1910 N:o S3 ««ndliu Lurun Lebli Katujen Kulmassa Hastaxäätä KSSstöxanKKia Hoimitus: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rautakadulla. Kuhelimet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (L a^?.—? i.p.) .... 84 Toimisto (10—12 a.p. ja 5—7 i.p.) 1441 Kassakonttori ? 45 Kirjapaino ja faktori . . . Toiuujohtaja...... 29 9 91 tilaushinnat: Turussa Postik. Koko tvuod. ... 3:— 4: — Puoli » ... 1:60 2: — Skl) —-90 1:20 Jrtonaisnumerot 5 p. Hlmoitusten hinnat: Teksti» edellä S P. millimetri. Teksti» jäleStä 7 p. » Wähi» ilmoitushinta Lv p. MaStaukjeSta: 20 P. paitsi ilmoitushintaa Hnrnn HchteS seuraa ilmaiseksi kuukaufittaia kuvalehti kansalle. Hmttu Dehti Lm^tyy kolmesti viikossa, «imit- M- tiistaisia, torstaisia ja lau- autaisia aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kuukin tilaajan kotiin. Ote almanakasta. TorStai. heinä!. 21 P.: Johanua. Perjantai, heinäk. 22 p.: Magdaleeua. Sää-olot Turussa. ToiSpiiiwa»a tiistaina. Lämpömäärä: korkein ^ 20, alin 8. Ilman suhteellinen kosteus: 53 Tuule» suunta: Äänteinen. N u^ inkl' on paistanut: 11 t. 50 m. EUe» ltsliwiiklo»a. Lämpömäärä: korkein -t- 17. alin -s- 6. Ilma» suhteellinen kosteuS: 87 «/<,. Tuulen suuuta: Itäinen. ou Paistanut: — t. 15 m. Lurun Mti sisältää täuääu m. m. seuraavat kirjoi tukset: Milst «aa»wlljel?st?ö» Karte taan? Johtama kirjoitus. Yovoje Mremja» »ufimmat «hd,tutset Suomea vastaa». prokuraattori» virka. Senaatin ehdokas. Aeisarivlerall». Sanomalehdille ei anneta tietoja. — Ohjesäänuöt haital liset paikalliselle väestölle. Hvatko tuoneet kolera» Suo meen? Useita Venäläisiä sotilaita sai rastunut. Faa« »euiliisti sotilashenki löltä «angM». fylliksi o» «ies! Waati saaoma» lehteä lakkautettavaksi. Kantala ryöstömurha. Futkinto tapatnrmalaukankse» aiheuttamasta »«olemasta. Hnglaunin kulunkiarvio ja lal- Vasto. Hliki» katinkultaa. Kreivi Furust. Kirj. Jukka. ARvla. Kolme kuvaa ilmalaiva- onnettomuudesta SaksoZsa. I. m., Y. m. Keisarivierailu. I Sanomalehdille el anneta tietoja. „Wiipuriu" tiedustellessa lauvantai- iltaua Mrolahdelta, olisiko keisarillinen laivasto jo saapunut Suomea saaris- toon, ilmotettiin sieltä, että Virolahden ja Miehikkälän piirin nimismies West- ling ou käynyt ranuikolla ilmoittamas sa, ettei sanomalehdille saa antaa min- kääaloisia keisarillista laivastoa eikä keisarillisia koskevia tietoja. Kiellon on nimismies Mestting sanonut autavansa kuvernöörin käskystä. Mikä kiellon on aihenttanut tai mitä sillä tarkoitetaan, siitä ei ole tietoa. HhjesäSnnöt haitallista paikalli selle väestölle. Kuten tunnettua, on luotsihallitus ju- laissut määräyksiä siitä, mitenkä alus ten tulee sivuuttaa keisarillinen lai vasto Standartin ollessa n. k. Stan- dartin redillä. Määräykset ovat useis- sa kohdin hyvin ankaria, mutta niissä ei puhuta laisinkaan pienemmistä purje- ja soutuveneistä ja kuitenkin on eskaa- deeri sellaisella vilkasliikkeisellä väy lällä, josta monet jaarikytien asukkaat ovat pakotetut alinomaa kulkemaan, joko asioita toimittaakseen toifisja ky lissä tahi meunätieea kalanpyyntiin. Heidän pieniä meneitään ei tietystitään woida pitää kauppalaivoina, joista mää» räykfistä yksinomaan puhutaan. Alei lle» pelko ja epäwarmuuS mallitseekin se» wnoksi saaristolaisten keskuudessa, koska eivät tiedä millä ehdoilla saavat laivojen ohi mennä. TaaS »venäläisiä sotilas henkilöttä Vangittu. T. k. 15 p:a illalla vietiin Lappeen rannasta Pietariin viipurilaisessa ?Ssä jalkaväkipataljoonassa palveleva väls käri Maltsev. Pataljoona on nykyään leirillä Lappeenranncssa. Mangitulla oli erikoinen vauuu ja mukana kaksin kertainen vartiosto. Maltsev on ko toista Mipurista ja on palmellut myös sikäläisessä poliisilaitoksessa. Hänen äi tinsä oli s-anut vihlä tapahtumasta ja saapunut asemalle poikaansa katsomaan, mutta ei hänen sallittu poikaansa pu hutella. Äidilläkään ei ollut tietoa van gitsemisen syistä. Tämän lisälfi kertoo Työm., että »vii me perjantaina puolen päivän ajoissa oli santarmeja saapunut venäläisen ,ai- vastoinjinöörikoululaisen Peter Petros- sin asuntoon Helsingissä ja vanginneet huaet sekä vieneet päävahtiin. Sieltä lienee hänet vieiy jo Pietariin. Joku aika takaperin olivat mainitun henkilön lnona santarmit pitäneet koti- tarkastuksen ja vieneet silloii kirjalli suutta, valokuvia, kirjeitä ja yksinpä pantiilaputkin. Mangit emista ei kui tenkaan silloin toiplitettu. P. on asunut erään suomalaisen nai sen luona. Mitään syytä vangitsemi seen ei ole ilmotettu. Taiteilija prinssi. (Kansansadun mukaan). (Zatk) Maikka kuninkaanpoika jo piti asi aansa melkein menetettynä, hellittää ei hän kuitenkaan mielinyt vielä. Rakas tettunsa akkunaa alle hänen retkensä päättyi taaskin . . . Kilpajuoksussa si- sälläolijat silloin Msyimät ulos, avus- taaksee» lahjoistaan kuuluisata soitta jaa, jonka he liiaksi »Uikutettuna" har hateille luulivat joutuneen. Mutta jo kartanolta kuninkaantytär takaisin pyö rähytti toiset ja ylsinään tahtoi soitta jan luokse käydä, kuninkaallisen korkeu tensa uhallakin tahtoi. Soittajan käsi- varteen hän empimättä tarttui ja tä män asuutoa kohti ohjasi mailan. Sen ovella neni tuumasi koäntyä takaisin, mutta siinäpä soittaja, mihinkään kyle- nemättömänä ja velttona tuin rihma, vaipui maahan. Eikä sopinut neidon häntä jättää siihen. Huoneeseen sisälle hän silloin kuljetti miehen, vieläpä hä net siellä vuoteeseenkin autteli. Sen tehtyään hän mieli poistua jälleen. Jlmalaivaonnettomuus Saksassa. Jlmalaitva „Erbslöh" purjehtimassa. Jlmalaitva „GrbSlöh" raunioina. Noin viikko sitten kertoi sähkösan-ma suurimmasta ilmalaivaounettomuudesta, mikä tähän oSti on tapahtunut, nimit täin että ilmalaiva „Erbslöh" lä hellä Leichlingeniä, Reinin maakunnassa Saksassa, on pudonnut ilmasta maahau, jolloin kaikki siinä olleet viisi henkilöä saivat surmansa. — Ilmalaiva „Erbs- löh" oli tarkoitettu matkustajaliikennettä varten ja oli se siinä kunnossa kuin ylin kuva näyttää, tehnyt jo useita on nistuneita purjehdusmatkoja ohjaajanaan O. Erbslöh, jonka kuva on tässä vieressä, ja jonka musaan laivakin oli saanut nimensä. Onnettomuuspäivänä, viime viikolla keslitviilkona, nousi laiva kauniin sään valliiessa jälleen matkusta jineen ilmoille. Wähän ojan kuluttua Mtui se ilmassa sumupilveen, niin ettei sitä enää nähty maa?ta. Ahtäkkiä kuului ilmassa kamala räjähdys, aivan- kuin kanuunalla ammuttuna ja kohts putosi laiva „Erbslöh" kovalla vauh dilla maahan. Koiralla rhSkShdhksellä koski matkuStajakori maata ja moottori kaivautui useita metrejä maan sisään. Matkustajat ruhjoutuivat silmänräpäyk sessä kuoliaaksi, ainoastaan yksi henkilö hengitti vielä, kun apua saapui, vaan kuoli hänkin lääkärien käsiin. Onnettomuuden aiheuttajaa ei vielä tiedetä. Jotkut saksalaiset lehdet arve levat beutsiinivaraston räjähtäneen; toi set taas olettavat, että laiva sumupil- ven yläpuolella joutui niin ankaran auringonpaisteen alaiseksi, ettei pallon kangas kestänyt sitä, vaan alkoi pais tua rakkuloille ja fitte räjähti. Onnet tomuuden syilä tutkii asiantuntevista henkilöistä valittu tutkijakunta. Ilmalaiva „HraslöH"in ohjaaja Hscar Krvslöh. Mutta siinäpä kohtasi hänet aavistama ton este. Ei osannutkaan aukaista ovea. Juonikkaalla lukolla sen soittaja oli va rustanut. Ei kukaan muu kuin hän it?e sitä aukasemaan kyennyt. Kauheasti nyt kuninkaantytär peljäetyi. Ikuisen häpeän aavisti itselleen tulevan tämän seikkailun vuoksi. Hädissään hän soit tajankin puoleen kääntyi pyytäen päästä ulos. Mutta tämä makasi sängyssään niin tolkuttomana juuri knin ei enää koskaan aikoisi nousta ... Ja itkuun pillahti siinä viehkeä neiti. — Mitä teidän korkeutenne itkee? soittaja hetkisen perästä kysyi, reippaa- na kohoten vuoteellaan. Hänen sanan sa olivar niin seltväi, hunen äänensä niin sointuva ja pehmyt, ettei äö'tn:.-tä Päihtymyksestä äkännyt niin jätealaan. — Li, avatkaa moi! Minun täytyy täältä pois. '.' äin kuninkaantytär tus kin ennätti sanoa, kun hänelle aiwLn äkisti selmeriivät soittoian tviuuca sa lainen tarlvtus ja hänen luonnolliset suunnittelunsa kaikki. HaUvenipä siitä kuin pyyhkasemällä hänen h^mmöstyk sensä, ja hänet valtasi ääretön ilo. — Häntäkö siis lempi tuo lanuri verra ton? Häntäkö ra'asti tuo urho kai kista uljain? Häntäkö piti arvoäisena itselleen? Hänenkö tähtensä oli p>nh tyneena ollut, eksyskellyt, ääreuömiä kalleuksia jaellut . . .? — Eipä sen- vuoksi voida hänen riemastustaan ku vailla, kva kuninkaanpoika vastasi: — Teidän korkeutenne edestä vaikka kuolemaan menen. Tee-kennellä ei kauemmin voinut neiti. Ali taitojensa nyt hänen lem pensä läikahti, ja hän sanoi: — Teitä siis lempiä saanen? Ja toista kertaa ei sanoa tarvinnut tätä. Niinkuin hukkuva yliluonnolli sella voimalla tarttuu pelastajaansa, niin kietoutuivat kuninkaanpojan kädet hänen rakastettunsa ympärille, ;a her- votonna, lväcäjäivänä, onneuisena vai pui tämä sorean soittelijan syliia. Kauan kiusatut, sclmsuuteen sylvimpään ahde tut iuniect pääsivät valloillensa tässä ja purkautuivat ilmoille tulivuorten 'aittea uhmaajalla voimalla. Siinä heilr^ nyt kulujat pickät hetket, kului vat yhdessä ainoassa pitkässä, sydä- melusco'ä syleilyssä, kunnes aamuvar- nosta ilmotettiin uuden päiivän alka mista. ^ohta lettisiivät hovissa tapauksen johdosta iUeät juorut. Tuoc-sa tuokios sa ne kuninkaan! m kor.ville eh:iwät Asiasta alkoi tulnmus, aikoi heti an kara ja tarkka. Hirmuisen haiväi-tyk- sen teLiMl.i syytetyt siinä haivaittiin ja tuomio heille sitä mukaa langetettiin. Raskaalla kahleille heidät toisiinsa kyt kettämän piti ja niin yhieuä meren ula palla sen sywhyteen viskattumaii. Mat ta armoa anovan kuninkaan vanha äiti heidän puolestansa rukoili, sillä olipa hän terveydestään soittajalle ikui sesti kiitollinen. Tämän loppumatto mista rukouksista viimein heltyi vi> hasiuneen kuninkaan ankara mieli, ja suuren armoa hän vihdoin tuomituille julisti, sen suuren armon, että »ämä itse valita saisivat paikan, minkä me reen syösläksensä parhaana pitivät. Ja täytäntöön pantiin kohta tämä armori kas tuomio. Kaksi hirveätä pyöveliä raskailla kahleilla yhteenkyltti heidät ja vahvasti vartioittmna mustalle kuole man venheelle kuljetti. Kolkkona kolis ten vierähti vesille kammoittava ven^ he, ja airoihin tarttuivat peloittavat pyömelit. Kuningas itse, vastoin ta ivalleta tapaa, tahtoi seurata mukana. Hän epäili, että hänen tyttären.ä kau- neud^liaun niin kietoisi pyv-velit, ettei vät nämä muuten ky'enis: toimeenpane maan julmaa tekoa. Meren aamulle ulapalle siitä pyövelit nyt alkoivat sou- ?aa. Mutta tuomiossa julistetun ar- mvnvjo'ulscn mukaan saivat kahlehditut peräsimeen käydä. Sillä ohjasi kunin kaanpoika venheen sinne, missä hänen laivansa vedenalla makasi. Siinä sa noi hän tahtvivan!» mereen mennä, ja Hä5en morsiamensa pitl yhden !ek'wänä, mennäänkö tästä tahi tuoZta. Annet tuaan nousemismcrkin laivansa kaptee nille hän kauhusta kivettyneen morsia mensa kanssa heittäysi läikkyvien aalto jen pohjattomaan helmaan. Raskaat kahleena heitä nopeasti painoivat poh- 1910 33 Luor5tzms Prokuraattorin tvirka. Senaatin ehdotas. Senaatin oikeusosasto päätti viime tuorstaina esiteltäessä H. M. Keisaria avointa kirjettä v. t. prokuraattoria, toht. A. Charpentier!» erottamisesta hä nen oikeusosaston esittelijäsihteerinvi- rastaau ilmottaa asiasta pöytäkirjanot teella m. m. senaatin talousosastoa oi- keustoimituskunnalle tämän enempiä toi menpiteitä varten, joihia tässä tapauk sessa sisältyi ryhtyminen toimenpiteisim prokuraattorinviran hoitajaa määrää miseksi siksi kunnes prokuraattorin virka vakinaisesti täytetään. Toispäivänä esitettiin senaatin oi» keusosastossa oikenstoimituskunnasta mai nitta pöytäkirjanote. Senaatti määräsi omasta puolestaan oikeusoscstoa esitte- lijäsihteerin K. I. Savoaiaksea toistaiseksi hoitamaan Prokuraattoria tehtäviä. Asia alistetaaa kenraaliku vernöörin harkittavaksi. Ottmtko tuoneet koleran Suomeen? Useita venäläistä sotilaita sairasto»nt. Tiistaita vasten yöllä vietiin use ampia satoja venäläisiä sotilaita soti- lasjuualla Maasacm. He tulivat Wo- rouesin kuveruemeutista. Kun jnoa oli lähtenyt Riihimäeltä, täytyi ykfi sotilaista siirtää kouduktööritoamumu, koska hän sairaswi pahom. Mikäli asianomainen konduktööri on kertonm, täytyi ennen Tamperem asemalle saa pumista siirtää kaikkiaan b mieStä kondukööritoaummn, syystä että he kaikki olivat min saksita, etteivät voineet olla toisten jonkoSsa. Aksi ok heistä min sairas, ettei pysynyt ole maan ollenkaan jätteillä, van täytyi hänet sijottaa sairaspaareille. Tampereen asemalle saavuttua jä tettiin konduktöörivaunn kokonaan sai raiden sotilasten haltuun ja jnna- miehistölle otettiin eri vaunu. Kun junan mukana olevalta sotilaSväls- käriltä tiedusteltiin, mitä tauti on, selitti hän sen olevan kuumetta. Kamala ryöstömurha. Kun liikemies A. ZLesalainen Keikoa kylästä Taipalsaaren pitäjässä maansa- taina oli paluumatkalla Kirvesniemen kylästä, missä oli saanut rahoja, ryös tettiin ja murhattiin hänet puolen ki loni. päässä sanotusta kylästä. Kua Mesalaista ci kuulunut kotiin, alkoi hä nen vaimonsa tiedustella häntä ja tie dustelu päättyi siten, että Mesalainen löydettiin maantien vierestä metsässä pää ammuttuna puhki ja kuulan haa voja käsissä. Ihmiset oliwat kyllä kuul leet hätähuutoja ja 4 laukausta, mutta eivät olleet välittäneet asiasta, kua luultiin metsästäjien olleen liikkeellä. Ryöstömurhaajasta ei ole mitään tie toa. jaa kohti, ja kuningas jäi surumieliä sekä pyövelit välinpitämättöminä katse lemaan, kuinka vcdenpima poreili siinä, missä he uponneet olivat. Mutta kuo lemaantuomitut tuskin aaltojen alle va jota ehtivät, kua he i» jalkainsa alla tunsivat vankan pohjan. Merkin saa tuaan laivan kapteeni sen heti antoi nopeasti nousta ja s:n kannelle kunin kaanpoika morsiamineen pelastui kohta. Niin voimakkaana kshosi mahtava alus, että se vedenpinnalle kohotessaan vyö» veleitten mustan venheen kumollenia keikahutti, kun nämä kuninkaan kera siinä töllistelivär vielä. Kaikin he siitä suistuivat mereen, ja kun ei ku kaan heitä rientänyt pelastamaan, sai vat he itse sen surman, jota toisille juuri olivat toimittamassa. Äangittujen kahleet sitte laivassa kirvotettiin kohta. Iloisena lähti tai tava kuninkaaripnka nyt kotikaupuuli- aan kohti viilettämään, vieden morsia- menaan kuulu.sau kauniin neidon, nei don, jota koko maailma häneltä kadehti eika kadehtimasta vieläkään ole laan nut. Loppu.