I-suvsntsins elokuun >3 p:nZ Airistystä. Järkkymättömin askelin kulkee synk kä taantumus eteenpäin. Mähitellen aukeneva idän nyrkki kurottautuu Voiton Varmuudella pohjoiseen, «Poh janlahden läänien" yli taas jälleen puristautuakseen ja amutonta saalis taan puristaakseen. Ja me, joiden kohtaloa säälimättömästi riepoitellaan, olemme saaneet kerta kerralta suruk semme huomata, etteivät mitkään oi keuteen, historialliseen oikeuteemme »vetoamiset, johon meille tuon tuosta on suotu tilaisuus, ole rajan tuolla puolen saaneet osakseen edes asian omaisten wakawaa huomiota, puhu mattakaan siitä, että niistä olisi ollut jonkinlaista apua tai huojennusta. Kiristystä jatkuu, jatkuu pitkin lin jaa. Ohi eduskunnan julaistiin, ku ten kaikki muistamme, uusi y!eiswal- takunnallisia asioita järjestelemä »pe rustuslaki", minkä nojalla nyt yli määräiset waltiopäiwät kutsutaan koolle syysk. 14 p:ksi »valitsemaan Suomesta jäseniä maltakunnanneu- mostoon ja maltakunnanduumaan sekä antamaan «lausuntonsa" lakiehdotuk sista, jotka koskemat muitten Menä- jän alamaisten saattamista oikeuk siinsa nähden yhdeniverta siksi Suo> men kansalaisten kanssa sekä raha korvauksen suorittamista henkilökoh täisen asewelwollisuuoen asemesta. Erinäisissä Venäläisissä sanoma lehdissä aikaisemmin kierrelleet huhu omat siis osottautuneet tosiksi. Sen lain, jonka eduskuntamme on todis tanut mahdottomaksi, toteuttamiseksi kutsutaan nyt samainen eduskunta työskentelemään. Kuten aikaisemmin jo olemme huomauttaneet, ei itse yli määräisten Valtiopäiväin kakoonkud sumisessa ole mitään laitonta, päin mastoin myöntää MaltiopäiväjärjeK tyksemme hallitsijalle tällaisen oikeu den. Mutta sitävastoin herättää meissä ihmettelyä se seikka, että nyt kiirehditään m. m. asevelvollisuus asian ratkaisua, maikka eduskunta ai kaisemmin on riittämän selvästi (to sin äänten enemmistöllä) kantansa tähän kysymykseen nähden ilmaissut ja vieläkin suuremmassa määrässä se, että eduskuntaa pakotetaan työs kentelemään sellaisen lain edistämi> seksi, jota tässä maassa yleensä laiksi tunnusteta. Se olisi samaa kuin jos eduskunta, maamme lain säädZutölaitos, rupeaisi vapaaehtois sesti polkemaan niitä samoja lakeja, joita se itse samoin kuin koko kansa oikeuden ohjenuoranaan kunnioittaa. Eikä, sitäpaitsi, yksikään ylimää räisten waltiopäiwäin ohjelmassa mainittu asia ole niin kiireellinen, että ni-den tähden olisi ollut välttä> mätöntä rasittaa waltiowaroja yli> määräisillä valtiopävillö, somat asiat kun olisi ilman haittaa voitu rat> kaista helmikuussa kokoontumilla mää räaikaisilla valtiopäivillä. Meidän täytyy main Valittaa sitä asiain tv laa, että Menäjän kiihkotaantumuk sellisten on niin onnistunut ympä> röidä hallitsija läpipääsemättömöllö ketjulla omia miehiään, ja siten mie luisissaan Väreissä kumailla asial hallitsijalle, että Suomen ja Menä jän keskinäiset n alit omat päässeet kehittymään sille surkuteltamalle kan nalle, kuin millä ne tätä nykyä omat. Tämän yhteydessä sallittakoon mei> dZn kysyä: onko ministerlrvaltiosch teeri Suomen oikeuksien korkeimpana etumartijana tehnyt kaiken moita mansa asiain oikealle tolalle saatto, mselsi? Fapset Kouluun! Kohta lähestyy se aika, jolloin tu hannet kansakoulut amaamat omensa pienokaisille «alistuksen muruja ja käiksensä, pikkulasten koulut jo ensi maanantaina. Monista kodnstasaa matkin palleroiset käydä koulussa. On jo paljon kodin haltijoita, jotka pitä mät pyhänä Velvollisuutenansa antaa lapsilleen sen opetuksen, mitä kansa> koulu moi tarjota. Ahä uusia kou lusa kohoaa syrjäisimpiinkin kunnan kolkkiin tcdistamaan kansan »väli? tuksen harrastusta. Ei peljätä vuo sittain moniin kymmeniin tuhansiin markkoihin nousemia uhrauksia, eikä Velkataakan painoa «alistuksen hy mäkst, kun tiedetään, että uhraukset henkiseksi kehitykseksi kasmamat run saan koron monella taivalla monien sukupolvien aikana. Tämä on erinomaisen hymää ja kaunista. Mutta »valistuksen har rastuksen pitäisi suuremmassa mää rässä nä'yä muutenkin kuin uusien koulujen perustamisessa ja roponsa uhraamisessa koulumenoihin. Koulu- tilasto näyttää, että suuri joukko on lapsia, jotka eimät saa ollenkaan ja suuri osa saa maan osittain nauttia (1 tai 2 muotta) kansakouluopetusta. Tästä möisi tehdä sen johtopäätöksen, ettei w!elä ole kylliksi kouluja, joten koulun puutteen tähden täytyy monen jäädä kansakouluopetuksesta osatto maksi. Asta ei kumminkaan kaikkialla ole sillä tamalla. On kuntia, joissa on kaikissa koulupiireissä koulu, siis kodista 1-^5 km. matkaa kouluun, mutta piirin lapsista suurin osa on poissa koulusta, maikka se miltei ki tuu oppilasten mähyyttä. Aiman koulun mieressä on koteja, joiden lap sia käytetään koulussa ainoastaan sen Verran, että oppii jotakuinkin sisältä lukemaan, jotta paremmin rip pikoulun läpäisisi. Toisista kodeista käytetään maan kaikkein heikkolahjai- simmat, kankeaoppisimmat koulussa, johon mielä uhataan panna pelotellen, niin että lapsi saa koulusta hirveän ennakkokäsityksen, luullen sitä joksikin rangaistuslaitokseksi. On koteja, jois ta pojat saamat käydä kansakoulun läpi, mutta tytöille riittää main 2 muotta. Paljon on rventoja van- hempia, jotka panisivat pienokaisensa kouluun, mutia lapsi ei halua ja manhempi määrästä hempeydestä las taan kohtaan alistuu hänen tahtonsa alle. Paljon keskeytetään lasten kou lunkäyntiä senkin takia, että lapsi on mahdollisesti saanut koulussa jostakin rikoksesta tuntumamman rangaistuk sen tahi jätetty samalle luokalle toi seksi muodeksi. Niin muodoin, kun nousema kansamme näin vaillinaisesti saa kansakouluopetusta, ei kansamme simistystaso moi kohota niin korkealle, että se mastaisi niitä aineellisia uh rauksia, joita kansan opetukseen ny kyään käytetään. Tämä o» epäkohta. Se tuottaa henkisen ja aineellisen tappion, jota ei meidän Vähäisen, ahdistetun kan samme mitenkään sietäisi omaksua. Aleinen oppimelmollisuus olisi tästä paikallaan, mutta se ehkä lienee ny kyisellä kannalla ollen mahdattomuus. Sen tähden kansamme tulisi omasta harrastuksesta käyttää lapsiansa kou lussa niin paljon kuin jo olemassa olemiin kouluihin Vedaan asetuksen mukaan Vastaanottaa. Jos kouluun pyrkijöitä olisi enemmänkin, niin ei se suuria lisäkulutuksia kunnille tuota maikka tulisi koululle lisättämäksi opu opettaja. Nä-n kumminkin tulisi suu rin osa lapsista kouluopetuksesta osal> lseksi. Ia kun oppilasmäärä kasvaa suuremmaksi, niin koulumenot tulisi mat jokaista oppilasta kohti pienen» mäkst ja samalla myös kansan yle' nen simistystaso kokoaisi korkeam malle. Lasten vanhemmat ja holhoojat Aikamme on Vakava. Kansamme olemassaoloa uhataan. Kansamme Voimakasta musertojaa emme mil lään ulkonaisilla keinoilla moi mas> tustaa; ainoastaan jos kansamme omaa korkean kristillissiveellisen miStylsen, kansallishengen isänmaan rakkauden ynnä hymZn taloudellisen aseman, silloin olemme tarmokkaita lujia kestämään Voimakkaimpia is kuja, suurimpiakin kärsimyksiä horju matta, sortumatta. Isä ja äiti! Ai kamme kehoiitaa panemaan lapsesi kouluun. Sen melmMsuudm laimin lyömisellä teet rikoksen isänmaatamme kohtaan. Marmemmakst makuudeksi olemme Me tämän omakätisesti allekirjoitta neet. Nikolai. Pietarhomissa, 27 p:nä heinäk. (9 p:nä elokuuta) 1910. Ministerimaltiosihteeri Langhoss. MlioBmkutsiliulis. Kki!kei«sor?eimmat käsky kirjeet. I. Me Nikolai Toinen Jamalan or mosta koko Venäjänmaan Keisari ja Jtsemaltios, Puolan Tsaari, Suomen Suuriruhtinas y. m. ilmoitamme kai< kille Suomen Suuriruhtinianmaan uskollisille alamaisillemme, että Me heinäkuun 7/20 p:nä 1906 mohmis tannmme Valtiopäiväjärjestyksen 19mnen pykälän perust;ella olemme katkoneet hymälsi kutsua syysk. 1/1 piksi 1910 kokoon ylimääräiset mol tiopäirvät 2 kuukaudeksi; jonka joh dosta maltiopäimien jäsenten tulee ensiksi, mal^kunnanneumoston ja maltakunnanduuman hymäksyvän ja Medän vahmistamamme lain heinä kuun 17/30 p:ltä Suomea koskemien y'e's valtakunnallista merkitystä ole mien lakien ja asetusten toisen artik lan nojalla laatia tarkat säännökset maltakunnanneumoStoon ja tuamaon Suomen Suuriruhtinaanmaan edus tajtksi Valittavien jäsenten maalista sekä toimittaa näiden jäsenten maali; toiseksi saman lain ensimäisen artiklan seitsemännen kohdan nojalla antaa lausuntonsa seuraamista lakirhdotuk sisto: muiden Menäjän alamaisten oikeuksiinsa nähden yhdenvertaisiksi saattamisesta Suomen kansalaisten kanssa sekä Suomen maltiorahaston maltakunnan rahastolle henkilökohtai sen asemelmollisuuden sijasta suoriteta tamista maksuista. Tämän johdosta käskemme Me maltiopäimäin jäsenten yllämainittuun aikaan saapumaan Helsingin kaupunkiin Meidän hallit sijatahtoamme täyttämään. Nikolai. Pietarhomissa, 27 p:nä heinäk. (9 p:nä elokuuta) 1910. Ministerimaltiosihteeri Langhoss. II. Me Nikolai Toinen Jumalan ar mosta koko Menäjän Keisari ja Jtse- maltias, Puolan Tsaari, Suomen Suuriruhtinas y. m. ilmoitamme tä- en, että Me olemme nähneet hymäksi kaikkeinkorkeimmasti käskeä Suomen !enraalikuvernöörimme, kenraaliluut nantti Seynin amaamaan Meidän nimessämme syyskuun 1/14 p:ksi ko- 'oonkutsutut Suomen Suuriruhti naanmaan ylimääräiset maltiopäi- mät. Cckustajaia Valtakirjain tarkastus. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä on senaattori E. R. Rainesalo m. 1906 annetun Maltio- päiväjärjestyksen 21 An nojalla mää rätty tarkastamaan edustajain Valta kirjat syysk. 14 p:ksi kulumaa muotta kokoonkutsutuilla maltiopäimillä. — Uufia yliopettaja» «le koja »ormaalilyseoihi». H M. keisari on alam. esiteltäessä senaatin esitystä 9 p:nä elok. sumainnut wah- mistaa asetuksen luonnonhistorian ja maantiedon yliopettajan miran perus tamisesta maan normaalilyseoihin, lutenkin ni n, että tämän asetuksen toimeenpanon aiheuttama määräraha otetaan menosääntöön ainoastaan siinä tapauksessa, että se maltiorahas ton tilaan nähden havaitaan mah dolliseksi. Samalla on, muuntamalla maan normaalilyseoiden opettajakuntaa kos kemia säännöksiä, vahvistettu arm. asetus luonnonhistorian ja maantie don yliopettajan miran perustami se-ta maan normaalilyseoihin. Asetus sisältää, että kummankin normaali lyseon luonnonhistorian ja maantie don lehtorin lvirka muutetaan, m kä nämä virat tulevat avonaisiksi luonnonhistorian ja maantiedon yli opettajan Viroiksi. Samalla on se naatti oikeutettu näiksi yliopettajiksi heti nimittämään normaalilyseoiden luonnonhistorian ja maantiedon leh torit, jos nämä katsotaan siihen so pimiksi. — Teknillisen korkeakoulu» leboratorion tonttikysymys H. M. keisari on esiteltäessä senaatin esitystä, että kuluman vuoden tulo. ja menoarvio ehdotukseen saataisiin ottaa 250,000 mkan määrär Hz sekä tuleman ivuoden tulo- jz menoarvio ehdatukseen 500,000 mkan määräroh tonttien ostamista mar.en teknillisen korkeakoulun lcb oratorion rakennuk sille Helsingissä, sumainnut arm. sal> lia, että mainitut määrärahat otetaan huomioon Vastaamissa menoormio ehdotuksissa, kuitenk.n niin, että sa nottujm tonttien hankkimisen ei ole katsottamz edeltäpäin ratkaisseen kysy mystä tonttien käyttämisestä, maon owat tontit pid?tt5.wZt aino:siaan Suomen maltion omaisuutena käy tettämäksi tarkotulsiin, joihin tontit riippuen maltiomarain tilasta, moi daan mastaisuudessz katsoa sopimiksi eli että mainituille tonteille rakenne taan, jos mattion rahaston tila sen salli<, kyseessä olemat loboratoriora rakennukset, mutta myös, että ne mahdollisesti tulemaisuud?ssa myy dään malticnr.haSton moitolsi tahi käytetään muuhun tarko t lkscen^ — Hylättyjä ed»Sk««»a» esityksiä. Korkeimmassa paikassa on lylätty eduskunnan estiyS meno rahamäärän lisäämisestä uusia rauta teitä Varten ja luokkajärjestelmän poistamista Valtionrautateillä. Samoin on hylätty eduskunnan esitys etumaksuna maltiorahastosta suoritettujen 6 milj. markan siirtämis sestä kulkuluitoSrahaStoon, sekä mää rätty, että sanottu määräraha on pois!ettawa kulkulaitosrahaSion tilistä ja sillä hymitettämä maltiorahastoa — Usko»»»lliset olst S«o meSsa. H. M. keisari on sumoin nut crm. sallia senaatin H. M. kei sarin harkintaan alistaa lakiehdotus sia, joita uskonnolliset cl it ja tarpee Suomessa maatimat. — K«lk«laitoSrahaSto» me «oerä wahWiStett«. Korkeim massa pmkassa tapahtuneessa esitte lySsä on mahmistettu arm. ose'us kulkulaitoSrahaston menoerZs ä. U»fi!e»hkotautipara«tola. H. M. Keisari on suroainnut arm. sallia, että Suomen yleisistä irarois ta myönnetään 72.032 mk. 80 p. Kuortaneen pitäjän saman nimiseen kylään kuulumista tiloista 23, 23 ja 29 keuhkotautisten kansanparanto lan paikaksi pakkolunastuksella han> kiltaman 49,^» hehtaarin suuruisen maa-olueen lunastushinnaksi, kuiten kin sillä ehdolla, että sanottu määrä raha oietaan menosääntöön ainoas taan siinä tapauksessa, että se wal> tion rahatilaan nähden katsotaan mahdolliseksi. Tämän oheSsa on H. M. Keisari nähnyt hymäksi arm. sallia senaatin mastedes sopiman tilaisuuden tullen tehdä alamaisen esityksen marojen myöntämisestä puheena oleman pa rantolan rakentamiseen ja muihin sen aiheuttamiin kustannuksiin. — «ätilS-ohjesääut». H. M. Keisari on arm. sumainnut sallia se naatin asettaa asiantuntevista h-nki- löistä kokoonpannun komitean, jonka ulisi ottaa tarkastettavakseen Voi massa olema 6 p:nä toukok. 1879 annettu kätilö-ohjesääntö kokonaisuu ksiaan ja erittäinkin, mitä tulee nii hin määräyksiin, jotka koskemat käti- öjen Valmistamista, sekä laatia asias ta tarpeelliseksi katsomansa alam. eh dotuksen ynnä aikoinansa H. M. Keisarin alam. harkintaan alistaa sen tahi ne alam. ehdotukset, joihin se naatti «akce aihetta oleman. — MalmilSytSje» t«tkimi- «eu. H. M. Keisari on sumainnut arm. käskeä, että kruunun laskuun Kuusjärmen pitäjässä mallattujen malmilöytöjen jatkumaa tutkimista marten kuluman Vuoden menosääntö- ehdotukseen otetaan 35,000 mkan mää räraha. —Ke«raalik»wer»öäri«kan8- lia. Apulaisosastopäällikkö kenraali- kumernöörinkansliassa, waltioneuwos Oleg Lö«eiistera on pyynnöstä kimu- loisuvden takia saanut eron Viras taan. — L«otfilaitos. H. M. keisari on, alamaisesti esiteltäessä senaatin esitystä siitä, että arm. käskyllä 9/22 p:ltä kesäk. 1909 luotsi- ja majakka- laitoksen ylihallitukseen perustetut kolme silviilimirkaa saataisiin muuttaa upseerimiroiksi, sumainnut arm. mää rätä, että senaatin yllämainittu esitys on jätettävä huomiaonottamatta. M1ZM, — He«kiwak«»t«Khhti» Ca lama. Sen johdos!a, että on asia mieStoimen tiedustelujen ohella saa punut kysetyjZ, voisiko jo nyt rumeta mzlmistamaen työalaa Salamalle on U, S:rta pyydetty huomau t- maan, että semmoisesta myötätun noSta ollaan erittäin kiitollisia ja toi motaan kotimaisen, suomalais-kan sallisen henknvzkuutusliikkeen ystä> mäin avulla moitaman toiminta al> kaa muokatussa maaperässä. Asia mie8werkko lienee aikomuksena levit tää mahdollisimman laajalle. — Toimenpiteet Pori» ra da» saattamisekst ka»»atta «aa» itsensä. Rautateiden kan nattamaisuuteen parannuksia harkit> sewZ komitea o'i ehdottanut, että Po rin radalla olevat asemat Pihlama Riste ja Heinoo kannattamattomina lakkautettaisiin. Tämän j'dd?Sta on pyydetty liikennetarkastaja Ollerin lausuntoa ja on hän l.usvnnoKsaan ehdottanut, että RiStesn asesia lak kautettaisiin, mutta Pih!awa ja Hei noo pysytettäisiin. Rautatiehallitus on lähettänyt ssnaattiin liikennetar. kastaja Ollerin ynnä oman lausun tansa, ja yhtyy siinä komitean mieli piteeseen. — Purjehdusseurojen liput. Purjehdusseurojen lippuja käskeväin muutettujen määräysten j hdssta on kenraalikuvernööri kehoittanut maan kuvernöörejä jeroitt>?,mzan purjehdus seurojen mieleen, että vanhamallise liput ovat poistettavat sekä eitä rvas taisuudessa purjehdaZssurnn clu'siin saa nostaa ainoastaan uufimallisia lippuja. Puriehdusseuroilla tar'o te taan kaikkia urheiluharrastuksessa pe rustettuja seuroj', joiden alukset, o koot ns Men purje-, höyry-, msot tori- tahi soutuvenettä, l ikkumat we sillä. — Kaupungin peltopalstat Toissapäivänä Rahatoimikamarissa toimitetussa kaupurg lle Lattomeren takana kuuluvoin peltopalstoin vuok> rahuutokaupaSsa nousi Vuokrasumma yhteensä 2,849 m:kaan. Myytävänä olivat palstat 69-94. Rahatoimikamari pidätti itselleen mallan joko hymäksyä tai hyljätä teh dyt tarjoukset. — RatkaiSt» paiuojnttu. Po ris^a toimittaja Fr. Koskissa was tuulla ilmestyvässä Sasiolid ma kr.'atti lehdessä oli v ime vucden heinäk. 24 p:nä otsakkeella «Paarma Niimareisulla" Varustettu kirjoitus, minkä Noormarkun kruununnimiSmies A. W. Parmanen katsoi kunniakaan loukkaamaksi ja senmuolsi haastatti toimittaja Koskisen Porin raastuvan oikeuteen Vastaamaan asiassa. Raas, tumanoikeus katsoikin, toimittaja Kos> kisen vastaväitteestä huolimatta, ky synlyksessä olevan kirjoituksen tarkot. taneen nimiZmieS Parmasta ja tuo- mitsi, kun kirjoituksessa oli vä tetty nimiSm. Parmasta syypääksi tekoon, joka moi saattaa hänet halmeksumi sen alaiseksi ja haitata hänen menes' työtään, r. l. 27 lumun 2 pyk. mu- kaan toimittaja Koskisen herjauksesta, jonka ei kuitenkaan oltu näytetty ta pahtuneen vastoin parempaa tietoa, Vetämään sakkoa 300 mk. Tästä raastumanoikeuden päätök sestä Valittimat sekä toimittaja Kos kinen että nimismies Parmanen Tu run homioikeuteen, joka Viime tors- taina antamallaan päätöksellä ei kui tenkaan ole katsonut kummankaan Valituksen antaman aihetta raastu manoikeuden päätöksen muuttamiseen, — EräS talonhuijausjuttn. Turun raastuvanoikeudessa on useam man kerran ollut käsiteltävänä eräs alonhuijauSjuttu, jonka talonomis- aja Aug. Mienola on nostanut tam perelaista talonomistajaa M. Ku liki- aa maStaan. Mienola oli sokeasti ostanut Kulkkilalta tämän omistaman aion Porissa, mutta joutunut mak- amaan siitä, luottaen myyjän kerto muksiin, talon kahdenkertaisen hinnan. Tämän johdosta katsoi Mienola tul eensa petetyksi ja Vaati Kulkkilalle rangaistusta petoksesta, sekä suä paitsi aupanpurkamista. Jutun käsittelyssä käwi selville, että petos silminnähtä- mäSli oli tapahtunut ja näyttää se olleen Kulkkilan tarkoituskin, sillä ju tun kahteen Viimeiseen käsittelyyn ei Kulkkila ensinkään saapunut, eikä hä nen asiamiehensäkään. Raastuvan oikeus ei näin ollen vastaajan poissa ollessa Voinut ottaa juttua enää kä- siteltärväkseen, waan jätti sen riippu maan siksi, kunnes Kulkkila tasa taan. Mienolan »vaatimusta talon- kaupan purkamisesta ei näin ollen myös ole Voitu ratkaista ja pysynee ratkaisematta pitkät ajat, sillä Kulk kila kuuluu livistäneen Amerikkaan Välttääkseen pahempia seurauksia. — LähtSsoittajaiset antoi Mlk- kelin maaseurakunnan kirkoss? viime sunnuntaina jumalanpalmeluksen lo puttua maaseurakunnasta Poriin muuttava urkuri K. Alho. Kuulijoita oli kirkko täynnä äär-ää» myöten. Mikkelin Suomalainen Järjestö piti hra ja rva Alholle Naisvuo rella läkjiäiskekkerit, joissa paikkakun takaisten tunteet pois muuttavia koh taan tulkitsi pastori M. A Mark kula, — M. S. Urkuri Alho saapui tänne toissa päivänä ja ryhtyi uutta Virkaansa hoitomaan. - Uimapromotsivoni, jo ?a piti olla huomenna sunnuntaina, on siirretty seuraamaan sunnuntaihin t k. 21 p:vään. Tapaturma. Eilen kello 2 aikazn päivällä sattui Reposaarella ikävä tapaturma. Saksalaiseen köy ryl uvaan Occ dmtlin pientä puu tavaraa lastattaissa hajosi taakka ja putosi suutarinVoimo Euscajyne Lind bergin päälle hänen ollessaan lasta ustyössä laivan ruumassa. Häne oli tapaturman jälkeen paareilla vic tävä lääkärin luokse. Lääkärintar kastus osotti, että ulkonaista vom maa ei ollut huomattavissa, vaan sen sijaan sisäisiä. Erikoisesti oliva selkämunuaiset vioittuneet. Samassa tilaisuudessa loukkaantui pari muuta naista lievästi. Kaikki olivat vakuutetut tzpatuv man veralta. — Haaweri. Ei'en illalla, kun hinaaja MarS hinasi lautaproovuja Porista Reposaaren satamaan, kal> lisiui muuan proomu n. k. Taitteen kohdalla niin pahoin, että k^nsilast suistui v.-teen. Proomu täytyi jät tää räikälleen. — Tuoreiden filakkaiu hinta on näinä päivinä vaihdellut 3 mk. nelikko. Silakoita on kyllä ollu runsaasti, mutta kun ostajiakin on ollut paljon, on hinta pysynyt näin korkeana. — W. P. K:n tvuofijnhls. Porin M. P, K:n 47:nne5tä vuosi juhlasta, joka ensi sunnuntaina toi meenpannaan Johanne-lehdosso, huo mautamme lukijoitamme. Ohj:lma joka kokonaisuudessaan on luettavana leh em:ne etusivulla, sisältää in. m avauspuheen, esitelmän, puheen, lau lua (W. P. K:n laulaja?), m?i^e ilai sta kilpail ija, m. m. citaju ksua ja P>rin oloihin nähden harvinaisen suuren ja loistaman ilotulitussen Myöskin on juhlassa ensi kcrcon I? hanneslehdo^sa yleisön käytettä-ränä amerikolainen imakeinu ja 'eillibil jardi. Lavalla sopii juhlayleisö: pis tää tanssilst 5 pennin maksutta hen geltä 10 minuutin ajalta. Salon gissa on tanssia klo 8 :sta i, p, I:teen yöllä. Juhlasoitosta huzlchtii Seikun Sahan Soitto Seura ja tanSsimusii> kista eri soittokunta. Kun ohjelma on näin arvokas ja monipuolinen ni n toivoa sopii, että yleisö ensi sun nuntaina sankoin parvin rientää Jo, hanneslehtoon ja siten antaa tunnus tuksensa Pmn reippaalle ji tarmok kaalle W. P. K:Le. „Tmverit" pesulla. Jas joku lukijoistä on sattunut sil mäilemään Työm!es-leht:ä viime ai koina, niin on hänen silmäänsä täy tynyt sii ä marinaan pistää se »var sin pahansiimoinen ja suuriääninen pyykinpesu, jota ..toveril" Turkia Sirola ja Pätsivuori toisell', Wal- pas ja Kuusinen toisella puolella, omat keskenään suorittaneet. Siinä on ollut paljon ääntä ja mahtavia Voimasanoja höystettynä m^tä raa- mmilla sukkeluuksilla ja toistensa sät- imisellä, ja siinä on paljastunut her> rojen sosialistijohtajien, marsinkin Turlian, oikea karva, aatteellnen pohja ja syvyys. Kööpenhaminan kansainväliseen so- ialistikongreSsiin teki kaikkien helsin kiläisten sosialistijohtaja!»» mieli. Ja un e'»vät kaikki päässeet — paavi Malpas jäi pois, — niin syntyi siitä ohtajain kesken tiukka yhteenveto Työmiehen yleisön osastossa. On siinä kamppailussa hikoiltu ja puuhattu, on käytetty mekarajalkaa a toistensa kamppausta, mutta on valehdeltu ja haukuttuiin. Paraiden tahtoo mielestään onnis- ua ja loistaa — katen tuleekin — »tse sostalidemolrat en puoluesihteeri Turkia, ainakin hävyttömyydessä ja raakuudessa, mutta elivät toisetkaan tahdo paljon perään antaa. Ensimäisenä oloitti taistelun Kuu- »nen, sanoen Turkiaa valehtelijaksi, a siitäkös tämä hra pillastui. Hän todistaa ensin Kuusisen kahteen suu reen ja lukemattomiin pienempiin Valheisiin syyllisiksi ja an'aa Kuusi 30 — im AjMlsMmAULto Surusi. Eerikinkatu S. Puh. 4S4, ^ Antajat: Homioikeudennotano ,a homioikeuden- kanZllH».! Santeri Saarnijoki. selle w!elä lopuksi seuraaman evään: „K. ei näy muistavan, että hänen valheelliset kirjoituksensa ovat olleet neuvoston kokouksen jälkeen, joten en w.'!nut edeltäpäin aavistaa häntä sellaiseksi Valehtelijaksi") kuin nyt olen tässä edellisessä hänet todis tellut. Tosin olen hänet tuntenut oikulliseksi jo pitemmän aikaa, sekä myös hn-imannut, että suuruu tensa kasvaa hänen omissa silmis sään paljon nopeammin kuin hänen partansa. Tästä puoleen en kuiten kaan »voi häntä sellaiseen luottamus- taimeen ehdottaa". Täinän jälkeen alkaa „toveri" Turkia rusikoimaan koko Työm'ehen toimuusherroja, joista sanoo, että ne halveksivat puolueneuvoston jäseniä, koska „ne eivät ole ls.enosti sivisty neitä maistereita, joten se seura ei miellytä herroja. Niiltä ei »nyöZ naiden Kaikkitietävien herrojen mie lestä ole kai mitään opittavaa, ja itle nämä suuruudet pitävät viisau den kynttilänsä Visusti vakan alla, tuomatta sitä neuvoston kokoukseen. Ja kutea olemme nähneet, osaavat nämä itserakkaudesta yltä kylläisinä olevat suurmie het kirjotella neuvoston kokouksissa valheellisia häväistysjuttuja vaikka eivät siellä käykkään. Siten kai ne luulevat täyttävänsä velvollisuuten sa sitä puoluetta kohtaan jonka tur vissa elävät." Malppaan yk sityisenkin persoonan maalaa sama htrra sitten siksi paksulla värillä, ettei keko ..paavin" »hmisellisyydcstä jää mitään näkyville ja sanoo häntä niin kykenemättömäksi, ettei tiedsiä hänen esim. Stuttgartin korg- reösissa muuta toimittaneen, kuin kir joitteli ..Työmieheen" nais!en „rinta- lyllyiktä". Ja tällaista miestä sanoo Turkia Kuusisen nyt ryhtyneen hän nältä nostamaan. Tähän ei Mä Malpos vastaa matta, vaan tekee sen pyhässä ui- haSsa loukatun kunniansa puoksta, ja tcdiötelee tuossa Vastauksessaan T:n olevan kokonaan vääryydes sä käsin, pyrkivän kukasi tunk-olle ja luettelee, mitä hän Stuttgartin kokouksessa teki, mitä on sen johdosta jälkeenpäin kirjoitellut sekä sanoo lo- puksi, että ,/e on Turkian oma wik<?, että hänen muistiinsa jäävät ennen kaikkea ..lyllyasiat". Kuusinen ei tohd) myöskään jäädä mykäksi, vaan sanoo vielä sanansa HZnun, ja sanco Turkian olevan suuriin man valehtelijan heistä kaikista, ja 'isäksi vielä suuri suisen itsensä kehujan, taitamattoman Malppaan »» ehkäpä K:'in rinnalle pyrkijän. Näin nämä herrat sosialistien joh tajat ohjelmansa tärkeämpiä kehtia keskenään selittelevät samalla aikaa kun varsinainen, löyhä työläinen raataa raskaan päivän kootakseen herroille rahoja ..puolueveroina", etiä miekkoset voisijat rauhassa allensa kokoomallaan rikkaläjällä lekotella ja toisinaan silloin täLö.n huvikseen ky niä ja höyhennellä. ^ SotilaSmiljoouien matka. Maltakunnanrahaston Suomen haa raosaston Suomen Pankissa j?ku mka sitten utkcl^isiksi ar-ropopereiksi sikä^ Suonien ja Menäjän kultara haksi Vaihtamat 13 miljoonaa mark kaa vie iin ke5kivii!koiltana arkkuihin pakattuina päävahdista rautatiease malla, josta ne voslijun lla samana iltana erääseen b Mievaunuun sijoi tettuina sekä sotilas- ja santarnnko- mennuskunnan vartioimina mieliin Pietariin. — Metsälintnje», nim. me son, teerea, pyyn, metsäkanan ja tilhin ralchoitusaika päättyy huomenna sun nuntaina t. k. 14 pmä. — „Hirtvcä" tapanS. O.sak> keella ..Jälleen ruotsalainen ttia jou tunut juomalaisten käsiin" kertoo N. Pr. etiä Labb'.an tilan Tavaslb^slä H?!sinqin piläjäSsä on hra W. Hainberq myynyt hra Iikalle. — PyKriäiseu p!ic>- -aona) smuzat kalakauvpi^s Hzv.eliu!- sen miedtt eräänä päivänä Mänty luodon lähellä. Se oli tarttunut hmn. paislaan »verkkoon. O:us pain-.i NO kg. Tätä ennen on sellainen »viimeksi näh!y näillä vesillä w. lW4 Siili löydetty ZlhlaifiSsa. Heinäk. 15 p:nä sai työnjohtaja Matti Sillanpää elävänä kiinni Ahlaisissa »ar«inaisen eläimen. Merkeistä päät- täen on eläin siili (knnscsus euro- pAeus), — Naimifiiu waa». Nlitarni- olla on muuan 80-vuotiaS maanmies ydämelliseSti pihkaantunut noin 20- Vuotiseen kylän kaunottareen ja aikoo todenteolla ottaa hänestä eämänsä ulostuttajan. MieraiSta kylistä saa- puvia kosiomlehiä kohtaan on moari lerin äkäinen, bäätäen heidät k^p'l- ään kylästä. Eikä ihmekään, sillä yhtäläisesti se rakkaus vanhassakin iikertää. — Wede« lämpt Porin uudella uimalaitoksella oli eilen 16 astetta. *) Kailki harlvennutset minun. — Mnua» ratkaudenosotuS. Että rakkaus toisinaan tekee ihmiset )ullui!si, on jo vanhastaan hyvin tunnettu. Uutena esimerkkinä tästä on eräs nuori mies, nimel ä Georg Panti'ch Belgradissa, joka hiljattain ol» syytettynä bsatsiin in varkaudesta, ^sän ilmoitti ottaneensa sitä saadak- een Vaatteensa haisemaan bentsiinil- ä, jotta hänen morsiamensa uskoisi >änen omistavan automobiilin. !>WSi-ZWNSM. Ikaalisten kauppalan alu een laajennnS. Ikaalisten seura kunta ja sikäläisen kappalaisvirkata- lon haltiaa sekä Turun tuomiokapitu li ovat antamissaan lausunnoissa puoltaneet Ikaalisten kauppalan ala maista anomusta saada mainitusta kappalaista losta lunastettavalla maa- alueella lisätä kauppalan tonttialuetta. — Meijeri-isävnjt.tfijäknrS- fit. Kun hakijoita Kuopion tietopuo lisen meijerikoulun isännöitsijäkurs- seille ilmaantui ainoastacn 4, ei sano tulla koululla tänä vuonna tule toi- meenpantamaksi isännoitsijäkursseja, vaan on niillä henkilöillä, jotka oli sivat tulleet hyväksytyiksi Kuopion meijerikouluun, pääsy samanlaisille kursseille Kokemäen meijerikoulusso, jossa isär.nöitsijäkurssit alkoivat elo kuun alussa. Luwia. Metsäpalo. Sunnuntaina kir- konaikana syttyi Mäipärcn talon metsä palamaan. Palo huomattiin kuiter- kia hsii ja onnistuttiin sammuttamaan niin että oinocstaan roin 100 neliö- sylen ala huononlaista metsää joutui tulen uhriksi, — L.-S. Zlhlainen. Mäliaikainen kuntako kous pidettiin t. k. 8 p:nä. Lauta- mieSehdLkkaiksi aseteltiin: lautamiks Arvid Eklund, taloll. F. E. Miika ja taloll. I. M, Uusitalo Atikylän piiriin ja taloll. Juho Jalonen, pals- tatilall. I. F. Sandberg-Jvkisolo ja seppä Kalle Westerk >2lka Alakylän piir.in. Lautamies F. W Ollonqv st kieltäytyi ehdokkuudesta. — Malmiin maanviljelijä A. C Nordqvist anto maan senaatille selitystä ni den va litusten johdosta, minkä useat kyy- ditsemisvelvolliset olivat tehneet siitä kuvernöörin päätöksksiä, jonka kautta Ah'ais:en kesukievarin ptto, vastoin kuntakokouksen yksimielistä lausuntoa ja huomioon ottamatta suurta hinnan eroa, oli annettu talolliselle I. L. Mattilalle. Malittajat samoin kuin kuntakokouskin tahtovat taloll. J^ho Jalosta kestikievariksi, vaan Noor markun piirin nimismies puolsi I. L. Mattilaa. Kunnallislautakunnan kokouksessa t. k. 6 p:nä luettiin maanviljelyshallituksen kirje, koskeva asetuksessa säädetyn maataloustilas ton keräämisiä ensi syyskuun ajalla. Sitä vorten jcetiiin kunta 14 tie- duStelupmiin, niin etiä Alakylästä muodostettiin 4 piiriä, Mkyläsiä 4, Lampista 2, KellohdeSia 2 ja Luo doista 2 prriä. Tilastcn kerääjiksi valittiin F. M. Ollonqvisi, Aksel Södergärd, I. Marjamäki ja Matti Sillanpää Alakylään, F. E. Miika, Juho Jalonen ja Osk. Nurmi Ali- kylään, Juho Nurmela ja Mille Hoiri Kellahd.-lle, I. Isaksson ja F. Sc- vela Lamppiin ja Kust. Mesterlunv- Talloora ja Kalle Erlkilä nuorempi Luotoihin. Tilaston kerääjät saamat palkan valiionvoroista. — Koska Ahlaisten kunnan kätilön palkka on ainoastcan 220 ynnä taksa, herätet tiin lautakunnassa kysymys siitä, eikö olisi syytä anoa vaUioapua kätilön palkan korottamiseksi, koska kunnalla on suurten rakennushommain y. m. takia niin paljon menoja ja rasituksic, ettei se puolestaan voisi palkkaa ko rottaa. Erityisistä syistä antoi lau takunta osian tällä kertaa raueta. ^ Tämän »vuoden lopussa ovat kun- nallislautak. jäsenet Jalmari Holm ström, Sigsr d Hietala ja K. W. Saarikoski er.'ami?wuorcssa ja il moittivat he, etteivät suostu uudes- taon valittaviksi, minkä johdosta lautakunta ehdottaa heidän sijaansa rakennusmestari Aaron Miikan, ka lastaja Fcans K. Merisen ja torp pari Eenolki Jo?elan. — Maivais- talon isännöi:sijä Kalle Mtsterbakka w.'liuutot iin lihlakun».alioikeudessa vetkomaan useilta heirä- ja peruna- y. m. maiden vuokraajilta heidän maksamatta jZttSmänsä virot. — Lautakunta vopautli vaivaistalon maalla asuvan vanhuksen Mikko H?lmin hänen elmajalseen hänelle määrätystä maameroSta 7 mkasta. Onnistuneen hengellisen iltaman toimi sunnuntaina t. k. 7 p."-ä Ahlaisten nuorisoseura kun nantalossa. Iltamassa puhuivat kirk koherra F. A. Fröb-rg ja opettaja I. Pahjanhonka. Hengellisiä lauluja laulettiin ja runoja lausuttiin. Iltama oli ersimäineu laatuaan nuorisoseu ran toimesta. Huittinen. Oikein suuresti olen ihmetellyt, ettei Satakunnan palstoilla pitkiin aikoihin ole näkynyt paikkakuntamme kuulu misia vaikka täällä ei kyrämiehistä puutetta ole. Senpätähden koetan, vaikkakin kirjoitustyöhön harjaantu mattomana, k.rtoilla yhtä ja toisto. Täällä kesäkuun alkupäivinä putosi eräs kahdeksannellakymmenellä olema torppari manhus hemosen selästä sillä seurauksella, että hänen reisiluunsa kat- kesi ja on hän nytkin wielä vuoteen omana. Saman kuun ajolla kulti täällä Suttilassa kaksi petomaista koiroa, jäiden omistajista ei tiedetä, raadel- len kolmen talon lampaita. Muille ei tapahtunut suurempia vahingoita paitsi yhden talon lampaista raateli neljä pahanpäimäisesti ja yhden top- poikin. Toisen talon lampaista tap- poivat yhden. Kolmannen talon lam mas saatiin joesta pelastetuksi. Muille ne eivät Voineet tehdä mitään mai- ni tamaa Vahinkoa, kun apu oli pian saapunut. Eipä uskoisi, jos ei omin korvin kuulisi, että ka>jasta valmistettaisiin nveslä väkevämpää. Paikkakunnan vikku asunnossa oli tehty hapatus. Tämän nuori parikunta otti panoksen maistellaksensa heinäk. 30 p:nä. Aine vyörähti vaimonkin päähän, niin että hän meni vesilähteen luo juomaan vettä, kastellen hiukstonso. Mutta