f4;o 82 WtV. KAI KU. Keskiviikkona Heinäkuun 20 päiväni. lykkär.stä. koska funttäiä ei ole ilmoit- lanut todistajiksi aijottujen henkilöiden nimiä, mielä -vähemmän, mitä niitten pitäisi tietää. Jos kihlakunnanoikeus myöntää lyk- täystä, pyytää -vastaaja, että asia otet- laisiin esille hänen kustannuksellaan wä- likäräjissä ja melmoitettaisiin syyttäjä- vuolen tuomaan siihen asti kaikki sa- nottamansa esille. Päätös. Hylkäämällä syyttäjän lykkäyspyyn- non, koska ne todistajat, joita syyttäjä on tahtonut käyttää, eimät maikuta asiaan, on oikeus tutkinut ja katsonut salmille käyneen, että Elin Pentzin mainaja on 4 /i; 10 kuollut sen kautta, että Emil Pentzinin edellisenä päimänä remolmeria pöytälaatikkoon pannessaan, oli remolmeri lauennut ja luoti sattu nut Eliä P:iä matsaan, mutta koska selmille on käynyt, että Emil P. ei ole noudattanut sellaista tarkkuutta ampu ma-aseen käyttämisessä kuin häneltä, joka myönsi ampuma-asetta paljon kä- sitelleensä, olisi moinut maatia, niin ienmuoksi harkitsee oikeus, nojautuen R. L:n 21:10, tuomita tällaisesta huo- limattomuudesta sakkoa 200 Smk. eli '^0 p. mankeutta -varojen puutteessa ja melmoittaa sitäpaitsi maksamaan toh- tori S. A. Granbergille ruumiinamauk- iestä ^9 mk. 88 pen. ja mälikäräjä- kustannukset 88 mk. 34 p. sekä todis- lajille Piltolle ja Jääskeläiselle, kum- -nallekin 3 mk. tohtori Liljeblomille 15 mk. ja ylihoitajatar Kurmiselle 8 mk Aleinen syyttäjä ilmoitti tyytymät lömyyttä päätökseen. man tammen sulkupuita pois ottamaan mennyt mies suistui sulkupuun mukana alas tuon hirmeän putouksen (noin 20 m. meltein pystysuoraa putousta) ja — mikä ihmeellisintä — suoriutui tuon ..reisun" elämänä. — Maatteet tosin oliivat repalaisina ja ruumis täynnä mustelmia, mutta toisten juostessa alas oli mies kimellä istunut. Tamallisesti tuo mainittu tammi au- aistiin sitomalla nuora sulkupuun pää- hän ja törmältä jalan medettiin pois, mutta mies, „kymppi" — nimeltään Janne Jakkala — tahtoi näyttää mie huuttaan toisten maroituksista huoli- matta. — L:o. Piffu uutisia. — Kirkkoherranwaalissa Uta j irwellä wiime sunnuntaina saima ääniä: Haapajärmen kappal. I. A Heilala 1,181 ääntä, Prunkkalan kap pal. O. W. Tupala 220 ja Lestijär n'en kappal. F. E. Sola 01. — Kansakoulut. Sodankylän kunnan Keminkylän opettajaksi on wa littu kansakoulunopettaja Kaarlo Hile. — Limingasta. Maamiestä elä- yyttämät mielä hymät toimeet muo- dentulosta. Kasmullisuus on melkoisen rehemää. Ohra on tähkällä ja kaura näyttää helpeitä. Huolta herättämät '.vain nykyiset kylmät pohjoistuulet, jot- ka -voimat päättyä hallaan. Heinätyö alkaa olla käynnissä. Jo miime -viikolla jotkut alottimat. Tällä unikolla yleensä työhön käydään. Työ- uioimia on riittämästi säätämissä. Jou- nlaita miehiä on kuleskellut miikkokau- sia. Pientä rauhattomuutta y. m. on tästä seudulle koitunut. Oulusta kun saetaan juotamia, niin täällä sitten ru- >"etaan juomuspäissään mekastamaan. Puukkojakin kuuluu jo eräälle isännälle näytellyn. Ei omaisuuskaan tahdo koskematto- mana säilyä. Joitakin pikku markauksia on tapahtunut. Alin järjestyksen pitäjämme sairas- .elee. Ehkäpä sekin rohkaisee epäjärjes- iyksen harjoittajia. Eikö sieltä Oulusta joutaisi poliiseja rauhaamme suojele- maan? Anniskeluyhtiö, jolle täälläkin uskollisesti markkoja kannetaan, olisi mielestäni mähän niinkuin melmolli- nenkin pitämään huolta siitä, etteimät rauhalliset ihmiset joutuisi kärsimään. Asemalle rakennetaan uutta, lämmin- iä tamaramakasiinia, joka kyllä on tar- peen. Tarpeen olisi myöskin täyttää niitä haisemia lätäköitä, joita on ase- ma-alueella maitosillan seuduilla. Ei- hän se suunnattomia maroja kysyisi ja luulisi tuon epäkohdan sattuneen asianomaisten silmiin. Teppo. — Tyrnäwän kunnanwaltuus- ton kokouksessa t. k. 14 pnä puh. jodt. kirkkoherra Korpi lopuksi lausui muistosanoja maltuuston jäsenen tal. Juho Heikkilän kuoleman johdosta, lautamiesehdokkaiksi malittiin tal. I. Alitalo. I. Kaakinen, A. Pylkäs I. H. Oramainen, A. Matinolli ja H. Markkula. — Heinäntekoon on jo Kuusa- massakin ryhdytty t. t. 11 päimän -vaiheilla. Kiireellisimmät lienemät jo alottaneet hiukan aikaisemminkin. Ny- kyisin mallinneitten suotuisien kas-vu- säiden -vaikutuksesta onkin niityt kas- i! aneet tamallisesti. — Kunhan maan Luoja nyt alkamana korjuuaikana an- taisi hymää ..heinäkeliä", jotta maan- mies saisi ilman suurempia mastoin- käymisiä tehdä tätä tärkeää työtään. — Kewätkylwöt omat Kuusa mossa edistyneet melko joutuisasti. Ohrissa huomattiin ..hiuksia" t. k. 5 p.n tienoissa ja nyt ne tekemät tähkää yleisesti. Lupaamilta näyttämät muut- fm -viljapellot, että jahka kesä pysyy lämpimänä, moidaan toimoa hymää miljamuotta. W. — Heinäntekoa omat täällä Paa- najärmellä hätäisimmät aloitelleet jo -viikko sitten. — Storl)u söi lehmän ja repi kaksi. Maan-viljelijä Iikka Rajalal ta täällä Paanajärmellä söi karhu hil- jattain lehmän, repien Eljas Rajalalta kaksi. — Helvonen kuoli äskettäin ta- lokkaalta Jaako Hiltulalta Dlikiimin- gissä. Hemonen oli laitumella olles- man rumennut piehtaroimaan, mutta paikalla sattui onnettomuudeksi ole- maan kiwi, jota masten hemosen selkä osui. Peräytyminenkin oli jo mahdo- tonta, joten kuolema oli tapauksen mälttämätöin seuraus. — Hartvinainen z koskenlasku. T. k. 8 p:nä sattui Korojoella Kuusa mossa, siellä toimiman tukkiyhtiön työ- mailla tapaus, joka harminaisuutensa ja tamattomuutensa puolesta ansaitsee mainitsemista. Auttijärmen alapäässä oleman Auttinkönkään yläpuolella ole — Kihlauksensa oivat julkaisseet rauta tiemvirkamies Onni Nyman täältä ja neili Anni Arivonen Pietarsaaresta. 1- — Rajat seltviksi. Kenraalikuivernoörin tietoon on tullut, että Wenäjän ja Norjan mäliset rajamerkit omat joutuneet cpäsel- miksi, minkä rvuoksi Oulun läänin ku:ver- nöörin on käsketty ryhtymään pikaisiin toi- miin, että saataisiin sellvill?, mistä rajojen epäselwyys on aiheutunut sekä miten kor- jaukset omat suoritettamat. <5i politiikkaa. Kun kenraalikumer- nööri Seyn äskeisellä matkallaan Jtä-Suo- messa kämi Miipurissa ja siellä suomalaisen ja ruotsalaisen seurakunnan kirkoissa, missä papit häntä termehtimät raamatunlauseella ja siihen liittymällä puheella, ei hän ruot sal. kirkossa jaksanut kuulla puhetta loppuun, maan keskeytti sen ja käski tulkin ilmoittaa puhujalle, että hän oli tullut mastaanotta maan siunausta eikä kuuntelemaan poli tukkaa. Seurueelleen lienee kenraalikumernööri il maittanut tyytymättömyytensä suomalaisia politikoimia pappeja kohtaan. Venäläisiin pappeihin, jotka koko matkan harjoittimat politikoimista, hän sen sijaan näyttää olleen erittäin tyytylväinen, niinkuin siitä aiheutu neet sähkösanomat osoittamat. — yliopistolliset lomaknrssit alkamat t. k. 2~> p:nä pääkaupungissa. — Vaasalaiset juhlineet ruotsalaisia ylioppilaita. Wiime lauantai-aamuna kello 10 seuduissa saapui huivilaimalla Maasaan 30 ruotsalaista ylioppilasta Hernösandista ja Sundsmallista. Useita Maasalaisia ylioppilaita oli hake- massa heitä periltä saakka. Suun joukko ruotsalaisen kansanpuolueen märeillä koris- tettuja malkolakkisia oli rannalla mastassa, samoin sankat parmet kausaa, jotka hurra ten termehtimät saapumia mieraita, yliop- pilaiden huutaessa: „mära smenska kamra ter". Tulijoille piti rannassa puheen ylioppilas Wikman, kertoen manhoista siteistä, joita marsinkin tänä aikana pitäisi mahmistaa. Manhan Maasan raunioita on jo useita miikkoja korjailtu, jotta muinaisajot entistä selmemmin tarinoisimat ruotsalaisten san karitöistä. — Ä!iin, mitä onkaan suomalaisuus ja suomalaisten teot noiden suomalaisruotsa- laisten ylioppilaiden mielestä, jotka mielä tänäkin aikana kiitosmirttään ruotsalaisuu- delle meisaamat. Juhlat kuulumat kestäneen kolme päimää. * — Tylkemisjuttu Torniossa. Äsket täin sattui hiljaisessa Torniossa tapaus, joka sai itse poliisipäällikön toimeen. Muuan koululainen oli sattunut sylkäsemään ka- dulla menäläisen rajamajuurin ohi men- nessä. Tästä tiedon saatuaan sai koulu- lainen poliisimestarilta nuhteita sekä nen- moja, että hänen tulisi lakkia nostamalla termehtiä majuuria. Kun muistaa, että pääkaupungissa on sattunut kiusallisia syl- kemisjuttuja, on syytä maromaisuuteen täs- säkin suhteessa. — »Kuhniminen" wie halun tupakan polttoon. »Kuhniminen" moittaa alaa Raumalla aiman tamattomassa määrässä sitä mukaa kuin sen siunaukselliset jäljet tu- lemat näkymiin. Uusimman hymänpuolen on sillä hamaUtu oleman sen, että mähen' tää tupnkoitsemishalua. Rautatieläiset Raumalla perustimal joku aika sitten oikein Kuhnimisvsuuskunnan. Hankittiin amme, joka sijoitettiin meturital- liin. Monet ahneimmat tupakkamiehet sil loin mielä medessä lekotellessaan scnvuja pöläyttelimät, mutta nyt on aiman yleisesti tupakka-into lakannut. Miehellä, joka ennen poltti kokonaisen laatikon paperosseja päi- mässä, kestää nyt muutamain Miikkojen kuh- nimisen jälkeen paperossilaatikko aina kolme, neljä päimää. Joku suurtupakoitsija lienee jo tykkänään luopunut tupakasta. Luullaan, että puolen muoden perästä ei osuuskunnan jäsenistä kukaan enää tupakoi. Alnsertama isku. Lemottomalla mielellä omat isän- maanystämät odottaneet maltakunnan- lainsäädännön ratkaisua. Nyt se on ratkaistu; tieto on siitä leminnyt ma- talimpaankin majaan, kaukaisimpaankin kormen komeroon. Miesti on jo eh- tinyt jokaisen kormaan siitä muserta- masta iskusta, jolla meidän oikeudel- lista asemaamme, kansallista itsenäi- syyttämme on järkytetty. Tosiaan ei tuo tieto tullut aiman odottamatta, sillä jo pitemmän aikaa on uhkaamia ukkospilmiä idästä kohoillut. Jyräh- dyksiä on kuulunut, salamoita mäläh- dellyt Suomen maltiollisella taimaalla, mutta nyt on salama iskenyt yhteis- kuntaruumiiseemme niin -voimakkaasti, että se marmaan saa kuimumaan jäse- niä siinä. Meidän -valtiollinen eli mistömme on halmattu tuolla iskulla ja ajatellessa seurauksia siitä, maltaa pelko rohkeimmankin mielen, että kan sallisen elämämme aamunkoitto taaskin peittyy usmapilmiin. Kansakuntien historia osoittaa kaut- aaltaan, että mäkemämmät kansat, uuremmat maltiot omat heikoimpia ja pienempiä kansoja aina sortaneet. Usein on meidänkin maassamme sorta- jan miekka kansamme meriin tahraan- tunut, mutta simistyksen ja kristilli- syyden lemitessä on tunnon häpy pai- nanut hurmeiset miekat tuppeensa, jos niin moi sanoa, jotta Harmoin niitä enään käytetään, mutta sen sijaan nyt käytetään sellaisia sota-aseita, jotka omat tuhannen kertaa murbaamampia kuin terämimmät miekat. Aksi uusim- man ajan murhaamimpia sota -oppeja on se menettely, jolla Menäjän duuma ja maltakunnanneumosto ratkaisi Suo- men kysymyksen, huolimatta siitä, että kuuluisimmat Euroopan oppineet ja kansan symien rimien edustajat omat selmin sanoin osoittaneet sellaisen työn epäpuhtaaksi teoksi. Mutta laatkoot malitusmirret tässä seisoessamme Suomen itsenäisyyden haudan partaalla. Mannokaamme pyhä mala, että teemme kaksinmerroin innokkaammin työtä tämän kansan kansallisen elämän säilyttämiseksi, le- mittäkäämme tiedonmaloa, kylmäkääm- me todellisen simistyksen siementä, sillä se on ainoa moima, jolla moimme kansallista ruumissamme elossa pitää. Saakoon tämä yhteinen maara meidän pienet erimielisyytemme loppumaan. Rientäköön jokainen isänmaanystämä kohdallensa siihen taistelurintamaan puollustamaan puhtailla aseilla oikeuk- siamme. Me e-nme tahdo nojata mi- hinkään epäpuhtaaseen taistelutapaan, meemme saa käyttää sanoissa eikä teoissa raakuutta sortajaamme kohtaan. Meidän tulee kiireesti, mutta lujasti marustautua -vastaanottamaan niitä maaroja, joita näyttää eteemme tule- man. Meidän etumarlijaimme, meidän sanomalehtiemme on oltama malp- paana yötä päimää malmiina marti- jan tehtämää suorittamaan. A. N. I II J | iwa>ii—a ii«unM»HMIIiaBima B!iftflmi Muualta Suomesta. ScnkmkiMchktM .salliaili". Makuutuslehti „Wakuuttaja" tekee selkoa uuden henkimakuutusyhtiö „Sa- laman" synnystä. Mainiten aluksi niistä erimielisyyksistä, joita on il- mennyt Henkimakuutusyhtiö Suomen osakkaiden keskuudessa ja joihin lehti ei lähemmin pumu, sekä ..Henkimakuu- tusosakeyhtiö ..Salaman" miime huhtik. ]() p:nä tapahtuneesta perustamisesta, lausuu „Wakuuttaja": ,.Me olemme jo usein käsityksemme lausuneet, ettei uusien kotimaisten henkimakuutusyhtiöiden perustaminen meistä mielä ainakaan näytä turhalta. Alaa henkimakuutustoiminnalle meillä on yllin kyllin. Marsinkin miime ai- kojen kokemukset omat osottaneet, että kansamme moidaan sangen helposti saada ymmärtämään henkimakuutuksen tärkeyttä. Eikä taloudellisten laitos- ten työskentelemisen edellytyksiä suin- kaan moida armostella ylimalkaisesti sen Milkaan, kuinka kulloinkin katsotaan oleman makuutustarmetta. Käsitys makuutustarpeen olemassaolosta ja ei- olemassaolosta on marsin subjektii- mistä. Toisen mielestä moi tarme olla huutama, samalla kun toisen käsi- tyksen mukaan tarmerta ei ole olemassa lainkaan. Wasta jonkun ajan kulut- tua, kun on saatu nähdä minkälaisia tuloksia uusi laitos alkaa saamuttaa, moidaan lopullisesti päättää onko tar- mettä ollut maiko ei. Toiselta puolen rientää henkimakuu- tusliikkeessä kehitys niin nopein aske- lin eteenpäin, että se laitos, joka mielä eilen oli uudenaikainen, tänään on jo manhoien periaatteiden mukaan toimi- ma, ellei johto täydelleen ole perehty- nyt makuutustoimintaan tai muista syistä jaksa sen kehitystä seurata. In- nokas kilpailija moitin siksi sangen helposti jättää suurenkin ja alkuaan ensiluokkaisille perusteille perustetun ja ensiluokkaisten liiketapojen mukaan toimiman laitoksen jälkeensä. Tästä ei kuitenkaan moi olla muuta kuin hyötyä makuutuksenottajille. Niin pian kuin heillä on eri yhtiöitä ma- littamina, tulemat he mäkisinkin liitty- mään siihen, joka heille makamarai- suuden ohella tarjoaa edullisimmat ehdot. Toiset yhtiöt omat sittemmin myöskin joko tahtoen tai tahtomattaan pakoitetut seuraamaan kerkeämpiä kil- pailijoitaan ja kokonaistuloksena enen- tyneestä kilpailusta on koko maan hen- kimakuutusliikkeen uudistuminen ja pa- raneminen. Tästä makuutettuina ja marsinkin hamaittuamme, etteimät tähän asti maahan perustetut henkimakuutusyh- tiöt suinkaan ole olleet toistensa tiellä maan päinmastoin saaneet henkimä- kuutuksen lemiämään ennen tuntemat- tomassa määrässä, minkä -vuoksi yhä taajemmat kansankerrokset omat tul- leet henkimakuutuksen siunauksia naut- timaan, lausumme uuden yrityksen ter- metulleeksi. Toimottamasti se on ole- ma yhtä moitokkaana taistelijana kan- sassamme mallitsemaa pimeyttä, huo- lettomuutta ja tuhlausta mastaan kun nykyiset kolme kotimaista henkimakuu- tusyhtiötä". opettajaksi Oulun alkeisopistoon, josta? siirtyi m. 1877) samallaiseen toimeen Oulun ruotsalaisessa lyseossa. Joi- takuita muosia sitten hän tästä miras- ta erosi. Vainajaa jäi lähinnä sure- > maan maimo ja lapset. i Lauantaina kuoli pääkaupungissa ent. protokollasihteeri Elis Furuhjelm 00 muoden ikäisenä. Mainaja oli ai- kanaan m. t. maralääninkamreerina tä käläisessä lääninhallituksessa. — Suomen Opettajain Nait- tinsliiton raittiuskurSsit toimeen- pannaan t. k. 25,-27 päiminä yliop- pilastalolla Helsingissä. Raittiustyön eri puolista omat lu- pautuneet luennoimaan tohtori Hele- nius-Seppälä, tohtori Taskinen, lää- ket. kand. A. Ruotsalainen, neiti Maiju Seppälä ja rouma Trygg-Helenius sekä mahdollisesti pros. Laitinen. Näytetunteja antamat rouma Trygg- Helenius, maist. Aulanko, neiti Mmzu Seppälä ja opettaja Kunnas. Opet- taja Sippola taas ohjeita kemiallisten kokeiden tekemiseen. Maikka ei senaatti myöntänytkään stipendiamustusta, on päätetty jakaa .'V0 markkaa 15 markan suuruisina matkarahoina marsinkin pitempimat- kaisille. Samalla huomautetaan, että kurssien osanottajat omat tilaisuudessa ottamaan osaa 28:nteen yleiseen rait- tiuskokoukseen ja tulemat silloin oikeu- tetuiksi saamaan ">0 % matka-alennuk sen rautatiellä. — ylioppilas Alanko wapau- tettu. Lauantaina päimällä saapui Arkangelista pastori Pantsulta Rau- malle sähkösanoma, jossa lyhyesti il- moitettiin, että ylioppilas Sakari Alan- ko miime lauantaina aamulla oli pääs- tetty mapaaksi Mienan Kemin manki- lasta. Myöhemmin iltapäimällä säh- kötti ylioppilas Alanko itse Mienan Kemistä ilmoittaen mapaaksi pääsemi- sestään sekä että hän sunnuntaina läh- tee Solometskin luostariin, missä hä nen matkatomerinsa, nim. rouma Alan- ko, lyseolainen I. Timonen ja pastori Pantsu häntä odottamat. Täältä läh^ temät he sitten kaikin laimalla Arkan- geliin ja sieltä Pietarin kautta takaisin kotimaahan. — Uusia hnomattawia aseiden salakuljetusjuttuja. T. k. 25 p:ksi omat Tampereen rautakauppaosakeyhtiö ja kauppias Johan Hjort haastetut Tornion raastumanoikeuteen syystä, että sikäläiset tullimiranomaiset omat mäittäneet erään ruotsinmaalaisen ase- kauppiaau, E. O. Östmanin, Haapa- rannan ja Tornion kautta lumatto- masti tuottaneen maahan aseita ja ampumatamaroita, joista sitte pieni osa tullimirauomaisten ilmotuksen mu kaan olisi tullut myydyksi yllämaini- tuille tamperelaisille. Nämä samat liikkeet olimat syytet- tyinä Turun raastumanoikeudessa mn- me perjantaina aseiden lumattomasta maahantuonnista. Ensi keskimiikoksi on myös Turun raastumanoikeuteen haastettu kaikki Tampereen rauta- ja asekauppiaat erään toisen asejutun takia. Maatalousosasto. Miin sitimcM missä — Kuolleita. Sunnuntaina kuoli Helsingissä ent. saksan ja ranskan kielten opettaja Arno Wilhelm Heikel. Mainaja oli syntynyt 1842 Oulussa. Tuli ylioppilaaksi 18<>2. M. 1808 saksan ja ranskan kielten Kirjallisuutta ja taidetta. — Luonto tieteen tvalossa. Tä män helppotajuis-tieteellisen teoksen 30 ja 31 -vihko on äskettäin ilmestynyt kirjakauppoihin. Teoksen suuresta ar^ mosta antaa tämänkin mihon sisällys todistuksen. Toimittaja I. K. Inha kertoo tunnetulla taidollaan Etelänapa- maasta, jään, -vilun ja myrskyn maan- osasta. Merrattoman hauska ja mie- lenkiintoinen on saman miehen kynästä lähtenyt kirjoitus: ..Etelänaman kyn- nyksellä. E. Shaekletonin Etelänapa- retki." Tämä -valaisema ja runsailla kumilla -valaistu kirjoitus on omiaan antamaan meille selmän käsityksen ym päri maailmaa huomiota herättäneen ja tieteellisistä tuloksista rikkaasta ret- kestä. — Kirjoitukset ..Maapallo pun- tarissa" ja ..Miten kiwi putoo" omat molemmat malaisemasti ja hauskasti esitetyt. Kumitus on rikas ja armo- kas. Kaksoismihon hinta 1: 50 penniä. Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö Pormoossa. — Pyhäkoulu. Pyhäkoulu, las- ten saarnoja sisältämä mihkoteos, ases- sori A. W. Mallin ja pastori Armid Malleniuksen toimittama 8:s mihko on ilmestynyt Werner Söderström Osa- keyhtiön kustannuksella. Mihon hinta 25 penniä. — Nuorten Nuijan heinäkuun numero on ilmestynyt. Sisällöstä -nai- nittakoon: Nyt tarmitaan tarmoa. Mi- rallinen osasto. Liittomme työmaalta. Kirjallisuuskatsaus. Kirjoituksiin liit- tyy useita onnistuneita kumia. — Pääskynen on lähtenyt kesä- matkalleen ja tuo ystämilleen paljon hauskaa lukemista. Björnstjerne Björn- sonista kerrotaan muutamia piirteitä ja julaistaan runoilija -vainajan mie- hättämä kirje hänen pienelle pojantyt- tärellensä. H. kertoo Mapusta, mutta tämä Mappu onkin pieni siisti porsas. Porsaille omistaa myös Ar- mily runonsa „)!asulassa". Pääskynen -vie lukijansa mehiläisten asuntoon, kertoen kumitetussa kirjoituksessa..Aar nen käynnistä mesilinnassa". Ar-vid Lydecken jatkaa hauskasti kumitettua seikkailukertomusta..Tähtien tarhoissa'', K. H. kertoo ihmeellisiä juttuja ..Lihan- syöjäkasmiemme elämästä" ja kesänu- meron täyttämät mielä sadut, kerto- mukset, armoitukset y. m. tt. Kesäkuun lopulla sattuneet hallat omat useilla paikkakunnilla maassam- me turmelleet ruislaihot niin pahasti, että miljelijät omat katsoneet parhaaksi niittää ne rehuksi. Toisilla seuduilla ei hallojen maikutus ole ollut niin tuhoi- sa ja niillä on laihot jätetty kypsy mään. On kuitenkin tietämätöntä, saa- daanko näilläkään paikkakunnilla rukiis- ta kunnollista siemenmiljaa, sillä hallat kämimät, ehkä muutamia kylmää mas- taan mahmimpia paikkakuntia lukuun- ottamatta, yli maan, missä komem- min, missä heikommin, juuri ruiskas- mun arimmillaan ollessa. Näin ollen on uskottamaa, että niilläkin paikka- kunnilla, missä rukiista on mielä jää- ty satoa odottamaan, saadaan heik- koja, huonosti itämiä jymiä. Niinikään on tunnettua, että maassamme, hallo- jen tuomaa tuhoa huomioonottamatta- kin, saadaan rukiista ensi syksynä huono sato. Maa oli koko miime talmen sulana ja lumi sentähden hautoi laihot niin, että melkein yleensä nähdään ruiskas- mun cleman harmaa ja muutenkin heikkoa, kun koko kesän -vallinnut kui- muus on sitä lisäksi heikontunut. On siis aiman -varma, että ruista yleensä saadaan tänä muonna mähän koko maassa ja -vielä mähemmin sieme- neksi kelpaamaa -viljaa. Syytä on siis rumeta huolehtimaan siemenestä, sillä rukiin kylmöaika on kuukauden kuluttua käsissä. Moipihan kyllä olla eri paikkakun- nilla -viljelijöitä, joilla on ylimuotista miljaa siemeneksi omiin peltoihin, jopa toisilla riittää myytämäksikin. Mutta enemmän on luullaksemme niitä, joilla ei -vanhaa miljaa ole siemeneksi ma- rattuna. Pienmiljelijäin keskuudessa, marsinkin täällä Pohjolassa, on hymin paljon sellaisia, joille ei oman pellon ruissato omiksi tarpeiksikaan riitä, maan omat pakotettuja suuremman tai pie- nemmän osan muotia osto-viljalla elä mään. Harmat näistä panemat edelli- sen muoden sadosta seuraaman muo- den siemenen talteen, maan syödään omaa miljaa niin kauan kuin sitä riit- tää ja kun se loppuu, niin sitten oste- taan. Dleensä uskotaan, että rukiin sie- men joutuu kyllä pellolta. Ja useinhan se joutuukin. Mutta ei aina. Monasti tapahtuu niinkin, ettei saman muoden sato ehdi siemeiteksi, tai on se siemeneksi kelpaamatonta. Kun tuo u?>fo taivalla tai toisella pettää, silloin joudutaan siementämisen aikana siemenestä hä- tään, sitä suurempaan, mitä huonompi siemensato yleensä tulee. Tällainen hätä on nytkin monella miljelijällä marmasti edessä, monella paikkakunnalla marsin uhkaamana. Si- tä mastaan on ajoissa toimiin ryh- dyttäivä. Onneksi on aina löytynyt ja löytyy marmaan nytkin sellaisia miljelijöitä, joilla on manhaa miljaa siemeneksi ma- rattuna omatsi sekä usealla naapurien- kin tarpeeksi. Maikea on sanoa, löy tyykö tällaisia riittämästi. mutta sitä suurempi syy on ryhtyä toimenpiteisiin, että näiltä pois annettamiksi riittämät miljaerät saadaan hätään joutumien käytettämiksi siementämisaikana, sillä onhan mahdollista, että mielä nyt ole- masta miljamäärästä tulee suuri osa tamalla tai toisella enncn siementämis- aikaa hämitetyksi, ellei ryhdytä huo- lehtimaan sen säästämistä marten. Ostettakoon jauhoja leimäksi, nehän ei- mät nyt ole kalliita, mutta siementä ei pitäisi kenenkään nyt syödä. Ne maa- miehet, joilla on siementä yli oman tarpeen, säilyttäkööt -varastonsa tois- ten tarpeeksi. Kuntien miranomaisten olisi myös otettama asia huomioonsa. Moipihan löytyä kunnassa sellaisia ta- lollisia, joilla mielä on siemenmiljaa, mutta rahanpuutteen tai muun syyn tähden omat pakotetut sen hämittämään. Kuntien on autettama näitä -viljansa säilyttämään. Liikenemä -vilja moidaan ostaa kunnan haltuun tarmitsemille sie- mentämisaikana myytämäksi. Tästä olisi sekin etu, että nekin -viljelijät, joilla ei ole syksyllä rahaa siemenen ostoa marten, moisimat sitä saada, sillä moipihan kunta sellaisille myön- tää maksuaikaa paremmin kuin yksityi- set, ja ainakin tehdään siten keinottelu hätään jouduneiden kustannuksella mah- dottomaksi, johon useat yksityiset moi- simat ryhtyä. Niillä seuduilla, missä pahimman siemenkadon tiedetään tuleman, ja on syytä pelätä, ettei omalla paikkakun- nalla ole edellisten muosien satoa riit- tämästi saatamana, on kuittien tai maa- miesten yksissäneumon ryddyttämä sie- menmiljaa etempää hyivissä ajoin tie- dustelemaan ja hankkimaan. Se tulee helpommaksi, kuin että jokainen tarmit- sija yksinään lähtisi sitä etsimään ja ostamaan. Usea ei sitä -voisi kenties tehdäkään rahallisten tai muiden syiden tähden. ^tiissä kunnissa, missä on lainama kasiinejä olemassa, -voimat ne miljeli- jöitä auttaa, mutta niitähän ei lähes- kään kaikissa kunnissa ole, ja jos on- kin, moimat niiden marastot nyt olla riittämättömät, joten on syytä niitä lisätä. Tarkoituksemme on saada maamies- ten ja yleinenkin huomio asiaan kiin- nitetyksi, sillä täysi syy on pelätä ta- mallista suuremman puutteen sieme- nestä ensi syksynä oleman. Ryhdyttä- köön kullakin paikkakunnalla siltä ma- Kustantamanamme ovat äsken ilmestyneet seuraavat Uudet seuranäytelmät: ISSg" Teuvo Pakkala, Tukkijoelia. Nelinäytöksinen näytelmä. Kolmas painos. Hinta 2: 25. Kaarle Halme, Murtuneita. Nelinäytöksinen näytelmä. Toinen painos. Hinta 2: 25. Kaarlo Kytömaa, Testament tia etsimässä. Yksinäytöksinen pila. Hinta 90 p. Kaarlo K y t ö m a a, Rabies Ca- nina. Yksinäytöksinen pila. Hinta 75 p. Kaarlo Kytömaa, Kun harso- pusero Ilmestyi herrasväen eteiseen. Yksinäytöksinen pila. Hinta 90 p. ♦♦♦♦♦♦♦♦ Hiukan aikaisemmin ovat ilmestyneet seuraavat maailman maineen saavuttaneet näytelmät: Bernard Shaw, Candida. Suo mentanut Helmi Setälä. Hinta 2: 25. NV" Bernard Shaw, Ei sitä voi koskaan tietää. Suomentanut Helmi Setälä. Hinta 3. —. Björnstjerne Björnson, Kun uusi viini kukkii. Suomentanut Helmi Setälä. Hinta 2:75. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsinki. Naisten « «t OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa, Kauppureinkatu 5. ralta niihin keinoihin, mitkä parhaaksi katsotaan. wenäjältä. — Menäläistyttämistyö Mnnr manin rannikolla. Arkangelista, heinäk. 17 p. Kumernööri ehdottaa erinäisiä toimenpiteitä mäestön menä- läistyttämiseksi Muurmannin ränni- kolla sekä suomalaisten ja norjalaisten sinne muuttamisen estämiseksi. — Nimenmuutos sekin. Miipu- rin malloituksen 200 -vuotismuiston johdosta on määrätty, että kaupungin linnaa on kutsuttama Petrosskin linno- tukseksi ja että itäisen -varustuksen keskiosan nimenä on ole-va Avrarin sekä erään läntisellä marustuksella ole- man patterin nimenä Tshernyshofs. — Duuman ent. puhemies («utshkom lausuu Suomen kysy- myksestä tähän suuntaan: Mikäli minä olen kuullut, on uusi laki otettu mastaan lemollisuudella, sanoi Gutshkom. Suomalaiset omat kylmän järjen mukaan toimiiva kansa, heiltä ei tarmitse odottaa makamampia selkkauksia eikä mielenosotuksia. Olen marma siitä, ettemme saa nähdä muu- la kuin ehkä joitakuita pieniä mielen- osotuksia. Suomalaiset ehkä kieltäyty- mät toimittamasta duuman jäsenten maalia, Roikottamat kaikkea -venäläistä tahi eimät ota Suomessa asumia me- näläittä paikallisissa ja yleisissä maa- leissa -vaaliluetteloihin. Passiimiselle mastarinnalle ei -voi mitään. Meille ei jää muuta tehtämäksi kuin -valittaa suomalaisten edustajain poissa-oloa duumasta. Suomalaisten miranomaisten lai- tonta menettelyä ivastaan -venäläiset tulemat panemaan -vastalauseen, niin että sellaisessa tapauksessa Suomen miranomaisten syytteeseen asettaminen ei ole mahdotonta. Muuten ei uutta lakia ole -vielä somellutettukaan käy- täntöön, niin ettei sen -vaikutuksesta -vielä ole mitään käsitystä. Paljon riippuu siitä, kuka on hallituksen oh- jaksissa, sillä uudessa laissa on main yleisiä määräyksiä: yksityisseikat sen somelluttamisessa jäämät hallituksen asiaksi. On hymin -vaikeata -vetää selmä raja puhtaasti paikallisten ja yleismaltakunnallisten etujen -välille. Siitä huolimatta olen makuutettu siitä, että hallitus n-enettelee maromaisesti. — Kiinan prinssi H. M:usa puheilla. Baltishportista, heinäk. k.', pnä. Homiministeri säbköttää että H. M. Keisari otti Standartilla mastaan kiinalaisen prinssin Tsai-Taon, joka sotilaslähetystön johtajana on tutki- massa Europan sotalaitoksia.