko Martonmaaran kansakouluhoin- mat. Ei ole saatu mielä opetta- jaa, maikka on jo malittu kaksikin. Ensiksikin malittiin Erik Neulanen. ittemmin piiritarkastajan käs- kystä toimitetussa uudessa maa- lissa malittiin K. Samolainen. Tämän johdosta teki entinen opet- taja malituksen kouluylihallituk- seen. Pientenlasten koulukin pää- tettiin alkaa jo tk. 20 pnä, eikä ole opettajaa. Piiritarkastaja te- isi siinä oikein, että antaisi käs- kyn opettaja K. Samolaiselle wlla alkamaan koulua, kun maali on johtokunnan yksimielinen ja enem mistö piiriläisiäknt on samaa mieltä. Kaltimon kansakoulupiirin malmistama koulu alkaa maanan- taina kuluman elokuun 22 p:nä, jolloin tähän kouluun aikomien, kuin myöskin niiden oppilasten, jotka aikomat syksyllä marsinaiseen kouluun, on itsensä ilmoitettama. Varsinainen koulu, joka alkaa lokakuun 1 p:nä, tulee jo ensi luku- muotena muokrahuoneissa toimi maan täysiosastoisena kahdella opettajalla. Toisen opettajan paikka on julaistu haettamaksi tämän kuun 25 päimään mennessä ja äytetään paikka miesopettajalla. Piirustukset koulun omaa taloa marten omat jo saaneet asianomai- en mahmistuksen, joten rakemuis- puuhiin moidaan ryhtyä. Raken- nustoimikunta onkin jo kuulutta- nut huutokaupan tämän kuun 19 päimäksi, jossa tarjotaan koulun kimityöt urakalla tehtämäksi ja hankittamaksi rakennushirsiä. Koulu rakennetaan kahta opettajaa mar- teit ja tulee se sijaitsemaan luon- nonihamalla paikalla Aiäkelän rinteellä. Kesätyöt. Heinänteko Enossakin on wä- sähläilyt jo. Rukiinleikkuu on jo alulla ja kaurat, etenkin lohjalai- set. joutumat aiman perästä. Muualta Suo mesta. HenkitvakuutusosakeyhtiöTala man johtokunnan puheenjohtajaksi on malittu senaattori K. E. Felb man. 5uomen asia rauhankongrcs sissa. — Wenäläisten edns- tajain kanta. Rjetsh on saanut Tukholman rauhankongressista seuraaman eri- koissähkösanoinan: Kongressi on päättänyt panna mastalauseen Suomen historiallisten oikeuksien loukkaamista mastaan, Mechelin ja Venäjän edustajat poistuimat salista, jolloin ruhtinas Pamel Tolgorukos. lausui seuraamaa: Minun mieskohtainen kantani Suomen kysymyksessä on sama kuin puoluetomereitteni, perustus- laillisten demokrattien, joka kanta on selmästi esitetty heidän lausun- noissaan maltakunnanduumassa. Se on tarpeeksi tunnettu Wenä- jällä ja Suomessa, emmekä me salaa sitä. Veiläjällä tulemme myös edelleenkin kannattamaan oikeamielistä ja meidän käsityksem- me mukaan laillista suhdetta Suo- msii kansaail. Mutta käsiteltäessä Venäjän politiikkaa täällä kansain- mäkisessä kongressissa olisi menä- Iäisen edustajan aseina mculea, niinkuin hymin ymnlärrätte. Sen- tähden olen pakotettu luopumaan keskusteluista Veiläjäii suhtautu- misesta Suomeen, ei.kä aijo sen kestäessä olla saapumilla, etten teitä häiritsisi. Koitviston rantatie. Viimeksi koossa ollut eduskunta päätti anoa normaaliraiteisen rau- tatieu rakentamista Viipurin kau- pungista Koimiston satamaan. Samalla eduskunta anoi, että heti toiineenpantaisiin tutkimus Koi- mistoil satamaoloista. Älsian Koi- mistoil satamaolojen tntkiniista koskema puoli esitettiin senaatissa miiine »viikolla ja päätti senaatti antaa tie- ja ivesirakeimnsten yli- hallitukselle niääräyksen toimitut taa tutkimus Koimistoil satama- oloista. ylimääräiset waltiopäiwät. — Muitakin kuin »vaaliasioita niissä esillä? ylimääräisten maltiopäiivien kokoonkutsuminen, kirjoittaa tors- täinen (Äolos Z)!oskwy, syysk. 14 p:ksi on aiheuttanut erilaisten Hu- hujen ja selittelyjen syntymisen sekä »venäläisessä että suomalai sessa sanomalehdistössä. Kysymys oil, kuten olemme saaneet tietää, että Suonien eduskunnan ratkais- tamaksi jätetään kaksi, merkityksel- tään yleismaltakunnallista asiaa, nim. 1) 19 milj. markan maksa- misesta sotilastarkoituksiin ja 2) uomessa asumain menäläisten saattamisesta santoihin oikeuksiin suomalaisten kanssa. Kaksi uutta koleratapausta «awonlinnassa. Perjantaina lääkintöhallitukselta saapuiieeii sähkötiedon mukaan on höyrylotja „Turon" miehistön ulos- tuksia tutkittu lääkintähallituksessa ia hamaittu kapteeni Kolehmaisen ja lotjamies Markkasen ulostus- ten sisältämän kolerapesäkseitä. Toiset neljä lotjamiestä omat ma- paita koleratartuiinasta. Kolehmainen ja Markkanen siir- rettiin perjantailta sikäläiseen ko- lerasairalaan. Heidän termeyden- tilansa on tähän asti ollut hymä. Samoin lotjamies Hintsanen on edelleenkin paranemaan päiil. „Turo" on edelleenkin eristettynä ;a sen miehistö lääkärin malmon- nan alla. Muurin murhajuttu. — Mur hatun leski kääntynyt ken- raalikmvernöörin puoleen. Lauantaina jätti asianajaja, se- naattori Kaarlo Castren kenraali- 'umernöörin kansliaan Oskari Muu- rin lesken Matilda Muurin puo- lesta malituskirjelmän, jossa hän aitoo että hänen ylhäisyytensä yle- mässä mirkatehtämässääil huoleh- tisi, että maan asujamille turma- aan laki ja että asianomaiset soti- asmiranomaiset saadaan ryhty- mään semmoisiilt toimenpiteisiin, että Oskari Muuri-mainajan mur- haniieet sotamiehet saadaan lain- mukaiseen edesmastaukseen. Puumassa- ja paperiteollisuu- denharjoittajain yhtyminen. Näinä päiminä omat Niercato- rin tietämän mukaan Kymin osa- keyhtiö, Tampereen liina- ja rau- tateollisuusosakeyhtiö, Karhulan osakeyhtiö. Osakeyhtiö Stocksors a Myllykosken puuhiomo osake- yhtiö muodostaneet kauppayhtiön toiminimellä »Puutamarayhtiö Kymmene aktiebolag ja kumpp." metsänhoidon ja pmttamaraliikkeen harjoittamista marten. yhtiön liikkeen tarkoituksena ou hiomopuun selluloosapuun ja polt- topuun hankkiminen yhtiön osakkaittei: Päijänteeii mesistöön kuulumien mesijaksojen marsilla olemien puuhiomoiden, sellulosa- tehtaideil ja paperitehtaiden tar- peeksi. Ahtiön perustamisella tar- koitetaan yhtenäisyyden ja järjes- telmällisyyden aikaansaamista tär- keissä yhtiön osakkaiden harjoitta- missä liikehaaroissa, ja toimotaan sen kautta lvoitaman alentaa tai ainakin ehkäistä miime aikoina tamattomassa määrässä kohoamia puutamarahankintakustannuksia. Ahtiön hallintoa tulee hoita- maan yhtiökokous sekä johtokunta ynnä asiamies. Ahtiökokouksen pu- heenjohtajaksi on malittu muori- neumos Volter Ramsay. Johto- kuntaan kuulumat johtaja Gösta Serlachius puheenjohtajana, sekä, konsuli Olof Bulom ja maratuo- mari Arel Palmgreu, jäseninä Vhtiön asiamieheksi on otettu met- sänhoitaja Adolf Burgman. Koilttori tulee Koumolaaii. «eitsenlnokkainen yliopistoon johtama oppilaitos Poriin. Hra E. Granit-Jlmoniemiy. m. omat senaatilta anoneet että hei dän sallittaisiin Porin kaupungissa amata ja ylläpitää seitsemänluok kaista yliopistooll johtaivaa oppi- laitosta, jvnka pohjaksi oictet täisiin kansakoulun oppijakso ko- koiiaisuudessaan. Kun kouluyli- hallitus ei ele katsonut moi- mansa puolraa puheenaolemalle koultille laadittua lukusuunnitel- maa, oivat liiainitut henkilöt jät- täneet senaattiin uuden lukusuun nitelman anoen muutot lupaa en tiseit ehdotuksensa pohjalla koulun amaamiseen. ltnsi kolera-asema. Rautalammin piirilääkärin esi- tyksestä että Taipaleen kanamalle Leppämirroilla, josta kautta kulku- liike on sangen suuri ja laimat useil miipyivät pitemmän aikaa ja jo^sa löytny sanoen lukuiiateh- dastyoiväcsto, mutta vi läakätig. 30 kilometriä lähempänä, asetettai- siin koleralääkäri, on lääkiiitähal- littis päättänyt lauantaina että kolerafaitc»aia- ja tarkastuslääräri sekä sairaanhoitajatar asetetaan elokuun l.i päimästä lähtien Tai- paleeii kattamalle. Lääkäriksi mää- rättiin läätvt. lis. Hj^ Ignatius 'antalla on lääkintähallitus pyy- tänyt Kuopioit läänin knmernöö- riitä sellaista toimenpidettä, että Leppämirraa kunta melmoitettai- siin omalla kusiaiuuiksellaa» lait tamaan kilittään sairaalan pieitem- pää sairasntäärää marteii. K».? stondarttia {miitntvaroita liekkien uhriksi. Sunnuntaina päimällisen aikaan syttyi Ä>!erikarmian Haminahok- mait sahait lautatarha tuleen. Koman tuulen mallitessa lemisi tuli ttopeasti polttaen lautatarhan melkein kokonaan. Tulen uhriksi joutui päreitä ja lautoja yhteensä n. k>35 standarttia. Samalla jou- tui liekkien maltaan kaksi työmäen asuntorakeiinusta toinen yksi ja toinen kaksikerroksinen sekä puuta lo aroita täynnä olema lautamaja. Palanut omaisuus, joka oli ma- kutitettu Suomen sahanomistajain keskinäisessä paloapuyhtiössä, nou- jee yli 100,00(3 ntkan. Tulen irtipääsystä ei ole mielä tietoa. Sahan omistaa osakeyhtiö A. Ahl- ström. Kaksi »vanhnsta palanut <^s- poossa. Aiaanatttaina aamulla kello puo- li ti aitaan paloi Kökslrchden ase- man läheisyydessä Blilbadiit ti- lalla asunnossaan itsellinen Oska- ri Sundström ja hänen maimonsa. T oistaiseksi tuntemattomasta syystä oit tuli päässyt irti rakennuksessa, jossa manhukset nukkuimat. Hiilty- lteet ruumiit löydettiin mierek- käin palaneista raunioista. Van huksista oli toinen 05, toinen 70 muotias. Epäillään murha polttoa. Purjehdusmatkalla hukkunut. Lauantaiaainuna klo 0 aikaa» lähti Mäntyharjulla Pyhämeden raiiiialla olemasta Kesärannan humilasta maisteri Antti Kantele purjehdusmatkalle aikoen käydä hakemassa läheisen Kallameden rannalla olemasta Naakkamemen humilasta pari meljeään. Män- tyharjulle sunnuntaina saapunut kirkkomäki kertoi löytäneensä Pyhä- meden selällä kumoon kaatuneen purjeiveiteoi, joka sittemmin tun nettiin siksi tvetteeksi, jolla maist. Kantele oli lähtenyt matkalle. Kun ^taakkanieineil humilasta saatiin tietää, ettei purjehtija ollut siellä 'äynytkääit, pidettiin marmana, että matkalla oli tapahtunut on nettomuus ja purjehtija hukkunut. Maisteri Kantele oli kotoisin luopiosta lehtori Kanteleen man- hiii poika, noin 25 muodeii ikäi- nen. Lippujuttn 2awoulinnassa- kin. Samolainen kertoo: Torstaina, leskikeisarinnan ni- mipäimänä, kun täkäläiset julkiset mirastot eimät olleet liputetut, 'ääntyi täällä majaileman tor- peedomenheistön päällikkö kaupun gin maistraatin puoleen kirjeelli sesti huomauttaen tästä seikasta ilmoittaen samalla nostamansa maltaknnnanlipun Olammlimtaan ja asettamansa päimystäjät siitä luottamaan. Mikä myöskin ta- pahtui. Ne kunniat ja kunnianloukkaus- jutut. Atuutantissa sanomalehdissä errottiin hra Arelinin kamallus- en herättäneot yleistä hämmäs- tystä Kristiinankaupungissa. Tuo ..hämmästys" ei paikkakunnalla ole yleinen. Kuisketta niistä on kuu- lunut kauan. Jo kolme muotta sittett oli asia julkisuudessakin. illoin „Waasa"-lehdessä kerrot tiin Kristiinankaupungin rahama- roissa olleeit majauksia. Uutisen hohdosta muutamat kristiinalaiset herrasmiehet, niiden joukossa ja etttpääsfä juuri samainen Axelin haastoimat ..Vaasan" toimittajan Hj. Räisäsen mastaamaan kun- nianloukkauksesta. Toimittaja Räi sänen pyysi lykkäystä mahmistaak- seen todistajilla uutisen todenpe- iäisyyden,' mutta lykkäystä ei myönnetty, Juttu ratkaistiin heti ja tuomittiin mastaaja sakkoihin kunnianloukkauksesta sekä maksa- maan runsaat oikeudenkäyntikus- tannukset. Japanilaiset Tuomen asiasta. Suuri japanilainen päimälehti ^Tokoy Asahi Shimbun" sisältää Suomen asiasta maallemme san- gen myötäinielisen kirjotnksen, jossa kerrotaan Venäjän toi- nteenpanemasta maltiokaappauk- sesta ja osotetaan sen määryys ja julkeus sekä sen jälkeen lausutaan lopuksi: Armattamasti on nyt mahdotonta puolustaa Suomen itsehallinto-oi- keuden säilyttämistä. Kuitenkaan emnie moi olla meille ystämälli- sen Venäjämme sisäisen rauhan tähden toimomatta, että se niin pian kuin suinkin tekisi niin, että uoinen kansan tahto ja etu puo lueettomasti pääsisi oikeuksiinsa. Sähkösanomia „Karja!attarelle". Edttsknntn kokoon- klltsntttt. Helsiiiki. elok. 10 p. Ällintääräiset maltiopäimät kut- suttu koolle syyskuun 14 päimäksi malitsentaan jäseniä maltaknnitan- duumaan j» neumostooii sekä ait tamaan lausuntonsa lvkiehdotuk- sista, jotka koskemat Venäjän ala- maistot saattamista oikeuksiinsa nähden yhdenmertaisiksi Suomen kailsalaisten kanssa, sekä rahakor- toauksen suorittamista henkilvkoh- täisen aseivelmollisuitden asemasta. Waasan läänin kumer- nööri nimitetty. Vaasan läänin knmerttöörille de Poitttlle myönnetty pyytämän- sä eläkkeellinen ero. Nimitetty eiversti Vidnäs. Uutistoimisto. Nykyhetkellä. Luokaamme silmäys kansamme keskuuteeit, sen elinjuuriin. Näem- me että paljon, hymin paljon löytyy kalmamia matoja, jotka kansamme moimia jäytämät mädättämät ja kuolettamat sen kauneimman ku- kan ja saastuttamatpa mielä il- man, jota hengitämme, josta eläm- me. Miksi itiin on kaikki myrkytet tyä? Miksi nuorisomme kulkee pa- heiden teillä; jotka tiet miemät ruu- miin ja sielun ro o t mat? Miksipä mielä manhemmatkin, joiden tulisi hymällä esimerkillä maikuttaa nuo- rempiiti, harjoittamat irstaisia ta- poja? Varmaait siksi, että he omat ofeita hymälle ja jalolle. Mieli- kumituksensa on sairas, joka näyt- tää heille edistymistä silloin, kuin omat tappion kärsineet. Mutta eikö meillä, jotka uäem- me, miten säälittämä on asemam- me, jos kansamme on muodostu- nut yksilöistä, joiden elämä on täynnä paheita ja mädännäisyyt- tä, ole melmollisuus koettaa saada ymmärtämään mitä nykyisyys meiltä maatii, meiltä jokaiselta. !l1tuorisomme täytyy päästä ma- paaksi kahleistaan, joihiit se on kytkeytynyt. Sen täytyy saada nähdä maaransa, ennenkuin on myöhäistä. Sen täytyy huomata paheet, joiden seurassa miihtyy, mihollisikseen, oppiakseen niiä inho- maan. Ja jollei ajoissa huomata tvaaratt suuruutta ja hyljätä ke- myitä irstaisia tapoja, niin kuka mastaa seurauksista? Emmekö näe okanten, että ei ole kansallamme muuta turmaa kuin sen henkinen 'ehitys, sen yksimielisyys ja ennen aikkea usko Jumalaansa. Ei ole aikaa kemytmielisyyteen uhrata moimia. Voimia, jotka oi- ein käytettyinä olisimat kansal- emme suuresta merkityksestä. Siis nouskaa, herätkää te, jotka ette mielä huomaa, että kansamme kohtalo maatii kaikkien ponnistus- a ja työtä. Se maatii ajattele- maa, ymmärtämäista, marttunut- ta, ijäkkäämpää polmea, jossa jo- uinen yksilö on malmis jakamaan zymiä neumoja nuoremmille, joil- a pitää termeellä sielun ja ruu- miin rommilla olla kansamme onni ydämmellään ja tahtoa nousta, marttua ja moimistua kaikessa hy- mässä. Me ttäemtne ja tuitnetnme, kuitt- a kansamme kohtalo synkkänä edessämme kuin iiiyrskuiuen meri tuottaa paljon surua ja huolta ajattelemille kansalaisille. Taita- mia pitäisi, ja pitää olla moidak- emme säilyttää oikeutemme ja ehyenä Suomen kansana kulkea edelleen omien lakiemme turmissa. Nuo hyökyaallot omat ennenkin idästä nousseet korkealle. Omat mihaisina ja ärjyminä mielineet yli Suomenniemen, mutta aina on karaistu kansa kestänyt tuon. Myrskyn jälkeen, kuin entis tään mahmempana, taas uskonut tulemaisuuteen ja työhön. Käykö nyt niin onnellisesti lo- pussa. Sarastaako uusi aamu en tista kirkkaampi, maimojen ja mas- tuksien jälkeen. Toimokaamme! Uskokaamme. Kääntäkäämme amun pyyntö kansallemme kuningasten kunin- kaan puoleen. Häneen joka raimoi- simmankin myrskyn moi asettaa. Älkäämme unhoittako, että kansat niin pienet kuin suuretkin omat taimaalliscn Kuninkaan malmon- nan alaisia. Ei niin mahtavaa maailmassa, joka ei päätänsä kal- listaisi silloin, kuin herrojen Her ralta saapuu kutsu. _ Hän marinaan, tuo Voimalli sin tahtoo auttaa pientä kansaa suuremman sorrosta. i — —to. Tuuria tulipaloja, — 300 ta loa palanut. U f a, elok. 5 p. Muutamissa kylissä omat tulipalot hämittäneet 300 taloa osaksi irtaimistoi lleen. Vahingot nousemat 150,000 rupl. Kolera Pietarissa yltyy. Äsken kuluneen muorokauden kuluessa on Pietarissa sairastu- nut koleraan 120 (ei), muorokau- teua 102) ja epäilyttämästi 56 henkeä. Samana aikana on kuol lut 34 henkeä. Kaikkiaan on kau pungin sairaaloissa 783 marsi- naista kolera sairasta ja 191 epäil- tyä. Pietarista, elok. 8 p:nä. Uusia koleratapauksia on sattunut 83, kuollut on 36 henkeä. Saira- loissa on 801 sairasta. Tykistö pitänyt kaupunkia maa- litaulunaan. Tallinnasta ilmotetaan t. k. 4 pnä, että eräs harjoituksissa ole- ma tykistöosasto, joka luuli Kop- peli» humilakylää maalitauluksi, rupesi ampumaan sinne. Paik- kakunnan asukkaat maltasi pako- kauhu. Onneksi ei kukaan roahin- goittunut. sekä niiden yhteydessä kanta kirjaan otto toimeenpannaan Joensuun kilpa-ajoradalla ensi syyskuun 2 ja 3 p:oä. Näiden hevospäivien edellisenä päivänä toimitetaan sisäänkirjoitus ra dalla klo 8—10 ja sen jälkeen hevosten tarkastus. Iltapäivällä pidetään Keski-Karjalan Hevos- ystäväinseuran kilpa-ajot. Jäl kimäisenä päivänä pidetään val tion ravikilpailut. Sisäänkirjoi- tusmaksu on suuriin orikilpai- luihin kultakin oriilta 15 mk. ja yleisiin ravikilpailuihin 5 mk. Hevospäivien tarkempi ohjelma jalaistaan myöhemmin. Joensuussa 10 p. elok. 1910. Toimen puolasta: H. O. Reinola. Pielisjärven i kunnanveroja kantaa allekirjoit- [tanut kunnanhuoneella tämän • kuun 23, 24 ja 25 päivänä. Täy dellisempi ilmoitus on nähtävft- < nä ilmoitustaululla pitäjäntu vassa. Pielisjärvellä 6 p:nä elok. , 1910. Erkki Riikonen. Miesten, seisten Ulkomailta. Akaran toimenpide kolera- Maaran takia. Bukarestista, elok. 8 pnä. Koleramaarait takia on rajalle Kurth-joella komennettu 5,000 so- tilasta ja on näille annettu käs- ky ampua jokainen, joka koettaa meniiä yli rajait tumattomista paikoista. Teheran julistettu sota- tilaan. Teheran, elok. 7 p. Kaupunki on julistettu sotatilaan. Toreja pitämät mahmat poliisi- ja santar- miosastot hallussaan. Bahtiaarit omat mallanneet medchiliksen, jär- jestmteet taisteluasemia ja marus- tuksia. Asujamisto, huomatessaan että fidajit esiintymät poliisi- ja sotamirkapumuissa on keskeyttänyt aseiden luomutuksen. Fidajit omat Sattar Bagir khanin johdolla kes- kittyneet Urmiaan. Kurdit omat tehneet mahdottomaksi useille kym menille kyläkunnille saada kastelu- mettä miljamainioille. Kaupun- gin mesijohtokanama on hämitet- ty. Järjestyksen palauttamiseksi on paikalle lähetetty sotnia ratsu- miehiä. Räjähdys wedenalaisessa lai- »oassa. Portsmouth, elok. 7 p:nä. Vedenalaisessa meneessä A. pri- ma tapahtui räjähdys, jonka kautta 2 upseeria ja 4 merimiestä haa- mottuimat. !KuiTimikalo38ia ja ■Urheilu kenkiä, -P Petroleumia ja Pelikortteja y. m. tavaraa myöpi kohtuulli siin hintoihin J. Pitko. j Ylioppilasta halutaan tämän kuun aikana antamaan tuntia 5:n luokan tyt tökoululaiselle algebrassa ja geometriassa. Lähemmin tämän lehden konttorissa. Haarakanpan hoita jaksi halutaan raitista, työhön kykene- mää ja kirjanpidon taitoista nuor- ta miestä tai naista. Lähemmin tämän lehden konttoorissa. 2 nuorta miestä eli koululaista saa siistin kortteerin i P. Nuutisella, Neiti Kati Parviaisen talo. (K. S. 1 k. 4 s. 55 mm.) Pientenlasten koulu alkaa Mulon kansakoululla maa- nant. Elok. 22 p:nä klo 10 ap. Kaikkien ensi osastolle pyrki vien on silloin saavuttava. Utran kansakoulussa alotetaan ensimäisen osaston vai- ; mistaminen ensi maanantaina tk. j 15 p:nä klo 11 e. pp, johon ti laisuuteen on kaikkien kouluun aikovien uusien oppilaiden saa- ■vuttava, sillä jälestäpäin ilmoit tautuneita ei oteta. ! litrassa 9 p:nä elok. 1910. Johtokunta. (ff. S. 1 k.) Kolmentoista wnotiaS äiti. Eräässä Tukholman synnytys- laitoksessa on näinä päiminä, muuan kolmentoistamuotias tyttö synnyttänyt lapsen. Tyttö on erään tukholmalaisen ajurin tytär, jonka, senjälkeen kun hänen isänsä oli lähtenyt Ameriikkaan, eikä il- moittanut itsestään mitään, otti huostaansa past. Hedberg, joka toimitti hänet täysihoitoon erään maatilanomistajan luokse Voion- maalle. Täällä tutustui hän nyt 16-muotiaaseen poikaan, joka on lapsen isä. Ei mitään itsessämme, ei mi- tään itsestämme, mutta äärettö- män paljon yhdessä toinen toi- semme kanssa, yhteistyössä yhtei- sen maalin hymäksi ja rehellisesti koettaen, niin paljon kun meihin tulee, miedä muosisadan tehtämää eteenpäin. Z. Topelius. Mieliin painettalvaa näinä aikoina. Tässä maassa omat moimat harmalukuisia ja hajanaisia, tar- peet monia ja marat mähäisiä. Olkoot puutteittemme palkitsemi- seksi tahdot lujia, maalit selmät, mielet sopuisia, ja me kaikista es- teistä huolimatta aina käymme eteenpäin kaikkiin suuntiin, — eteenpäin marallisuudessa, eteen- päin moimassa, eteenpäin ma- lossa! Ihminen ei moi edeltäpäin nähdä tulemaisuuttansa. Me em- me siis tiedä, mitä tulemainen aika on tuottama Suomellemme, ! se on Luojan kädessä, mutta isokfi osaksi riippuu se meistä itsestäm- mekin. Pahin haittansa ja mihol- lisensa on ihmisellä omassa po- messaan: yksityisellä itsettäisyyden kaikkea jaloa jäytämä koi, kansoilla eripuraisuuden monipäinen kyy- käärme. Tappakaamme tämä hir- miö kansamme pomesta ja tukeh- Auttakaamme sen sikiöt! Sitten me moimme marmasti toimoa, että kukin muosisatanen taas mie- rähtää ajan äärettömyyteen ja meidän lastemme lapset omat on- nellisemmat ja heidän laulun- sa kaikuu moimakkaammin kuin meidän. A. Ahlqmist.