Instsilis syyskuun 27 p:! .-S SAIKXUkilK ^:v lvS — Tämän jälkeen lausui suomalaisen puolueen eduskuntaryhmän puheen johtaja Nevanlinna: Sen vrw. edustajan ehdotukseen, loka nyt esillä olemassa rvakamaSsa asiassa ensimäisekst käytti puheen- rvuoroa, sisältyy, että eduskunta lässä tilaisuudessa päättäisi lähettää Ketsa- rille ja Suuriruhtinaalle alam. kir jelmän sitä sisällyspä, jonka hän on samalla esittänyt; ja häntä seurannut armoisa puhuja on sanottua ehdo tusta kannattonul. Olen pyytänyt puheenmuoroa saadakseni tuoda estin mielipiteeni tästä ehdotuksesta. Sntä et voine olla eri mieliä, että Suomen eduskunnan väillä rvaltio- päimillä tulee alam. kirjelmällä kään- tyä maansa hallitsijan puoleen. Uett niistä syistä, jotka tämän tekemät Välttämättömäksi, omat täällä jo tulleet esiin. Sen jälkeen kun Suo men eduskunta miimeksi oli koolla, on keisarikunnassa annettu se laki n. s. maltakunnanlainsäödännön järjes- tyksestä, joka miime aikoina on ollut Valmistelun alaisena, ja joka tarkot- taa mitä symimmälle käypää muu- toSta siihen sisälliseen itsenäisyyteen, jota maamme on nauttinut koko sen ajan minkä se on ollut Menäjään yhdistettynä. Eduskunta on kutsuttu näille yiim. maltiopäimille nimen- omaan suorittamaan tehtSmiS, jotka perustumat tähän keisarikunnassa annettuun lakiin, jolla Suomessa ei saata olla lain pyhyyttä, se kun ei ole syntynyt sillä lamalla, mikä Suomen perustuslaissa on lainsää dännöstä määrätty. Eduskunta ei rohdoin ole näillä maltiopäimillä saanut Vastaan ottaa mitään esityk- siä Keisarilta ja Suuriruhtinaalta, maan on ilmeisesti näitä kormaa- maan ja kamalla, joka on kokonaan toinen kuin W. J:ssä säädetty, edus, kuntaan toimitettu erinäisiä keisari kunnan mmisterineumoston ehdotus sta niistä lainsäädäntöasioista, joita marten eduskunta on kutsuttu koolle. Eduskunta tuke marmaan myös, teh dyn ehdotuksen mukaisesti, hymätsyen puhemiehen menettelyn, päättämään, että eduskunta niistä oikeudellisista syistä, jotka puhemies on esittänyt, ei saata ryhtyä suorittamaan edellä mainittuja tehtämiä. Ei ole muuta kuin luonnollista, että eduskunta kaiken tämän johdosta kääntyy Kei- sarin ja Suuriruhtinaan puoleen kir jelmällä, jossa eduskunta Keis. Ma jesteeUlle alamaisesti esittää ja ilmoit taa, mitä se tamattomaSsa tilassa katsoo asiain ja maan edu t maali man. Saattaa kuitenkin olla erimieliä siitä, onko eduskunnan tässä tilaisuu dessa ja yhteydessä tchHmä päätök, sensä kirjelmän lähettämisestä hallit, sijalle. Tämän kysymyksen arwoste lemiseen Vaikuttaa ensinnäkin kysri mys Mä, mitä eduskunnan katsotaan pitämän näiltä maltiopäiViltä Keisa rille ja Suuriruhtinaalle esittää. Jas eduskunta nyt tekee puheenaoleman ilmoittamispäätökien, niin on ilmeis tä, että puheenaolema alam. kirjelmä saattaisi tulla sisältämään ainoastaan ilmoituksen siitä, että eduskunta hy- mäksyen puhemiehensä menettelyn ja niistä W. J.een peru kumista syistä, jotka puhemies on esittänyt ei ole moinut käydä suorittamaan saami ansa tehtämiä. Nyt moidaan kuiten kin asettaa kysymyksen alaiseksi, olisi ko näin ahtaasti rajoitettua sisällystä olema alam. kirjelmä katsottama tar koitustaan niin kymin mastaamaksi kuin suotamaa olisi. On ensinnäkin huomattama, että tälläisen kirjelmän täytyisi jo perus- telujensa puolesta supistua marsin mahäiseen. Kun sitä eduSkunnar päätöstä, jolla eduskunta puheena, olemassa menettelykysymyksessä hy mäksyy puhemiehen käsi yksen ja toi menpiteen, ei ole asian luontoon kat soen Valiokunnassa Valmistettu, on siitä seurauksena, että mitään seikka- peräisempää eduskunnan hymä'symää perustelua tälle päätökselle ole ole massa, eikä siis myöskään möisi edus ku nnan alam. kirjelmään tulla, joS eduskunta nyt päättäisi tämän pää töksensä kirjelmässä hallitsijalle il, maittaa, tämä kirielmä kuin tulisi anoastaan toimitus Valiokunnassa laodittamaksi eikä sanottu maitokunta kuten tunnettu, saata kirjelmään mi, tän muuta panna, kuin minkä edu§ kunta on nimenomaan päättänyt ja hymäksynyt. Seikkaperäisemmän pe rustelun eduskunta möisi saada aikaan ja hymäksyä ainoastaan edellä käy neen malioturt^ Valmistuksen nojal la Ja niin asiMissit täydelliseksi ja tyydyttämäkst kum se perustelu Viidaankin katsoa, jonka puhemies on menettelylleen esittänyt, saattaa kuitenkin panna kysymyksen alaiseksi, eikö näin tamattomassa tilassa ja isänmaalle näin laajakantoisessa ja wakamaSsa tapauksessa tällainen seik kaperäinen, jopa mahdollisimman tyhjentämä perustelu eduskunnan päätökselle olisi katsottama suureksi eduksi, ehkäpä aiman mälttämättö mäksi. Edelleen saattaa olla eri mieliä siitä, olisiko oikein ja onnellista, että näiltä maltiopäimiltä Suomen hallit sijalle Suomen eduskunnalta menemä kirjelmä tulisi rajoittumaan ainoas taan sen päätöksen ilmoittamiseen ja lyhykäiseen perustelemiseen, jonka eduskunta tekee kun se bvmäksyy pu hemiehen menettelyn. Minä tulen tällä siihen asian puoleen, joka mi nussa ja niissä, jotka kanssani yleen sä ajattelemat ValtiolliseSti samoin, on herättänyt suurimmat ja ratkaise mat epäilykset keskustelun esineenä oleman kirjelmän lähettämistä koske man ehdotuksen suhteen. Ilmeistä on kyllä, että Varsinai nen syy siihen »vakamaan ristiriitaan, joka on syntynyt toiselta puolen mei dän maamme, toiselta sen korkean hallitsijan j- hänen menäläisen hzlli- tuksensa ynnä keisarikunnan ia edus- kunnon Välille, on Menäjällä mää- räämäksi päässyt Valtiollinen suunta, joka tahtoo hämittää Suomen naut timan itsenäisyyden. Mutta toiselta puolen on meidän maamme ja keisa rikunnan Välisiin suhteisiin päässyt syntymään muutamia asiallisia riita- kysymyksiä, jotka eimät ole saaneet tyydyttämää ratkaisua, ja jotka sen- tähden omat olleet omansa myötä- w tikuttamaan tämän ristiriidan syn- tymiseen, Vireillä pysymiseen ja kär jistymiseen. Eräs armoisa edellinen puhuja on lausunut, että niinkauon kuin nykyinen Valtiollinen suunta keisarikunnassa on mallalla, ei saata olla toimetta, että Viisaimmatkaan ehdotukset meidän suomalaisten puo- lelta woisimat Viedä Menäjän ja Suomen mälille nousseiden riitakysy mysten se !wittän ?iseen. Minä pel- kään, olempa jotseenkin Vakuutettu, että tämä mielip de on oikea. Mutta tästä huolimatta meidän elämän ma- kumuksemme mukaan, jotka olemme Suomen manhan suomalaisen puolu een Valtiollisella kannalla, siinä cse- massa, johon maamme ja sen kalleim mat Valtiolliset edut owat joutuneet, on mitä tärkeintä, että Suomen kansa ja sen eduskunta johdonmukaisesti osottaa, että kansamme on wa!miS lojaaliseSti myötämaikuttamaan lail- lisiin toimenpiteisiin sanottujen riita- kysymysten saattamiseksi molempain maiden ja koko Menäjän maltakun- nan todellisia tarpeita ja oikeutettuja Vaatimuksia Vastaamaan ratkaisuun, ja että näin ollen mitkään Menäjän maitokunnan realiset edut eimät tee tarpeelliseksi saati oikeuta Suomelle juhlallisesti makuutetun autonomian hämlttämistä. Tältä kannaltamme lähtien olemme me olleet sitä mieltä, että eduskunnan näiltä maltiopäimiltä lähetettämässä alam. kirjelmässä tulisi Keisarille ja Suuriruhtinaalle esittää ei aincas- taan sitä mitä nyt päätettämä alam. kirjelmä saattaisi sisältää, maan sen lisäksi myös ilmituoda nyt lyhy?sti esittämäni katsantokanta. Kun ne asiat joita, marten eduskunta on näille maltiopäimille kutsuttu, eimät tässä tilaisuudessa ole keskustelun alaisina, ei minulla ole oikeutta käy, dä niitä asiallisesti tarkastamaan Mutta näkökohtana, joka on tarpeen moidakseni perustella sen mielipiteen', että eduskunnan ei tulisi tässä tilai suudessa päättää kirjelmän lähettä mistä hallitsijalle, lienee minulla oi keus sanoa se, että niiden kahden lainsäädäntökysymyksen, jotka näihin asioihin kuu!uwat, kysymysie:>. Menä jän kansalaisille Suomessa tukemain oikeuksien laajentamisesta selä Suo men maltiomaroista Keisarikunnan maltiorahastoon maamme nykysen sotilasmapauden sijasta suoritetta- mista rahamaksuista, moidaan katsoa oleman huomattamlmpia edellä kos kettelemistani riitakysymyksistä. Tä hän katsoen eduskunnan meidän mie lestämme nyt puheenaolemaZsa olam. kirjelmässä tu isi edellä esittämäni lisäksi Keis. Maj:lle esiiniuoda ettö eduskunta, kunhan sille maan mmc- taan tilaisuus ott ^a nämät asiat laillisessa järjesiyksessä käsitellä nnk- sensä, on rehellisesti tekemä woi^a- «ansa tyydyttääkseen kaikki sellaiset vaatimukset, jotka olemien olojen j , Valtakunnan todellisten tarpeitten nojalla Voidaan niissä Suomea koh taan osettaa. Mitä erittäin tulee kysymykseen Menäjän k-msalmsike Suomessa tukemain oikeuksien laajen tamisesta, uskomme puoleZtsmm?. että kunhan säilytetään Suomen k?n- sallisen elämän !suk?^llmatt.->inni-deve Välttämättömät takeet, Sromen edus kunnalle, joS se saa siihen l nlttsen tilaisuuden, on oZema myStämaikuttaa tämän kyiymylien järjestämiseen sellaisella taivalla, että Menäjän kansalaiset luorumatta kan salaisoikeuksistaan keisarikunnassa, moimat, Suomeen p^symäikesi ase- teltvina, täällä päästä pääasiallisten, Suomen omille kansalaisille tulemcin oikeuksien nauttimiseen. Selmää on, että päätöksen teko sellaista sisällystä olevan kirjelmä?, lähettämisestä hallitsijalle, johon tässä olen Viitannut ei saata tapahtua täs sä tilaisuudessa, eikä minulla siis o !e tarkoitustakaan ehdottaa sitä, esim. Vastaehdotukseksi ja tehdylle kirjelmä? lähettämistä koskemalle ehdotukselle. Kysymys täs'ä saattaa tulla eduskun nassa käsittelyn alaiselsi mesta sen alotteen yhteyveSsä, joka on ttisem. asiana tämäu täysistunnon pä»c-S- järjestyksensä. Mutta kun, kuler- tää-lä jo en huomoutet.u, näyttää aiheettomalta, jopa mLhemmän sove liaalta, että eduskunta näillä mollin- päimillä kahdessa, eri asiakirjassa kääntyisi hallitsijan puoleen, olemme huomioonottaen myös kaihen sen mitä minun tässä lausumani on täy tynyt esittää sellanta kirjelmää mas toon puhumana, joksi nyt lähetettä väksi päStettämän täytyisi muodos tu i. ja erityisesti sentähden, että tämä kirjelmä saattaisi ilmaista maan osan sii ä, minkä Misaattamisen me pi dämme tällä hetkellä isänmaan me neStukselle tärkeänä, tulleet siihen mie- lipiieeseen, että eduskunnan tässö tiZaisuudessa olisi päätettämä tehdä mitään ilmoitusta Keisarille ja S>m riruhtiuaclle ei siinäkään tapauk es'-'- että eduskunta jättäisi tämän päätök semä sillä tawoin ehdolliseksi, kuin tällä on ehdotettu, koska tämä joka tapauksessa jättäisi mahdolliseksi, jopa todennäköiseksi, että tässä tilaisuudessa päätettämä kirjelmä tulisi lähetettä maksi. Mielä mähemmän minä luon, nollisesti moisin kannattaa sellaista, täällä myöskin jo ehdotettua menette lyä, että päätöstä kirjelmän lähettä, m'sestä ei jätettäisi edes ehdolliseksi, koSka, jos se hymäksyttäisiin, jokseen kin kaikki mahdollisuus saada edus- kunnasta sellainen alcm. kirjelmä läh, temään, jota minä ja kannallani ole, wat pidämme tarpeellisena, silloin olisi poissuljettu. Kun kuitenkin wii, meksi mainitsemani ehdotus toistai, seksi on ainoastaan yhden edustajan tekemä, kun aikaisempi ehdotus jättäö ainakin auki mahdollisuuden menette lemään minun kannattamallani ta, malla, en katso itseäni tällä kertaa pakotetuksi ehdottomaan sitä Vastaan nimenomaista Vastaehdotusta. Ed. Kotonen hymäksyi puhemie hen perustelun ja lopputuloksen, jo hon puhemies oli tullut, sekä kannatti ed. Wreden ehdotusta. Ed. Manner oli sitä mieltä, että eduskunnan on saatama ilmais, tuksi, mitä mieltä kansan laajat ker, rokset omat Venäläisen mirkamallan toimista, ja ehdotti, että eduskunta päättäisi asettaa perustuslakimalio. kunnan Valmistamaan ehdotusta ad ressiksi, jaSsa eduskunta ilmitoisi perustuslainmukaisen käsityksensä yli määräisille waltiopäiwille annetuista tehtämiStä. Ed. Tokoi moitti henaspuolueit- temme suhtautumista menäläistyttä- mistoimenpiteisiin. Dhtyen puhemie- hen käsitykseen puh. katsoi, että on lausuttaiva jyrkkä paheksuminen jo kaista tointa maStaan, jolla kotimai nen mirkamies edistää Menäjän ny kyisen wa!tiowollan pyrkimyksiä. Oli sitä mieltä, että Suomen Vollosluokka usein on tehnyt ja tekee itsensä täl- laiseen menettelyyn syylliseksi. Se käsitys, jonka koko sosialidemokraatti» nen maailma on lausunut Suomen aseman johdosta ja jonka täkäläinen sosialidemokratia täydelleen omaksuu, on lohdutuksemme täSsä maikeossa asemassa. Suomen, niinkuin mui denkin kansojen lopullinen turma on kansan termeessä työtätekemässä luo- kassa. Ed. Kallio kannatti ed. Wreden ehdotusta, joka jätti awoimeksi myös kin mahdollisuuden odressin lvatimi- seen. Puh. oli sitä mieltä, että edus- kunnan Vielä kerran tulisi ilmituoda, minkälaista surkeutta Valtakunnan- lainsäädännöstä toimeenpantuna seu raisi. Ed. Setälä hymäksyi puhemie» hen kanna» ja yhly: ed. Wreden eh- dotuiseen. Ed. Nuortema oli sitä mieltä, että kysymyksen laajempi käsittely tie. täisi jonkunlaista alistumista. Edus> kunnan tulisi mastata Menäjän hal- lituSmollan toimenpiteisiin symällä halmeksumisella, ja puh. oli sitä miel tä, että kysymyksille nyt jo oli omis tettu liankin suurta huomiota. Ed Hultin katsoi, että eduskun nalla ei enää ole syytä laajempiin lausuntoihin ryhtyä, ja kannatti ed. Wreden ehdotuksen ensimäistä pontta. E. Perttilä kannatti ed. Man, nerin ehdotusta. Tämän jälkeen ryhdyttiin äänes tykseen, ja asetettiin mastaehdowkseksi ed. Wreden ja ed. Castrenin ehdo'uk, set. Ed. C .st: enin ehdotus hyljättiin huutoääneslytsellä, ja eduskunta siis hymäksyi seuraat? at ponnet: Hymäksyen puhemiehen W. J.een perustaman menettelyn päättää edus' kunta alamaisessa kirjelmänsä ilmoit taa Hänen Keisarilliselle Majesteetil leen, ettei eduskunta puhemieben esit tämistä syistä ole moinut ryhtyä kä sittelemään waltiopäimLkutsumukses!c? mainittuja asioita; j.'s eduskunta päiväjärjestykseen otetun eddotuksen mukaisesti päättää laatia adressin Keisari-Suuriruhti, naove, ei yllämainittua ilmoitusta tehdä eri kirjelmässä. Ehdotus adressi»» lähettä misestä hallitsijalle. Tämän jälkeen esitti ed. Setälä lehtemme Icuar,win n.ssa julaistun ehdotuksen adressin lähettämisestä Hä nen Majesteetilleen Keisarille. Puh. mielestä ilmoitusk-rjelmän muoto ja sisällys o>isi komin rajoitettu. Olisi kirjelmässä tällaisella hetkellä lausut, tarva muunkin kuin pelkkää lainop, On osotettama että on kysy mys Suomen kansan olemassa olosta kansana. Ed. Estlander katsoi puhemie hen lausunnon tyllä riittämän. Ed. Kotonen oli myös sitä mieltä etteiioät vitka: puheet auta se! laisen mastUstajan kanssa kuin meillä on. Ed. Schybergsson oli sitä mieliä, että joskin normaakoioisso moi neumotella, sitä ei nyt moi. Neu» motieluzen a.ka rn ollut ja mennyt. Suunta on seiniä senjälkeen kuin pu hemiehen menettely on hymäksytty. Olemme kirjoittcneet tarpeeksi. Ad ressiehdotus on hyljättämä. Ed.Danielson-Kalmarim^s- ^si ed. Schybergsonille huomauttaen, että suomalainen puolue on aina tunnustanut Suonien ja WmLjän mäkisissä riitaky-ymyksissä löytvmun lärjestelyä kaipaamia kohtia. Suo malainen puolue ei toimo adressin kautta eikä muullakaan ilmaisulla lvoitaman Vaikuttaa Menäjän mak, lanpitäjissä nykyhetkenä sitä, että nämä tunnustaisimat Suomen oikeu dm. Mutta mask!?ise.: Maralle ja mc dan todellisen kantamme ilmaise ausekst ei main Menäjän mallanpitä iille, näön MLöötin meidän ystäW'l lemme Menäjällä ja koko siw:sty nee?sä maiilmossa on Välttämätöntä, että me cdreSsusa annamme tietää o!ewamme malmi t laillisessa järjes, tyisessä koettamaan ratkmsta molem pia kansoja tyydyttämällä tamolla sekä Venäläisten kansalaisoikeuksia että muita kysymyksiä koskemat asiat. Ed. Riihelä, A. N e o mius ja Roos olimat sitä mieltä ettei alo- tetta olisi maliokuntcan lähetettäpä. Ed. K aira m o, Iun e s jaPen- nanen yhtyimät nuhin, jotka kan- ncttimat olotteen Valiokuntaan lähet, tamiscä, Ed. M ech elin ehdotti tyydyttä iväisi puhemiehen lausuntoon, waik, kelin toise!tapuo?en myönsi painamia is-tL o emon cdreösin laatimisen puo lella. Ed. Talas kaisoi, eitä nyt lun maltakunnanlainiäädäntö jo on mal, mis l^ki, eduskunnan melmollisuus ou ilmitucda kansan ajatuksen tämän oikeudenloukkauksen johdzsta ja se käy parhaiten päinsä odressin muodossa, Ed. Alkio oli sitä mieltä, eitä ainoastaan yksinkertaisesti on hallit, sijalle ilmoitettama, miksi eduskunta ei ole moinut ottaa näitä asioita kä- siteltämäkseen. Ed. Setälä toimoi, että malio- kiinta tulee löytämään sen yhteisen pohjan, jolla kaikki tässä kysymyk sessä seisomat. Tämän jälkeen tapahtuneessa ää nestyksessä hyljättiin adressi- alote 1l)4 äänellä 83 Vastaan. Näin ollen eduskunta siis päätti Keis. Majesteetille löheietiäwMä kir jelmässä puhemiehen esittämillä pe rusteilla ilmoittaa, e tn se ole moinut käsitelrämiksken ottca maltiopäimä- kutsumuksessa mainittuja osioita. TäyMliilti syyök. A ?:ltZ ll, k Puhetta j^hti puhemies Sminhus- wud. Ed:t Arajärmi, Koponen, Malmi- waara, Ripatti, Sipilä ja Karhi sai- wat Vapautuksen Viikon ojaksi. ToimituSmaliokunnan laatima kir jelmä, joSsa ilmoitetaan hallitsijalle, että eduskunta ei ole moinut ryhtyä käsittelemään Valtiopäimäkutsumuk- sessa mainittuja asioita, hymäksyttiin keskustelutta. Puhemiehen palkaksi hymäksyttiin 2,500 mk. kuukaudessa. Istunto päättyi klo 6,30 i.p. Seu raama istunto on wast'edes ilmoitet- tamana aikana. IIMAMsiZ. Esittelyssä korkeim massa paikassa t. k. S (18) p:nä, H. M. Keisarin oleskellessa Fridbcrgissä, on ratkais tu seuraamat Suomea koskemat asiat: Eduskunnan alamaisen anomuksen johdosta, koskema meripostiblain eri- koisaseman lakkauttamista, on senaa tin käsketty laatia asetusehdotus asi asta. Asetus 5 p:ltä touko?. 1375, missä kielletään perunain ja perunan kui rien maahan tuonti Rznskasta y. m. maista, on kumottu. Arn». asetus sairaanhoitohenkilö- kunnasta Suomessa on mcchzvistetiu. Senaatin esityise-n, eitä Turun, Kuopion ja Oulun kuuromykkäkou, luissa saataisiin kunkin luokan oppi, las määrää kohottaa 30 oppilaasta 35 oppilaaseen, on myönnytty. Arm. asetus neljännen kansakoulu, tarkastajamiran perustamisesta kou, lutoimenylihallitukseen on wahlvis> tettu. Samoin on mahmistettu arm. ase, tus tullihallituksen tilastokonttorin konttorikirjurimiran muuttamisesta aktuarionViraksi. Korkeimmassa paikassa on mää rätty, että Mikkelin kaupungin alu eesta on pakkokuowutettawa 13,904 neliömetrin suuruinen maa-alue soti- lastarkotuksiin. Korkeimmassa paikassa on mää rätty, että Kajaanin kihlakunta on erotettama Oulun läänin rakennus konttorin mirkapiiristä ja siirrettämä Kuopien läänin rakennuskonttorin rakennuspiiriin. Kcr'eimmaSsa paikassa on määrät ty, että hydrogrofis-geologisten tutki musten jatkamiseksi saadaan käyttää 26,500 mkaa, jos maltioivarain tila sen sallii. MMM MmalsUen ssss- lZlllchties tsM SvöTeeliM? Pietarisia ilmoitetaan Asioiibla- detills, että sisäministeriössä liodi- tcan nykyään luetteloa niisiä ulko maalaisista sanomalehdistä, joiden tuonti määrätyksi ajaksi kiellettäisiin se?ä Menäjälle että Suomeen sitten kun keisarillisella ukaasilla on mää rätty, e!tä siksi kuniieS Valtakunnan duuma on hymäkiyr-yi lain Suomen painola'n lopullisesta muuttamisesta, tulemat ,suomalaiseen rajamaahon" nähden samat määräykset olemaan Voimassa kuin muussa maltalunnan osassa. - Rastatieläistev raittius. W. t. Uikennetirehtööri on lähettänyt se^raaVasisältöisen kiUlukirieen kai kille li^enre^arkasiaj.lle ja hädän kauttaan asemspääätkäille: ..Sittenkun Ksisarillinen Sen'.atti lokakuun 8 p. 1909 oli nähnyt hy- mäksi määrätä, että mirka- lai psl> Velusmiesharjoittelijcita otettaessa niihin rautatietoimiin, jotka o-vat mälittömässä yhteydessä junaliiken teen kanssa, on luotettamasti todis- tettama, että hakija on ollut pitem män aikaa ehdottomasti raitis tui hä nen säännölliseen elämäntapaansa ei ole muistuttamisen syytä, sekä että mirka- ja palnielusmichiä ylennettä essä on niinikään HUiimioonotettam^, ettei ylennettämän säännöllinen elä mäntapa ole epäilyksen clainei-, s ian kehoittaa hnr?ja kiikermetcrkastajia Virkoja täytettäessä hankkimaan yllä mainitussa suhteessa tarpeellisen sel- mitylsen." — Läaki»täl«itoS. Lääket. lis. L. I. OllonqVist on määrätty syysk. 20 p:Stä lokak. 30 p:wään hoitamaan Orimattilan kunnanlääkärin Virkaa. Mirkamapcmtta on lääkintöhallitus myöntänyt Pitkäniemen keskuslaitok sen ensimäiselle alilääkärille lääket lis H. K. Holckille syysk. 24 p.stä lokak. 22 päimään, sijaisena laitoksen toinen alilääkäri lääket. lis. H. Midbom ja w. t. lääkärille Turun Vastaanotto- laitoksessa lääket. lis. E. I. Horellille lokak. 1 p:Stä marrasr. 10 päimään, sijaisena lääket. lis. H. Söderling. M S? v — Ammattikoulut. Teollisuus- hallitus on myöntänyt Porin Val mistaman tyttöjen ammattikoulun rinnakkaisluokan ylläpitämiseksi 3,500 mkan maltioamun lukumuodeksi 1910 -11. — Atä-Hämee» ka«s«»opist»» to. t. j»htaj«kft on malittu sllmmalehventoi nittaja Jussi Tii n us, Porist?. Hra T astuu uuteen Mirkaansa ensi lokak. 1 p:nä. — Pori» poliisilaitos. Nuo remmaksi poliisikonstaapeliksi Porin poliisilaitokseen on ensi kuun 1 p:stä otettu samassa laitoksessa ennen pal- wellut konstaapeli VernerSan- t a n e n. — Eli «?ei»oilM»it«s. Neiti Aletsa:idra Maria Laaksonen ilmoitti ei en M7'.straalille harjoittamansa Re- pos-^'rell!, ruoka- ja sekztamarakaup- pa?. — wapa»tett» s«o» rittsmasta k«»«allisweroja Pori» ka«p »«gille. Muc-den 1909 tuloista oli Porin kaupungin taksoituslautakunta taksoittanut henki- Vakuutu^yhtiö Thvlea 195 mkclla ja olikin ,vakuutusmaksusta toinen puoli Verokuittia mustaan suoritettu mers- kon!tcr'in. Ihtiön pääkonttorin huo mautuksen johdosta cn sen täkäläi nen asiamies pyytänyt rahoja takai sin, ja päättikin rahatoimikamari eilen ilman oikeudenkäyntiä suorittaa mak setun erän takaisin, koSka henkiva kuutusyhtiöitä moidaan «erottaa ai noastaan siellä, missä niillä on pää konttori. — Uusia lih«u»«tzhutipaik- kojs kauppatorille. Eräiden teu rast. j-en anomuksen johdosta päätti iverokamari eilen järjestää uusia li» hanmyyntipaikkoja kauppatorille pa- lottamattomien eläinten kaupustelua marten. Nämä uudet myyntipaikat tulemat kZytäntöän ensi muoden alusta ja tullaan ne huutokaupalla tarjoa maan samalla kun manhojen myynti- zzc,^k?ojsn wuokrc--c>ik«uskin myydään. Myyntipaikkoja tules ol?maan 12, ja niiden alin muosimuokra 25 mkaa. — Lo?^k«»« IS päitoä. Suo men kansakoulujen isäl<, Uno Cyg naeuksen, 10l) nzuotis- ja Porin kan sakoulujen 50-muotisjuhlassa, joka ensi lokakuan 12 p :nä Vietetään kau pungin teatterihuoneessa, tulee kansa koulujen opettajakunnan ase.taman juhlatoimikunnan päätöksen mukaan kansakoulujen oppilaille jaettamaksi „Su?men kansakoulun isän muisto" ja ..Suomen kansakoulun pienoiselä mäkerta-nimisiä mihkosia suomalai sille ja „U io Cygnaeus 100 ärs dag, tidni g för barn" ructfalaisille oppi laille. Samaksi j -hlaksi ilmestyy kan sakoulujen johtokunnan toimenpiteestä „Porin kansaksulujen historiikit", joka juhlassa tulee clcm^on yleisön sata missa. Alijäämä juhlasta käytetään kaupungin kansakoulujen oppiws!ir- jaston perustamiseksi. — Ka«sako»l«je» johtoZ»»- «a» ko!o»kseSfa miime lauman- taina myönnettiin opettajattarelle kaupungin suomenkielisten kansakou lujen alkeisluokillo, neiti Mandi Ek lundille wirkawapcutta oleman luku kauden lopvuun osanottoa marten yliopistollisiin kursseihin, ja hoitaa hänen Mirkaansa tänä aikana yliop pilas, neiti Vera Laine. Uurr:'!». Eeri'i!>.^:u Puh. 4SI Omistajat: ^.N?:mttz-udenNot-trii- Ajai!-. Ziu^: ia Honioikzuds»- ransusn Santer» Saarni^o^i — SV-7S m?a« saZo» uhalla määrättiin maistraatissa eilen n. 20 miidennen osan talonomistajaa laitta maan talonsa kuntoon toiset ennen kesä?. 1 p:ää ja toiset ennen syysk. 1 p.ää 1911. — S mka» sako» sai raasiu- manoikeudessa eilen eräs rcposacre- lainen ta?onvmista!a syystä, että oli pitänyt talonsa käymälän alustan epäsiimossa kunnossa. ^ Omi» l«pi«sa on jäljistä päättäen mieshenkilö kahtena yönä käynyt peltopalstalla n:o 77 n. k. Kruununmailla perunamaalla. Näh- tämästi on hän siellä ollut pimeän aikana, koska on jäänyt isoja peru noita sänkien päälle paleltumaan. Noin 5 aarin alan on pitkäkyntinen pöyhinyt ja saanut koko siemän saa liin. -t- On syytä erittäinkin tänä syksynä pitää perunoistaan hymää huolta, sillä ne omat h zluttua tamsraa. Mak samat näet runsaasti. Laumani.-?a esim. maksettiin Psrin torilla 8. 9 j>; 10:nenkin markkaa tynnyri. Mitä maksanematkaan keväällä! — AmpSMaiilpai!»» toi^ncen- paisee Porin Metsästysseura cm?u- m?rada?aan ensi sunnunt^i-a^runs, jolloin kilpaillaan „Scdan n>erin malja-ta" ja „Weikkojen pikarista". — Suome» P«»lok»»«tsl»iS- liito» pxolesta tarkasti hra Ed. Mahlsten miime perjantaina Porin M. P. K:n ja kauivontaina Seikun ja Manhansahan palokalustot. M. P. K:n sammutusosaston I kompp. oli pelolunaan kalus-ontarkaStui-eSsa saapumilla, näyttäen käytännössä kuinka nopeaan se kykene!: tu',ipa?ou sattt-essa toimimaan. ^ Cygxae»s-j«hlLk«ör!e» harzoit«kset omat huomenna kesli- mMo!,a Uudessa kansakoulussc: miesköörin kello 7 i. ja sekaköörin kello 3 i. — Piir«si«staits on tärkeä monella ylullo, ja kun ryc lvrjuutuu tilaisuus sen oppimiseen, niin keho- tame Marsinkin nuorisoa si :ä käy tä- mSäi hymSlsensS. M.:tsua ei woi pitää kolleina ja 5V:ssä tubissa oppii jo koko lailla, ken u??an ejc n käyttää oppiakseen. Kurssi tvimeen^annoan semmoisena aikans, että kaikilla on tilaisuus siihen ottaa osaa. Ilmoit tautumisaika kestää maan tömän Viikon. On siis ropea?n rienuettä-- mä ilmoittautumaan. Manhemmat, pi äkää huolta, että lapsemme s?.'- mat oppia piirustc-mian. Mvöskin monelle täyS'ikä:ielle cn tämä lcito mälttämätön. Ei paikkakunnallamme tällaista tilaisuutta usein tarjoudu. Siis piirustamaan miehet ja raiset — pojat ja tytöt! Lähemmin ilmoi tuksessa ensi simulla. nakin niiden nizikea kiitää, jotla ka? ken aikaa omat sanone-.t siihen, et ä oikeus on lopulta un.t. tawa". Mlli onko tämä h idän uz- konsa käsitettäpä nii. . että meidv-. oikeutemme on moitta^a. tehtäkööprä sitä tunnetuksi t(u ei! ' LyhyeZti, sti?r2s^kc>iset iimoi!ukset Uman mitään piiemyiä selft.tely-ä omat kyVS pMollac-n silloin ku n ikZa!.'en lyhyen l2usce.i ta? na pta^ hän pitempää — oinain kättä p'te.,?. pää. Il jos sitä todella on, «iin eikän silloin Wrwuse kviiä osoitaa si äkaän, että se tai tämä vaatimus t-.i !v.> tarpecion. Riiitää kun hymät herrat, iä;^ ei Henkivakuutusyhtiö Salama. Näinä pSiminä alkaa uusi suoma- lainen henkimakuutusyhtiö Salama toimintonsa. AsiamieSmerkko, tosin mielä Harma ja Vaillinainen, on ase tettu, Vakuutusehdot owat määrätyt ja muut alkutoimitukset suoritetut, jo ten makuutusten ottaminen saattaa alkaa. ToiVomme tälle uudelle suomalai- selle yritykselle, kun se nyt alkaa toi mintansa, parasta menestystä. Toi- momme että se muiden rinnalla tekee makuutuSalalla hyödyllistä työtä ja olemme Vakuutetut siitä, että se par haansa mukaan on toimima niiden kansallisten periaatteitten toteuttami seksi, jotka omat sen pystyyn nosta neet. — Alpha» »äyttäs»ii esitti Viime sunnuntaina 4-näytö!sise>t il meilyn „Hän t i e t ää j o ta i n". Kapp .leen oli harjoit»c.nvt näviLL- mön joi-iajn, herr : Emo Sal- mela. Vhteisnäyttelemisestä päättäen oli näytelmä huolellisesti johdettu. Osat muistettiin hymin ja o!o näyt tämöllä oli asianmukaista. Herra Salmela näytteii pääosan ircrr-.itto- man mehemästi. Hän osotti sen kautta olemansa sangen onnistunut huminäytelmäin osain esittäjä. Al phan näyttämö moikin^siten näytäntö kaudella johtajansa myötävaikutuk sella tarjota monta hupaista iltaa. Muut näyttelijät eimät luonnoliise^ti- kacn Voineet kilpailla herra Salme- menpid- on sanoo, etiä: meille somi! Mutta mitkä amai niiden keinot, jotka täällä tohtomat tu^tc: iiko^nisen kieltämisen politiikkaa lnrj u tv ? Mitä sitten tehdään? Mitä? E köb'>n si'ä taaS mam sacda ryhiyä todistele- NV'.m. Mutta ehkäpä wielä epä?d^Li- nlomhreissa. Sika t. holla, joka adressia mss- tusti, on ulkomaalaisten mikl-alalls Vvntu aina paljoa memmön merki- ty-tä kuiii sillä puolella, joka c dreSs^i olisi tLhtor.ut. Ja lukemattomia ker toja on jo ehtinyt se!wi?e kändä, että ulkomailla v'?;ä m^k^n kuin Menäjän mavaamisMÄsä p'.ireis'ä ei olla n iin kään selnMci meidän ja Venäläisten ma?!imus'?n suhteeS'2 niihin. Tätä marten olisi adressilla ollut «-nemmän merk-t»,«:6 kuin »'i^S Menäjän mallHnvitäjiin. jctka kyllä ilmankin tuntenemat tekojensa armon ja k-adun. Mvtta ei — ri miksei? Siksi, että se ei nyt mitään auta :siaa! Että täällä on js n'in monta eritystä hu?kaan tch!y. SnnL se kanta, joita kaikkia muita toimenpiteitä kuin pubemiehen lyhyttä ilmoitusta mcsttStettim. Että koska ei o'e mitään tcimoa, niin ei kannata nuviän yrittää! Stkö cn nyt suuroerustu^l-uLisuu- den M ^ inen „>ibje!m^". Sekö on se Valtiollinen testamentti, jorka tämä mobtipontisilla kädenliikkeillä osansa näytellyt »valtiollinen ilmiö j?.!tää sille nousemalle polmelle, joka nyt saa!ah- icä semoamsan kvbti pimeämpää tu- lemoisurita kuin eh?ä mikään wuu sukupolmi ennen tötö?, kysyy U, S:n Johannes L^hteri^ sittenkään. Ja F" 7 Lyhyt kirjekorlti. Sosialidemokratian nnfio- luetteloon. — Suomalainen kansallisen ilselunnon puu tetta. Kaikkia sosialidemokraattien tekemiä kolttosia ja rikoksia kauhistaa Sosiali demokraatti selittämällä ne miinan syyksi. Ka», kai on kem-ätä koettaa työn tää syyllisyyden taakka pois om ita h^rt-oi ta. Mutta, jos nykyään taajc.s:i ta pahtumat r.kolliiel teot kina tehtäi siin miinan Vuoksi, !liin kuutta oii seliieträtvä, että ennen, jalluin min a oli saatamona yleisemmin ja helpoim min, rikoksia tehtiin paljon mähem- män? E köban tästä moi jokainen päät tää, ettei likimainkaan kaikkia rikoksia mol siiriää munon, tosin kyllä k :a- jaan, ansioluetteloon. S-ruli>seksi tosiasiaksi siten jää, että r.koksiin oa muitakin syitä kuin mima j<^ päät täen ihan miime muosien tapchtu- misÄ täytyy sanoa, että niiden o'he< uttajcmi nimenomaan on se lvillinty- minen, jon?a sosiul d-mokratia on meiliä saanut aiknan. Koskc-pa sosialidsmokriattt niin ! kernaaS!» mierittämät syyn mielävä lai kanssa. Onnistuneimmot heistä? om Sla kesluude»s^n?in tcp"hti-,m»sla olM.t neiti Malme sekä derrat Siskoksista miämn ..p-ru»rim", mil- ^^ ^ ... — min tayiny roumaua n tehnyt cckea-a mmku-j joskuS huomsuttoa siitä, mikä no- tusta. Hänen naamionpa oli komin!kyään sentään on suurin turmien ai- epäedullinen. Neiti Pehjmlehdon ^ h-mttaja. Ja että se on sosialidem.- muiiin mene- '^.-^' °mat ajattelemat ?hmi et — Walt«»SmiesWaa!i. Ensi kuun 6 pnä kauppias G. Parman- mamajan jälkeen toimitettamaa wal- > °s-'li «1» M i- N-iti Sid- kamen puolue eilisiltaisessa kokouk-i " . — seslaan ehdokkaaksi kirjapainonomis-j taja EmilMahlsteinin. Nuorsuomalaiset Länestämät opet, taja M. Latwaa. näytteleminen cli koko — Raatih«o»ee» puisti?»» «udestaavjärjestä«i»e». Ma- kiokunta, jonka kaupungiumaltuusto on asettanut Valmistamaan kysymystä raaihuoneen puistikon uudestaan järjestämisestä, on päättänyt, jättä mällä Vielä lausunnon antamisen Varsinaisen puistokysymyksen johdosta toittaikksi, ehdittää, että kim.kaide Aleksandran katua pitkin raatihuo neen puistikon reunaan rakennettai siin, jossa suhteessa olisi huomioon- oteti ima, että se tehtäisiin aistikkaaksi ja Valmistettaisiin kauniista, har maista, hienorakeisiSta kimiStä. Mutta jotta tästä kirvikaiteesta rakenteesen nähden tulisi kaikinpuolin mahdolli-Z simman onnistunut, ehdottaa malio- ^ kunta, että Valtuusmiehet antaisiwat! Valiokunnalle Valtuuden kääntyä jon kun luotektawan pääkaupunkilaisen arkkitehdin puoleen tiedustelulla, so- meltuuko Valtuusmiehille jätetyn pii- rustusehdotuksen mukainen kimikaide raatihuonerakennuksea etemään raken nusmuotoon, tahi Vaihtoehtoisesti hankkia uuden piirustuksen ja kus- tannuSarmion kimikaidetta marten. Masta sitten, kun kimikaiteen raken- tamiskysymyS on saanut tarpeenmu- kaisen Valmistelun, tulee Valiokunta antamaan lausuntonsa raatihuoneen puistikon järjestämiSkysymykseStä ko ko laajuudessaan. — We?seleitä proteSteerat- tii» miikolla 11—17 p. syysk. koko maassa 165, joista Porissa 2, Kris- Liinassa 15. mää, mutta muuten hänen olemuk, seusa ei o-aan sopinut. H Ileisö oli sangen kiitollista. Herra Salmelalle osotettiiu useat kerrot näy töksi^-. aikanakin innostunee-!: suosi ota. tz yksiin eliset. ÄAAoiZieltko tettmellttL? Eduskuntamme on siis jällee-t teh nyt yhden päätöksen. Se päätös sisälsi oikeastaan sen, että ei tahdota perusteellisemmin ma loista asemaa; ei tahdota enää juurta jaksain osoittaa, minkä Vuoksi Suo men eduskunnan on mahdoton ottoa käsiteltämäkseen Valtiopäimäkutsumuk sessa mainittuja asioita. Lyhyt, la- kooninen ilmoitus main, jossa Viita taan muutamiin tunnetuimpiin lain kohtiin. Ja sen katsotaan riittämän semmoisella hetkellä, jolloin meidän oikeutemme olisi tehtämä kaikkiapa tunnetuksi — hetkellä, jolloin meillä ei mitään muutakaan keinoa ole kuin osottaa ja yhä uudestaan osottaa, että kansalleen itsenäisyytemme hä- wittäjät omat täydelleen määrässä. Hylätessään adressin on eduskunta samalla luopunut niistä Harmoista tilaisuuksista, mitä meillä ehkä on, moidaksemme kauas ja korkealla kuu- lumull ; tamalla perusteellisesti todis taa tuhoojiemme harjoittaman huuia- waw Vääryyttä. Edelleen on eduskuntamme tämän päätöksensä kautta wie'ä suuremmassa määrässä laiminlyönyt osottaa. miten tarpeettomia Vallanpitäjien laimvas- täiset toimenpiteet omat. Siitä e; moi tulla ohuintakaan Viittausta tuohon ilmoitukseen. Tällainen todistaminen ja yhä uu destaan todistaminen ei tosin Välit tömästi saata mitään Vaikuttaa mal- z Armoisat ..germaanimme" omat z yhä selrvemmin ja yhä tör^ämmin ^alkaneet osottaa halmekkumisia suo- z malaista simistystoimiittaa kohtaan. S Sii'ä on todistuksena heikäläisten, yk- i unpä suomala siin kansaloukuihin kok- 'diStuma raaka miha. Sittä oso!uk- Z sena on myös heidän nurjamielisyy tensä suomalaista taidettaan k ht^^n. Jo^ täällä Pirisiä enm. täysin s>-c- malainen musiitkitaiteilija esi,ntyy tai iäällä tarjotaan nohtämäksi ja kuuk- tamuksi maikkapa aiman ensiluokkaista näytelmät, idetta, niin ei ruotsinmieli nen hsrrasmäremme niitä, ei nimeksi kään kannata. Mutta miten teemme me suomalai set, kun tänne tulee joku ruotsinkieli nen aka-armoinen operettiseurue tai joku tinkeli-tankeli-joukkv? Me me nemme runsaslukuisesti niitä katso maan ja romoillamme kannattamaan. Niin on, me kannatamme mielel lämme rahoillamme mitä roskaa ta hansa, kundin maan saamme kunnian istua hetkisen saman katon alla ruot sinkielisenä itseänsä pitämän herreS- mäen kanssa. Meillä suomalaisilla ei ole oman arrvon tuntoa eikä edeS oikeutettua- kcon kansallista ylpeyttä. Me suutelemme mielellämme ruos kaa, jolla meitä itseämme lyödään. Jussi. — W»otta täyttää tänään kansakoulunopettaja JuhoJäkälä. — Hedel«iä ka«tawa pää- r«»ap«« on leskirouBa Amanda Nordlingin puutarhassa täällä ton tilla n.a 38 ensi kaup. osansa. Tie tääksemme on tämä ainoa laatuaan Porissa. Puu on noin 8 muotta sit ten istutettu nykyiseen paikkaansa.