N:o f 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Tammikuun 19 päivänä. TiiauftnSnnat: Oulussa: Koko vuodelta 4: — Puolelta vuodelta 2: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 Postissa: 4: — 2: 20 UIIiomaiHa 10: — 5: — —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: N. PALLARI. E. A. O ULA S VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto Ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein* kadun puolella). Konttori avomaa klo 8:sta aamulla 7:ääa illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on Hiiden hinta l :IIä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman -ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syatymä -iknoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavaa päivää numerooK, ovat jätettävät lehden kontto riisi edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihiakis sanomalehtiin palkkiotta. göBaas sacsmsssB Ouluss a: V. 1910. Tilaushinnat omat: Asiamiesten luona maalla: ttvoin.l HUOM.! Koko muodelta Puolelta „ Neljännes „ Kuukaudelta mk. 4 2 .. 1 35 p:iä 4 mk. 2 .. 1 .. 40 p:iä. Postissa: mk. 4 2 1 40 pna. Ulkomaille lähetettäessä on ..Kaiun" tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). We- näjälle tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko »vuosikerralta. Innokkaita asiamiehiä otetaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis- toja ja asiamiesehtoja. dl. N. Kirkollisia tietoja. Pakanalähetyspiirin perhe -itlaa ja sen ohella wuosijuhla,vietetään rukoushuoneella torstaina t. t. 20 p:nä kello 1 'i S illalla. Puhujana on past. I. Meaelius. V. 11;. . ai-o soite OULL. HvlsinKi kaiu 7. ho P.obtran 'iski & Suomalainen Aloksanterinkat;: 40. maksaa korkoa talletuksille: f> kuuk. irtisanomisella O c 3 „ 4 Va Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppola. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203 gg= Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. f .ir I * j t II f k I f 1 .. vaadittaessa T a H e t y 3 i: o n 11 c k s k ■- rar.ttjtiiniä Säästö kacsatiHiia •JuoksovaUa tlsiiia Helsinki, I p. toukok. 4 5 o 5 Ostakaa kaikki koulutarpeenne LENNART MÄKELÄ Kas» Helsinki, Vuorikatu 16. soiiut. ■ l .**«'! PTira maili "mdM 1908 Johtokunta. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, •■:">ir>iitt'i2 kaikkia !akiasiolta ra ! v?.in perirnisi: jo. maksu j-i, välittä;;. Kujjunki- iz irsaa- tiiojei?. sekä mezsisn nayynvu r.< ostoa, toim : !taa meist leimauksia, iuksir.isia arvc^vsiemisia y. rn. niisi hyvin 'u-fopiliiselta - '*•*■ arr.rna< f .ikri3T!C.Ua. Ma kuistiasi 1 maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppinen, Oulu. Vanha isämme Juho Ylitalo so. s. Pietilä) vaipui hiljaa kuolonuneen Rantsilan Ylitalossa tammikuun 12 p:nä 1910, 90:liä ikävuodellaan. Jättäen muiste lemaan lapsensa kolmanteen polveen, s^kii muut sukulaiset ia tuttavat. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! is Makuuttakaa omaisuutenne^ s tulipalon yaralta! KulServon" ja „Pohjo!an" Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. A Kreet Ci. So I jd o. Ylitalo. Auta, holho horiuvaista, r.utta lapsukaista. lan^en- r~ Surulla saan ilmoittaa, että Herra on hyväksi nähnyt poiskutsua rakkaan mieheni joka hivuttavan taudin murtamana vaipui kuolonuneen Vihannissa tam mikuun 13 p:nä 1910, synt. w s 1836. Rakkaudella jäimme häntä muistele- | maan minä, 1 poika, 3 tytärtä, 2 vä vyä, 1 miniä, 10 lastenlasta sekä lu kuisat sukulaiset ja tuttavat. Riita Liisa Loukkojärvi. U. v. 510, 5 Vai kosta 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Rouvasväen Yhdistys toimeenpanee Lauantaina tamrnik. 22 p :nä kello 5 j. pp. Maneesissa i v. Ilmoituksia. tissa Raa tarjoillaan nyt tullulta tuoretta kaviaaria sekä tuoreita ost- Tammik, 19 ir.r^k- ! biitu summa, muistetlama. Sotilas* ntiljoonat, Ja että tuna tulee epäedullisemmaksi kuin jon- kunmerran suurempikin maksu, jos se maan sisällä suoritetaan. Tämän muis- tutuksen johdosta on kuitenkin muis- tettama kaksi seikkaa. Toinen on se, että ainakin jonkun osan näistä mak- suista moi sanoa jäämän Suomeen, kun näet tänne sijoitettu menäläinen sotamäki jättää muorostaan rahaa maahamme. Edelleen on muistettama, että maltiomaroista suoritettaiva soti- kasrasitus siinä suheessa on paljon helpompi kuin mieskohtainen asemelmel- mollisuus, että se jättää työmoiman ja työajan kansan jäsenille mapaaksi. Ja 10,000 mieheltä tämä tekee alhaisenkin armion mukaan monta miljoonaa mark- kaa muodessa. Miltä kannalta siis lvaadittujen mak- sujen suuruutta tarkastaakin — ja ol lenkaan mestaamatta niitä niihin hui maamiin menoihin, joita Menäjä itse suorittaa sotalaitoksen muoksi — täy tyy myöntää, että ne omat katsotta- mat kohtuullisiksi ja siis sellaisiksi, että eduskunta saattaa niihin suostua. Se katsantokanta, joka edellä on esi- tetty, on lähinnä se, jota suomalaisen puolueen eduskuntaryhmä miime mal- tiopäimillä ajoi. Olisi kuitenkin suuri erehdys, jos luulisi, että tämä puolue on yksinään siinä lvakauinuksessa, että maamme etu ehdottomasti maani näi- den sotilasmiljoonain myöntämistä. On tunnettu asia, että jo eduskunnas sa muutamat, tosin harivat, mutta huomatut miehet n. s. perustuslailli sestakin ryhmästä julkisesti ilmoittimat olemansa samaa mieltä ja myöskin ajouvat tätä kantaa, maikleimat onläs- tuneet saamaan hengenheimolaistensa puolelta mitään sanottamaa kannatus- ta. Tällä kannalla oli ennen muita tun- nettu nuorsuomalainen joh- III. Mutta omatko sitten ne rahasum- mat, joita meiltä maaditaan, sellaiset, että eduskunta saattaa niiden maksami- seen suostua? Se mitä meiltä maaditaan, on, kuten tunnettu, 10 miljoonaa markkaa kum- maltakin muosista 1908 ja 1909 sekä seuraamilta muosilta 1 miljoonalla muosittain kasmama summa (m. 1910 11, m. 1911 12 mili. j. n. e.) kun nes maksu täten m. 1919 tekee 20 milj. mk., josta se sitten ei enää tulisi nou- semaan. Jos nyt tahtoo tutkia, onko tallai- nen sotilasrasitus suuri mai pieni, on syytä katsoa, mitä muut kansat saa- mat maksaa sotalaitoksen ylläpitoon. Esitämme tässä siitä muutamia nu- meroja. Ne omat osaksi w:lta 1907 ja omat siis tätä nykyä todennäköisesti jokaisessa maassa suuremmat. Seuraamissa maissa suoritettiin so- tilastarkoituksiin kaikkiaan. Suomen ra hassa laskettuna: ro 3 Ä S 3 O 5" 5? o s «-t* Q O r-. o' iSt) 53 s= O <sv 3 »s OHJELMA sisältää: Kuvia Sienimaailmasta Onkimista Oopera Siisti Pelle Tanssia y. m. Ainoastaan rajoitettu määrä pilettejä on vielä myytävänä Kirjapaino O. Y:n kaupassa. Pilettten hinnat: aikaisilta 1: 50, lapsilta 75 p. ronia. Palokunnantalolla tänä iltana kello 8:ita. Pääsy 25 penniä. O tO K p« CG c " S* C>« h-» Ci O wL/ CC o 3 SS Niinkuin näkyy, omat nämät mal- lan toisia summia kuin ne 10 tai (kym- menen muoden perästä) 20 miljoo- naa markkaa, mitkä meiltä maadaan. Tanskassakin, jossa sotilasmenot omat pienimmät, olimat nämät kustannukset jo pari muotia sitten kolme ker- taa suuremmat kuin meiltä nyt maa- tässä on sitäpaitsi kaikille noille kan- soille näihin suoranaisiin rahamenoihin, jotka msnemät maltiomaroista, tul lisäksi melmollisuus asettaa miehiä so- tapalivelukseen ja siis olla mailla sitä hyödyllisiä työtä, mitä nämät tuhat- lukuiset miehet moisimat muuten tehdä — melmollisuus, josta meidän kan- samme nyt jäisi mapaaksi. Selmää on tietysti kuitenkin, ettei maiden maiden numeroista moida tehdä suoranaista joh- topäätöstä siihen nähden, mitä Suo- men kohtuuden mukaan pitäisi uhrata sotilasmenoihin. Armostellessa mainit tua kysymystä on otettama huomioon, että meidän maamme useimpiin edellä mainittuihin maihin merraten on k ö y h ä ja muutenkin epäedullisessa taloudellisessa asemassa. Kysymystä siitä, niitä Suomen on uhrattama puolustuslaitoksen hymäksi, on armosteltama Suomen omia omituisia oloja silmällä pitäen. Tällöin on muistettama, että 10 muotia sitten, muonna 1899, kustan nukset oman sotamäkemme ylläpidosta nousimat noin 7 miljoonaan markkaan. Mäkinaisessa palmelukiessa olemien asemelmollisten lukumäärä oli silloin mahmistettu 5,600 mieheksi. W. 1899 ylimääräiset maltiopäimät iuostuimat korottamaan rauhan aikana asetettaman mäkinaisen mäen määrän 12,000 mie- heksi. Selmää, on että rahalliset me- not tällaisen sotamoiman ylläpidosta jo kymmenen muotta sitten olisilvat nousseet yli sen määrän, mikä nyt maaditaan muosilta 1908 ja 1909. Kun on armosteltama mahdollisuus suorittaa nyt maadittuja muosittain korotettamia maksuja, ei liioin saa jät- tää huomioon ottamata, että kansam- me marallisuuden kasmaessa maltion tulotkin omat osottaneet huomattamaa nousua. Valtiotaloutemme kannalta ei niin ollen maaditun rahamäärän suo- rituksen pitäisi tuottaa moittamattomia maikeuksia, jos miime muosikymmenien taloudellisen elämän ripeä kehitys jat- kuu. Seikka, joka tietysti on muistettama tällaisissa rahallisissa järjestelyissä ja juuri nimenomaan maksun suuruutta määrättäessä, on se, että puheenaole- mat rahat tulemat menemään maas- tamme pois, kulutettamiksi Suomen ulkopuolella, ja että näin ollen tämä maksu kansantalouden kannalta katsot- t o m i e s, entinen senaattori, nykyään prosessori K. I. S t ä h l d e r g, joka maltiopäimillä teki oman ehdomlsen siitä, että eduskunta myöntäisi maadi- dut miljoonat, maikka tällä kertaa ai- noastaan lähinnä seuraamalta ja kah- delta kuluneelta muodelta (:v:lta 1908 —1910). Seuraamassa julkaisemme muutamia kohtia siitä puheesta, minkä edust. Stahlberq piti asiasta eduskun- nassa. Sienteko-asia. II Suomalaisen puolueen kokouksessa Helsingissä m. k. 29 p:nä oli tämä kysymys keskustelun alaisena. Selos- tamme seuraamassa keskustelun kulun: Leipuriniestari Keinänen ehdotti, että suomalainen puolue ottaisi tiente- koasian yhteydessä myös ryhtyäkseen toin:enpiteisiin siihen suuntaan, että kaupunkioloissa poistettaisiin se epä- kohta, joka nyt on mallalla, kun ta- lonomistajat saamat omalla kustan- nuksellaan pitää kunnossa katuosan. Tämä lisärasitus, joka heitä täten koh- taa huolimatta siitä, että heitä sitä- paitsi merotetaan talon tuotannosta, moi nousta ihan tuhanteen täällä Hel- singissä suuremmista kulmataloista. Täten saataisiin hämiämään se mas- tustus, joka nyt alustuksesta päättäen on olemassa, että kaupunkilaiset mas- tustamat tienteko-olojen parantamista maaseudulla sen perustuksella, että kau- punkilaiset tulisiivat ottamaan osaa maanteitten kustannuksiin, mutta ei päinmastoin. Pienmiljelijä Pitkänen ilmoitti, että kysymys pohjois-Pohjanmaalla on tullut tärkeäksi sen tähden jo, että maa- laisliiton äänenkannattajassa on mäi- tetty, että ..suomettarelaiset" omat peräytyneet ohjelmastaan maantiente- korasituksen suhteen. Kun nyt kuiten- kaan näin ei ole asianlaita, olisi sano- malehtien annettama yleisölle tieto oi keasta asiain kulusta, ettei määriä kä sityksiä pääsisi näin lemiämään. Tientekomerotuksen perustus olisi puhujan mielestä asetettama yhtä al- haiseksi, kuin kunnallisen meroituksen nykyään maaseudulla on, sillä jos sosialistien mielipide kulisi laiksi, olisi siitä seurauksena, että pikkutilalliset jäisimät kokonaan rasituksetta sekä sitä paitsi myös käsityöläiset, pienet kaup- piaat ja hymin suuri määrä nykyään maksamistakin, ja rasitus siirtyisi kau- punkilaisille ja suuremmille pääoman- omistajille maaseudulla. Täten ei mää- ryys tulisi ollenkaan korjatuksi, maan siirtyisi ainoastaan toisten niskoille. Ohjelmassa pysymisen suhteen oli edellisten kanssa yhtä mieltä. Esittelijäsihteeri L i s t o: Pyydän herra Keinäsen lausunnon johdosta mai- nita, että kyllä kaupunkien katurasitus on ollut maltiopäimillä laki-ja talous- maliokunnan huomion esineenä ja sen mietinnöissä löytyy ehdotus, että hal- litus antaisi tutkia, minkälainen kau- punkien katurasitus on ja mitä se maksaa muodessa, sekä antaisi eduskun- nalle esityksen, joka sisältäisi sen, että ne kaupunkien kadut, jotka mastaamat yleisiä maanteitä maalla, tulisimat ne kin ylläpidettämiksi kruunun kustan- nuksella, samalla tapaa kuin maantiet. Mutta yhdessä maantiekysymyksen kans- sa tuota katurasituskysymystä ei moida ratkaista, sillä se on mielä ihan tutki- maton. Täytyy ensin saada selmille, kuinka suuri osa kaupunkien maltaka- duista moitaisiin ottaa kruunun kus- tannettamiksi, sillä on huomattama, että kaupunkien kadut palmelemat myös muita tarkoituksia kuin kulkuliikettä. Onhan katujen alla monet johtotormet ja erilaiset laitokset, jotka palmelemat puhtautta ja termeydehoitoa, malais- tusta telefoonia y. m. Tietysti ei moi tulla kysymykseenkään, että näitä laitoksia rupeaisi kruunu kustantamaan, loska ne eimät kuulu itse kulkulaitok- siin. Asia on siis kyllä otettu huo- mioon, mutta kun se on n-utkallinen, ei sitä moida ennen edellämypää tut- kimusta ratkaista. Pyydän alustustani mähän täydcn- tää. Minulla unohtui mainitsematta se kanta, millektä liallims on asetin- nut tieasiassa sen kulun aikana. Kun maliokunnan mietintö 1907 muoden maltiopäimillä tuli eduskunnan käsi- teltämäksi, osoiti silloinen Mechelinin hallitus olemansa huolissaan siitä, missä määrin kruunu möisi ottaa tien- tekorasituksesta mastatakseen, että loa- liokunta olisi pitänyt huolta siitä, että hallituksella olisi käytettärvänään tar- peelliset marat sitä marten. Tämän johdosta senaatin puolesta tuotiin edus- kunnassa esiin se ehdotus, että tiente- korasitus olisi, kruunulle siirryttyä suoritettama osaksi yleisistä maltioma- roista, osaksi erittäin sitä marten kan- nettamalla tiemerolla. Hallituksen tie- esityksestä muoden 1909 maltiopäi- millä näem:ne, että siinä ei ole yllä- mainittua 10 °/o apurahaa ehdotettu suoritettamaksi yleisistä maltiomaroista, maan olisi se annettama niistä ma- roista, jotka eduskunta tulisi käytet- täminään olemista, maroista osoitta maan, siis eduskunnan ntyöntämistä suostuntamaroista. Tällainen muu- tos hallituksen esitykseen on syntynyt Pietarissa, Menäjän ministerineumos- ton toimesta. Se osottaa main sitä, että meidän hallituksessamme nykyisin mallalla olema suunta on aiman ha- luton ottamaan tientekorasitusta kruu- nun mastattamaksi missään muodossa. Tämä seikka yhä lisää tieasian mai- kenttä. Maanmitjelijä 5^ n u u t i l a: Suur ta pettymystä on luonnollisesti kaiken maata omistaman ja miljelemän mäes- tön keskuudessa aiheuttanut se seikka, että teiden ja siltojen kunnossapitora- situsta ei ole mielä tähän saakka pois- Lettu heidän niskoiltansa, mailla kan- saneduskunta jo niin monasti on sitä yrittänyt. Kaksinkerroin tulee tämä pettymys tuntumaan raskaana nyt, kun se pikaisessa tulemaiZuudessa tu lee huomaamaan, ettei lyytilaitosra- situksenkaan poistaminen — ei kum minkaan aiman läheisessä tulemaisuu- desta — näytä onnistuman, juuri näistä syistä, joihin alustaja alustuk- sessaan lähemmin miittasi. Juuri sen- lähden olisi kokouksen syytä koettaa saada tätä asiata onnelliseen ratkaisuun, ja siltä maralta, että olisi mahdolli- suutta ajaa kysymystä perille kaikessa siinä laajuudessa, mikä suomalaisen puolueen aikaisemman puolueohjelman mukaan pitäisi olla luonnollista, pitäisi minusta tyytyä edes mäliaikaiseen jär- jestelyyn. Siihen nähden ehdotan sen- raamantapaisen ponnen: puoluekokous katsoo, että tieasian järjestäminen sii hen suuntaan, että maltamaantiet tu lemat kruunun rakennettamiksi ja kun- nossapidettämiksi sekä että kaikkien mak- sukykyisten niin maalla kuin kaupun- geissa, niin myös kruunun, tulee koh- tuuden mukaan käydä maltamaanteit- ten aiheuttamiin menoihin osallisiksi, on olema lopullinen tarkoitusperä. Jos se kuitenkaan ei olisi lähimmässä tulemaisuudessa saamutettamissa, pi tää kokous suotamana, että suomalai sen puolueen edustajat maltiopäimillä koettamat tieasiassa saada toimeen ma- Häikäisen ratkaisun siihen suuntaan, että tientekomelmollisten piiri tulee laajennetuksi ja tierasitus kohtuullisesti suoritetuksi sekä eri paikkakuntiin että kunkin melmollisen maksukykyyn näh- den, jota marten maltion tulee käydä tiemenoihin osalliseksi. Esittelijäsihteeri L i s i o : kyllä olisi hymä, jos maantientekorasituksen saisi tasoitetuksi, sillä se painaa hymin ras- kaasti juuri niitä seutuja, joissa asu- tus on Harma ja marallisuusolot ke- hittymättömät. Minulla täällä ei ole nnmeroita käsillä, mutta jos ei muis- tini petä, on Turun ja Porin läänissä kihlakuntia, joissa tientekorasitus ei tee muuta kuin alle 40 markkaa manttaa- lia kohden. Sen sijaan lähellä suuria kaupunkeja, joihin liike maanteitä myö- ten on hymin milkas, se on suurempi. Niin esiin, osassa Helsinqin kihlakuntaa se tekee lähelle oOO markkaa manttaa lilta. Sellaisissa syrjäseuduissakin kuin Sortama'an kihlakunnassa se on noin .''00 nnvtura! manttaalilla. Mutta niitä on etäisempiä paikkakuntia, esim. K e m in k i h l e k u n n a s s a, joissa se nousee rom 400 marklaan mant taalilta. Lah.'s semmoisiin määriin se myös nousee etelämpänä muutamin paikoin, tuten Ruomeden kihlakunnassa ja samoin keski'Suomen Maasan ja Kuopion lääneihin kuulumissa kihla- kunnissa. Tientekorasitus painaa ras- kaimmin nimenomaan niitten paikkakun tien mäestöä, joka on mähimmin ky- kenemä sitä kantamaan. Sen takia tieasia ci ole mikään paikallinen asia niinkuin Mcchelinin hallitus sitä koetti todistella, maan se on kysymys, joka täytyy asettaa koko Suomen kansan sydämmelle. Jos asetutaan sille kan- nalle, että kulkuneumot palmelemat koko kansan tarmetta, niin kyllä nykyi sessä tierasituksessamme on olemassa määryyttä, joka on koetettama saada poistetuksi. Tämä asia olisi siis koe- tettama saada ratkaistuksi. Mutta meidän ei auttane muuta kuin tunnus- taminen, että suomalainen puolue on liian heikko ajamaan sitä suunnite!- miensa mukaiseen päätökseen. Lopuksi päätti kokous, että keskus- tein saa olla mas tauksena kysnmut- seen. Tässä selostetusta alustuksessa ja sen johdosta syntyneestä keskustelusta selmiää täysin, mitenkä perättä- m i ä ne 'syytökset omat, joita marsin- kin maalaisliittolaiset omat puoluees- tamme lemittäneet. Yleisiä uutisia. — Senaatin oikeustoimitns kunnan Päälliköntointi. Kuten muistetaan, teki senaatin talousosasto miime muoden lopulla korkeimpaan paikkaan alistuksen, ilmoittaen sen se- naatin ohjesäännön määräukjen, jonka mukaan oikeustoimituskunnan päällikön tulee olla lainoppinut ja tuomaritoi- missä kokenut, tuottaneen maikeuksia, kun on mäliailaisesti ollut määrättä- mä joku talousosaston jäsen hoitamaan oikeustoimituskunnan päällikkyyttä, jon- ka muoksi senaatti anoi. että Keisarit- linen Majesteetti tahtoisi selittää, että jos talousosaston jäsenissä ei ole hen kllöä, joka täyttää mainitut ehdot, se naatti on oikeutettu määräämään oi keustoimituskunnan päälliköksi senaat torin, joka ei mastaa mainittua ohje- säännön maalimasta. Tätä senaatin alistusta korkeimmassa paikassa esiteltäessä on Hänen Majes- teettinsa sumainnut siihen mäliaikaisena toimenpiteenä suostua, edellnttäen että on pidettämä main poikkeusilmiönä. että senaatiu oikeustoimituskunnan pääl- liköntointa hoitaa henkilö, joka ei täytä säädettyjä pätemyysmaatimuksia. — Margaritnilaki. Korkenn- massa paikassa tapahtuneessa esitte- lyssä on senaatin altstus esitysehdo- tuksen hymäksymisestä margarinikaiksi hylätty. Samalla on senaatin käs- »