N:o 110 - 1910 KESKI-SUOM KeekiviikkonÄ toukokuun 18 pniä Vi touiof. 23 p.» Korinilan fitfoDo touko?. 24 p., Karstulaa Sakkalasja teukok. 25 >p., Kiwrjänven flrfoXUi wu- Vlimetsanhoitajien iöiben järjestely. SamaDsa tofoitfieära keskusteltim ^ Kiwiijärwen Saaren ^äSjä ^ wielä mjttt. yilimetsanhoitajien töiden 'järjestÄysjä. Ko?ous ipäätdr, että ylimeSfänhoiäa» jille ott 'hankÄallva <m>usiustL töisjä ja että lmetsähallimksen tulee ylimet» iänhoitchidn kehittämiseksi enemmän kuin tähän ast.i antaa heille asioita PäälettÄmäM, ivarsinkin sellaisia asioi- ta. jotta waat>iwat p>ai?allistuntemusta. touiot. 27 p. jo Kitvijarivtn »t'nnu tassa touöotk. 23 P. KokouÄpaÄoista iimoteiaan lähem» an in kullakin Paikkakunnalla. Kai5ki muut ikÄaiHiot dfanmt klo 7 i.p. paiitsi S«rriijä«ven kirkolla sunnuntaina 22 pnä louLÄ. olema kokous, joka alkca kello 1 lpäitvällä. — Neljä toiiSoa (ediduiät walmistnZ' ?»rSfit seminaareihin jj kauppakoului» hin pyrkiviä varten alkamat ^yiväskylän Suwunäen kansakoululla. niinkuin ennen on jo ilmoitettu «yi kesäkuun 13 p:nä. Kurssimaksu an 20 ml Osanottajat tl» moitt«ututoot opettaja M A. Toinille en ne» 11 päitvää kesäkuuta. — Liikeyrityksiä. yhdellä raa» millä, kähttötvoimana höyry, rakennuttaa poraillaan eirt. toi. Zlbdon Jiujoia Muu- ratjärtven rannalle jtorpilahden Tikka» laSsa. Kone tulee m?>» käyttämään myl lyä. Aikmmis on perustaa wie»ä tiui» tehdaskin -samaan pa.£'aan. Palstadilallinen ÄnantaS Polkula. Korpilahden MuurumeSta, on rakenta nut ijonl<»s«n moottorimeneen. jolla hän aikoo välittää liikettä Muuratjärwel!ä. Wenaen pitäisi vCtmisiua juhannut'eksi. — Law«ll»sjutl». Rautalampilaiscn peliisi Dawid Nissijen kamallusiutussa on Miipurm howioi?euS tämän k. n V p.nä antanui päätöksens, ja tumoUa Nau^a» tammin tihlatunuano.keusen päätskje.i. joka Nissinen tal. Wille Rossin kanteen johdosta on tuomittu latvallukseSia 60 ntfn sakkoon, palauttanut «sian kihla» k»'Nl^»noik>euden uuxcu tutkintoon. -> Itsemurhayritys ^auan!ai-aamu» nn yritti leipurt vagetversi.i 15 n>uc»mS pa.tvelustyttö Al.in?u)cn asemalla tehstä itsemurhan hirt.ämäUi ilje»sä. m»::a tul, »stechksi enneiku.r teko onn.ötui. — SKiiään syytä et nt.-inca. Jonkun a.kaa on tyttö ollut aia'.:l.niicn. mutta e: ole m tään mieliia.ra.idcn melkkijä cic.:'a- ml Lääkärin iausunnjn mukaan jää nee hän henkiin. — Ihteiskoulut. Salon suomalaisen yhteiskoulun jchtajal:arek'i isekä «rans- Zan. Man ja suomenkielen opettajaksi on tvalittvu 2 hakijasta filKand. neui A nna Matilda Paloniemi Heino- lasta setä luonnonhistoria.! ja piirus tuksen cspenajattare.si 'J hakijasta nti Aino Maria Pärssinen, i!eu- ruutta. — Äonginkankaan nufi alttaritaulu, j;tka on maalannut routoa ?!le^andra Tällin, oli näyttrilli maanantaina ja tiistaina Maaisan ruo.jalais.'n tyltöicu- lun huoneusiossa. — Lähde» ka»i«»»vi>ts^sL oraat ivii- m: perjantaina pääiiynecnä lukuwuon- n«> oppilaina olleet m.m. Aini Lindq,vist t»orfilahdelta ja Ai ice G - r s ö n ^lymäS- kylästä. — Sanomalehdet. Turmt Sano- main pMoilmiltaja?ft tulee maisteri Zlojendalin Mleen, joka kesak. 1 p:stä eraoa, nykyinen Dmmn työwäem>pis- :on sochtaju «maisteri Zeiver: il uor- nioö. — Sos. ,,PMmrmvwi" päät'omutw|i mais- t-eri Eetu A a Iii o tuice ^ermmaan libdm ioi^iliuffesta fjeinffk. 15 P:nä. „Wacha>n" päät'oimittaja>k>l on tois- Miiasi ryhlynyt toi>m.i?:asa Nrjö Ka- ta ja. — Waasan tormiseitsikko lakannut toimimasta. Maaisan tarwiseiisikko Tämän aS!ere«mme on aiheuttanut wa« katoa halumme lkiinmttää teidän huomio- torat* Yloffiin oilkeuden ja peruStuSlail» liSten »vapauHien periaatteisiin. MiiStä olisi onnett«mrudel>si. jos Menajan «nsi» maisen perustuslaillisen kansaneduSkun» nan «nsianäiisenä tekona olisi toisen !<m» sun perustuslaillisten okkeuHien tvähen- täminvn, joka 7an,sa. okloonpa että se ivä- kiluwultaan on pieni, on -niin läheisesti liittynyt Menäjän keisarikuntaan. Myös- kin olisi lse mielestämme suureksi suruksi, joS Me-nöKn Hallitus ymmärtäisi wää« rin uuden politiikkansa edut, ja halmeksisi tvähimmiäSsäkin mäaräAsä niitä myötä- tunnonosowl!sia, jotka on aiheuttanut Länsi-Euroipassa nykyisen dumnan p«- rustaminen. Lttakaa tvaStaan paiHattmna-t onnen- toimotulsed työllenne W«näjän kehity?- ftksi. (Seuraa sitten 43 par>lamenttn jasmen ja 24 lsenaattorin allekirjoitukset. Memarialin allekirjoittaneet edustasat Tuulithxrt wapaamic!lis«vn, katolilaiseen ja sosialistiseen pucssueesicn. Remcastlen kauppakamari» lausunto kuultu seuraatvasti: Hänen NHÄifyydelleen duuman puheen- pyysi «viime Z!askilvi'.skona jaetuista ^ n ' annvs?eliuyhtiön toUiurraoiiioto^fötaI' 1 « 3,000 mk., mutita nwtrai!s;o myönsi' ^öekin yffityinen. — Äsialline a-.noaAaan 1,000 mlk., senkm äänestyk. «uomin v^liiitiies-a a- c[: mc ^ bl>t<>n fi T' on tois:-tto irojÄttt StaM io5bo«t» «enflMj i«>-«i «-»»- mitä wmtwjgaet IMnMtd M- «m. ***** m--. 1 motto itxiMt». mmm»,,- 1.000 »4» ^ ««. Miksi oppositfiooui Poistui. t.'auantal pä!wän Ret>sh cn kirjoittanut p»äkirjoitM«n oppositsionin luopumi.seS« ta tuuman Suvinen valiokunnasta. Tal- ic.ifen menettelit n logillinen wäittäm.rt- tomhys käy selwi?» — lehden mieleSia — tvaAotunnan toisen istunnon selon- teoSta. Näissä kahdesta istunnossa cn nimittäin saatu tvacvuuS Deutrichin ia» ^.»idotulsen ttihta!sS:a. Suomen perus- tuslek! on HÄvitetch perusteitaan >nyZ» tt>!. Sen Zaikki osat otvat nyttemmin irr.illaan ja riippumat kei-sarikunnan lainsäodämnöllistcn laitosten mielilva!» leSta Suomessa oivat nyttemmin woi- t.iässä ei ainoastaan keisarikunnan lain- säädäntö. waan myöskin korkeimmassa hallinnollisessa jär>est!?kseSsa annrttatvat ukacsit, ja tviÄäpä siellä oivat tvoimaSsa taitt. «nnen julkaistu: lait. joitten lctilli» ^:uS on enemmän kuin epZiltäivä. Aaik- ki se. minkä w. 10<15 manisosti on kumon- n it laimvastavsena. palaa nyttemmin ta-» kiisin Suomeen: tvenäjäntieli, !vcnäläi- ncn wirkami-eskunta. wenAZinen wal» wonta kouluissa ja painotuotteiden alal- la — ckailkki tämä ^nlaa entistä suurem» niillä oikcuk>silla warustei:una ja paljo.? muuta lrsällsi. Meniläi^ten kulturtrcige» rien anäärättäMÄsi »'i ole jainyt ainoas» >aan jailkinen oikeus TuomcSia, «aan Asiallinen riita ettawa :n- tcblcu Pikku-uiitisia. — Perheuutisia. Kibloihia otvat men- N!>e> Karstulassa hra Morgan Schul» ;a ^lauttaa 'koko pittvSunnan. T.k:n 12 p:nä pldvtyssä TnM:lan-juhlasi.a ei septetti enöän esiintynyt, waitka cki ailkasemmlin sMlutunuj niin tetema-än. Voliuusio "taas puolestaan myönsi upurahtmsa ehdolla, että scPtettl teski- nrnfosta lähtien muosen eteenpäin awustaa 5orwaus>ta wasi>aQn isänmaal- lisiä juhbia Y^m. ja wn ai -scPtebti tätä ehtoa >oie täyttänyt, peräytynee wal- mu>swsm apurahan antamiseÄa..— — Mielisairas murhnnn.it toisen m:c- lisairaan. Liperin Ivoimaistalolla sa:« tui bämän k:n b p:nä surullinen tapaus kun mielisairas Juho Antti s»uittinen ■lo. toista miolisairasia Isak TailvaZta vuujakkaralla niin vaho.n päähän, että , Edward Grey 'lle. mutia ottc?n siitä on rep porMntaina kännillä Stolttpinin " . 4 . , . t ? tl f. i ^ ^ ... A iZl Y^..r (. 3 Suomen 7<mSsa. NeMvosto on tvakcttvas- ti siiä mieltä, että on ryhd»ttäwä kaik» kiin kansainwaMen etiketin sallimiin tei- menpiteisiin tämän muutol>'en mahdo»- lisuuden ohbäijscimiiseVsi, joka muutos, ku« t«n on syytä polätä, wlee wahingoitäa- maan Britannian etuja maansa, jossa Englannin kcnipipa on nopeasti ja menes» •fOffcHä kehittynyt, Muutoks'n elikäisemi- man M» neiti Bert?)a Sa hl st e in. Viriilinä ja Talkosia kes&piueroita, Pumpuli-alpakka alushameita. Kesähattuja, Kesäaakettia, aadekepsiä. Englantilaiaia ja kotimaisia pumpulikankaita, Villa- ja pumpulimusliiaeja, Pitsikaskaita — koristenauhoja. Leninkikanktita värillisiä ja mustaa, Verkoja uusi lähetys. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. fetsi, joka fjöitoJLiicäti waikut!aisi myös kin Sncmen.toollisuustoiminiaan. «iti. tehtaaichoitqjan 3- "3. Zahlsteinrn ja hänen tvaimonsa, syn?. Holmström, ty- tär. — PyrStötähdea saapuessa. Cbc.'e';u Halleyn pyrstötähti on herättänyt miiä suu-rirrta kauhua »venäläisissä talonpejis- sa. Arka-ngÄin kmavrnsmcnuSsi !an:e» kcwat tvlonpojat gävje^t^^c^n ruui,,«s» «revhonffa tvoidakseen kuolla rauhassa. — Useissa Potiloin on lakattu kaikesta työS» tä ja »vietetään Loista elämää, koska uskotaan, ettei dIe mitään mahooNsuutta «välttää yhteentörmäystä pyrstötähden ?anssa. — Suomen LiikemieZte» kauppa» opistosta saiwat P ^ZsiötodisiukZen !.k. 12 päiwänö tn. m. Jalmari! ©ii» fto KoÄi! Kmila Konginkankaas ta, IpaMa toiminimellä Her.nan Lindell Helsingis'?. ja ylioppilas Kaario Emil Wi.rr»nkÄski Kuopiosta, Paifka Kansalsis-Ojakc-Pankin pää' konttorissa HeliiNiZisjä. Kirjallisuutta. Edv. Baltzen M KaavUfceltt«« klrJa M , uksan kisleMA •oomantanat A a* »» Karimo. Knataataja C. J. B«rg» ■ t r S m, BairaiA. Sivaj» 200. Hinta aid" fcM p. Kirja aiatltu yli 600 kaariaraoka. y.a. raaeptiA aeki paljon nsaroja ja «opit erittäin hjTin kaikilla amtnnilla ja kaittt» jUla. 1790 1—1 Kansakoulua käynyt Poika otetaan oppiin nyt heti A. Fredrikson Osakeyhtiön hansikas- 1798 tehtaalle. i-i .sn pakotettu tvaati- Neivcastlen laiopipakainairin lausuntoon ^ mäen". Hbl:lle saapuneen iähkötiedon jätetch Englannin ulkominiZ:erille sir,'nukaan oli iokakuulaiöten johtaja v. An- — Stolypin morn". Hbl:lle Tartvanen jonkun tunnin kuluitva heitti hcnkensä. — Satvo. Mnualta Suomesta. Anders Ramsay. Suomen puolcöta. B?lgian senaatin ja parlamentin srlä Nemcastlen kauppakainarin memo- rialit saapuneet duumalle. Lauantain wenä>i?l!ic.s--. lehdissä on jul- haistuna kaksi duumalle saapunutta l.-.n- si-eiiropalaista m^moriaiia «tio:nen puo lesta, joista toi'?,'. owat allcfirjrirtaticct Belgian senaatin 24 senaattoria ja 9'cl. flian parlamentin <*"* jcijentä ja toisen ^ewcastlen kauppakamarin nenrtjDoron jäsenet. Belgian senaatit ja parlamentin memoriali kuuluu seuraatvasti: Tuuman kuimianaf.vvisclle plihcenjoh- tajalle ia tämän kokou!se!l tuilnianiir^ woisille jäsenille. I M« allcilirjoittaneet Bolg:an senaatin ^ ja parlamentin jäs-cnct haluamme miia tunmoit>talvim>min kiinnittyi teidän huo- '' miotqune siihon tiotoon, jo n la olemme saaneet »suurista muutoksista Menäjän ja Tuomen suuriruhtinaan maan waii'- Me onrnie tahdo sekautua asiaan mi^ sään tvihamivli.ses>sä tarf^tn {.sc-r.ja i.p. tva.pui Helsingissä on kokonaan aiheuttanut hailu saada wah katippalamavilN sihteeri ntr. Herbert Shaw -samalla lähettänyt Menäjän du il man puhcenjchtajalle. Englannin parlamentin jäsenten kirjel- mät julkaistut Lontoon suurimmissa lehdissä. ..Helsingin San «ma in" Lonto-on t!r- jeenwaiihtaja 'sähkötti perjantaina: „T« Times", „The Corning Post". „The Mornkig Leader" ja «The Daily Chronicle" julkaisiivat tän<» aamuna uu- iisosastoissaan parlammiin jäsenten me- nicrialit Suomc-n kisymykseslä Alei>se<n mielipiteen huomio täällä kiin-- thy päilvä päkvältä tncinmän Sucntcn kysymykseen. Samallaisia kirjelmiä tuloösa SaksaSta, Hollannista ja Belgiasta. Vorwärts feibu: Taksan waltio- po!wäin Mvelyhalliss^ kiertää parasta:- kaa Menäjän Ivaltakunnan duumalle ase- tettatvaksi aiottu anomus Suomen pc- rustuslMen pAÄesta Anomus, jonka jo otvat allekirjoittaneet uieimm^t edisty?- mieliset qa sosialid^mzkcaiise? edustajat, kchdistuu lZuomen »ikcuksien sortiv. waZ- taan, jonka tvallanp!täjät Wenäj-illä oivat aikeessa panna toiitneeru «e nojautuu aksan. Englannin, Ranskan ja jollan- m n etctvlMPien oikeu^opp!ticiv.'.i lausun- töihin Surimen pe>rii>stuÄla5icn loukkaa' Venäjältä. — „Nowaja Rusj" lakannut ilmeZ- tyniästä. „Nv<!va.ja NuSsiösa" ilmoir. taa lehden juMGja A. A. Sulvorin, että lehti laikkaa ilmesltMäsbi, taaskin t«tloudellisMa> syisiä. Lehn. an tahto- n ui olla Puoilu«?don radikaalinen lehti. Tuomen ^Mi^essä on lehii anLaras- n Vastustarntt hallitus-ta ja natsiona. lisieja. Lehti pitää ansionaan, että ^xillion «mi<a!?iuubett wark<va^ on pal jastettu ia että omus:oiminta-<late on wiime aiikoiina edisiyny^. Eilen flk> 4 kuoloinaan ltivjailjja Anders Nanisay. Vainajv synl<p. Wiipur!sia w. 1832. Isä oli sckaneuwos ja senaatiori Carl Auoust Rclmsay. ZMoinaau loimi An- ders Ramsay tehtaan«n^tajalia ja inuNv^jeli-jaiÄ, ku>nnes epäsuoluisat l-i.'eolor paikctruvat häne.- lmxvaitta- inc an iehioansa ja moaritansa Ivelkojil- teen. Silismimm peirusn hän Helsin- kiin HiotÄchden rannalle höyryjähän, jcnka 'hänen "fit -tcnfin läylyi iuoivut- töj toisiin käsiin. Tämän jäl>keen oles- teli hän pitemmän ai^«t Pietarissa. Tu!lho?macha ja Pariisicia. W. 1964 a'.c-lli »vainaja 72-wuotit>ana kirjailija- toimeiisa, >jonka tulokjcna oli 8-ni:ei- hc.i muue.itvttiöKo» „Frän varnaär l'll silfmerhär", :..is:ä juo!n<n>kiclellä- tm on Pari osaa käännelty nimellä ^Muistrja lapsen ja hopeahapsen". Alkuöi^llä ^ai tämä muistelmateos, ^lla on <uwvikas merrnys ajan ku- iraukfena, hy.viir.ia Uijan lukijakun- mattcmuudesta. •'lnonuij tosin tunniis- taa, «ttä tämä cysia on Meiiajän jiiämcn ^p^Markkulailsia pikkupoikna päätu Hiljat ,= fn asia ja Saksan ivaltiop^iväin jäsenet se-!w'n ^tyä tu-liluikun ttalu.istami.se^ ?Iitäwät minennmaan, että he e:wät »»^»!As«n fci>«n ampumiseen soitimel. ta. Miuuan poikanen lötvi isänsä ina* lucna, joka olisi lausuuu:, että Hannus on pakotettu tvaanmaan, että Suomen koekeiva^ lakiehdotus hyiväksyiään ilman ^uuromlpia mvuutoku?. — Kettunen ctf.-ittla etsimäösii. Mäki tupalainen Tobias Kettunen Heinä» '.okden pitäjän Mihrarin kiläsia on ano» nu: kenraali>kuivcrnööri>ltä. etta tänä lyhtyisi toimenptreifiii' hänen oikeutensa tuiNvamisekkst He'uä>ve'):n kutinan polii- siu!.cnomaisia wa5:aan, koska niimä mu» ka !.N>at asiattomcöii ryöstäneet fennclra lebmän, ivailla hän omasta mielestään ei ole kenellekään '.velkaa. Jo wiime lok^ki.i-S-a oli mainittu Ket» tunr.t tvolvttonu;- samassa asias>a prcfii» raa:iirille ja walituk'censa u» Icamman eri hci.kiiäu nimellä n^irubte- tun tt.i>istuksea '?La!:ti,!ses!aan kanteli !^in m.m. Mikkelin läänin kuireir.öölin- irirastoa siitä, ett.n läntä, kuten sanat kuulmvat, »ole köyhälistölle apuna ja iullenee »vastustaa Hänen 9)»häisyyttään Kenraalikuwcrnööiiä ja suomen ienaat- ^'.a". Saatuaan asianoivaiste^ syytetty- jrn selitykset ka-ssi prokuraattori, cttei iva,!tuS antanut aihetta mihinkään toi» mcnpiteesoen. M !>N lst^ri n e uwosi on puheenjohta Kenraalikuwernö')r'. on lähettänyt asia» jan lclkie^ooms, mikä ei suurestikaan kirjat Mikkelin läänin kulvernöörinni- poikkea Harilonowin komidecui ehdo- raatoon tarpeellisiin toim-nptt^isiiu rvh- luVu^to, sisäliää, että Suomen suuri- t>,mistä »varten, »oaatien samalla tie.'ra rMiincrskuMaa koskewat lait ja asetuk- set säädetään seuraat'oa>lla :awalla: 1) yleisen lcimsäädännön määrää- Laomal. l k. < a. SO mm. Jyväskylän kunnan Kunnallislautakunnalle. Ban jobdoata, attk olatta Ta kottanaat nuoreen kokemattomaan eaimiebeanna pa kottamilla b&net hyTlksymUB Haapakoa- ken silta-arakan kalliimman tarjook^an teh neelle kirvesmiebella, vaikkakin tarjolla rli tosi-ammattimieben tarjoaa, paljon^kob- taolliaam L Pyydtn, etu ilmoitetta aadea haatokaupcn, ja aitt annen annatta lailli- aen ajan kulnasaa pöytik rjan ottaen me nettelyltänne, etta milia pernsteeUa tah- imatta yhteiBia varoja, mak amaUa 2,0.0 marktn t^htkvtst4 yli 8,000 markkaa. 1795 Vahinkoa kärsinyt i -1 Maltakiliniaiilainsiiä- (Sorfca). Mitä lakiehdotus sisältää? toirrenpiteisiin ryhiiiinisen !uloksi?:a. — Pikkupojat pyssynreoSsa. Jouk>ko toalimo metsään. Suureen tuoreeseen puupöM)yn kairattiin pyssynpiiöun mit tainen rei?ä ia paivsu rautalanka aset-ct- ti>n keskelle ampumamjän wal.iniZtajak- si. Eräältä sysipirtUtä löydettiin sysii ja min saatvin »valimo kuntoon. Äsriet- tiin fulatusaineet tulelle, meÄink'romu > juoksi jo ftfHrnä padassa. 2id;) : n nif?» tar! femenji pojat kaatamaan onicen pysst)walimoon. Pian olikin monta kättä padankarimissa fimni, fiS^oe*t»in ylös ; fovmOe ja molskaittett-iin sulate lsj^ään, yhden pitäessä p!nlplpu-su?aa keskellä ^or- ^ mua. Mutta samassa tapahtui iellais- ! t.i. zota pojat eisvät innoissaan olleetkaan tvistetuklsi MÄvällised suhteet meidän hekään tahdo sekaantua nä-hin asioihin. • • ... .. , . ' . 1 . ... . 3 « im t. f ifiifÄ °«cä rastoista m>nft>n suuria mc>in!:nauleia maamme >a Menaian ,ek>a ,en edusia- ^u^ "'Ua yuoiimai.a taannjnu. jjc- > ! ' jien kanssa. I näjän duuman piidlcen, niin tapahtuu 1 J |[^ en ^ aa !f. laittaa oucm vysiy- Näin ollen me rohkeneniinic hucmaut- tämä siinä rehelli.ses'ä watau>niu?iscHsa. taa. että aitvan äÄettäin julkaiötuSta että tämä odistä-ä hyivien iväUen r.'ah- Ei»rcpan sa meidän iiänmaamme huo- tviStamista ja lusittamista Saksan ja mattujen ljuristien, kuten Fryn, Polio- Wenäsän kansan eduZ?ajaia mäliilä. E- ctin. Westlaken, Aii>sc-hiitzm, vc»n Barin, diistajat ^lai>i?u>wat touoonniksenaan että de Lopradelm, Michoudin ja ^ysin !au- ?ötnäjän kansan edustajat päättä>oä/>ti sunnoista !äy seltville. «-itä Porivoon »al- tuleivat astumaan Suoman ivapaudzn tio;<rilvillä neljän f a a tn; n uskollisuuden- ) a oikeuksien puolustajiksi. a>aki tehtiin »vasta sen jä.lfcr.n lun kci- 1 Samallaisia tieoja jano? Är-rmärtS t:i- sari oli antanut lu.pawlsensa. jonka mu- leiran Lontoosta. m se r da m i S t a kaan Suomelle säilytettiin ivavauielnsa >a B rii sse l is t ä. kaikissa -sen Mhsissä asioissa Suomi j , ^ korotettiin fartia.Eun.t.ion jottkkoon c:fä sitä j Englann.n sanomalehd.sti» Suomen liitetty »voitettuna maakuntana eikä sille ^ op.^ta. annettu et»oikeu,!>siaan ainoastaan ivaii- ^ ^ ^ aikaisesti mainittua hetkcä marten. Suo- ^ ..Helsingin 'Äinrtotnain mi tunnustettii-n itjcihattinnoKiicMi cli» jcenivaihtaija sähkötti laut.n.aina. miktöksi, joka .vapaasta tahdostaan oli T i m e s kirjoittaa tänään .aa,a.Zt. we. Iiittyni>t siÄvcrecni>ecn waltioon, joka tä- sälöiseltä taholta Suomea kohtaan mä n peruNo»ll« ptoutm pitmmidn kun- riftflttcjcn toitmenipiteibe.i KiumrttiMa. niacsa Suomen iijenäisyyltä. t —M orning Post tekee fclfcc «suo- Perustuslain 'käytäntöönoltaniinen men eduskunnan istunnoc-ta-. jo^sa wal- Menäjällä ei ole wom.it> saada aikaan takiinnanlai^MdäntökvisYmyslä ^ . ;w . . _ . muutosta Tulinen aisemassa, ivaan päin tiin. — The Daily 'JI c.« 3 sisäliä-Z ^ ^ ja ru fy, mmoja. Kic ou o^i^el, W<'.t.vM>>iuud 't ja io:niin «an. Se eMvä maanvme tfrmpkn mastoin on wuit«°aa> että poiiitti:cn ;p<m*rt»an ar«fWin. ^ immiticca ^ mu^7m"ll« - '^^hcnwi 'U«n järMys Suomessa; k) MiMtuN' - - — • parlamentin .jaicnicn kirie!lmas>i duu» tulleen Iia imimtamiU« wn paycnlp» Ctuittl ttmtmictl poikkeus- malle e>itetttM mielipiteita, Lontoon kir- mässä järjes^tsessä, «mikäli ne eimät koske lMno:naa>n maa>n sisäisiä asioi ia; ja 2) -erityisen lainsäädännön määrää- mässä ljörjeslylsesiä, mikäli ne koske- Jrait ylsrnomoan ma.'» 'isäisiä osio iia. Suomen sisäisen hallinnon perusteet muutelaan ja säädorään iMftssä iain- säädäntöjänjeslyksessä Hänen Majes- ieellinsa alotteesta!. Pa-.rsi niitä lökeja ja asetuksia, joi- den nroilmus jo ennen on „ulo:etiu" Suomeen, määräiään yleisessä lainsää- däniöjärjeslykscIsä: 1) Suomen osanoiio .v^iakunnan- m>moi>hin sekä siihen 'iarpeellistcn rasi- susien, moitsuj-en ja «iverojen jäälämi- •nen; 2) Suunnon wäesiön a>e:oelir<i- liisuuden Mä ml>ö!>tin muiden smila-- tarpena tarko>:.ttailv:ien mcuvollisuuk- sien isuoril:a>m:nen', 3) sellaisien Suo- imussa asmva^in Menäjän alamaisten oi- Vuokrattavaa» 1 p. kee&kauta kamari ja keittiö TaulumielliL M. SUO. 1796 1-1 Puutarhakeinuja voidaan vielä toimittaa muutamia. Jouduttakaa tilaustanne. Mallikei- ou nähtävänä. Kuvia hintoineen lähet -tään postivapa 8ti. K-S. Maanviljelys-Konekauppa 0. Y. 1V71 1—i ottaiiectla&fu^irt)a.Smi ,m ;t sulate | >f C u'ort, M ka einväl ole Suomen kcn!a- iakt> mcnan pmm 'Ma ;.i »iivtoirtu. 4) , ftdfflrifimna . n .^u.uen o- tulema sikuna korkeuteen, . ^omivVtckMen tuomioiden, pää- heitti wailimon za ahkerat ,ep°t ^ ^ määräisien ja .viranoinaiS- k°on u.chwt.aen jeffa haaral.- iuwa ]d& ^,ös siellä teh- mc talli Onn«ksr e: »valimon tyo- - . .... »väestä kukaan loukkaantunut '?uol<-tia- el- ä-Z palo- tijj-cn sopimuslen ja asiokirjain imsicin- .Jipiahs f Ä ; ivy.»;» töönpano Suomosfa: 5) ficijorifttn- ' ^ 1 ^b^aZin ioi.io^t<en ja MiranomaiS- i^ieLsfunnallircJAie.n eläinää kokonaisen ihinisijön lMiesja. Allmetsänhoitajaln kokous. Äietjäntvartijatorpat päätelti) muuttaa virkataloiksi. ' järjestyksen niaihdos SSBencuijllä on omi aan tval^loititamaan ja säilyttynään Tuo- melle kuuluiivan aiscman. Jvs Menäljän 'korkeammat edu: tixia- tiirat yleisen <järjc?>tyksen määräämistä niiden kt/symiesten jä^jcstämiselii. jotka kosleivat Suomea ja MenäM. niin Suo- men ediivkimualle kuulluu oikeus määrä- tä. mitkä M>myksct oivat seilaili a. sen järjestelmän mutaan, joka hyiväksytinn sillä hetkellä, kun Suomi yht>is:e:tiin Wc- näjään, tai antaa suostu.mu.k!se.n^a scllai- sen eritoisen «laitoksen perusiamisecn — seMsaunaan. — S.S. 1'ten sääläminen Siloinen rikos- >a oi- — Tahtoo hienostua. Snellmanin päi- leudeii!käl)Nii°-laeista! 7) w«uialunna!- Mielenilmaisu Suomen luotsilaitoksen kunniasi 0N eräs pääkaupunkilainen 'lisien etujen ,:uM>a«minen kaMNiva- Wenäläistyttämishankkcidcn johdosta/ naikkonen. Ilma jlekk» ottanut nimekseen lisausctsiaAsa', 8) julkil>ia kctoutUil. iih- Ilm. Bröijer Näyttää kun :äsjäk:n di>?iiMö ja Vii>ttc«'a toz«k«vai määrayk- toHtoisi hursti palttiuoitua. Lontoosta, ioufof. 17 p:nä: «Times" ilmoittca, eriä Cardiffin Iailvanl0m'i>stajain yhdisiylfen pulhcen- jc!h:«aja Mc«rel on yhdisiyksen Puolesta kääntynyt?i.vjeellisesti sir Greyn puo- lettt huclmaukoen, »ttä Vonäjän halli Suomen!kruumuirvuis:ojen ylunet- säichoÄajien yi mei^hallilulsen jäsen» un °kako«uÄiessa keskus:el!iiin m. m. .nlelsännxAlijctlorppie.t uudcll<cn jör^ jcslämiiseslä. Kyst>mylsen alusia ja in«etiäneutvos T. lannalla, että walrion ine>sänwarriij<MnPat Nii-rkaialoikji Pirkan ikeÄusielun jäl-keen ipääi . .. - t x f t~ ka «uomell« oivat annetut moiiilukuiören ; T * ... . . .... ja lunaöma waU.olle virkataloik,, keisarilrrpausten mukaan, niin ettei Suo- Morel pyytaa ryhtymään t.'i.menpitei- taitt: jellaffet tÄat. jotta eiwät wielä mtn Sansalla oW syytä valittaa, että siin laimam omistÄjain etujen smje- cie lunastctlÄ. , Istn perustuslakeja tm loukattu. IfeiniJfeffL .. — Kun ylpeä ja myrkzklifen sanoma- set'. 9) Ä>eisar?tu»n«an muissa o,,ssa perus:etiujen chiiöiÄen ja kauppaseu- rain oikeudet ja toiminnan järjestys lehtimies hakee itselleen uutta paikkaa, Suomeslsai 10) Suomen pamoiomta ttkee hän samoin kuin ..Mo^an" toimi- koskeloa lai!iiIsäÄ>äi».tö sc^kä ulkoinaisten tuksesta erÄirjan ottanut (?) toimittaja Ipainolmo^ieiden maahantuonli; 11) Hi Räitsänen, joka leipoa tällaisen il:nt'i. Maasan' ja .U. ijoi'ika telhtötvänä tulee olemaan yleisival- ailkeet muodostaa .Mtxlleen ^ksm ja julkaisee s'n „ tajunnallisten asiain määrä iminen. Suomen lku!0>lsAciit'0s ja alistaa se ^'>c- e^si ^ fiiiöinioötT ttnooiiluhti^tcn iton* . r , . « a , ^ «SloImöStt . y ta * n . yuonno«m nä än amivalivevttckunnan :arkasw?sM Iur .r in to( , rt0ön - .... .. ... i unnttxr«lnen mfeubcn öuftMucenun Ja J .. ...... . .. .... lurspn (partocua oil. -v> e i f c I oli yllla; tfcbcmieötm lausunnot me laitfitmmc sen alle tullee 5alysmmoSla 'Mertchcmaan fanomoleihen i o: lrion Pitäisi järjesiöä' toin>omutk'on, että jos duumalle on jä« Suomen ^rannikon luoisipakvelutjen luaa allekivjoManut. Kolmasti tviikoSsa il>mestywän, kon van. suomenmieli- m i * ta j a l f i ha- Loppupalkaksi pyy- noussut waikuttaw,ran asemaan. Maaisassa toukokuun 10 pnä I9i0. 5 j. ZtäisäN e N. ^ sanontalehtimiel". Tuo MM la K«ei!sar?luniuin muiden poittakumien »välkset suhieet mllialai- la; 1^) kauPpa«- ja teolliuusinerkkien jo -kaulppaoikeuksien se^kä kirjailijoin ja taireilijain oiniÄusoikeuden suojaa- mi nen Suomessa: 13) Suomen raha- järjestelmä; 14^ pos.ti°, relefoni-. ilma- purjehdus ja selvkaltaisel^i,hdiisk?ken- teen lajit Suoiiniessa'. 15) Suomen raib- taliet iwa>ltakunnaiq>uollus>tukseen ^kä Suomen ja keisarikunnin mu'.den osien dväli^een yhdliMiZkenteeseen ynnä /ansai-lUvAiiicvn Ikikenteescen nähden; rautaticnsähkölennätm; 16) kauppa- merenkulku Suoinessa; 17) ulkomaa- laisten oikeudet Suomessa. ^ieisen ilainsäädännön määräämä järiesiyK" meiiuiser ehdoiulljessa sitä. eitä ldii. säadieitäisiin Venäjän perus» iuÄakien mukaan kei^arLunnassa nou- daltitawassa järjesrylsessä, joko wal« takunnanduuimon ja ivavakunnanneu- moston 'kauna lailka toisissa asioissa totonaan hallinnollisia tielä menä- läis-icn wirkaiiwnlaiA tvalmisnelemana. Su««>men eduskunnalta pyydettäisiin ai» ncvÄaan lausumloa. sellaisissa asioissa, joita mIyään ku>U.uwas eduskunnan loimimaan. Ssllaisessa järjesizkjesjä iuiifi siis idfia säädeiläwä!si edellä lue» -iellusla> suuresta joukosca mitä lär» teimpiä Su-omen asioita. Ln waikea saada täi>irä jelmää siitä, mitä osioita tälliä liuenelo oikein fäsiitää. sillä sen määräylsei cwm epäselvät >a häuiärä:. Niiden mukaan esim. myös.in Suo» i men eduskunnan to'.ini«waltaati kuulu- wat aisiai <^1-w:oan duuman ja walia- kuiincn.neulVoÄon harki.lloevaksl. Mut- ^ ia lu>e: iholla ei de m n ään merkimslä, loska ^00'ii.i.^.n mutaan luon luriie» lon muuitioininen ja täl>de:lläminen on lioimcenpanltaiioa ..t^leisessä lalinsäädän- löjärjes.y^sessä", si.s siien, eiiä slilä torketnlaaiil liMään Suomen edus» kunnan lausuntoa. Lisä>kst määrää la- ki<'hdolus, eiiä „Su«Zmen hallinnon si» sallisen järiesnIlsen «Lkuperusteet sää- deiään ja mumo:aan ijieisessä tain» säädäniöjärjes.yisessä Hänen Keisari!» li-en Maie^-0ec>liilliso alotteesta". Aksi» nään tämän pykä.än sautta järkytettäi- siin Suomen koko ivakliosäännön Dc- ru^ieet. Sv sisäliäisi sen, eitä ?uo- men koko oiieus ilsehallimoon saaiei» :ai«siin. ilman Suomen eduskunnan iucs:u>:nusla. supisiaa kuinka pienelst lahonsa .iai 'kokonaan poistaa. Mut-a ni^söiin «yksinomaan sislii- sicsä cisioie-sa", joista mcchdolliies-ii e!>- driuksen mutett lakia sääoeiääu „e:i- -in-iieii ia uiääöäimön". s.o. Suomen pcrusiti^liakicn määrääln.isjä järjestyi s>'eiä, olisi menäläisillä ivaiuvclimillä laaja t^.misutua, kosla „yleiscsiä jar» je-i»ksessä" onneiul lair ja o'erukitl nieslään 'uinioatoat laitti »erilyise-sä iäijesiyls<4sä" anneuujon Suomen la- ki«.n jo aseiusi^n määräylse:, jc:ka ei- wät ole niiden miiteinn. Nykyisen lainsäädäntöoikeulensa u» jren tarjotaan ehooiuksessa Suomen kansalle eduskimiaoiikeulta iv alia k un- -lic-in-cuim^lie^'0 so duumassa. Edus- futua <wa>uisoe yyMväfsi ivuodeksi yh- 'den jäsenm lvalt^kunnanneumcstoen, vi!aris:-o ja aa.eli nxrkiisee kaksi iva Iit- lsijamiestä ottamacn osaa ivalialunnan aateliton Ic^ousten waUakuiinanne>u- Mostotvaoileiihin; yliopiston konsistori tvalitsee niinikään kaksi wa.i:stjamiestä