N:o 292 — 1910 KESKI-SUOM1 Keskiviikkona joulukaan 21 pmä K. S. R. K.-S. Rohdoskaupan Jonlunäyilelyssä on runsas valikoima hyödyllisiä ja kaikille so pivia joululahjoja. haltialta kuollessaan jää ainoastaan alaikäisiä lapsia, niin on holhoojan hallittama torppaa tai se Mnokratta- wa lasten hytväksi, kunnes hallinto woidaan luowuttaa jollekin lapsista. Kaikki koskussssmat suletaan jou- Nintapcrillisten puutteessa »voidaan \W\\ lu-Ja uudenvuoden aattona kello 8 iltasella Ja avataan joulu- ja uuden- Tuoden päivinä klo 12 päivällä 4580 l—i Kuulutus. Kunnallisvaaleihin osaa ottamaan oikeutetut kaupunkilaiset kutsuaan täten yleiseen Raastuvankokouk seen kaupungin Raatihuoneelle keskiviikkona tammikuun 11 päi vinä 1911 keUo 6 iltapäivällä an tamaan selityksensä opettajien Viivi Särkän ja Martti Pihkalan sekä Hovioikeuden auskultantti Anturi Vakkolan tekemiin valituksiin ta pahtuneen oikeusneuvosmiehe a vaa lin johdosta. Raastuvankokouksessa s ia ääni valtainen käyttää yhtä valtakirjaa, joka on valtakiijan antajan itse allekiijoitettava sekä varustettava hänen sinetillään tai kahdella to distajalla. Raastuvankokouksessa käytettä vä ääniluettelo on kahdeksan päi vää ennen vaalia Raatihuoneen etehlflessi nähtävänä. Jyväskylän kaupungin Raatihuo neella joulukuun 20 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: 4678 1-8 joutumassa rappiolle, anottama fu» »vernöörlltä haltian häätämistä tai ryhtymään muihin rappiota ehkäise» tviin toimenpiteisiin. Autioksi joutu- neeseen kruununmetsätilaan on »vuokralautakunnan virallisten haku- kuulutusten jälkeen otettansa ajuk- taaksi hakijoista sopimin ehdolla eitä hän täyttää jäädetyt ehdot, sekä il- moitettama uuden asukkaan ottami sesta kulvernöörille. Jos l »vuoden kuluttua merollepanopäätökjen lain. tvouucn maittamisesta torppa jää autioksi 3 kuukautta pitemmäksi ajak- sl. min pidetään sitä rappiolle las- kettuna. Ajukasoikeuden toiselle luoivutta- Niinen piiää tapahtua kirjallijella iuomutuskirjalla, naimisisja oleman^ tvaimoltu on jaatama kirjall. juostu hallinto-oikeus testamentilla siirtää mieraallekin henkilölle ,jos hänet muuten Moidaan tilanhaltiaksi ot- taa. Rintaperillisten ja testamcn- tin puuttuessa hankkikoon »vuokra- lautakunta tilalle uuden haltian, joi* loin ttuoikeus hallintoon on entisen haltian sukulaisella, jos hänet muu- ten Moidaan hymäksyä asukkaak.si Jotta hallinto-oikeus kruununmei- sätiloihin saataisiin turwatl>.ksi ja wakawalle kannalle, on muuten hal- tian »viimeistään »vuoden kuluessa pyydettämä siirron wahmistan«ista paikkakunnan kihlakunnanoikeudelta, joka asiakirjat täydellisiksi hamaittu- aan antaa hakijalle majoituspäätök- sellä hallinto-oikeuden tilaan. Sitten- kun luettelo ratkaistuista asutasoi- keuksista on seuraamiin käräjiin ollut käräjähuoneen etuhuoneessa nähtä- Mänä eikä moitetta ole ilmaantunut, aniaa citeus hakijalle majoituskirjan hallinto-oikeudesta haettuun kruu- nunmetjätilaan, eikä tästä majoitus- kirjasta saa »valittaa. 3 kuukauden kuluessa näistä käräjistä pitää tuo- marin antaa kmvernöörille luettelo antabustaan majoituskirjoista, nlutta haltian on itsensä ensi henki- kirjoituksessa esitettämä majoituskir- jaiisa henkikirjoittajalle. Alempänä mainittu hallinto-oikeuden mahmis» tus on sakon uhalla haettaMa sääde» tyll ajan kuluessa. Lakiehdotuksessa on myöskin tar- kat määräykset >kruununmetsälaii» rc- gisteröinliiestä, niiden alkuperäisten karttain y. m. säilyttämisestä ja luet- telojen kumernööreille lähettamijes- ta. K r u u n u n m a a n l u s iv u t' t a m i s e s t a m i l j e l y s t a j c asutusta Marten. ylimetsänhoitajalle tai metsähallituk- selle. Hakemukseen on liitettäivä ha- ^ kljan niainetodistus ja paikkakunnan muokralauiakunnan todistus hakijan sopimaisuudesta. Metsähallitus sit- ten hnmäksyy tai hylkää hakemuk- sen. Jos hakemus hylväksytään, ero- telaan pyydetty ala kruununmaasta siien. ^uin edellä on mainittu. Kruunun m a a n luojvut- taniisesta Muokralle. Nlus jekä alaikäisen puolzsca hol- hauslautakunnan juostunius. Tilan hallinto-oikeus kuuluu mo- lemiiliUe amiopuolisoille, mutia jo» ' haltia puolisonsa kuoltua mene? uu- j jim naimisiin, niin ei tämä oiicuö! sitrry uuoelle amiopuolijolle, maan jaa cloouMneelle yksinään, teloon» jääneenkin puolison kuoltua siirtyy Kun on ratkaisimva, mitkä kruu--! nunmaat tulomaisuudessa ivoidaan luo>vuttaa asutusta Marten, niin on ilnltistä, ettei mitään esteitä tukselle ole käyttämättömällä kruu- nunmaalla. Kruununpuistoihin näh- den on tekijä sitä mieltä, että jos asutuksin johto ja miljelykselle sekä asutukselle sopimien paikkojen »valit seminen jätetään metsähallicukjen a- siaksi, niin. Moi kruununpuistojakin a- sutusta Marten luowuttaa, jopa met- jatalouskm järkiperäisen asutukseii ! kuulta tulla kannattzmammaksi. Mahoollijimpina asutusnluotoina kruuilunmaalla tvastaisen Maralta pitää tekijä kruununmetsätilojen muodostamista ja kruunuumaan luomutlanlista ^vuokralle nlääräajak- s» kruunulle maksettcuvaa muotuista muokraa ivastaan. Kruununmetsätilojen perustamisesta. hallinto-oikeus lapsista sille, jonka Muokralautakunta katsoo sopiwim- ^ Anomus kruununmetsätilan pe maksi, jolloin on otettama huomioon' rnsta,nijesta on tchtämä metsähalli myöskin welwoitus auttaa turlvalto- Mia jijaruksia ja päätettämä aivus- tuksen laadusta ja määrästä. Jos tukjclle kirjallisella kartoittamatto malla hakeniuksella ga tulee se jättää joko as.aiivmaiselle metsänhoitajalle. Jo edellisessä kirjoituksessa teim- me selkoa tällaisista kruununmuckra- maista. Jos niitä joku haluaa Muok- ralle, niin on hänen hakemuksensa suhteen meneteltämä samalla ta- tvoin kuin kruununmetsätilojen ha- keniuksien suhteen on määrätty sekä mainittama haluamansa tilusalue se- kä mihin tarkoitukseen aluetta aio- taan käyttää. Jos hakija on osake- yhtiö »ci osuuskunta, on hakemukseen liiiettätvä yhtiöjärjestys tai säännöt. Metsähallitus nämäkin asiat ratkai- see. Vuokramaata ivoidaan myön tää torteintaan 10 hehtaaria ja ivuokra-aika anomuksen mukaiseksi, ei kuitenkaan pitemmäksi kuin enintään 25 muodeksi. Muotuista muokraa ci saa määrätä 2 mk. alemmaksi mesi- peräiseltä, kallio- ja kimikkomaalta eikä 'j mk. alemmaksi kaÄvuiselta metsämaalta ha kohti, sffiuotran määrää metsähallitus hankittuaan Muokralauiakunnan lausunnon sen suuruudesta, huomioonottaen paikal- lijet olot, tarkoituksen ja muanlaa- dun. Werowapautta Moidaan «vilje- lystarkoitukseen »vuokratulle maalle myöntää enintään 5 w. ajaffi. Wuotramaa on metsähallituksen toi- mesta, unitta hakijan kustannuksella rajoitettama ja pyykitettärvä sekä kar- talle merlittämä. Jos maalla oa metsää, pitää muokraajan se hmas- taa hoitoalueen käsikauppataksan mukaan. Asetuksessa on myöskin määräykset »vuokrasopimuksen laati misesta. Wuokra-alueen ulkopuolcl- la olemaan maahan ei Muokraajalla vle mitään oikeuksia, mutta muokra- aluettaan saa hän käyttää mielensä mukaan, iviljellessään ei kuitenkaan sellaista miljelystapaa, joka maan luomiollisen tuotantokyivyn mähcn- läisl lal tekisi maaranalaisekii. Jos ! tällaista Miljelystapaa harjoitetaan j tai Muokramaata käytetään toiseen larkoitukseen kuin on ilmoitettu, niin i metsänhoitajan kutsumana ivuokra- lauiakunta tutkii asian ja jos ha- wai:see rikkomusta tapahtuneen, on »vuokraoikeus ja kasivu kruunulle menetetty ellei Muokraaja »vuokra- lautakunnan määräämiin parannus- keiiioihin ryhdy. Pahimmissa rap- piotapauksissa woi Muokralautaku»»- ta zulistaa rakennuksetkin krrnrnulle menetetyiksi. Lautakunnan inaä- räyksia noudattamaton Muokraaja on metsänhoitajan toimesta häädettämä. Jotteimät muokra-alueet joutuisi kei- nottelun esineiksi, on chdotettu sää- detlämäksi, ettei Muokra-aluetta tai sen ojaa saa metsähallituksen snosku- »nuksetta muokrata toiselle. Wuok- raajalla olkoon kuitenkin laillinen lähtöaika, Vuokrakausi alkaa maa- lisk. 14 pnä. jota pidetään laillisena lahtöpäimänä, ja lviimeistään jou- lukuulla suoritetaan metsäkassaan Muokramaksu, joka on ulosotoimlai- nen sekä kruunun saatamat ulosotto- kustanimksineen etuoikeutettuja. Vuokrakauden woi saada pideniie- tyksi edelleen 25 Muodeksi erinäisillä ehdoilla, joita määrättäessä »voi daan m. m. Muokramaksuakia »nuut- taa. Muokraaja woi luoivuttaa Muokraoikeutensa kruunulle Muokra- aikanakin, kunhan Maan tekee siitä säädetyn ilinoituksen. Jos Muok raaja sanoutuu irti tai ei halua jat- kaa muokra-aikaansa sen loputtua, on keinottelun ehkäisemiseksi säädetty ettei »vuokraajalla ole oikeutta saada kruuimlta kormausta »viljelyksistä ei- ta rakennutsista, maan »voi hän muo- den kuluessa kulettaa pois rakennuk- sensa. Ellc: hän sitä tee, lankeaivat ne kruunillle. Mutta jos kruuiiu it- se sanoo muokrakauden aikana irti ivuokra>opimuksen, niin on s.» muok- ralautatunnan arivion mukaan mel- »vollineii juorittamaan muokraajalle louvauksen sekä rakennuksista että miljelyskustannuksistct. Quokraoi- keuven saa siirtää toiselle hyloäinai- neiselle heitkilölle, yhtiölle tai osuus- kunnalle erinäisillä ehdoilla. Jos »vuokraaja kuolee tai tekee konkurs- sin, siirtyy muokraoikeus hänen oi- »eudenoni'Stajalleen, jos tiima 00 päiivän kiiluessa ilmoittaa metsän- hoitajalle »vuokraoikeutensa registe- roilämäksi. Niiden Muokramiesten kanssa, joille lruununmaata on ivuokratlu ennenkuin tämä asetus molmaanas- tui:, cwat tehtämät uude*, tämä.i a- setuksenmulaiset Muokrasopinmkset säilyttämällä niissä kuitenkin alku- peräincn wuokra-aika ja aikaisemmin määrätyt Muokramaksut. Asetusehdotuksen erinäisissä mää- räyksissä ehdotetaan m.m. että »vuok- ralaulakuiinan palkkio suoritetaa»» yleisistä Maroista sitä martei» ivah- ivistetuu taksan mukaan. Luonnos- »aan uetysti seuraa, että j>iö tämä lai,ehdotus tulee hymäksyttälväksi, niin kaikki aikaisenlmat mäliröyksei kruununmaan miljelykseer» luonnuta- lillsesta omat kumottamat. » Tä.nän >.'ältöincn on lyhykäisyy dessä kerrottuna tuo monessa suh teessa maallemme tärkeä lakiehoo- tus. ^Nitä Marten, joita asia lähin nä koskee, tai jotka miuiten ha- luairat tarkemmin tutustlia asia?n, pyydämme ilmoittaa, että mainittu »rietsäneuioos T. A. Heikelin laatima lakieydorus perusteluineen tulee ko- konaisuudessaan painettamaksi Euo- nien Metsänhoitoyhdistyksen louluk. julkaisussa. Julkaistessalnine laki- ehdotuljei' pääpiirteet olemme teh- neet sen herättääksemme u-ahdolli- siniiuan luajoissa piirei>v'ä nlielen- kiintoa tähän koko maan tilatonta iräeotoa läheisesti koskemaan asiaan. WW> tiMAitttt eiiskmm tiiifeltB iciitölt Senaatissa esiteltiin eilen marapu- heeniohtajan ilinoitus, joka koskee kanslian laatimaa ehdotusta fcdo- mnkseksl eduskunnalle niistä toimen- piteistä, joihin hallitus on ryhtynyt muoden eduskunnan päätösten johdosta. Pclikorttisuostunta w. 1012. Senaatissa esiteltiin eilen Maltio- marui^lbimituskunnan laatima eh- dotils arm. esitykseksi eduskuuiialle pelilorttisuostunnasta w. 1912. Se- naatti päätti tehdä esityksen suostun- nau pysyttämisestä nykyisellään eli 1 markkaan korttileikiltä. Suostun» nasia aiheutmvat tulot on laskettu 55,i>00 markaksi. v ifdiiiäi<t).iii.}ieiäiä | uutläia. Suomen kaupunki- ja maa. I laiskuatam kestustatna» kassa» 0.»y:n maltiontakuu. Senaatissa esiteltiin eilen Tuo- men kaupunki- ja maalaiskuntain keskuslainakassa o.y:n anomus »val^ ^ tiontatuusta. Alistaessaau asian hallitsijan ratkaistamaksi on seilaatti ^pyytänyt saada tehdä ensi maltiopäi- mille esityksen 20 milj. mkn «valtion- takuun myöntämisestä kassalle. ' I\. r . Alla» Mcuzies, Maailman uskon- no:» suurta b:o kokoa, II, Pcr- moo, Söderström 1'JlO, 5:76 p. Tämä kirja tulee ehdottomasti ole- inaau lermetullut koulumiehille ja henkilöille, jotka tahtomat ko.iopm- toja harjotiaa. Kirja on suhteellisesti puolueeton esitys maapallollamme esiintymistä eri uskonnoista. Tah- doinme sillä selostella muutamia koh- tia, jotta lukija Möisi itselleen Nivo- dostaa jonkunimoisen käsityksen tir- joita. Äitja koettaa maailman uskonnot» ta ymmärtää maailman u s» k o n n o n ilmauksina. Iillä uskontotiede on nykyisin ko- hotlautunut sille kannalle kuin kaikki muutkin tieteet nykyä- jalla. näyttäen miten usein seka- sortoinen moninaisuus on yhdestä alkuperästä alkunsa saanut. Se ei ole enää pelkkä wertailewa uskoiitotieoe, se on uskontojen mertailemaa histo- riaa. Se tutkii kunkin uskonnon syn- tymistä .»a kaikkien uskontojen yh- teytiä koettaen sielutieteellisesti tätä pulmaa ratkaista. Tekijä lähtee siitä käsityksestä kuin monei muutkin tiedemiehet, ctia us konto ja uskonnollisuus ihmisessä olisi sielullinen «vatltämättöniyys. Se on korkeimpien moimien palivele- mistä, joka johtuu hävänataijuuden tunteesta. Äaitkein alkuperäijl»»imil- lä kansoilla on uskonto hylvin alkeel lista, joskin tekijän mielestä kuikilla kun joilla oa uskonto, joka silvistyksen ^ kaittuessa itsekin kehittyy ja jalos-^ tuu. Uskonto on aina uskollisin ku- »va kansan simistysasteesta. Uskon- nolliset tunteet ja siiveydelliset armot omat peilikumia ympäristön henktjes- tä kehityksestä. Tekijä sanoo: „Me emn:e jaa jakaa uskonnotta aseita- »natta kristinuskoa toiselle puolelle ainoana oiteaua, ja kaikkia multa toi- selle, aimon määrinä; mikään uskon to ei ole meistä paljasta taitauskoa, emmekä kiellä yhdeltäkään Jumalan johtamaa maikumsta". (siw. b). Eräs oniituisuus uskonnoissa, jota suuresti helpottaa tiedemiesten työ- tä. mutta joka samalla on antanut aihetta moninaisiin selittelymuvtoi» hin, on aiman toisistaan riippumat- ta kehittyneiden uskontojen saman- kaltaisuus. Teologiselta kannalta (ja nykyään teososiselta) on se selitetty johtmr-aksi alkuperäisestä ilmestyk- sestä. Alussa olisi ihmisille annettu ilkuMiisaudesta osa, joka olisi kaikis- ja uskonnoissa säilyneenä. Kuiten- kaan ei tekijä helposti Moi käsittää, miten tuo alkutotuus siinä määrin olisi degeneroinut (lajistaan huonon- tunut) kuin sen tämän käsityksen mukaan olisi täytynyt tehdä, jos to ämän ohella on senaatti päättä- »iyt p»)ytää »valtuutusta laariatjecn ehdotuksen esitykseksi, joka koskee ta- mau tatuun aiheuttamia muutoksia »vcimassaoleMan pankkilain 13 §-n. — Naisten talousopetus. Kun ne »valtion määrärahat, jotka omat olemassa naisten talousopetlista marten. oMat muuhun maataloudel- lisccn opetukseen Merraten marsin niukat ja kun uusia talouskouluja, joita kyllä kipeästi kaiivataan, on sni'i:nite!til ja niistä eräitä anomnk- sia on senaatissakin, on maamvilze- li>shalliius tahtonut kääntää i.'aall- mlljclystoimituskunnan huomiota a- siaan. siinä toimossa että uudelleen ryhdlittäisiin sellaisiin toimenpitei- siin. että naisten talousopetusta war- ten saataisiin suurempi, aluksi >vä' hintäiii 100,000 mkn suuruinen, ka linainen määräraha. — Senaatti on mtiöntä- nt.t kenraalikulvernöörin ianslian siniselle apulaispäällikölle, »valtio^ ueumos Ole Loemensternille ^.<KX) Hifit »varsinaisen eläkkeen. • Keuatvaiu kunuossapitotyvt. Tie- ;a Mesirakennusten ylihallituk- sen anomuksen johdosta saada ensi »suoden alussa alkaa mälttämättömät kuuliossapito- ja parantamistyöt Zainiaan. Taipaleen y.m. kanamilla on senaatti myöntänyt luman töiden alottamiseeil ennen kuin ensi »vuo- den meuosääntö on mahmistettu. MciinilUija töitä Marten on nleno- säännössä Marattu noin 700."00 mk. — Cisiilvcsissii uiskentelemat tukit. Senaatissa esiteltiin perjantaina kenraaliknmernöörin kirje, jossa l'än pyyiää rnhdyttäiväksi toimc.ipileisnn niitten Mahinkojen ehkäisemiseksi, joi= ta »vesistöihin jääneet tukit »voimat aiheuttaa. Kirjelmän johdosta päät- ti leimalli asianomaisten lumernöö- nen kautta antaa kehoituksen kruu- m-.r.palmelijoille, jotta nämät piireis sään tarkastaisiivat niitä lailuin- lnönteja. joita tukkiliikkeet tukkeja uitiaessaan tekemät, jonka ohella kn- ivernöörien on kehotettama lauttaus- »)h:iöi7ä toin.imaan niin että uitossa Ircsistöihin jääneet tukit poistetaan. — Taiteilijain matkarahat. Näyt telijä Aarne Orjatsalolle on senaatti myöntänyt 2,000 mkn apu- rahan ulkomaista opintomatkaa mar- ten. Äirmilija W. A. Koskennic- m c l l e on senaatti myöntänyt 4500 »n k n opurahan opintomatkaa »varten pariisiin. — Tampereen asema. Senaatti on hyljännyt rautatiehallituksen ch- dotutien uuden aseman rakentami- ! sesta Tampereelle. ^ — Äistvjen hankinta paskiotcu— ^ Lirisliiuankcupungin rataa Marten. > ja locjirakcnnuslcn ytih«lluus on ^ 2ocictc l'itiullurgtqu< Ätusso-Vcige j tiLn fauf ; a sopiinukjcn 7,000 a onnin 30 li'.'vn painoisten ra taliseen ynnä liile- fi^fcicn ja atusiate>wyj«n hz-nkinnac-ia ^ «cinajecn — Äristiinankanpuiig'.n — i 4\a6'i-;icn ravaa «varten. Hankinnan tu- la cl.a Lojr^iura suoritettu ko.'onanuu- deZsaan fc-föluun 1 p:nä 1911. — ClaiulLäkarit. Kun Korpilah den kunnossa miime Muoiien kuluessa on sattunut paljon eläiiitUtteja, on kunta senaatilta anonut, että Jämsän piirin piirieläinlääk. määrättäis, ker- ran kuukaudessa käymään Aorpilah- den pitäjässä. Jyväskylästä ja Kftski-8nomesta. Minuun Mchi mji' iiiiitmu e il.' t päätettiin seuraamat asiat: Hylväksyttiin johtokunnan laatuna tulo- ii menoarmio ensi muodelle. Sen mukaan on Tuloja: Säästöä Muodelta 1910 n. ö.000:— Jäsenmaksuja w:lta 1911 n. 200:-- Liitolta muokraa pamiljon- fti&ta 100:— Korkoja n. — Mteensä Smk. vl,CCK>:— Menoja: Wakuutnsmaksuja yhdistyk- feu criista 250:— Sihteerin palkka 100:— Rahastonhoitajan palkka ICiO:— Ilmoituksista ja painokus tannuksista 100:— L>'lou edustajiston matka» ia päimärahat o K):— »ieiä!lli,'acadan rakentami- jeel. korkoineen 5,500:— Säasiöa muodelle 1912 — yhteensä Smk. <»,000:— Johlotuntaan Mänttiin uud.'llcen erovuorossa olemat mäkinaiset zäse- act kauppias N. Wahlgren ja maan- ivilj. Aatu Kantola jekä »oarajäjen »naanlv. Riipinen. ^oustajitsi Keski-Suon-.cn He- ivosjalosiusyhdistysten Liiton edus» tai»sloon malittiin uudelleen entiset maanlvitjelijät S. Linna Muliialta, Heltti Westerinen Petäjämeoelti, I. H. ^cslerinen Saari jänveuä, Jaalko Luukkonen Laukaasta ja H. iev.huiKn Ätsäristä sekä piirietäin- taitarl L. A. Vuorio Jymäskylästä. Kotoutuessa johti puhetta läänin- a;jri'ii. L.rlvid Nordenstreng ja jUitee» rinä loimi konsuleniti Uuno Jaan- nen. della bushmannein tai muitten alku peräisien ..uskonnottomien" kaiisojen' mytologijet laulut olisilvat kajastus- la alkuperäisestä ilrnestyksestä. Te ! kijä johtaa yhtäläisyydet seuraukje- na ihnlijen sielunelämän jamankal- taisuudesta. Uskonnot omat toisten- sa kaltaisia siitä syystä, että ne oMat syiltylteet ihmisten aimoista (tekijä sanoo sielusta). Tuo on meille «it- täin mieluinen myönnytys! Tekijä käy sitten selittelemään al- kuperäisen uskonnon eri palmelu- esineitä cli jumalia. Luonnollista oli, etta alkuperäinen ihminen, joka oli täydelleen luoimosta riippumaiiten, tunsi riivpulvaisuuden Marsinkin p;° lossa. Ha n rupesikin juinaliiia käyt- tämään luonnon moimia, tuulta, sa- detta, ailrinkoa, ukkosta j.n.e. Nämä olimat kaikki sangen läheisesjä suh^ teessä häneen. Myrsky woi hänen päällensä kaataa puun metsässä, sade mirmottaa kuumuudessa, ukkonen sy- tyttää tulen ennenkuin tulukset oli- »vak keksityt, aurinko kypsyttää hedel mät j.n.e. Luonnollista oli että ihmi- nen tunsi näitä luonnonilmiöitä koh taan sekä pelkoa, että kiitollisuutta, sillä yhteisenä ominaisuutena milli- kansoilla on kaiken luonnon elämäksi tekeminen. Luonnollisena seurauksena tästä edellä kerrotusta on myös, että ihminen Mähän myöhemmin alkoi kunnioittaa luonnossa muita llmiöi- tä niinkuin jokia, Muoria ja puita. Paitsi edellä mainittuja luonnonesi- neitä on ihminen Malinnut Palme- Suomen pelastusarmeija luUfltt. Ellijecn maistraatin istuntoon o» li haastettu Suomen pelastusarmei- jan täkäläisen osaston johtaja, »kap- tesnl' Ida Markkanen maslaamaan sula, että armeijan huoneustossa ta- iosja i>:o 143 neliössä 12, Harju- ja ^aitlöntalujen kulmassa on »vietetty scpimatonta elämää. Laajassa poliisirapostissa mai- uitiiin, että mainitun armei- jan kokoukseen oli miinie perian- laina, tämän k:n 10 p:nä haettu poliiseja, koska kokouksessa oli »'aljon juopuneiia. Tällöin tuotiin kokouk sesta poliisikamariin kaksi miestä. Samana iltana tapahtui armeijan lokoushuoneen lähellä kadulla puuko tus. Mainittu armeija on koko a- jai. ollut suurena haittana järjcstyk- j>»i ylläpidolle. Armeijan kokouksis ta kuuluu koma melu ja sen kokou»- lonsa esineeksi esi-isänsä ja »vaiiiajan- ja. Tämä johtui alkuperäisten kanjo- jen täsityksestä kuolemasta. Seluet- tiin kuolema unennäökji. Sumalla taivalla tuin kuollessa jättää sielu ih misen ruumiin unesjakin. Unessa henkilön näkemistä pidettiin to^is- tvksena siitä, että henkilö todella oli kohdannut unennäkijän. Jos mailla- jasta nähtiin unta, todisti se, eitä »vainajan sielu oli jollain laivalla Mlhamielinen. Osittain tästä joh> tuen, osaksi hymäntahtoisemmislatin »vaikuttamista, rumettiin sitten »vai- namien jietuja hymittelemään, josta pallveleminen sai alkunsa. Muinui- siliä ihmisillä oli »vielä n.s. setishe^ä je on paliveltiin luonnon oienenl^ä esineitä, joissa luultiin jumalien asuivan. T.'k:ja rupeaa sitten harkitsemaan mikä näistä uskontomuodoista viisi kaikkein alkeellisin ja päätyy Tihen 'ohtopäätökseen, että luonnon pal»ve- lemisia täytyy pitää maailman us- koi.non pohjana. Seuratkaanlme sit ten hänen käsitystään siitä, mi- ten yllämainitut jumaluuskäsitteet »voipi ajatella syntyneiksi. Suuret luonnonjumalat kehittyimät tekijän mukaan alkeellisen luonnonilnnlsen käsit-.ikjestä. että luonnonilntiö tai enne sinään oli elämä. Alkuaan oli tuo käsitys hymin hämärä, :ti:',dl?i» tiin main pitämään aurinkoa, tai- »oasta, myrskyä j.n.e. elämillä clcn- toina. Myöhemmin rumettiin näitä käsitteitä määrittelemään, ne salmat ominaisuutensa muuttuen yhä eneni- inän ja enemmän ihmisen kaltaisilsi, (Woisi iässä huomauttaa, ett<: silmä- tien lnominen oli aiman päinmastai- iien kuin ihmisen, sillä nyt loi ihmi- nen jumalat Lulvikseelt). Alla sano- tun yhteydessä on luonnollista, eilä ihinijelle yhtaikaa syntyy monta ju- n-alaa. Alkeellinen uskonto on siis ain-a polyteistinen (monijunialai- nen). Uskonnollisesta »vaistos:a riippuisi sitten tekjän mielestä mo- noteisniin syntl). Tällä »välillä on kaihenotcismi, kun kunnioitetaan yh- tä jumalaa eniten kieltämättä tois tenkaan armoa ja henoteismi kun myönnetään muiden jumalc.iii ole massaolo. unitta yhtä ainoata knn- nioitetaan. Luultamasti oivat nämä r.lcinitut palivelumuodot siirtymä- nil!Llvja moni- ja yksijumalaisuuden mälill. Tekijä ei sitä sano, muita on ne kumminkin siinä järjestykses- sä esittänyt, että lukija tulee siihen käutykseen. Vienempien luonnonesineiden pal- »velemisessa esiintyy uskontojen pc.i- knllis.nunto parhaiten. Kun aurin- gon. ukkosen, myrskyn tai jonkun muun »ileiien luonnonilmiön palme- lemineli Mni tulla kysymykseen niin h*y.ii;> polljoisessa kuin etelässä, isiltä- hymin idässä kuin lännessä, moip: sitämastoin määrättyä paikallisia e- sinettä Palmella ainoastaan sen lä- heisyydcssa. Tämän kaltainen pai- kallinen palmelu yhdistää siis yhteen oinoastaail pienen ryhmän ihmisiä ja erottaa iu taas puolestaan toisia esii-citä palmelemista ryhmistä. Rekilä käy sitten tarkasielemaan eu tenilysmuotoja tästä pal.veivta- .vasia. Muinaisajan ihminen !ui'si elaui.et hymin. Hän osasi niitä »va roa ja armossa pitää ja hän rupesi palmelemaan niitä, ei yksilöitä, maan tai ia ehkäpä jonkun etemä nmäa yk- silön eduslamana. Alkuperältään tär.ui palmelu tekijän mielestä kä- ntlämätön. Ln kumminkin osotet- lu, e:tä eläinten pyhinä pitäminen j«:lituu siitä käsityksestä, ctti ihmi nen juontaisi alkuperänsä »liis iä. Puita taas paliveltiin »ähtä- västi thiiiecllisinä eläminä olentoi- na^ Mnölieminin luotiin jokaiseen pulilmn haltiatar. Samaniapainen on tekijän mielestä lähteiden, jokien ja 'änrien paltveleminenkin. Mitä omituisten kimien palmelemiicen tu» le.', ollaan siitä Mielä tekijän mieles» tä selitpttä Mailla. Lopuksi osote- taan mUen ylläkerrottu r.ivotc oli omiansa heimolienkeä be» reille saada. Ahteys paikkakunnalla olemien Mälillä tuli yhteisten muu- alta puuttumien junlaluuseiineiden kantta paljo eheämmäksi, mutta cdis» tykselle se asetti rajat koska nxiiku» tukien ulkoapäin estyimät. Tekijä selostaa sitten kuoleman jäi» keisen lilan alkuperäisten uskonto jen mutaan. Luonnonkansat kantti, mät lvainajat jotenkin eläjien kai- laisiksi ruokac» ja juomaa ne karmit- setvct ja tvoimat hutitella monella