1'uorstaink XvskkuuQ 30 vmä 1910-I?:o 74-3 PalStoittamiStoimiSto. Maaum.iusiuööri «onrad Söderholm. 1392 Turku, HnmaliStokatn ö. Puh. 43 Kesäkuun 30 p:nä. Isizteluun ksnzsn villi/hmizts vssksn! Iloksemme ja ylpeydeksemme tun nustavat Euroopan sivistyskansat Suomenkin kansan kuuluman heidän joukkoonsa. Juuri näinä aikoina, We« näjän nykyisen hallitussuunnan yrit- täissä tuhota Suomen itsenäisyyttä, owa: uoidi.il sivistySkansain tiedemies het ja sanomalehdet sen tunnustuksen meille antaneet. Ne omat sanoneet Suomen oleman kauniimman ja kal- lisarvoisimman jalokiven Wenäjän keisariruunussa! Niin, Suomi luetaan simistySkan sain joukkoon. Se kyllä ilahuttaa suo malaista isänmaanystävää, mutta sa malla nousee häpeän puna hänen pos killeen ja tuskan tunne hänen sydäm- meensä, kun hän ajattelee sitä raa kuutta, sitä villiytymistä, mikä vielä vallitsee tämän kansan keskuudessa. Kuinka suuri tämä villiytyminen on, se ilmenee aina suurempina juhla-ai koina. Niin nytkin äsken menneen juhannuksen, valon juhlan, aikana ön tapahtunut joukottain veritöitä kautta maan. Suomalaista kansallis-asetta puukkoa on ahkerasti, oikeinpa vimma tusti heilutettu. Helsingissä esim. yh teen ainoaan sairaalaan tuotiin juhan nuspäivänä kaikkiaan 38 haavoittu nutta sidottavaksi! Sosialisticmmepää-äänenkannattaja, Helsingissä ilmestyvä „Työmies"- lehti, on viime juhannuspyhien raa- kalaiselämän johdosta väittänyt, että se — kuten kailli paha, mnä nykyään maailmassa on olemassa — johtuu yksinomaan nykyisestä porvarillisesta ,, nurinkurisesta" yhteiskuntajärjestel mästä! Ihteiökunta valmistaa ja myy väkijuomia, ja kun väkijuomat saavat verityöt aikaan, on siis yhteiskunta syypää noihin veritöihin, väittävät sosialistimme. Se kyllä on kieltämätön totuus, että väkijuomat hyvin suuressa määrin — ainakin välillisesti — ovat syy- päät juhlapäivien veritöihin. Mutta kun sekin on kiel ämätön tosiasia, että Euroopan muissa maissa nautitaan suhteellisesti piljon enemmän ja paljon helpommin väkijuomia kuin Suomes sa, mutta siellä kuitenkin tapahtuu suhteellisesti vähemmän veritöitä kuin täällä, niin se todistaa, eitä Suomessa ilmenevään raakalaisclämään löytyy mui akin suuresti vaikuttavia syitä kuin ,.nurinkurinen yhteiskuntajärjes telmä." Niitä syitä omat sisäinen raakuus ja villiytyminen! Sisäistä raakuutta on kansassamme, se on surkea totuus, vielä hyvin pal jon. Se raakuus puhkee ilmi väki juomien kautta ja verityöt ovat sen seurauksia. Muissa Euroopan sivis tysmaissa, esim. Tanskassa, nautitaan väkijuomia kymmeniä kertoja enem män kuin Suomessa, ja kun siellä kuitenkin tapahtuu raakaloistöitä kym meniä kertoja vähemmän kuin täällä, niin se — kuten vastikää sanoimme — todistaa, että siellä ei raakuus ja villiiztymien ole likimainkaan niin suuri ja niin yleinen kuin se on Suo messa. Kun nyt näin on, kuu raakuus ja »villiytyminen Suomen kansan keskuu dessa on paljoa suurempi kuin muiden sivistyskansain keskuudessa, on jokai sen suomalaisen isänmaanystävän vel vollisuus nousta taisteluun tätä raa kuutta, tätä villiytymistä vastaan. Miimeisten routavuosien alkaessa tuli selville, että kansamme tarvitse tarmokasta valtiollista valistustyötä. Siihen työhön innostuksella ryhdyttiin ja se työ on saanut aikaan paljon hy» »ää. Nyt on meille selvennyt, että kansamme villiytyminen on melkeinpä kasvamaan Päin. Olisi suuri rikos, joS ne kansalaiset, jotka ovat tämän huomanneet, eivät ryhtyisi tarmokkaa seen kansanvalistustyöhön! Me yh dymme täydellisesti erään naapurileh- temme mielipiteeseen, joka myös on tämän asian ottanut puheeksi ja huo- mauttaa, että yleinen, yleissivistyk- sellinen, kaikki maan kolkat käsittävä sekä suullinen että kirjallinen valistus toiminta olisi kaikkien puolueiden pii- rissa nyt päivän tunnussanaksi otet tava! Taisteluun kansan villivtvmistä vastaan! Korttipeli-pahe. Niin ikävältä kuin tuntuukin, täytyy meidän myöntää että korttipeli täällä Läasi-SuomeSsa on hyvi» yleinen pahe. Sitä eivät harjoita ainoastaan täysi kasvuiset miehet, vaan vieläpä kasva vat poikanulikatkiu, jotka tuskin osaa vat sisältä lukea. Äsken kun sattu malta sain kuulla, mitenkä tuottavaa korttipeli on, minulle selkisi arvoitus korttipelin suureen levenemiseen ja ylei syyteen. Kuten sanottu, kuuli» kahden miehen keskustelevan keskenään. Keskustelu kävi tähän tapaan: »OlikS teill Heikkilä- rannass hywi pelet juhannusaattoa? — Ei valla hyvi. — Tienafik toi N. sillo ehton kaks- sata markka taik enemä? — Ei sunkka juur täytte kahtsatta- markka hän saan, mutt kyll fiin vaiheill. — No voitikS sä paljo? — En mä voittanut vaa hävisi kakskymment markka. Mut fit toisell ehtoll mä taas voitin sen takasi." Niinkuin me näistä muutamista lau seista näemme, on korttipeli jotenkin suurta uhkapeliä, jossa rahoille ei an neta mitään arvo?, kun oikein peli- vimmaan joudutaan. Kerrotaanpa, että on muutamia nuoria miehiä, jotka päi vät pitkät eivät tee mitään työtä vaan laiskoina vetelehtivät ja elävät kortti pelistä. Siis toiset nuoret miehet, jotka tekevät työtä ja pelaavat heidän kans saan korttia, elättävät tällaisia laisku reita. Eikö näitä rahoja sopisi panna säästöön ennemmin kuin paiskata tur miolliseen korttipeliin, joSta ei ole mi tään hyötyä — ei mitään! Meidän kaikkien, joille on isänmaan onni kallis ja rakaS, o» noustava vas tustamaan korttipeliä. Miksi? Siksi, että se turmelee meidän nuoret mie hemme ja poikamme kokonaan siveelli sesti, kasvattaen heihin huonon luon teen, jota ei enään voida parantaa ja korjata, kun se kerran on turmeltu. Älkäämme suosiko korttipeliä, sillä se on himo, joka, samoinkuin muutkin himot, on synti vanhurskaan Jumalan edessä! Elo. lisstujs. — MiniSterivaltiofihteert Langhsff kämi tviime torstaiua pääministeri Stolypi- uin puheilla, kertoo „Birsh. Wjed." — Sankaapa tzritetään. Maasan rau tatieasemalle ou Meuäjä» hallituksen erityi seltä ilmalaimakomitcalta saapunut tiedustelu, onko rautatieheukilöstössä vhtääu, joka olisi halukas rupeamaan Menäjän ilmalaiwaston hylväksi toimeenpanemaan vapaaehtoisen ke. räylsen toimihenkilöksi. — Historiallinen suudelma. Kun wal- takunnanncuwosto maanantaisessa is tunnossaan oli hymäkjynyt yleismaltaknvnalliseu lakieh dotuksen, suutelimat Deutrich ja oikeusmiuis- tcri Stshcglowitow toisiaan. — Lahjoja wenälätSthttSmiseen Ken- raalikutvernööri Scyn on äskettäin lahjoitta nut 10,000 mk. menäläistyttämistarkoituksiiu. Marat käytetään: KlZV mk. 3 menäl koulu» perustamise si Salmiin; 3,000 mk. Karjalai selle »veljeskunnalle ja 1,000 mk. äskeistä las tenjuhlaa warten Walamossa. Muuten kuu luu oleman aikomus perustaa tvenäläinen koulu Polmijärmellekin. Opettajiksi kouluihin tulemat naishenkilöt, uunnat Krasnotokin luostarista. Muinaislöytöjä Uskelassa. Juhannuksen jälkeisenä päivänä oli tohtori A. Hackman maisteri G. Tope liuksen awustamana johtamassa kuiva ustöitä Uskelan Jsonkylän Puontin taloa maalla Palomäen rinteellä. Paikka sijaitsee kaakkoon ja etelään viettämällä töyräällä, jonka alapuolelta Uskelan tasanko alkaa. Ainoistaan muutaman neliömetrin alalta löydettiin sangeu ar vokas kokoelma esineitä aikaisemmalta rautakaudelta. Niistä mainittavimmat olivat saugen kaunis ja harvinainen solki, rannerengas ja ketjut, useat neu> lat, helmikoristeet, kilven kupura, kä densija ja suuri joukk? kupurakantaisia kilpinavhoja. Lisäksi löydettiin veitsiä, keihään kärkiä, kierreiormuksia y. m. Kun paikalta löytyi myös paljon luun palasia, on siinä siis ollut joku hau tauspaikka. Useimmat esiueet löytyivät kahden kiven välistä, jotka kivet muo dostivat matalan uurnan tapaisen ko lon. Muutamia irtonaisia kivimukuroita oli vaan puitteena. Paikka karistettua ja valokuvattiin. Löydöt ovat ainakin noin 1,200 v. vanhoja. Lisätutiimuk. sia tullaan t:kemääa vastedes samoilla paikoilla. Amn Keniyt Olut ei saa puuttua yhdestäkään ^di^ta. «iille kuuuioitetta- wille tilaajillemme, jotka ovat tilanneet Turun Lehden puo leksi vuodeksi tahi ajanjaksoksi, joka päättyy kesäkuun päättyessä, huo mautamme täten, että tilaus on uudistettava. Tämä numero Tu ma Lehteä on ensimäisen vuosi puoliskon viimeinen. Pyydämme niitä tilaajia, jotka ovat olleet tähän lehteen tyytyväi set ja ymmärtävät, että se halpaan hintaansa nähden on sisältörikaS lehti, kehoittamaan niitä ystäviään, joille ei tätä lehteä vielä tule, nyt tilaamaan sen itselleen. Turun Lehti, ilmestyen lutvitettuua kolmesti viikossa, maksaa heiuäkuun 1 p:Stä vuoden loppuun Turussa, kotiin- kannettuna, aiuoaStaan 1 m!. 6V P. ja kaikissa postitoimistoissa ai noastaan 2 mk. — Neljännesvuo deksi tilattuua ou lehden hinta Tu russa Sv p. ja postissa 1 ml. 2» p. Turun Lehteä seuraa ilmaiseksi kerta kuukaudessa kuvallinen lisä lehti „Suomi, kuvalehti kau salle" ja vuoden lopulla kuvalli sen lahjakirjansa „Turuu Lehden Joulualvumi". Tilatkaa siis Turun Lehti! Perhe-uutisia. — Kihloihin omat menneet: Sairaanhoi tajatar Hilja Sakauen Sääksmäeltä ja rau tatien »virkamies Einar Auer, Orimattilasta. — Neiti Aiuo Lindberg Leppämirroilta ja Lauri Uotila Humppilasta. — Nti Mia Kauppi Lappeenrannasta ja maisteri I. P. Maunu Sortavalasta. — Fil. maist, Jim Öitling Maarianhaminasta ja ylioppilas nti Helena Sehybergsou Helsingistä. — Kansa koulunopettaja JuliuS Westerlund Getasta ja opettajatar Hulda Mattsson Maarianhami nasta. — Jumaluusopin ylioppilas Knstami Lounasheimo Wiipnrista ja nti Tyyra Me rikallio (Hellman) OuluSta. — Wihittyjä. Avioliittoon ou »vihitty: Haraldsbyssä Ahvenanmaalla t. k. 24 pnä Kuopion ruotsalaisen yhteiskoulun johtaja, sil. kand. Eino Roiten ja ylioppilas nti Sigrid Eriksson Haraldsbystä. — Uudessakaupun gissa t. k. 26 pnä kansakoulunopettaja Jal mari VZisakanto ja nti Alli Karlsson. — Ju hannuksena Enon kirkossa farmaseutti neiti Tyyni Huttunen ja apteekkari Walter Hägg- blad Hankasalmelta. — Maarianhaminassa t. k. 24 pnä kauppias Rikhard Ahola Wärt- silästä ja ylioppilas nti Beda GuStafssou Maarianhaminasta. — Kalvolassa t. k. 24 pnä insinööri Johannes Saraoja ja ylioppi las uti Fanni Mhersaari. — Hangossa t. k. 24 pnä kauppias Oskar Lindroos Helsingistä ja uti Magda Funck Hangosta. — Juhan nusaattona Hirsjärmen kartanossa Somerolla insinööri Viktor Mandellöf ja netti Hilma Eklund. — Hopeahäitää» wiettiwät tviime lau antaina Raunistulan kausakonlulla opettaja Taavetti Hänninen ja hänen puolisonsa opet tajatar Maria Hänniueu, synt. Munkki. — Lyntymäpätviä. 7 S vuotta täytti viime suunuutaina piirilääkäri I. N. Top- pelisS. 60 vuotta täytti eilen Helsingin sokeri tehtaan isännöitsijä G. G. Federley. 50 vuotta täyttää tänään Senaatin protokollasihteeri B. R. Masastjerna. Moimintoja. — Miljöön» tiiltä ajetaa» poraillaan Kärsämäen tehtaalta kuunallissairaalan mie lenvikaisten osastorakennusta varten. Tiilien ajosta, jossa on ueljättäkymmentä ajajaa, maksetaan ajopaikkaa 13 markkaa tuhan. elta. — Mikkovakuntnlsen hyöty. T. k. 19 p:nä kuoli Turussa erään kultasepän vaimo. Mainaja oli henkivakuutusyhtiössä Fenniassa u. s. tvnkkovaluututsessa vähäu päälle 2 vuotta, suorittaen 1 markau viikolta. Seu raavana päivänä kuolemau jälkeeu sai vai najan leski yhtiöltä nostaa tuon sievosen summan 425 markkaa. — Vapaakirkollisten seurakuntien yh teenlaskettu jäsenluku on tasan 1,800; niistä 464 miestä ja 1,336 naista. Oma saarnaa jansa on 21 seurakunnalla. — Kattus-kaStvcja ou Runebergin vat saan ympärillä Helsingissä 36,902 kpl. Nii den kauppahinta on yhteensä i-7,745 mk. Mmlta kotimM. — Suomen »altiokouttoriu avoinua ollut^l tirehtöörin virkaa ovat hakeneet w. t. tirehtööri, entinen pormestari Albin Edv. Routamo (ent. Caselius) ja Laukean kihlakunnan kruu nunvouti Kr.ut W. Lindroth. — Aomauiemen kirkkoherran- maalissa vi.me sunnuntaina sai Ro vaniemen kapvaiainen A. Laitinen 431 äänestäjältä 6,115 ääntä, Utsjsen kirk koherra P, R. Heikinheimo 16 äänes täjältä 264 ääntä ja Teuvon kirkko herra, rovasti E. A. Lundqvist 25 ääntä 1 äänestäjältä. — Kilutaus. Ranskassa kuolleen ylioppilaan l. rik Edelfeltin hautaus tapahtui toispänvänä Helsingin van- halla luterilaisia hautausmaalla. Hä net haudattiin samaan hautaan, mihin hänen ijänsä tmtcilija Albert Edelfelt on katkettu. — Airkkoherranmaaltt Isojoela I apahtuivat viime sunnuntaina. East- mäisellä sijalla ollut Kruunupyyn kap palainen, pastori L. I. Berg sai 45 ääntä, toisella sijalla ollut Karijoen kirkkoherra T. Palonen sai 127 ääntä ja kolmannelle sijalle asetettu Lemua kirkkoherra I. A. Mapaavuori ei saa nut ainoatakaan ääntä. Knten äänten lvkumäärästä huomaa, oli osanotto vaa leihin laimeaa. — Kova Halla on juhannuspäi vänä liikkunut usealla paikkakunnalla Viipurin lääniä. Peruna» varret ovat melkein kaikkialla turmeltuneet. Hallaa on myöskin ollut Savonlinnan ympä ristössä. — N»mamatta?a hukkui. Si poossa eräs talonmies Berglund Hel singistä. Sai uidessa varmaankin hal vauksen, jonka johdosta vaipui pohjaan ja sai surmansa. Hän oli SS-vuotias ja jätti jälkeensä vaimo» ja S lasta. — Kautans. Sunnuntaina kät kettiin maanpoveeu Helsingin Uudella Luterilaisella hautausmaalla viikko sit ten merenaaltoihin likellä Helsinkiä va- jonneitten neljän neitosen ja kahden «no- rnkaisea ruumiit. Haudan, jossa 6 ark kua lepäsi rinnatusten, siunasi pastori A. W. Kuusisto, puhuen lohdutuksen, varotuksen ja osanoton sanoja Ps. 71: 19, 20 johdolla. Osanotto hantajaifiin oli tavattoman snuri. Suunnaton väki joukko, joka oli liikkeellä, todisti, kuinka suurta osanottoa nuorten snrnllinen koh talo oli osaksensa saannt. — Salaman inhoja. — Tappa nut ihmisen ja «liimiä, polttanut taloja. JnankoSke» tehtaalla tappoi salama keskiviikkona t. k. 15 pnä an- ankaran vkonilman vallitessa erään van hemman »aimon Eveliina Jskaninksea, joka oli eräässä autioksi jätetyssä raken- nutseSsa kylpyvaStoja kuivamaan aset tamassa. Tavattaessa makasi Eveliina kasvot kärventyneinä ja tukka palaneena, joten isku lie sattunut päähän. Waimo, jonka enfimäinen mies tapettiin, ja jonka toinen miehensä kuuluu jättäneensä omaa onnensa nojaan raajarikkkoisen 15—16 vuotiaan tyttärensä kanssa, oli aivan varaton. Talolliselta Sylvi Pietikäiseltä Nil siän Palonurmella löi salama kuoliaaksi t. k. 15 p. kolme parasta lypsylehmää, jotka olivat etsineet suojaa sunre» koi vua juurella, vallitsevaa sadetta ja ukkosta wc.staan. Nilsiän pitäjän Sutela» kylässä on salama polttanut kaikki rakennukset jät täen ainoastaan riihen ja sannan. Eräs sä toisessa talossa sytytti se katoa ilmi tulee», mutta tämä» taloa väki sam mutti. — Surkea tapan». Kun työmies Juho Lehtosen vaimo Hausjärven Puu- jaassa oli laittanut lipeäkiveä likaa maan juomalasiin, sattui hänen kolman nella vuodella oleva poikansa löytä mään lasi» ja ryyppäsi siitä sillä seu rauksella, että vähä» aikaa hirveitä tuskia kärsittyään heitti henkensä. — Miesmurha tehtiin juhannus yönä Ansarannalla lähellä Lapaluodon satamaa Raahen Salossa. Eräs Po rista kotoisin oleva työmies juopuneena puukko kädessä yllätteli Juho Koskisen päälle, jolloin Koskinen, ensin varoitet tuaan, ampui ahdistajaansa haulikolla Panos osui päähän. Ammuttu hoipersi nnelä noin 70 mtr., jolloin kaatui kuol leena maahan. Pidetyssä poliisitutkinnassa tunnusti Koskinen tehneensä teon itsepuolustuk- sekseen. Koskinen on passitettu Oulua läänin vankilaan tuomiotaan odotta maan. Juhannusviinoilla oli tässäkin su rullisessa tapauksessa osausa. — Merinen tySwZe«ytzdistyksen juhla, Juhannnsactto-iltana toimeen pani Pvrneefin suomalainen työväen yhdistys juhlan yhdistyksen talolla Hal tian kylänsä, jonne tuli osanottajia pää kaupungistakin. Nämä olivat jo tul lessaan päissään ja saivat aikaan tap pelun juhlahuoneistossa. Aseina käy tettiin revolvereja ja tikareja. Kym menkunta henkilöä haavoitettiin. Eräs nuorukainen, torpparinpoika Äberg, haavoittui niin pahoin, että tunnin päästä kuoli. Erästä toista haavoitet tiin otsaan, rintaan ja niskaan. Hä net tuotiin juhannuspäivänä hyvin heik kona Helsinkiin Marian sairaalaan. Si poon nimismies on pitänyt asiaSta tut kimuksen. Epäluulonalaisina murhaan lienee vangittu kolme henkilöä. — Tappelu kahden kylän nuo rison »ililli. Järvelässä syttyi tap pelu juhannusaattona Mahmaan ja kir konkylän nuorison kesken. Eräs kirkon kylän talonpoika sekauntui asiaan ja ampui työmies Aaro Waksia kohti. Kuula meni säären läpi. Haavoitettu meni, saatuaan paikalla ensi avun erääl tä emännältä, Helsintiin sairaalaan. — Murha Mehkalahdeila. Veh kalahden Myllykylässä tapahtui juhan nusaattona verityö. Kokkotulilla olles saan riitaantuivat torpparinpoika Aa ton Tilli ja sepänpoika Otto Anttila. Riita päättyi ftien, että Anttila iski Tilliä upeita kertoja puukolla. Hami nassa, jonne puukotettu oli vietävä lää kärinapua saamaan, hän pian heitti henkensä. Murhattu Tilli oli tilaisuudessa vä hän humalassa, mutta murhaaja Ant tila, joka on vasta 1?->vuotias, aivan selvä. Turun Siemenkauppa. Suuri tulipalo Nurmi- järtvellä. 18 rakeuuusta palanut. Juhannusaattona klo 4 ajoissa ilta päivällä syttyi tuli Nurmijärvellä Polttaen parissa tunnissa neljän taloa 13 rakennusta aivan Poroksi. Tuli, joka oli saanut alkunsa Ali-Iivari ni misen taloa saunasta, levisi kaikista pelastustoimista huolimatta lähellä ole viin rakennuksiin. Kaikki tuulen ala puolella olevat rakennukset paloivat. Palaneet rakennukset olivat etupäässä ulkohuonerakennukfia, navettoja, latoja ja riihiä. Ainoastaan yksi asuinraken nus oli joukossa. Palaneet rakennukset olivat melkein kaikki vakvntettuja, mutta fiitä huoli matta on vahinko tuntuva, koska va kuutussummat eivät läheskään vaStaa palaneitten rakennusten arvoa. Kamala verityö. Iv pennin korttivelasta murha. Sunnuutai-aamuna klo 3 aikaan oli muutamia Parikkalan pitäjän RaSva- niemen kylän vuoria miehiä kortinpe luussa metsässä. Tällöin joutui talol lisenpoika Matti Löppönen 10 peuuin korttivelkaan talollisenpoika Paavo Kok koselle. Melasta syntyi riita, jolloin Kokkonen löi Löppöstä nyrkillä kas voihin, niin että tämän nenästä alkoi vuotaa verta. Löppönen erosi tällöin seurueesta ja meni läheiseen lepikköön, jossa varasi povitaskussaan olleen puukkonsa takkinsa hihaan. Sitten hän jälleen palasi korttiseuraan. Kohta tä män jälkeen lopetettiin peli ja miehet alkoivat sammutella metsään laitta maansa nuotiota, jottei syntyisi kulo valkeata. Kokkosen hajottaessa hiiloSta singahti yksi hiilistä Löppösen jalalle. Tästä suuttuneena otti Löppönen hi haansa piilottamausa puukon käteensä ja iski Kokkosen vasempaan reiteen sy vän haavan, jolloin valtimo katkesi. AlenmääräiseStä verenvuodosta kuoli Kokkonen parin tunnin kuluttua. Ta pahtumasta tyrmistyneenä eivät kortti- toverit huomanneet ottaa kiinni Löp pöstä, vaan pääsi hän pakenemaan. Päivän pakinaa. — Mäkijuomain tulva. Kau histuksella katselee, kirjotetaau „ Karja lalle*, sitä väkijnomain tulvaa, mikä päivittäin saapuu MipnriSta maaseu dulle. Niinpä on eräälläkin asemalla Karjalassa annettu ulos väkijuomia ei vähempää kuin 1,295 kg. kahden kuu- kanden aikana. On siinä ollnt iloa jos suruakin! M — We»äläiStyttämiShe»ki vallitsi siinä juhlassa, minkä viime hela torstaina toimeenpani Malamon luosta rilla «Karjalainen Veljeskunta" ja jonne lapsia kuljetettiin Salmia ja Jmpilah- den venäläisistä kouluista, kiertokouluista ja kansakouluista arvioltaan yli S00. Juhlassa m. m. kirkkoherra Swetlowski pulini kansa» uskonnosta ja fiitä kuinka kansa täällä Suomessa luopuu Juma lasta, niin ettei oikeata uskoa tun nusteta enää kuin kahdessa rajapitäjässä. Isä Iisakki kehotti lapsia turvautumaan yhteiseen isänmaahan Menäjään ja ra kastamaan sitä; selitti olevaa kohta kaksi sataa vuotta kulunut fiitä, kun Pietari suuri palautti Ruotsia vallan alle jou tuneen oikeauskoisen Karjalan emämaan Menäjän turviin. — TaikauSlo» uhri. Erääl tä Helsingin lähiasemalta ktrrotaaa sen- raava surkea juttu: Toisella viikolla oli käärme purrut muuatta 5 vuotiasta lasta. Kuu tämä kertoi asiasta vanhemmilleen, eivät nä mä aluksi ottaneet uskoakseen. Wasta knn lapsen jalka alkoi ajettua, ryhdyt tiin toimenpiteisiin asian auttamiseksi, lapsi vietiin Korsoon — erää» pop- pamuijan loihdittavaksi. Mutta muijan keinot eivät auttaneet rahtuakaan ja lapsi kuoli seuraavana päivänä hirveissä tuskissa. Weh»Sulesettä, Ruisjauhoja, Puhdistettuja Ruisjauhoja, Telotettuja Vehnäjauhoja myy halvalla Rudolf Gardberg, 8632 Liuuankatu 15 b. Kimiä tietoja. — ?:s yleinen palokuntalaiskokouS Pi detään Helsingissä heinät. 8—10 p :nä. — Nhteiskoulut DZärtsiläu suomalaiseu realiyhleiskouluu luonuontieteeu, maantieteeu ja piiruslukseu opettajaksi on Malitta opetta jatar nti Laura Sjöstedt Saumosta. — Sokkolan kalsikteltseStä meijerikou- lnsta omat saaneet päästötodistuksen m. m. seuraamat: Mandi Liemendahl ja ZVendla Sjöblom Paraisilta, Mandi Rostedt Latvialta ja Helmi Ääri Turusta. ^ Kunst puukotusta kuuluu tapahtu neen Hauliputaau Kellonkyläu nuorisoseuran Juhannusyön maliviaisissa. Useimmat puu kotetuista olimat häälyneet Ouluun lääkärin apua saadaan. Olipa eräs häälynyt sairaa- laaukiu. — Taas lapsen raiskausyritys. Wii- me laumantaiua pidätti Oulun polusi nahku- rinsälli Alarik itandelinin siitä että hän oli yrittänyt raiskata erään 7-ivuotiseu tytön. — Suuria l,hta ou tänä kesällä saatu Naatin lohipadosta. Monta lohista on pai nanut yli 20 kilon, mutta eräs painoi ruu- saasti L6j kiloa, joka lienee suuria lohi, mitä niillä Mesillä on Pitkään aikaan saatu. — Kalansaalis Mtrolahdella ou kolean sään tähden »vähemmän tuottama. Malituk- sia huonosta kalansaalista kuuluu myöskiu VZehkalahdelta ja Säkkijärmeltä. — Luuta sat»! sakeanaan »viime lauau- antaina Haapamedellä. Suli tietysti kohta maaSsa, jottei sentään rekikeliä saatu. — Pappetnkokons alkoi Oulussa eilen. — Vapaakirkolliset (uudeStakaStajat) omat pitäneet juhlaa Kanhamau kirkonkylän seurahuoneella talsi päimää t. k. 2S ja 2S päiminä. Mäkeä o» ollut lähipitäjistä ja osa »tempääkin, joten joukko on ollut huo mattavan iso. -Halvauksen tausfittlatsnudessa sai Jaakkimassa eräs neiti VZäSuänen. Keskellä tautsia kaatui hän kuolleena lattialle. Mrolaisten laulujuhla. 10,000 laulajaa käsittävä KSSri. Mrolaiueu laulujuhla Tallinassa eli Räävelissä alkoi t. k. 25 pmä soitan- nollisella aamukonsertilla Metropolissa. Klo 2 Päivällä saapui 10,000 laula jaa Katariinentaalin linnaan. Lähe tystö pyysi kuvernööriä ilmottamaan keisarille alamaisuud-n tunteet. Kuver nööri vastasi näkevänsä tässä Pyynnössä todistuksen virolaisten sovusta Menä jän kansaa kanssa, jonka kanssa ovat asuneet yhdessä kaksi vuosisataa. Lo puksi kohotti keisarin kunniaksi eläköön huudon. Soittajat ja laulajat esittivät 3 kertaa kansallislaulun. Klo 4 i ,p. oli yhdistyneitten kuorojen konsertti kauppatorilla, jonne oli laitettu suun nattoman iso lava ja 20,000 sijaa ylei sölle. kirjallisuutta. Tietosanakirja. Mihot Z7 ja Z8. Mhot 37 ja 38 ovat ilmestyneet (hakusanat: von E s s e n-F a rad ay). Pisimmistä kirjoituksista herättävät huo miota I. E. Rosbergin Etelä-Am e- riik k a (6 palstaa), Eurooppa (12 palsta»), E. E. Kailaa (E te lä Aust- ra alia ja Etu-Intia (5 palstaa). Tekstiin liittyy 41 kuvaa ja liitu paperille painettuna liitteenä seuraa kaksisivuinen Firenze (l ja II). Mljlä ja toista. — Poro saatu lohimerkostaOl- hamassa. Kun eräät kalastajat meniwät kokemaan lohipyydyksiään, tapasilvatkin he po ron sekaantuneena, särmistä ja jaloista merk- koon. Eläin ou ollut jo kauau tuuliajolla siitä päättäen että nahka oli rikkaantuuut 'a muuteukin pilaantunut. — OmituinenlehmS. Me-emän ky lä» Tasasen talossa Tammelassa on lehmä, joka nauttii maitonsa, imemällä i!sensä. Kan tamisensa jälkeeu ei siitä saatu maitoa kuin pieui määrä. Talou mökt luuli, että lehmä ou sairas, mutta huomattiiukiu lopulta itse- ääu imemässä. Tätä koeteltiin estää asetta malla lanta sarmiiu kiinni, mutta sekään ei auttanut, lehmä oli riistänyt sen irti ja jat kaa wielä totuttua tapaansa. — Kaksi lumimalkoista maris ta ou hiljattain saatu Korkeasaaren eläinko- koelmiiu Helsingissä. Marikset oli muuan työmies Pirkkalassa lamannut metsäsiä, kun ue mielä viimat aimau poikasia. Walkeat Marikset owat erittäin armokkaita luonnontie teellisiä harvinaisuuksia. V Evon kalastuskoca.eman hoitaja Iisakki Kustaa Niemi kuoli Evossa t. k. 20 p:nä 37 vuoden ikäi senä. Maanviljelijä ja kirkonisäntä Antti Heikki Jussila vaipui kuoloa UTieen Teuvalla kesäk. 22 p:nä K? ikä vuodellaan. Maiuajasza poistui yksi Teuivan kunnan huomatuimpia miehiä. Joku aika taaksepäin lahjoitti hän Teu van kirkkoon kauniin alttaritaulun, siten osottaen miten rakkaaksi kirkko oli hä nelle tullut, jossa hanpitkän ajantoimi. M Sortavalassa kuoli t. k. 23 p. toh- toriurouva Henrika Kristiina Winter, synt. Hällström, 71 vuoden