lorstsins syyskuun S p.nii ki:o lvi — iZio 1! ZS^ m Zääslö! ksMSU- mmttori »S « « N on liuoksin ja mulcsvin käyt- tövoims maanviljelys- ja tvollisuustarpeisiin. pyytä- KSä Iliettvlolotitvämmo. o. V. Agroz. Edustaja ponissa s ^ zs i» ui o WWW o «!l>zz oll pieuempiä m»»llviliölijöit» vzrtvu «ijottu, jo vg.uk»st»iui d^väksi touusttu j» tätien asti voitts.ms.toa kollv. Lövt^däsn ioilsäosu, jok» t»r- vitsss pmm»kouveu j» t»ktoo otu»g.u valvoa, vslitsss tämZ.u lcooeeo, jok» ss.»cksÄN llelsluxlssit. ^ »M Täust»ja?oriss» »M ^ ^rtdur Helle. ^ seztzsoxzczoorz Maatilain kaupunkitalojen ostoa ja myyntiä mälittää sekä tekee esi tyksiä palstotuksissa K. E. Mljasea KmtemistölliMyslnke Porissa Zrjönkatu 10. Puhelin 3K4. hauakaxttari Lchessa Muorikatu S. Puhelin 245 Älkää matkustako Amerikaan, «»Km.' Suomalais-englantilainen tulkki ynnä Amerikan opas, se, jonka kannellaan Amerikan lippu. Siinä on tulkki ja paljon hymiä neumoja. Hinta 1 mk. Saadaan kaikista kirjakaupoista sekä siirtolaisasiamiehiltä Hyminkäällä ja Hangossa. Tulkki ilman opasta mak saa 60 p. Kannella Englannin lippu. W Veili» ä Km??. LsMhtu, HelfiuN. 62S.2 Lauxav alalta. C«sm« ulkomim!a»??all>aiiLs v. 1VS. milj. markkaa. Suomen koko ulkomaisen kauppa- maihdon arwo w. 1909 on SSken il mestyneen mirallisen tilaston mukaan laskettu nouseman L21,« miljoonaan markkaan. Tästä määrästä tulee 187 ,8 milj. markkaa Menäjän kanssa tapahtuneen tawaranwaihdon ja 433,« milj. ulkomaltain kanssa käydyn kau pan osalle. Suomen koko ulkomainen kauppaivaihto on w. 1909 lisääntynyt 15,i milj. markkaa eli 2,s °/<, edellisen muoden määrästä. Tuonnin osalle tulee täStä lisäyksestä 3,s milj. mark kaa. Kun mienti on lisääntynyt enem män kuin tuonti, on Monnin enem myys fiiS Vähentynyt. W. 1909 oli tuonti 112.6 milj. markkaa suurempi kuin wienti, waStaawan määrän ol lessa edellisenä muonna 120,s milj. Kauppamaihto Menäjän kanssa li sääntyi 22 milj. markalla eli 13» edellisen muoden määrästä. Tästä lisäännykseStä wlee tuonnin osalle 18 ,s milj. markkaa. Mitä ulkomalto- jen kanssa tapahtuneeseen tamaran» maihtoon wlee, mäheni se w. 1909 6 s milj. markkaa. Mienti lisääntyi rim. kyllä 7,7 milj., mutta tuonti taaS mäheni 14 ,6 milj. W. 1909 kasmoi näin ollen tuonti Menäjältä, jota mastoin tuonti ulkomalloista mäheni ja mienti Venäjälle lisääntyi suhteel lisesti enemmän kuin mienti ulkomab töihin. Tullilaitoksessa Valtiolle laskettu ylöskanto noust m. 1909 samoin kuin edellisenäkin muonna 50,» milj. mark kaan. Ainoastaan m. 1907 on ylös- kanto ollut mainittua määrää suu rempi, nousten 51,s milj. markkaan. Kannattaako juominen. Juoppoutta ylimalkaan saattaa pi tää huonon talouden todisteena. Juo marin taloudenhoito on aina epäluu lon alainen. On niin Harmoja, joi den «kannattaa", juoda ja kuitenkin juoppoja on paljon. Tuotetaan mäki- juomia, maikka ei suinkaan kannat taisi. Nyt on taas mierasten halli tessa miinatulma jälleen rautateillä päässyt entiseen mapauteensa ja juop pous maaseuduilla jälleen lisääntyy. Senaatti ja rautatiehallitus näky- mät pitämän huolen siitä, ettei Suo men ruotsalaisilta miinapormareilta ja polttajilta tulot mähenisi. Kyllä lukuisat suomalaiset talonpojat ja herrat juomat «ilmeiset penninsä ruotsalaisten wiina'auppiasten tas kuun. Pikkuttlallisten talous, on jo niin monesta syystä huonosti kannatta, maa ja kuitenkin moni isäntä juo, mySpi metsän, tekee melkaa ja — juo. Kun poika näkee, että isä juo, niin pojastakin tulee juomari. Emäntä ja lapset kärsimät isännän juomisesta. Emäntien ja lapsien pitäisi kieltää isää juomasta, kieltää usein, ei hauk kumalla, mutta neumomalla ja useissa tapauksissa siitä on apu. Millään ehdolla ei emäntä, joka miestään kieltää juomasta, saa itse maistaa tippaakaan mäkijuomia. Hymin usein juo nekin, joilla on niin melkaa, ettei korkoihin riitä tulot ja kuitenkin juo daan. Usein juo sellainenkin mies, joka on saanut «aimoltaan kauniit perinnöt, tuottaen mielä »aimolleen unettomia öitä. Eikä rikkaankaan kannata juoda. Tämä ajallinen tamara on tamallaan isänmaan yhteisomaisuutta ja per heen yhteisomaisuutta se ainakin on. Kun isäntä juo, juo hän lastensa osaa. Juomari menettää sitäpaitsi tiiveytensä. Olkoon siis rikaS tahi köyhä niin juoppous ei kannata. Sen minkä se itseltä hämittää, se on perheeltä ja lapsilta hämittänyt. Terme ja raitis. I«iw ÄMickM M MMl! Vastikään on kauppaani saa punut joita voin srv. maanviljelijöille tarjota ensi luokan separatto- reina. j ^ ^ 3eatäli6en, että niillä on san- ^ vankka rakenne ja varsin ^ X Ii^vä kuorilnisk^k^, ovat ne Xuopion näyttelyssä saaneet I:n palkinnon. Dux-Lcparaattoreita m/^6ään I!»! MeksMM?«rj88z. Mszan - lM MMMM tMUsiii js Mitläm » Mi» WM tiuom.! ^Viralan Hiivaa saapuu joka ilta tuoretta UomMliiM vsra8to A» Kapsäkkejä), käsilaukkuja z mar- kasta aina 75 markan liiatoii^m kap pale, rahamasseja ja lompakoita, jalkineita parkaista Luomen kenkä- telitaiiita, li^vozen valjaita, pokja- ja päällisnatlkoja, jäikin epäällisiä /. m. m^clään koktuuskinnoilla !VI. >-I. Isim! n MK»- j-> ^Millötsiiiiszzs. ?orl.^a. lelei, 16L. Inna ZlrizkIIi Moöljxs »«K» ?zMz lievch» HMM. IMltsiii js sMM dsIvzUz! M». M ii liM — Uskolliue» rakkauS. Neiti Oliive Moc Leod erään skotlantilai sen tytär on matkustanut Englan nissa Asrikaan käymään rakastet tunsa haudalla. Netti Mac Leod o!> kihloissa luutnantti Boyd Aleksante rin kanssa, joka oli tnnnettu löyiö- retkeilijä. Hänet murhosimat KeSki- Asrikassa Wodoin-alkuasukkaat. Hä nen hautansa sijaitsee M-nfanin. erään englantilaisen aseman lähellä, Chcd järmen rannalla. Neiti Mcc Leodillo on mukanaan marmorinen rlsn, jonko hän tahtoo asettaa rakastettunsa hau dalle. Luutnantti Aleksanterin lähin mies, hra Talbot ja hänen puolisonsa seuraamat neiti Mac Leodia hänen matkallaan. Heidän matkansa tulee olemaan pitkä ja maikea ja ensimäi- sen kerran kulkee malkoinen nainen sitä tietä. Suurimman osan mat kasta kulkee hän alkuasukasten kanta mana. Maisoniin saamuttuaan aikoo hän itse malmoa marmoriristin ku lettamista luutnantti Boy Aleksante^ rin haudalle. — 5kei»o lisää». Hymin origi> nellia keinoa kosia nuorta neitoa käytti eräs nuori mies, joka oli äärettömän kaino. „Minä menen kyllä mielä eräänä päuvänä naimisiin", sanoi hän ainnn aiheetta. „Sama ajatuS on ollut minulla kin", mastasi nuori neito uneksien. „Ajcittele, jos meidät mihittäisiin samana pälwän5, eikö se olisi omi tuista?" ..Olisi." „Ja ajattele, joS pappi erehdyk sestä mikkisi meidät toistemme kanSsa." „TMoisit?eko silloin oikaista creh dyrsen." „En — suä en tekisi millään eh dolla", sanoi nucri mieS. llMM MMM Vuodelta 13V3 tslsoitetll» ja kululvllN VUlma lilMma» jälkimäi«e» osa kannetaan allamainittuma päiminä syys luuta: a) K««P»»giSsa: Merolonttorissa klo 10—12 ja 4—6 j. pp. 1 kaup.osasta maanantaina 5 p:nä 2 tiistaina 6 3 keskimiikkona 7 4 torstaina S 5 laumantaina 10 „n:ot 179—249. 5 maanantaina 12 .luot 250-326. v tiistaina 13 keskiiv:ikkona 1^ „ I^aliclen ?arasta painokuvaa aina varastossa. Luimsr l.jMoo5iii V. ^ptsgklcsn lussliulcsön talossa IMttsill jz vMtsiii bzl?zllz. p»Ijott»io j» v»tuttäio l,ÄMj X. ö. IzjzisII». - - oli nostettu ilmaan ja paiskattu päälleen maalian, au kenivat dänen kätensä ja liän jäi avuttomasti retkak- taen lepäämään. kuului liätäisia liuutoja: »pidättäkää trälletl», »Näk/mätön!» j. 0. e. /oku tuntematon ja tuntemat tomaksi jään/t poikanen sai jostakin Kiinni mutta päästi pian irti ja keikakti kumoon poliisin päälle, lueskella icatuä duuclaliti muuan nainen, saatuaan arvaamatto- maa s^sä^ksen' koira, jota nälitävästi jokin iski, juoksi ulvoen I^uxter'in piliaaa. tällainen oli jupakaa loppu. Hetkisen kansa- joukko vielä seisoi peläst^ksissään ja kurjasti viittoen; sitten valtasi kaikki kauku ja jokainen kurukti kotiinsa, vilutta ^aKers lepäsi kaikessa raudassa, kasvot /lös ksänllett/inä ravintolan rappujen edessä. 47 VIII Matkalla. lLakcleksas luku on verrattain I/d^t ja kerrotaan siinä siitä, kuinka paikkakunnan muuan luonnonikailija (-ibdins uinaillen loikoili aukealla d/^nillä*) ja ajatteli itsekseen, ettei ainakaan kilometrin tienoolla känestä ole sinoatskaan ihmisolentoa. Alutta äkkiä kuuli käa aivan lädellä itseään jonkun aivastelevaa ja yskivän. Lamalla oli kuulunut kiroilemista. Hän vilkaisi /mpä- rilleen, mutta ei nätm/t ketään. Liitä huolimatta kuu lui ääni aivan selvään ja kirosanojen tulvaa jatkui ta- valla, joka osoitti» että niiden latelija oli sivist^n^t kenkilö. Litteä ääni välutellen heikkeni ja eteni ^dder- deaniin päin. kauempaakin kuului vielä ankara aivas tus ja kaikki oli taas tuijaa. >l»t»I»perÄlls!i, t»s»mso kistillcö, r»utiuv»». (ilk^ins e! tit.nn^t nutään aamullisesta tapav>k sesta Ipiri^'issä, mutta omituisuudellaari oli ilmi,» häirinnet kaaen silosoliscn mielentilansa 1 kiiruusti nousi hän ja läksi nopeasti astelemaan kotiinsa. IX Ilorra 'tii. Ilsrvsl. Iira ?h. ^larvel oli lihavahko mies; ^mp/riä nenä keskellä ränsistyneitä kasvoja, jonka alapuolta väkää alemma suurta, nuorteaa suuta koristi suuri parta. I^hkäset kädet jk jalat olivat omiaan vaikutta maan, että ruumiinsa lihavuus h/vin huomattavasti pisti esiin, päässä oli hänellä nahkalla sisustettu silkkihattu ja kadonneitten nappien sijalle vaatteittensa mitä arka- luontoisimpiin paikkoihin sidotut nuoranpätkät ja ken gännauhat antoivat avomielisesti ilmi, että kän on aut tamaton vanhapoika. llerra 1°h. v/larvel istui ojan reunalla noin puo lentoista penikulman päässä d^nien läpi /dierdiin joii- tavalla tiellä, /alassa hänellä ei ollut muuta kuin näli- tävästi kaikessa kiireessä neulotut karkeat sukat, niin että kumpaisenkin jalan iso varvas muistutti kartiukoi- ran p/st^korvaa. Kiirehtimättä hän teki kaikki kii- rehtimättä — valmistautui hän koettamaan saapasparia jalkoihinsa, pitkään aikaan ei hän ollut onnistunut saamaan näin lujia jalkineita. Huolimatta siitä, että ne olivat väliän isunlaisct, olivat ne paksupohjaiset kun sen sijaan entiset märällä ilmalla kastelivat jalat, kikä hän voinut sietää isoja kenkiä enempää kuin märk^t- täkään jaloissaan. l ikä liän vielä tähän saakka ollut saanut selville kumpi oli pahempi, isot vaiko märät kengät; ja kun n^t sattui erittäin kaunis päivä, asetti b) Reposaareella: Satamakovttorissa klo 12—2 ja 4—6 j. pp. Satama-alueelta ja saaristosta tiistaina 6 p:nä ja sahan alueelta keskinmkkona 7 pmä. Rästikantoa ei pidetä. Porissa I p:nä syyskuuta 1910. Rahatoimiknmari. XnblkkÄ. Uuulutus. Tiistaina t unän kuun 20 p:nä ke? o 10 aamulla pidetään Ulivilan kunnan marst- naincn kuntakokous kunnanhuonee'1a. jossa keskustellaan ja päätetään seuraamista «stoista: I:st) Otetaanko Harjunpään kansakou luun apu-opettajatar, ja jos otetaan, pal jonko hänelle kunnasta maksetaan palkkaa sekä mistä saadaan toinen opetusbuone. 2:st) Malilaan tilattoman mäestön lainarahaston hoitokunta. ö:si) Malilaan kolmeksi eteentulemakst muodelst eroamismuorossa olemien jäsen ten fijaan jäsenet kansakoulujen johto kuntiin, holhouslautakuntaan, kunnallis ten tilien tarkastaja, jäseniä kunnallis lautakuntaan. lisäjäsentä taksotluölauta- kuntaan. tutkijalautakunnan jäsenet y. m. kunnallisia wirlai!ijoita ja 4:fi) Mihin toimiin on rqhdytläivä Kouluhallituksen kiertokirjeen johdosta, koskema kansakoulujen puhtaanapitoa. 5:st) Luetaan Virastojen päätö!fiä y. m. afiakirjoja ja malitaan tarpeellisia asia miehiä. Ulmilassa syyskuun p:nä 1910. H. C. Auulutus. Kokeinäen marfinainen kuntakokous on kunnantalolla tiistaina t. k. 13 p:nä kello 10 e. pp. I) määrätään »verotusperuste. -!) wc,litaan kunnan mirkailijoita eroa mien fijaan ja jäsenet taksoituslautakun taan. Z) päätetään tutkijalautakunnan aset tamisesta, ja jos lautakunta määrätään niin malitaan siihen jäsenet. 4) esitetään kysymys nykyisen kunnan- lääkärintalon rvaStaiscsta käyttämisestä 5) kysytään, ilmoitetaanko kuunalliset kuulutukset sanomalehdissä kunnan las kuun. 6) päätetään, ottaako knnta osaa Koke mäellä asuman eläinlääkärin palkkaukseen. 7> luetaan kumernöörtn päätökset Emil Juseliuksen ja Oskar Smedbergin w«ro- lusmalitukfista. 8) päätetään eläinmälslärin kunuau- palkan lakkauttamisesta. S) päätetään kunnan Ptrkkinäisten Luhdan maan muokraamisesta ja metsä- mahdin ottamisesta. 10) määrätään marat Ptrkkinäisten talon kauppahinnan maksuun. Kokemäellä syyskuun 2 p.nä 1010. ik. Hallamaa. N. S. ja S. W. L. 2 k' Tyttöjen käjttyönopettajattaren wirka Ulivilan kunnan KaaSmarkun kansakou lussa on haettamana IS päimän kuluessa täStä päimästä lukien. Mirkaa, joka on m^staanotettoma heti kutsun saatua, seu raa 1k«> markan muosipalkka. Ulmilan Kaasmarkussa 6 p:uä syyskuuta 1910. Johtokunnan puolesta: italle Talo, efimieS. Sat. San. ja Sos.dem. Kuulutus. Merikarvian kunnon marfinainen kun takokous pidetään kunnanhuoneella per jantaina syyskuun 16 p:,,ä klo 12 p:llä ja täfitellään siinä seuraamat asiat: 1. Malitoan kuntakokouksen ja kunnal lislautakunnan esimies ja maraesimies 2. Malitaan jäsenet eroamismuorossa olemien sijaan: kunnallislautakuntaan kansakoulujen johtokuntiin, maanmiljelys- ja tilattomau mäeslöu lainausrahastojen johtokuntiin ja holhouslautakuntaan. 3. Malitaan kunnallisten tilien tarkas tajat. 4. Malitaan taksoituslautakunta. 5. Päätetään tutkijalautakunnan aset tamisesta. 6. Esitys sairaanhoitajattaren palkkaa misesta kuntaan. 7. Esitys edustajain malitsemisesta malmomaan erästä tienteko-asiaa. ö. Malilaanko kunnan puolesta raken nustarkastajat Lauttijärmen koululle. 9. Rakennusmestari I. Kalemalan esi tys erään määrärahan käyttämisestä Lauttijärmen kansakoulun rakentamis- tarkoituksiin. 10. Päätetään määrärahan myöntämi sestä Alakylän kansakoululle lisäkaluston hankkimiseksi. 11. Päätetään pidennetyn maltioamun hakemisesta Tuorilan kansakoululle. Merikarivialla elokuun LS p:nä 1910. I. I. Pahkala. Sat. San. Pori» ilmscMkunniin Miianmnolralautalunnan kokous pidetään ensi laumantaina t. k. 10 p:vä kello 9 aamulla Porissa, Nikolainkatu 12. Edward Kaapeli. ksimstöll kachkölllsz iiftstNs- töita, lMeja y. N. tarjotaan täten urakalla tehtämiksi. Tar joukset omat jätettämät ennen ensi per jantaita rakennusmestari Miikerille kou lulla. Ulmila, 2 p:nä syysk. 1910. Rakennuskomitea. Konkurssi- Mlltoklilippil Ar«felti»kat» R7. Ensi torstaina ja perjantaina t. k. 15 ja 16 p.nä kello 1V:Itä a.p. huu tokaupataan Neiti Alma Anderssonin konkurssipesään kuulumia millä- ja z-siirilankoja, merkea, millakanaivaa za boijeeta, puseroita, kepsejä, neulos- töitä, hattukoristeita ja koristenau hoja, kustanja-atlassia y m., rucika- salin senkki y. m. huonekaluja. Per jantaina kutoma- ja ompelukoneet. Joh. L«dw. Wikhvlm. Teles 229. Tila» hllulokaiiM. Maanantaina 19 p:nä syyskuuta kello 12 päimällä myydään mapaaehtoisella huutokaupalla Patokosken ' i>! osa mant taalin perintötalo Honkajoen kirkonky läsiä. Talon pinta-ala on noin 600 t,a , mesimoimalla käypä hymässä kunnossa olema riihikoneisto, myllymuoro ja mei jerin osake seuraa taloa. Rakennukset hywässä kunnossa. Metsää myytäiväksi- kin. Myydään ennen huutokaupvaakin. Tarjouksien hymäksymiseen tai hylkäämi seen pidätetään tunnin mietintöaika. Ky selyihin mustataan. Honkajoki. 26 p:nä elok. 1S10. Emil Patokoski. WWilkZ. Juuri saapunut Pri«a SillejälV" Aijmisdiich. LiloNalÄa kmmMtjii, Kokosmoita y. m. y. m. y. m. Aksel Ekblomille. Suurempi määrä Zzyqnrsitz ä 15 mk. kappale myytämänä Lcktveri» Mm Massa. Mytktyitii konkltaj kaihen laatuisia ostatte ja myytie elms^mrun meidän ivälityisekä, itääntylää siis puoleemme daki- tessanne ost^a tai myydä^ oneit!,. Stykijään ivälityksellämme saata mana 6!>0 konella. Luettelo myyt.iivänä olemista kone.sia ilmaiielft. Älljriiti Mis, siiu. Säkkejä ostaa korkeimpiin hintoihin 3v3 Leipuri K. B. ^aiue. Melszts dslM. Mcijersla haluaa paikkaa meijeriin tai iohonli» mullhun sopimaan loimeen. MaStauö t. I. koattoriin nimim. ..Paikkaa haluama'". MvzlÄzxkZ kzlÄNS. Tal» ja 1, tsutti myytämänä hymillä maksuehdoilla Arm- seltinkatu 10, S osa. Lähemmin 464g.i Frans Suominen. Metsiiä myhtiiuiiinS. Tämän kuun ajalla myymät allekirjoit taneet Ala-Miinikaa Punapakan sarasta palkiksi sopimaa metsää suuremman mää rän. Huom,! Metsää saa ostaa pals taksikin. S. Uusi-Jaakkola. K. S. Jokela. Käytetty Pian» myydään haimalla. Lähemmin t. l. kont torissa. Talo myytävänä. lähemmin Kruununprinssiukatu S. G. Th»rma». Lasien kkkeja tytöille ja pojille juuri saapunut. Je»»tz Terichoff. Lammisen talo Elisabetinkatu 7. kimi- rakennuS. I rappu ylös. 472S.1 Tyriv. San. R. L. Kuusolljjiil, raittiilil ja n«i«nta Maatyö- Mlehta otetaan muosipalroelulseen. Läheni- min Kokemäen kartano, Peipohjan asema. Mtetlejä Pohjois- ja Etelä-Vmerikaan. Tfrikaan, Australiaan ja Uuteen Seelantiin Allan-, American-, Anchor-, Canadian Pacific Railmay C:o-, Cunard-, Donii- nion-, Patific- (Buenos AyrssV Skandi- namien—Amerikan-, State-, Mhite Star- ja Union Castle-linjoille myy, Kumernöorin passeja hankkii, Amerikan ja Canadan rahaa ostaa ja myy edullisen kurssin mukaan sekä myy mekseleitä maksetlamaksi Amerikan maalle- nousu- y. m. paikoilla allekirjoittanut. Lähempiä tietoja antaa Suomen Höyrylaima-Osakeybtiön maltuutettu asiamies Ivar TjSblsm. Konttorit: Porissa Rautulienas. mastapäätä, tel.!^i<>. Tampereella Rautatienkatu 20, tel, ^81, PiiiMSlän Maamieskoulu Sääksmäellä, os. Kuur ia. Uusi lukuuzuosi alote.aan lokak. p:nä. Oppilaiksi otetaan 19 muotia täyttäneitä nuoria miehiä ja myös naisia. ^ Mähäivaraisille jaelaan 7^ —markan apurahoja. Opetus- maksu on 25 mk. Asunto ja saadaan koululla helposta maksulta. ?!yt on hakuaika. Wuosikertoniuk« sen ja tarrmttaivia tietoja saavi pyyn nöstä. Opeiusohjelma on sama kuin inac!- miestalwikurssien. Koulussa elää todellinen maahenki. Hakemukset läkeietiälöön koululle ennen stjiiskuun 25 päimää. Kysymyksin wal -taaivat aUekirjoil-' taneet. Km Kalillari, Riislls Taikkll, o^ronoomi. jolitaja. Os. kesällä: Luhanka. Os. Kuui ila, ttLrmoisolle yleisölle saan täten ilmoit taa, että olen muuttanut Harjun pääStä Uudelle-Koiivisiolle, asunto Wu- lanhakkaajankatu K. Grundin talo, ja vtau mastaan räätälin ammattiin kuulu maa työtä. Työ hymä ia hinnat eril- täin halivat. Kunnioittaen: Mtali V. Lehta. wiime lauVanlaina kotoaan tyimes Seikun sahasta Armid Zliinimäki 25 morkan palkinto lumataon sille, joka moi hänestä tietoa antaa. Eewa Niinimäki. /Aauna yleisön käytettäivänä ioka perjan V tai ja laumantai. Huom! Jokimesi, Etelälinjakatu 9, ent. Lax in talo. uukko tuppineeu pudotettiin eilcn aamulla Idmanin lafikauvan ja Jtäpuistokadun mälillä. Rehellistä löytäjää pyydetään palkintoa mastaan tuomaan ne t. l. konttoriin. RllMielessii ynnä muissakin aineissa antaa opetusta. Lähemmin Tähtik. IV. Lyydi Mahala. V»ri, Gatakouua» 'irjipaino 1910.