Lauantaina 31 p. joulukuuta KARJALATAR N:o 149 1910 C. Suomalaisen puolueen vaaliliitto. 9. Joensuu, Kontiolahti, Kiihtelys vaara. Suomalainen puolue. . . , . Rautapää Hugo Vaalen tui, Lakitiet. tohtori, Hel sinki. . . . . Kolkki Emanuel, Pastori, Pielisjärvi. . . . . Hiivonen Onni, Maanvil jelijä, Rääkkylä. 10. Tohmajärvi. Suomalainen puolue. Alhainen Walfrid Iisakki, Pienviljelijä, Kitee. Rautapää Hugo Walen- tin, Lakit.tohtori, Helsinki. Hirvonen Onni, Maanvil jelijä, Rääkkylä. 11. Nurmes, Rautavaara, Valtimo. Suomalainen puolue. Suomalaisuus ja kansanvaltaisuus uskonnon pohjalla. . . . . Kolkki Emanuel, Pastori Pielisjärvi. . . . . Rautapää Hugo Walen- tin, Lakit.tohtori, Helsinki. . . . . Hirvonen Onni, Maanvil jelijä, Rääkkylä, 12. Pielisjärvi. Suomalainen puolue. Rautapää Hugo Walen- tin, Lakitiet. tohtori Hel sinki. Kolkki Emanuel, Pastori, Pielisjärvi. Alhainen Walfrid Iisakki, Pienviljelijä, Kitee. 19. Liperi, Kuus järvi, Polvijärvi, Kaavi. Suomalainen puolue. PoikKirata Joensuusta Savonradalle. . . . . Hirvonen Onni, Maanvil jelijä, Rääkkylä. . . . . Rautapää Hugo Valen tin, Lakitiet. tohtori, Hel sinki. . . . . Alhainen Walfrid Iisakki, Pienviljelijä, Kitee. 20. Eno, Ilomantsi, Kovero. Suomalainen puolue. , . Rautapää Hugo Valentin, Lakitiet. tohtori, Helsinki. . . Kolkki Emanuel, Pastori Pielisjärvi. . . Alhainen \Valfrid Iisakki, Pienviljelijä, Kitee. Mitä on tekeillä? Kansalainen! Tammikuun 2 ja ."> päuvänä olvat Valtiolliset Maalit. Oletko huomannut, mitä on tekeillä? Sosialistit olvat edustasaehdokkailtaan ottaneet sitoumuksen, että näiden tulee waltiopäiwillä kieltää hallitntselta suostuutamerot. Tar kotns on saattaa hallitus muka pulaan, kun se jää niitä 17 miljoonaa markkaa Maille, jotka eduskunta on ennen hinväksynyt kannettaivaksi mäki ja nl .lllasjliomain malmistuksesta, anniskelusta v. m. Mutta katsotaanpa, kenenkä suostuntakielto pulaan saattaisi. Suosi^ntaivero ou aina hmväksntti) käytettäväksi niihin tarkotnk- siin, joihin mäkinaiset »valtion tulot eimät riitä, koululaitokseen, siivis tyksellisiin ja maataloutta edistämän toimenpiteisiin, uusien rautateiden rakentamiseen n. e. Jos ui)t waltiopäiwillä suostuunat kielletään, niin luonnollisesti on siitä seurallisena se, että koulut olvat suljettalvat, lvaltiou aioiistus ja kannatit" erinäisiltä yleishyödyllisiltä toimenpiteiltä lakkautettama, rautateiden rakentaminen lopetettama. Tuskinpa kunnatjaksaisilvat yllä- pitää kaikkea, mitä »valtio on suostuntatvaroilla tukenut. Ja monet tuhannet ihiniset, jotka rautatietöissä omat ansainneet elatuksensa, jon- tuisiivat tlw< toiniksi ja leilvättömiksi. Mahdollisesti maltion olisi pakko hankkia »varoja hallinnollisilla keinoilla, esim. asettaa ja korottaa tullia »viljalle, suolalle ja milille kulutustamaroillc. Siitä seuraisi se, että elintarpeet kallistuisiivat. Totta kaiketi kansa olisi silloin pahimmassa pulassa. Ja kur juuden nostaisi wielä oikein kukkuroilleen se juomatulnza, joka Merosta mapaana paisuisi ja myöryisi. hukuttaen paljon ahdinkoa ja puutetta kärsineen kansan simeelliseen ja taloudelliseen perikatoon. Maa snöksyisi hämiöön. Miljoonat menisimät jnomatehtailijain taskuihin. Sellaiset seuraukset olisimat suostiintakiellosta. kansalainen! Welwollisnntesi on äänelläsi torjua tätä onnetto- muutta, joka sinua ja kansaasi uhkaa. Wälttäinättömästi mene ivaali uunialle ja äänestä Suomalaisen puolueen ehdokkaita, joita elähdyttää milpitön isänmaallineu mieli ja koko kansan onni ja menestys. suurta ajattelemattomuutta; se armoonsa, kuulijakunnan armostel- kyllin selmästi main todistaisi, et-samaksi, olimatko sopimat tähän emme ole mielä oikein selmil- \ tilaisuuteen mai ei. ^Suomen oikeuksien puolustajia nekin! Sosialistit omat pitkin aikaa niin kirjoituksissa kuin puheissa uskotelleet kansalle, että sosialistit ne masta omat ainoita todellisia Suomen oikeuksien puolustajia. Mutta katsellaanpa, miten sen asian laita oikeastaan on. Mitä sanotaan »Työmies" lehdessä 208 nur..erossa otsakkeella ..Menäläinen mirkamalta ja me" olleessa kirjoi- tuksessa? Siinä sanotaan m. m. näin: „Tämä (menäläinen mirkamalta) on sosialidemokratialle moitoksi. — — — Meillä sosialisteilla ei siis pitäisi olla mitään sitä mastaan, että meille työnnetään mieras mir- kamalta. Se selmentää pelin ja tekee luokkarajat yksilöitä myöten selmäksi." ..Tulkoon siis meille menäläinen mirkamalta kokonaan, hallittakoon meitä mieraidcn säätämien ohjei- den mukaan, se on meille sosialis- teille aatteemme kehittymiseen näh- den main edullista. Se rajoittaa, se häiritsee, se kiusoitta» ja ärsyt tää kyllä, mutta samalla se kas- t mattaa, terästää ja selmentää. — Meitä sosialisteja ei siis saa tehdä alakuloiseksi se että meille mieras mirk imalta tarjotaan. Se antaa meille aihetta maan kasma- maan ja terästymään." Tämä on jo niin suoraa puhet- ta, ettei se selitystä kaipaa. Kansalainen! Jos jäät maa- lista pois, niin laiminlyönnilläsi autat sosialistien moittoa. »Toimettomuus ei ole mikään ohjelma, eikä vaitiolo ole mikään kanta". (A. S. Arjö-Koskinen). Tällä hetkellä makamasti ajat- telemien kansalaisten mieliä ma- sentaa suurimmassa määrässä se tietoisuus, että maamme suurin puolue toimii kaikesta mastuun- alaisuudesta mapaaksi julistautu- neena. Tuo ryhmä, sosialistinen puolue ei anna mitään armoa makamalle työlle; se nauraa kai- kelle sellaiselle toiminnalle, joka karkottaa yhteistä hymää, koko kansan parasta. Näinkin makami- na aikoina, jolloin ehdottomasti tarmittatsiin jokaisen kansalaisen makamaa punnitsemista ja epäit- sekästä työtä, sosialistinen ryhmä- kunta ajaa main omia itsekkäitä pyyteitään, taistelee aiman into- himoisesti kaikkialla kaikkea mas- taan, ylistää yleismaailmallisuus ta ja irmistelee isänmaallisuudelle. Aiman ruttotaudin tamoin tuon puolueen turmelemat opit myrkyt- tämät kansaamme, riistämät rien- noista inhimillisyyden tunteet ja aiman kauhistuttamassa määräs- sä höllentämät ihmisten simeyskä- sttteitä. Ileensä kaiken sen, mitä me _ olemme oppineet pitämään pyhänä, se tahtoo tunnotonna tur- mella, murskata. Kansamme elämää on aina oh- jannut kristillissimeellinen maa- ilmankatsomus. Kaikkina aikoina on pidetty pyhänä omistusoikeut- ta, mältetty rikollisuutta. Men- neet sukupolmet elimät aina so- mussa, jumalanpelmosia; se mai- keinakin aikoina antoi heille uut- ta moimaa, loi uutta intoa, kyl- mi mieliin toimoa. Tyytymäisinä he kestimät ankarimmatkin koette- lemukset. Aankarina nälkämuosina he elimät suuressa puutteessa, mutta eimät he silloinkaan lumat- j ta menneet koskettelemaan toisen ^omaisuutta, he pitimät pyhänä > omistusoikeutta, rakastimat rehel- jlisyyttä. Heidän elämänsä on painanut puhtaita lehtiä kansam- me historiaan. He omat hiljai- sella,' rehellisellä elämällään saa- muttaneet tälle kansalle toisten kansojen kunnioituksen ja armon- annon. Kun makamasti ajattelema ka .salainen mertailee kansamme n jkyisyyttä ja menneisyyttä, n. hän marmasti painuu makamaan I mietiskelyyn. Hänen täytyy kauhis- tua katsellessaan sitä suuremmois- ta muutosta, mikä todellakin on kansamme elämässä tapahtunut. Hän marmasti tulee miettineeksi keinoja, joilla möisi nykyistä mil- liintymistä tasaannuttaa ja rap- peutuneen elämän kohottaa entiseen armoonsa. Niin me noita keinoja miettm- me, mutta emme koskaan ryhdy tositoimintaan, ankaraan taiste- luun kansamme keskuudessa rie- humaa mätäpaisetta mastaan. Me olemme metäytyneet syrjään, toimettomina main katselemme mitä tästä millityksestä lopulta tulee. Tuollainen menettelytapa on kylläkin erittäin helppoa ja mukamaa, ! mutta sillä on sangen ikämät seuraukset. Tuollainen toi- mettomuus lisää main noiden syyntakeettomien sosialistien hur- jisteluhalua ja repimis-intoa. Jos me emme todellakaan ryhdy nyt toimimaan, niin me autamme sosialisteja heidän repimispuuhis- saan ja tuemme heidän turmiolli- sia oppejaan. Onhan aiman'luon- nollista, että jos joku järjetön rupee mellastamaan, niin järken- sä säilyttäneiden ehdoton melmol- lisuus on häntä rumeta rauhoitta- maan. Jos me nyt kerran huo- maamme sosialistien menettelyta- mat turmiollisiksi, niin eikö mei- dän suoranainen melmollisuus ole rumeta ankaran taisteluun. Em- me me saa enää mälinpitämättö- minä katsella, toimettomina syrjään metäytyä, maan tämän kansan jäseninä meidän on käytämä kan- saamme pelastamaan turmion ki- dasta. Nyt meillä on taas tärkeät päi- mät edessämme. Valtiolliset >aa- lit omat näet jo niinkuin omella. On kuulunut pitkin aikaa puhetta, että nämä maalit tulisimat ole- maan sangen laimeat, mitä mar- sinkin pormarispuolueiden osan- ottoon tulee. Onko todellakin oikein, että me kierrämme maaliuurnaa ja niin jätämme koko maalikentän sosialis- tien haltuun? Tuollainen osotlaa me lä tärkeimmistä kansalais- melmolli- suuksistamme. Tuollainen menet- telykö tuottaisi meille tyydytystä? Ei suinkaan! Meidän on pelas- tettama, mitä mielä pelastettamis- sa on. Emme me saa suinkaan syrjään metäytyä ja Kainin ta- moin kysyä: ..Olenkos minä mel- jeni martija?" Me olemme tä- män kansan lapsia ja niin ollen myöskin meille jokaiselle on mel- mollisuuksia maatamme ja kan- saamme kohtaan. Jos me emme kerran täytä tärkeintä kansalais- melmollisuuttamme, niin kyllä ne jäämät silloin täyttämättä mä- hemmänkin tärkeät. Dleinen ja yhtäläinen äänioikeus juuri kuu- luu tärkeimpiin melmollisuuksiim- me. Siksi täytyykin jokaisen rien- tää maaliuurnan ääreen ja antaa äänensä sen puolueen hymäksi, jo- ta eimät kannusta mitkään itsek- käät pyyteet, maan koko kansan onni ja hywinwointi. Ei kai kukaan jättäne pienintä- kään talouttaan jonkun huliluks^ hoidettaivaksi. Järtciisirnmekö rne sitten kansamme tuleman kohtalon määräämisen sellaiselle joka ei tunne mitään roac: alaisuutta teoistaan. Tn- olisi aiman yhtä ajattele kuin jos antaisimme p.' ,\ pienelle lapselle tai c- jettömälle oliolle. Jos me metäydv ja jätämme maaliur sosialisteille, niin mästi näytämme kin kuljemme r R. Muualta Suo mesta. miotamme kuin Nämä hetket r hetkiä. Ajatelki masti ja pv ettemme tar kojamme fr aan maa .1 sel- odella- m tur- ne kohti, ratkaisun maka- ae tarkoin, Ltäpäin te- chla. S' an ja jatko- kurs joulukuusi- juf)T. ..isakoululla t. k. 127 : ■•••.::• mirsi 308 piti ruko i.: ija P. Waris. Mu ' ^ asta mainittakoon opel . {uutisen puhe, jossa tuo ' mmärrettämästi mi- hir ^ olisi meidän pyrittä- w' . ie oikeita yhteiskun- n . tehdäksemme omama- i eikä jäljentelemällä i yhteiskunnan eduksi. orissä „On ruusu puh- ja „Oi jos oisit", as- » ^ . aikalle opettaja P. Wa- » . män alku oli komin sa- 1 . joka sai kuulijat ihan .a mukaansa seuraamaan . .aa. „Se on maailman i hymä pahalla palkitaan" . lmän ydinkohtana. Har- ^jen selmästi, seikkaperäisesti ja samalla ymmärrettämästi toi hän esille sen, että useinkin se main hymä pahalla palkitaan. Samal- la puhuja selmitteli, miten ja mil- lä tamalla meidän olisi tehtämä ja miten me pääsemme siihen kaunii- seen tulokseen, että moisimme pa- hankin hymällä palkita. Tuollai- set esitelmät olisimat termetulleita mastakin, sillä ne todellakin kehit- tämät; ne ikäänkuin pyrkimät kyl- mämään, juurruttamaan sopua ja toistensa ymmärtämystä. Tuol- laiset puheet ja esitelmät olisimat- kin paikallaan aikana tällaisena, jolloin tarmittaisiin yksimielisyyttä, eikä soutamia puoluejaaritteluja, joita melkein joka hetki saa kuulla milloin milläkin tamalla. Esitel- män ajalla olimat ketterät neitoset ja emännät saaneet lämpöset ku- pitkin höyryämään. Olimat näet ymmärtäneet, että ruumiskin tar-, mitsee ramintoa. Laulettua esitet Wenäjän alamaisten oikeuksia Suomessa koskema laki- ehdotus. Duumamaliokunnan hy mä k s y m ä lakiehnotus jätetty duuman jäsenille. Suomea koskemat lakiehdotukset — kirj. ..Birsh. Wjed." — »val mistumat maltakunnanduumass a joutuisuudella, joka ei ole ominais- ta lakiasäätämille laitoksille. Ei ole kulunut mielä kuukaut- takaan siitä ajasta, jolloin kama- rille jätettiin lakiehdotus koskeroa venäjän alamaisten oikeuksien aattamista qhdenroertaisiksi Suo- .en kansalaisten oikeuksien kans- a, kun duuman jäsenille jaettiin laaja esitys, joka malaisee tätä kysymystä. Esityksen on laatinut lakiasiainmaliokunta ja sen alle- kirjoittanut kreimi Bennigsen. Mitään huomattamampia muu- toksia ei ole tehty. Mukana seuraa maitokunnan jäsenien Polomtsemin, Sasonomin, Andreitshukin, Sumtshinskin, Sari- nin, Petromin, Krupenskin ja piis- pa Jemlogian seuraama masta- lause: „Waliokunnan istunnossa jou- lukuun 13 pnä me ehdotimme lakiehdotuksen 6:nnen pykälän seu- raaman sisältöiseksi: Juutalaiset saamat Suomessa käyttää hymäk- seen niitä oikeuksia, joita he naut- timat kessarikunnassakin asutus- alueittensa ulkopuolella. Meidän tekemämme korjauksen maliokunta kuitenkin hylkäsi 10 äänellä 9 mastaan ja kysymys juutalaisten oikeuksista tuli hymäksytyksi halli- tuksen ehdotuksen mukaisesti. Me emme hymäksy maitokunnan teke mää päätöstä seuraamista syistä: 1) SSBenäjän alamaiset juuta laiset nauttimat kaikkialla keisari- kunnassa tunnettuja oikeuksia, joi- ta mailla he saamat olla nykyään Suomessa. 2) yhteydessä sen kanssa, että kaikille Menäjän alamaisille ehdo- tetaan niitä oikeuksia, joita Suo- men kansalaiset nauttimat, olisi johdonmukaista, että Wenäjän alamaisille juutalaisille myönnet- täisiin samat oikeudet siinä mää- rässä, missä ne mastaamat niitä oikeuksia, joita juutalaisilla on keisarikunnassa asutusalueittensa ulkopuolella". Rouwa Karm tyytymätön. Rouma Martta von Karm saa- pui tiistaina itse Helsingin raas- tumanoikeuden arkistoon ilmotta- maan tyytymättömyytensä Hel- singin raastumanoikeuden päätök- seen hänen miestänsä tullinhoitaja von Karmia mastaan nostetussa jutussa, sekä siitä, ettei häntä olku kutsuttu oikeuden perjantai- seen istuntoon, jossa juttu oli kä- siteltämänä. Samalla lienee rouma von Karm miitannut siihen, että hä- nen aikomuksensa on asianajaja- naan käyttää kenraaltkumernöörin kanslian kielenkääntäjä E. Melar- tinia. Eräs raha-arpajaisten toimeen panoa koskewa anomus. listusministeriön alaisissa laitok- sissa ja toiseksi niistä menäläisis- tä, jotka taitamat suomen ja ruot- sinkieliä sekä samoin palmelemat mainitun ministeristön alaisissa laitoksissa, pyydän minä kansan- malistusministerin pyynnön mu- kaisesti hankkimaan minulle mii- meistään joulukuun 16 pksi kaksi luetteloa: 1) Suomen Suuriruhti- naanmaan kansalaisista, jotka omat maltion miroissa kansanmalistus- ministeristön alaisissa laitoksissa ja _) luettelon menäläisistä mirka- miehistä, joilla ei ole Suomen kansalaisoikeutta, mutta jotka tai- tamat ruotsin ja suomenkieliä tai jompaakumpaa näistä". Tämän ohella pyytää holhooja, että kai- kista henkilöistä, jotka omat luet- teloon merkityt, olisi hänelle lähe- tettämä tarkkoja tietoja heidän säädystään, uskonnostaan, perhe- suhteistaan j. n. e. Kulkulaitosministeriö on tehnyt kirjeellisen kyselyn lounaisen rau- tätien hallitukselta siitä, löytyykö rautatieit henkilökunnassa Suo- men kansalaisia. Tämän lisäksi kysytään onko sellaista henkilöitä, jotka taitamat Suomen ja ruotsin- kieliä, ja mitä kansallisuutta omat näiden maimot. Toisessa sähkö- sanomassa ehdottaa ministeristö mastattamaksi, löytyykö sopimuk- sen mukaan palkattujen joukossa semmoisia henkilöitä, jotka, tai- taen suomen kieltä ja ollen menä- läistä syntyperää, suostuisimat siirtymään palmelukseen Suomen maltionrautateille ehdolla, että saisi- mat korotetun palkan. „Rjetsh", joka ylläoleman ker- too, lisää, ettei tietysti tämmöisiä sähkösanomia ole lähetetty ainoas- taan Kiemiin. Kaksi miestä hukkunut. Toissa lauantaina läksi Sorta- malasta iltapuolella päimää Lep- päkosken tehtaan paperinkuljettaja jäätä pitkin paluumatkalle. Kaksi näistä, talokas Petteri Manninen Rautalahdesta ja talonp. Matti Termonen kääntyimät heti omille teilleen, kulkien Mannisen on ista- malla hemosella. Lähtiessään ye olimat ottaneet paperin kuljetuk- sesta maksun ins. O. Pöystiltä. Miehet olimat olleet aika ta- malla humalassa. Eipä näin ollen ihme, jos he sitten Suosaa- rien luona ajoimat täyttä mauhtia mirran murtamaan sulaan paik kaan. Wauhti oli niin koroa, että hemonen meni kokonaan jään alle ja jäi sinne. Miehistä jäi main hattu ja tyhjä pullo jään reunalle jälelle. Kaikki menimät sulaan. Sunnuntai-aamuna lähti sitten lähiseudun mies Sutelainen remon- pyyntimatkalle ja huomasi jär- messä reen. Hän armasi heti, mitä oli tapahtunut ja läksi apua hakemaan. Hemonen rekineen sun- nuntaina nostettiin ylös. Ruu- miit löydettiin maanantaina. Petteri Manninen jätti jälkeensä nuoren maimon ja lapsen. Ter- monen oli maimostaan erillään. Molemmat miehet olimat kuten janottu humalassa. Manninen oli 28 muotias, Termonen 38 muotta manha. hän myöhemmin on täällä mää- rätty pidettämäksi yleinen semstmo- jen mälinen kokous kansanmalis- tusasiain pohtimiseksi. Rutto Odessassa. Odessasta, jouluk. 2', p:nä. Ter- meydenhoitomaliokunta on anonut sisäasiainministeriöltä määrärahaa ruton lemiämisen mastustamiseksi. ' amalla on myös pyydetty, että yliopistoon perustettaisiin tarttu mien tautien prosessorinmirka. Menäjän kansanliiton keskuudesta. Menäjän kansaliiton Pietarin osaston kokous oli määrätty jou- kuun 25 p:ksi ja piti siinä puheen- johtajana toimia kreimi Konomnit- sinin. Mutta tuskin oli kreimi Konomnitsin ehtinyt asettautua istumaan puheenjohtajan paikalle, kun kokoushuoneeseen hyökkäsi jouk- ko tohtori A. Dubrominin puolue- laisia komasti kirkuen ja miheltäen ja pakoltimat keskeyttämään ko- kouksen. Kreiivi Konomnitsin oli pakotettu poistumaan kokoushuo- neesta otettuaan mukaansa pape- rit ja asiakirjat. Tämän jälkeen hyökkäsimät tunkeutuneet liittolai- set liiton pääneumoston jäsenen ent. ylioppilas Sokolomin kimp- puun. Paikalle saapunut poliisi ja pihamiehet pelustimat Sokolo- min liittolaisten käsistä sekä ha- joittimat kokouksen. Liikeyhteys Siperian kanssa. Z!ishninowgorodista, jouluk. 25 p:nä. Laimanomistajain kokous on katsonut mälttämättömäksi, että Siperian laimareitit yhdistetään Europan Menäjän mesiteihin. Sähkösanomia „Karjalattarelle". W. t. prokuraattori erotettu. Helsinki, jouluk. 30 p. Samonius erotettu prokuraat- torin ja esittelijäsihteerin mirois taan. Uutistoimisto. Herra Martti Liesi Fredriks- möi öpeltaja N.' Mu^e pakanuuden bergistä on Uudenmaan läänin ajan historiasta noin 3,000 wuot- kumernoorrlle jättänyt omltulsen ta sitten, miten silloin elettiin, us- anomuksen, kallettiin suuriakin esim. rakennuk- Huomauttaen, etta han ma- sia y. m. ja millä aseilla ja työ- remmin on neumotellut asiasta kaluilla mertaillen aikaa nykyistä kenraallkumernoorin kans, a, esittää johon on kehitys johtanut. Jatko- £ a " fl^YtskoHtaiien anomufjen kurssilainen Eemert Eskelinen lau- sa^a kahdesti muodesja toimeen- sm tilaisuutta marten sepittämän- ^"5°. raha-arpaimiet Arpoja sä runot ..Muistelma koulusta" ja ^ ^emaan 12,000, kunkin ar- ..Jouluna", joita mielihymällä ™ n ? m " Ja kuunneltiin. Omenat ja leimokset em mottto 100,000 mkaa. Ja ne sitten pistettiin suihimme. ^tarkottuksena oksi joka arpaiaisten Nuorisos. esimies I. Maris pu- ^ w msta antaa kenraa lkumernoo- hui lämpimiä kiitossanoja nuoriso- 5?e 2o,000 mk. kaytettamakft so- seuran puolesta ohjelman suoritta- ^oituksiln, erikmjestl «uo- jille. Opettaja Rob. Nuutinen ^^en siioltetun mena älsen.jota- lausui jatkokurssilaisten puolesta ™ e . n Kenraallkumernoö- opettaja N. Mujeelle ja opettaja ulla . oIt ' t kmtenkm oikeus kayttaa P. Marikselle kiitoksen siitä uhrau- ^aroja oman harkintansa mukai- tumaisuudesta heidän tähtensä j i 6 ®" 1 kulkemalla pitkiä matkoja saadak sensa joillekin jotakin oppia aineel- liselta ja henkiseltä alalta. Lopuksi oli järjestettyä leikkiä kurssilaisten kesken, jota oli kurssilla opittu. Ileisöä oli mähänpuoleisesti saa- punut näin harminaiseen tilaisuu- teen. Nyt olen lyhykäisesti ohjel- man pääkodat tuonut esille paria runoa lukuunottamatta, jotka lau- suttiin nuorsuomalaisten sanoma- lehtimiesten juhlajulkaisusta „Wa- samasta". Nämä jätän omaan! jän maltion miroissa kansanma- Wirkamiehien etsintä Wenäjällä Suomea Marten. Kiemiläisten lehtien tietämän mukaan on Kiemin opetuspiirin holhooja lähettänyt piirinsä kaik- kiin oppilaitoksiin seuraaman kier- tokirjeen: ..Katsoen siihen, että on mälttämätöntä saada täydellisiä tietoja ensiksi niistä Suomen ala- maisista, jotka palmelemat Menä- Nlioppilasleivott omuuksie» jälkikaikuja. Odessan yliopiston opettajaneu- mosto on päättänyt lopettaa luen not tänä lukumuotena, ainoastaan tutkintoja saa suorittaa. Odessan korkeimpien naiskurs fieri kuuntelijoiden, jotka ottimat osaa joulukuun 21 p:nä pidettyyn kokoukseen, ei kurssien opettaja- neuivoston päätöksen mukaisesti ole annettu ottaa osaa tutkintoi- hin ja on heidät, lumultaan 186, siis jätetty luokalle. Pietarissa on useimpien'korkea- koulujen ylioppilaita mangittu, useita on kokonaan erotettu korkea- kouluista. Pietarista, jouluk. 24 p:nä. Duuman mälikysymysmaliokunta on hylännyt mälikysymyksen, joka on tehty ylenipien oppilaitosten opiskelemia kohtaan harjoitetun mäkimallan johdosta. Se osa mälikysymystä, jossa puhutaan sanomalehtiä kohdanneista esteistä tminettujenylioppilaslemottomuuk- sien käsittelyssä on hymäksytty esille otettamaksi. Odessasta, jouluk. 25 p:nä. Viranomaisten toimenpiteistä on mapautettu 120 mangittua yliop- pilasta. Oii saatu selmille, että kysymyksessä olemat ylioppilaat eimät ole suoranaisesti ^ottaneet osaa mieleilosotuskokoukseen. Kiemistä, jouluk. 27 p:nä 431 ylioppilasta, jotka omat otta- neet osaa mielenosotuskokoukseen yliopistolla tk. 17 p:nä, on ran- gaistu alkain 1 ruplan sakosta 2 miikon arestirangaistukseen. Kansanwalistus. Moskomasta, jouluk. 25 p.nä. Kesäkuun puolimälissä tai ehkä mä- Ulkomailta. Katsaus ulkomaihin. Englannin maalit omat nyt loppuun suoritetut, ja jänni- tys maassa on lauennut. Entistä innostusta ja kiimautta ei nyt päättyneessä maalitaistelussa ollut huomattamissa, mutta syynä tä- hän lienee ollut mäsähdys, sillä edellisistä maaleista ei ollut kulu nut muuta kuin 11 kuukautta ja toiselta puolelta oli taisteluaikakin marsin lyhyt. A>!itään muutosta asemaan ei- mät nyt päättyneet maalitkaan tuottaneet, maan jäi se yhäkin en nalleen ja nykyinen hallituspuolue edelleenkin maltaan. Hallituspuolueen edustajamäärä on nyt 398, ennen 397, enemmis- tö nyt 126, ennen 124. Unionis teilla on nyt 272 edustajaa par- lamentissa ennen oli niitä 273. Hallituspuolueen edustajamäärä jakautuu liberaalien laboyr-party'n ja natsionalistien kesken: liberaalit 274 (274), labour 42 (40, natio- nalistit 84 (82. (Sulkumerkkien sisälläolemat lumut osottamat puo- lueitten edustajamäärää hajote- tussa parlamentissa.) Mertailusta sielmiää, että liberaalit omat hä- minneet 3 sijaa, kun taas hallitus- puolueen molemmat muut ryhmät omat kasmaneet. Huomattama on etteimät nämät kolmet puoluetta ole kilpailleet keskenään. Työmäen- puolueen ja liberalistien mälillä on somittu paikoista, ja missä on ollut unionistinen mastaehdokas, on hallituspuolue esiintynyt yhtenä rintamana. Näyttää siltä kuin saksalainen sosialismi ei ottaisi oikein juur- tuakseen Englannissa. Marsinkin nykyään, kun hallitus sosiaalipoli- tukassaan eräissä suhteissa tyydyt- tää köyhälistön pitkällekin mene- mät maatimukset, on sen lemene- mismahdollisuudet pienet. Ministeristö, joka aina kokonai- suudessaan pyrkii parlamenttiin, on malittu, kahta mähänmerkitse- mää jäsentä lukuunottamatta. Jon- kinlainen siirtyminen masempaan, joskin pmu, on ollut huomatta missa. Hallituksen asema on siis nyt sama kuin ennen. Se ei ole saa- nut lisää enemmistöönsä, kuten epäilemättä toimoi. Mutta toiselta puolen eimät unionistit moi kiel- tää sitä, että kansa on jälleen mal- tamalla enemmistöllä hymäksynyt Asquithin politiikan. Miime maa- leissa oli radikalisella dudgedilla päämerkitys, nyt oli lordien veto I «llllMStä SllOfelä Onnellista Ilotta Huntti liiketuttavilleen Karjalan Rautakauppa. etusijalla. Veto on nyt saanut kan- san hymäksymisen ja sen ivoimaan- saattaminen on nyt pääministe- rin mallassa. ! K r e e t a n kysymys näkyy sukeltaman yhäkin mielä esille, maikka suojelusmallat luulimat siitä jo päässeensä joksikin ajaksi rauhaan. Berlinistä tulleet tiedot tietämät näet kertoa, että saarella oli jälleen otettu makaman neu- mottelun alaiseksi kysymys liittou- Uimisesta Kreikan kanssa. Sano malehtien saamien tietojen mukaan Eaneasta on Kreetan toimeenpa- newa maliokunta ottanut eron. On muodostettu kokoomushallitus, johon kuuluu kaikkien puolueiden edustajia. Erityinen Kreetan ulko- asiainministeristö on poistettu, sillä kreetalaiset pitimät sen säilyt- tämistä tarpeettomana katsoen liit- toon, joka on julistettu Kreikan kanssa. Mastustuspuolueen joh- taja Mihelidakis armostelee „Tri- buna"-lehdelle saapuneiden tieto- jen mukaan ankarasti sitä suhdet- ta, minkä suojelusmallat omat ot- taneet noudattaakseen, sekä ilmoit- taa, että Kreeta on jyrkästi aiko- nut pysyä kiinni oikeuksissaan. Kysymys näyttää siis taaskin marsin matamalta, mutta suoje lusmallat oivat — ei kauan sitten - taanneet Turkille yliherruuden saarella ja onneton Kreta saanee siihen kaikista ponnisteluistaan huolimatta siittenkin tyytyä. Kaukaisesta Idästä saa- puu taaskin rauhaa hälyyttämiä tietoja. Nyt nämä saapumat Kii nasta päin, ja syynä näihin il- maitetaan oleman tuon Menäjän ainaisen anastamishalun, joka ker- ran tätä ennen johti asiat jo siellä niin onnettomalle tolalle, että seu- rauksena oli Menäjän-Japaiun mä linen tuhoisa sota, jonka seurauk- set syöpyimät marmaankin symälle taistelemain muistoihin. Nykyisten lemottomuuksien piste on siirtynyt Kiinaan, joka pelkää Menäjän ryhtymän taaskin alueel- lensa tunkeutumaan. Pietarista lennätetään näet Ruotsin lehdille, että mikäli Rjetsh on saanut tietää mallitsee Pekin- gissä suuri lemottomuus sen joh- dosta, että sinne muka on saapu- nut salaisia tietoja, joittenka mu- kaan Menäjä, miimeisen sopimuk sen nojalla Japanin kanssa, ai- koisi anastaa Mongolian. Menäjän ulkoministeriö peruut- taa kuitenkin mäitöksen että halli- tus hautoisi tällaisia anastustuu- mia mielessään. Selitetään että Mongoliaan ainoastaan aijotaan lähettää muutamia tieteellisiä retki- kuntia tutkimistarkoituksessa, mut- ta ei missään suhteessa muuta. Kiinalaisiin ei tämä silitys ole tehnyt kuitenkaan rauhoittamaa maikutusta, sillä heillä on hymäs- sä muistissa menäläisten entiset retkikunnat. Nekin olimat tieteel- lisiä ja kaupallisia retkikuntia, mut- ta seuraukset sai Kiina liiankin piaii tunteakseen. Missä määrin nyt saapuneissa yllämainituissa tiedoissa on perää, on maikea simullisen sanoa, mutta sen oletuksen moi pitää kuitenkin marmana, etttä Meiiäjän salainen halu on yhäkin Mongoliaan pala- nut, maikka nämä pyyteet Itä- Aasian sodassa niin musertamasti kärsimätkin. Nyt juuri tulee nuoren kansan iKuaaiain muistaa, että paras lahja, joka j tuottaa iloa koko muoden pu- kään, on lasten ja nuorten hauskin ja suosituin lehti pääskynen Pääskynen on muosi »vuodelta leminnyt yhä laajemmalle. Zu- hansissa kodeissa sillä on har- taita lukijoita, ja se on jo siksi tunnettu, ettei se pitkää suosi- tusta kaipaa. Huomauianimc ainoastaan, että se on koloonsa nähden erinomaisen halpa. 5to- ko muosikerta maksaa 2: "Rl; puolimuosikerta 1: 2.~>. VeEut ilmestyy kerran kuussa, ^o- kainen numero sisältää mähin- täin 24 tekstisimua, paitsi joulu kuun numero, joka on mähin- täin 48-siwuinen, ja kesänume- rot, jotka omat I<i-siwuisel. Kaikenkaikkiaan sisältää muosi- kerta »vähintäin r>28 huolella kumitettua tekstipalstaa. Pääskystä toimittamat, kuten ennenkm. Helmi Setälä. Zlnni Swan ja Armid Lndecten. Lehti on yhtä runsaasti kumi- tettu kuin ennenki»», ja a»v»iS- ttlksia antamat useat kotimaiset kirjailijat ja taiteilijat. Pääskysen kirjaeto w. mi ilmestyy myös kerran kuussa 32-simuisina, kumitettuina wili koina ä 1") penniä. Koko »vuosi kerta maksaa 1:80; puolimuosi kerta 90 p. M. 1911 liitetään kirjastoon kapteeni Marryati»» reipas ja jännittämä kerlomtts ..Uudenmetsän lapset". Pääskystä ja P ä ä s- ky sen kirjastoa moi tilata joko yhdessä tai erikseen kirja- kaupoista, postitoimistoista, Otaman asiamiehiltä tai suo- raan kustantajalta. Tilatkaa ajoissa! Pyytäkää sisällys- ja tilausselostuksia! Uusia asiamiehiä otetaan. Kustannusosakeyhtiö O t a w a Helsingissä. Yleisöltä. Joululehti Lampo. Joululehtiä ilmestyy meillä jo tamattoman paljon, mutta siitä huolimatta on niiden kaikkien me- nekki näihin asti ollut melkoinen. Joululehdet yleensä omat käyneet rakkaiksi tomereiksi. Eikä ihmekään, sillä yleensä kaikki tähän asti tl- mestyneet lehdet omat olleet omiaan nostattamaan oikeata joulutunnel- maa. Niissä on kansantajuisesti osattu kosketella juuri mietettämän juhlan merkitykseen, samalla ne omat olleet mitä onnistuneimmiil kumitettuja ja yleensä sellaisia, että niin nuoret kuin manhatkin omat niissä löytäneet miellyttämää lu- kemista. Ja se yksinomaan sel- mittääkin syyn siihen, että satoihin koteihin löytämät kaikennimiset jou- lulehdet tiensä. Joululehti?» ti lausten kerääminen on myöskin ollut sangen kiitollista tehtämää, sillä turhaan ei ole tarminnut ke- nellekään tarjota ja kaikki lmyöskin omat olleet tilaamiinsa tyytymäisiä. Nyt on kuitenkin Turussa ilmes- tynyt Sampo niminen lehti pettä- nyt sekä yleisön, että asiamiehensä. Kun allekirjoittanutkin marras- kuulla sai Sammon tilauslistat, niin näyttimät ne siksi lupaamilta etten epäillyt rumeta lehteä lemit- tämään. Tilauksia kertyi lukuisasti maikka lehden hinta 1 markka 25 penniä on pidettämä korkeana. Mutta nyt olen asiamiehenä jou- tunut sellaiseen kiusalliseen ase- maan, että kaikki kauttani Sampon tilanneet ilmoittamat olemansa tyytymättömiä lehteensä. Eikä suinkaan syyttä, sillä Sampo on m Tammik. 1 ja 2 p vaonna 1911 tapahtuvat eclusta- javaalit toimitetaan Honkavaa ran äänestysalueella maan viljelijä Hujun talossa Honka vaaralla kello 9:stä alkaen aa mulla. V. Muukkonen. Vaalilautak. puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) Metsätyöntekijät! Suurempi määrä halon ja tu kin vetäjiä sekä halon hakkaa- jia saavat pitempiaikaista työtä Tohmajärvi O. y:n omistamissa metsissä. Palkat hyvät ja tar kempia tietoja saapi sanotun yh tiön konttorista sekä sahalta. Tohmajärvi 28. 12. 1910. Tohmajärvi Osakeyhtiö. (K. S. 1 k.) Halkoja Mattisenlahden kansakoulun tar- peeksi tarjotaan hankittamalsi pie- nissä erissä k.-koululla ensi kuun 3 p:nä klo 1 ap. pidettämällä huutokaupalla. Lähemmin hiiuto- kauppatilaisuudessa. Mattisenlahti, 2*. 12. 1910. Johtokunta. (K. S. 1 f.) todellakin joululehdeksi aiman ar- moton. Ei ainoatakaan kertomusta, ei ainoatakaan runoa juhlan mer- ityksen johdosta. Maria Iotuiiin kertomus..kuolema" on ainoa, jola lehdessä edustaa kaunokirjallisra puolta, mutta sekiii on niin jotu- limaista, ettei sitä mielellään jou- upöydälleen tahtoisi. Joel Lehto nen satu „Miten palokärki syntyi", moi olla omiaan loukkaamaan heitin- nyttä uskonnollista mieltä ja muu- tenkin se ei ole kertomisen armoinen. ..Mataleenan" ja „Rakkautta" kir- uittajat moisimat Jouluksi panna kynänsä kuimamaan, elleimät tahdo erityisesti sille joukolle jotain sa- noa joka jo jouluaamusinkin kertyy rimouksien ympärille. Mutta sa nokoot sitten kustantajat suoraan tarkoituksensa, jotta se joukko, joka mielä'kertyy temppeleihin juhlimaan ihmiskunnan pelastajan syntymän muistoa, säästyisi sellaiselta häi riöltä, minkä Sampo lehti tämi [Ouluna tuotti heidän juhlatunnel maansa. Sampo lehden asiamies.