*:o 87 — lölO. KIIKU. Maanantaina Elokuun l päivänä. -Darb Wilhelm Kangasniemelle ja Re- Estrid ja Rafael Schaumanin sep- Entinen yhtiön asiamies hra rtnmön ? * t ^ . rv. «v ->1 » i ^ } 7 ' . / v o joen seuduissa kruununtorppari Mat- li Mattukselle, Inarin kunnau muosit- lain suoritettavaa Morottajalle 500 mkn, Kangasniemelle 345 mkn ja Mattukselle 500 mkn suuruista kor- mausta ivastaan. — Passeja on täkäläisestä lää- ninhallituksesta mastakuluneen heinä- kuun ajalla otettu ulkomaamatkaa war- ten 122 ia matkaa marten Menäjälle 3, jota paitsi 5:lle ulkomaalaiselle on annettu ololippu Suomenmaassa oles- kelemista marten. 40 46 — Tornion pormestarintvaa- lissa miime lauantaina saimat ääniä seuraamat: Maratuom. Hollmerus 771 ääntä 43 äänest. Maratuom. Lund 677 ääntä äänest. Marat. Tornberg 530 ääntä äänest. How. ausk. Bergius 464 ääntä 33 äänest. Asessori Stenius 369 ääntä 36 äänest. Marat. Termonen 319 ääntä 33 äänest. Pormest. Turpeinen 259 ääntä 13 äänest. Tuomari Winter 193 ääntä 8 ään. Valtakirjalla äänesti 22. — Konttoristi Heikki August Cskonsipon hautaus tapahtui Ou- lunsalossa miime perjantaina. Kello 5 i.-p. lähti pitkä surusaattue lukuisine tukkineen ja seppeleineen liikkeelle mai- najan kodista Eskonsipon talosta kir- ion luona sijaitsemaa hautausmaata kohden, ja matkalla hautausmaalle liit- lyimät mielä ruumissaattueesen lippui- neen Oulun kauppa-apulaisyhdistyksen moimisteluseuran „Pyrinnön" lukuisat edustajat, jotka höyrypurrella Astrid »limat saapuneet Oulusta n. s. Wihi- luodon rantaan, suorittamaan mii- meistä kunnianosoitusta suuresti suosi tulle seuransa perustajalle ja kunnia- jäsenelle. Ruumiin siunaamisen mii- meiseen lepoonsa-toimitti seurakunnan pastori I. N. Merenheimo, puhuen 1 Kunink. kirjan 17 lumun 23 wär- nm johdosta lohdutuksen sanoja mai- najan omaisille, nuorelle morsiamelle ja ystamille sekä lausui seuraaman sepit- tämänsä runon, joka oli omistettu mai- najan muistolle: ftun kaunihinna Suomen suwi loisti. Ja luonto kukki, lintuin laulut soi, Ah, silloin ikisumen suuren maille Sait kutsun Sinä, kuolo kutsun toi. Työn keskelt' uutteran ja tunnontarkan Vois kuolo nuorena näin kutsui Sun, Pois luota omaistesi rakkahitten, Pois luota morsiasi kihlatun. Pois teskelt' unelmoisi ihaninten. Pois piirist' amarasta ystämäin. Pois helläst' elon Sullen hymytessä, Mut tahto taiivahan, ah, oli näin. Ah, toiivottiin, ett' elämälle säästyy Wiel° uskollinen, kymykäs Sun työs Ia luontees puhdas, makaa, maatimaton Ia jalo sekä uskollinen myös. 'Ah, toiivottiin niin, — sitä sutus toiivoi 'Aiin hartaasti kuin konsaan tonvotacm: Zit' armaasi ja ystämäsi toiivoi Ia kaikki, jotka Sinut tunsi maan. Wain Harmahan niin ehjää ystämyyktä Ia kiintymystä osaksensa saa, 5tuin suotu Sun on saada kaikkialla Ia kaikkialla runsaast' omistaa. 'Ah, siitä Sullen miime termehdyksen Tuo kukkaset, tuo seppelehet nuo. Joit' ääreen hautasi niin runsahasti "jhjt rakka'us ja ystäivyyskin tuo. "Jiiin, •- liian marhain ihmissilmin nähden Sun tiesi päättyi, elos sammui pois, 'Aint paljon kun Sa mielä elämältä Ia elo Sulta odottanut ois. Mut nöyräst' itse tahtoon Herran taimuit. Ia parashan ain Herran tahto on, Waikk' olkoon, ett' ois ihmisaatoksille Se salattu, kuin symyys pohjaton! Oi, eihän ihmiskatse kaumas kanna, Mut toisinpa on Herran katsehen: Hän näkee läpi aikain, näkee senkin, Mik' aika parahin on kuolollen. Ia surua, ah, wie!' on lientämässä Sun hautas ääressä nyt aivatun Se usko, että meille ikirauhan On henkes päässyt mailta taistelun. Näät kirjain-kirja, Sana jumalainen. Ei mieras, outo ollut Sulle, ei: Se Sua opasti, se Sulle loisti. Se elonlähteelle Sun johti, wei. Ia rauhaa, autuutta, — niin niiesti kertoo Sait tuntea Sa miime muoteellas, Sit' autuutta, sit' iloa, min lähde On yksin Jeesus, rauhanruhtinas. Pois katkeruus siis karmas surustanne! Pois murhe kapinoima, lohduton! Ei syytä toimotonna itkeänne Oo häntä, ken jo saanut kruununs' on' Niin autuuttanne, ah, main malmokaatte. Ett' aamu suuri maljeta se mois. Te jolloin jälleen yhtyä taas lvoitte, Eik' erotakaan enää tar:vis ois! Mut rauhass', oi, nyt nuku, kelpomiesi Sa kodin, synnyinseudun, synnyinmaan! Sun huomahansa sulkee synnyinseutu Nyt yhten' oimimmista pojistaan! Lukuisista seppeleistä, joita suuressa määrässä suosiota kaikkialla, missä konttoristi Heikki Augusr Eskonsipoa tunnettiin, saamuttaneen mainajan hau- dalle laskettiin, mainittakoon, paitse omaisten ja läheisempien seppeleitä konsuli Otto Ramanderin puolesta konttoristi Ension laskema seppele „9- muotisesta uskollisesla palmeluksesta", kankaan paperitehtaan ^puolesta las- tettu seppele. Lohikosken lehtaan moi nustelu- ja urheiluseuran ..tarmokkaalle johtajalleen" lähettämä s>'pp.>le, seppele työtovereilta Kankaan paperitehtaalta, ievvele Oulun ..Pyrinnöllä" „verus- lajilleen ja kunniajäsenelleen",' jota laskiessa konttoristi Ensio lausui kau- unta muistosanoja mainajan muistolle. ,M. pele, seppele tomereilta Jymäskylästä, I Normanto on poistunut paikkakunnat- seppele Korpion perheeltä Jymäsky- ta. — P.-P lästä sekä lukuisia seppeleitä tomereilta. ^ , . ... Mainaja, joka miimeiset 3 elinmuot-1 Kuusamo, hemak. _4 p:na tansa toimi Kankaan tehtaalla Jymäs-, & . „ kylän läheisyydessä, kuoli miime hei- ^ r ? 1 näyttää uhkaaman nakuun 24 pinä Jytväskylän fairaa* M 01 ™' fun lämmintä ilmaa on nun lassa umpisuolenlisäkkeen tulehdukseen harmom ja lyhyen ajan. Kas- ja jäimät häntä ja hänen marhaista 0n ilmestynyt ruostetta ia poismenoansa suremaan, paitse mor- omat pelloilla aiman punmset. sian ja ijäkäs äiti sekä meljet ja sis- Komalta edessä olema aika -nayttaa, kot ja muut sukulaiset, sangen laaja toimokaamme siltt mchalle kor- ystämä- ja tuttamapiiri. ketmman siunausta. Hoyrymenheestahan prtt — Kuollut. Miime perjantaina mielä joku sana sanoa. Se on nyt klo ^ V*2 5 i.-p. kuoli Raahessa äkkiä miillellyt jo toista kuukautta Keskitit- sydänhalmaukseen sikäläisen Suomen kan ja Posion mesiä. Siitä on meillä Ahdyspankin konttorin johtaja, konsuli kaikilla tämän paikkakuntalaisilla main Jmar Friman 50 muoden ikäi- yksi ajatus, nimittäin että sellainen on senä. Suremaan jäi lähinnä sisar. täälläkin hywä ja tarpeellinen olemas- — Miljoonayhtiö. Mapaaherra. f a J° «Pä -nää kukaan ole ivalitta- ylitirehtööri Ernst Wrede y. m. omat I nutkaan, etta rakkulat omat kämmeniin anoneet mahmistusta ..Kemijoensuu ^^usseet. ... - Aktiebolag"-nimisen yhtiön säännöille. Kitka on taman esikoisen mmi, jos- Nhtiön kotipaikkana on Helsingin kau- * a . toimomme hyotya seka yhta ja punki ja sen päätarkoituksena ostaa Asta parannusta tänne pohjolan pit- puutamaroita Kemin ja Tornion me- kille taipalille, sistöjen marsilla olemista kruununmet- . n '. c r „ ? e tutti r a u t a- sistä ja sahauttaa niitä. Osakepääoma J lc f * a .^! le j° nrut kirjeen 2,500,000 mk., mutta moidaan se ko- Epuksi pitänee sanoa. Kamm sita roittaa 5,000,000 mkaan. tassa tuonnot am katsomassa mu ta komaksi onnekseni ei se miela ollut — Tappelun nujakkaa pitimät käyttömalmiina. Metokettingit sanot- miinuksien millitsemät tomerit aiman tiin mielä oleman epämarmat ja eipä järjestysmallan silmäin edessä Limin- kummakaan, sillä onhan niitten kun- gassa. Rähinä päättyi niinkuin ta- toonlaittamisessa ollut työtä ja riittää ivallisesti puukotukseen. Muuan A. mieläkin, mutta totta main on, että Komanen Kimijärmeltä pisteli A. Au- kyllä se pölkky mielä kyytinsä saa, tiota Limingasta käteen kahteen vaik- kunhan kerkeää. Onpa niitä pölkkyjä kaan ja päähänkin. Tällöin päästivät yhdelle osaa rataa jo jonkunmerran toiset mäliin. Mies lienee kumminkin ajettukin. Tuleepa siitä mielä suurem mieläkin irti. Haamottunutta hoitaa moinen työpaikka näin pohjolan oloi paikkakunnan diakonissa. hin, sitä toimomme ja odotamme. — Postitvaras saatu kiwi. ! Eipä sitten[ kaiken lopukfi Edellisessä numerossa mainitsemamme ^:n edisty, elakoon za kehitys kasma- postimaras Heikki Laurila tai Mahto- tuokoon Kuusamonkin peru- la saatiin miime perjantai-iltana fiini J°}^c lähimmässä tulemanuudevsa ,el- Ruotsissa Uumajan lähellä olemalla >ota hoyryhemou weta- Mennäsiu rautatieasemalla. Rahoja m", k-hmt hynstama. tuoden >auho- saatiin takaisin 1,900 mtaa. Polku- >a. M-lakuorm.a. °pulanto>a la maan- pyörästä, onko se saatu takaisin, emme miljelyskoneita, jotta niitä halmemmal saaneet mielä tietoa I ^ kuin nykyään. Makuutettu kirje, jonka Laurila pos- .Eläköön kuolemaan, uomittu Suomi: tilaukusta marasti, sisälsi kunnallislau- eläköön yksimieliiyys rlkkiremilysia >a takunnalle osoitetut Kuusamon kansa- pal>on kokeneessa kansassamme, joka ei koulunopettajain palkat. < °l- «.elakaan lakannut W,womasta — Roswosakkia ahdistelemaan lähti täältä miime lauantaina 4 po- liisikonstaapelia Raahensaloon, jossa sellaisen pitäisi majailla. — Suomen lanluuopettajayh distyksen laulukurssit omat alka- neet Kajaanin seminaarilla t. k. 25 p:nä. Osanottajia on kursseilla GO. uuden huomenen kirkkaampaa koittoa Ukko. Oulunsalosta w. k. 22 p:nä Sotilasmirkatalon muok- raoikeuden myönti. Filppu- lan ' ia mantt. sotilasmirkatalon muok- raoikeuden on Oulunsalossa hiljakkoin talakas Juho Pelttari myynyt Pekka Kandelbergille Oulussa, noin 6,000 — Kansakoulut. Sotkamon Pob- i mk. hinnasta. Kauppaa seurasi sa- lamaaran kansakoulun opettajaksi on maan hintaan parikymmenlehmämen malittu Hugo Aleksanteri Nikki Pyhä- karja. Tila joutui heti uudelle omis joelta. ' tajalle. Simon kunnan Keskijoen kansakou- Ennen on Juho Pelttari myynyt !un opettajaksi on malittu Emmi Ma- Pelttarin talon N:o <> kirkonkylässä tilainen. pojilleen Heikki ja Arjö Pelttarille. Temmeksen kunnan Kärsämän kan- Hinta tuntematon, sakoulun mäliaikaiseksi opettajaksi on Wuodentuloa toimotaan yleen- malittu Lyyli Anna Leinonen. sä bymää tänä muonna Oulunsalossa. Haukiputaan kunnan anomus pii- Kemättouotkin, jotka kemätresällä kär rustuksien mahmistamisesta Putaan- simat vaikoin marsin tuntumasti kui kylän kansakoulun lisärakennuksia mar- muudesta, omat runsaiden sateiden , ten on kouluylihallitus hylännyt ja maikutuksesta suuresti elpyneet. Hei- käskenyt asianomaisten teettää uudet nisiäkin, joiden teossa on pari miikkoa- piirustukset, huomioonottamalla tar- toisin paikoin jo aherrettu, saadaan kastajan tekemät muistutukset. hymä sato, paikoin ehkä runsaampi Opettaja Armas E. Stenlundille kuin edellisenä kesänä. Kaukoniityillä, lumotusta sairasamusta on 200 mk. n. s. lahden takana Limingan niilyllä, määrätty maksettamaksi: jäännös 300 mainitaan kuitenkin heiniä saataman mk. suoritetaan Heli kun tämän muo- hieman mähemmän kuin edellisenä ke- den menosääntö on arm. mahmistettu. sänä. Opettajattaren palkkaamiseksi Oulu- I o k u h i r m i, ehkä useampiakin joen kunnan Laanilail koululle on on muildan miikko takaperin nähty myönnetty 900 markkaa ja samalle kä- täällä Salonpäässä Warjakan puuta- siiyönopettajan palkkaamiseksi 75 mark- ^ maraosakeyhtiölle kuulumalla Kosusen talon maalla. Mainitun talon maalla sijaitsee kahden puolen Riekkisen talosta tulemaa maantietä suuret, kauniit koi- mikot. Täällä olimat nuo uljaat met- säeläimet liikkuneet. Ryttemmrn omat ne armattamasti muuanne matkanneet. kaa. — Matkailijaliike Oulujoella. Kajaanin—Maalan—Muhoksen—Ou lun mäylällä on tänä kesänä ollut mat- kailijoita erittäin runsaasti. Matkaili- - - f< j r f ie i T i r uuuuiiuum^ii IUUUUIUK uiuuuiuiccl. ei Ole kuulunut, että niitä tällä ker- suomalaisia. Sangen tyytymäisiä on oltu siihen parannukseen, jonka Mat- kailu-yhdistys on toimeenpannut hank- taa ampujat olisimat ahdistaneet kuten ennemmin on tapahtunut. Ampujat ^^!ött°riw^n^^ jok7 ^ -wät.. silloinkaan olleet oman kunnan matkailijat Ahmakosken ja Merilän miehiä malillä. Tähän Veljekset Vilenin Tu-1, Kuole ma n ta p a u k s i a on ku> russa mäliltämään w neeseen mahtuu ' en, " m kesäkuu au- noin 2ö henkeä, mutta se -i ikämä l'°" „ kuluesj- tapahtunut merra tam knllä, ole mastannut odotuksia, sillä se on kerran toisensa jälkeen joutunut epä- kuntoon ja maatinut aikaa miemiä kor- jauksia. Liikenteelle on tämä tuottanut pienempiä haittoja, mutta omat matka mähän, maikka marsinkin kemätkesällä m. m. useita maikeita keuhkokuu- meen tapauksia, jopa maremmin muu- tamia tuhkarokonkin tapauksia. Tou- kokuun 1 pm jälkeen on kaikkiaan ta- muorot kuitenkin Matkailu yhdistyksen ^tunut k kuolemantapausta J.,r- Vaalassa oleman asiamiehet kapteeni Spolander''n amulla moineet jatkua keskeytymättä. Kun nykyään jo tulee pimeä merrattain aikaisin, lähtee höy- rylaima Muhoksesta Ouluun jo kello ip. Erittäin suotamaa olisi sen täh den että höyrylaima Salo lählisi Ka- jaanista kello 1 aamulla, jotta matkai lijat eutisimät samana päimänä Kajaa- nista Ouluun. Jotta maikailuliike häi- riöttä moisia jatkua pimeänäkin aikana, un böyrylaima Salon omistajan Ka- jaanissa muutettama laiman lähtöaika siten että se tapahtuu kello 7 aamulla. — Oulun läänin Keskinäisen Palomakuutusyhtiön Romaniemen enti- sen asiamiehen tekemiin määrinkäytök siin nähden, joista miime lehdessä mainittiin, saamme täten lisäksi mai nita, että mainitun yhtiön toimitus- johtaja, saatuaan asiasta marman tie- don, on käynyt Romoniemellä otta- massa asiasta selmää. Määrinkäntök- set omat pääasiallisesti johtuneet siitä, että mainittu asiamies on tehnyt muu- tamia makuutuksia, joista on perinyt mak. maksut, mutta jättänyt sitten ma- kuutukset toimittamalta pääkonttoriin. Nyt on kumminkin uusi asiamies toi- mittanut sellaiset makuutukset lopulli- sesli johtokunnan mahmistettamiksi. rattain paljon tuoneet tautia muka- naan, mutta kun asianomaiset sairaat omat heti taudin alussa saaneet sään- nöllistä hoitoa seurakunnan uutteralta diakonissasairaanhoitajattarelta, on mo- nikin maikea taudin tapaus mennyt hymin ohi. Sairaanhoitajan työn merkitys aletaankin jo aiman yleisesti oimaltaa täällä ja ahkerasti on hän, maikka seurak. asukasluku on main noin 1,700, saanut olla liikkeessä. Miime kirkollismuoden aikana kämi hän 109 sairaan luona, käyntien luku oli 003. Vakinaisessa sairashoidossa oli hän 20 muorokautta, niistä 13 köyhien ja 7 marakasten luona. Wal- mottujen öiden luku oli 21, sekä ku- lettujen km. luku 1,400. Tämä osot- taa, että pienessäkin seurak. on sai- raanhoitajalla, marsinkin tautisina ai- koina yllin kyllin työtä. Paljon on keuhkotautia täällä, maikka paikoin Pohjanmaalla lienee sitä enem- mänkin. Miime muonna kuoli 22 kuolleesta 5 keuhkotautiin (22 7 Muonna 190S kuoli 30 kuolleesta 9 keuhkotautiin (30 " Siis joka kol- mas henkilö kuolee tuohon kimutta- maan tappamaan tautiin. Toimoa kuitenkin sopii, että keuhkotautiin kuol- merran alenee tästä lähin. Sairaan- hoitajan maromaisuustoimenpiteet keuh kotauÄn kuolleiden jätteiden puhdista misessa ja piirilääkärin toimet sekä keuhkotaudin lemenemistä koskema kirjaset omat kyllä omiansa oikeata tietoa taudin tarttumisesta ja hoidosta antamaan. Ja kun karjatkin omat jo eläinlääkärin tarkastamat, ei keuhko- tauti pääse karjankaan mälityksellä ih misiin. Mutta toimottama olisi, että tarkkaamammin ja pontemammin, yh- distetyin moimin käytäisiin tuota maa- rallista tautia mastustamaan, ettei se niin paljon onnettomuutta ja tuhoa saisi lemittää. — Lumijoki, heinäk. 23 p. Näyt tää kun kynäniekat oisimat täällä tyk- könään mäsähtäneet tai joutuneet ke- säisten touhujen maltaan, koskapa ei kotmaan aikaan ole näkynyt kirjoituksia sanomalehdissä paikkakunnaltamme Niimpä minä ryhdyin tässä heinäin kuimatessa muutaman rimin piirtä- mään. Heinänteko olisi hymässä mauh dissa, mutta sateet omat häirinneet ja hidastuttaneet koko lailla töitä, omatpa muutamat pakoitetut jo keskeyttämään- kin työnsä siksi, kun ennen niitetyt saa- daan korjuuseen. Maa-- ja ketoniityillä on hymänpuoleinen heinänkasmu, mut- ta rantaniityillä on niukasti heinää. Jonkunmerran kai ne mielä parane- mat. — Miljamuosi näyttää tuleman hymä, jos ei maan erityistä tapatur- maa satu. Mihdoinkin on täällä yksimielisyys edistynyt niin paljon, että on saatu toimeen uusi yhtiö- tai osuuskuntamei- jeri. Päärakennusta maletaan petongista par'aikaa kiireenkyytiä. Töitä johtaa rakennusmestari Halonen Oulusta- Meijeriin kuuluma koneistokin on jo ti- lattu. Kunhan nyt rakennukset saadaan malmiiksi ja koneet paikoilleen asete- tuksi, niin joutuin ne maidosta kermat eroitetaan ja moiksi muutetaan, eikä tarmitse sitten pelätä tuperkuloosin saas- tuttamaa maitoa. Muutoin emme moi moittia entisiäkään meijereitä, sillä mii- me kuussa tuodustakin maidosta mak- settiin kirkonkylän meijerissä keskiar- moisesta 11 p. ja parhaasta 11 ',•> p. maitokilon kermasta. Osakkaat sitten to- sin tekemät maksutta koko joukon töitä, kuten kirnuamista joka aamu, moinme- dot, puiden y. m. medot. Ähertämi- seenhän se käy maidon laskukin uusiai- kaisiin koneisiin nähden. Lumijoella on piirin m. t. eläinlää- käri tarkastamassa lehmiä. Työ on eh kä puolimälissä, mutta ei mielä ole sa- nottamasti tuperkuloosia ilmestynyt. Kahden talon karjassa oli yksi taudin- alainen lehmä kummassakin. Ne heti teurastettiin. Tarkastuksessa huomat- tiin nahka ja lihat määrättömiksi, jo- ten ne saa käyttää tarkoituksiinsa. Uta- eissa lienee pää-asiallisesti tautia ol lut. — Kestilästä heinäkuun 25 p 1910. Kesä on kulunut Jaakon päi mään, kasmullisnus on nähtämissä, rukiit täydellä jymällä, ohrat myös inaitojymällä, onpa menynyt varttakin 1 m. 47 cm.. Perunat kukkimat ja turnipsit omat isolla kaalella. Ehtä kauratkin kerennemat perässä, siis kaikki on lupaaman näköistä, jos hal- 'alta säilyy, ja ehkäpä se säilyneekin, koskapa takaa tuo paikkakuntamme manhin ilmain ennustaja Heikki Hy- mönen, ettei pitäisi olla hallaöitä tällä nuolen perttulin. saa nähdä, joka elää. .deinää leikataan paraikaa, ehkä muu- amilla lie jo puolet koossa. Man- )ain niittyjen omistajat malittamat aalista huonoksi merraten miime ke- ään. Työmiesten palkat omat 15 S mk. miikko. Riittäneekö sekään kai- kille. Eivä kuitenkaan kominkaan pal- on ilahduttane nuo hyrrät ansiot ja toimeet, kun muistuu mieleen se suuri ahdinko joka maatamine on kohdannut. Onko meiltä riistetty pois uskon kilpi, jolla Suomenkin kansa on pelas- tunut monesta pulasta ennen? — Kestilän osuusmeijerissä maksettiin kesäkuulla tuodun maitokilon kermasta keskihintana 10 */i«> penniä. Lainanottajia huomautetaan, että korot ovat viipymättä maksettavat :: :: :: Oulun Kaupungin Säästöpankki. saraperällä Kallisen talossa. Kolm e «g asuinrakennusta paloi ja iso osa irtai-1 Jd n yKyaiKa mistoakin, marsinkin Juho Kalliselta Irtaimistonsa oli makuuttamatonta, jotamastoin Kusti Kallisen irtaimisto oli osaltaan makuutettu Oulun läänin keskinäisessä palomakuutusyhtiössä ja se osaksi pelastuikin. Muuten olimat kartanot makuutetut kunnan makuutus- yhtiössä, maikka Holmasta hinnasta Niin ollen tuli suuri mahinko ja mikä mielä ikämintä on, paloimat melkein kaikki maatteet. Lapset jäimät alasto- miksi, samoin sokea talonmanhus, muista perheiden jäsenistä puhumatta- kaan. Nykyisin omat komaonniset asukkaat, jotka omat mielä lisäksi ol- leet maikeassa taloudellisessa asemassa, suojattomia. Olisi siis apu tarpeen marsinkin hä- nelle, jolla cli kaikki makuuttamatonta, samoin muille tulipalossa kärsineillekin. Toiselta Kalliselta pelastui tulen kourista toki uusi, maikka sisustama- ton asuntorakennus ja sitäpaitsi on )än muutenkin omamaraisemmalla kan- nalla kuin toinen. Tulipalon sammutuksessa ollessa sai !aksi naapurin manhusta maikeita palo- mamoja, kun talon työkykyinen mäki oli ulkoniityllä ja niin ollen ei ollut paikalla kuin pari naishenkilöä sekä eräs manha muori ja sokea äijä. Toi- nen naisista lähti juoksujalassa hake- maan naapuritalosta apua muorin Nimetessä katolle ja toisen naisen mettä inne hiissatessa. Muori miskeli katon lalamaan kohtaan mettä sankko sankon lerään. Sokea äijäkin, jolle onnetto- muus oli antanut ylimääräistä kuntoa, ammensi myös mettä kaimosta. Isoksi hyödyksi olimat naapuritalo- en kolme apuuntullutta manhusta, otka kiipesimät katolle ijästään huo- imatta, maikka kaksi heistä, jotka sai- mat palohaamoja, olimat miltei puoli- okeat ja kuurot. Dksi manhuksista outui katolla ollessaan liekkien keskelle a moimatta enää päästä tikapuita alas tulemaan, sortui suinpäin maa- Mn maatteiden ollessa tulessa. Hänen tilansa on armeluttama. Mihdoin toki tuli nuorempaa ja rotemampaa mäkeäkin sammutuspuu- Hin, ehtien mielä mähän pelastaa ir- taimistoa, mitä pelastettamissa oli, saaden suurilla moimainponnistuksilla marjelluksi karjarakennukset, yllämai- nitsemamme keskitekoisen asuinraken- nuksen ja muut ulkohuoneet. Tulipalon luullaan saaneen alkunsa samupiipusta mesikattoon lentäneistä tulikipunoista, jossa sitten koma tuuli ne lietsoi ilmituleen. — Oliko samu- piippu siimoamatta, mai oliko muuri- rakennus jotenkin rappeutunut, jotta tuli olisi sitä tietä katolle päässyt, on tämän kirjoittajalle tietymätöntä. Kirjoittanut Henrik Berg, suom. Paavo Virkkunen. Hinta 2:75. Lukekaa ja ajatelkaa Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. — Langaton sähkölennätin on Ruot- sissa Karlskronassa amattu yleisön käytettä- maksi. Muualta Suomesta. — Pappien kestitys. Talolli nen Kustaa Alho Jsostakyröstä on senaattiin malittanut Maasan läänin kumernöörin päätöksestä, millä hänet melmoitettiin 25 mklla kormaamaan Isonkyrön kirkkoherran G. Turchma- nin kulut siitä maatimuksesta, minkä tämä oli tehnyt Maasan läänin ku- mernöörin mirastoon sen johdosta, ettei Alho kinkereillä ollut tamanmu- kaisesti kestinnyt pitäjän papistoa. Kuten muistettanee, selitti Maasan läänin kumernööri, että maatilanomis- tajilla on tällainen kestitysmelmolli- suus. jDikku uutisia. — WihitM. 'Jlmioliittoou ivihitliin per jantaina 5talajoella neiti I n a W i c V- stra nd ja prokuristi Clii 2 a n t a» Holm a. - - Totalaiwoja saapui tänne salmeen perjantaina ia lauantaina yhteensä 7 kap paletta. Laimat jatkoiivat täältä lauan taina matkaansa etelään. — Kittilä IS - 4 /t lO. Täällä Kit tilän Alakylässä liikkuu nykyään kurtku- mätä, joka on raimonnut lapsissa jo huhtikuusta asti. Tautia ei ensin tun- nettu, sillä se tappoi äkkiä noin 4—;> muorokauden kuluttua, lääkkeitä kyllä käytiin lääkäriltä, maan lääkäri ei ol- lut maininnut taudista mitään, anta- nut maan lääkkeet. Mutta tauti alkoi lemetä lemenemistään, mieden uhrin toisensa perästä, muutamilta perheiltä kaksikin nhtenä päimänä, joten huhti- kuusta tähän asti on ^ lasta kuollut yksinomaan tähän mutiin. Enin osa kuolleista on ollut yli 10 muoden, yksi kahdenkymmenen iässä. On joitakin sairaita mieläkin ja joitakin parantu- massa, erittäinkin ne, joita käytettiin lääkärin luona Kittilässä. Komin on hankalaa lääkärin luona käyminen, en- sinnäkin on matkan pituus 40 kiloin, ja usein on sairas niin heikko, ettei kykene kärryihin sekä niin mähämarai- nenkin, ettei knkene lääkäriä käyttämään kotonaan, sillä lääkäri perii tamallisesti Alakylässä käynnistään 50—00 mk. ja erittäin mielä kyyti. Monta muuta hankaluutta on sairaan kirkollekin saat- tamisessa, kun ei tahdo päästä sairaan kanssa sisään mihinkään. A. A. H. — Suuri tulipalo. Suuri tuli leiden prosentti seurakunnassa, jonkun Ipalo oli t. k. 10 p:nä Kuusamon Ma-' Uudenmaanläänin kutvcrnööri iti- mitcttl). Aamulehti kertoo: Uudenmaanläänin kinvernööriksi on nimi tetty maltionemvos Euaras Nyman. ~ Mctsiinhoitohallitus — Pääskylän n n tuetta ja Kärsämän piirin kansakou- lu. Antamassaan lausunnossa Temmeksen kunnan anomuksesta saada rakennuspuita kruunun metsästä Mrsämän kylän kansa- koulua marten on metsänhoitohaUitus esit- tänyt, että Siikajoen hoitoalueen 1.'.sta martiopiiristä annettaisiin mitä liikenee puita sen jälkeen kun siitä on otettu mitä tarmitaan Pääskylän sotilasmirkatalon na- mettara!'ennusta »varten. Jopa jotakin, että siis Pääskylän ivasikkain menestys on muka tärkeämpi kuin Kärsämän kylän las- ten simistäminen! * ZLickiiii omat lttunne jaulicttatvaksi. Eräässä lehdessä ilmoittaa muuan mylläri: „Arw. Herrat Maanmiljelijät! Täten roh kenen suositella arm. herroille maamviljeli- joille hienoa luujauhoani, jota on jauhettu omassa myllyssäni ja joka on erinomaista lannoitusainetta. Jos herrat maanmiljeli jät haluamat tuoda omia l u i t a n s a, olen wal»lis jauhattamaan ne pientä maksua ivastaan " * Uudenmaan läänin tinvcrnööriksi nimitettäne? manhempi toimitussihteeri M. keisarin Suomen kansliassa Pietarissa maltioneumos d'»ipas ^.'»inaii. — Mopistolliset lomakurssit. T. k. 25 p:nä alkoimat pääkaupunqissa yhdeksännet yliopistolliset lomakurssit. Amajaisjuhlallisuus tapahtui yliopiston juhlasalissa, jossa ensiksi amajaissaar- piti pros. Arthur Hjelt, amajaispuheen taas pros. Taam. Laitinen. Puheen jälkeen laulettiin yksiäänisesti „Suomen laulu". Luennoitsijoina omat esiintyneet t. k. 20 pmä pros. Laitinen ja pros. E. Bonsdorff, edellinen luennoi pienten asten kuolleisuudesta ja tarttumista audeista, jälkimäinen tähtimaailmasta. Jumaluusopin tri Peltonen esitti sy- noptisen kysymyksen historiaa ja do- entti G. I. Ramstedt puhui monqoo- eista suuruutensa aikoina ja heidän ivaikutuksestaan Europan kansoihin. Kello 5 käytiin kokoelmissa, jonka jälkeen lääket. kand. Armas Ruotsalai- nen piti luennon lääketieteen alalta. Seuraamana päimänä luennoi tri Peltonen Matteuksen emankeliumisla, lääkintöneumos ReijoMaara Suomen kansallisen termeysliiton toiminnan edistämisestä, pros. Bonsdorff tähtien luonteesta, speklraalitutkimuksesta ja tähtien fysikaalisista ja kemiallisista ominaisuuksista, pros. Arthur Hjelt pat- riarkkojen historiallisuudesta, dosentti Ramstedt jatkoi luentoaan monqooleista ja lääket. kand. A. Ruotsalainen piti loisen esitelmän lääketieteen alalta. — Kansakouluopettajain ko kous pidettiin Helsingissä lieinäkuun 24—25 pinä. Kokoukseen otti osaa keskushallituksen jäsenet ja opettajayb- distyksien edustajat, kaikkiaan oli sata- kunta opettajaa koolla. Kokouksen amasi keskushallinnon puheenjohtaja A. Ko- honen. Puheenjohtajiksi malittiin tar- kastaja A. Järminen, opettajat Sofia Streng ja I. Kimikoski. Malituista toimi hra Järminen puheenjohtajana koko kokouksen ajan, sihteerinä toi- mimat opettajat Laurila ja Manner. Keskusteltamana oli 0 eri kusy- mystä: ohjelmassa niitä oli seitsemän- kin, mutta yhden kysymyksen alustaja oli saanut esteen. Opetlajärjestö - kysnmyksen alusti M. Keränen. Tämä kysymys liitettiin ybteen Olga Karlstedtin alus- taman kysymyksen: „ Olisiko Suoinen opettajayhdistyksen hankittama jäsenil- leen oikeusapua'^", kanssa. Näistä kysymyksistä maliokunta laati seuraa- man lausunnon, jonka kokous yksimie- lisesti päätökseksensä hymäksyi: Jotta Suomen kansakoulujen opettajisto saa- täisiin suuremmassa määrässä kuin tä- hän asti yhtymään opettajayhdistyk- seen ja siten keskinäisen yhteenliittymi- sen kautta hankkimaan itselleen talou- dellista, oikeudellista ja simeellistä tu- kea, pitää kokous mälttämättömänä, että keskushallituksen toimesta 1) malmistetaan yhteenliittymisen tärkeyttä sekittämä kiertokirje, joka ähetetään kaikille opettajille ja samalla yhdistykseen kuulumattomitta opetta jilta persoonallisesti tiedustellaan, tah- omatko he tulla yhteisen järjestön jä- seneksi mai ei: 21 kuhunkin tarkastuspiiriin asete- aan piiriasiamiehiä, jotka piireissään oimimat yhdistyksen hymäksi ja yksin- neumoin keskushallituksen kanssa hank- rimat kuhunkin piirinsä kuntaan pai- kallisasianiiehen samaa tarkatusta mar- en: 4» otetaan barkittamaksi, kuinka yh- divti kseu palmelukseen saadaan sellai- nen toimihenkilö, jonka tehlämänä on pitää huolta opettajajärjestön tarmot- kaasta loinnnnasta: