Torstaina 14 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 77 — 1910 Irinjessa puurakst mnuttaa meden pehmeäksi ja ihon sileäksi. Se on roälttiimätön lisäys pesu- ja kiNpy- »eleen. Koteloissa ä 50 p. ja 25 p. Myy- dciän apteekeissa, rohdoskaupoissa y. m. Apteekkari F. B. Knisfund, Samonlmna. Yleisöltä. Sattuu se erehdys joskus näin- kin päin. Täällä äskettäin tarjot- tiin huutokaupalla mähimmän waatiwalle uudestaan tehtämäksi eräs lähiseurakunnan kirkonkatto. Tilaisuudessa rakennustoimikun- nalle sattui tuo pieni erehdys, että hymäksyi huudon, joka todellisuu- dessa oli Smk. 300—400 kalliimpi, maikka rakennustoimikunta erehdyk- sessä hamatsi saamansa työnteete- tyksi Smk. 25 halmemmalla toisten rvaatimuksia. Onni kuitenkin, ettei mainittu erehdys koskeyksistään rakennustoimikunnan miesten kuk- karoa.' Niinhän se on: erehdykset kuka ymmärtää. Kurkistella. Loppulaulu ja laulun loppu Martonwaaraksi väännetystä Murtovaarasta. Tämän lehden 69 numerossa puikahtaa hra O. K. kolmanneksi ja antaa minulle aika napsauksen, sanoen että olen menettänyt kar jalaisen kormani, kun en suostu »vääntämään Martomaaraa mää- räksi Martonmaaraksi. Te hra O. K. sanotte ettei nimi moi olla Martomaara. Minä taas sanon ettei nimi moi olla Martonmaara. Kumman meidän auktoriteetti suu- rempi? Ei kummankaan. Ja Te- hän todistelette asiaanne aika pit- killä kieliopillisilla ja kansantieteel- lisillä todistuksilla siitä, miten Martosen »veljekset omat aikoinaan Martomaara selkoista kulkeneet ja jättäneet muistoksi jälkeentulemille lyhennetyn nimensä Martonmaara. Pyydän kysyä Teiltä, omatko Martoset ja koska näitä seutuja todellakin samoilleet? Minä luu- len että pätemän mastauksen an- tammen Teille käy maikeaksi. Sa- moin omat muutkin Teidän to- distelunne minun mielestäni asiaan kuulumattomia eikä alunkaan sito- wia. Mutta koetetaanpa aiman lyhy- käisesti pysyä asiassa. Jos ker- ran myönnätte minulla oleman hitusenkaan jälillä Karjalaista kor- maa, niin myönnätte myös että kansa ääntää sanat marto ja murto, kun nämät edellä käyden yhdistetään maara-sanan, ai- wan 'samaan tapaan, siis Marto- maara ja Murtomaara. Te ette kuitenkaan tahtone Murtomaaras- ta tehdä Murtonmaaraa. Wai onko Murtosen pojat täälläkin ni- men antajina olleet?! Jos maara sanaan on edellä yhdistetty n kirjaimella päättymä sana, ei kir- jäin n kansan suussakaan kotoa, esim. Raholanmaara ja Pötsön- maara. Olen yhä edelleen sitä mieltä että Martomaara on Mar- tomaara. Kuisman Kallen poika. la, täytyi kaikki omet ja ikkunat sulkea, sillä kukaan ei kuoleman-^ rangaistuksen uhalla saanut kat-, soa häntä. Itse hän toimitti kaik-^ ki, eroitti ministerit j. n. e. ja jos oli kysymyksessä esim. kuoliaaksi, ampuminen, niin hän omin käsin ' jakeli ruutia sotamiehille. Raken- 1 nukset, joista ei pitänyt, antoi! hän hämittää, ilmoittamatta siitä! mitään niiden omistajille, ja fittc. rakennutti hän ne uudelleen oman' makunsa mukaan. Hän oli suuri näyttelijä ja mietti aina suuren osan yötä muutamassa tornissa,! missä tarkasteli tähtiä, maikkakaan! hänellä ei ollut pienintäkään! aamistusta koko tähtitieteestä. Hän tahtoi pukeutua Napoleonin! tamoin, mutta kun hän tunsi kei-, sarin main erään saksalaiset pila-! kurvan mukaan, niin ratsasteli^ hän kaduilla kuin mikäkin Napo- leonin irmikuma, puettuna yvnut- j tuun ja punainen tupsumyssy päässä. Kun hän sitte kysyi rans-! kalaiselta luonnontutkijalta Bonp- laud'ilta, jota hän piti mankinaan, muistuttiko hän todella Napoleo- nia, mastasi tämä, moidakseen edes rahtusenkin kostaa, ettei kei- sari näyttänyt lähimainkaan niin hauskalta kuin Francia. j Hänen seuraajastaan, marsalkka. Lopez'ista, maikka tämäkin oli' suuri julmuri, piti koko kansa ää- j rettömästi. Miehet, naiset ja lap- set menimät hymyillen kuolemaan hänen puolestaan. Kun kerran Eng- i lännin edustaja, jonka kanssa pre-° sidentti käyskenteli rannalla, kysyi' syytä tähän intohimoiseen ihai-' luun, niin mastasi Lopez mielis- sään: — Se ei mielä ole mitään! Saattepa itse nähdä, miten suu- resti ne minusta pitämät. j Sitte huusi hän luokseen pojan, : joka läheistöllä leikki toisten las- ten kanssa. . — Osaatko sinä uida? kysyi Lopez. - — Osaan, mastasi poika. ' — No, mene sitte takaisin leik- kimään tomeriesi luo. — Sitte huusi hän luokseen toisen pojan ja teki tälle saman kysymyksen. — Minä en osaa uida, mastasi lapsukainen. — No, sanoi Lepez, hyppää sitte tästä tuonne meteen! ! Poika katsoi häntä makaasti silmiin, hyppäsi sitten ilman muu- 1 ta meteen ja hukkui. Englanti- lainen aikoi hypätä jälestä pelas- tamaan poikaa, mutta Lopez pt dätti hänet ja sanoi hymäntahtoi- jsesti: ..Antakaa olla, hän on iloi- 'nen saadessaan kuolla isänmaansa ' puolesta!" Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. > E. Tolvanen. Nnrmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a: Hra Heikki Ikonen. Matalassa: Emäntä Anna Matanen. J uu a as a: Kauppias J. Huttunen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Männissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. T ai pa 1 e e 11 a : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Karjalattaren tilauksia Presitenttejä nekin. Presitentti Castron Euroopan- matka on antanut eräälle ranska- laiselle lehdelle aiheen kertoa jou- kon kaskuja Etelä-Amerikan tasa- maltain tunnetuimmista ja kuu- luisimmista presitenteistä. Pelä- tyimpiä etelä-ameriikkalaisia dik- taattoreja oli don Juan Manuel de Rosas, joka parikymmentä muotta hirmumaltiaan tamoin hal- litsi Argentiinan tasamaltaa. Waa- rallinen mies oli myöskin proses- sori, tohtori Gabriel Garcia Mo- reno, joka 1861 malittiin Ekma- dorin presidentiksi. Rautaisella kä- dellä ohjasi hän maltakuntaansa. mutta oli samalla oikea kunnialli- suuden perikuma ja monet juma loimatkin häntä kuin pyhimystä. Kerran oli muuan rykmentti teh- nyt kapinan. Presidentti piintyi- ti kapinalliset sotilaat ja käski hei- dän sitte asettua pitkään rimiin. Kun tämä oli tapahtunut, astui hän yksinään rintaman eteen re- molmeri kädessään ja luki rimistä 10 ensimäistä miestä. Tämän jokaisen seuraaman kymmenennen miehen hän sitte kylmämerisesti am- pui kuoliaaksi. Kun työ oli suo- ritettu, komensi presidentti: kään- nös masempaan ja eteenpäin, mars! ja antoi sotilaiden palata takaisin kasarmiinsa. Koko tuon jul- mannäytelmän aikana ei lausuttu sanaakaan ei ainoakaan sotilaista tohttnut liikahtaakaan. Paraguayssa oli myöskin pari omituista presidenttiä: Francia ja Antonio Lopez. Tohtori Francia 011 siksi julma mies että on mai- kea ymmärtää, kainka maa niin kauan saattoi häntä siietää. Erää- nä kauniina päimänä pisti hänen päähänsä määrätä ettei kukaan saanut tulla Paraguayhin eikä lähteä sieltä pois, ja tämän takia joutui maltio sellaiseen asemaan, että sillä on tuskin mertaistaan historiassa. Maa ei moinut olla minkäänlaisessa yhteydessä ulko- maailman kanssa. Puolihullu dik- taattori mangitutti tai aiman yk- sinkertaisesti mestautti kaikki kan salaiset, jotka syystä tai toisesta eimät häntä miellyttäneet. Kun hän näyttäytyi kaupungin kaduil- vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt i Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahrnovaar alla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Kiteellä! Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Karslkossai Leski Ida Hämäläinen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Pielisjärvell ä: Herra E. G: Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, ViekL » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Venäjän kurssi on tänään . 208: 50 266: 66 1 /» 8 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Hk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 39 25: 22 g 25: Pariisi'a/v ! ! 106: 60 100: — 8 kk. ... 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Lybekki a/v . . 123: 90 123: 40 2 kk. . . 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 g ^ > _ 122: 20 Frankf! a.M. a/v 123: 80 123: 40 8 kk. ... 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenh&m. a/v. 139: 20 138: 70 Chlg&go a/v . 5: 23 5: 15 Kuulutuksia. Velkojat Nahkuri T. Vehviläisen konkurs sissa pyydetään kokooutumaan T. Vehviläisen kauppatalolle Joensuussa 29 p:nä Heinäkuuta kello 4 j. pp. 1910 keskustele maan ja päättämään: 1) pesän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 2) velallisen perheen elatuk sesta; 3) uskottuin miesten palkasta, ynnä muista pesää koskevista asioista; ja muistutetaan, että poissa olevat saavat tyytyä läsnä olevien päätöksiin. Joensuussa 11 p. Heinäkuuta 1910. Uskotut miehet. Kuulutus. Rääkkylän kuntakokouksessa kun- nanhuoneella 27 p:nä heinäkuuta, al kaen kello 10 ap. käsitellään seuraa vat asiat: 1. Luetaan ja tarkastetaan kun nalliset tilit vuodelta 1909 ja tarkas- tajain niistä antamat lausunnot, se kä niiden johdosta päätetään. Nel jätoista päivää ennen kokousta ovat tilit yleisön tarkastettavina kunnan- huoneella vahtimestarin luona. 2. Esitetään tilattomain lainara haston ohjesääntö- ja mainitun ra haston toimikunnan palkkauselido- tus hyväksyttäviksi. 3. Päätetään uupuvain rahava- rain myöntämisestä Rasi vaaran ja Niemisen kansakoulujen korjaustöi tä varten ja kunnan suostumisesta sairashuonemaksusitoumukseen Ju ho Väistön puolesta. 4. Esitetään Pekka Karttusen las ku kunnan porttien tekemisestä ja sen johdosta päätetään anotun lisä palkan maksamisesta. 5. Luetaan Senaatin päätös vai- tioavun myöntämisestä Kiteen kun nanlääkärille palkan maksamiseksi Rääkkylässä käynneistään. 6. Esitetään Kuvernöörin väli päätös maanvilj. J. Hietalan valitus asiassa äyrityksen johdosta. Ja ku vernöörin päätös maanvilj. Onni ja Toivo Hirvosen valitusasiassa sa moin äyrityksen johdosta. Rääkkylässä 9 p. heinäk. 1910. P. Piironen. (K. S. 1 k. 4 s. 80 mm.) Kuulutus. Kauppias Juho Hakkaraisen konkurssipesän velkojat kutsu taan kokoukseen Värtsilään kauppias Yrjö Partasen asun toon t k. 30 päiväksi kello 4 j. pp. keskustelemaan ja päättä mään konkurssipesän voittaman tilan Eimisjärven kylästä N:o 11 myynnistä, talollisen M. Pikka raisen tämän kesän viljelysvai- vioista y. m. pesää koskevista asioista; ja muistutetaan kon kurssisäännön määräyksiä että poissaolevat saavat tyytyä läs- näolleiden päätöksiin. Värtsilä, 12 /t 10- Toimitsij&mies. Huutokauppoja. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Tiistaina 19 p:nä heinäkuuta kello 10 e. pp. myödään huu tokaupalla vähissä erissä Syvälläsalmella Höytiäisen pohjaniityllä kerta heinätys- oikeus. Juuka, Larinsaari 10 /i 1910. Olli Martikainen. (K. 8. 1 k. 4 s. 35 mm.) Heinätysoikeus myydään t. k. 19 p:nä kello 9 e. pp. kauppias* Juho Hakkarai sen konkurssipesälle luovutetun tilan mailla Eimisjärven kyläs sä N:o 11, ja rukiinpano-oikeus palolle. Toimitsijamies. 'K. S. 1 b. 4 s. 30 mm). Olli Kontkasen perillisten hei nämaat tarjotaan heinätet- täväksi vähemmfssä osissa t. k. 20 p. klo 9 a. p. Taipaleen Nostamossa 18 p. heinäk. 1910. Pekka Kontkanen, holhooja. myydään tämän heinäkuun 27 p:nä klo 10 e. pp. Rääkkylän Onkamossa tilalla N:o 37 herra E. Relanderin alaikäisen pojan tavaroita: vaatteita, ruoka-asti oita, haroja, niitto-, tuulto- ja silppukoneita, kärriä, rekiä, tii- nuja, korvoja, pyttyjä, 1 sepa raattori, maitoastioita ynnä muu ta irtainta. Rääkkylässä Heinäkuun 10 p. 1910. Juho Laakkonen. Huoltaja. (K. S. 1 k.) Ilmoituksia. viettää Onttolan voimisteluseura «Terä* Höytiäisen kasarmilla 17 p:nä tk. vaihtelevalla ohjelmalla. Näytöskappale »Paranivat— Pääsymaksut 50 p. — Alkaa klo 5 j. pp. Lopuksi yleinen sillan- silitys. Huvitoimikunta. (K. S. 2 k.) 8 savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. P. c. Rettig S, C:o Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Turku. Asianajoa kaikella alalla toimii allekirjoit tanut. Asunto: Nikolainkatu 9. S. Haaranen. Asioitsi ja. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N;o 15. Myytävänä. Kalaverkkoja, kitui ta verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosla, Sysiä, Pauloja, sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Ruumiinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. 1 . J oensuu-—Viipuri Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: J&asfm teiMifiatuja, IQrjoitastarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva- albumeja, Valotu va-l(efiyJ(sia, N{erfäuu~ ja sJ(itsiJ(irjoja, PHasäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imnfäeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaurila „ Värtsilä . tul. „ läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisan vaara tul. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . , Koljola Antrea ►0 O Z o a S» Hannila Kavantsaari Karisalmi Tali . . Tammisuo Viipuri tul. läht. tul. Viip. Pietr. läht. * n n Viip. Hels. läht. Viipuri—Joensuu 9BE33QBHQB □ □ Ywäu tupakan tUNtyat polttamat Suomalaisen Tupakkatehdas (H. 1156) Suomi, ^anu, Kantele -- <Kaiku savukkeita n tul. läht. Viipuri . läht. Tammisuo , Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea 1J Koljola . „ Sairala „ Inkilä . „ Ojajärvi . , Hiitola _ Alho . . , Elisenv&ara tul. - läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. , läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä , tul. läht. Pälkjärvi Värtsilä . Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. K s> fr e* B 9 10.45 11.25 11.49 12.04 12.26 12.4G 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 5.56 6.20 6.55 7 .T3 7.29 7.S3 8.07 8.20 8.39 8.52 9.05 9.1? 9.29 9.53 o* 3 V 7.15 5.31 7.30 11.40 1.55 ►ti O S: p a s> 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.03 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 9.10 9.40> 10.00 10.29 10.44 11.10 11.25 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 11.23 2.2o 4.50 10.29 P & 2.40 3.43 4.15 4.35 5.12 5.46 6.C2 5.00 5.23 6.30 7.08 8.23 8.38 9.53 10.50 11.18 11.50 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.50 7.E; 7.54 8.1B 9.70 9.29 9.7? 9.^7 Pika juna 6.25 240 8.00 &Q O W £. a a s> 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.51 6.33 7fö 750 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 8.54 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08, 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 8.12 9.41 10,3 11.8 11.43 5.öi 5.Z? 6.01 6.34 6.59 7.32 ^.01 8.26 II E3 Pi Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. maisema-, fanta sia- ja kukkapos- tikortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. n E3 SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun E. 0.-Y:n Paperik. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. Asema Lieksa . . . Tiensuu . Vuonislahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski . Kontiolahti . Lehmo . . Joensuu . . Asema Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti KelvS . . Vuonislahti . Tiensuu . Lieksa . . . H a •a ■a 6.19 6.53 7.21 7.43 8.06 8.26 8.43 9.15 9.34 10.02 10.15 n a NS »o 6.27 6.48 7.12 7.39 8.03 8.16 8.46 9.07 9.29 10.10 10.30 CP ix W D CD ' L. pr 9 T T3 T3 6.00 6.20 7.01 7.23 7.44 8.14 8.27 8.51 9.18 9.42 10.03 •a •o 6.15 6.28 6.56 7.15 7.47 8.04 8.24 8.47 9.09 9.37 10.11 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joenrava Kirjap, 0;-Y. 1910