Luantaina 22 p. Tammikuuta KARIALATAR Tästä meidän pitäisi nähdä, niihin asiat omat menemässä. Maalaisliitto, niin merkityksettö mänä kuin sitä pienuutensa »vuok- si oukin pidetty, näyttää muodos- tuman siksi, »nikä »vihdoin mte so sialismin täällä »voittoon, syynä tähän on paltil maalmslu- ton edustajaiii älyttömyyttä ia täydellistä asiain tuutematlomuut- ^ __ johtaa heidät armos- telematta kannattamaan sosialisti- en huimapäisiä tekoja, myöskin se seikka, että heidän-ohjelmansa mo- nessa tcirkeäc'sci asiassa on anvnn miimcinainiliujen kannatta. Oletteko. iiarjalan maamvitje- lijäl, ottaneet selmää maalaislii- ton hommista esim. ntetsästysasi- assa? Wiime maltiopäimillä tuo liitto edusti yhdessä sosialistien kanssa sitä mielipidettä että met- sästys on olema yhteinen kaikille. Oletteko todellakin tässä asias sa edustajienne kannalla? Tyy- tysittekö todellakin siihen, että tei dän tiluksillauue saisi kuka tahaiu ss aiwan »vapaasti metsästellä? Olemme tulleet makuutetuksi siitä, että suomalainen maatamil- jelemä talonpoika ei laimaia sosia listilta liikettä eikä ikinä tule si- tä kannattamaan sellaisena kuin sitä nyt kerran maailmassa saar- nataan. v Ji'an kokonaan wi?r«s se on sen pyrinnöille. Monissa paikoin maatamme oivatkin jo järkemät ja asiain menoa sen- ranueet talonpojat kokonaan luo- puneet maalaisliiton kannattajain joukosta, huomattuaan mihin asiat nykyisellä kannallaan menemät. Wakawasti kehotamme semvuok- si niitä, ^Ika tähän saakka oma: antaneet äänensä maalaisliiton ehdokkaille tahi oivat aikoneet nyt kohta tapahtumissa uusissa maa- leissa heila äänestää, harkitse- maan tätä asiaa. Te erehdytte, jos luulette, että lainsäätäjältä tässä ei maadita muuta kuin si- tä, että hän kuuluu juuri siihen kansan osaan, jonka etuja hänen tulee walwoa. Kyllä siinä maa- vitaan valjon muutakin, ennen kaikkea tietoja ja kykyä käsittä- mään asioita, joitten kanssa jou tuu tekemisiin. Ja juuri näitä ominaisuuksia, on maalaisliiton edustajilla niin tyystin puuttu- nut. jos mahankaan tahdotte ottaa asioista selmää, niin tulette huomaamaan, että teillä on edus kunnassa ollut miehiä, jotka, kuu lumatta maalaisliittoon, omat osottaneet todellakin kykenemänsä juuri teidän etujanne malmo- maan. E. Muualta Suo mesta. ZhdNSpankki korottaa Pää omaansa. yhdyspankin osakkeenomistajil- la oli tk. 19 p. ylimääräinen yhtiökokous Helsingissä johtokun- nan nostaman ja pankkimalio- kunnan puoltaman ehdotuksen päättämistä marten, jonka ehdo- tuksen mukaan pankin osakepää- oma tulisi korolettamaksi 3 milj. markalla laskemalla liikkeeseen 30, OOu uutta 1<>0 inkan suuruista osaketta. Itusi ylioppilaskoti. sanomalehdissä olleilla ltmoi- luksilla oli tiistai-illaksi klo 0 yli- opiston lainopilliseen oppisaliin kutsuttu yliopiston ja teknillisen korkeakoulun opettajia sekä yliop pilaita ja muita nuoria akatemi- an kansalaisia, jotka tahtomat ol- la mukana uuden ylioppilaskodin perustamisessa. Kutsua oli nou- dattanut hymiu mähälukuineu joukko, main 11 henkilöä. Kokouksen mvasi tuomari Hugo Lhman selittäen tällaisten yritys- ten aikasempia maiheita m. m. Domus aeademieuksen. selostaja mainitsi martamasteu käyneensä ulkomailla tutkimassa sikäläisiä oloja ja koettanut saada selmää miksi eimät yritykset meillä ole kannattaneet. Puhuja wi>ltasi me- nettelyyn Krisliaaniassa, jossa on yritys järjestetty siten, että on ta- ivallisesti yhdistetty ylioppilaskoti ja matkailijakoti yhteen, ja mainitsi aikomuksen oleman yrittää täällä Kristianian »nalliin ainakin aluksi. ^jlioppilaskunna»» hallitukselta on muokrattu kunnan uudesta ta- kosta neljännestä ja miidennestä kerroksesta45 huonetta. kiistä muo dostetaan 11 huonetta neljäru»es- tä kerroksesta ylioppilaskodiksi, Muokra on huoneistoista 22,800 mk. ja on muokrasopimus jo alle- kirjoitettu. Ylioppilaskoti alkaa ensi kesäk. 1 p:nä toimintansa ylioppilaskun nan uudessa talossa Jtä-Heikin- faku 9:ssä muokratussa huoneus- Alioppilaskodin ystäivät mmtTfn yhdistyksen sääntöehdo tus jätettiin kokonaisuudessaan ko- muean tarkastettamaksi ja muu- tettamissa kohdissa kokouksessakin ilmenneiden mielipiteiden mukaan mm.dosiettamaksi. Komiteaan ma- kittiin pros. K. Krohn, tuomari p- ^ hman, arkitehti A. Gaussin, insinööri E. Saraoja, maisterit Siiri Leinberg ja L. Gummerus sekä ylioppilas Kjellström ja wa- ralle maisteri A. Fellman. Alioppilaskodin osakeyhtiön ni- misen osakeyhtiön yhtiöjärjestys- zhdolus jätettiin edellämainitun komitean läpikäytämäksi ja antaa ie siitä aikanaan lausuntonsa. PyslNväinen magnetinen^ob- senvatorio Tuomeeu. Maqnetisen komisionin ensimäi- _essä kokouksessa Pietarissa miime muoden helmikuussa, jossa kokouk- fesfa Suomen edustajana oli pros. G. Melander, tehtiin pros. Me- landerille kysymys, eikö Suomeen, esim. Helsinkiin, »voitaisi perustaa oina erikoinen pysymä »nagnetinen obser>vatorio. Pros. Ntelander lausui silloin, että, jos sellainen perustetaan, olisi sen paikaksi »va littama jokin kohta Lapissa, esim. Sodankylä, koska obsermato- rio Helsingissä ollen tulisi olemaan lähimaille samalla lemeysasteella, jolla jo entnudestaan on useita sellaisia, kuten Pietarissa ja 5tris- tianiassa. Toisessa, kokouksessa, joka oli Pietarissa »viime lauivantaina. oli tämä saniainen kysymys taasen, — »vaikka yksityisesti —- esillä, ja menäläiset tiedemiehet silloin liin- nittiivät huomiotaan tähän pros. Melanderin edellisessä kokouksessa antamaan lausuntoon sekä lausui- wat sen tonvomnksen, että, jos pysyiväineil maquetinen obserma- torio Suomeen perustetaan, se to- dellakin sijoitettaisiin Lappiin. Äe- näjältä tplee iläet piakkoin perus- lettaivaksi tällainen observatorio Arkangeliin ja nim ulottuu ha- ivaintojentekopiiri paljon lähein- mäkn pohjoisnapaa kuin ennen. N. S. Työttömyyden licwcutäinii?ei» pääkaupungissa. z. k. 11 pn»ä pidetyn työttömäni kokoukseu ivalitieuta komitea on se naatilta anonut, eträ hallitus mvöntäisi jonkun snmntan, aluksi ainakin 10,000 u:k. pahimpaan hätään joutuneitten amustamiseks: pääkaupungissa, missä tyottömäin ja puutetta sekä nälkää näkemäin luku nyt jo nousee tuhansiin. JlmisaaM rttoiituttt P-,ika- joukko. Mikkelin poliisilaitos on »viime iviikon loppupäiivinä omiisrumit saamaan seliville erään hyiviu jär- jesty»»eeii rikollisen poikajoukon, johon kuului toistakyinmentä ll ja 14 ikämuoden mälillä olemaa poikaa, ja joitten muodostama ..liitto" on harjoittanut pienempiä sisäänmurtoja ja »varkauksia kau- punkissa jo »viime kesästä lähtein. Asiasta »viime torstaina, perjan- tai»»a ja laumantaina tapahtuneei» poliisikuulustelun »itukaan selmisi iiitou toiminnasta seuraaivaa: Stesfiroiikkona t. k, 12 p:na jätti eräs sikäläinen liikemies poliisilai- toksen etsimään osastoon kiiiipu»» aivaimia, ilmoittaen löytäneensä »ie erää»» hänen luonansa oleman alaikäisen pojaii kätköistä. Kun poliisi luuli aivainkimpuil oleiva»» jossain yhteydessä kaupungissa miime syiis- ja lokakuun aikana tapahtuneisiin pienempiin inurto- »varkauksiin, otti se löydön hall- tuunsa, ryhtyeii asiaa tärkeinmi»t tutkimaan. Seuraamana päiivä- nä oli etsimä osasto päässyt jo niin paljon seliville, että huomasi kaupungissa jo pitemmän ajan toimineen oikein järjestelmällisen alaikäisistä pojista muodostuneen marasliiton niineltä „p un ain e n käsi", joka on harjoittanut rikol- lista ammattiaan tesäslä lähtein, marsin laajassa määrässä, »vaikka- kin pientila tnlolsilla. Asiaa tutkittaesta paljastin Iii- ton tekeiniksi joukko sellaisiakin ri- koksia ja tapahtumia, joista ei ol- tn aikanaan poliisille ilmoitettu. Liittoon, joka on toiminut oikein järjestelmällisesti, kuului jäseninä kaupungiii pikkupoikia toistakym mentä kappaletta, ja on liitto noudattanut ankaraa meljeskuria- in, koskapa eräs ei rohjennut ..punasen käden" koston pelosta ilmottaa asiaa poliisille, ivailla oli sitä itseinielestään haliinnutkin. Liiton sääntöjä ja tummsmerklejä ei poliisi ole onnistunut käsiinsä saamaan, maikka luulee semmoiset- kin joukolla olleen. Kaikki ivar- kauksista seliville tulleet armokkaim- mat tamarat saatiii» liitolta takai- sin ja notisi niiden arivo poliisin arivion mukaan »»oin 40 inkaan: suuri osa marastetiista oi» ollut kuitenkin syötämää ja juotaivaa, mikä oli ajan kuluessa humennut liiton jäsenten suihin. Alaikäisyyden muoksi ei poliisi- laitos jättänyt liiton jäseniä oi- keuden rangaistamaksi, maaii an- toi manheinpieiisa heitä kurittaa poliisilaitokses>a. Liikkeen lopullista seliville saa- mistä marten jatkaa poliisi yhä tutkimuksiaan. — M. S. Sininta on perustus laillisuuden" laita? Hels. Sanomat »valittaa miime sunnuntai-numerossa toimituksei» artikkelissa: „Ei ole ilahuttaivaa se kuma, jonka oikeustaistelu»n»ne miiine- aikaiset maiheet omat tarjon- neet. Eduskunta päätti kieltää soti- lasmiljoonam maksainisen. Siitä huolimatta on nämä miljoonat, niinkuin saattoi ennakolta odottaa kin, »vartamasten hankitun — tuskin edes puoli-suomalaisen — senaatin ja osittain suomalaistei» mirkamiesteit myölämaikutuksella Menäjän waltakunna»irahastoon miety. Asia on aiheuttanut jou- kun mirkasyytteen, mutta muuten ie on mennyt jokseeiikin huomaa- matta, niinkuin näyttää, kaikkien niiden puolueidenkin puolelta, jotka oivat eduskuntapäätöksen ta- kana. Tämä ristiriita joutui tosin kyllä kohtaamaan sangen Harmoja mirkamiehiä, »nutta sen periaat- teellinen merkitys im silti mitä tärkein koko oikeustaistelullemme. Nyt on tullut lisäksi suostunta- ristiriita, ja se menettely, mikätä- hän asti on esiintynyt, on osoitta- nut mitä surkeinta sekamnntta ja hajaannusta laajoissa pii- reissä. Ensinnäkin esiintyimät olutteh- laiden oinislajat taivalla, jonka perustuslaillisuus on sangen epäil lä mä > Ja sitten omat ite »virka miehet, jotka oivat joutui»eet lei- masuostunnan kaitssa tekemisiin menetelleet mikä milläkin kamalla: ei mitään yhtenäisyyttä eikä sei- »vyyttä menettelyssä, ja myönty- jien joukossa on ilmeisesti »nonta, jotka tuiitisiivat itsensä hymin loukatuiksi, jos heitä ei kiinnioi- tettaisi perustuslaillisen nimellä. Tämmöinen sekaivuus ja hajaan- nnL saattaa rvakamasti asetta- maan useueen kysymykseni oivat- ko lodellakii» ,.perustuslnil!isst ivii- ivat", joista niin paljon on pn- Hillin, pitkänkään pernstuSlakitais- letitit jälteen meille seliveimect? Onko »»teille ensiukääu sellviuuyt. fciten asia on tehdä »vastarin- taa ja missä tapauksissa ja ke- itellä on oikeus tehdä »nyöm>»- !yksiä, jos ne mätttäiiiättömikn ha- maitaan? Eduskunnassa eri puolueet kil pai leivät siitä, kuka on toisia pe- rustuSlaillisempi. Kukin puolue katsoo asiakseen »valitsijoille sekit- taa olemansa laillisuudesta jyr- kiinliiln klmiiipitäivä puolue Suo- messa. OJiutra sitä »vastoin kat soo kuka yksityii»en »virkamies ja kaiisalaiitei» tahaiisa oleivansa oikecttrttu tefetitaait myönnytyk siä, kaiketi isänmaan parhaaksi/' ,^a Turkka säestää toilnitusta samassa numerossa seuraamaan lapaan - mafentaiuinta nyky- heiken oireista ei ole sittenkään se puristus, jota »venäläisellä la- holtit meitä »vastaan harjoitetaan, ivaan se tillinäisyys ja ryhdittö- myys, jota outissa riiveissäm»»te tamataan silloin, kun meidän olisi asetultama yhteiselle^ oikeuslau- liallemme laittomuutta »vastaan. Tän»ä ilmenee etupäässä tiiman muoden alusta ilniipuhjenneessa, suoStuntamaksuja koskemassa risti- riidassa. Suostuntariita koskee ensiksi ja lähinnä »virkainiehiämiiie ja »vaik- ka näistä luonnollisesti suurin osa onkin asettunut epäämälle kannal le laittomaan sivut 1!»0!):n> suos- tiiiitaiverojen »vaatimiseen nähden, ottaen »vastaan kartoittamattomia kin asiakirjoja, niin on melkoinen osa heistä kuitenkin osottanuthäm- mäslyttäivää auliutta alisilta s!i- heu laittomaan »vaatimukseen, jon ka perilleajamista uusi keitraali- kumernööri nyt erinomaisella in nostttksella ja tietysti uhkmtksilla- kin, seitaatille ja kumeritööreille läheträmäinsä kiertokirjeiden kaut- ka, harrastaa. Ja surullisinta on »vielä se, että ne »virkamiehet, jot ka näin osottamat panemansa ko- min »vähän merkitystä kansamme iise>verotusoiteuve»l läilyttämise. periaatteelle, oivat taivaltamissa suureksi osaksi mauhoista perus- tuslaillisista rimeistä. Helsingiii raastumanoikeudessa. Helsingin tul- likantarissa, senaatin reiskraattorin- loilttvrissll y. m., ne omat enim- mäkseen ruotsinmielisiä mirkaiiiie- hiä jotka noudattamat sitä »viime joulukuu!» 30 pm bal- innollista määräystä, että lei ummaksuja kamielaau asetuksen mukaan, joka tämän muoden alusta on lakannut moimaSsaole- »nasta, ja siten amustaivat ivenä- läiStä mirkamaltaa pääsemään sen tarkotiikseiisa perille, joka kiel- tämättä on Suomen eduskunumt iverotusoikeuden häir.ittamiueit ja pattusuostumain ottamisen mah dollisuus »vastaisuudessakin. Siis itimenomaan ne ainekset, jotka oivat perusrulaillisuudestaau suurinta suuta pitäneet ja omat olleet kärkkäät asioissa, joissa ei lakiemme loukkaaminen ollenkaan ole ollut kysymyksessa, leimaa- maan toisia perustuslaillisesji epäiltämiksi ja myöiitäiväisyys- miehiksi. ne samat ainekset oivat siis »»yt heti, kun heihin kohdis- luu suoranaineu kysymys: alistu- ako laittomaan määräykseen mai eikö, malmiit toteuttamaan mir- kamallan pyyteitä ja samalla aset- tamaan toiset kansalaiset, jotka laillisuuskauualla horjumatta sei- soivat, sitä maikeamman sorron alaisiksi. Tämä se on »vasta surku- teltama ajan ilmiö. Onhan sitä tunnettu, että ruotsinmielisemme miime aikoina omat melkoisesti soluneet pois siltä passiimisen mastariiman pohjalta, jolla sor- tomuosina seisottiin, mutta ikämä yllätys on »tyt sittenkin ollut näh dä, että tämä 'kehitys jo näin ru- tosli oli tapahtunut. Ja myöskin sanomalehdet, jotka esim. miljooiia-asiassa, jolloin kum minkin oli kysymys, ei toimeupi- teiden laillisuudesta — koska edns- kumtau laillinen oikeus päättää niin tai näin sille esitetyistä asi- oista on kieltämätön —, »vaan niiden tarkotukseumukaisuudesta. omat olleet esiiiityivinääi» jyrkiin- pinä mastariiinail puoltajilta ja siis maltiollisen aseman kärjis- tämisen maatijoina, ne esiintymät nyt, jolloin käytäntövnpantaivan selmäit laittommtden »vastusta- ininen tosioloissa astuu kansalais- ten ja »virkamiesten »velivoUisnu- deksi, sangen kuntmalliseski. ^ie joko — kuten Hbl. — selittele- mät ja sitten epäsuorasti puoluste lemat sellaista senaatin toimenpi- dettä, joka mälktäinättä oi» nykyi- sen suostuntaristiriidaii aiheutta- nut, ja sillä heikoiitamat masta- rinnan eheyttä. Tai »vaietaan, niinkuin Suom. Kansassa, mel- kein kokonaan tästä kaajakankoi- sesta perusttsslaillisesta riStirii- dasta. Eipä ole ptiuttu»»ut yrityksiä johtaa tämä kysymys syrjään sii- tä periaatteellisesta merkityksestä, mikä sillä koko kaajuudessaaii on. Niin puhuu Hbl. laumankaisessa attikkelissaan siitä, kuinka olisi tarpeellista, mirkamiehille synty- neiden maikeuksien sekmiktämiseksi, saada eduskunnan leiinasuostuuta- asetus pian mahmistetukst, jota- mastoin mallas ja pakomiinaive- rojen saattaiiiisella laillisille rui- teilleen ei olisi mielä mäliä. Tämä on puhdasta opportunismin oppia. I. n. e. Zlläolemaan ei ole lisättämänä muuta kuin pari hnon»autnsta. Sen jälkeen kuii» se oli kirjoitettu, on myöntyiväisteu mirkamiesteit luku paljon kasivanut, niin että ne nyt oivat ,valtawa»»a eneat- miSlönä. Ja toinen huomautus on se, että aiivan sainaa mitä Hels. Sanomat edellä lansuiivar, että mm. .perusrustailliset" »tse kyllä suurelta äänellä »vaatimat muilta perustuslaillisuutta, mut ta tosi teossa sitä itse hauvoin noudattamat, ja pakmt alla oivat kaikkein pahimpia myöutyjiä, kai- ke»i knon oivat suomalaisei» puo- lueen sanoinalehdet lukemattomia kertoja lausuneet. Siitä huoli- liiatta on ^perustuslaillisilla" yhä »vielä joskus otsaa puhua erikoi- sesti suomalaisen puolueen Mles- ten mnöntljiväisyydeslä, Sähkösanomia „Karjalattarelle" Icimifnoöfiutia wUxmwlettu. Helsinki, 22 p. tammik. luio. Hallitsija on mahivistaitut edus kunnan päätöksen leima- ja mal- lasjuomasuoslunnasta sekä palo- iviinamerosta. Senaattoriksi talousosastoon on nimitetty asessori Saarikoski. 190!» muoden menoarmio on »vahivistettu kei»raalikumernöörin tekentillä muutoksilla. Uutistoinlisto. Taas pääministeriä wastaan Taistelu pääministeri Stoly- viniä mastaan jatkuu jatkumis- taan. kirjoittaa "Nom. Rusj." 'Nykyään on taistelu saanut uuden muodon, Byrokraattisissa piireissä kerro taan, että muutamat huoinatut pääministerin mastaisen leirin edustajat omat laatineet ja paria päimää eimen uutta muona esit- täueet memoraatin, jossa esitetään se mielipide, että oit mälttämä- töntä ja oikea aika lakkauttaa käy- tännössä ministerineumostoii pu- heenjohtajai» tvtrfa. Syyksi seli tetään se, että hallituksen ja lain- säädäiitölaitosteu toiminta ou riittämästi perehtynyt uuteen jär- jestykseen ja asettunut euemmäi» tai mähemmän säännölliseen ase- iitaau. iltaikieonnettvmuus. — 27 henkeä hiilttvottnnut. Tislisistä, tammik. 21 pnä. Tutkimuksessa ou hamaittu että tapaturman uhriksi joutunut rai- tiotieivaunu syöksyi sähköpyliyäitä ivastaan menne palasiksi. 21 mää rällisesti haamottuuutta henkeä on lähetetty sairaalaan. Mouel- ta ou nyt täytynyt leikata jalat. Kuolleita on main yksi henki. Toht. Helcnius-Teppälä esitelmöinyt. Pietari Zta sähkötettiin kk. 17 p. Toht. Matti H ele ni u s-S e p- v ä l ä n antialkoholikongressissa pitämä esitelmä Suomen kielto- laista oiettiin mastaan milkkailla kättentaputuksilla ja milkkailla Suo- nielle kohdistetuilla suosiouosotuk- silla. Ja kuitenkin kaikki sosialistikeh- tien toimittajat tietämät mallan selmään, ettei uuden maanmnokra- asetuksen mukaan moida maan- muokraajaa saada torpastaan, mä- kimmastaa»» tahi lampuotitilat- taan pois muuta kuin seuraamis- sa tapauksissa: Jos muokramies laskee »vuokra- esineen »nelkoisest» rappiolle eikä katselmuksessa määrätyn ajan ku- tuessa korjaa puutetta; jos hän, saamastaan »varotuk- tuksesta huolimalta, ivuokrananta- jan ,vahingoksi tahi haitaksi käyt- tää muokraesineitä niuuhun kuin sopimusta tehtäessä on tarkotct- tm ja jos hän tykkänään lähtee muok- ra-alueelta pois. Niitäkääit »vuokrainiehiä, joiden lvuokra-sopiln»ls olisi eiitiseii lain mukaan loppunut näinä päiivinä, ei moida torvissaan irti sanoa en- neukuin iväyintäiii i »vuotta ou kulunut. Uuteen muokra-aselukseeu liittiyvassä taaksepäin »vaikulla- »oasja asetuksessa on m. »n. näin kuuluma »mkalä: Älköön sen jäleslä kuin asetus torpan, lampuotitila» ja mäkitu pa-alueen muokraamisesla ou as tunut moimaan, »vuokramiestä ju listettako muokraoikeuttansa me- nettäneeksi muilla perusteilla kuin semmoisilla, jotka siinä asetuksessa on myö'.meUy | Aiivan siis on hölypuhetta ja asiaintilan masten parempaa tie toa »näärinesiltämistä, kun esim. sosialistilehdet »vähää eimen joll- lua puhuimal ..joululahjoista", joita joikut isännät viimat muka muokramiehilleen antaneet irtisano malla heidät kemääsiä. .?illä jos joku muokranantaja tuollaisen irti- sanomisen entisten »vuokrasopi- mukseit perusteella olisi toimitta- nutkii», ei se moi astua moimaan ennenkuin kaikkein aikaisimmiu 7 ivuoden kuluttua. Ja kuu tämä määräaika on säädetty m. m. sii- nä tarkotuksessa, että eduskunta ja hallitus sillä aikag eytisimät järjestää tilattoiiianmäesiönmaan- haiikimakysymyksen »iudelte kau- nalle, saattamat maaumuokraajat, jos he todellakin omat työtä pel- käämättömiä ja kunnollisia kansa- laisia, elää toimossa, euä he mas- taisina aikoina saattamat hankkia itselleen oman konilun, ja kodin sekä siten, nykyisin »vuokra-ajai» kuluttuakin saada toimeentulonsa turmatuksi. valheellista alitat- sionia, jolla maamvuokraajia koete- taan edelleen Pysyttää sosia- lismin helmassa. Sen jälkeen lun uusi maan- mnokra-asetns astui moimaan ja torpparien, lampuotien ja mukitu- palaisten asema maamvuokraajina tuli turmatuksi, onsosialistileirissä pelolla aamislettu, että ajaii ku- luessa nämä maanmuokraajat luo- pumat heille niin mähän sopimas ta ja heidän taloudellisille pyrin- »töilleen itiin »vastakkaisesta opista kuii, on kaupunkilaistyömäestön keskuudessa syntynyt sosialidemok- ratia. Kun seuraa nykyisin sosialisti- lehtiä, »»äkee niissä mähä-iväliä suurilla otsakkeilla ja tamanmukai- silla inehusanoilla höystettyinä uutisia siitä kuiuka muka simä ja siiliä pitäjässä se ja se ..snometar- lainen", nuorsuomalainen tahi mikä milloinkin talollinen on iU mottanut joko heti, parin kuukau- den tahi »vuoden päästä ajaman- sa pois torpasta jo»tkun muokra- laisen, joka päätlepäätteeksi aina »tyt jo on hymin surkuteltamassa asemassa, ivanha, sairas, suuri- perheiuen j. n. e. Mahkamasli sii- ten huudahdetaan: „moimakasta maaliagilatstonia", ..suometarlais- ten maalimalmistelua" y. m., joi- den huudahdusten amulla miittail- laan siihen, miten torpparien tule- matsisiakin maaleissa tulisi kau- histua kaikkea, mikä ei ole oikea oppista sosialismia. Ulkomailta. Turkin parlamenttitalo palanut. Konstantinopolista, tammik. 19 pnä. Shiraganm palatsi, jossa parlamentti piti istuutojaau, syt- tyi klo 11 a.-p. tuleen. Palon syytä ei mielä tiedetä. Tuli le- ivisi nopeasti, niin että palatsi oli pian liekkien mallassa uhaten hämittää koko sen sisustuksen. Konstantinopolista, tammik. 1!) pnä. Shiraganin palatsista oivat jälellä pelkät seinät. Mahinko »t^o u s e e 4 0 mii j. ruplaa n. Senaatin ja edustajakantarin kaikki asiakirjat oivat palaneet. Tuli- palon sattuessa elimai maliokun- nat palatsissa' työssä. Ministeri- neumosto on pitänyt kokouksen iieuivotellaakseen uuveu paikan hankkimisesta parlamentille. Kontantinopolista, tammik. 1!> pnä. Mitallisen iiinoitukseu mu- kaan on tulipalo Shiragauin pa- lätsissä aiheutunut samujohtojen »vioista. Palo alkoi senaatin huo- neustoissa. Eduskunnan lähimäi- sek istunnot aijotaan pitää teat- terissä, Tashkishlarin kasarmeissa tai Aildiz-kioskissa. 44 „Nuorten v^uijan näytenumero on ilmestynyt. Ilmoittautukaa asiamiehiksi. Monenlaisten »vastusten hidas tuttamalla, joille toimitus ei juuri ole moinut mitään, on ..Nuorten Nuijan" näytenumero hiukan myö hästynyt. Kun se nyttemmin kuin- minkin kohdakkoin saapuu kansal- lismieliselle nuorisoliitoille, asia- miehiksi ilmoittautuneille ja tilaa- jille, niin on tähän saakka mitkäs- telleitten kiirehdittimä e»»nättääk- seen jaolle. Lähettäkää siis kiireesti pyyntö saada asiamiespapereita ja »täyte- numeroita. Monta on mielä pi- täjää, joista ei ole ilmoittautunut yhtään asiamiestä, on mankkoja kmtsallismielisiäkin pitäjiä, jos on toisia, jotka omat kunuostautuneet. Kaukaisesta Kuusamosta esim. on ilmoittautunut G asiamiestä, yksi aina Korpiselän Ägläjärmeltä, sa- lon sopukoista yksi Inkerin rajat- ta Toilterista, mankkoja malrveu- tu»teiden simistyspitäjien ja liike keskuksien nukkuessa. Joutukaa siis. Jollette tahdo tai ette en»»ätä nihtyä asiamiehiksi, niin hommat- kaa joku naapuri siihen toimeen, ellei siitäkään tule mitään, niin tilatkaa edes itse. Sen moi teh- dä lähimmästä postitoimistosta tai lähettämällä suoraan Toimi- tukselle postimerkeissä Smk. —. »Toimituksen osoite on Jymäs- kylä." Artvokasta uutta Raittiuskir- jallisuutta. Jo kauai» on Suomen kielisessä raittiuskirjallisuudessa kaimattu yleistä raittiusliikkeen historiaa. Nyt mihdoi»»kin on Raittiuden ystämät päättänyt tarjota rait- tiusmäelle ja »ntlulle matistusta harrastamalle yleisölle tilattamak- si yleisen ra ltius tiikkeen historian. Tämäri teoksen toimittamiseen on maist. I. Hytönei» otta- nut huolekseen tohtorien W. W o i- on m a an ja Matti Hele nius Seppälän aivusMksella, ^ eos loimitetaa»» Borgmanin. Stoarsiu, Burnsin y. nt.' lameit- ien ulkomaisten raittiushistoriain mukaa,,. Suomen raittiushisto- ria tulee ntyöskin tarkan käntte- lyn alaiseksi. Teoksen ulkoasuja kumitus koetetaan saada mitä pa- raatsi. Kuu teos tulee melkoisen laajaksi (noin ',00—400) simua), julaistaan se mihottain »»oin ki mihossa. Wihon hinta on 75 p. Jttornatnpain ja raittiusrien- tojen yleinen historia on tär- keä, humittaiva ja opettaivai- nen osa yleisestä simistyshistorias- ta. Raittiusmieheen tuskin mi- käan maikuNaa nun herättäivästi kui'., se. Se paraiten opetsc-a, miten kauhea »vihollinei» ihmis- kunnalle alkoholi on ollut. Mut ta se opettaa myöskin paljon muu- ta sellaista, joara tunteminen jo- kaiulle matistusta harrasramalle kansalaiselle oit hyödyllinen. Rait- tiusliitkeen ja juontatavain histo ria koskettaa näet läheltä ihmis- kummit simeellisteu käsitysten ke hittymistä yleensä. Kun. »viime- mainittua alaa koSiema suomen- kielinen ki-.jallisuus ou tähän asti ollut mähäineit, on nyt suomeksi ilmestymällä teoksella tässäkin suh- teessä oma merkityksensä. Raittiuden ysto^ivn ktistaimuk- lella on il'.i»vstynyt toinenkin huo- rnaUama historiallinen teos: H i s- t o r i a l l i n e n r a i t t i u s l u k u- kirja, juomatapain ja raittiuden maiheista Suomessa, kirj. maisteri Wiljo Hytönen. Hinta 1 mk. ',0 p. Kun jo kirjauuimestäkin näkyy, on >e sisäliöllää". oman maamme raittiusliikkeen historiaa. Lyhyis sä, runsaasti kumitetuissa kukukap- pateissa esitetään tapahtumia ja henkilöitä raittiustiikkeemme aikai semmilta ajoilta »viime aikoihin as- ti. Kirjmt puoleen satamt nouse mien lukukcippaleitten aiheista mainittakoon: Raittiusaatteen ku- lo Suomeeu ja maamme ensimäi- set raittiusseurat, Lapiu kieltolaki, suurmiehemme Elias Löimroth ja I. W. Snetima-n .raittiuden harrastajina, 1S40- ja 1880-lu- muu raittiusrienuot, kotitarpeen! miincmpolton kielto, manhiiiipain! raittiuden harrastajain elämäker- ^ rat, toimouliirot, opiskeleman nuo- rikon raittiustyö, juoinalakko j. n. e. Monin paikoin sisältää kirja uusia ennen julkaisemattomia tie- toja raittiusrieunoista ja juoma- tapain manhoisla maiheista Suo- mt -ssa. Lukukappalten lisäksi si- sältää kirja joukon raittiusriento- ja kuivia melkein joka kappleen' osalle. Monet lukukappaleet sopi- »oat hylvin raittiusseurojen ko-. kouksissa ja iltamissa luettaivaksi. \ Kirja on myöskin tarkotettu ja { somettuu hymiu oppikirjaksi kou- luihin. ^ Alkoholi ja y h t e i s k u n t a, kirj. maisteri W. Hytönen, siro. <2, hinta 1 mk 25 p. Kirja on laajoihin tutkimuksiin ja tarkkoihin nlastollisiiit tietoihin perustuma esitys alkoholikysymyksestä yhteis- kuntatoudellisetta ja yhteiskuntasi- meelliseltä lannalta. Se on tar- kotettu etupäässä käsikirjaksi opet- tajille raittiusopetusta marten, mutta sisältää epäilemättä miel- täkiiuitläivia tietoja jokaiselle yh- teistunnallisten kysymysten har- rastajalle. Haudan lepoon saatettiin ^Nurmeksessa t. k. 20 pnä maamviljelijä Lauri Tolmanen, lukuisan saattojoukon seuraamana. Haudan siunasi kirkkoherra N. E. Mainio, puhuen samalla raama- tnnlauseen johdolla: ..Minä olen hymän kilmoituksen kilmoilellut, juoksun päättältyt, uskon pitänyt". Seppeleitä laskettiin mainajan haudalle muutamia. W»wsikokons oli Aiattisenlahden N. Kr. yhdis- tyksellä t. k. 11! p:it illalla kansa koululla. Ihmisiä kohtalaisesti. Ohjelmaakin oli mirallisen kokouk- sen 5iiihtelyswarran maalaisseura toimeen pani maksuiltamat t. k. 10 p:nä joka oli samalla 10 m. juhla. Mäkeä oli mähäitkaisesti ja mi- kä ihmeellisempää, suurin osa seu- ra»» jäsenistä, loisti poissaolollaan. Eipä ollut miitsinyt tulla juhlaan edes seuran kirjuri ja rahaston- hoitaja. Seuran esimies P. Mänskä pu- hui seuran toimmnoista tänä kym- me»»enä muoteua. Runon lausui neito I. Laukka- nen. Rouma Elli Ikonen kuki kerto- muksen „Wahti", kirjasta „Wan- hanpojan huomioita." Op. Ikonen puhui isänmaalle. Viaanmiljeliä P. Martikainen luki kaskun Rauman murteella. Mielä oli ohjelmassa humiposki, kumaelma ja näytöskappale. Lo- puksi nuoret hiukan karkeloimat. Elämä oli iltamissa yleensä sii- moa ja mallikelpoista. Mutta sit- ten aiman loppupuolella rupesi ilmestymään humalaisia. Mistä lienemätkin saaneet „patakukkoa?" Mutta maikka oli juopuneitakin niin makttoimat olla sittenkin his» sukseen. Mukana ollut. Kolmiapitas. Syrjäseudun pikku asema ei si näkään päimänä näyttänyt erikoi- semmalta. Eikä se, totta puhuen, siltä näytä tänäänkään. Se on nähkääs, pikku asema ja sem»»»oise- na melkein kuin uusi nappi man- hassa takissa, runollista mertaus- tapaa käyttäen. Siinä on hituneit uutta ja raikkaampaa tuulahdusta, »nutta siinä on enemmän kuin kou- rallinen »vanhaa, ummehtunutta ja unettamaa. Uutta on suora, silmää mäsyttämä rata, joka kar- kaa metsästä esiin jälleen hnkknak- seen metsään, manhaa on rauha ja hiljaisuus, jota ei häiritse muut kuin luonnon äänet sekä pari junan mihellystä aamuin ja illoin. Matkustajia, jotka junaa odot- telimat, oli sinäkin päiivänä noin puoli tusinaa. Useimmiten niitä oli suuri saman merran. Puoli tusi- naa näytti oleman pyhä luku, joka aseillalla malliisi kaikessa. Juna saapui asemalle aamun» ja illoin täsmälleen kello kuusi, huolimatta matkustettiiuko kesä- tai tatmiaika- taulun Mukaan, asemapäälliköllä oli meltoja kuusituhatta, jotka käsivoimat korkoja kuuden mukaan, hänen kyökkipiikansa albumissa oli kuusi malokumaa j. n. e. aiman loppumattomiin. Rehellinen luki ja ei luulottele minun laskettele- man maiheita, joten »voin lopettaa enemmän todistelun ja käydä kä- siksi kertomuksen lankoihin. Tama- Iäkseni asianomaiset henkilöt puo- lett, tusinan suuruisesta matkusta- jajo'.t?osta ia. asettaakseni heidät ktlnki»'. oikealle paikalleen, on mi nun atottainiuen hänestä, joka en sin saapui asemalle. Hän olikin silmin huoinattamin: lihama, näp- pynaamaii»e»t mies ja lisäksi tunte- maton. Paitsi häntä itseä tiesi korkeintaan hymä Jumala, mistä hän oli tulossa ja minne menos- sa. Ja tuskiinpa hänestä kukaan mälittääkään. Hänellä oli sem- inoinen imallinen olihuuli, joka ajoi ihmiset tuonnemmaksi. Se oli mähimmittäin aina roikuksissa ja pienessä liikkeen mireessä. Se nau- roi, puhui, ylmästeli, halmeksi, se kykeiii esiiiituomaan sielun kaikki tuime»viivahdukset, hienommat yh- tä hymin kuin karkeammatkin. Konttoorista ilmoitettiin junan myöhästymän. Asemaniies, kuuden jalan »»»iltainen, miiksetön nuoru- kainen, jota kaikki seudun mähempi- rvaraiset talontyttäret silmäilimät, mainitsi jotain kinoksista, joita yöt- lä roimonnut tuisku oli kasmatta- nut kiskoille. — Multa tunti sinne tai tänne, mitä se haittaa? Näppynaamaisen huuli teki pari kauhaa liikettä, jotka merkitsimäl hä- nen täydellistä yksimielisyyttään mumeiseii puhujan kanssa. Hänen rinnallaan istuiva armokkaan nä- köinen emäntä, joka tuon tuostakin pyyhki muotamia silmiään, nojasihe koriaan mastaan, ja aikoi lausua jotakii» asemamiehen itsemarmaan leikkiin, »ittttta nuori, turkkeihin puettu herrasmiehen näköinen syök- syi samassa huoneeseen. — No hiimatti, mirkkoi tulija iloisesti. On mielä puoli tuntia aikaa. — On koko tunti, huomautti asemamies. Juna myöhästyy. — Mitä? Myöhästyykö? Miksi? — On tuiskuttanut yöllä nie- koksia radalle. — Soikoon tulimmainen. (Jatk.) N.-o 8 — 1910 iiirsiiiiii aina saatavana Jofiosuusss Malmikatn 2<>. 11. iJlmaiieii Maamiespäiviä jatkavat Polijois-Kai-jalan Maanvilj.-- lysseuran virkailijat seuraavissa l ai- koissa ja seuraavina aikoina : 29 p:nä tammik. Mattisenlahdelht Kalle Karttusen talossa Hovilassa klo 3 i. j). 30 ja 31 p:nä tammik. Liperin Tut- junniemettä Kalle Ruuskan talos sa, 30 p:nä klo 3 i. p. 3 p:nä helmik. Rääkkylän Hypöii- niemessä Antti Kinnusen talossa klo 3 i. p. 4 p:nä helmik. Rääkkylän Haapa salmen k.koululla klo 4 i. p. 5 p:nä helmik. Kiihtelyksen Huhti- lammilla H. Leinosen talossa klo 3 i. p. 6 p:nä helmik. Kesälahden Nuoriso seuran talolla klo 4 i. p. 7 p:nä helmik. Kesälahden Purujär- vellä kaupp. P. J. Laukkasen ta lossa klo 3 i. p. 9 p:nä helmik. Tohmajärven Järven- taustan kansakoululla klo 4 i. p. Myöhemmistä luentotilaisuuksista ilmoitetaan vastedes. Joensuussa 21 p. tammik. 19iO. Toimen puolesta: H. O. Reinola. Pohjois-Karja! n Koti- teollisuusyhdistyksen kiertäviä Naiskäsityökouluja ensi syksyksi olisivat halukkaat maalaisseurat ja marttayh distykset vielä tilaisuudessa ti laamaan ensi helmikuun 15 p:ään mennessä. Joensuussa 21 p. tammik. 1910. Toimen puolesta : H. O. Heinola. ^Tikolainkadun varrella ole- va kartano, lehtori Mark kasen huoneusto, vuokrataan 1 p:stä kesäkuuta. R. M. Koivula. (K. S. 1 k 4 s. 55 mm.) Taipaleen säästöpan kin osakkaat kutsutaan kokoukseen t. k. .SO pmä klo 4 j. p. p. maanmiljelijä Juho Pehkosen talossa, jossa luetaan Kuopion läänin kumernöörin hyi- käämä päätös säästöpankin sääntö- ehdotuksesta ja tehdään sääntöi- hin ne muutokset, jotka säästöpank- kien tarkastaja on ehdottanut. Taipale 21 pmä tammik. 1910. Toimikunnan puolesta. I. Liimatainen. Kiteen kuniian taksoiluslueltelo muodelle 1910 on kuntalaisten uähtämänä tämän kuun 10 p:stä alkaen 14 p airo iin ajan leipuri Polttiaisen luona Päätyöllä. Samalla kutsutaan taksoituksen tutkijalautakunta kokoon kmitahuo- ueeseen tämän tanuiiik. 31 päi- mäksi, taksoituksen johdosta silloin mahdollisesti tehtämien muistu- ten tarkastamista maten. Tutk.lautakunnan jäsenet omat lueteltuna kirkkoon ja leipuri Pou- tiaiseen jätetyissä kuulutuksissa. Kiteellä "h 1910. Wald. sutinen. Talonpoikais- ja Meijeri- kotimaisissa kuusisissa astioissa Ja vähittäin ostaa • sekä MEIJERIVOITA Dritteleissä myöntitilille Ulkomaalle välittää ja eturahaa antaa F. Neppenström.