N:o 100 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona toukokaan 4 pni& Kihloissa. Helmi Kiljander K. J. T. Kuntzi Jyviskyli lumt 1 p:skä 1910 alkaen myydään Suomen valtionrautateiden matkatoi mistosta Pietarissa sekä Suomen mat kailutoimistosta Helsingissä kuponkipi- lettejä myöskin alle 800 kilometrin Pituisille matkoille ollen jokaisella ku- gongilla, jonka piTetti sisältää, sama hinta kum tavallisella yksinkertaisella piletillä ja: näitä Pilettejä warten cvat voimassa erikoismääräykset, jotka rau- tofidjafttous myöhemmin julkaisee Li säyksenä 3 ohjeisiin kuponkipitettien kokoonpanMa ja käyitämisestä. me tämän laitoksemme pelastukseksi ja maammokin pelastukseksi. Ed. Pykälä (maal.) yhtyi edelli- fim puhujiin jo huomautti liaksi, «ni- tmkä arvokas merkitys jäänmurtaja- aluksilla on ollut maamme taloudelli- seen edistykseen ja kauppaan näh>oen, — Talonmuuttokustannukset. .Halko merkitys, jota mlisi puolustaa karkin misjaon toimiteltua Aiarrtilan talolla oikein neuvoin. _ ;m:o 3 Kivijärven pit. ^innulair ky- Ed. Tokoi (sos.) lausui sos.-dem. läsjä, uusille karianopaikotlle ulos- ryhmän Päättäneen kannattaa tchtyjä muuttameVe asukkaille, on kuvernööri anomuksia, joita piti eduskunnan yh» yleisistä^varoista myönsin',- talollisen teifinä. Asia lähetettiin perustuslakivatio- kuntaon. Palttaussäantö. Kolmannessa, siis lopullisessa käsir- jelyssä päätti eduskunta ilman keslus- telua pysyä toisessa käsittelyssä teke- mässään päätöksessä, että pätkkaus- säännön 'kumoamisia tavkottavat eduskuntaesilytset hyljätään. Palkollisolojen uudelleen järjestämistä koskttvat anomusehdotukset otettiin työväenas. mietinnön n:o 3 johdosta ainoaan käsittelyyn. Ilman keskustelua hyväksyttiin wa- liokunnan 1:nen ponsi eitä työsopimusta koskeva uusi laki- ehdotus, joka käsittäisi myöskin palkol- lissopimuksen yhienä työsopimuksen erikoislajina ja siten tarkoittaisi asias- ta nykyään «voimassa olevan lainsää- dännön kumoamiÄa, mitä jotkiuisam- min valmislotiaisiin ja armollinen esi- fys eduskunnalle annettaisiin. Mietinnön toisen osan suhteen eh- doiti ed. Sillanpää (sos.) ed. Kop i- la n <sos.) kannattamana mietintöön liitettyä vasralausotta hyvä^sytläväk- si. Puh. katsoi että valiokunta ei ole riittävästi ottanut huoinioon palkol- lisoloissa -vallitsevia epäkohtia ehdot- taessaan ainoastaan turlimuksen loi- meenpanemisla anottavaksi. Ed. Granfelt (ruots.) huomaut- ti, etiä vakiokunta ei ole väittänyt, «lei palkoilislainsäädänltö kaipaisi uu- distusta. Maliokunta on anonut tut- kim uksen toimeenpanemista asiassa, mutta ei tietysti vielä ole »voinult eh- dottaa tutkimuksen tuloksena amtta» wa!st mitään määräilyyn suuntaan käymää arm. esitystä. Äänestyksessä hyväksyttiin 91 ään. LO wasiaan valiokunnan mietintö. Eduskunta pää Ai siis anoa, entä toimitettaisiin yleinen maamme palkollisten oloja koskema tilastollisia- loudellinen tutkimus »varsinkin sen sei- kan selvi^ämijieksi, onko erityinen pal- velusväen suojeluslaki katsottava tar- peelliseksi. Oppivelvollisuuslaki. Ensimäistä käskltelyä asiassa jatkei- tiin. Kuten vailiokuntain mietiniöjen je- losluksist» on nähty. owat mielipitee. asian erinäisissä kohdissa hyvin hajal- laan. Tämän alustavan keskustelun selostus käwisi näin ollen liian laajaksi, jonka vuoksi fllä main -U)hi)es:i selos- tamme. Puhevuoroja asiassa -käyttivät ed:t Käkiioskt (suom.) <pchuen eri- tyisesti uskonnon opetuksen tärkeydes tä), Relander (maal.) Laune (ma</l.), H u l.t i n (nuors.) ja L i n- delöf (ruots.) y.m.m. ja riitti kes- kustelua paljon yli puoliyön, jolloin asia lähckettiin suureen valiokuntaan. Pöydälle pantiin ensi iäysi-istuntoon kolme wa« liokunnan mietintöä. Täysi-istunto päättyi klo 2,25 yöllä. Mami Kinnusen omistaman Salmela- nimisen talonosnuden tonitipatkan muuttamista värien 691 mln 7ö p:n etumaksun, Anni Pulkkisen omistaman Pesola-nim. talonosuuden tonttipaikan muulttamiseksi 573 Mk. 50 p. ja Juho Piggin omistaman Somula--ni:n. «e- lonos uuden tonttipatkaan muuttamista värien 1^10 mL. 10 p'.n etumaksun eli yht. 2,575 mk. 35 p. Sitäpaitsi on myöskin lvaliioivarvis» ta myönnetty edellämointiutlle Maiti Kinnuselle 100 mkn ja Antti Puikki- selle 17-5 mkn erityinen apuraha. — MaanmittauSmääräyksiä. Siitim» nööri op määrännyt s«uraawat maan- mittarit toimittamaan halkomistyöt alla- mainituilla tiloilla, mm.: Maramaamnittari G. Holm baikomal- la «rattamaan ta-l. Heikki Kallenpeika Mattisvn omistaman '/», osa manit. Hmvia-aho niiMestä osuudcsia Mylly- mäen perintötilasta n:o S Lipan kylässä Lehtimäen tappoi iS>sa. Samoin tail. Mvina KuÄaantt)tär Mat- tisen omistama osmls Mattisen pc>rimö- tilasta n:o 2 Lehtimäen kyissä ja lap- pelissä. Maramaanmittari T. Manner halko- maila erottamaan tal. Jaakko Erlinpoila Zuutala-n omistama '/« mantt. <suus Ämtcvlan porintötilast-' n:o .) Töysän ftji. ja lappelissa. Samoin tai. Kaarle SBaleniin Matinp. Hirwelän omistama '/» osa mantt, e* suuS Hirtvelän perintötilasta n:o 7 ?öy- fän ck)l. ja kaplpolissa. Tal. Tuomas Abramin,po'!a Äirw?-- luoman omistama '/» manrt. osuus Lles- mäti nimisestä osuudesta dtillvcsiuomu» perintötilaa n:o h Töysän lyl. ja kappc- Kssa. Warainaamniitari T. Manncr halko- malla erottamaan tal. Jaotko ^rtinp^i- ka S-uuäallan omistamaa l iu maili, osuu den Suutalan pcrintöt-ilas^a n:s i) Töy sän kyl. ja kappelissa. AZarainaanmittari I. H. Aalto halko- malla erottamaan kansak. op. N. Au- crin omistama 1 Im manrt. osuuden iinijärtoi nimisestä pcriniöiilaöta n:o 3 Sahrajänven ckyl .Mu-liian pit. Maramaanmittari I. Stenius halko- malla eroUamaan tal. Ma::i Juhon?. UlikcUan «nistama */u nwn:t. osuuden Alikotka nimniisestä perintötilusia n:o 13 Alawuden pit. Rantatöysän k)l. LLaramaanmittari Sx. Raatikainen hal komalla erottamaan tal. Paa'.vo Hämä- laisen omistama '/u mantt. osuuden Ää- ttlä ni«nti<s«stä perintötilasta n:o 2 Pih- tijputaan A)l. ja> Pit. Samoin toimittamaan jaon samoilla o- silla Muurasjänoen wksijä."ömailla Pih-> tiputaan pit, ja SyläSsä. Wwra?maanmittaoi R. Ablbreckt halko ^väslcz^lästä ja Löski-Luomksts. Taidenäyttely. Pekka Halonen edustaa näyttelys- sämme sitä uudenaikaisinta ta i dc käsi- ltMä, jonka mukaan maaiaustaide oleollisimmin on eiupäässä loärileikkiä värisoiittuja, niin san M s e m m e. Niiilpä owa!tkin hänen nyi näytieillä olevat 10 teostaan yhtä monta väri- symfoniiaa, jotka, tarpeellisilla edelly- chkstllä varustetun katsojair sielussa herättÄvät tunteita, verrattavia nii- hin, joita hyvän -nusiiklikuppaleen kuuleminen vaZraanottokykyisessä ih- missielussa synnyttää. Hra Halosen musiMi h el ahtelee melkein poikkeukset- ta iloisissa äänilaieissa ja soittimet oivat viritetyt mahdollisi/nman kor- keolle — joskus melkeinpä liiaksikin. Mutta mio millä tämä väritaituri ai- nettaan hallitsee, on itseiilnoisen mes- tarin. Ei hän kysele, mitä joku keski aikaisella käsityskannalla seisova! repcs- t cli ja hänen sävelluomistaa-n mahdol- lisesti arvelee, hän soinnuttelee väri- akockinsa omiksi iloiseen, tietäen, eiiä missä silmä on auennut näkemään, korva kehittynyt kuulemaan ja sydän jäistä sykkimään sulanut, että siellä myöskin nämä akordit saavat tvasia- kaiun. Seuraa luonnostaan että hra Halo- nen on etupäässä maisemamaalari — maisemahan tmjoo makaajan si:r>e!li- melle ehtymättömät aihe-aarteet. To- sin asettaa hän usein nmnemiinsa myöskin henkilösisäliöä, joko yksity!si- nä täydennyskuvioina tai kokotlaisina henkilöryhminä, mutta tällöinkin ovat ne hänelle vaan etupäässä noiden maalauHellisten näkökohtien Palm el u k- sessa. Siitäpä seuraakin, että jos rn Pai» kääntynyt mietiskely luopi lci- »laiisa läikkiin aiheisiin: maisemiin, henlilöchin, sommitteluun. Wärisym- fonia on ka>ntelem soiton tapaista hi!- jaista hyminää. Joukossa on tauluja, isoilla >s>Miä toisesia ci ole katsojalle erityisiä puhultaavaa. Alex. Napp, jolla on 7 taulua näy:- teillä, osoittautuu hienoaisiiseksi mai- sematuiiiiolmiien tjulkitsisaksi. Helakan viheriän metsikön kestessä si>i^j.'>w »Punainen huvila" salaperäiseen sii- mekse?» johtavine käyiävuleeu osvil- taa hillikyä, raffineerauua väriaistia. „3tanta sateeir jälkeen" on ilniatva ja seestävän suloinen. »Puision polku" ilmaisee, niin oudcCta kuin se monen mielestä a^lulsi näytläneekin, millä vä- ritaituruudella taiteilija voi -viedä katsojan 'luonnonl-chdon salaisiin sok keloihin. Kysymme itseksemnle: mitä- hän keiju kai sk is oja pideltäneekääntuol- la korkeakattoisessa, koreasti kaareutu- >vassa> ja hohtavasii valaisuissa leh- lvisrössä, jossa ainoisina katsojina on punaisen päivänvarjon Piiloittama 'kempiivä ipariskunta. »Munkkisaaresta" (luettelossa erehdyksestä »Kaisanieines- tä„) on idyllisin, hanoin värein si- veky rantakuva; samoin „Wirta tal- vella". Mielenkiinnoton sekä värien etiä aiheen puolesta on »Talvikuva Helsingistä", joka herättää kysymyksen: paremmanko puutteessa? — Herra Rapp'illa näkyy olevan sielun sivis- jystä enämmän kuin monella nuorein- mistä taiteilijoistamme päättäen siitä todellakin hienosta aateluudesta, jolla hän eMe loitsii luonnon kauniila vä- risointuja ja jolla hän mickikuvituksen siivillä niihin taidch»'nkeään valaa. Drjö Ollilan maalaamat taiteili- jäin I. Ruokokosken ja Alex ?iapp'in muotokuvat näyttävät oikealla inspi- ratioonihetkellä kankaalle syntyneen, päättäen jälkimmäisen kasvojen il- mees:ä ja edellisen luontevasta «sen- nosta. Missä määrässä uudeinpaan peaa hänen kuvioitaan — vasioin maÄanstapaan Perchiymä ön tai sitä taiteilijan tarkoitusperiä — fellaisi- stMXti^sematon yleisö voi ymmärtää naan arvostelemaan, ne eivät aina värivoimailua Napp in muotokuvassa tunnu »konstinsa oppineen" — Ivalo- kuvaajan työpajasta lähteneiltä. Meillä on muu!en hrvttiÄvän sy- välle pinttynyt sellainen käsitys, että kuta konemaisen tarkemmin jolit maa laus kuvaa siiä palaa luonnosta, mikä on ollni taiteilijan aiheena-, sitä ,on- ja puolivalmeutia Nuokokosken mnu ten hicnovärisointuisessa kuvassa, on >!ysymys, johon emme kykene vastaa- maan. »Malliharjoiielnia", alaston kylissä seisova tai ishuva nainen, on meille ii selle kysymysmerkki, sillä sim- puunkuori (alias la'ana) ei ole elä- nistuneempi" on teos! Jos menet ik-väsu- est«ty -osoittaakseen että siinä vaipaasti aiheen antaman syiäyksen Puolilykpyä oitanut nainen on tar- johdosta luomaan jotain uutta tui peek>t ilinava. Lennart «cppälä on maalannut lak ili>ja Heiskan muotokuvan itiin il- ^ melkään elävästi ja luonteenomaisen liioittelemaan aiheessa ilmenevää luonteenomaisuutta, o-n se pahasta. Runoilijat ja sciveliaiieilisat inJ nMinmäärin käyt-llä licentia psen- PttMiasli, ctla voimme tlinlemaionm ca a. P. Halonen on nyt yksi niitä, joille on annettu tehtäväksi johtaa sie- ./suurmestaria" onni'.eila. Muuten tä- mä Vaaleckiverinen HeiÄÄ ja mmma luja pimeydestä avara m m lle näkö- teatterijohtaja Ber^bom-vaulaan >u»i> aloille. Antti Halonen, edellisen lt>cli, ei anna tälle paljon jälkeen mi iii silmän tokuva^ osoittavat suuna yhiäläisnmtä kasvojen piirteisiin ja ilmeisiin. Elias Munkan kolmesta cpuksesta meenpanemalla orffitrfituurirrrpaitun [— Tämäkin juttu lykättiin lesäk. 1Z sekä sm jchdo-Äa. painaiianut jnlkai- p:n, johon istuntoon kamajan en hau. tarkkuuden ja käsityksen hienouteen ei ole muuia sanottavaa tuin eiiä ha- tulee. Hän on näyttelynsä edustettuna ^nen maisom-Niia ovat nykyajan repos. niinikään kymmenellä numerolla, ielijan silmillä 'katseen - muukÄaista Päinvastoin kuin edellämainittu vel- moÄia. seitsä hyväksyy hänen taidekatsomuk- Ä. W. Mattilan »Torneva" en to- sensa myöskin kirjallisen sisällön maa- ltisesu tehty, ollakseen ^!o<^e!!i. ..Nan- Maustaneessa. Esimerkkinä tästä c-tx! tafollioila suursaarelta" läjt.tää haus- häueu teoksensa »Pojai korimiehinä". >kan aiheen, mutia taiteilija ei ole näh- Taulussa tuniuu olevan lekä huumo- tävästi jalsanut koho:a tel^av^nsa - • tasalle. »Rantakuva" samasta paikas- ta ivaikmtaa eine Kleineh vanhoillis- maneerintaisemaka. Wcnny Soldan-Brofcltitta on neljä taiteen tuotetta. Fr. Älander esittää 7 hauskaa ine^- zo- y.m. tintca ja etsauspa, joika eivät ole ilman mielenkiintoa. Taideteollisuutta edustaa Nuusa Peurasen kuvakudos ja arkliieh ria että psyk»logiiaa. On sunnuntai- päivä ja »kirkon aika". Jätettyinä yksin isännöimään, ovat he päättäneet Maa pirttinsä lämpöisen lieden lä- hemmän tarkastuksen alaiseksi. Par: vauraamlpaa, joista toinen näyttää olevan uudenajan miehiä, päättäen sii- tä, että hän on karistanut yltään kaikki perityt terveydelle sun, joka Ilsäliää 14 eri piirustusta kansFoulu-rakeimuksia nielen maclla. Msi 'kappale täiä iul!.a>sui on lafjjoi- tefiu jota kunnalle. Le ii.se m ään itäistä rakennusehdotuksista on nx-lmiit työ- ja erikoispiirusruksel y.m. jotta luo- ivutetaan maksut.a kouiurakeniiuksille. 40 koulua on jo käyttämä «taa hyväkseen. Noin 1,100 Mjcniuislä on tähän asti levitetty. Mikäli mahoMisia on koetettu lah- jonaa laideko.'sia iouluillz, ja on joh. tokunia l'en johdosta saanut vastaan- ottaa monta litkultansa kiitollisuu^n osoitusta. Ulkomailta tuotettuja- eri laisia jäljennöksiä samoin kuin toti- maisiakin myydään ilman vciltoa. Liittymällä yhdistykseen woi »omalla edistää mitä sympaamsintZ kctnsain- välistä toimintaa. Se avustus, mikä tähän esti on yhdistyksen osaksi tullut, oikeuttaa mei- >tä toivomaan, että Suomen sivisty- nyt yleijsö yhäkin on valmis tukemaan yvitystä, joka on meidän kansallemme hyödyksi ja Mdämme tären mainia eri keinoja, mtien se voisi tapahtua. Joko voi itse tulla yhdistyksen asia- mieheksi tai jäseneksi, tai myös kirjoit» taa jäseneksi joku koulu, joka ien kau>.ta saa vuosittain kuvia yhdiÄykseltä. Ku- tv ia sopii ostaa ja lahjoittaa kouluille iui tilata suurempia seinämaalauksia johonkin kouluun, joia erityisesti ha- luaa lsuosia. Raha-avusttlksilla voi kannattaa jotakin määrättyä haavaa yhdistyksen toiminnasta, ellei sitä koko» naisuudessaan tahdo edistää. Kuta vapaampi yhdistys on taloudellisessa ^hioessa, siiä monipuoltsenipi nlyös M toi-min': a. Kansa on lahjoittanut meille taitei- lijoita, lahjoittakaamme »ie kansalle taiteen hedelmiä." yhdistyksen »Taidetta kouluihin'' jäsenilsi kehoileiaan jokaista >^.e?ki- Tuomen koulua, opettajaa ja yksityisiä asiaaharrastamia kansalaisia liitty mään. Jäsenmaksut ovat 1, 3, 5 tai 20 ntk. Perustava jäsen maksaa 100 ink. Jäsiencit-si merkiisemislisicja on ovella ja> voidaan ilmoittautua myös yhdistytin asiamiehelle Paikkakunnalla arkkitehti U. Blomstedt'ille. Näyttelyssä on paitsi nlkoamisien taiveiiijain jÄjennölsiä verranomia -tvalopainoksia, heliogravyrejä Cdelsel- tilta: Merellä, Ruoholahden mummo- ja, Porilaisen marssi, Itaaherra ja Gallenilta: Saunassa; t^ebhard'ilta: Orpo; sekä värillisiä iiiograflioja, ki- vipainoksia M. CnckelliUä: Poika ve- neessä; P. Ä. Laurenilta: Naturin ivasitai meidän hcinämaas'a ja Wenny «oldan-Brofeltilta: j!ewäi:uul'. Ächoiiamme koulujen opettajaani- tia tutustumaan tiihän näy.reiy-osaS' toon ja hankkimaan kouluihiiiia vaik- kapa vain pari kotimaisia jälj<nnöstä. Nhöisiy^cn jäseniksi liir:Mvillä keu- luilla on suuri: a.'ennus näitä näytte- lystä tilattaessa. Kaikilla koulujen opplailla on tva- paa Pääsy luoti ttain tähän näyttely- oiasioml. Aleiseen taidenäyttelyyn mailjavat kaupungissa sijairievat kou- lui 2b penniä henkilöltä luok.ttain. Maälaiskansaioulujen oppilaat maksa- ivat 10 penniä. Aja^a, milloin luo- kitlain tuodaan näyttelyyn, on päivää aikaisemmin sovittava ja ilmoite.ta- wa -sii'.tä ovenvairlijalle. Kannailaapa uhrata roposen'.aneen alttarille", ellei vielä oietaan lehitty- nyt taiteesta nauttimaan! Nep. kitiava tieto siitä, milloin patruunat ovat tulleet Tampereen Rakennuskont- toriin jekä haastaiertava Rakennus» konttorin isännöitsijä asiasja luulta, vaksi. Äauppias W. Kammosen asiamiehe- nä oli varatuomari Hj. Hollmerus. Lausui patruunoista janma luin kdel» ltnenkin. Takmvaritkoon oiettu levol- veri oli tuoiu maahan w. 130). Äaik» kt Patruunat oli os :e :t^ kauppiaS K. Hionhilia Tampeteeita. — Kauppias Hjorthm tunlusteUmiicta varten lykat. tiitt juttu ensi kejäk. 6 päivään. Mu «Mmit. Sivistysvaliokunta -on käsitellessään ed. Ään.kosken anomus- ehdcknsla määrärahan myöntämi- sesrä peiaÄamaa snveellisyys-lyörä varten Päättänyt ehdottaa anottavaksi 60,000 mkn suuruista apurahaa myön- neiläväksi pääkaupungissa ja snurim- missä maaseutukaupungeissa toimiville yksityisille ja yhdistyksille suojelus- ja pelastuskoteja -varren varjellakseen nuoria tyttöjä joutumasta prostituee- ratuitst ja suojellakseen siihen asemaan joutuneita. Talousvalioku-nia on ensi lukemisessa päättänyt yksimielisesti ehdottaa, että keuhkotaudin vaÄusla- mas, vähäväkisin on sysätty syrjään ja ' k i n ja Urjö Bl > mi: ed t i n saa su-oriutua saaliin jaossa mi tm itse laatimat piirustiik^r Pylkönmäen parhaaksi näkee. Kukapa tietää vaik- seurakunnan kirkon uumentani secsi ja parhaaksi näkee. Ktrkapa tietää vaik- leura-unmm nrton uuoemam^em .. , ' men vesillä. Ei nän olevan eräilvelä. «. k m I^nrtin MMM ««. «»O.tcubejf. ».K» t»«u J ^ löytää pa-raat sokerinpaiat! — Jos Mtalon uudelk,t rakennukietll. jotfa hallituksen nostamat jutut O. Y. Ke»° ^menptleese^i ios ^ ovat näyttellle asetetut, koska niillä tj-Tuomen Maanviljelyskcnekauppc». t el/.\ään merimi.ustertou a:ainen Aatamin ajoilta malla -erottamaan tal. Malti Matinp. ^epäedulliset viikunanlehdet, on anasta-1 . ^ g)ficJCfin omistama '/« mantt. osuuden nut -paraat paikat, jota vasioin kol- ^tuuria herrojen EtNZ Forsina- ylitalo nimisestä perintöiilaSia n:o ^ Lappajäviven pit. Satoon syi. Samoin tal. Matti Jaatti!?. !korwala th Koivuis-en omistama osuus Korvala nimis. perintötilasta n:o i Lapplriar« wen pit. Sawon jyl. Waramaanm»ttari A. Salenius halko» ir.aKa erottamaan tel. Werner Taipaäeen »mistama osuus saman nimisestä perin- lötiilasta n:o 1 Saarijärlven pit. Hän« nilän lyl. Komisionimaanmittari SJ. M. ^loiraa- ran halkomalla erottamaan tal. Antti Paanasen omistama osuus Paanalan ta- loSta n:o 4 Pihtiputaan pit. Äla^:rwcn kylässä. Maramaammttart I. H. Aalto halko- malla erottamaan tal. Au>s?aa Hollolan oiaistama osus Hrlli nimis. s-erinrotilasta n:o 30 Kuortaneen kyl. ja pit. Maarntaanmibtari I. varpion hal-- {-omalla erottamaan (tal. Satte Oksa'en Taidenäyttelyn aukioloaikaa on piiteimeny niin, että ix nykyään on auli kello 10—2 ja 4—'/,6. Tämä jsen ivuotsi, euä niilläkin, joika päi- vällä oivätr voi näyttelysjä täi )dä, olisi siihen nlailsuus illalla. — Aliopisto. Julli sen Uilronooni i. lUltinnon suoriltil ylioppi.- las K. I. Olli 1 e. — Toukok. 1 p:nä tapahtui postin, kulussa muutamia muutoksia. 3iykyiset postien iähiö- ja tuloajat näkyvät ia* rJsitvuUa oleva-ta päivälistasta. — Haapamäen yhteiskoulun maie- mal.iit>an, fysiikan ja kirjanpidon opet» wali!. tiin eilen b hal: M ta siios. maisteri Jwar Zt. H <\ i i .Helsingistä. Ulkomainen mielipiteen ilmaus Suomea hymätst. -V ' • Inhimillisten oikeuksien liiton pää- 1/yd'isiys Pariisissa on viimeisessä ko. kcuvsessaan tehnyt jeuraatvan lausuu- non: ^ »InhimiLislen oikeuksien liiicn pää- yhdistys, joka liittyy kaittien siivistys- kansojen arvotettujen edustajien anta- maan vasiaiauseeseen Tuomen ivuosi- satoja vanhojen oikentsien loukkaami- sesia, pyytää duumaa kunnioiuamaan sitä sopimusta ja niitä uudistettuja ivakutttuksia, jo:lla Lenäjan hallitilat juhlallisesti ova-: tunnus.anect «u?- men kansan valtiolleen riippumatto muuden". „2uomcn uöyryyttäminen". Tällä otsakkeella julaisiaan englan» lilaiseesa sanomalehdessä »Taily Te- ilegrapy" Pietarisia täytetty, jeuric van sisältöinen jäh.ö^anoina: Weiutla:s-juo>!natai>et i'ty:eet käy» vät yhä kireämmikst ja naiden aioleu»» pain tausain ysiaioai !vatt:.a:va: jo elut^iieen tämän kasvaman kestinä.sen vihantieusyyden onnettomia seurauk- sia. Tä.ä nytyä on täsiiiet.m a.aisena ehdotus, alistaa Tuomon luotsitaitos Wenäjän meriministeriön .vallan a!ai- jetsi. Tä:ä chdotus.a piläioä: iuoma- uKje; jutteana nöyiyo.y.jeni. Jo» eh* dotus toteutetaan, uim voidaan l,y. fCJlltut. vällä sylMä ennustaa, että tatll: <nen luotsit le!e>:väl .aion. mitä n?ai» Moaimniaina oli täkäläisessä raastu- kutiaiy suuresti merentulkuut'. Tuo- katsotaan taulua puhtaasti esteettiseltä kannalta, voisi kenties olla teokselle eduksi, jollei tuota kolmatta näyttä- möllä esiintyisikään, mutta silloin kär- sisi taulun kirsallis-siehttieteellincn puoli, -jota taiteilija on tahtonut alle- viivata niin sanoaksemme. Masem on paikallista merkitystä. Yhdistyksen „Taidetta kouluihin" 'oen myynnistä. TullilMtUisen asia- osasto (fäsiitää a irvokkain kokoelman malla oleva poika, jonka pemppu on hyveä jäljennölsm. Koska on tärkeätä. Päin PupkiMa, on asentonsa puolesta etiä yleisä saa miustua Dhbistyfica tar- oivallisesti osattu. Koko teos on kai- koitukseen ja tähänastiseen toimintaan, kessa -koruttomuudessaan koiilirden korkeaveisu, eikä kaipaa tämä>n pitein- piä pakinoja. Saman tekijän muista tauluista mainittakoon järvi ..maise- ma Saitvosta", jonka ilmaperspckmvi on niin taidokkaasti maalattu, eitä katselija, todellakin luulee näkevänsä piikin väreilevän veden Pintaa noin omistama Äsuus Mataroisen pe-rintöti- kasta n:o L Laukaan pit. Lictvcsiuorcen kuuden ja Puolen Mo.ne.rin päähän, ly?ässä. joisi olen mckkan aprikoinut. »Iltama* Waramaann^iUar!i W. Lanton halko- laistuksessa" ruskottalvat Jyväskylän malla erottamaan tal. ÄteksiZ Wenäläi- juomatehtaan P<iädyt niin herkullises- sen omistaman *1* -mant. csuuS Huhdan ,j. e"ttä vallan vesi kielel!^ kihahtaa, perintötaloa n:o 8 Laukaan pit. tlänc- kun siellä -valmistetlavaar. simaan aja- kosken kylässä. l tus mielikuvituksen siivillä lennähtää, em -ix ai • -i ..; Tekijän »Mattilan pelloista" sietäisi — Maanmlttaustormttukiet. ^Soaa- mielestämme hieman alareunasta vä- sanläanin kuvernööri on vahvistanut , _ t(iu[uu muoio ft ;. n soittaisi cuuvfiKr. - vormnaanmtttar K. T. Pelto en ^ uskomatonta kyllä - pellot täs- misyhdistykselle anottaisiin 200.000 Norrvrkin illalla n:o 10 Wutaut pit. ^ toimenpiteeltä vaan — laajenisi- ntfn määräraha 5 vuoden ajaksi, tilin- Liedespohjan kyläsiä loimitiaman n- lainaamme lähän 'tätä kaskeivan selon- leon: »Melkein kaikti sttvisiyspytin.töl meillä on aikaansaatu toisien avulla. Siivistyneitlten teh.uivana on ollut persoonallisten uhrausten kautta :>vt- -taa suuria yleisöä opin l.ihfr.llf. Nyr kin on omis.anxiistcn. jo-.tä muun muassa usein todella omisiav-.x taide- teesiä ja Pitävät niitä arvolkäinipana asiana voi antaa mitiän arvoa O. 2). Äeski--Tuomen Rautakauppaa ja tvirkaiairos. of E?*4 kauppias Wilh. Kainmos a vaslaan Näyttää siliä, kuin :u'.isi venätäis- kiellettyjen aseiden ja a-tnpumcnarpei- suomalaisesta valta!un>:anl<»k!ei))0lus- TnlTil^iMrrion h:rvinävätl (tCKlOU)» kova päh.1 :aui Vneäjan val. cn pur.a.valn. Suomalaiset oivat itsepäisiä. in:oht- mocoma väkeä, ja tuleva: he yr-itä- inään passitwl>n ivastarinnan Poli- miehenä esiintyi täkäl. v.t. tullinhoita ja M. H. Räty. O. A. Äcski-Tuomen Meaarviljelys- >!o:telauppaa edusti h ovi oi f. auskul- uu.kaan. lamti Artturi Wakko!a, joka huomani- ii> että määräljs w:lia 190C, joka fieT= iää rihlattujen kiaväärien, revolverien ja pistoolien maahantuonnin, ei Puhu «en politiikan kannalla py- lyes^aan ei fjc.liä oie nutiiät pelättä vää Urin täyiännolliffn seuruu.'«iin nähden. Muna jos he iallitvci viyol- tts.ensa ärjyitaä itsensä ta: antoivot ys.äväinsä johtaa heidä: akltviseen tekoveivoilisuudella. kusten lohkomisen, jolla toimituksella Putrolla on näyttelyssä leok- hän on mainltusta fla»ta erouianut ^ ^ku, 7 kappaleita. »Pilkan omaisuutenaan, huolehdittava siitä, että omistamattomat saisivat nauttia samoja etuja. Moni onkin tämän jo käsittänyt ja runjailli lahjoilla tehnyt m.ch)olliseksi yhdtsiyiseil toiminnan sen 3'/2 vuotia kestäneen olemassa olon a>tkona. Nhdistylsen tarloiiulsena on: a) Suomen kouluihin hauktia kc>timais- ien taiteilijain tcfcurii tziteellisesl! ar- voTfaha itaid^.eotsia, etupäässä sellai- mitään pa-.ruunista. Tullihallitus on tvastarintaan, »im silloin ovat he pc- kyllä kcettanut sel ttää, että määräys rttadossa. Jokainen jc.t:>-.i,awi:!m kosiisi ntiiäiin, Niutt-i sille ei tässä -väkivaltainen telo^ tulee anta naan ai- , heila totmenpneipin, jotka ruievut r » o- ^ 1nm . . , hyvin oleellijesti muut.amaan Suo- :a elok. 2d p. 1909 cntvt icnaatt! maa- „ u . n nmliiotlisia, eh»äpä maanttei.vlli» räyisen, että myöskin pairuuiiain maa- siä rajoja. Olen iilZljuuoe-,a takuut- han tuocki on luvatonta. Ne 22 pat- hamaan, eitä tällöin he:i iclajouk'.'ja ruunaa, joila liÄeestä oiettiin Kika*. nwr *l 1 ! 1 maahan, valta si vissi: j.ta» varikkoon, ovai kuitenkin osteiuj iä-^^'^ pa.tai stellä, mtclji !<>>: rauta- täläisesiä W. Kammosen an.pumatar- peiden kaupasta jo >elok. 20 p:nä 1909, siis ennen tuockitiellon julkaisemisia. Pyysi la-nneita kumorlavaisi ja kuluja. ^tällaiitsja tapauksissa on lavallisia Sähkö janoina l.säa, et ä .'at kk: on lvalmiina tällaisla sotila^kavc.ia var- m. Virallis ay m, \ lei U' >» .— Tullitulot. Kulutvan vuoden ensi neljänneksenä nousitvat tullitulot 9,698.^60 «nkn 92 p:n. W:ime vuon- na ne teftvät 8,305,433:14, setä sitä edellisenä vuonna 9,112,430:92. Rautatiehallituksen kiertokirje kuponkipilettien myynnistä alle 800:n kilom. matkoilla. Rautatiehallitus on k ?enc>5trjetllä ilmoittanut, että touko- -seuraava/t itsenäiset tilat, nilnitiain: Pohjoiskorpi-, Viitamäki- ja Hauta- mäki-nimisei tilat, joita kaikkia omis- taa Osakeyhtiö Kymmene Aktiebolag. — Armotvuodet. Petäjäveden k>rk selkä Luhaugasia" on koristeellisen ko- mea kesäillan ylisiysruno, joka »var- niaan herättää monen näyttelyssä kä- vi jän Mussa monta ihanaa muistoa. »Maisema", »Kuva Tuomiosärveltä" ^ kohenan, rovasti I. Lybeck-vainajan^ ..Nutalahti" ja ..Keväiialvella" cvat leski Julia Bernhardina Lybeck on it- paloja, joita jokainen inielellään ba- seään ja alaikäisiä lapsiaan varten- ano-- luai-si saada ripustaa seinälleen, nut kahta ylimääräistä armovuotta ^ 5laapo Engbergillä on näyiteillä 20 mainitussa kirkkoherran virassa. !failga-sta, joista mieltäki-inniltävim- — Maalaispoliisit. 3 Korpilahden vät ovat hänen lappalaisa-heeii/a sia, jo.la ovat jotakin määrättyä paik- Oikeus ly.käsi jutun kaupp.a» W. kaa »vacken tehtyj-i. b) Kouluja varten Kammosen kuulustelemista varten en- 'toimittaa ja hanttia taiieellisia jäl- si l,>säk. 13 päivään, jeunölsiä r'iupäässä kotimaisista ?e!de-. Z). Keski.Suomcn Rautakauppaa teoknsta. e) Kouluihin lecvid aa niaui- , . , , , . d> -d»-" »"»,>«» «»«'»iMnin taa saada aikaan, että kouluja r^cn- Arituri Äakkola huomauäaen lamasta neltaessa ja sisustettaessa paitsi :äy- sei lasia kuin edelläkin saznoin kuin sii- lännöllisiin ja terveysopillisiin myös .Äin, että kaitki patruunat oli liikkee- kaun>eu!->vaa.imu-.>t:n pan.ai>i!n Hu o- j ceu os;euu Tainpereen 0!afcttui;efni:= Suuvempia alkuperäisiä määiätiaä toris.a. -Lausui, että vastaaja oli toi. paikkaa varten tchiyjä taideteoksia f,n- minut hyvässä uslossa eikä tiennyt sa V cilijii WiK «Rjc-iih" lausuu t:jj : .!u' : c:'i,:.:u c>> tä wa-!lalunn.'n>ai7rsä it> tlNötl>j'il»y-- della.'in, Luten Äcnshik^a? t?. Älcmja-ia on anaininn,», on nyl-zaail khini.iny: tansaimu'Ais.'t^ ^:U<i c;i)in lvc<da ficttö.i, c'.:ä u''o:nair!:n ri-cn I-ciiiiuai:vt ja j -r.-u.n atchuo- ucessa ouu-ii)t !»isi,:,uiki^ o.-ut idittä» '.iti! fju"i»(iiv« — ^inaiaiöfPoroja kaarteessa", »Tuuturi". me ole tähän asti aikaansaaneet kuin lon.iiiiiuäärin pairuunain olevan kicU . toät louttcuiLiina Iv. li nirniÄtniesjjjitml ,;f a r' Tilirt ''.Lapipalais-ukko sa akka" sekä »Koa". yhden, n im. Pekka Salosen inaalaulsen letlyä tavaraa. Mitä tulee niihin mun- ^unte-lle. anonut, etta herdan palkttonia toroirt. » ^ c-<». - ' 1 N. Wr.-m.a',, näkyy tainin od0 mk.sta 900 marjaan i». tg-seen huomaamme, eitä hän on suora Muperaipa kivipainokiia o>t ilines- ^ -- qclmasti nnsta a^.ma.i>'^.»'v . ... -!«. : VA.. L.pi^ l.««i IYNU S M i"»"" «-»u- «M »»» M U »UM,. ,:<<i »;< ®'-'™ ! n äfyi) valaneen valatstiikiensa m ui-' Koulujen Mo-asuun ja sisusiuksecn on tuom maahan >o 1Z0, siis luvallt- autonomiaa. On kua»awaa. ^ ^.• • ' ■ ihinkin, kuin loppalaisaihcisiin. Sisään, on yhdistys yrmänyt vaikuttaa lot- sena aikana. Vaati kannetta kumoon.. tunkee lapani; 1 -i a 1