Hio 4 — 1910. k a r k tr. Keskiviikkona Tammikuun 12 puivana. Nimismiehille! OMAN KANNAN Kirja-ja Paperikau passa, Oulussa... lasta raudoissa oikeuspaikalle. Oikeu- den puheenjohtajana^ toimi Piippolan tuomiokunnan tuomari K. F. Mannil. Syyttäjänä oli nimismies I. E. Pet- tersson, mainajan lasten holhoojaksi määräsi oikeus talokas Iisak Morkon, joka oli walwomassa lasten etua. Ali- talon amustajana oikeudessa oli asioit- sija Aadam Moilanen. Kun syyttäjä oli maatinut Alitaloa edesmastaukseen Matti Hinttalan ta- posta ja holhoja Ylitalon maksamaan murhatun lasten elatukseksi 150 mk. muodessa lasta kohti, kunnes he itse moimat itsensä elättää, alkoi Alitalon kuulustelu. Kylmämerisesti kielsi hän jyrkästi tekonsa, ei sano ikänä lyöneensä ketään puukolla.* Puukon ja lakin, jotka hän omisti omakseen ja jotka oli- mat meressä, sanoi murhan edellä ha- neltä repäistyn, ei tiedä, kuka ne wei. Ei sano tietäneensä mainajan kuolleen puukon iskusta, ennenkun poliisilta kuuli mangittaissa. Mähääkään häi- käilemättä koettaa hän tehdä itsensä aiman syyttömäksi; ei kumminkaan syytä suoraan ketään muitakaan mur- haan osalliseksi. Todistajista, joita syyttäjäin puo- lelta kuulusteltiin 15, kertoi Se- pu Kangasaho, joka asuu murha- paikalla Rauman talossa seuraamasti: Yllämainittuna iltana tuli hänen kama- riinsa Leunu Ylitalo ja Emil Uusitalo. Siellä joimat pari kupillista teetä, jo- hon sekoittimat pullostaan spriitä. Sen jälkeen lähti Alitalo ja myöskin Kan gasaho talon puolelle. Uulttalo jäi nukkumaan. Kun talonemäntä Emma Rauma näki Ylitalon tuleman, peljäs- tyi hän luullen Ylitalon tapansa mu- kaan rupeaman reuhaamaan. Hän yritti lähteä kylään pahaa menoa pa- koon. Mutta Ylitalo lähti pian ulos. Mähän aian perästä juoksi mainaja talon puolelle hirmeästi merta muo- taen ja sanoen: ..Ylitalo löi". Sa- massa kaatui tunnottomana maahan heittäen henkensä. Kun todistaja yritti lähteä lääkärin hakuun, esti Ylitalo häntä ja peläten Ylitalon lyömän puu- kolla, ei tohtinut mastustaa. Ei sano- nut Ylitalon olleen juomuksissa, maik- kakin hymällä puhetuulella. Eemil Uusitalo kertoi kuten edelli nenkin todistaja. Ei sanonut olleen mainajan kamarissa mitään riitaa sil- loin kun siellä todistaja oli. Sanoi heränneensä mainajan ja Ylitalon mä- lifestä rähinästä, koska Ylitalo kiroili ja mainaja koetti hillitä häntä, sanoen ei oleman mitään riitaa. Kun toisen kerran heräsi, läksi katsomaan, mitä on tapahtunut, ja löysi mainajan meris- sään portaalta. Heti riensi hän lääkä rin hakuun, kun Ylitalo ei Kangas- ahoa laskenut. Heikki Ruokokoski kertoi Ylitalon tulleen tapahtumailtana hänen taloon- sa ja oli Ylitalo sanonut, että kohta tulee häntä poliisit noutamaan. ..Hint- lala joi spriitä niin että kuoli ja mai- mo syyttää häntä." Sanoi riidelleensä ia kehui, ettei ole arka isoillekaan mie- hille. Oli kehunut, ettei siitä tule kun kaksi tai kolme muotta ja oli sanonut joutamansa linnaankin. Heikki Rauma näki Ytitalon mene- män mainajan asuntoon, josta maina- ja noin 10 minuutm kuluttua juoksi haamottuneena ja huusi: ..Woi minua onnetonta:" Kun meni katsomaan, niin sanoi Ylitalon lyöneen häntä puukolla. Kertoi Ylitalon estäneen tohtoria ha- kemasta ja sanonut Hinttalan oleman hullun miehen ja ettei se tarmitse toh- nonut Mitalon kärttämän häntä ap- teekkiin ja mainaja oli sanonut, ettei lähde. Olimat todistajan lähdettyä jääneet kahdenkesken ja mähän Qjan perästä juoksi H. huutaen merissään. ' Taamo Salmela oli kuullut kerran Ylitalon kehoittaman Hinttalaa tappa- maan itsensä. R. Kangasharju kertoi murhailtana Ylitalon kehoittaneen häntä ottamaan H:n maimon akakseen, lmvaten an- taa jauhosäkin, että alkuun pääseet Tiesi muuten samaa kuin Ruokokoski. Poliisi I. Salmela oli löytänyt Ylitalon puukon ja lakin murhapai kalta ja olimat ne meressä. Ylitalo oli ne omistanut. E. Käräoja sanoi Yli- talon juomuspäissään aina olleen pa- hankurisen ja murhan tapahouttua ol- leen lemottoman eikä saattaneen nuk- kua. Kun todistajain kuulustelu oli lop punut, katsoi yleinen syyttäjä selmille käyneen, että Ylitalo on syyllinen H:n murhaan ja maati rangaistukseksi 8 muotta kuritushuonemankeutta. Ylitä- lon asiamies pyysi syytetylle mapau- tusta, tai huomioon ottamaan, että murha ei ole tahallisessa aikomuksessa tehty. Eläkekormaus mattimusta piti liian korkeana. Kun mielä oli syytetyltä kysytty, tunnustaako hän tekonsa, johsn hän jyrkästi mastasi: „en", antui oikeus hetken päästä tuomion, tuomiten Yli- talon murhasta pidettämäksi 7 muotta kuritushuonemankeudessa ja maksamaan mainajan lasten elatukseksi kerta kait kiaan 1,500 mk ja todistajapalkkoja yhteensä 150 mk. sekä ruumiinamaus- kustannukset. Tyytymättömyyttä pää- tökseen ei ilmoitettu. Yleisöä oli oikeuspaikalle kokoontu nut noin 300 henkeä katselemaan tätä sydämettömän raakaa murhamiestä. —o KMem Zmtliilkseii Pidetyssä poliisikuulustelussa on il- mennyt koko joukko asianhaaroja, jotka tekemät tästä jutusta monipäisen rikos- jupakan. Kuulustelu on pääasiassa kohdistunut murhanyrittäjään Johans- somin, joka on 22-muotias mies, ollut tallirenkinä eli kuskina kirkkoherra Jun- neliuksella, jonka palmeluksesta hänet oli erotettu. Mutta kuulustelujen yhteydessä on ilmennyt hymin raskauttamia asian- haaroja rouma Alma Junneliusta mastaan. Hän on ollut rakkaussuh- teessä murhanyrittäjään. Ollut hänen kanssaan yhteydessä senkin jälkeen, kun Johansson erotettiin kirkkoherran pal meluksesta. Ja kun rouma, kuten en- nen mainittu, matkusti murhayrityksen edellisenä päimänä Helsinkiin, oli Jo- Hansson tapaamassa häntä Kemin ase- malla. Kun rouma Junnelius palasi mat- kaltaan, kuulusteltiin häntä, kuuluste- lun kuitenkaan tuottamatta erikoisem- pia tuloksia. Tutkimus täytyikin kes- keyttää, kun rouma I. sairastui saa- den hysteerisiä kohtauksia. Mutta kun murhanyrittäjä, joka siihen saakka röyhkeästi oli kieltäny tekonsa, miime sunnuntaina tunnusti tekonsa, mäittäen myös rouma Junne liuksen kehoittaneen häntä tekoon man- gittiin tämän johdosta rouma I. maa- nantaina. Eilen tuotiin hän postiju- nalla Ouluun Tuiran asemalle ja mie- tiin lääninmankilaan, missä häntä tul laan kuulustelemaan. loria. Emäntä Raumalle oli mainaja sa- On maksanut sominnoita puukotuksesta ennenkin. Ainakin suomalaisessa puolueessa on niitä monta kertaa enemmän kuin ..maalaisliitossa". Tai mikä oikeuttaa erästä puoluetta kutsumaan itseään ..kristilliseksi työmäeksi?" Eikö kris- rillistä työmäkeä olekaan muualla? Onpa kyllä. Samalla saanee näiltä oman houk- kamaisuutensa pyörryttämiltä narreilta kysyä: miksi ei nuorsuomalainen sisu salli kirjoittaa: ..suomalainen sanomalehti- miesliitto" tai „suomalainen työmäen- liitto", (niistä tehdään aina „suomet- larelainen"), maan sallii kyllä aina sanottamaksi: „suomalainen naisliitto?" Eikö suomalaisia naisia olekaan muita min tuossa „suomalaisessa naisliitossa", ;onka nuorsuomalaiset perustuvat ensi- mäisten maalien edellä ja jolle he lä- pinäkymästi maalikeinottelusyistä an- loimat mainitun nimen? Sopii mas- tata. Samalla sopii tuoda esiin todistuk- iet siihen, että tässä maassa tai muualla puolueet omat ristineet itsensä uu- destaan mähemmistön luopuessa. Teh- kää hymin. Muuten armelen, että jos mikään tässä maassa kulkee määrällä nimellä, niin on se sanomalehti „Suomalainen Kansa". Muuten muistutan, että maaleihin on mentämä. On rikos kansaa ja maata kohtaan jäädä pois. Juuri makamasti tuntemien ja ajattelemien on mentämä. Kemytmielisiä on kullä sittenkin enemmän kuin kylliksi. Two. By Tämän numeron mu kana jaetaan lehtemme maa- seututilaajille tämän tvuoden henkikirjoitusta koskeloa kuu- lntus. ESSZS3EB — Limingan Nuija toimeenpa nee armokkaan ja samalla hauskan il taman Nuorisoseuran talolla ensi sun nuntaina t. k. 16 p:nä alkaen klo 7 illalla. Armokas ja monipuolinen oh jelma on julaistuna toisessa paikassa lehteämme. Toimottamasti liminka laiset joukolla rientämät iltamaan. — Maltuuston Pnheenjohta jaksi Kemiin on malittu ylimetsän hoitaja Jmar Snellman ja marapu heenjoht. apteekkari F. I. Skippari. — Alsr. Paatvolan konkurssi Pudasjärmen ja Taimalkosken pitäjäin mälikäräjillä. jotka pidettiin lauantaina Pudasjärmellä, toimitettiin konkurssissa malmonta. Saatamia malmottiin kait kiaan 767,034 mkaa 35 p. Suurim mat saamiset malmoimat: marat. A Seppänen 23,981:20 ja toiminimi Ladoga Ltd. Lontoosta 296,367:91 kaupp. G. Ström Pietarsaaresta 157,873:68, tukholmalaisen toimin R. A. Bildtin puolesta kaupp. A Forsse 81,180 ja ehdollisesti 145,000 afianajotoim. Helsingius ja Poropudas 79,971:65. Sitäpaitsi malmoimat Pu dasjärmellä asumat talolliset y. m yhteensä noin 60,000 mkaa. — Eduskuntasaarnan kämi maa laisliittolainen Leino pitämässä Ala mieskan Taluskylässä t. k. 2 p:nä Toista tuntia kestämässä puheessaan hän kumasi muiden puolueiden miehet mustiksi ja maalaisliiton malkioikn. Hän surkutteli maltiollista asemaa ja taas kehäsi maalaisliittolaisia. Mutta hän ei puhunut sanaakaan siitä, mikä on mienyt siihen, että senaatin talous- osastossa istuu miehiä, jotka eimät tunne olojamme eimätkä taida kiel- tämme. Mutta silloinpa olisikin pitä- nyt tunnustaa oikeaksi suomalaisen puolueen ohje: ..Suomi suomalaisille 'a malta sen kLnsalle. Minä kormat pörröllään odotin, milloin se rupeaa tekemään selkoa eduskuntatyöstä, mutta turhaan. Siel lä tuli main edustaja Myllylän alen- amista tarkoittaen hänen lausuntojaan Suomen pankin »virkamiesasiassa. Niitä hän tulkitsi siten, että tietämätön yleisö tulisi saamaan määrän käsityk- 'en tästä asiasta. Lopuksi hän kehoitti pitämään kylä- okouksia yhteiskunnallisista ja mal- töllistä asioista keskustelemista mar- en. Ottaneekohan neumosta maaria se äkäläinen maalaisliiton johtomies, joka on sanonut ettei hän rupea keskuste- emaan maltiollisista asioista ..suome- arlaisten" kanssa? Kokouksessa ollut. — Paljon rikosjuttuja. T. k. 8 p:nä pidettiin mälikäräjiä Lampelan majatalossa Simon aseman luona, olloin käsiteltiin seuraamia asioita: N. k. ..Porin-Kallea" eli Gustaf Wilhelm Nordlingia syytettiin markau-- desta ja murhayrityksestä, mutta juttu ykättiin mälikäräjiin ensi helmik. 8 päimään. Irtolainen Onni Hänninen tuomit- iin markaudesta 1 muodeksi 6 kuuk. a 6 päimäksi kuritushuoneeseen. Mäkitupalainen Aukusti Paakkola- maaraa, Kemin pit. Lautiosaaren ky- ästä syytettiin murhapoltosta y. m.; asia lykättiin mälikäräjiin helmik. 8 päimään. Jts. Juho Portimo-Kuuselaa Si- mon Ylimaan kylästä syytettiin laitto- masta mäkijuomain kuljetuksesta. Wä- ijuomat tuomittiin pois ja sakkoa tuo- mittiin 10 mk. Tal. poika Kalle Oskari Oinasta Kemijärmeltä syytettiin laittomasta mäkijuomien kuljetuksesta ja asia ly- kättiin mälikäräjiin helmik. 8 päimäksi. — Tuomittuja. Pudasjärmen ja Taimalkosken pitäjäin mälikäräjillä lauantaina tuomittiin itsellisnainen Anna Seppänen Taimalkoskelta mar- kaudesta pidettämäksi kuritushuoneessa 6 kk. ja olemaan sen jälkeen mailla kansalaisluottamusta 3 m. Samoilla käräjillä tuomittiin tor- pan tytär Eema Karoliina Sarajärmi miime syysk. 17 p:nä synnyttämänsä poikalapsen murhasta pidettämäksi ku- ritushuoneessa 3 muotta. — Ylikiimingin Joloskylästä. Talmi on ilmainsa puolesta käynyt jo- tensakin sekamaksi, sillä lumipyryjä on melkein alituisesti, joten onkin jo lunta karttunut maalle aika mahmalta. Ta- mallisestihan kuuluu talmen tapoihin että tulee pakkanen pyryn perästä, jotka tamat näkyy tämäkin talmi hy- min muistaman. Taaskin on tullut sanomalehtien ti- laus-aika. Paljon onkin taas sanoma- lehtiä kyläämme tilattu ja etupäässä Kaikua. ..Liittoa" lienee myöskin joi takin tilattu, josta rohkenen otaksua, ettei enään ole montakaan kylässämme, jolle ei sanomia tule. Jos joku sattui- si mielä olemaan ilman, niin kehoitan puolestani tilaamaan Kaiun, sillä mis- säpä muussa lehdessä asiat sen sel- memmin esille tuodaan. Kun on saatu toinen ialkaposti kyläämme kulkemaan, joka kulkee kirkolta Mannisen pysäkille saakka, niin on erittäin sopima aika rumeta seuraamaan jokaisen sanoma- lehdistä muun maailman kulkua ja ke hitystä. Onhan taas edustajamaalit- kin edessä, niin täytyyhän jokaisen kansalaisen nähdä, ketä on ehdokkaiksi asetettu, jotta tietää mähän miettiä, ketä äänestää, ennenkuin menee pu- nasta miimaa metämään. —ä —i. — Ylikiimingin Joloskylän nuorisoseura piti muosikokouksensa t. k. 1 p:nä Seppälän talossa. Kokous alotettiin laululla, jonka jälkeen malit- tiin toimihenkilöt alkamalle muodelle; puheenjohtajaksi tuli P. Simonen, ma- ralta E. Leskelä, kirjuriksi E. Wähä- leskelä ja maralta H. Kääriä, rahas tonhoitajaksi Hilja Timonen, talouden- hoitajaksi H. Heiniaho, emännöitsijäksi Greeta Koretti ja sanomalehti ..Leilin" toimittajaksi I. Wähäleskelä ja Hilja Timonen. Tilintarkastajiksi tulimat H. Kääriä ja Martta Mettomaara. Ko kouksessa luettiin seuran sanomalehti ..Leili". Päätettiin hankkia seuran jä- senille jäsenkortit, jotka oikeuttamat hei- dät pääsemään seuran iltamiin 25 pen- nin alennuksella. Kokouksen loputtua pidettiin myöskin pienet malmiaiset, jonka ohjelmassa puhui H. Kääriä muutamia sanoja niistä maikeuksista, mitä on nuoriso- seuramme saanut kokea, sekä niistä ihanteista, joita seura pyrkii saamutta- maan, esitettiin runo ..Nokijussi", sekä laulettiin useita lauluja, jonka jälkeen oli nuorison leikkiä. Wirmokkeina oli iltamassa tarjottamana marjoja, jotka maistuimatkin tähän aikaan muodesta paljon paremmilta kuin kahmi ja tee — Alatvieskan kunnan kunta kokous pidetään t. k. 25 p:nä klo 10 ap. kauppias Naatuksen talossa. Ko- kouksessa on ratkaistama 6 eri asiaa — Pyhäjoen kunnallislauta kunnan kokouksessa t. k. 6 p:nä asetettiin maalilautakunnat ensi tulemia maaleja marten ja tulimat malituksi: I.een äänestysalueeseen: puheenjoh- tajaksi W. Wikman, marapuheenjohta- jaksi Matti Pirilä, jäseniksi Matti Kos- kela, S. Wiiri ja Pekka Maijala sekä maralta Matti Tuhkala; II:een äänestysalueeseen: puheenjoh- tajaksi A. Haglund, marapuheenjohta- jaksi Björklund, jäseniksi Juho Kiiskilä ja K. Keskitalo, maralta Janne Mat tila. III:een äänestysalueeseen: puheenjoh tajaksi A. Jansson ja marapuheenjoh tajaksi Johan Pokela, jäseniksi Nantte Tirilä ja Frans Holunen sekä Siimes Wäärälä. Päätettien myydä lainamakasiinista epäituisia jymiä 100 hehtoa rukiita ja 200 hehtoa ohria tämän kuun 24 päi- mänä, josta simumennen mainitsen ha lullisille ostajille. Huudot omat heti maksettamat ja jymät annetaan ulos heti. Esko. — Pyhäjoki tammik. « p:nä 1910. Onnellista uutta muotta toi- motan armoisalle Kaiun toimitukselle ja Kaiun lukijakunnalle. Ensinkin mainitsen, että täällä elää nahjustellaan entistä manhaa uraa. Kuolemaisuus on ollut keskinkertainen, maikka lamantauti on jonkun merran liikkunut kirkonkylällä. Tuhkuri on myöskin ollut liikkeellä Limingo-ojan ylällä, mutta tuskin on tähän tautiin 'etään kuollut. Kruununmiranomaiset omat rumen- neet tiedustelemaan hirmen salametsäs- äjiä, joita onkin paikkakunnallamme, Äska on mennätalmena metsiin ilmaan- unut hirmen jätteitä. Nytkin joulun edellä oli löydetty kahden hirmen jät- teet erään talon suopellolta. Siis tör- keää lain rikkomista. Joutaisimat tuommoiset urheilijat saada työstään ansaitun palkkansa. Täällä oli jo kunnallismeron äyri- tys, joka suoritettiin kolmessa ymmyr- käisessä päimässä. Korkeimmasti tak- soitetuksi tulimat Santaholma-Osake- yhtiön massatehdas 90 äyriä, insinööri A. Santaholma 55, kauppias A. Hag lund ^kahdesta kaupasta 65, nimismies K. Äkerman 40, kauppias E. Pietilä 35, kirkkoherra Y. A. Aski 79, pro- miisori S. A. Andersson 24, Kalle Haurula ja mylly 25, ja joitakin maan- miljelijöitä 25—20 äyrin maiheilla. Ylimalkaan ei tahdottu saada isomeroi- sille taloille eipä montakaan äyriä, esi- merkiksi meidän kirkkoherran mirkatalon maalta ei moitu saada kymmentäkään äyriä, maikka maata on toista mant- taalia ja hymää. Esko. — Haapatveden maamiesseu ran kokouksessa m. k. 31 päimänä toimitettiin seuran eromuorossa olemien johtokunnan jäsenten maali. Arman kautta tulimat eroamaan Juho Kan- gasaho ja P. Törnqmist, jotka molem- mat malittiin uudelleen. Paikkakunnalta poismuuttaneen johtaja I. Tormelai- sen tilalle malittiin opettaja A. Mutto- nen. Keskusteltiin seuran toiminnan mil- kastuttamisesta. Seuran toiminta on nim. miime muosina ollut peräti lai- mea. Johtokunnalle lausuttiin toimo- muksena, että se hommaisi maamiespäi- mät paikkakunnalle. Myöskin päätet- tiin lemittää seuran Maroilla „Peller- mo"-lehteä 100 kappaletta 50 pennin maksulla sitä haluamille. Tilausten ke- rääjäksi malittiin L. Niemelä ja I. Kangasaho. Seuran johtokunnan kokouksessa sa- mana päimänä malittiin seuran esimie heksi opettaja A. Muttonen, kirjuriksi ja rahastonhoitajaksi Juho Kangas- aho. Helmikuun loppupuolella päätettiin panna toimeen maamiespäimiä eri ky lillä, nimittäin: Waitiniemessä, Kytö- kylässä, Watjusjärmellä ja Mielusky- läs^ä. Maamiespäimille toimotaan faa- taman puhujia Talousseuralta, Peller- mo-seuralta, Suomiljelysyhdistykseltä y. m. Talousseuralta päätettiin pyytää 500 markan amustusta seuraamiin tarkoi- tuksiin: Maamieskirjallisuuden hankki- miseksi ja lemitiämiseksi, namettaraken- nusten ja lannanhoitokilpailuja marten, sika- ja siipikarjanhoidon edistämiseksi, sekä juurikasmi- ja mihantarehukilpai- luja marten. Paikkakuntamme maan- miljelys- ja meijeritalous on mielä pe- rin alkuperäisellä kannalla yleensä. Sata muotta sitten käytäntöön ote- tut miljelystamat pysyivät itsepintai- sesti yleisimpänä ja mitä meijeritalou- teen tulee, niin jokainen mummo ja maari luulee olemansa paras meijerska oman penkkinsä päässä moita malmis- tamaan maailman markkinoille. Yh- teistoiminnan merkityksestä, yleisen hy- minmoinnin edistäjänä ei ainakaan ma- rakkaimpien piirissä ole aamistustakaan. Sen sijaan ollaan suurpoliittisissa ky- symyksissä kehitytty melkeinpä huip- puunsa. Kun tulee kysymys yhteis- työstä oman itsemme kohottamiseksi, ei se saa mähääkään kannatusta, ainakaan niiltä, jotka mielä omin maroinsa toi- meen tulemat. Ja tähän kaikkeen suu- rimpana syynä lienee se, että ihmiset Haapamedelläkin yleensä omat kehitty- neet niin perin maltiomiisaiksi. Löytyy henkilöitä, jotka pitämät huolta siitä, että politiikka tulee sekoitetuksi kaikkiin asioihin, maikkakin kuinka yh teistä parasta tarkoittama asia olisi ky- symyksessä. Luulisi haapametisten jo tulleen ymmärtämään, mitä sellaisessa maltio-opissa on takana, jossa maan- miehen asemaa uskotellaan paranneita- man kauppapoikasten tahi kauppiaan rouman eduskuntaan laittamisella. Pi- täisi ihmisten jo miimeinkin ymmärtää, mistä se johtuu, että kansamme on re- mitty niin moneen eri leiriin. Nyt mihdoinkin luulisi jokaisen huomaaman, että koko maltiotaloutemme perustus horjuu ja ellei perustusta saada pysy- mäisesti pohjatuksi, omat kaikki yhteis- kunnalliset parannusyritykset turhaa kansan millitsemistä, jota taaskin maa- lien lähestyessä erittäinkin maalaislii- ton nimellä malitsijoille tyrkytetään. Maalaisseurojenkin tarkoitus on ta- ivallaan mointinsa mukaan tasapuoli- sesti maanmiehen asemaa ja hymin- mointia edistää. Omistakaa maamies- seura omaksenne ja tulkaa sen kokouk- siin neumottelemaan ja päättämään asioistanne, niin marmaankin siitä teille itsellenne ja lapsillenne on enemmän hyötyä kuin turhanpäimäisistä puolue- jaaritteluista. Jupe. — Palokunta Haapalvedelle. T. k. 2 päimänä oli Haapamäellä pa- lokunnan perustama kokous, jossa hy- mäksyttiin palokunnalle sääntöehdotus, minkä erikoisemmin malittu komitea oli laatinut. Palokunnan päälliköksi ma- Iittiin yksimielisesti tämän kysymyksen herättäjä eläinlääkäri Wihtori Kunnas, sammutusosaston päälliköksi maanmil- jelijä Juho Kangasaho sekä pelastus- osaston päälliköksi maalari Wäinö Pirttikangas. Johtokuntaan tulimat tohtori Ä. Lemonius, puheenjohtajaksi, sekä jäseniksi insinööri Paamo Gestrin, johtaja L. Pentzin, suutari I. Brusila ja maanmiljelijä A. Jussila, ^tse oikeutettuna jäsenenä kuuluu johtokun- taan palokunnan päällikkö. Palokunnan harjoituksia marten saadaan käyttää nuorisoseuran huoneustoa. Millä muok- ramaksulla, siihen ei seura sanonut moi- mansa mastata ennenkun kuukauden kuluttua. Äskettäin sattuneissa useissa kama- lissa tulipaloissa on tullut selmästi näkymiin palokunnan tarpeellisuus ja yleistä tunnustusta kysymys on mielä saanutkin. Saa nähdä, eikö tämä ku- ten moni muukin yleistä hymää tar- koittama pyrintö Haapamedellä, saa mielä mastustajiakin. — Salla 31 /i2 1909. Maalit lähenemat. Herätkää kaikki äänestämään suomenmielisiä. Wuosi 1909 on täälläkin lipunut pois iloineen, rientoineen ja murhei neen. Termeys kunnassamme on ollut hymänpuoleinen. Wuoden loppukuukau- sina on kuitenkin sulkuyskä ollut ah- distelemassa pienokaisia, joista monen on mienyt kuolemaan, toisille tuotta- nut pitkällistä heikkoutta. Tämän muoksi on ollut kansakoulukin suljettuna jon- kun aikaa. Kiertokouluja ei ole kuiten- kaan tarminnut sulkea. Kiertokouluja on täällä 3 joissa käy muottain 5—600 oppilasta, kansakouluja on yksi, jossa käy muosittain 3—40 oppilasta. Py häkoulu ei tahdo menestyä. Muuta- massa kylässä se kuitenkin on toimessa nykyään. Sanomalehtien tilausaika on käsis- sä. Hymä olisi, jos Kaiku, mankka suo- malaisuuden tuki jo manhoilta ajoilta ja kansan horjumaton puolustaja sortoa mastaan, saisi runsaasti tilaa- jia. ,.Liitto"-lipilaari, joka häntäänsä heiluttaa milloin oikealle, milloin ma- semalle ja joka tällä liehakoimisellaan on monen houkutellut tilaajakseen, mar sinkin kun sillä on yhtä lipilaarisia lemit- täjiä kuin itsekkin on, joutaisi humeta omaan mitättömyyteensä. Mitäpä sillä kukaan tekeekään, sillä..Kansan Tahto" ajaa samaa ohjelmaa ja maanmiehen todellista menestystä mastaan kuin ..Liittokin". Kaikki kemytmieliset, jotka sairastamat periaatteiden puutetta, moi- mat siis tilata ..Kansan Tahtoa", joka ei ole niin lipilaari kuin „Liitto"-parka, maan edes tuopi sitä julkisesti, mikä sisällä kytee salaisesti. Kaiku on täkäläisistä maaseutuleh- distä mankalla kansallisella pohjalla ja tarkoittaa maanmiehen tosi hymää^ Se työskentelee manttaali- ynnä muiden rasitusten poistamiseksi ja helpottami- seksi, suomenkielen ja -mielen elmyttä- miseksi ja maatalouden edistämiseksi, eikä se mälitä lipilaareista. Kaksi naisagitaattoria sosialisten lei- ristä on täällä joulunpyhinä puheita pitänyt ja kuntaa kiertänyt. Köykäiset ja malheilla höystetyt omat olleet pu- heet, useinkin harmalukuiset kuulijat ja mastamäitteillä heidät oli eräässä isom- massa kokouksessa häpeään saatettu. — Onnea Kaiun lukijoille m. 1910. — Wanha hetvonen on Ala- mieskan Taluskylässä maanm. Juho Wuotilalla. Hemonen on 33-muotias ja mielä hymissä moimissa. Siis suo malaisen sitkeys. Nuorena on se ol- lut nopeakulkuinen. — Tällaisia hemo- sia ei maanmiljelijöillä ole paljon. — Sanomalehtiä tilaamaan? Alkama muosi on ehkä maiherikas ta- pauksista, tapauksista sellaisista, joista masta on maan aamistuksia olemassa. Sillä kaikki on harmaan usman pei- tossa. Valtiollinen taimas on metäy- tynyt synkkään, mustaan pilmeen en- nustaen raju-ilman tuloa. Salamoita on jo singahdellutkin. Waltiolaimam- me on joutunut muukalaisten ohjatta- maksi, kun kotimaiset miehemme omat mäistyneet pois martiopaikoiltaan. Kansamme on taas jo neljännen kerran temmattu maalitaistelun pyör- teisiin. Puoluemyrskyn synnyttämä iveljesmiha kalmaa kansamme elinjuu- ria. Totuus ja oikeus omat syrjäyte- tyt, malhe ja kosto omat astuneet päimäjärjestykseen. Kaikkialle, minne maan katseensa kääntää, kohtaa yhtä surullista, yhtä synkkää ja toimotonta. Naapuri kysyy toiseltaan: mitä nyt on tehtämä, miten meneteltämä? Siihen tahdon mastata: Kansamme kaikki jä- senet on saatama itsetietoiseksi. Si- mistyksen maloa on lemitettämä kansan pohjakerroksiin, sillä itsetietoinen eli malistunut kansa on kestämä sortu- matta komimmatkin koettelemuksen päi- mät. Siis, jokainen mies ja nainen työhön ja toimintaan, ..sillä hetken työ tuhatmuosihin maikuttaa". Ken ei mielä ole täysin selmillä ajan maka- muudesta, hänen on hankittama tieto- ja itselleen niitä omaamilta. Warmin ja luotettamin tietojen jakaja on sa- nomalehti, sillä se tuopi aina tuoreim^ mat tiedot päimän polttamista kysy- myksistä. Tällainen tietojen lemittäjä on Kaikukin. Tilatkaamme siis Kaiku jokaiseen pieni m- päänkin Pohjolan kotiin! ,.Wasta kun kansa malmeutuu, niin koittami Suomelle huomen". M. K la. Maalaistn mttcitii ckis- fiiiilniiiiiiilifii jchM. Kun meillä taas pian on käsillä nuo jokamuotiset eduskuntamaalit, niin lie- nee paikallaan sen johdosta lausua joku sananen. Kun meillä ensi kerran oli tilaisuus nykyisen maalilain moi maan tultua ottaa osaa eduskuntamme jäsenten malitsemiseen, niin silloin jo selmään tiedettiin, että melkoinen osa äänimaltaisia kansalaisia, jotka omat periaatteellisesti suomalaiseen puoluee- seen kuulumia, jäi pois maaleista muka omantuntonsa makuudesta. Pel käsimät maaleihin menemällä tekemänsä raskaan rikoksen Jumalan tahtoa mas- taan, joka ajatus tietysti oli ja on aiman määrä. Kun sitten eduskunta ensi kerran h^joitettiin, syystä että eduskunnan enemmistö suostui sosia- listien hurjaan moitteeseen kotimaista hallitusta mastaan siitä, ettei se ollut antanut tehokasta suojelusta Wenäjän mallankumouksellisille Suomessa, niin jäi seuranneissa loisissa maaleissa tiettämästi osa niistäkin pois, jotka ensi kerralla kämimät. Taas seurasi pian sama hajaantumiskäsky puhemie- hen puheen muoksi. Asia meni main aljettua uraansa: saatiin kohta kol- mannet maalit, mutta mälinpitämättö- myys ja melttous moitti yhä enem män alaa, niin että muutamissa äänes- tysalueissa maaseuduilla oli main 30 ja 40 prosenttia äänioikeutensa käyttä- neitä. Kun kuitenkin yli maan yhteen- laskettu äänimäärä oli neljättäkym- mentä tuhatta suurempi kuin edellisellä kerralla, niin tuo äänimäärän lisään- tyminen luonnollisesti johtui siitä, että kaupunki- ja tehdaspaikoissa otettiin entistä innokkaammin osaa maaleihin, jotka äänet melkein kaikki moipi sanoa langenneen sosialistien ja ..perustus- laillisten" hymäksi, sillä suomalaiseen puolueeseen kuuluu kaupunkilaisista ja tehtaan työmäestöstä mähänen osa, siihen kun kuuluu enimmäkseen talon- poikais- eli maalaisrahmasta. Asiain näin ollen ei siis ole maikea huomata syytä^ suomalaisen puolueen edustaja- ryhmän mähentymiseen. Ja taas ker- ran eduskunnan enemmistö on koottu sellaisista aineksista, jotka miis mälit- tämät siitä, mitä seurauksia maalle ja kansalle tulee, kunhan main saadaan oma seikkailu- ja uhmailuhalunsa tyy- dytetyksi seurauksista mälittämättä. Pitäisihän toki jokaisen kansalaisen jo huomata, mihin tuollainon menet- tely lopultakin johtaa. Pitäisi mo- nenkin jo armata mitä seurauksia on jo siitäkin, että Suomen miesten täy- tyy mäistyä pois maamme korkeim- mistä hallintomiroista juuri tuon sa- masen kemytmielisen menettelyn muoksi ja jättää ohjat sellaisten käsiin, jotka eimät tunne maan lakia, ei kansan tapoja eikä luonnetta eipä edes maan kieltäkään. Lieneekö ketään niin tietä- mätöntä, joka ei möisi jo huomata, että on alkanut tuhoama hanke kan- sallista ja yhteiskunnallista rakennus- tamme mastaan. Ja sitä on kansassa yhä kiihtymä eripuraisuus omiaan jouduttamaan suunnattuun päämää- räänsä. Ei olisi suotamaa että turhanaikai- silla kiistelyillä ja meljesmihalla muut- taisimme sen perinnön, joka on esi- isäimme merellä ostettu. Siispä jo- kainen kansalainen, mies ja nainen, jolle ennen muuta on rauha ja isän- maan etu kallis, käyköön helmikuun 1 ja 2 päimänä maaliin antamaan ää nensä makamahenkisten ja tietoisuu- destaan tunnettuin suomalaisen puo- lueen ehdokkaitten hymäksi. Wälinpi- tämättömyys eli maaleista poisjäämi- nen on leikittelemistä makamaluontoi- sen asian kanssa. Jos suomalaiseen puolueeseen lukeutumain äänet käytet- täisiin aina maaleissa yhtä tarkkaan kuin sosialistien ja ..perustuslaillis- ten", niin ei olisi ihme, jos ryhmän jäsenluku merkittäisiin 100:lla. Pitääkö Suomen kansan todellakin olla niin turhamielisen, että yhä mälinpitämät- tömyydellään auttaa enemmistöksi sel- laista joukkoa, joilla on tunnuslau- seena: „Ei muuta luojaa ei haltiaa, kuin kansa kaikkimaltias". I. M. j?ikku uutisia. — Venäläinen tarkastus Zuomcn rautateillä. Nomaja Rusj. ilmoittaa että Suomen maltionrautateitten menäläiseksi tarkastajaksi on nimitetty insinööri Kosirem. — (5nnätys sekin. Maailman naimis- kaupoissa lienee saamurtanut rekortin Johan Hoch Chigacossa. Tämä kuulu urheilija on ollut seitsemäntoista kertaa naimisissa, minkä hän tunnusti ennenkuin mestattiin. Mutta onpa meillä Suomessakin miehiä, joista moi mähän toimoa. Paamolassa kuu- luu oleman miehiä, keski-ijässä olemia, joilla on jo miides maimo. Mutta eihän moine täällä toimoakaan amerikkalaista ennätystä. Aluualta Suomesta. — Sahanomistajat maannnl- jelijäin kehittäjinä. Maamme sa- hanomistajat omat keskuudessaan muo- dostaneet maanmiljelysyhdistyksen, joka on toiminut maanmiljelijäin kehittämi- seksi m. m. jakamalla stipendejä pien- miljelyksen käytännöllistä opiskelua marten. Wiime muonna toimi yhdis- tyksen puuhasta 42 harjoittelijaa koti- maassa. Suurimmalla osalla näistä oli kuukauden harjoitteluaika. Aikaisempina muosina on yhdistys lä hettänyt harjoittelijoita myös ia tis kaan. Wiime muonna ei tätä teh'.:> yhdistnksen puolelta. Paitsi tätä on yhdistys pannut toi- meen maamiespäimiä ja keskusteluko- kouksia sekä on järjestänyt retkeilyjä. Myöskin on yhdistys jakanut palkin- toina pikkumiljelijöille 15—150 markan erissä yhteensä 5,745 mk. Siemenos toja on yhdistys mälittänyt 13,000 mkn ja maanmiljelystarmekaluja 2,000 mkn armosta. — Telefooniyhteys Helsingin ja Berlinin wälillä. Senaatti an- toi äsken myönnytyksen Jtä-Suomen telefooni-osakeyhtiölle johtaa telesooni- lankansa rautatien martta pitkin Wii- purin ja Helsingin mälillä sekä kiin- nittää langan rautatien sähköjohtopyl- mäisiin. Yhtiöllä on jo entuudestaan johto Miipurin ja Pietarin mälillä, kunhan yhtiö käyttää saatua oikeuttaan. Yhtiöllä on aikomus — sen mukaan kuin yhtiön toimitusjohtaja hra Matti Roiha ilmoittaa — asettaa linjalle niin tukelvat johdot, että puhelu moi käydä päinsä myös Helsingin ja Ber- linin mälillä silloin kuin hankteissa olema telefooniyhteys Pietarin ja Ber^ linin mälillä saadaan aikaan. — Tehdas palanut. T. k. 4 p. paloi Koirimaarassa «Karjalassa» K. Backlundin nappula-, lastmvilla- ja puunjalostustehdas. Tehdas oli ma- kuutettu 60,000 mksta. & ien Iouluk. 31 p. I li o 9. Lisäys 4- Wäh. — Koko mä- kiluku. - Helsinki. . . l Turku . . . Tampere . . ^ 2Btipun*) . . i Waasa . . . ^ Oulu.... ! Pori . . . . ! Kuopio . . . ! Kotka . . . j Hanko . . . ^ Hämeenlinna . Pormoo. . . I Pietarsaari j Rauma . . . i Uusikaupunki . Joensuu . . Mikkeli . . . Raahe . . . j Kokkola . . . Jymäskylä j Samonlinna . I Hamina . . ; Lahti . . . {Lomiisa . . . | Kristiinankaup, | Tammisaari . I Sortamala Lappeenranta ! Kajaani. . . ! Iisalmi . . . ' Kemi.... ! Käkisalmi . . ■ Heinola. . . i Tornio . . . Marianhamina ' Kaskinen . . Naantaali. . + _L t I I + i± 11 + 6,539 ! 1,208 1527 74 j 477 326 ! 45 333 154 209 47 8 541 60 45 173 46 125 116 78 59 2«J 348 263 57 49 101 100 142 95 104 7 52 47 51 57 17 143,885 47,610 44,572 23,490 19,267 18,966 16,624 15,353 9,671 7,135 6,034 6,004 5,995 5,790 4,498 4,444 4,250 3,785 3,586 3,412 3,209 3,153 4,360 3,419 3,132 2,816 2,740 2,539 2,326 2.302 2,162 1.303 1,715 1,667 1,418 1,148 883 *) Tietoja main suomalaisesta, ruotsalai- sesta ja saksalaisesta seurakunnasta. — Amerikan suomalaisten sie lunhoito. Jumaluusopin ylioppilas V. Koimumäki mihittiin papiksi jouluk. 12 p. Atlanticin kirkossa. Suomi- Synoodin pappien luku on siten li- sääntynyt yhdellä. Hiuma Kirjallisuutta ja taidetta. Karjalan kirja Tämännimisen maakuntateoksen alku- osa ilmestyi äsken julkisuuteen kirjai- lija Jimo Härkösen toimittamana, Paamo Ahaman, I. R. Aspelinin, Hj. Basilierin, Yrjö Blomstedt-Ojoisen y. m. amulla ja Werner Söderström o.-y. kustantamana. Karjalan oloja käsittelemiä teoksia on tosin jo ennenkin ilmestynyt ja niiden kautta marsinkin Suomenpuolisen Kar- jalon eri^nsuudet tulleet tunnetuiksi. Samoin omat Karjalan tutkijat ja „Kar- jalan kämijä" jossain määrin tehneet yleisöllemme tietyksi rajantakaisiakin oloja. V^utta nyt ilmoitettamanamme olema teos tahtoo mahdollisimman täy- dellisesti ja monipuolisesti selmittää kansalaisillemme tuon komaosaisen hei- molaiskansamme, koko Karjalan elä- män suhteet. Teoksessa käsitellään siis Suomen, Wienan ja Aunuksen Karja- lan, mieläpä lisäksi ulottuen Inkerin, Nomgorodin ja Tmerin Karjalan oloi- hinkin. Tätä laajasuuntaista teosta lie- nee jo muosikausi malmistettu ja mar- sinkin sopimaan aikaan sattuu tämän julkaiseminen, kun nyt huomiomme eri tyisesti on Karjalaan kiintynyt. Tä- män rajamaakunnan olot ansaitsemat erityisen huomiomme, kun tiedämme, mikä tärkeä asema Karjalalla on en- nen ollut ja marsinkin mastaisuudessa tulee olemaan meidän kansallisolemuk- sellemme. . . Karjalan kirjan sisällys on jaettu seuraamasti: — Karjalan maan- tiede ja luonnonkauneus. — Karjalan historia. — Karjalan kansa. — Kar jalan edistys- ja malistusliikkeet. — Karjalaisia ja Karjalan ystämiä. — Karjalaa koskema kirjallisuus. Nyt ilmestyneen ensimäisen osan alkupuoli käsittelee useissa kirjoituksissa sekä Suomen että Venäjän Karjalan maantiedettä, sen monia luonnonkau- neuksia sekä Karjalan historiaa. Paik- kakunnalliset kumaukset omat kirjassa asiantuntemuksella esitetyt ja niitä ma- laisee joukko hymiä kumia. Matkailija- reiteistä saa seikkaperäisiä tietoja ja kir- jaan liittyy karjalais-alueiden kartta. Karjalan kasmi- ja eläinkunnasta on toht. Kimirikolta mielenkiintoinen kir- joitus. Karjalan muinaisuus on laa- jasti ja nykyisen tutkimuksen tarkkuu- della esitetty. Löydetyistä muinaisesi- neistä on joukko kumia. Näissä kirjoi tuksissa ja miime lumussa ..Perman kauppamaita ja karjalaiset", tulee kar- jalaisheimojen suhde muihin naapuri- kansoihin elämästi esiin. — Kokonai suudessaan tekee kirjan sisällys sen mai- kutuksen että ..Karjalan kirjasta" tu- lee sellainen kansallisteos, jolla on py- symäistä armoa. Teoksen armokkuutta lisää se, että amustajiiin on liittynyt kymmenittäin tunnettuja Karjalan tutkijoita ja tun- tijoita. Alkuun on liitetty tait. P. Halosen tyyvillisestä karjalaismaise- masta monimärinen jäljennös. Simuja on kirjassa 160 ja hinta 3: 25. Toimomme ..Karjalan kirjalle" kan- salaistemme suosiota ja suurta osta- jakuntaa. Lsllllsklliimt kllGll- rtkisterilii! °l eroa n osuustoimintalliin 1 i; säätää: Älköön osuuskunnan toi- mintaa ulotettako, ennenkuin säännöille on mahmistus hankittu ja osuuskunta kirjoitettu k a u p p a r e k i s t e- run",* ja saman lain 10 ^.'ssä lue- taan: ..Ennenkuin osuuskunta on kaup- * Varmennus kirjoittajan.