1910 k>I:o 63 Norskin 1910 1^1:0 63 Luorskins KMmi s B Lurui Levti Hz«Ue« Kantaa ja Kristiinan- Katujen Häntäpäätä K>äck»töxa«Mia L^z V u, kolmas owi KriStiinankadnn kalna?» »^htiea Läntisellä Rantakadulla. KuHsNmet: Ilmoitus» ja Tilauskonttori (8 a^».—7 ich.) . . . . 84 Toimisto (10—12 aH. ja S—7 iH.) 14 41 KaSsakonttori 7 46 Kirjapaino ja faktori ... 2S Toim.johtaja S SI Hikmshwilat: Turvtsa PoStll. Koko wuod. ... S:— 4: — Psoli , ... l!60 S: — «elj. .... —tS0 1:20 Jrto»aisnumerot s p. Hlmottusten hinnat: Teksti» edellä 9 p. »Mimetri. Teksti» jäleStl 7 p. . Vähi» ilmoitushinta KO p. AastaskjeSta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Hurml Hehkeä peuraa ilmaiseksi kmckcmstttabr Suomi kuvalehti kassalle. Hnrml chetztt kkaeityy kolmesti viikossa, «kait- ttw tiiStaisi», torStaisi, ja la», ostaisi» aamulla. Lehti kauuetaa» Turussa maksutta kuuki» tilaaja» kotiin. Hurun Leöden Snn^ai-i ^»»-«.84. Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoitus- kuvia. Blstaa taikka tätä koskevia tarvit tavia tietoja. Ote almanakasta. TorStai. kesäk. 2 P.: veudla. Perjautai, kesäk. S p.: Wiola» Sää-olot Turussa. ToiSPäitvLuS tiistai»». ^äntpömiärä: korkein 13, alin »j- 4. Ilmaa suhteellinen koSteuS SS ^ suunta: Liot uea. Auriukt. on paiStauut: St. — m. Elle» keSNwtttto«a. Lämpömäärä i korkein -s- 11, alin 1. Ilman suhteellinen koStenS: 71 -/«- Tuulen suunta: Lounainen. Aurinko o» paistanut'. — t. 40 m. Lurun cevt! sisältää täaää» m. m. seuraavat kirjoi tukset: Hdubkaata anoo. Johtava kir joitus. Hdaskunta. S»o«e» puolesta. Lontoo» so- sialiStikokouS. Saari s-ks-laiue» rautakunta »ierailemassa Saomessa. Aamala »eri »iytel«t Aekfin- gissi. Murha ja itsemurha. HkkeusmurHa MeakjillS. Syy. tö» mieS tuomittu kuolemaa» ja hirtetty. Fietoja »ansan «erkkipSivistS. Kesäkuu. Zfreivi Furust. Kirj. Jukka. Auvia: Robert Kock. —Teltfoni- johtolankaa laSketaaa Eoglaauin ka- »aliin. A. Y. m. TSysi-iStnnto toukok. SS p:nä. Tämä klo 11 aH. alkanut iStuuto keskeytettiin — uiiukui» viime uume rossa kerrottiin — klo 4 i.p. jatketta vaksi klo 6:!ta. Klo S jälkeen käsiteltiin seuraavat asiat: Suomea peruStvSlakie» voimassa pitämi»e». Ainoaa» käsittelyyn otettiin perustus lakivaliokunnan mietintö uuco 2 Suo men perustuslakien voimassa pitämistä tarkattavien anomuSehdotusten johdosta sekä mietintöä seuraavat 3 liitettä Sosialidemokraattien vastalause hy lättiin kohta kohdalta toiStakymmeaen äänen enemmistöllä. PeruStuSlakivaliokuuaoa mietintö liit teineen tuli siiS hyväksytyksi eduSkuuuau päätökseksi. Lnotsilaitokse» veaäläiS- tyttämiae». Muoaa» käsittelyyn otettiin perustus lakivaliokunnan mietintö n:o 3 Suo mea lnotsilaitoksen aiotun uudeStaaa- järjeStämisen sillensä jättämistä tarkot- tavien anomnSehdotuSteu johdosta. Se hyväksyttiin yksimielisesti. Eduskunta siis päätti anoa, että eh dotus Suomea lnotsilaitokjen muodosta misesta veuäläisekfi laitokseksi saisi pe- rnSt»Slai»waStaise»a ja muatenkia tur miollisena raueta. Kertoma» waltiowa»aia tilaSta «. 1S08. PäivälliSlomaa alkaiSsa katkaistua valtiovarain valiok. mietinnön «o 12 ainoaa käsittelyä ryhdyttiin jatkamaan. Ottii» »yt mietiunössä yliopistoa kie lioloja koskevassa osassa. Siitä syutyi vieläkin pitkä keskustelu. Ed. Varvikko kaanatti mie tintöä. Ed. Granfelt katsoi mietiuuv» kannattaja'n käsittänee» yliopiston teh tävät väärin; opetuskielellä on siinä pieni merkitys. Ja ruotsinkielellä ou suuri merkitys varsiakin lainopillisessa tiedekunnassa; siitä on m. m. Jaakko Forsman- ia I. N. Lang-vainaja huo mattavaa lansuuuo» antanut, llsetde» kielten taitoa pidetään muissa maissa hyväuä seik.aua. Joka ei opi useita kieliä, se «oi huoleti opintien jättää. Ed. E. S. Arjö-KoSkiae» an toi valiokunnalle tnauuStuksensa tästä mietinuön kohdasta. — Piti vahiogo!- lisena sen, että meillä on vain ykst yli opisto, eikä kilpailua ole olemassa, kuiu myöskin se», että yliopiston opettajia käytetään liian monissa muissa toimissa, joten tieteelliueu elämä kärsii. VieraS o» yliopistoa opettajistoa svuriu osa kansallisille suomalaisille ihanteillemme. Nykyaikainen asiain tila ei ole yliopis toa korkeaa tehtävän mukaiueu. Ed. Asehan puolusti nykyisiä oloja ja väitteli ed. Kairamoa vaStaau, ettei suinkaan suomalaisia tiedemies alkuja sorreta. Valitti, että agitatsiouia oa yliopistoa vastaan haritettu ja kyl vetty vihaa^ Aliopisto» pitäisi olla maan sydän, mistä terve veri virtaisi etaisimp linkin maan osiin. Ed Nordlund, Sundblom ja A. NeovinS ehdottivat mietin nön seu kohdan poistamista, missä val tion lainansliikkeestä puhuttaessa, ehdo tetaan lcusuutoa S. H. O. A:» laivo jen III luok. oloista. Tästäkin kohdasta virisi aika vilkas keskustelu. Lopulta mietiuuöu tämä osa kuiten kin hyväksyttiin. Tultiin sitten mietinnön siihen osaan, joka koski valtioa lainauSliikettä. Sii täkin syntyi vilkas keskustelu. Lopulta mietintö tässäkin kohdassa muuttamatta hyväksyttiin. Virkamiesasia. Ainoaa» käsittelyyn otettiin virka- miesolojea tutkimista ja uiissä vallitse- wain epäkohtain poistamista tarkoitta vat aaomusehdotukset. Ed. Nuorteva ja Järviuen ehdottivat, että mietintö pantaisiin pöy dälle seuraavaan istuntoon. Ehdotus hyväkiyttii». Kun vielä oli suoritettu muutamia pöydälle pauoja, päättyi iStunio klo 3 yöllä. ! I Ulosottolain eräide» koh tien mvattamiae». Keskustelutta päätettiin pysyä toisessa käsittelyssä tehdyssä päätöksessä tämä» lain 4 luv. 5, 6 ja 7 pykälien sekä sauitun lain voimaanpanosta annetuu asetuksen 27 pykälän muuttamisesta. Virkamiesasia. Ainoaan jatkokäsittelyyn esitettiin tvir» kamiesafiainvaliokuuuan mietintö virka» miesolojea tutkimista ja uiissä vallit- sevieu epäkohtien poistamista tarkatta vien auomuSehdotuSteu johdosta. Hyvä joukko toistakymmentä Puhujaa käytti tilaisuutta hyiväkseeu esittääkseen mielipiteitään verraten harvalakaisell» kuulijakuuualle. Keskustelu päätettiiu klo 5,15 aa mulla. ÄäaeStyS asiassa päätettiiu toi» mittaa maauantaina. Istunto päättyi klo 5,17 aamulla. Kuvamme tässä esittää telesoui- eli puhelia-laugaa asettamista mereen, jota työtä poraillaan suoritetaan Dove- Englannin rannikolla Kap Grineziin RauSkau rannikolla. Kuu tämä puhelinjohto valmistuu, voidaan puhella Pa risi» ja Suurbritanuiau eri kaupunkien väliä, aina Skotlauuin suurimpiin kaupunkeihin Glasgoviin, Edinburghiin ja Aber deeniin asti. riSta Täysi istunto toukok. 27 p :nä. Istunto alkoi klo 7 iH. — Puhetta johti puhemies Sviuhufvud. Seuraavat asiat käsiteltiin: L e i m a s a o S t» a t a. Kolmaatee» käsittelyyn otettiin kysy mys leimasuoStnnaaSta. Alnksi päätti ednSkunta asiassa toi mittaa lippnääneStyksea, joka V. An mukaan vaadittiin se» »»oksi, että toi sessa käsittelyssä, kuten tiedetään, oli päätetty osittain korotettu leimavero. Eaae» äänestystä päätettiiu, että ellet äänestyksessä korotusta kaunata V» aa- »etnistä äänistä palautetaan asia W. An mukaan takaisia valtiovarain va liokuntaan, jotta valiokunta saisi asiassa tehdä uudeu ehdotuksen. Ed. Kellosalmi ja Airola ehdottivat koko asetusehdotuksen hylät- Ed. Tanner ilmoitti äänestävänsä asetusehdotuksen puolesta ja saaoi. että tehty korotus oa siksi vähäpätöinen, ettei siitä kannata nyt ryhtyä väittelemääu. Muutosten tekoa aielu.jeea ei ajan tä- päryydea vuoksi enää» ehditä toimittaa kulienkaan. Äänestyksessä annettiin 147 .jaa" ja 33 ,ei"-ääiuä. Asetusehdotus oli siis hyväksytty. Valiokunta oli ehdottanut, ettäeduS- kunta arvioisi leimaverosta v. 1311 saatavan tulon 3,200 000 uukfi. Mutta ed. Arajärven ehdotuksesta alensi eduskunta sen summan 2,500,000 «uksi. KulkulaitosrahaSto. Kolmauteeu käsittelyyn otettiin arm. esitys kulkulaitosrahastosta vuodeksi 1911. Tässä esityksessä ehditettiin, että kulkulaitosrahaston vahvistamiseksi, ul komaisia rahamarkkinoita käyttämällä, otettaisiin kuoletuslaiua enintäin neljän ja puoleu prosentin korkokantaa vaStaan ja uimellismäärältään niin suuri, että se vastaa 56 vuodeu ajaksi vahvis tettua 1,400,000 markau vuotuis maksua. Valtiovarainvaliokunnan ja suureu valiokunnan ehdotusten mukaisesti hyl käsi eduskunta tämän ehdotuksen. Mutta mietilluössä ehdotettu seuraava ehdotus kulkulaitosrahaStou meno- ja tulosääauöksi v. 1911 hyväksyt tiin: Tulot: SSSstS vuodelta 1910 8,100 000: —, valtionrautateiden kokonaistulo 44,0tX ),(X)t): —, ojims vähittäismyynti- ja annisleluyh- tiöiden nettomoitosta sekä palomiinarahoista 12.870000: —, korkoja 200,000: —, siirto toaltionrahastosta kormaukseksi postinkuljetuk- sesta 1,000,000: —. Summa Smk. 66.170,000: Menot: Maltionrantateiden mäkinainen menoMntö 37.S00.000: —, eläkkeet ja eri- näijet määrärahat 520 tnh,, waltwlainain «notnismaljllt sekä promisionit ja kulut 8,484000: —, korko laamannikäräjöjyivära- hastolle 154,160: —, korlo maltiorahastolle 105,0M —. Yhteensä 8,743,160: —. Määrärahat: Uutjsrakennustöihin wal mulla radoilla, armiolta 3,969.464: —, liik kuman kaluston lisäämiseen, armiolta 325 000: —, valtionrautateiden hallintotalon »valmiiksi rakentamiseen maltiorahastosta annetun etu maksun kormaamiscen 267,600: —, lisää Sa vonlinnan—Eliseumaaran radan tvalmiitsi- rakentamiseen 130 000: —. Joensuun—Nur meksen ratarakennutjeen 1 760.000: —, Sei näjoen—Kristiina»—Kasi isen ratarakennuk- seen 7 000 000: —. rautotielutkimutsiin 50,000: — ja ylijäämä 5,904,776: —. Summa Smk. 56,170.000: —. Myöskin hyväksyttii» valiokunnan huomautus» että oa aiva» välttämätöntä viipy- mättä ryhtyä kaikkii» tarpeellisiia val- miSteluihiu rautatierakeauuSten keskey tymätöntä jatkamista varten; ynnä ehdowS, että kulkulaitosrahaston v. IS 11 budjett» wlopuolelle, siirtoua valtioa- rahastoSta korvaukseksi postia kuljetuk sesta, merkitää» 1,000,000 mk. Huutoäänestyksellä hylättiin lm vas talauseen ehdotus, että arm. esityksen mukaa» 899,354 mka» suuruiaeu meuo- erä liitettäisiin budjetin me»op»olelle. 2:» vastalauseen ehdotuksen määrä rahoista Riihimäen asemapiha» laajen tamiseksi ja hiedanottopaikaa lunastami seksi Härmän asemaa luota sekä korote tun määrärahaa myöntämisestä Seinä- joeu—Kristiinan—Kaskisten rataa var ten hylättiin, mntta samaa vaStalaa- sees ehdotus että eduSkuuta hylkäisi määrärahaa 90,000 mk. ravintola vauuujeu haukkimiseksi Turun-Helsingia rataosalle, hyväksyttiin 115 ääaellä 72 vastaa». OppivelvolisnuSkysymyS. Ed. K aira m o, jota ed. Arjö Kos kinen, Laine ja Ojaaen kannattivat, ehdottt lakiehdotuksea tällä kertaa hyl jättäväksi. 142 ääaellä 41 vaStaa» päätti edus kunta pysyä toisessa lukemisessa teke- mäsMa lakiehdotukset hyväksyvässä päätöksessä ja hylkäsi ed. Katramou eh- dotukjeu. Kuu sitteu jonkun aikaa oli kinas teltu siitä jatkettaisiko täysi istuntoa vielä — k:lo oli uyt 2,10 yöllä — ja päätetty, että jatketaan, tuli esille Virkamiesasia. Aiuoaau käsittelyyn otettiin nyt wir» komicsasiaitl valiok. mietintö »uo 1. Tästä sukeutui pitkä keskustelu. 1:nen varapuhemies, joka johti puhetta afiau käsittelyssä, keskeytti istunnon myöhäisen ajan vuoksi k:lo 5,15 aamulla. Täysi-istunto toukok. 28 p:uä. Istunto alkoi klo 12 päivällä. — Puhetta johti puhemies Svinhufvud. Seuraavat asiat käsiteltiin: Kysymys sotilaSapumak- sujen suorittamisesta v. 1910. Otettiin käsiteltäväksi valtiovarain valiokunnan mietintö n:ro 13, koskeva sotilasapumaksujea suorittamista v. 1910. Keskustelua siitä kesti k :lo 4,15:een i.p., jolloin istunto keskeytettiin, jatket tava!,i k:lo K i.p. Kilo 6 alettiin taasen käsitellä päi vällä keskeytynyttä valtiovarainvaliok. mietintöä n:o 13. Kun keskustelu oli päättynyt hyljät tiin arm. esitys ja hyvälsyttiin valio kunnan mietintö. Arm. esityksessä oli ehdotettu, että eduskunta vuodeksi 1910 soti- lasrahastoa tulojen täydentämiseksi osot- taisi suoStiintarahaston lainalla valtio- rahastosta lisääntyneestä säästöstä 3,100,000 mk., sekä Suomen Pankin voittovaroista 5,900,000 mk. eli yh teensä 9,000,000 mk. Waliokuuta oli ehdottanut hyväksy tyksi tulleessa mietinnössaäu alamatsesti vastattavaksi, että eduskunta ei ole voinut hyväk- ivä arm. Mystä. Valiokunnan »uorsuomal. jäseuet oli vat 2:Ssa vastalauseessaan yhtyneet hylkäävään ponteen, mutta ehdottaneet perusteluihin erään muutoksen. — Tä mä ehdot»» hylättiin 140 äänellä 4S vastaan. Valiokunnan sosialidemokraatit oli vat myöSki» peruSteluihi» ehdottaneet muutoksia, umtta hylättii» hetdäaki» eh dotuksessa (SS vastalause) 111 äänellä 82 vaStaa». Suometarlaiset valiokusaa» jäsenet taaS olivat l:seSsä vastalauseessa eh dottaneet sekä muutoksia perusteluihin että päätettäväksi, että sotilaSasia» väliaikaiseksi järjes tämiseksi vaodekst IS 10 Ve»äjä» valta- kuuuanrahaStoonsuoritetaa» 11/XX),000 markkaa) sekä että tämä» maksu» suorittamiset» sotilaSrahaSto» 2,000,000 markaksi ar- vioituje» vc.roje» lisäksi käytetää» val- tiorahasto» ylijäämävaroiSta 8,000,000 markkaa, joaka ohessa Suomea Paaki» voittovaroista tarkoitukseen osotetaaa 3,000.000 markkaa. 153 äänellä 40 vastaa» tämä eh dotus hylättii». HuutoääueStyksellä hyväksyttiin ed. Mechelinin ehdottamat eräät muutokset perusteluihin. Sotilasvero. Kolmanteen käsittelyyn otettiin eri tyistä v:lta 1911 suoritettavaa soti lasviroa tarkoittava arm. esitys. Toisessa käsittelyssä oli jo päätetty hyväksyä valtiovarainvaliok. mietintö n:o 14, että eduskunta ei ole voinut hyväksyä arm. esitystä. Ilman keskustelua päätti eduskunta pysyä hylkäävässä päätöksessään. Tätä sotilasveroa koskevaa» valiok. mietintöön olivat sekä suometarlaiset että sosialidemokraatit liittäneet saman- tapziset vastalauseensa kuin edellistä asiaa koskevaankin mietintöön, mutta eivät he tahtoneet niistä äänestystä, koska edellisen asian käsittelyssä olivat jo nähneet eduskunnan kannan. Valtioa tulo ja meno- sääntö v. 1911. Käsiteltäväksi otettiin valtiovarain valiok. mietintö n:ro 17 arm. esityksen johdosta, joka koskee varojen hankki mista vuodeksi 1911 uiihia tarpeisiin, joihin vakinaiset valtioa tulot eivät riitä. Sen johdosta syntyi pitkä keskustelu, jouka kuluessa tehtiin monia eri muu tosehdotuksia sekä vastalauseiden poh jalla että muutenkiu. Muutosehdotuk sista hyljättiia muut, paitsi 3:uuea vas talauseen (maalaisliittolaisten) ehdotus perusteluM muuttamisesta niiu, »että kirkollisasiaintoimituskuutaau kohdistu vien hallinnoahaarojea kohdalta maam me alkeisoppilaitoksiea kolleegaia ja leh torien sekä semin> arien opettajiston pal kankorotuksiin varatut määrärahat pois tettaisiin sekä että mietinnön perustelut ja laskelmat muutettaisiin sen mukaan, mikäli tästä muutoksia aiheutuu", joka mulitrsehdvius hyvälsyttiin 104 äänellä 87 vastaan. Nain aiheutuneen muutoksen vuoksi palautettiin mietintö valiokuntaan. Suomen pankin käyttämät tömät voittovarat. Eduskunta hyväksyi keskustelutta pankli.ualtolunnau mietiunöa »:o k, että nämä varat, Smk. 5,915,456 mk. 32 P., siirrettäisiin pankia vararahastoon. Suomen puolesta. LO»tao» sosialistien kokous Lo ato o, tonkok. 2S p. Trafalga» Gquarea varrella pitivät sosialistitko- konksen Suomen kysymyksen johdosta, jossa tehtiin vaStalanse. Valittiin lä. hetyStö käymään ulkoministerin Grey» l»oaa. Manalle mennyt tiedemies. Vobert Aoch. Paljon kuoleman» tuomioita. Pietarista, kesäk. 1 p.: Piiri- sotaoikeus on tuomiannt 63 henkilöi käsittävästä ryövärijoukosta, joka o» tehayt 33 aseellista ryöväystä, 29 kuo lemaan, 7 pakkotyöhön, 8 rangaiStnS- osaStoihin, 5 vankilaan ja 1 ojennuS» laitokseen. 19 vapautettiiu. Lakko mellakoita. BoaeSsiSta (JtSmereamaakua- »iSsa), kesäk. 1 p. Liulitskoli» kreivi kunnassa Kaunitchin tehdaslaitoksilla ta pahtui yhteentörmäys lakkolaisten ja työahaluisten sekä poliisin välillä. Lak kolaiset karkottivat poliisia sekä ajoivat työahaluiset kepiniskuilla tiehensä. 50 henkilöä sai Pahoja vammoja. Riemujuhla. Betchuanien kuningas Khama antoi keväällä julistuksen kansallensa, ilmot- taen, että hän aikoi toukokuun 5 päivänä viettää snurella kausaakokouksella kas teensa 50mea vuosipäivän ja sen fin» nauksen muistoa, jota kristinoppi oa tuottanut Betchuani-kansalle. Khama tuli aikanansa kristityksi lä hetyssaarnaaja John Mackeuzien saar naa kautta. Hän oli siihen aikaan pe» riatöpriaSfiaä, ja hänen täytyi kristi tyksi tulemisensa tähden kärsiä paljoa vaiaoa isäasä puolelta ja jopa oli vä» hällä menettää henkeasäki». Viidenkymmenen vnodea ajaa o» Betchuanien hallitsija elämällänsä ju listanut kristinoppia, ja Lontoon Lähe» tysseura on lähettänyt hänelle riemu juhlaa johdos^ mn-ntoivotnkseasa. >a, >