N:o 3 — I9IO. KÄiKir, Maanantaina Tammikuun IO päivänä. I t £ Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Ui h Teräs. OMa Kbä 21 Tervala. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. kunnassa oikeudella nauttia niihin yh distettyjä palkkaetuja. Jotkut pääkaupungin lehdet omat tietäminään, että paruillaan on taas käynnissä keskusteluja ruotsinmielisten lakimiesten astumisesta senaatin oikeus- osastoon. Asiata ajaa senaattori Iu- lius Serlachius ja eräs Bobrikossin- aikainen oikeusosaston jäsen. — Ku kaan perustuslaillinen suomenmielinen ei liene kysymyksessä. * Pietarista ilmoitetaan Suomal. Kan- salle: Nykyisten senaattorien äskeisessä Pietarin konferenssissa lienee m. m. ollut puheena senaatin talousosaston täydentäminen. Senaattorit Wirenius, Sillman ja Kraatz olimat antaneet tie- tää haluamansa päästä nykyisistä se- naattorimiroistaan, koska eimät katso- neet kykenemänsä hoitamaan niitä. Kun toiselta puolen esitettiin marmoja toi- meitä siitä, että suomettarelaiset suos- tuisimat täyttämään sekä eroamien että nykyään mapaana olemat senaattori- paikat, tehtiin päätös, jonka kautta eroamille menäläis-senaattoreille turmat- täisiin mirkauransa ja eläkkeensä We näjällä. Talousosaston täydentäminen ei kui- tenkaan missään tapauksessa satu ennen maaleja. — Suomessa asuwat eronsaa- neet upseerit. Kenraalikumernööri on pyytänyt senaatin lausuntoa pääesi- kunnan ylihallituksen kirjelmän johdosta, joka koskee sen järjestyksen mahmista mistä, missä Suomessa asumat ja nostomäkeen siirretyt eronsaaneet up- seerit omat kutsuttamat palmelukseen. — Dleisten rakennusten yli hallituksen yliarkkitehdiksi on lopulli- sesti nimitetty arkkitehti Jac. Ahren- berg. — Koulut. Tornion alkeiskoulun saksan ja ranskankielen kolleganmirkaa on hakenut sil. kand. I. A. Halonen. — Eläkeanomus. Limingan pii- rin nimismies Edward Milander on senaatilta auonut mirasta erotessaan 2,500 mkn elinkautista eläkettä. Ou- lun läänin kumernööri on anomusta puoltanut. — Lukkarien tvirkatalot. Se- naatti on myöntänyt Kuolajärmen seu- rakunnan lukkarin mirka-asunnosta muodostettamaksi 0 ,o? manttaalin suu ruisen mirkatalon, minkä maa-alue erotetaan isojakotoimen yhteydessä kruu- nulle jäämästä liikamaasta. — Henkiwaknutusyhtiö Suo- mi on miime muonna 17,400 hake- muksen johdosta myöntänyt henkimä- kuutuksia 48,618,800 markasta. Wuon- na 1908 myönnettiin 12,909 hakemuk sen johdosta makuutuksia 86,402,500 markasta. Wuoden miime päimänä oli käsitel- tämänä 1,001 hakemusta ja myönnet- tiin makuutuksia 3,208,000 markasta. Vulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). T. k. 5 p:nä annettiin m. t. lukkarille Au g. Telkille Säkkijärmeltä maltakirja Säräisniemen lukkarin mir- kaan. Samana päimänä määrättiin Tai- malkosken kirkkoherran miran täyttä- mistä marten 4:si maalisaarnaajaksi pyydetty Turtolan m. t. kappalainen W. W. Kimiharju suorittamaan maali- kokeensa t. k. 30 p:nä, maalikysymys on helmikuun 6 p.nä ja maali, jonka toimittaa Pudasjärmen kappalainen O. I. Heikel helmikuun 20 p:nä. Kun Utajärmen kirkkoherran miran täyttämistä marten ensimäiselle maali- sijalle asetettu ilman laillista estettä oli jättänyt maalisaarnansa suoritta- matta, joten hän menetti. Kirkkolain 189 §:n mukaan malitsijansa, niin Tuo- miokapituli Kirkkolain §§:ien 182 ja 179 mukaisesti julisti sanotun kirkko- herran miran uudestaan haettamaksi 60 päimän kuluessa, luettuna t. k. 5 pistä. — Konsertin antaa Dagmar Ha- gelberg-Raekallio täällä työmäentalolla ensi sunnuntaina t. k. 16 p:nä klo 8 illalla. — Waiwaishoitohallitnksen ko kouksessa miime keskimiikkona käsitel- tiin m. m. seuraamia asioita: Lastenhoitomaliokunnan puheenjoh- tajaksi malittiin lehtori G. Maenerberg uudelleen. Maimaishoidon maraesimieheksi eh- motettiin määrättämäksi ratamestari G. Jansson, kun siksi määrätty romasti Snellman oli kieltäytynyt. Talousmaliokuntaan malittiin esimie- hen lisäksi neiti E. Smarin ja raken- nusmestari I. Fahler. Maimaistalon taloudenhoitajan ti- lien tarkastajaksi malittiin tehtailija F. O. F. Jokisalo ja kirkonisäntä K. A. Saukkonen sekä maralta rakennus- mestari H. Roininen. Maimaistalosta köyhille annettaman leimän hinnaksi määrättiin 35 p. kg. — Weturi särkyi tamarajunassa N:o 1322 t. k. 9 p:nä Oulaisten ja Kilpuan asemien mälillä. HLyrykatti- lan tuliputket menimät nimitt. rikki, joten mesi juoksi tulipesään ja meturi tuli kykenemättömäksi jatkamaan mat kaansa ja pääsi juna lähtemään mas- ta kun Oulusta saapui toinen meturi. Juna saapui Ouluun kolmatta tuntia myöhästyneenä. Tämä oli jo kolmas meturi, joka Oulun radalla särkyi, syystä että tuliputket metureissa omat menneet rikki, jonka asiantuntijat sano- mat aiheutuneen siitä, että sanotut me- turit muutettiin joku aika sitten kiwi- hiilillä lämmitettämiksi. Niiden tuli- putket, ollen messinkiset, syöpymät ni- mittäin rikki kimihiilillä lämmitettäessä, josta syystä täkäläisen meturimarikon olisi pitänyt aikoinaan mastustaa kiwi- hiilillä lämmitykselle muuttoa. Wetu reita, joissa on odotettamissa samal- lainen seuraus, lienee mielä jälelläkin. Tuliputkien uusimisen on sanottu tu- leman maksamaan meturia kohti noin 5,000 markkaa. — Teollisnndenharjoittajain eläkelaitoksen johtokunta on malin- nut puheenjohtajaksi teht. F. O. F. Jokisalon, marapuheenjoht. maalari K. A. Kanniaisen ja rahastonhoitajaksi kelloseppä F. A. Oulasmirran. — Sairanssuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 23 Kurkkuröhkää 15 Influenssaa 5 Watsa- ja suolikatarria ... 3 Hinkuyskää 3 Mesirokkoa 3 Keuhkopussinltuehdusta.... 1 ^Itimelleiniä 1 Kuppatautia 1 Nht. 55 — Lääninwirkamiehet. Kemi- järmen piirin nimismies John Sjö- berg on yhsityisten asiain takia saa- nut mirkamapautta seitsemäksi päimäksi, t. k. 10 p:slä lukien, ja on poliisi- kosntaapeli Mikko Turunen määrätty sillaikaa hoitamaan nimismiehenmirkaa mainitussa piirissä. — Ulosottomiehet. Kajaanin kih lakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottomiehinä kuuden kuukauden ai- kana, t. k. 1 p:stä lukien, käyttämään myökin entistä kyytirättäriä Tuomas Mäyrystä Sotkamon nimismiespiiris- sä ja poliisikonstaapeli I. Kilposta Kuhmoniemen nimismiespiirissä. — Osuuskunnat. Läänin kumer nööri on mahmistanut säännöt „Li- mingan osuusmeijeri r. l."-nimiselle osuuskunnalle, jonka kotipaikkana on Limingan pitäjä. — Vanginkuljettajaksi ja var tijaksi kolmen muoden ajaksi, tuleman muoden alusta lukien, on läänin ku- mernööri määrännyt Kalajoen pitä- jään talollisen Gustal Törnmallin ja Alamieskan pitäjään talollisen Juuso Mikkolan. — Mirkatvapautta yksityisten asiain takia on poliisikonstaapeli So- dankylän länsipiirissä Otto Moberg saanut kuluman tammi- ja seuraaman helmikuun ajaksi ja on hänen poliisi- tointansa määrätty sillaikaa hoitamaan lautamies Matti Postila. — Margariinin eli keinotekoi sen woin tumattomasta walmis- tamisesta syytteeseen on läänin ku- mernööri, maanmiljelyshallituksen il- moituksen johdosta, määrännyt Ala- tornion piirin nimismiehen panemaan meijerikonsulentti S. W. Paasimaaran. Sflfiluirntnrnuufofift m. 190!). Sodankylän seurakunnassa: syntynyt 94 mp., 88 n?., yht. 182 lasta. Kuolleena syntynyt 4. Amiottomia 8 »/o. Kuol- lut 52 mp., 36 np., yht. 88 henkeä. Manhin kuolleista 86 w. Seurakuntaan muuttanut 46 mp., 26 np., yht. 72 henkeä. Seurakun nasta muuttanut 15 mp.. 22 np., yht. 37. Amioliittoon mihitty 38 parikuntaa. Amio- liittoja purk. miehen kuol. kautta 1! ja wai- mon 8. Mäkiluku on tämän mukaan lisään- tynyt 129 hengellä, ollen muoden lopussa 3381 henkeä, johon mielä tulee lisäksi ne noin 50 w. IM) syntynyttä lasta, joista kasteen mahmistusta marten masta.ensi ke- mättalmena papistolle ilmoitetaan. H a ap aj ärm en seurakunnassa: synt. 93 mp., 85 np., yht. 178, kuolleena synt. 3 mp., 1 np., yht. 4, muuten kuolleita 59 mp., 71 np.. yht. 130; sisäänmuuttaneita 32 mp., 44, np. yht. 76; ulosmuuttaneita 41 mp., 43 np., yht. 84; amiol. mihitty 46 paria; vpärälapsia 8 mp., 7 np., yht. 15, (edellise- nä muonna 19). Seurakunnan mäkiluku li- sääntynyt 55 hengellä ja on nykyisin 6242 henkeä. Kuolajärmen seurakunnassa: synt. 99 mp., 107 np., yht. 206 henk. Kuolleita 33 mp., 32 np., yht. 65 henk. Kuolleina synt. 5 henk. Äpäränä synt. noin 15 henk. Seu- rakuntaan sisäänmuuttaneita 35 mp., 31 np., yht. 66 henk. Seurakunnasta ulosmuut- taneita 17 mp., 9 np., yht. 26 henk. Wäen- lisäys: syntyneissä 141 henkeä. Lisäys si- säänmuuton kautta 40 henkeä, eli yhteensä 181 henkeä. Mihitty kaikkiaan 29 parikuntaa. Vanhin kuollut henkilö m. 1909 oli elatus- maimo Briita Maria Törmänen, jonka ikä oli 90 w. 8 kk. 9 pmää. Enontekiöllä: syntynyt 5 mp., 13 np., yht, 18. Kuolleita 10 mp., 4 np., yht. 14. Sisäänmuuttanut 1 mp., ulo?muutta- nut 1 mp., 1 np., yht. 2. Vanhin kuol leista oli yli 93 w. Parikuntia kuulutettu 6 ja mihitty 4. Aminliittoja purkautunut miehen kuol. kautta 3 ja maimon 3, yht. 6. Mäkiluku 31 /i2 09 516 mp., 482 np., yht. 998. Kittilässä: syntyneitä 62 mp. ja 60 np., yht. 122 niistä amioliiton ulkopuolella 5 eli 4,i% kaikista syntyneistä ja kuolleena 1; kuollut 25 mp. ja 21 np., yht. 46, niistä manhin 91 muotta; sisäänmuuttaneita 10 mp., 6, np., yht. 16; poismuuttaneita 10 mp., 13 np., yht. 23. Amioliittoon mihitty 19 paria; kuoleman kautta rikkoutuneita amioliittoja 10. Koko seurakunnan mäkiluku lisääntynyt 37 mp. ja 32 np., yht. 69 hen- gellä ja tekeee nyt kirkonkirjojen mukaan 3,924 henkeä. Kuhmoniemen seurakunnassa: syn- tynyt 125 mp., 103 np., yht. 228. Kuollut 66 mp., 57 np., yht. 123. Seurakuntaan muuttaneita 21 mp., 25 np., yht. 46. Seu rakunnasta muuttaneita 23 mp., 40 np., yht 63. Amioliittoon mihitty 39 paria. Mäkiluku lisääntynyt 57 mp., 31 np., yht. 88, ja on nyt 3,761 mp., 3,597 np., yht. 7,358. Kajaanin maaseurakunnassa: synt. 56 mp., 44 np., yht. 100. Kuolleita 26 mp., 14 np., yht. 40. Seurakuntaan muuttanut 38 mp., 33 np., yht. 71 ja poismuuttaneita 24 mp., 28 np., yht. 52. Amioliitt. solmittu 16. Seurakunnan mäkiluku on lisääntynyt 79 henkilöllä ja on 3,426 henk. Paltamon seurakunnassa; synt. 67 mp., 69 np., yht 136. Kuollut 38 mp., 29 np., yht. 67 Seurakuntaan on muuttanut 29 mp., 39 np., yht. 68; poismuuttanut 46 mp., 59 Kp., yht. 105. Amioliittoon mihit ty 29 paria. Mäkiluku on lisääntynyt yht. 32, ollen muoden lopussa 4,731 henkeä. Ristijärmen seurakunnassa: synt 34 mp., 28 np., yht. 62. Kuollut 19 mp., 10 np., yht. 29. Seurakuntaan muuttanut 7 mp., 16 np., yht. 23. Seurakunnasta muut- tanut 11 mp., 26 np., yht. 37. Amioliittoon mihitty 23 paria. Mäkiluku lisääntynyt yht. 19, ollen muoden lopussa 2,311 henkeä. Sotkamon seurakunnassa: synt. 154 mp., 144 np., yht. 298. Kuolleita 74 mp., 84 np., yht. 158. Seurakuntaan muuttanet- ta 40 mp., 60 np., yht. 100. Seurakunnas ta poismuuttaneita 53 mp., 76 np., yht. 129. Mäkiluku lisääntynyt 111 hengellä ja oli muoden lopussa 10,037 henkeä. BS3BSEI — Kuolleita. Miime maanantai na, t. k. 3 p:nä, kuoli kotonaan Mat- tilan talossa Alatemmeksellä talokas Mikko Keränen, jonka elämä kel paa esimerkiksi kenelle maanmiehelle hymänsä ja jonka seur^am sesta köyhälistöllekin olisi marmempi apu kuin nykyaikaisten maailmanparanta- jäin, sosialistiagitaattorein haamei- luista. Noin miisikymmentä muotta sitten meni mainaja naimisiin, mielä elossa oleman, häntä puolikymmentä muotta nuoremman maimonsa kanssa. He olimat palmelijoita silloin molem- mat. Sitten ostimat he, melkeinpä melaksi, rappiolla oleman Mattilan maan puoliskon, jossa kartanoakaan ei ollut ollenkaan ja tilukset suurim- maksi osaksi pelehtyneitä ketoja. Tähän kyhäsimät he aluksi mähän suojia itsel- leen ja moniaille eläimilleen. Siinä he sitten ahkeralla työnteolla ja sääs- tämäisyydellä edistyimät aiman oma- maraisiksi eläjiksi ja rakensimat siemän kartanon sekä kasmattimat lapsensa kunnon ihmisiksi. Karjaa elätetään ny- kyään enemmän kuin kaksi mertaa siitä, mitä ensiaikoina ja milja riittää omasta veltosta talouteen. Kun mainaja oli leikillinen, suora ja rehellinen luonteel- taan, oli hän aina kyläläistensä ja tuttamainsa suosiossa, jotka kunnioituk- sella säilyttämät hänen muistonsa. Kemeät mullat kunnon kansalaisen haudalle! Tala. * T. k. 3 p:nä maipui asunnossaan Kemijärmellä kuolon uneen talok. L a u- r i P ö y l i ö eli B e r g 74-muotivana. Mainaja oli tunnettu, kelpo mieheksi ja oli nuoruutensa päiminä toimessaan hymin ahkera, joten kokosikin melkoisen omaisuuden. Lähinnä jäimät häntä kaipaamaan puoliso ja 4 lasta. * T. k. 2 p:nä kuoli Kestilässä maan- miljelijä E. A. Salojärmen puoliso Kreeta Salojärmi 50:llä ikä- muodellaan. Lähinnä jäimät häntä surulla kaipaamaan puoliso ja sisa- rukset. — Kansakoulut. Remonlahden kunnan Alapään piirin kansakoulun- opettajattareksi on hymäksytty Maria Kaisa Risteli kahdeksi koemuodeksi lu- kien elokuun 1 p:stä 1910. Hamaintomälineapua on myönnetty Lumijoen kunnalle 71 markkaa. — Uutta wuotta alettiin Tyr- nämällä, paitsi Jumalanpalmeluksella runsaslukuisille kuulijoille kirkossa, hen- gellisillä puheilla kunnan maimaista- lossa ja seuraamana päimänä hengel- lisellä kokouksella Ängeslemällä op. A. Paasosen talossa, jossa oli mäkeä huoneen täydeltä. Puhujina oli kirk- koherra Korpi, op. Paasonen ja ta- lousseuran sihteeri I. Fahler Oulusta. — Isä ja poika samaan hau- taan joutui Tyrnämällä ensimäisinä muoden aluksi. Isä kuoli manhuuteen 81 w. ja poika äkkinäiseen sisälliseen tautiin. Isän nimi oli Kalle Tolonen ja pojan Heikki Tolonen Paamolan talosta. — Kunnan taksoitus Tyrnä mällä suoritettiin t. k. 3 ja 4 p:nä yksimielisyydellä. — Oulunsalon Salonpään diakonaattiompeluseuran myy- jäiset pidettiin Salonpään kansakou- lulla miime tiistaina, kuluman tammi- kuun 4 p:nä iltapäimäklä. Aluksi pidettiin hartaushetki, ja puhui siinä seurakunnan pastori I. N. Meren- heimo Luukk. 5 lumun 27—29 mär- syjen johdosta tilaisuuuteen somitetuin sanoin. Ompeluseuran käsityötuotteet, joita, huolimatta merrattain lyhyestä ajasta, olimat monet ahkerat kädet malmista- neet siemosen joukon ja joiden jou- kossa oli monenlaisia eri käsityötuote!- mia, monia kauniita ja aistikkaasti malmistettujakin, kämimät hymin ja kaikki kaupaksi. Meisöä olikin run- saasti tilaisuuteen kokoontunut, ja sen maikutuksen sai tilaisuudesta, että dia- kooniasia on tälläkin kulmakunnalla saamuttannut seurakunnassa marsin yleistä kannatusta ja suosiota. Jlah- duttamaa on niinikään, että täälläkin on asian hymäksi toimimassa ompelu- seura ja että monet naiset paikkakun- nalla, ehkäpä osalta miehetkin, jotka eimät ole tilaisuudessa käymään sään- nöllisesti ompeluseuran kokouksissa, sen sijaan lomahetkinään kotonaan tekemät käsityötä diakonaattiompeluseuran hy- mäksi. Ompeluseuran toimintaa on johtanut opettajatar Maria Eskonsipo. — Jatkukoon ompeluseuran työ edel- leenkin samalla innolla ja uutteruu- della sen kristillisen laupeudentyön ja sairashoidon hymäksi, joka seurakun- nassa pyytää auttaa ja liemittää kaik- kien kärsimien ja sairasten kärsimyk- siä sekä tarjota järkiperäistä sairas- hoitoa yhteiskunnan koma-osaisimmille- kin? — Oulunsalon säästöpankin isännistön eusimäisessä kokouk- sessa, joka pidettiin Oulunsalon pap- pilassa miime joulukuun 31 p:nä, pää tettiin ja ratkaistiin seuraamia asioita: 1. Isännistön puheenjohtajaksi pan- kin ohjesääntöjen määräämäksi 2-muo- tiskaudeksi malittiin pastori I. N. Merenheimo ja marapuheenjohtajaksi talokas Juho Koura. 2. Säästöpankin hallituksen 4:ksi marsinaiseksi jäseneksi malittin talokkaat Juho Karjalainen, Antti Prokkola, torp- vari Juho Mäkelä sekä talokas, lukka- ri-urkuri K. A. Jääskö. Varajäseniksi malittitn talokas Juho Remes ja rää- täli Pekka Mäyrynen. 3. Säästöpankin pohjarahaston ti- lejä tarkastamaan päättyneeltä kalen- terimuodelta malittiin lautamies Frans Eskonsipo, opettajatar Aura Eskonsipo ja talokas Heikki Pelttari sekä maralta talokkaat Juho Koskinen ja Venjam Isola. 4. Hallituksen esimiehen »vuosipal kaksi ensi muodeksi määrättiin Smk. 25 sekä muille jäsenille palkkiota kustakin hallituksen kokouksesta, jossa omat läsnä, 50 penniä. 5. Malitulle hallituksen jäsenelle talokas Antti Prokkolalle annettiin toimeksi ensi tilassa kokoonkutsua hal- lituksen jäsenet malitsemaan. säästö- pankin mirkailijoita ja toimimiehiä sekä ryhtymään muihinkin ohjesääntö- jen mukaisiin toimenpiteisiin säästöpan- kin marsinaisen toiminnan alkamiseksi ja eteenpäin miemiseksi kunnassa. Jsännistöön, jonka kaikki jäsenet olimat edellämainitussa kokouksessa saapuumilla, oli Oulunsalon kunnan- kokous miime joulukuun 14 p:nä ma- linnut seuraamat 8 jäsentä: talokkaat Juho Pelttarin, Juho Kouran, herras- tuomari Heikki Ermastin, sahanhoitaja E. Saastamoisen, talonpoika Aale Siekkisen, torpparit Jaakko Remeksen ja Juho Kukkosen sekä pastori I. N. Merenheimon. — Epäilemättä oman säästöpankin perustamista Oulunsa lon kuntaankin on kuntalaisten kes- kuudessa ilabduttamana edistysaske- leena termehdittämä, ja toimoa sopii, että säästöpankki pian toiminnallaan moittaa yhä kasmamaa kannatusta ja että m. m. monet, monet kunnan sa- doista työmiehistä, oman säästöpankin kautta ja mälityksellä tarjoutuessa säästöönpanotilaisuuden aiman lähei- syydessään, rientämät säästöönpanoja tulemien elinpäimiensä märäksi, mikäli mahdollista, tekemään. — Kalajoen knnnallistaksoitns- lantakunta kokooutuu t. k. 10 päi- mänä taksoitusta marten Nuorisoseu- ran talolle kello 1 h 10 ap. Taksoitusta kestänee 5—6 päimää. — Esitelmiä Kalajoella. Teh tailija Tuomas Pohjanpalo piti hymin malaiseman ja seikkaperäisen esitelmän yhteistoiminnasta Kalajoen nuoriso- seuran talolla t. k. 2 päimänä suurelle kuulijakunnalle. Samassa tilaisuudes- sa puhui myöskin tohtori Laurila siitä mistä maan-omistusoikeus on alkun- sa saanut. — Sairautta Kuusamossa. Mo- nenlaista rokkoa ja kuumetautia on tätä nykyä Kuusamossa lapsissa ja ai- kaisissa. Kuolemaisuils on kuitenkin mähäinen. — Kittilän kunnan kuntako- konksessa joulukuun 29 p:nä käsitel- tiin ja päätettiin seuraamia asioita: Luettiin kunnallislautakunnan laati- ma Kittilän kunnan kunnallismenojen tulo- ja menoarmio-ehdotus muodelle 1910, joka sellaisenaan hymäksyttiin. (Tämän näin hymäksytyksi tulleen tu- lo- ja menoarmion julkaisemme erik- seen). Kunnallislautakunnan esimiehen palkaksi, tulemien kolmen muo- den aikana, määrättiin 700 mk. muo- delta. Tämä päätös syntyi äänestyk- sen kautta, sillä toiset tahtoimat pysyt- tää palkan entisellään 525 mkasta muo- sittain, jotkut ehdottimat 600 mkan palkkaa. Kunnanhuoneen pitäminen tulemien kolmen muoden ajalla tar- jottiin mähimmän maalimalle, ehdolla että siinä mapasti malon, lämmön ja puhtauden puolesta saadaan pitää kaikki kunnalliset kokoukset ja kirkonkylän äänestysalueen (maltiopäimä-edusta- jamaalista johtumat) maalitoimet, jon- ka otti nykynen kunnallislautak. esimies A. Markuksela 19 markan muotuisesta palkkiosta. Luettiin miime lokakuun 19 p:nä pi- detyssä kuntakokouksessa malitun ma- liokunnan laatima ehdotus A l a k y- län kansakoulupiirin jaosta. Tämä maliokunta, talokkaat Tuomas Kaukkonen ja Wille Kiminiemi sekä talonp. Aukusti Ranta ja jota asian- omainen kansakoulujen piiritarkastaja oli amustanut, ehdotti, että Alakylän piiri jaetaan kahdeksi: Alakylän ja Kaukosen kansakoulupiireiksi. Edel- liseen kuuluu Alakylä, Helppi, Kinis-, Molko-, ja Maunujärmen kylät; toi- seen eli Kaukosen kansakoulupiiriin Kau kosen ja Kallonkylät syrjätaloineen, paitsi Maunulan ja Simolan tiloja Kaukosen kinkerikunnasta, jotka jäämät Alakylän piiriin, ja Tiukumaaran talo kirkonkylän piiristä. Kuntakokous hy- mäksyi piirijakoehdotuksen, joka aliste- taan läänin Kumernöörin mahmistet- tamaksi. Nyt hymäksytyn piirijaon johdosta, Kaukosenkylän kansakoulu- piiriin koulun laittamista marten ma- Iittiin kolmihenkinen maliokunta, johon tulimat lautamies I. A. Ojanperä, ta- lokas W. Kiminiemi ja talonpoika Au- kusti Kaukonen, laatimaan seikkaperäi- sempiä ehdotuksia koulun paikasta, al- kamisajasta ja huoneustosta, opettajan palkkaehdoista y. m. ja rakennettaman koulun piirustuksista myöskin ehdotuk- sen tuomaan, tämän jälkeen kuntako- kous tekee päätöksensä koulun perusta- misesta. Luettiin Oulun läänin kumernöörin miraston päätös kuluneen marraskuun 15 p:ltä, koskema kirkonkylän kansa- koulupiirin jakamista, johon päätökseen kunta päätti tyytyä. Tästä johtumaa kirkonkylän kansa- koulupiirin jakoa toimittamaan malit- tiin kolmihenkinen maliokunta, johon tulimat maanmiljelijät M. Termanie- mi, O. Nilimaara ja Paulus Toimo- la. Maliokunta ehdottaissaan uutta Kuimasalmen kansakoulupiiriä ottakoon huomioonsa myöskin, että sii- hen liitetään osa Könkäänkylän nykyi- sestä kansakoulupiiristäkin. Kirkonkylän kansakoulu- johtokuntaan eroamismuorossa olemien jäsenten kirkkoherra E. Öber gin ja kiemarin isännän Niilo Nikulan sijalle tulemien kolmen muoden ajaksi malittin kirkkoherra Öberg uudelleen ja Nikulan sijalle, joka pyysi, ettei hän- tä enään malittaisi, maanmiljelijä T. Pudas. Muokrakatselmuksista y. m. päätettiin kihlakunnan oikeudelle hy- mäksyä seuraamat kunnallislautakunnan laatima ehdotus, jonka mukaan muok- ralautakunta on oikeutettu toimistaan perimään palkkiota: muokrakatselmuksis- ta 4 mk. päimältä ja kyytipalkkiota 14 penniä km., jos matkaa on mähintään 5 kiloin; pöytäkirjan otteista 2 mk. ensi arkilta ja 1 mk. 50 penniä seu- raamilta sekä todistuksista 1 mk. Kuntakokouksessa oli kuntalaisia saa- puivilla merrattain runs aasti. — Kittilän kunnan maimais hoidon tarpeeksi nyt alkaman muo- den aikana tarmittamat jauhot 4,000 kg. otti joulukuun 28 p:nä pidetyssä tarjoamistilaisuudessa hankkiaksensa lau- tamies Rikhard Möykkynen 30 mkn hin- nalla 100 kiloa. — Onko metsänhoitajalla oi kens määrätä kruuuunmetsästä otettujen Puiden palkkiota wai- tvaiskassaa» maksetulla määrä- rahalla sowitettawaksi ? Mkitti- län hoitoalueen metsänhoitaja Leo Björkman oli melmottanut erään ta- lollisenpojan Kittilän kunnasta maksa- maan kunnan maimaiskassaan 24 mk. sen johdosta, että poika joko erehdyk- sestä tai tahallaan oli kaatanut muu- tamia (ehkä noin 3 kpl.) tukkipuuta kruununmetsästä kotitarpeeseen. Kun- nan kassanhoitajalle olikin poika suo- rittanut maksun ja saanut kuitin, joka oli mietämä sanotulle metsänhoitajalle todisteeksi maksusta. Kittilän kunnallislautakunta kokouk- sessaan jouluk. 28 p:nä määräsi rahat takasin maimaiskassasta maksettamiksi, koska „ei tunnettu lakia" mihin sellai- sen merotuksen katsottaisiin perustuman. — Pakkasia on pohjanperillä ollut Uudenmuoden eelluspäiminä. Uusi muosi alkoi lauhalla säällä. — Kuntakokouksessa Knola- järlvellä -'Via 09 käsiteltiin seuraa mat asiat: 1:ksi. Päätettiin perustaa kuntaan »varsinainen palo-apuyhdistys huoneus- tojen ja irtaimen omaisuuden makuut- tamista marten. Sääntö-ehdotusta laatimaan malittiin talokas Matti Mirkkula, kaupp. p. Matti Alapeleri, opett. I. E. Kumpulainen ja näiden maralle talok. Olli Mirkkula ja poro- isäntä I. E. Salla. Sääntöehdotus tulee olla malmiina niin aikaisin, että se moidaan saada hymäksytyksi ensi Maarianpäimän aikaisessa kuntako- kouksessa kumernöörille lähetettämäksi mahmistusta saamaan. 2:ksi. Tuuti- ja Sarajärmen kylä- kuntain maantieosat Kemijärmen ja Kuolajärmen pitäjien mäliseltä maan- tieltä, jota on korjattu kunnan mant- taalikassan maroilla, jätettiin tästä <. antaa pianisti hra KOSTI VEHASEN suosiollisella avulla KONSERTIN täkäl. Työv. yhdist. juhlasalissa sunnuntaina t. k. 16 p:nä klo 8 111. lähtein sanottuin kyläkuntain tienteko- melmollisten itsensä ylläpidettämäksi. 3:ksi. Maimaistalon osto lykättiin siksi kunnes siitä tehdään edullisempia myöntitarjouksia halullisten talonmyö- jäin puolelta. 4:ksi. Lisäjäseneksi taksoituslauta- kuntaan metsänhoitaja Edm. Hellströ- min sijaan malittiin poliisi Eero Mirk- kula. 5:ksi. Marajäseneksi siihen lähetys- töön, joka malittiin kuntakokouksessa miime joulukuun 5 p:nä kumernöörin luona käymään kunnan yhteismetsäky- symyksen takia, malittiin talokas Mikko Kantola. — Lapin piirin suomalaisen puolueen edustajaehdokkaaksi ase- tettiin Kittilässä joulukuun 29 p:nä pidetyssä kokouksessa entinen maltio- päimämies ja kansanedustaja N r j ö Halonen. Malitsijoille Lapin piirissä huomau- tetaan, että yksimielisesti yhtymät tule- missä edustajamaaleissa äänestämään Arjö Halosta, miestä, jonka nimi on tunnettu ja kokemus sekä kyky tunnus- tcttu ei ainoastaan Lapissa maan kaik- kialla, missä isänmaan yleisiä asioita ja niiden johtamia henkilöitä toimineen on seurattu? — Kansakoulut. Määrärahasta koulutarpeiden ostamista marten maa- laiskansakoulujen oppilaille on koulu- ylihallitus myöntänyt Limingan kun- nan kansakouluibin ostetuista koulu- tarpeista 522 mk. — Konsertteja maaseudulla. Konsertin antoimat urkuri Martti Mar- jonko ja laulaja Olli Palomaara t. k. 6 p:nä Tyrnämän nuorisoseuran talolla Mäinölässä. Dleinen tapakin jo maatisi armostelemaan julkisesti konsertin antajain esitykset, mutta. Uin- tien armostelukykyni komin puuttumai- seksi, koko konserttiyleisön puolesta mennä tulkitsemaan eri mielipiteitä, pidän oikeana tuoda ilmi ainoastaan oman mielipiteeni. Rohkenen kuitenkin toimoa, ettei muidenkaan mielipiteessä ole ainakaan isompaa eroamaisuutta. Koko siitä pitkästä ohjelmasta, minkä taiteilijat esittimät, ei moi mitään mainita erityisemmästi, sillä se oli alusta loppuun ehdottomasti marmaa ja taiteellista. Herra Marjonko on pitkälle kehittynyt kyky pianistina. Herra Palomaaran lauluesitykset eimät myöskään kaipaa meikäläisen armoste- lua. Hänen laulussaan oli nyt niin- kuin ennenkin mukaansa tempaamaa innostumista ja kaihomielisyyttä, ollen esitys marmaa ja taiteellista. Suo- sionosotukset olimat milkkaita. Kätten- taputuksella kiitollinen yleisö otti mas- taan kaikki esitykset, maatien toistami- seen Melartinin „Jntiaani" ja Meri- kannon ..Soipakieli". Zleisöä oli epä- suotuisasta ilmasta huolimatta melko paljon. Tunnettu laulajamme Pasi Jääske- läinen antoi t. t. 5 ja 6 päiminä lau- lukonsertteja Romaniemellä pa- lokunnan talolla. Laulut sujuimatkin erittäin hymästi. Pasi esiintyi ensiker- ran näin Pohjolassa. Hauskoja olimat laulut, joita yleisö kuunteli innostut- sissaan ja käsien taputuksilla hymitti jo kaisen laulun perästä laulajaa. Mäkeä oli kumpanakin iltana palokunnan ta- lo melkein täynnä. Olipa joitakin tul- lut useitten peninkulmain päästä kuun- telemaan tunnettua laulajaa, jonka Ro- maniemeläiset soisimat joskus muulloin- kin pistäymän Lapin pääkaupungissa. Konsertin loputtua pidettiin ..Kalema Hotellissa" pienet pirakat konsertin an- tajan kunniaksi. Muoden päästä tupasi Pasi tulla uudestaan termehtimään Romaniemeläisiä lauluillaan. ..Tulepor» tista, maan elä nurkista^miekkaasti pääl- leni kurkista". Nurkasta kuuntelija. — Alakylän maalaisyhdistys Kittilässä piti kokouksensa tammik 3 p:nä. Esimieheksi malittiin Kedelleen maanmilj. Juhani Ala ja toimikuntaan talonp. Aleks Puljula, maanmilj. K. N. Hietaniemi ja Mikko Hakala. — Alakylän sonniyhdistyksen »vuosikokous pidettiin t. k. 3 p:nä. Johtokuntaan malittiin arman kautta eroamismuoroon tullut maanmilj. A. A. Neitiniemi uudelleen, joka on sa- malla yhdistyksen esimiehenä. Siitos- sonni „Jalo" sijoitettiin maanmilj. Olli Puljulalle m. 1910 ajaksi 199 markan palkkiosta. — Miina kallista kuuluu ny- kyään oleman Perä-Pohjolassa, syystä että Romaniemen poliisikunta on pi- dättänyt monta suurta miinakuormaa, jotka omat olleet matkoilla samotoille. — Sen kalleuden tähden lienee muuan mieskin perjantaina yrittänyt Roma- niemen aseman luona ryöstää eräältä naishenkilöltä koppaa, jossa tiesi tä- män kantaman tuota kalleutta sisältä- mää pulloa, kuitenkaan onnistumatta, sillä nainen piti omastaan lujasti kiinni. — Mettä satoi Romaniemellä t. k. 7 pmä, maikka lämpömittari osotti 6 astetta kylmää. Sateenkaarikin oli kuin kesällä ja ilman luonto hymin ke-