N:o 2031(104) — 1910 KESKI-SUOM1 Torstaina syyskuun 8 puä Kirjallisuutta ja taidetta. Turnee Axel Ahlberg Aarne Orjatsalo. Maunu Tamast. Tiistai-iliana esitti turnee Azel Ahlberg—Aarne Orjatsalo Eino Lei- non nelinäytöksisen legendan „Mau- n u T a n? a j t" jotenfitt hylvälle huo neelle. Ensin jättänen itse näytelmäsi. Kuien nimiin osoitaa, on kappaleen ache saatu foiumii je»ta historiastamme ■faiffUjcn öifafauöen iiilfipuolisfolia. Maunu Tatvast cli piispana Mv. 1412 —1-150 ja a-.kanaa n Tuomen huoma tuin mies. Uiä suuri kuin hän oli kirktortchlinaana maassanune, oli hän myös ihailtu chtnijenä. Ia historia omaakin hänestä jellaisen lodi»lukjen, että hän oli Tuomen lutotisist.i piis poista «nsunäincn ja Piti fäi>c»iääa jefä kirkolltsen eitä maallisen hallinnon laitgar. öiuningas (Seriffi Poinmerilai- jen entisenä jih:c;rmä oli »h a n näet kumillaan persoonallisessa suosiossa nnelä sirtenkiin, kun piispana toimi. Ia samaten historia nxerFi;jc; hänet tytvi)tkä!nmtttsi Walt i »miehiksi, mitä Tuomessa keÄiajalla on ollut oman maan miesten joukossa. Artalaistenja stlinissä hän epäilemättä cli Puoli- jum^a, jc«sa ei mitään iiiaalli^ra !ah- raa -ollut, ^luitcufi.n oli lantin iva tn ihminen, jolla oli sen ajan niiutopuun muiixm suunkin »kuoltuuni fijnti"'. Hänkin oli nuorena rakastanut, kuten ane kaikki muutkin, ja tdstii rakkaudel la fyiM)i sinelle näkiMänä heixi-niänä poika JClcitui Tatvast, joka kiillä hiv- tortassa on kulkenut hänen >iveljenpot- kansa nimellä — helposti ymmärrellä, mistä jt)^stä —, mutiit jota sitenkin vii hänen oma poik^iisa. Talle Pojalle rakentuu Eino Lei non näytelmä, joka ainakin Kansallis teatterin näyttämöllä Helsingissä sa> puolinaisen meliest:)t'sen. ^oku >lvai> hemman koulun näytelmäkirjailija oli- sikin aitvan ivarmaan asettanut ^i)iau- nu Tatvctftin roisiin puitteihin näyttä- mölle. Hän olisi antanut halien ivailut- taa tvaiitaivasti ulospäin, csittänyi hänec suurena kirkollisena »nahtimie- heitä kaikessa kotneudssa ja korskassa, juuren saattojoukon ympäröimänä ja koomassa Ifää-fijsä ja fuuhuuvmosja omaa suuruuttaan. SlitusLston. kanuu na: olisuoat saancer paukkua. huow.- joukot ratsastella, oirueot mennä ja rulla j.n^e. sitä komeutta, jckaifciikut- - taa suureen yleisöön, olisi ollu: kukku- rammalla. Tilien luutttusoittoa, rote- noa musiik'ia, uljasta ritari-elämää, aseiden >kolskelta, haatvetlua kuutamos- ja, Iväräjälvää l-?!nmeniaulua. "kaikkea tätä sinappia ja siirappia, iväkeivaä ja makeaa olisi ollur niin paljon kuin lo- dellinen historiallinen murhenäyielmä Tha-kespearen malliin ta rw ii se e. Ia Yleisö olist hallioinut. Mulla Eino Leino on uuden ajan lapsi. Hän kapinoi kaikkea loanhaa ja aikana cläm)ttä n^asi^an. Niin draamankin alalla. Näyttämökoneistoa hän käyllää HiMin säästäen. Ei mi iluin ulkonaista efektiä. Karkki kääntyy sisäänpävn. Äoko näytelmän me neslt)s on rakennettu hienon Psykologi sen anallMn Nxrraan. Maunu Tatvast esitetään meille sisästapain, esitetään suurena ja jalona ihmisenä, jolla on somal misteliä sielussaan taistellama na kuin meillä kai.killa Anuillakin on, wai!kkorpa ne saamatkin paljon suurem- man konmvuuden, kun -ne kohdistuivat mieheen, joka seisoo jättiläisettä maan. sa historiassa. Miten tnhimillisen luonnollinen läinä Eino Leinon näy- telmä on, miten tarkka historiallinen «väritys yh?t)y syvään sielulliseen erit telyyn. Maunu To'.vast käytetään meille riisuttuna kaikestai ulkopuoli- sesta kullasta ja kiillosta, näytetään kärsltvänä ja epäilevältä, näyt cl ään h'.> wänä ja lonipeänä, mutta käsketvänä- fin, noetaan niin tod e ll t se n a ihmisenä kuin wain tosi runoili- jan kirkas mieUkulvitus historiallistm olojen Pchjalle moipt 'hauer maalama. Päähenkilön sielullinen <HN)s o>n jotain suurenmoista. Ia miten luon- nollejesti se liittyy historian Maunu Tatvastista antamaan kuivcan. )L>issi Cealislinen routi on siinä pohjalla ja os ottaa, että näytelmä on kirjoitettu kynällä, joka tarkoin tuntee tettveen realismin hymar puoler. Mutia aiman ilman koristeita ei tä- mä historiallinen näytelmä filtt ole. Niinä tässä pakvelee se kukkea lyyril- lislHs, joka on siroteltu sinne ja tänne ivuoropuholuun. Mutia säästämäsii suÄin on käytetty. Äa hämmästyttä- wän luonnollisesit sekin liittyy ikoko ^näytelmän harmoontseen eheyteen. Ly- Hyesti: Maunu Tatvast on «kaunis ja ehyt näytelmä, jo-ka ioiibtaa^ umta suuntaa näytelmäkirjallisuudessamme ■tmtUa lutmtoa. jola Ma:ij pÄjos M seuraamalta. Eihän tässä ole toimin» taa, ei noufÄvaa jännittämäisyyliä, ei mitään tatvallista teatteria, »nutia ehyttä, sylvästi inhimillistä, voimak kaasti »unmvoa, kärsiivää, mtttia iloit- selvääkin ihmiselämää. Näytel- mää katsoessaan unohtaa loisinaan ole- wacha teatterissa, waan luulee jomu- neeiisa persoonalliseen kosketukseen wuosisawja sitten eläneitten chmisten kanssa. Ja tämä kai on taidetta jos mikä su a on! Äun ulkonaiset ivaikutuskeinot olvat melkeiin kokonaan syrjään heitetyt, -niin ei kumma, että suureen yleisöön et kap pale oikein ota mennäkseen. Ia tämän- fin kirjoittaja ensimäisen ttäytökjen nähtyään jäi hyvin LÄvelMalle mie- .elle,.etitä mitä tasiä oikeastaan mah- taa tulla. Mmta kun päästiin kck- manteen näytökseen, alkoi aincfkin oja katisojista läntimetä. Ia nÄjäs näytös wai!kuttaivalla tunnclmapiioijuubellaaN lvaÄoitti llvarutaankin iixonta .lämmin tä 'tjstämää Eino Leinon nuorekkaalle uusia uria kyntämälle taiteelle draaman alalla. L)ia>initsomme wielä jonkun sanan eflttMestä. Maunu TaZvastina ?l z el Ahlberg oli, kuten arlvata'kin sopi, meikäläisellä näyttämöllä lharwinainen mieras. Hänen billitty ja luontiollinen nät)tlÄ«itnisensä toi näkyiviin oikean AsinMen Emo Leino n »Maunu Ta- wastista". Ja tämä tällainen herra Ahlbergin taiteilija-luonteelle, joka niittää pavhaimma: woit?onsa päreet- tisissa tunnGurkaulsissa, on silti luon- nostaan lwierasta. Muna hän oli ivoittonm oman irsensä ja eläytynyt sen ihmisen lihaan ja mereen, jonka Eino Leino on nänMinässään päähen- tilövsi Pieniäkin piireitä mtMen -teh- tryt. Cmline silli tahdo sanoa, ett'ei hra Ählbergin persoonallinen lösitys c'sitettälvästään henkilöstä l.llu't suure- na tekijänä esityksen hyivääit tulokseen. Varsinkin neljännessä näyiölsessä hra ^'Mberg ttäytti meille, itttitein etcövä näyttelijä osansa innostamana ikasivaa t/mpäristöääti päätään lpite.ttmälle. »tun hän tietäjän t^lmeitkäillä kalstvoilla ja werratiomalla ääucitroäviUä lausui ennustuksensa tulemien aitojen kirkol- lise^ta Tuomesta, yminärsimme me, että edessämme on sielullisien rtslitii- tojen todellinen tulkki. Hmicn esitt)k- jensä jtrnri tässä neljännessä näytök- sessä oli suurta ja sy.väa 'taidetta. Hra Aarne Orjatsalo lienee tempe- tatnentll-taan koko lähellä hra ^lhlderg'- ia. )!>t)t 'hän esiintyi Olawi Tatvast'- ina. Esitys oli paikoin kylläkin kt)p- sää ja harkittua. Mutta padoin hio- maionta. Liiallme-t rajuus pyrki häi- iireinään, sillä piiäähän meidän muis- taa, että Llc>'.vi Tatvastikin, »vaikka onkin nuori j.a innostunut kirkkonsa ihantei-sla, on sentään pappi, joka ei jaa e>siin:t)ä enjtlnäiseti rakastajan tu- lella ja roimalla. Juuri täinän ojan lulen ja luleliomuuden kuliaislessa ikes- kiriessä otikin tai:miit osan waikeus. Mutta yleensä sanottuna on hra Qr- jatsalolla ■n>i.elä marinaan montakin iöunista Mvutusta, jahka elää ja chtti tehdä työtä. Annana, Lepaan neitinä ja Maunu Tamastin nuoruuden rakastettuna, oli — Dhdistyksiä suljetaan Pietarissa. T.k. S pnä suljcittiin Piew>rissa Alek- sandro-IiÄvskm ja Liteinin kaupun- gin osien asukas- ja ivalirsijayhdistyk- set, jvitlien puheenjohtajat oivat saatteet kutsun saapua kaupunginpäällikön pu>- heille. HallitsKva senaatti on, mikäli kerrotaan^ katsonut sellaiset yhdistykset tarpecktomiP, kun kerran on olemassa kaupungiÄduuma. Luullaan että näinä paiiwinä suljetaan myöskin muut sa- mallärset yhidistykset, jotka näyttelitvat niin huo>mat>tawaa osaa wiime kaupun. ginduuman waaleissa. lllkvmailtg — Eräs Ehrlich uhri. K ö ö p e n Hamina, s!yt)sk. 4 p. En simainen po- tilas täällä Kööpenhaminassa, jota on hoidedtu »Ehtlich 600:11a", 52 vuo tias mies, on kuollut 3 päiMn hoidon peräst». Ruumii.nawaus osoittaa, etiä arseni-IlimlMtiis oli syynä kuole- maan. Siisliis »iiiu Wei färkcimiiin ntijiiL Aseijten maahantuonti-kielto. Kuulutus. Täten iVm-oÄstaM, että Laukaan kunnan Paloapuyhdistyksen hallitut- seen Tuultmxnti Dsomnä: Kr. ötoinila; Mikko Ri>iipiMn« Aleksis FlMnan< Aapo Känsänvn jo Aaw Kantola, sekä wairajäsenMä> Heikki Hänninen> Mlle Korhonen ja KaSper Honkaniemi. ToimllduHohtaixäkst. on otMu opett. Olli WoMiia>imen. Piiriasiamiichilksi «m otettu LieveS- imveen pmiim, johon kuuilim Liewes- tuore, KaniLainM ja Tawi0t konstaa- peli E. K. Kodmnen; Vihtiälän pii- riin, johon UtruKuat Haapakosken ja Aihriälän Mock, neuloja Heikki Hei- non en, ÄirLonikylan piiriin, johon kvu LaukkM>wta, PellbosnienR ja Lep- pälvesi paitsi Hoa>pa5oski ja Mihtiälä, ta'.onp. NMo Mi!pi>ncn, Kuustveden piiriin, johon lkuuiln-u Ku>uAvosi, Ka- peokoski ja NuVniijärior, maktupal. Oskari FlyNnan, Pstruiman piiriin, johon kuickm PMuma, Mehniä ja ^«apatvakia, mÄkitiupa^. Filemon Puupponen. Paatelan piiriin, johon !kuu«luu Paaidenimipalieen kylä, Maiti Kankainen, Äänelkosken piiriin, johon kuulntt Äänokoslki ja Koivisto, «orp- pari Inho Nnrmiii. Pi>iriasiami«hÄ ot- mrar ^waÄvmr n»a>kuiut>ushaksinuksia. Laukaa, 1 p. Isyysk. 1910. Vesijohtolaitoksiin: Pumppuja, putkia, putkenosia, venttiilejä j& hanoja. Uusi varasto: T«hkoJ«, kivi- ja muita fy5k«l(l]i y.m. O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. 3144 Nhtiön hallitus. 1-1 MiralliSron IeHi«w mirallisessa osastossa julkaistiin tais^. ministeri» neuwos-ton -t>atWei!N>koirkeiw>nasti n>ah- ivistÄtu päätös aseiden tuoitrikiellosta. Malinittu 'pä>ätös on saapunuc.senaat- tiin lkenrMikuivernöörin kautta, eikä mimisterillvaltioschteerin lvirastolla ole Mwl miltään tekemistä sen suhteen. Päätös Maistun senaatin warapu- heenjohtvM käAkyÄä waikker asiaa ole kästteUy talousosaston istunnossa ja pääwtly julka>i>swwaiksi. Tettaat>ti> päätti tiist. antaa KÄlihal- liMsell-e määräyksen rijijti^ci kaikkiin niihiiit itoilmenpiteisiin, joihin kyseessä' lÄoiva mini-Äte-rinemvoston päätös ia sen noudattaminen antamat aihetta. Senaatin päälöslä ivasraain Pani w. t. prokuraMlolri I. S a w o n i u s >wastalla>useottsa. Asian esilteltjä waltio- ivarain toiintitnskunnan prmoMasih teeri Björn W a s a s t i e r n a kiel- täytyi ivavmentantasta senaatin M töstä. Sen johdosta tutsumin asiaa e>iim>lcimWn 11 o»nxt w into invtmu-^fu n nan w.r. kaiislisti Niaratuom. I w a r M on teili. Hänkin lkieltäytyl war- montcimaÄa pääiöstä. Tämän jMeen luisuttiin asiaa esii^olemään wMioiva>- xniJa t&jtnituÄfiHtiicn ytimäärainen «sitt^ä TOarcMtoflnioiri Hannes A e j l»i e il a e u s, joka lvarinettsi pää- ttflfen paniteen ivas/alauseensa sen st- sÄtöä ivastvaii. 'Wa>ratuomart Aejme- laous if-avyo-i okttocuiio w. 1902 annetun senaatin cilMäännön 72 §:n mukaan NKilavdttiit^n warmentamac.n päätöksen, 'inutia sisÄlää tvaviitennus wain sen, että hän itvasiaa siitä, ci'tä senaatin tiikiiiiM avasi'cd e s arttoinct inääräM on yhiä!pit'äa>ä li'enaaiin asiasta amaman pääiölsen tanlssa. — Gustaawa Gummeruksen stipendit. Lyseon rpeitajakunia Päätti tiistaina jakaa Gustaauva Gummerukse-n stipen^ dirahastosta lyseosta tuutit e kewännä ylioppilaasi päässeille seuraamat apu- rahat: Otto Lehtiselle 2,ul)^ mtkaa, jota jaetaan neljänä lukukautena öOO anVTti erissä. Äun rahastossu Äi ylitnaäräiseZti karttuneita waCom, jaettiin sitäpaitsi Kuulutus. Lauvantaina tämän syyskuun 17 päivänä klo 12 päivällä pidetään Karstulan kunnantuv&ssa kuntako kous seuraavista asioista: l:si. Kunnallislautakunnan jäse niä eroavain sijaan valitaan. 2:si. Tilintarkastaja eroavan si jaan valitaan. B:si. Taksotuslautakunta tulevaa taksotMsta varten valitaan ja palkka määrätään. 4:si. Tutkijalautakunta valitaan ja palkka määrätään. 5:si Kansakoulujen johtokuntiin valitaan jäseniä eroavain sijaan. 6:si. Kirkonkylän lainakirjaston hoitaja ensi vuodeksi ja johtokunta kolmeksi vuodeksi valitaan. 7:*i. Konstaapeli Hietaniemi pyy tää r apautuata osasta maksujaan orporahastoon. 8:ai. Vaivaishoitohallituksen esi mies, varaesimies, jäsenet ja hoito- laisten tarkastajat tulevaksi kolmek si vuodeksi valitaan sekä palkat miarätään. dtsi. Valitaan henkilö sopimaan Heikki Ahosen mäkituvan vuok rasta, y.m. ja e.«iin'ymään kaikissa mahdollisissa tapauksissa sen ta kia. 10:ai. Päätetään että anotunko muutamain Pylkönmäkelaiston kanssa postinkulkuja Myllymäen kautta. Ii si. Holhouslautakunnan jäsen eroavan sij »an valitaan. 12:si. Maanteiden aukipito ja lu- mireen veto tulevaksi kolmeksi vuodeksi annetaan. Karötulass*, syyskuun 3 p. 1910. ^juuri sisäönsaapunut: Naisten mustia ja värillisiä leninkikankaita, Kävelypukuverkoja uusissa väreissä, Silkki ja satiini vuorikankaita, Mustia ja värillisiä sametti ja moire kankaita. Vöitä, vyönatkhoja ja solkia, runsas varasto, Kauluksia, rosettia ja kravatteja, Kaulus ja leninki rychiä mustia, valkosia ja kirjavia, Hartialiinoja suuri ja kaunis valikoima. Hius koristenauhoja, neuloja ja kampoja Pliseerattuja reunusteita mustia ja valkosia, Käsilaukkuja eri suuruuksia Koristenauhoja ja kaikkia ompelutarpeita uutuuksineen. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. Kuulutus. Taneli Heikkilän konkurssipe än velkojain kokous ja 1 :nen j«ko- osuus jaetaan mikäli riittää, sekä esi tetään tähän astinen tili velkojille maanantaina t. k. 19 p:nä klo 11 pllä. Päätetään erään riidassa ole van saatavan jatkamisesta ynnä kai kista pesää koskevista asioista, josta velkojille ilmoitetaan Poissa olevat tyytykööt päätöksiin. Uurainen syysk. 5 pnä 1910. K. G. Silvonen. Kustaa Flyktman. 2642 T—1 MARTIN-kivääri 15 patruuna : nen makaslinillä, 6,5: mm. kuulalla myydään. Lähemmin LINDELL, Salmelassa Väinölän Konepajalla. Mukana seuraa am pumatarpeita. | Palvelukseen halutaan 1 päivästä 'marrask. siivo lapsirakas palvelija tar. Lähempiä tietoja antaa S tohtorinna A. PALANDER. 8184 1—1 Sorr. V. 1 k. 4 a. 50 mm. Ilmoitus. T. k. 15 pnä kello 10 a.p. myy dään vapaaehtoisella huutokaupalla Laukaan Kuusveden Kivistön tor passa Otto Hokkas-vainajan irtain ta omaisuutta, niinkuin hevosia, lehmiä, lampaita, työ- ja huoneka luja, 3 venettä ja nuotta y.m. Laukaassa, syysk. 5 pnä 1910. 8172 Perilliset i i 3183 1-2 8179 Vihtori Tolppila. i—i Ä. Gyl>lenbögelilie, A. I. nti A i n o M a n n e r niin hytvä, että Hanhiselle, A. J.^ H i e k k a s e l- hän jaksoi Mäpitää yhteisnätittelMti- ^ l<i S. W. Forssil.c, kullekin 1 ' ' intlkn er^a. W.Äa ]ot Meht H yiv o- jänsä kanssa. Muut esiitttyjat oivat ivi^lä nuoria wäheininän tunnettuja näyllämön palkeilla. Tuosionosotukjet etenkin näiMmän lopussa oliitpipr wiii'kaat, ntutta kyllä ne vlisiivat saaneet olla ^paljon paljon iviltkaaiimnar. Aiutta tules muistaa, eitä tne olemme st>dänstioiiialaista. ry & Venäjältä. n e n 400 m 'k., jonka hän saa nostaa >iä- män lukmvuoben lopussa. — Haasteen kunnianloukkauksesta on amanm lehtenune wastaamalle toi- tnitiaMe lhorra G. Smahtttlle toimini- ini »Ä^eski-Lnoimen rai^nttuÄiike Tar- meni" mnliistaja, rakennusmestari I. A. Takala Ävski-Tuomen 193 ntssa ollceti kirjoituksen »Huolimatonta mwu>m>uStyötä" johdosta. A-sia on esillä täkal. raastnwanaii ?endessa ensi mao lvarrtaina. Takamartkkoja. Ilmoifu*. Edesvastauksen uhalla kielletään luvaton metsästämiDen sekä koirien ja pyssyjen käyttäminen Turkkilan ja Tuomiston mailla. Jahvet Turkklla ]a Herman Tuomisto. 8177 1—1 Suomen Maalaisten Paloapuyhdistyksen palovakuutuamaksut v:lta 1009— 1910 Laakaan piirissi kannetaan senrM- vavsa jlrjestyksesaä: Pihtiputaan kirkonk. Majatalossa syysk. 27 p. kello !2 p&iv. Viitasaaren kirkonk. Majat"lossa syysk. 29 p. klo 12 päiv. Kars tulassa leipuri J. Viljanen luona lokak. 8 pnft. Pylkönmlen kirkonk. Majatalossa lo kak. 4 pnfc klo 12 p. 8aarijfcrven kirkonk. Majatalossa lokak. 5 p. klo 13 p. Uurais ten kirkolla M. Survon luona lokak. 6 p. klo 8 i.p. Laukaan kuntalassa lokak. 10 p. klo 8 i. p Petäjävedellä r&ftt&li Salmen asunnolla lokak. 12 p. klo 10 ap. Jyvlis- kyllMft kunnantuvalla lokak. 18 p. klo 10 a.p. Toivakassa Poliisikonst. Johannes Joutsenen luona lokak. 14 p. Konginkan kaalla kaupp. M. Pasa elia lokak. 19 p. klo 12 p. Sumiaisissa kirkolla allekirjoit taneen asunnolla lokak. W0 p. — Rfcstiy- löskanto toimitetaau lokak. 24 päti 30 p&i- vftäa Sumiaisten kirkolla allekirjoittaneen asunnolla Tyynel&ssft, ja ilmoitetaan, «tl» joka ei silloin suorita maksajaan, ristit otetaan ulosoton kautta 10 prs. korotuk sella, josta tlten ilmoitetaan. Sumiaisissa syyskuun 5 pnt 1910. Nuori, raitis, kansakoulun käy nyt, hyvillä todistuksilla varustettu, 2 '/} vuotta kauppa-alalla palvellut POIKA haluaa samallaista tai jo* tain muuta sopivaa tointa. Vastaus tämän viikon ajalla t 1. konttoriin nimim. 3178 »Kunnollinen". i—i 1911 vuoden Almanakkoja 17 mk. sata myy Weilin & Göös'in, Kirjakauppa Jyväskylänsä. Yhdistyksen puolesta: 0. V. RAUTIAINEN. 8178 1—2 8182 1—2 Liimattua Akkuna paperia ja Jälleenmyyjille suuri alennus. Weilin Suomal. 1 k. 4 s. 50 mm. Kananhoidon edistämiseksi toimeen panee Jämsän Nais-yhdistys tämän kuun 13 ptnä alkaen kello 4 L p. suomalaisen Seuran talolla myyjäiset hauskalla ohjelmalla. M. m. esitel mä kananhoidosta. 8170 1-1 8181 & Göös'in Kirjakauppa, Jyväskylä. 1-2 — Tolmatshewin temppuja. Dbo». san kaupungin päällM kenraali Tol- inatÄMv o-n ^okakuu-larsilia jieliänyt oi» fcuibcn esiinti/ä itienäiisenä puolueena -laupungiösa to»nitettawieia >:ätitcwna- leisja. Tämän johdosta on paikallisen icfafuufaitetcn osaston sihteeri IZHcitä- iMt duuman puhoenj^htajalle Gulshko- lr:JIe i'eurac>tvan sah5ösanoni?n: ÄaupunqiiipäälliM on 'fieltcniji 'ivaili suli st u^ctnnK l<".vitiä'.nisen. Leh- det <mii.hu usfnffö julkaista ehd^ofkAZtn- ,ne ni«neä. Odessan lokaktiulaiset pt)t> län^i teiiä saapumaan paikalle. Tiistaina otsttiitt «Kansan Lehden" konttorissa Tampereella jakawarik5oon 25 M. lehdon nume-roa 20Z. Takawa» ri!kon 'lienee aiheuttanut eräs lehdessä * uiiuiuu^ jiu... ^ .'fifjioituS H. M. Keisarin oleske- PainMLihallituksen Hämeen läänin kuHvMnöörin kautta antaman määräyk- sen johdospa on Toimpereen kaupun- gviÄvotrti 'kaikissa flkäläisissä kirjatau» poiZsa haeskellut saksalaista ^ofialtde- nvclkratiAta lehteä „Vorwärrs" ;a saksa- laisen Pilci"ehdön „Si>mpl-.cissmtukssn" toiiimie nmneroa. Niitä e' kuitenkaan Tantereen ki>rjakaupoissa olluij ainoa- takaan. MMEin tMläisestä Neilin 8c Göö s'in kirjakaupalta on mainittu- ja ikchtiä chsytlty samallaisella tuloksella. Venäläinen ilmapallo laskeutunut Suomeen. Pietari, sMk. 5 p. Nleisivenä- Häifett Ämalpurjehdusklubin ilmapallo „Walsiikij Korn" on, -mukanaan 11 matkustajaa, noussut ' ,200 metrin korkoulteen ja laskeu-tuinut 24 kilomtn päähän Joensuun kaupungista. Miten kenraali Tolmatshew feltttifi EhrlichistS. Cbeoy.&ia — kirjoittaa Dtuif. SScbo-- mosii. Ehrlichin ipreparatilla „6Q6". Sloicitla o a olli.r jra.ri mc-ncsty-5, 92iii:d ei :icln>- fliän rnof;<ri'ii muiitcn iputjiu, jo lei tä-Z- si yhtiy^cSsä olisi mainittapa erästä lu- osianh^daraa. <Zt liittyy lähci- icc-t: bro Tolniaishcmin ntmce i. Huitu i>n icitvcamct. Älun kiät-dri, ji>fa ^o ; :«a kaupunginsairaalan syfil'.tiö'.>ä osasiva, u!fci ryhtyä ikotcilluihin, kääntyi hän siassa sairaalan wanhimmai läälär-.n puolccn. Tämä ei kuitenkaan uskalta- nut omin neiMooin »mtaa lupaa, ivaan kysyi neuwoa tääkintäinspchtoriiia. nulfuridiutttu ika^soi olo. m n wiisaii:!a ticbiic-icfla 'faifliroattiöan T>>linatsh:tvin jniclipitctta. L.cnraali ratikaiisi asian empimättä. V<ei?otcn mittaamattomaan tietojensa runsauteen hän -tucmiibsi lääkkeen lhum« buukiksi ja -määräsi, ettei kokeiluja saa tc:iin:taa. iQnncksi, >a::ui lä!>:yn>ään sellaisia la-itvksia, jotka eimat o'-: riipPiuvia kaupunginpääliikön ticfi« määrästä — sotilas sairaala ja ytiopis- toi: Sinikat. Tääldä Ertichin preparaat-- ti löysi pakopaiöan. Muu.'en, halullisia lääkkeen läyttäM on suunnattomat mää« lät. Ensimmäi8et; kujeet. Moni uurasielee hikoillen ruokinnassa kanojen, sillä kana munat kantaa, paistilihat hyvät antaa, hienot höyhenetkin tuopi, vuoteet lämpimiksi luopi, ettei tarvis vilussa, pakkasessa palella. Viluss' olemasta lakkaa myöskin vanha Leena-akka, joka kasvattelee kanojaan, niinkuin omia lapsiaan. Kolme hali' on kanoja, kukko seisoo ohella. — Matti, Mikko miettii noin: »Mitä noille tehdä voin?" — — Nopeaan, näpsään, nips ja naps, neljä palaa raps ja kaps äidin kakuista he taittaa, nuoran päihin kiinni laittaa, asetellen ristittäin. kuten kuva näyttää näin. Matti ja Mikko Kertomus Kahden poikaviikarin seitsemästä kujeesta Kertonut Wilhelm Busch Suomensi Yrjö-Seta Jyväskylässä Sanomalehden o.-y. Keski-Suomen kirjapainossa 1910.