Tiistaina 19 p. Heinäkuuta KARJALATAR Nro 79 — 1910 Liuhalan Juho Pekka Lipposelta hukkui kesäkuun alkupäiminä lehmä lampiin ja Kokkomäen talosta hä- ivisi Kuhmosta tulleelta isännältä kemätkesästä lehmä tietymättömällä tamalla. Taimella kuoli samalta Liuhialan Lipposelta lehmä na- mettään niskoilleen ja hänen isäl- tänsä Kellarin Juho Lipposelta lehinä poikimoihinsa. On siinä wa- hingoita yl)den kylän osalle muu- tamien kuukausien ajalla. Lapsi putosi ja hukkui. Karjalattaan 78 nlssa olleeseen uutiseen on rakennusmestari Matti Suojala lähettänyt meille sellaisen huomautuksen, että se Lieksajokeen hukkunut lapsi ei ole ollut hänen, maikka pelastuspuuhissa hän oli sacipinvilla, maan se lapsi oli kir- ivesmies Matti Lehden, joten se on tullut lehteen määrälle nimelle omatuksi. Helsingin kauppiaitten kauppa- (piifttun ensimäiselle luokalle oppilaaksi on hymäksyttt) m. m. Magnus Gustaf Piipponen Kontiolahdelta. Muinaislöytö. Kun toista miikkoa sitten Lipe- rin Kaatamassa maanmilj. P. Koposen talossa n:o 3 ulkohuone- rakennuksen perustaa laimettiin, niin löydettiin maasta ihmisen lui ta ja manha hopeinen, kooltaan noin hopearuplan suuruinen muis- toraha, jossa luettiin sanat: „West- phal Concordia Frid 1650". Muualta Suo mesta. Henkiwakuutusyhtiö «alama. Dhtiön matemaatikoksi on wa- littu silos. maist Aarne Kuusi, matematiikan opettaja teknillisessä korkeakoulussa ja Helsingin suoma- laisen tyttökoulun yliopistoon joh- tamilia jatkoluokilla. Keisarilvicrailn Pitkäpaadella. Pitkäpaadelle on saapunut kei- sarillinen humilaima „Poljarnaja Civesda" sekä kaksi muuta höyry- laiivaa. Keisarillinen perhe aikonee Riian juhlallisuuksista matkustaa suoras- taan Pitkäpaadelle. Tulo sinne ta- pahtunee joko tänään tiistaina tai keskimiikkoaamuna. Wiaporissa Vangittu korkea- arwoinen upseeri? H. T:lle on kerrottu seuraa- waa: Wiime tiistaina illalla mangit- tiin Wiaporissa eräs emersti. Wangitsemiskäsky saapui Wiapo- rin komentajalle juuri kun linnassa pidettiin tanssiaisia, joissa mai- nittu upseeri oli mukana. Emers- tiu piti saada muutaman päimän kuluttua arivoylennys, mutta sitä ennen saapuikin — »vangitsemis määräys. Painoasiain ylihallitus toimes- saan. — Englantilainen ai kakauskirja takatvarikkoon Tuomessa. Painoylihallitus on näinä päi- minä ulotuttanut toimintansa ko- timaisesta lehdistöstä taas ulko- maiseenkin. Näinä päiminä on sen toimesta niistä kirjakaupoista, joi- hin nähtämästikin tulliluetteloiden perusteella on huomattu saapu- neen englantilaisen aikakauskirjan „Reviem of Reviems'in" miime kesäk. numeroa, tuota numeroa et- sitty ja otettu takamarikkoon. Lappeenrannan kylpylaitoksen uudelleen rakentaminen. Lappeenrannan kylpylaitososake- yhtiön johtokunta on antanut uuden laitoksen rakentamisen rakennus- mestari P. Roihalle Lappeen- rannasta, hänen tekemänsä tar- jous oli alin päättyen 64 tuhan- teen markkaan. ylioppilas Alanko päässyt wa- paaksi. Lauantaina saapui Arkangelista pastori Pantsun roumalle sähkö- sanoma, jossa lyhyesti ilmotettiin että ylioppilas S. Alanko lauan- taiaamuna oli päästetty mapaaksi Mienan Kemin mankilasta. Myö- hemmin iltapäimällä sähkötti yli- oppilas Alanko itse ilmottaen wa- paaksi pääsemisestään sekä että hän sunnuntaina lähtee Solometskin luostariin, jossa hänen matkato- merinsa, nim. rourva Alanko, ly- seolainen I. Timonen ja pastori Pantsu häntä odottamat. Täältä lähtemät he sitte kaikki palaamaan Arkangeliin ja sieltä Pietarin kautta kotimaahan. Totawäen lähetykset Suomeen. Rautatiehallitukselle saapuneen kirjelmän mukaan lähetetään Suo- meen Pietarista kaikkiaan 17 ju naa sotamäkeä. Ensimäinen soti- lasjuna läksi määräpaikasta tk. 12 pnä ja jatkumat lähetykset aina tk. 22 p.ään. Maasaan lähetetään kaikkiaan 6 junaa ja saapumat ne sinne tk. 19, 21 ja 22 pnä. Taimaan kauawa. Amonaiset mälimatkat Saimaan kanamalla ensi elokuun 1 päimästä alkaen yksinomaan malaistaan mii- me syksynä asetettujen uusien mar- jostettujen loistolyhtyjen amulla, jonka ohella kanaman entinen wa- laistus siihen kuulumine lauttoi- neen poistetaan. Karttoja malais- tusjärjestelmästä on myytämänä kanaman kasöörikonttoreissa 50 pennistä kappale. Maailmannäyttely Berlinissä w. 1911. Suomen osanotto kansainmäli- seen matkailu- ja liikennenäytte- lyyn Berlinissä w. 1911 on mar- ma. 18 kaupunkia on päättänyt myöittää amustuksia tähän tarko- tukseen yhteensä 32,400 mk. Sitä- paitsi on parilta laimayhtiöltä odo- tettamissa amustusta. Ztäyttelytoimikunnan puheenjoh- tajana täällä toimii senaattori Otto Stenroth, arkkitehtina arkki- tehti W. G. Palmqmist, rahaston- hoitajana arkkitehti C. Franken- hauesser ja sihteerinä kapteeni E. Hultin. Näyttelytoimikunta on tarkasta- nut ja hymäksynyt arkkitehti Palm- qmistin laatin suunnitelman Suo- men osaston järjestämiseksi ja ja- kaantunut osastoihin suunnitelman toteuttamista malmistelemaan. Tämän kesän aikana kootaan kan- santieteellisiä ja meistotyökokoelmia ja malokumia. Samoin malmiste- taan panoraama- ja kinematografi- kumia sekä kumitusaineistoa julkai- suihin y. m. Näyttelytoimikunnan edustajain on näyttelyalueella onnistunut saada Suomen osastolle erittäin armokas paikka. Missäs olet, Santeri? Sostalistiedustaja Santeri Nuor- temaa kaimakaan monella taholla. Urjalaiset odottamat häntä pitä- mään n. s. Costianderin esitelmiä historian alalta! (Forssassa olles- saan pistäytyi Santeri puhumaan urjalaisille »kristillisestä työmäen- aatteesta!") Ja Tampereen raas- tumanoikeus odotti miestä miime lauantaina mastaamaan eräässä painokannejutussa, jonka Johan- nes Korpi, Teiskosta, on nosta- nut Kansan lehteä mastaan. Mutta Santeria ei maan kuulunut. Olisikohan mies pistäytynyt näin mätäkuun lähetessä pensaan taakse marjoon. — Häm. S. Zienraalikntvernööri Wiipu- rissa. Kenraalikumernöörin käynniltä Viipurissa kerrotaan seuraama ta paus: Käytyään kreikkalaiskatolisesi" a kirkossa kämi kenraalikumernööri ruotsalaisen ja saksalaisen seura- kunnan kirkossa, missä hänet otti mastaan Wiipurin ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherra, romasti S. F. Gräsbeck, joka lausui joten- kin seuraamasti: Kun Te tänään astutte luteri- laiseen kirkkoon, missä minut on määrätty julistamaan Jumalan korkeita ja pysymiä totuuksia, ?kat- son melmollisuudekseni tässä tilai- suudessa esiintuoda muutamia näistä totuuksista. Vanhurskas Jumala, jonka eteen meidän kaik- kien kerran on astuttama tekemään tiliä elämästämme ja siitä halli- tuksesta, joka meille on uskottu maan päällä, hän sanoo profeetta Jesaiaksen kautta: „Wuoret siirty- mät paikoiltaan ja kukkulat lan- keamat, mutta minun armoni ei poikkene sinusta eikä minun rau- hani liiton pidä raukeneman". Näillä sanoilla lohduttaa Herra Israelin kansaa koettelemusten hetkinä. Suomen kansa, jonka joh- taminen on Teille uskottu näinä pimeinä aikoina, on pieni uuttera kansa, joka aina on etsinyt ja etsii apua ja turmaa Häneltä, joka johtaa kansojen kohtaloita, joka on kuningasten kuningas ja kaikkien herrain herra ja jonka edessä niin köyhän kuin rikkaan on langetta- ma polmilleen. Suomen kansa on esi-isiltään oppinut rakkautta ja melmollisuudentuntoa isänmaataan kohtaan ja näitä pyhiä melmolli- suuksia se ei koskaan unohda ja aina niiltä ajoilta, jolloin kristin- uskoa ensin julistettiin tässä maas- sa, on Suomen kansa tietoinen siitä, että manhurskaus, oikeus ja totuus korottamat kansan ja että nämä ikuiset moimat kerran omat moittamat ja siksi Suomen kansa nyt rauhallisesti kulkee kohti tule- maisuutta luottaen siihen, että äs- ken lausutut lupauksen sanat omat toteutumat: Wuoret siirtymät pai- koiltaan ja kukkulat j. n. e. Romasti Gräsbeckin puheen ai- kana oli kenraalikumernöyri Seyn näyttänyt hymin hermostuneelta ja kmt emesti af Enehjelm oli eh- tinyt käännöksessään sanoihin p i- meinä aikoina, keskeytti ken- raalikumernööri hänet sekä pyysi sanomaan, että hän oli tullut saa- dakseen siunauksen, eikä kuulemaan politiikkaa. Romasti Gräsbeck mas- tasi, että hän oli puhunut ikuisesti pysymiä totuuksia, eikä päimän politiikkaa. Myöskin kaupungin suomalai- sessa kirkossa termehti papisto ken- raalikumernööriä sanoilla, jotka lienemät häntä ikämästi kosketta- neet, koskapa hän pyysi tulkin sa- nomaan, että hän käy „ kirkossa kuullakseen Jumalan sanaa, eikä politikoimista. Oulun matka on marmaan monella edessä ensi miikolla. Silloin on nim. teolli- suusmäellä oikea »Oulun miikko". — Jo syksystä lähtien on Ouluun puuhattu ammattioppilas-löiden näyttelyä, johon koko maan am- mallioppilaat ja nuoret työnteki jät lähettäisimät teoksiaan näyt- teille. ..Kehityksen tiellä eteenpäin kulkeminen on tärkeätä jokaiselle, mutta marsinkin nuorelle ammat- tilaiselle on se tärkeintä. — Sekä kotimaisen teollisuuden, että mar- sinkin ammattilaisen oman edun kannalta on mälttämätöntä, että hänen ammattitaitonsa on mah- dollisimman suuri. — Termeellis- ta, jaloa kilpailua on siis kilpailla kuka ammattitaidossa pitemmälle kehittyisi". Näin kirjoitti näyttelyn toimi- kunta taimella. — Tätä kilpailu- kehoitusta onkin seurannut yli 600 näytteillepanijaa. Katsoen pai- kan etäisyyteen ja lyhyeen mal- mistusaikaan nähden on osanotta- jien luku jommoinnenkin, maikka- kin se olisi moinut suurempikin olla. — Laumantaina 23 p. t. k. ne sitten nähdään minkälaista esi- neitä ne nuoret ammattilaiset omat sinne kyenneet malmistamaan. Laumautaina klo 10 ap. on mi- ralliset amajaiset pikku juhlallisuu- den muodossa. Näyttely on amoin- na joka päimä seuraaman miikon 1. 8. asti. Paitsi nuoria, on manhempikin teollisuusmäki liikkeellä. Maanan- taina 25 p. alkaa yleinen koko maata käsittämä Teollisuudenhar- soittajain kokous. 19 tärkeää kysy mystä on silloin pohdittamana. Marmaan näiden teollisuutta lä- heltä koskemien kysymysten käsitte- lyä innolla seurataan. Ulkolaista mieraitakin saapunee; m. m. Ruotsin Käsityöjärjestön puheenjohtaja konsuli C. I. F. Ljunggren ja Norjan Käsityö- ja Teollisuurjärjestön marapuheen- johtaja, ent. suurkäräjäin jäsen, puuseppämestari B. B. Sm en- berg. Pohjolan kesän kirkkaus, Poh- janmaan laajat lakeudet, muolaat mirrat omat omiaan juuri tällä ajalla metämään kotoisten, sekä oppi- että humimatkailijain matkat Ouluun. Etelä- ja itäsuomalais- ten on marsin mukama matkustaa Kajaanin kautta. Silloin on tilai- suudessa tutustumaan luonnon puolesta suuremmoiseen Kajaanin —Waalan—Oulun reittiin Oulun- jokeen, jonka pauhaamat kosket meneellä lasketaan. Niille, jotka eimät ole tilaisuudessa tätä tietä kulkemaan, on järjestetty kosken- lasku Merikoskessa maanantaiksi 25 päimäksi. — Laumantaiksi on järjestetty teollisuusmäen humi- matka Kajaanista Ouluun. - Kajaanin—Oulun mälillä on sään- nölliset kulkumuorot joka päimä paitsi sunnuntaisin. »Teollisuusmäki ympäri Suo- mea saapuu ensi kesänä Ouluun. Saapuu näyttämään mitä he omat aikaan saaneet, ja saapuu katso- maan kuinka mireitä me täällä olemme. Kuka sillöin tahtoisi une- liaana poissaolollaan lukuamme mähentää." Näin ajatteli näytte lyn puuhaajat taimella. Nythän tuota sitten tamattanee. Siis näkemiin asti! Mieliin painettakiaa näinä aikoina. Kumaamaa on, että suru, maikka onkin symää, suomalaisessa laulu- runoudessa ei koskaan ylly epätoi- moksi. Ainoastaan heikko henki jou- tuu epätoimoon; symällä hengellä on, maikka surukin hänet mallaisi, aina elinlähde itsessään. Kaikkina aikoina on ansiokkaan osalle langennut sortoa ja masen nusta: näyttääpä oleman mälttä- mätöntä, että kaikkea, joka kerran on ihanassa malossa esiintymä, joskus määrin käsitetään ja alen- netaan. Warmaa on kuitenkin, että kaikki, joka itsessään kätkee totuuden todistuksen, kuinka suu resti sitä halmeksittaneekin, on ajal- laan oikeutensa maatima ja ar- moonsa kohoama. Sen todistamat oikeaksi sekä yksityisten kokemukset, että kansojen maiheet; ja minä olen marma siitä, että Suomen kansasta on tulema suuri todistus tälle totuudelle. Minä lopetan rukoillen, että moima, joka johtaa kansojen koh- talotta, antaisi sen päimän koit- taa, jolloin kaikki Suomen pojat omat ylpeät siitä, että omat isien- sä lapsia. M. A. Castren. Ulkomailta. Kotva kuumuus Amerikassa. — Ihmisiä kuollut auringon- pistoon. Neni-Dorkista, heinäkuun 12 päimänä: Ankara kuumuus mal- litsee. Eilen kuoli auringonpis- toon Filadelphiassa 12 henkilöä ja Harrisburgissa 8 sekä Pro- micentomnissa 3 henkeä. Jlmalaitvaonnettomuus Sak- sassa. — Wiisi henkeä saa- nut surmansa. Leihlingenistä, heinäkuun 13 pnä: Kölnin lähellä putosi Reinin- Mestsalin yhtiön m. 1907 raken- tama ohjattama ilmalaima, joka aamulla teki lentomatkan, puoli- tuntisen lennon jälkeen Patts- cheidin lähellä melkoisesta korkeu- desta maahan. Wiisi ilmalaimas- sa ollutta henkilöä, niiden joukossa laiman rakentaja, saimat sur- mansa. Kaupunki palanut. Campbelltonista, (Uudessa Braunschmeigissa pohjois-Ameri- kassa), heinäkuun 13 pnä: Kau- pungin tuhosi tulipalo. 4,000 asukasta on ilman suojaa. Wa- hinko 2 milj. dollaria. Tulwia Jndiassa. Simlasta, heinäkuun 13 pnä: Sind on tulminut suurelle osalle Deragasihanin piiriä. Paljon ta- loja, kirkkoja ja moskeijoita on tuhoutunut. Satoja ihmisiä on suojatonna. Yleisöltä. Torvisoittokuntaa tarvitsemille maaseudun yhdistyksille ja seuroille. Koska kokemus on osoittanut, että maaseudun yhdistyksissä ja seuroissa näyttää syystä tai toi- sesta mallitseman määrinkäsityksiä Joensuun Musiikkiyhdistyksen Tor- misoittokunnan taksasta maaseutu- tilauksiin nähden, pyytää allekir- soittanut yhdistyksen johtokunnan puolesta selitykseksi ja mainittujen määrinkäsitysten poistamiseksi il- moittaa, että yhdistyksellä ei ole mitään erityistä taksaa maaseu- dulle tilattamia soittoja marten, maan riippuu maksu niistä kun- kin tilaajan kanssa tehtämästä so pimuksesta. Se taksa, joka yhdis- tyksellä tormisoittokuntaansa mar- ten on olemassa, koskee ainoa s- taan soittoja kaupungissa ja kau- pungista tehtämillä humimatkoilla, eikä sinänsäkään ole entistään kal- liimpi. Sentähden pyydetään kaik- kia maaseudun yhdistyksiä ja seu- roja y. m., jotka tormisoittokuntaa juhlatilaisuuksiinsa tarmitsemat, te- kemään, kuten aikaisemmin tässä- kin lehdessä jo on ilmoitettu, ti- kaukset joko kirjeellisesti tahi suulli- jesti suoraan soittokunnan johta- jalle, hra Otto Erming'ille, osote: Papinkatu 10, Joen- s u u, ja hänen kanssaan maksusta sopimaan, mälittämättä simullis- teit mahdollisesti antamista tie- doista ja selmittelyistä. Joensuussa 17 pnä heinäkuuta 1910. Joensuun Musiikkiyhdis- tyksen johtokunnan puolesta: A. Sandström, puheenjohtaja. Wastaisen waralle. Kaunista on, että suurempiin juhlii» hankkiutuu runsaasti osan ottajia, sillä siitähän juhlan on- nistuminen kokonaan riippuu. — Mutta marsin moitittamaa on sel- lainen tapa, että määrällä nimel- lä esiinnytään osanottajina. Näin tapahtui taaskin miime juhlilla Niittylahdessa. Tiettämästi aina- kin yksi naismoimisteluosasto esiin- tyi joukolla, josta puolet oli ai- man tilapäisiä ja mierailta paik- kakunnilta. Sen kahdeksasta jäse- nestä oli neljä syrjäisiä. Wielä oudompi oli mainitun seuran menettely kun se liittäen joukkoonsa 4 syrjäistä, samalla „ raakkasi" neljä marsinaista jäsen- tään, ilmoittamatta edes syytä ja aikomustaankaan osanotosta juh- liin. — Mutta kaiketi armoisa seu ra piti rahmaan neitoset liian kömpelöinä ja huimipäisinä esiin- tymään suuremmissa paikoin Mahdollista moi olla, ettei mai- nittu seura ollut ainoa laatuaan Tällainen menettely ei ole sopi- ma eikä oikeakaan. Se on jon- kuulaista turhamaista seuran ni- men ja maiiteen korottamista. Juhlan osanottoon nähden se taas on aiman tarpetonta, koska jokaisella henkilöllä on yksityisesti- kin oikeus ottaa juhliin osaa. Olkoon tämäjulkilausuttunamas- täisen maralta, sillä pianhan on taas Joensuussa suuret moimiste- lujuhlat. Tosin ylläolemanlainen menet- tely ei liene S. W. ja U. liiton sääntöjen mukainenkaan, maan jos sellaista aijotaan elokuun W. ja U. juhlissa sallia, niin silloin on pa- rasta, että ne maalaisseurat, jotka omat kokoonpannut marsinaisista paikkakuntalaisista ja maalaisista, jäämät koko juhlista pois. Taikka, jos jollakin seuralla on maroja, niin tilatkoon itselleen moimisteli- joita ja urheilijoita aina Helsingistä asti laakereita niittämään. Olisi suotamaa, että näiden elo- kuun moim.- ja urheilujuhlan toi- mikunta, antaisi paikkakunnan leh- dissä selmityksensä, että sallitaanko moista menettelyä niilläkin juh- lilla kuin yllä kerrottu. A. T. Kirjallista. Oma Maa. Oman maan 62 mihko on nyt ilmestynyt sisällöltään runsaana ja monipuolisena Werner Söder- ström Osakeyhtiön kustannuksella Pormoossa. Se sisältää ensiksi K. H. Hällströmin malaiseman ja mieltäkiinnittämän kirjoituksen ..Suomalaisten luonnontieteilijäin rajantakaiset tutkimusretket". — Laajassa, seikkaperäisessä kirjoituk sessa tekee tohtori A. W. Koski- mies selmää Suomalaisesta runou- desta Ruotsinmallan loppuaikoina mm. 1721—1809. — Maisteri E. Nermanderilta on asiallinen, mo- nilla kumilla malaistu esitys: „Py- himyskumat ja keskiaikainen taide- teollisuus". — Wielä on O. K. Kilmeltä kirjoitus Suomen siirto laisuudesta, jossa on armokkaita numero- y. m. tietoja tältä alalta. Päimämuistoista on moni erittäin huomattama. Lakiasiain käsikirja. Kansantajuisen lakiasiain käsi- kirjan 3 mihko on ilmestynyt. Tämän kansantajuisen, luotetta- man ja monipuolisen lain selitys- teoksen mastailmestynyt mihko sisäl- tää hakusanat Homioikeudesta Ka- lameteen asti. Wihon hinta 50 penniä. Kustantaja Werner Sö- derström Osakeyhtiö Pormoossa. Pyhäkoulu. Pyhäkoulu, lasten saarnoja sisältämä mihkoteos, asessori A. W. Mallin ja pastori Armid Malleniuksen toimittama 8:s mih- ko on ilmestynyt Werner Söder- ström Osakeyhtiön kustannuksella. Wihon hinta 25 penniä. Uusi kansakoulun lukukirja. Koti ja kotipiiiri. Luku- kirja maalaiskansakoulun malmis- tamaa koulua sekä ylemmän kan- sakoulun ensimäistä ja toista lu- kumuotta marten. Toimittaneet Mikael Soininen, A. Kohonen, K. Raitio ja E. N. Setälä. Neliosastoisten maalaiskansa- koulujen opettajain puolelta on lausuttu toimomuksena, että Koti- piirin kirjaan, jota käytetään luku- kirjana ylemmän kansakoulun I ja II muosiosastolla, olisi lisättämä lukukappaleita malmistamaa kou- lua marten. Kun maalaiskansa koulujen tarme näyttää todellakin maatiman, että malmistaman kou- lun ja ylemmän kansakoulun kah- den ensimäisen muosiosaston luku- kirja on yhtenä kirjana eikä erik- seen niinkuin kaupunkien alempien ja ylempien kansakoulujen luku- kirjat, niin omat toimittajat opet- tajain toimomusta noudattaen liit- täneet ..Kotipiirin kirjan" alkuun ..Kodin kirjasta" tehdyn, n. 50 painosimua käsittämän malikoiman lukukappaleita edellämainittua tar- koitusta marten. Runsaasti kumi- tettuna ja eri simunumeroilla ma rustettuna muodostaa tämä luku kirjan erityinen alkuosa ..Kodin kirjasta" lyhennetyn malmistaman koulun lukukirjan. Tälle näin lisä tylle lukukukirjalle on annettu uusi nimi, «Koti ja kotiipiiri". Näytelmäkirjallisuutta. Drjö Weilin & Kump. Osakeyh tiön kustannuksella on ilmestynyt: August Strindberg: Kaarle X11. Miisikumaelmainen näytel- mä. Suomentanut Kaarle Halme. Hinta 2:50. Samalla kuin Strindberg tässä suurtyylisessä historiallisessa näy- telmässään luo eteemme sankari kuninkaan, antaa hän keskitetyn, ytimekkään kumauksen kolmesta Kaarle XII :nen miimeisestä halli» tusmuodesta. Näytelmä nimit- täin alkaa sillon, kun Kaarle mo- net pitkät muodet ulkomailla mii- myttyään palaa m. 1715 sairaa- na ja onnettomana, rahoitta, ar- meijatta ja ystämittä takaisin hä- mitettyyn maltakuntaansa Skänen rannikolle, ja päättyy Fredrikste- nin linnoituksen piiritykseen, jossa kuninkaan maiherikas elämänrata loppuu. Jhmeteltämää on, miten symän, mäliin mieltä tärisyttä män tunnelman Strindberg saa aina aikaan ja miten pitkät näkö- alat hän amaa main muutamin kynänmedoin noihin Kaarlen pois- saolon muosiin, jolloin Ruotsia sodan myrskyt, ruton ja nälänhä- dän kauhut niin peräti raastoi- mat. Tweu Hedinin Transhimalaja on malmistunut kirjakauppoihin Suomalaisen Kustannus-o.y. Kan- san kustannuksella; mast'ikään il mestynyt 2:nen nide maksaa 5 mk. 75 p., sidottuna 6 mk. 75 p. Koko teos saadaan korukansissa yhtenä niteenä 12 mkalla75p:llä. Tämä laaja julkaisu, jonka toista sataa kumaa ja karttaa on pai- nettu Leipzigissä, on marsin haus- ka tietokirja, joka ei saisi puuttua ainoastakaan kirjastosta. Teos on yleistajuinen selonteko Hedinin miimeksi, mm. 1907—8, tekemästä Tibetin-matkasta. Neljä halli- tusta — Englanti, Intia, Kiina, Tibet — ehkäisi häntä mäkisin, ja kuitenkin tunkeutui lannistumaton retkeilijä kielletyn maan ihan tun- temattomiin osiin, taistellen yhtä paljon luonnon asettamia mai- keuksia kuilt ahdistajiensa juonia mastaan. Näillä pujahteluillaan hän m. m. määritteli Transhi- malajaksi nimittämänsä majestee- tillisen muoriston, löysi maltaisen Brahmaputran ja pyhän Jnduk- sen lähteet, tutki Mauasaromar- järmen ja pyhän Kailas-muoren tienoot ja poisti Tibetin kartoilla olleen malkean täplän. Hän menetti kaksi karamaania sekä us- kollisen karamaanijohtajansa, jou- tuen seikkailusta toiseen, joten ..Transhimalaja" on jännittämä teos, samalla kun se sisältää mie- lenkiintoisia luonnonkumauksia ja tärkeitä tietoja tibetiläisestä kan- sasta ja lamalaisesta pappissää- dystä. Se on hymää kesäluke- mistä. Kansakoulun oppi- ja lnknkir- jäin kustantajat omat äskettäin saaneet aikaan yh- teistä sopimuksia miime muosina ristiriitaa aiheuttaneista liikesei- koista. Ensiksi on Osakeyhtiö Wa- listukselle annettu Kustannusyh distyksen asiamiesoikeus, sen sitou- duttua noudattamaan yhteisiä myyntisopimuksia. Toiseksi omat euraamat kustannusliikkeet: Ed- und, Gummerus, Otama, Sö- derström, Malistus, Weilin & Göös ja Arjö Weilin, yhteisesti opineet niistä alennuksista, jotka nyönnetään yksityisille kansakou- luille ja kunnille. Alennusehdot omat tehdyt entistä edullisemmiksi lienille kunnille, jotka ostamat !ansakoulunoppilaille ilmaiset op- pikirjat. Näistä sopimuksista on olema se hyöty, etteimät sellaiset yrjämaikuttimet kuin suurempi alennus tai opettajan osakkuus johonkin kustannusliikkeeseen enää aa määrätä kansakoulun oppi- kirjain malintaa, maan on oppi- !!irjain omille ansioille siinä an- nettama ratkaisema merkitys. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Juu a ss a : Kauppias J. Huttunen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Yärtsilässä : Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Mönnissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässfi: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. N. R. af Ursinin Uusi huomattava kirja TIIKSIi ULKOMAILLA K a n sankirjastoista ja kansanopistoista Kirjoittanut N. R. af Ursin. Hinta 1: 60. Tämän uuden kirjansa on te kijä julkaissut erittäinkin siitä syystä, että ennen kaikkea alem mat kansankerrokset pysyisi vät vireillä, että he saisivat uutta virikettä nykyisiä ja vielä enemmän tulevia taisteluita var ten olemisensa ja edistymisensä puolesta mahtavia ja painostavia voimia vastaan. Tämä kirja tu leekin varmaan herättämään etenkin kansan pohjakerroksissa mitä hartainta mielenkiintoa. I Viime vuonna ilmestyi samalta . tekijältä: Saksan sosiaalidemokratia, sen vaiheet, oppi ja ra kenne. Sivuja 216 ynnä kaksi kuvaa. Hinta 2: 50. ii OTAVA, Helsinki. Perjantaina t. k. 22 päivänä kello 10 e. pp. myydään julki sella huutokaupalla paikan pääl lä torikauppias H. Turusen konkurssipesälle kuuluvaa kai kenlaista talous- y. m. tavaraa sekä vuokraoikeus kaupungilta vuokrattuun tonttiin, huutokau passa lähemmin mainittavilla ehdoilla. Uskotut miehet. Selkien Nuorisoseuran ja Työväenyhdistyksen iäiset pidetään Elokuun 14 p:nä, josta täten yhteensattumisen välttä miseksi ilmoitetaan. Arp aj aistoimikunta. fK 8. 1 * Kauppias Äntti Ollikaisen Velkojat kutsutaan täten kokoontumaan Sortavalan Seurahuoneelle tämän heinäkuun 28 p:nä klo 5 ilta päivällä keskustelemaan ja päät tämään pesää koskevista seu raavista asioista: 1) pesän rahaksi muuttami sesta ; 2) uskotun miehen palkasta; ja 3) muista mahdollisesti esiin- tulevista seikoista ; ja huomaute taan konkurssisäännön määryk- sestä että poissaolevat velkojat saavat tyytyä läsnäolevien pää töksiin. Sortavalassa, 7 p:nä heinäk. 1910. Uskottumies. (K. 8. 1 k.) Allekirjoittaneelta hävisi t. k. 10 pv. 2 vuoden van haa sikaa, urosa ja imisä. Löy täjää pyydetään hyväntahtoisesti ottamaan ne taiteensa ja ilmoit tamaan palkintoa vastaan. P. Ahlholm, os. Huhtilampi. (K. S. 1 k.) (K. S. 1 k. 4 a. 40 mm.) Liperin kuntalaisille. Liperin säästöpankin velalli set maksakoot lyhennykset ja korot ennen ensi elokuun lop pua, muutoin sen perästä peri tään laina kokonaan. Liperissä 16. 7. 1910. Hallitus. (K. S. 1 k. 4 s. 25 mm). Kielto. Pojalleni Aleksanteri Ratilai selle kiellän kenenkään velkaa antamasta, uhalla, etten niistä vastaa. — Polvijärvi, Sotkuma Nro 13. 1910. Jyrki Ratilainen. (K. S. 1 k. 4 s. 20 mm.) Pudotettu yli kesän juosseen nahka ja vasikannahka val miiksi piiskattu N:o 2306 Nur meksen kauppalaan lauantaina t. k. 16 p. Löytäjää pyydetään hyväntahtoisesti tuomaan Ipa- toffin tai H. Nevalaisen kauppaan. Juhana Lipponen, talollinen Sivakasta N:o 2. Kauttani tilatut tämän vuotiset Karjalattaret ovat maksettavat viipymättä ettei jäi- ki ikävyyksiä syntyisi. Samoin vuosilta 1907, 1908 ja 1909. Rääkkylän Haaposalmella 9 p. heinäk. 1910. Juho Päivinen. Hyyrättävänä 1 p. elok. kyökki ja kamari Muurari Kären talossa. (K. S. 2 k. 4 f. 30 mm.) Maanantaina Elokuun 1 p. annetaan Hammas- lahden lainajymästöstä siemenru- kiitä lainaksi jymästön osakkaille sekä syöntieloja. P. Kämäräinen. (K. S. 1 k. 4 s. 40 mm) Ilmoitus. Rääkkylän pitäjään lainajymäs- tön osakkaille lainataan siemen- ruista laumantaina tämän heinäk. 30 p. kello 9 e. pp. Rääkkylässä 16 p. heinäk. 1910. Jywästönhoitaja. Venäjän kurssi on tänään . 268: 50 266: 66V» 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 39 25: 22 g ^ 25: — Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Veriin a/v . . 123: 90 123: 40 Q 199* 90 Lybekki a/v .' 123: 90 123: 40 2 kk. . . 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 o fcfc. 199» 9fl Frank! a.M. ä/v 123: 80 123: 40 8 kk. ... 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a /v . 139: 20 138: 70 Tukholma a /v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 20 138: 70 Chlgago a/v . 5: 23 6: 15