N:o 152 - 1910 KESKI-SUOMI Peijantainä heinäkuun 8 pmZ ttnyt Zossam toisessa kirjeessäni selkoa Muomen eduskunta ilmoitti röyhkeäs- tehdä. T<chdon »vaan tässäkin maini- ^ti, uut^lainsäÄäntöjärjestystä ta, että kotiteollisuusmyymäläin kautta " " * """ edullisemmin tulemat tuotteet myy- dyksi. Maalaisten on siis edullisin liittyä mainittujen kauppojen ojakeyh- tiön jäseneksi. Noudattakaa siis maalaiset näissä- Tin rttveissä mainittuja nemvoja, «hkä- pä niistäkin olisi jotakin oppimista ja olisi Pienetkin Pisarat suuria silloin kun maa wcttä janoaa. S. R. WeiSwaltaku»nallista lainsäädäntöä koskeman lain wahwistamwen la Now. Mrcmja. K ^ .. Korkeimmassa paikassa hytväksy- tyn yleiswakatunnallisten iatien jul- itaisemisjärjeötyksen johdosta kirjoittaa Nl»v. Wremja seumaivaa: Tällä tapauksella on ylen tärkeä M«r- kitys Benäj^n ja Suomen snhlekten historiassa ja se aukaisee tien uudelle punnalle. Venäjää woi räydellä jyyl- lä onnittlla suuresta moitosra maUa- kunnan yhlenäist/yden lujittamisessa. Tämä menesty ei ollut helposti saa- wuiettu. Suomalaisien pyyieiiä puo lustamaan eiwät ainoastaan ryhtyneet suomalaiset >il,se ja sioinalaisten l)s:ä- war. waan myöskin kaikki Venäjän roi= holliset aina «venälläisiin pettureihin saakka. Oikeata lakia ivasiustamaan ryhdyttiin kaikilla mahdollisilla kei- noella, multa kuitenkin se asiui moi- maan. Näin sai uusi laki erityisesti huomaualvan merkuykjen. Te itine- nee ÄLenäjän ivaltion Perusteitten ja lvenÄäisen kaitsallislunnon moittona «kallisia sitä wichaawista moiinista. Tässä laisia kuuluu jelmäsii Venäjän tansan lwja ja woimakas ääni, kansan, joka on kaikkien aluetuensa isämä ja lhallblsija. Suomalaisten, ji.titfin niit ten. jorka ttroät wihan ja fha>uwinis- min «vaikmuksesia kvielä ole meneltä- neei tenveuä järkeänsä, täytyy mrkasii ja tottelema isosti kuunnella tätä ään- lä, «heidän ei 4>i'cWi poiuiä itseään mur hilla ioiweilla siitä, ctta tämä iäti tu lisi joskus poistetuksi tai muutetuksi si- ten, euä Venäjän lakiasäätäivän Zi'äl- lan woima suomessa mdljeti fi. Tä mä on loieuiumaion haatve, niin kau- an 'kuin Venäjä on olemassa jn niin kauan kuin sen kansa «liki. Siinä it sessään on wasta heräämäisillään uusi woimakas kansallinen liike, se lv oi »vaan kaZtvaa ja lujutua, inuua c» wä- henilp. Suomalaiset peitiirät kauan itsensä ja heidät owai Pettäneet heidän wiek- ei todellisuudessa woida panna täytän- töön, sillä jokainen tässä järjestyksessä jailaistu säännös on Suomen lanson nnÄestä lainwastainen. Ja tästä kir- joittawat Parhaillaan Paikalliset isano» malchdet joka päiwä. Tämän johdosta ei saata olla yslä- wällisesti ja wakawasdt waroitiimatta Suomen kansaa. Tie. jolle sini aijo- taan johtaa, on vaarallinen, turmiot- linen ja rikollinen, sillä tällä tiellä Suomen kansaa odottamat iva in onnet- tomuudet ja kärsimykset. Mnäjön hallitus ei kärsi tottelemattomuutta, ei minfäcmfaisH* »vastarintaa, ei <vfi(ii* luista eikä passiivista tulla sietämään. Wain woima ja ankaruus tulewat kas- Ivamaan suhteellisesti hämittömän tot- telemauomuuden ÄmKsa, sillä: quad medicamema non sanani, ferrum sa nat. ffuod ferrum non sanat ignins «sa- nat. (Mitä lääkkeet eiwät paranna, parantaa rauta, mitä rauta ei paran- na, paramaa tuli.) Suluin mmlltillta iall Tullin korotusta anottu. Suomen räätälintyönantaszin yh distyksen 4:nnen yleisen kokouksen wal- tuottamina owat rävrälimesiarit W. K. Brandt ja Linus A a bi o sekä 'kansa koulunopettaja Joonas Wuolle-APia- la senaattina anoneet, että täinä ryh- lyisi sellaisim toimenpiteisiin, cttä tul»- lia matmiista waa>tieista lkorotetaan 100^:lla. Virallisia y.m. y 1 eisiä uutisia. luutii mM». Prokuraattori taas kääntynyt kenraali- kuvernöörin puoleen. Prokuraattori on SJhmrin murhan johdosta lähettänyt kkenraatikulvcrnöö- riile w. k:n 27 Pnä päiivätyn kirjel- män, jossa Prokuraattori esittää m.m. seuraawaa: Ne M, jotkassotilaÄvi- ranomaiset owat -osille tuoneet! nienet- Mnsä tueksi, etwät ole puckviä. So«- rilasprokuraattorin Tviraston asiasta aniama lausunto Perustot otaksumiin, jotka ei!wöt »vastaa asian todellista lai- caa. Tähän nähden ja kun olemassa on tosiseikkoja, jotka sekvästi osatta- »vat Muurin saaneen surmansa tahalli- >ftn pahompiteli>n kautta, katson yhä evelleen wätttämäi>töniätsi, eitä eikeu- dellinen lmtinto on asiasta pidettäivä. Minun täytyy siis wielä kerran kään- iyä Teidän Ulhäis. Puot«m pyyn- .nöllä, etitä Teidän Mhäisyytenne käyt- läisi suurta Zvaikuiuslvalraansa siihen, -et-td Oskari Muurin tappajat helinik. 13 Pnä 1816 annetun aj^etukseir mää- räämässä ijärjesiyisessä asetettaisiin so- laoikeuden eteen sano>:us:a rikoksesta ^tULmittatviiksi. Lopuksi Pl/yiää Prokuraattori lausua tvakauinuksonaan, että kenraalikuwer- nööri, jenka asia on HuokHiiii, että maan asukkaille iuttva>iaa,n laki, ei tule Maltakunnanlaki on keskiwii'kkona saapunut Pietarista ja esifcilciä sen tänään senaatin oikeus- toimituskunnassa <ylinmärainen esltte- lijä, kanslisti Gustaf Lagerblad. kaar ^valheelliset yslämänjä, jouten^ iänämöän mitään keinoja Kytiämäilä NS" 1im - Suvinen kansan pään. He is'.ut:inat ivaksi. Sim pa^rn ProLuraaitor.i siihen turhamaisen suuruuden ja ilse- rCmoiitaa, etiä sotilaswiranoin^istcn näisyyden hulluuden ja syötsnv<U sen Muurin tappoasian käsiuely on sywäs° mielenömään ja waaralliseen wil)aan t - t loukannut Heistä oikeustajuntaa Venäjää koh.aan. ^ Imaassa, se kun antaa tukea sille iväii- KaM tämä oli suun erehdys. E- ^ <lteiwäc aämän maan asukkaat Nimmat Rypäät i»rhen okvar i u o ma- ^ laiser koulut ja kirjaili — Hangon meijerinayttelyyn atiot- tua >50 pros. rah-din aiennusia Suo- men waltion rautateillä on ramatie- haMus Puoltanut myönn:ttäivät'>l. — Maltionrautateiden tulot wiime toukokuulla oliwat 3,86 milj, sekä tam mi—'tvukolkuulla tänä Iv uomia 17,14 milj. mk. Wiime wuonna oliwat ilvas- taawat numerot 3,b3 ja 16,23 milj. — Varokeinot yhteentörmäyksien estämiseksi rautateillä. Rautatiehalli- tus on aseuanut komitean, jenka tulee laatia ehdotus wa>ro5oino!si. joika oiM itarpeeAiset yhteentörmäyisien esiämt- seksi setä rämän komitean pul>eenjohta- ijatsi määrän-nyl w.t. li/kennetarkasta- jan. Vaasan asemapiiäll kön ?lrcl LinÄforssin setä jäsenesi ensimäisen lu^an ratainsinöörin Anvrd Gru- ner'in jo apula^skoneinsinöörin Hjal mar P..vieresonin. — Matti Helenius-Teppälän tvaali kansanedustajaksi. Kuien mu!sicita- nee kästi prokuraattorin miras.o kir- jelmälllä Turun homioikeudcn kanne- viskaalille snyiteen nosleltaivatsi -wir- kamirheestä Turun tään>i>n kumernöö- riä, kenraalimajuri Nikolai Borgen- strömiä ja lääninsihteeri R, L. Wigre- niä Kiasman heidän niene:!eiy!isä joh- -dosta tchtori Matti Heleniuksen edus- miehijys-asiassa. Turun hovioikeuden kanne!viskaa- sjiMirasto waawkin hiMioikeuieen sÄ- jämässään stnn e kirjelmässä, miiiaten prokuraatiorimviraslon iirjMinään ku- tvernööri Porqenströmille sa läänin- sihteeri Vigrenille, joka oli lysytnyk- sessäolewan päätöKen warmenianut. rangaisiuöia waa!ilain järjectel>nän ja s K ii iw s?c n siw u u t ta m i s es t a. Asian johdosta nis>:auia antamal- laan pääxilsellä Turun hovioikeus .atomiisi lutvernööri B:n j'i lääninsih- ieeri W:n ktit-nmnttoinuuöcc-ra. iviran- loimitukseesa ireitimniin ifllfoa 50 irT. kumpainenÄn tai 'ivarain Puutiecssa pidet uinniksi 10 Päim-ää »vankeudessa. ta. Osa Santasen irtaimistoa Paloi ja kuuluwat ne olleen lvakuuttamatto- m ia. Tulen ehkäisemiseksi antoi teho- kasta aPua Haalpa7osken sahair >h)ö- Nvesiö Za ruiskuii, niin että tnli ei Pääss!)t suurempaan wattaan. Kau- pungista riensi apuun 2 Ä. P. K:n ruiskua ja muutamia palokuntalaisia, muita tulen waara oli jo ehkäisty. Onni oli, että Haapakosken sahalta a- pu tuli niin nopeaan, muuien olisi .ivoinu.j koitua suurikin waara, sillä Pa« laneen rakennuksen hlnPäristö on hy- win tiheästi rakennettu. — Padalla miinan keittäjä. Tämän k:n 1 pnä osui poliisi PeiäjZveden Kudvasmäen kyläDi L ah n ala n talon maalla Mäyhylä nimisen torp<in sau- naan näkemään outoa hommaa. Siellä näetten torpan omistaja August Wi° himäki keitteli padalla talonpojan mie- li juomaa wiinaa. Poliisi otti talteen keitosta 5 litraa. Wihimäki waimoi- neen on haastettu en>si syystäcäjiin. — HöyrHaitva ,Mömi" teki eilen koematkansa, jonka jälkeen se alotlaa säännölliset kulkuavuoronsa entiseen ta- ipaan. Latova on sitten lviime kesän ai- wan «kokonaan uudestaan laimettu, niin että se »on tullut paljoa nmkaivainmak- si sa nopea myt kutuiseksi. Uusia hytte jä on laitettu ja on niitä liykijään 16. Myöskin lai ivan ulkomuoto on tehty hausiiemmaG. — Kuollut. Kesä k. tviiinciscnä päitvä* nä waipui kuolon uncen Ätsärissä lcsti Lowiisa Ecrefiina Kasukka w.'N »vanhana. Lähetysjuhlaa wiotetti!n KorPi- karisen »Perho'. maanlw. A. Pöyhösen ..Pirkko". A. ja T. Hclkascn ntio. A. Hämäläisen ^Mirkki'. hoitopalilntona kirijan .-HnvoSsolostutsemme" ja kawio- >!veitsen E. S&aiitfen .Sirkka" ja A.Kor hosen „Orpo". 6:ssä ryhmässä: 10 mkn hoitapa-lkinnon maainv. Röntysen „Jcppe" ja torppari Wille Kärbkäiscn „Mark!u". Näytteliit eiwät olleet mitkään criUäin kchuttamat. Tammoissa oli kyllä hywiä- kin ja uieiiinmat olvtvat h^tvin hoidettu- ja. »vaan näyttelyyn oli tuotu paljon je- kawatyl)pipi>siä hetvosia. Tuntuu siitä kun tammat ainoastaan olisimat paikkaiun- nalla enonimän sekawatyi)ppistä. korkeal- laista ja romulaista kantaa. Tyypin cl- Jesfa näin sekatvaa tulee l>ewossiitosta paikkakunnalla harjoittaa tvarowais«sti ja aina ta rf ta a n ha r?itl'e molla, josko isä so- pii tammalle ja josko on toiwoa, että se woi korijata perillisiin nähden cmä tam- malla löyttMät rumniinrakennus- ja muoto»vi.rheet. 3 «vuotiaat oriit samoin kuin 3 »vuotiaat tammatkin oluvat Yleen- sä heikollaisia ja kehittymättöiniä. t«wuo- tiaat waesat oliwat yleensä huonosti hoidettuja ja totutettuja. Hankasalmella toukok. 21 pnä lahden Multasella t.k:n 5 pnä. Ti'!ai- suudesisa Piti Puheiia 5 puhujaa Myöskin kuorolaulu hulm^htÄi rart> lecseeii ilmaan N^hän kväliä. iuliivat pakanälähctytselle. Juhlan loputtua k>uljet.d.vak juhla- mieraita moldmmaj „Äaimal". Jlci- sun mielin heitfiioöt wieraat iäähylväi- ser Oikutellen nenäliinojaan iaiiluköö- rille, joka lauleli terivel>dyl^'tsi lai- ivoille sekä 'hylvästrksi juhlatvicratlle. Juhlassa ^ollut. P«iick-ZMw 3tlM§tB@tCD Siillo on tänä kclväänä toimcerchannnt alueel laan taniniakanta>kll'j<i- ja ivarsanäyite- lyjä m^m. seuraawissa paikoissa: M a u t a -l a in m i 'l I a toukokuun 2 o päiwänä. suus sekä nykyinen sanoma- tehdistö. Jrse suomalaisten, hei- dän omantuntonsa larktituöen >a särke- »vyyden tehliämäitä on oikaista ja hy- willää tämä rikos lodellisella kiitolli- suudella ja alamaisuudella Venäjää kohtaan. Venäjällä on tähän sekä ju- rödinen että simeellinen oikeus. Te ei iole ttXKÄi Tuomen käskijä, »vaan se on ollur Suomelle 100 nmoden ku luessa hyivänä äuinä. Suomen lan- sallisuus ja simistys kchu:y:>vät ja Puhkosimai tukkaan Venäjän halliiuk- sen hyiväntahioisen suojeluksen alaise- na. »Sama halltius on mielökin n.hö- tälunioinen sitä kohtaan. Se on edel leen «valmis säiliptämään Suomen au- lcmomian (!) ja suhtautumaan m:rä suurimmalla tunnollisuudella paikalli- siin emchin ja tarpeisiin. Muita kaikki 'tämä no mahdollista wain lchdellä ehdolla, nimittäin sillä, «tö suomalaiset rehellisesti ja ^Paa- ehtoisesti panemat täytäntöön Wenä- jän hallituksen julkaisemat yleismalta- kunnalliset loi» jo säännökset, eikä tvain Pelon, tvaan omantunnon pakottainina. Tällä lviimemamirulla kysymyksellä on tosiaankin ratkaiseva merkitys. ' nauti oikeustuNvaa Wottäjän sotamie- histän loukkauksia wastcan. AchlMskme m»iliis- — Tallilvirran silta Rautalammilla. Noijautuen hei-itäk. 23 pnä 1901' an netun wesioikeuslain 1 [uunin 20 §:n toisessa kohdassa löiMvään säännök- seen, on Kuopion lään.in kuweniöörin wirasto tämän k:n 4 pnä antamallaan päätöksellä harkinnut oikeatsi hyivälsyä ja antaa Luluani sillan rakentamiseen Tallinvirran Yli Rautalamniin p!tä>äs- sä Päijänteen Piiri-insinöörin laati- mien piirustusten mukaan, joka silta Piiri-insinöörin Piirustusselitelmä.i ja kustannusarvion mukaisesti tulee maksamaan 39,000 mk. Ratkaistaan lähimmässä tulemaisuu- dessa. «Eilinen Zdjeish kertoo: Pian ratkaistaan kysymys Suomen luot sila itoksesta^. Se komitea, jeka meriministerissä asetettiin ja jonka töihin kaksi suomalaisia senaattoria on ottanut osaa, on yksimielisesti tullut siihen lopputuloksem, että Suvinen luotsilaitvs on alistettalva meriminis- teriön alaiseksi. Komitea on siiäniiel- .tä, että luatsilaitoklsen järjestely muu- ten woidaan Pitää muuttamalta. Kl>- symyksen -luotsien Paikkauksesta on ko mitea jättänyt awonaiseksi ja on kl)sl)- mys lykätty ministerineuwoston rat- kaistawatsi. «joihin nötyttclyifjin oli ilinoiteitu 1 Nik inään 4 Heli)., 2 N) hm ään "J liew., 3 ryh mään 7 IjcJv.. 4 N) h m ään 9 5 iyh- rnäiin 19 hcw., 6 ryhmään 7 hein., siis yhteensä 70 hcUui-jfa. kantakirjaan >hywälsytiiin: iiyinin sa ha & Angsagin oinistaina tuin. r.nitias ..Tlioina" n:o 268, maamvilj. Apcl Toik kasen musia „?aara" n:o 269. nnaniv. Wille Kvntlisen tinnt. raiit. ..Haisu" n:o 270, maamvilj. A. Rytkösen pun. r^ut. ..Liinu" n:v 271, maanlvilj. Eero Wa- riksen <vaa>l. raut. „Hessu" n:o 272. .»uv. ?ldam Heimosen tvaal. raiit. „Täh:!"n:o 273, lBcnz. Kärkkäisen ruun. ..Maitta" n:o 274, 5ta«iPro Sikström'» tum. raut. ..Leimu" n:o 277, Emil Toikkasen t.raut. ..Leimu" n:o275. H. Peuran t.raut. „He- ly" n:o 276. Palkintoja aiivat 1 rtjhinäifii: 2 palk. 20 nik maanwilj. H. Peuran „?ln»i" n:o 2l), 3 pal>k. 15 mk maamvilj. ?t. Peikosen ..Piiju" n:o 50, maaniv. Ananias Halo- sen ,Leiju" n:o 180 ja maamv. A. Hä- mäläisen ..Pilkku" n:o 28. 2:Hsa ryhmässä: ^väsk^Isstä ja Loslci-Lnomostg. — Ääsityölöiskoulut. Teollisuus- hallilus on määrännyt Ivaltioapna lu- >kuivuotena 1910—1911 Jyväskylän käsitiMäiskoululle 1,325 mk. Panettelu. Kirj. A. Tshehoff. Kaunokirjoituksen opettaja Ser gei Kapilonitsh Ahineejev naittoi tyttärenpä Na taljan historian ja maantieteen opettajalle Ivan Petro- ▼itsh Loshadinille. llää-ilo oli ylim millään. Salissa laulettiin, soitettiin ja tanssittiin. Huoneissa häärivät edestakasin tulisessa kiireessä klu bilta tulleet tarjoilijat mustat hän nystakit yllä ja töhrityt valkoiset kaulukset kaulassa. Hälistiin ja ju teltiin. Matematiikan opettaja Ta- rantulov, ranskalainen Padekua ja kontrolliviraston alirevisoori Jegor Venediktitsh Msda istuen vieretys ten sohvalla ja keskeyttäen toinen toistaan, kertoivat vieraille hätäi sesti juttuja elävänä haudatuista ja ilmaisivat mielipiteensä spiritismis tä. Kukaan heistä kolmesta ei usko- out spiritismiin, mutta he myönsivät että maailmassa oli kyllä paljon sel laista jota ei ihmisjärjellä voitu se littää. Toisessa huoneessa kirjalli suushistorian opettaja Dodonski se litti Tieraille, missä tapauksessa oli TftbtfeotjlM oikeutettu ampunaaa ohikulkijoita Keskustelualueena olivat näinmuodoin kammottavat mutta sangen hupaiset asiat. Pihalla akkunain takana kurkistelivat ihmi set joiden yhteiskunnallinen asema ei oikeuttanut heitä pääsemään si sälle. Täsmälleen puolen yön aikana pistäytyi isäntä Ahineejev kyökkiin katsomaan, oliko kaikki järjestyk sessä illallista varten. Kyökin täytti lattiasta kattoon katku, joka sisälsi hanhen ja sorsan paistin ynnä mo nen muun ruuan hajua. Kahdelle pöydälle oli ladottu ja levitetty tai teellisen sikinsokin monenlaisia herkkuja ja juomia. Pöytien vie ressä hyöri kyökkipiika Marfa pu noittava pyöreämahainen eukko! — Näytäppäs muoriseni minulle sampi! — sanoi Ahineejev hyker rellen käsiään ja nuollen huuliaan. — Mikä suloinen haju! Aivan te kisi mieleni syödä koko kyökki. Näytäppäs nyt sampi! Marfa lähestyi erästä penkkiä ja nosti sieltä suomalaisen sanomaleh den. Juuri tämän sanomalehden alla virui jättiläismäisellä lautasella suuri mehevä ryydeillä ja vihan neksilla koristettu sampi. Ahinee~ jev «Unjäili tampea ja voihkisi. — Tulipalo. Eilen klo V 2 1 ai kaan päkväliä Pääsi tuli irti kauppias F. Wessmanin talossa Haapakoskella^. TM fi)ttl)i rakennuksessa, joka oli muokrattu leipuri Santaselle ja oli saamit alkunsa leiPomahuoncen uunis-I^to Korhosen »Perho joihin nÄ)tte>lyichin oli ilmoitettu 1 il)h« mään 6 hcw., 2 ryhmään 43 hera., 3 ryh mään 10 httv., 4 ryhmään 8 hew., 5 ryh mään 17 hew., 6 ryhmään 3 helo., siis yhteensä 89 httvosta. kantakirjaan hydvBsyttiin maatuu. K. Laurilan t.raut. ^.Reima" n:o 273, mw. Zsak Matilaisen »vaal.raut. „Wirtiina" n:o 279. maanw. Hsak Mehdon pun.r. „Lähtö" n:o 280. inaamv. Taaiv. Pellisen t.raut. ..Lento" n:o 281, maanw. Ecclim Häyrysen ruun. ^Liisa" n:o 2v2, maamv. Juho Äauppisen t.raut. „Emo" n:o 283, maanw. Wille Rossin.ruunitko .Pertia" Tulot n:o 284, maanw. Matti Pietiläisen tlim. raut. „Riiitu" n:o 285. maamv. Matti -Zilmastin pun.rant. ^Vappu" n:o 2L6, aiiaamv. <5inil Tii'lifai]cn pun.raut. »Ul la" n:o 287. Palkintoja saiivat: 1 ryhmässä: 1 palk. 30 mk maanw. Juho Pöyhösen ..Lille" nio 189, 2 palk. 20 mi maanw. P. Jalkasen ..Nella" n:o 182, imuintt». I. Jalkasen «Suura "n:o 26, 3 palk. lö mk niaanm. A. Jalkasen «Huleima" n:o 25 ja maaMv. Emil Jalkasen .(5l.sa" n:o 153. 2 ryhmässä: •2 spa.if. 20 mk Isat Mchdon „Lähtö" n:o 280, 3 palk. 15 nrk maamv. ÄMa tilaisen ^Mirkiina" n:o 279 ja Juho ÄaupPisen „Enuz" n:o 283. 3 nihmäösä ci jaettu palkintoja. 4 ryhmässä: 10 'iiufn hoilcpaikinnon maamv. Aille Matilaisen ,/Pcllc", maamv. T. Peltisen ..Esko", inaon. P. Laiiisen ^iili^Pukti". 5 richmävsä: 10 mkn hoitcPalkinnon ja kehoituSpal- kiiltona kirjan ..Hemosja loöt u k s an inc" ja kmvimvcilsen maantv. <£. Jalkasen .Lys ti" ja maamv. Tamvetti Maii^pisen „Pci« ka", 18 min l)oiicxpQlfinnon maamv, T. Pellisen ..Huima", maanw. ?Ji. Mehdon ...Tyiiö", ,M. Pietiläisen «Helini". E.Kor- hosen „Peku" ja M. Tilmastin «öippo". .voiicpallintona kirjan ^Hc.'.vosjalosiuk» semme" ja Lawi«veitsen ?l. Honkasen «Virkku", Eljas Viinikaisen w3irc", Wille Nytä>'en perill. «Poju". 6 r»)hmässä: 10 mkn HoitcPalkinnon maanw. Eljas Oksasen ..Pasuuna", maamv. F. TanSka- sen .Melluheikki". Hoilcpalkiniona kirjan «Heivosjalostukscmme" ja kaivioivcirsen maamv. A. Maneeruksen «Tuima". ijianiakirjaan ennen merkiiyt ranimai oliivat kaikki lhylvärakcnteiiia ja hylvästi hoideltuja. Eräs näistä oli airvan liiaksi hoidettu., se oli nim. .hakattu" aiivan liian Ullualta Luomesta. Testamenttlehtota. Niitä suuria lahjoituksia, joita kun, nallisneumos Petrelius jälkisäädökses. sään on tehnyt Turun kaupungille hy. >wäntekcwäi sl)ystarkoikuksia ^ warden, koskettelee wiime numerossaan L ä n» s i -S u o m i. Näitä lahjoituksia sen- raaivat määräykset odvat, lausuu lchti. semmoisia, että niihin läytt)y kutkis- taa. Ensiksikin kaupungin koristamisoen ja Yleishyödyllisiin tarkoituksiin mää» rätttijä mahoja hoitamaan ja jakamaan tulee waliuuÄ»n malita neljä «ruot» sinmielistä» miestä! Miksikä nimenomaan ^ruotsinmielistä", miksei netjä kunnon Suomen kansalaista? Suomalaisen ja jvuiuin suomenkieli- seksi muunuMan Turun :oall.iusllm tul-ee siis kauna nmosijatojen i-urkia kuka Turussa on ruoisinmielin-n, ku- ka ei. Enmpä jos semmoista erikoi- suutra ei wihdoi-n töydy ainsatakaan! Toisesi lchj.oitti hra PeireliuS 2 milj. ,m>k. laslenkodm perustamista ja ylläPitämistä toartat. Mutta tämän kin ihmisi>släwöllisen karkotuksen him- mentää kokonaan se määräys, eitä .lai- toksen päÄielenä pitää olla moisinkie- li". Tuo lastenkoli on siis aiottu ruotsalaisuuden taimitarhaksi Tnrus- ja. Suurimmaksi c^salsl suoinenkieli- sen Turun köyhälistön lapsille tulee las^ettketissa opetiaa ruotsinkieltä. Tämähän on tie li kiihkoa, oikeaa na- .lionalsanatismia, nurkkaku.ikimurta, joka ei johda alkuansa puh:aasia lä- hunmäisra"kaudesta, ivaan aurkkakun- maisesta, oloihin sowel tuma uomasta kielikichkcsra. Mäitettänee, ettei lahjoittasa ole kieltiänyt isuomenkielisiä lapsia lai.tc -k- .seen ottamasta ei°kä ole määrännyt, sd- iä suomalaisct lapset oN>A ruotsalais- tutettawat. Te on tosi. Mmta 5un ihän testamentissaan on säätänyt, että laitoksen Pääkieli on olema ruotsi, niin i^ulmxu laitoksen johtohenkilöt Plfhänä iivelmollisuutenaan pnämään, «itä lai» colsessa ei muuta kieltä kän?e:ä. Ainaiseen?>ankai»??<en yleisön ja lai- lohien mälillä tulee Puheenaoleiva >sää- li>ös antamaan aiheita enemmän kuin >wainaja eh'.ä 0'asl aamisiaakaan. En ole läsiä ottanut puhetta miten- kään moitiicikseni lahjoilta joa, mutta mahitämätöntä on ollut tehdä selmÄst asian oikea laita>. Testamemin -tekijä on ri'kkau^n'a koonnut kaupantännnit- lä Turkua ymPärönmn puhtaasti suo. menkielisen maaseudun kanssa. Tuo- makuisen yletön sopii Panua -tapaus tarkasii muistoonsa sa painaa mieleen- sä, c:nä ne rahat, jotka me mi emme e- p-.i.'a ^'allisi :-n l: iske: n in. ne tulema: u- jci-n fu:ctt nytkin käännetyksi suoma laisuutta, voisin sanoen meitä itseam- me nastaan, meidän lasvemme ruoisa. latstuttamise5si. — Pohjoismaiden työnantajain ko kous. AI r iö t ia n ia, heinäk. 7 pnä. PohjoismaÄen työnaniaja^r tänään päätlimyi >kl.>'ous Pääui. ciiä seuraaiva kokous Pidetään Kööpenhaininassa. .Herra Hjalmar von Tydovin ehdotu?- l'cs.a saa Suomi kolme jäseniä mäki- naiseen maliokuntaan. — Metsälintvje» ra«hott>Sni«a pide»» täminen. Hämeenläänin Melsäsi'.i^'c»ra liinniliää kaikkien metsästäjä:,, meisäs- lysseurojen ja >mctsä«iyvhoiionhd'?n>sten huc»»iola siihen, cttä meisätiniiijen — metson, teiren, ja pt^n — kantamäärä tuntuu yleisesti olnvan lvä^enemään päin. Äinakin «vat Hämeenläänin mct» lihawaksi. joka ei ole ollcntaan säsiysseuran mailla tehdyt huomiot joh- ylflvä hnvoselle ja etenkin emäiammalle. 2 palk. 20 mk maanw. Eero Variksen Litaen huomioon cttä paikkakunnalla on Hessu" n:o 272, maamv. Ad>i>m Heimo-^ järkiperäinen hcmoskaÄvatus ollut auvan en ..TAiti" n:o 273 ja Äaavro Tikströ- min ..Leimu" nro 277, 3 palk. 13 mkaa 31. Ntiittöscn «Liinu" n:o -271. 3:ssa ryhmässä: 3 palk. 10 mk Emil Toikkasen ..Leimu" n:o L7S. 4:ssä tt)hmässä: 10 mkn hoitopal'kinnon ja kchoituSpal- kintona kirjan „Hc»vosia>loStukscmme" 7>i'ho Markkasen ...TepPo", kirjan «Heivos- jalostutsenmie" ja kawivweirsen inaamv. Eero Paanasen ..Poika" ja Kaapro Sik- strömin «Markku". b:ssä ryhmässä: 10 m>kn choitoPalkinnon ja kehoiiuSpal- kintona kirjan „Hcwosjalostukseinme" maanw. H. Peuran „Wesa", 10 mkn hoi- toipaltinnon A. Korhosen ^Warma", mw. maamv. E. Pa- .lapsipuolen asemassa tulee myöntää, cttä tamma-aineisto oli näijitdyi-iä enem män tiiydyttmvä-n puoleisia. 3 »vuoiiaat tammat oluvat kumminkin huonoja ja useat huonosti hoidettuja. 3 ^vuotiaat oriit oliivat huonoja rakcntc^l!a.:n,woan kohtalaisesti hoidettuja. 2 wuo:iaat tain- ma- ja oriivarsat olnvat paremmanpuo- leisessa kunnossa. 1 ivuotiaat ivarsa: oli- nmt taas kerrassaan huonosti hoidettuja. Oli lkotvin ikÄvää nähdä, n«t:n oriivar- s»ja oli niin wähän käytelty, cttä uscam- Pia täytyi olla 2 miestä ia luita massa näyttclyipaikalle ja taisipa joiakura «ori» pukuraa" olla kolmekin miestä pitelcmLs- Häoen kasvonsa alkoivat loistaa ja silmänsä pyöriä. Hän kumartui ja päästi huulillaan voitelemattoman rattaanpyörän äänen. Seisottuaan vielä hetkisen näpsäytti hän tyyty väisenä sormiaan ja maiskautti vielä kerran huuliaan. — Ohoh! Kuuman muiskun ääni ... Kenen kanssa sinä täällä suu telet Marfushä? kuului ääni vierei sestä huoneesta ja ovesta pisti esille luokkaopettajain apulaisen Vanjki- nin keritty pää. — Kenen kanssa sinä... Ooo ... hauskaa nähdä! Sergei Kapitondsin kanssa! Aika vaari, ei mitään sanomista. — En minä ollenkaan suutelo — hämmästyi Ahineejev — kuka si nulle pöllölle sanoi että minä... ? Minä... tuota... noin... huuliani maiskutin ... syystä että... ihas tuksen valtaamana... Nähdessäni kalan. — Puhu joutavia! Vanjkinin naamalle levisi leveä hymy ja hän piiloutui oven taakse. Ahineejev punastui. — Piru vieköön — ajatteli hän. — Menee nyt senkin roisto ja juo ruaa. Häväisee koko kaupungin sil missä, elukka. ianeet tähän tulokseen ja mikäli tietoja muualla on kuulunut, lienee saman» 'uuntaiiia huomiona yleisemmin trhtti. Tämän jobboeta on seurana mrna5u fc-ffnäicltn ja iuunniicllu teinoia asian autlami/seksi. Uhtenä tvarsin :ärkeänä 'c- kijänä on huomaitu olcivan scil. että elo- kuun il p:nä loppuma ra»holus»ijan päällmnincn on pidellmvä liian aikaiie» na, koska metsälintujen Poikucet rivat perin pieniä ja kehitnimättömiä. Lnkin liisi tchly ehdotus, rttä meisä-.^^ci.ro- ^en mailla <i allettaisi me:sätin:ujen melsäswslä ennenkuin syyskuun 1 pnä. Tämän ehdotuksen on Hämeenläänin met- sästiMseura päättänyt toteuttaa. tehdeS- sään wuosikokoukseHsaan päätokscn, cttä metsälinnut seuran wuokraam,llamailla säl ^os orihemosia käsiiellään näin wä- owat rauhoitettuja shnsk. 1 p-n aSti. hän niiden ollessa nuorina, niin minla- ( Kun asialla on suuri merki^Z, ehdot. lai.sia petoja" niistä sitten vanhempina taa Seura maan muillekin metsäSly?seu- toiUe lottteelft samaa tapaa, jotta päaZ» tulee! vilkaisi viistoon sivuilleen nähdäk seen missä Vanjkin oli. Vanjkin seisoi pianon vieressä ja keikari maisesti kumartuneena kuiskasi jo tain nauravalle tarkastajan kälylle. Hän kertoo minusta! — ajatteli Ahineejev. — Minusta kertoo ryö käle. Ja toinen uskoo, uskoo kaikki! Nauraa! Hyvä Jumala! Ei tätä ei voi jättää sikseen. Täytyy koettaa laittaa asiat niin, ettei häneen us kota... Minäpä kerron kaikille ja hän panettelija pahainen joutuu hä' peään. Ahineejev siveli tukkaansa ja voimatta karkoittaa hämmennystään meni hän Padekuan luo. — Äsken juuri kävin minä kyö kissä illallisesta huolta pitämässä — sanoi hän ranskalaiselle. Minä tiedän, te pidätte kalasta, minulla veikkoseni on akamoinen sampi. Kahden arshinän pituinen! Ha—ha —ha... Ai niin ... olin vähällä unohtaa. Siellä kyökissä äsken syn tyi tuon sammen johdosta aika hul lunkurinen jupakka! Minä menen kyökkiin haluten nähdä ruokia... katselen sampea ja ihastuksisssni ... maiskautan huuliani. Silloin äk kiä Vanjkin pöllö tulee kyökkiin Ahi&eejev asteli arasti »aliin jpja sanoo... Aaaa.,, to suutelette täällä Markan kyökkipiian kanssa... Kylläpä keksi typerä ihminen. Akassa ei ole muotoa eikä muuta kaan, muistuttaa kaikkia petoeläi miä ... mutta hän hokee... suute lette ! Hölmö I Kuka on hölmö, kysyi heidän luokseen tullut Tarantulov. — No tuo VaDjkin! Minä me nen kyökkiin... Hän kertoi taas Vanjkinista. Löysi naurettavaa hölmö! Mutta minä totisesti suutelisin mieluimmin rakkikoiraa kuin Markaa — lisäsi Ahineejev silmäillen ympärilleen. — Mo tässä Vanjkinista jutte lemme — sanoi hän tälle. — Aika j hölmö. Tulee kyökkiin, näkee mi nut Markan vieressä ja ala keksisi kaikenmoisia kaskuja. Mitä te tääl lä, sanoo hän, suutelette? Humala päissään näki hän näkyjä. Mutta ' minä sen sanon, suutelisin mieluim- ' min kalkkunaa kuin Marfaa ja mi- [ nähän olen naimisissakin sitäpaitsi, | aika tomppeli; tekee toisen ihmisen naurunalaiseksi. — Kuka tekee teidät naurun alaiseksi — kysäsi Ahineejevia lä hestyvä isä — uskonnonopettaja. — Vanakin. Minä, tiedättekö, sei- «un kyötoss* ja katselen e&mpe»... «Ia niin edespäin. Puolen tunnin kuluttua tunsivat kaikki vieraat ju tun sammesta ja Vanjkinista. »Kertokoon nyt vaan heille! — a J a tt e li Ahineejev hykerrellen'kä siään. — Kertokoon! Ilän »k aa kertoa, mutta hänen suunsa tuki» ^ an ,. turhia sinä pOllö lörpöttelet kyllä me asian tiedäm me!" Ja Ahineejev rauhottui niin täy dellisesti että tuli iloissaan juo neeksi viiniä neljä lasia liikaa. Saa- tettuaan illallisen jälkeen nuoren parin makuuhuoneeseen, meni hän omaan ^ huoneeseensa ja nukahti KV'?. lapsi ja seuraavana päi vänä ei hän enään muistanutkaan koko juttua sammesta. Mutta voi sentää! Ihminen päättää, Jumala säätää! Pahat kielet tekivät tehtä vänsä eikä auttanut Ahineejevia viekkautensa. Täsmälleen viikon kuluttua kolmannen tunnin jälkeen kun Ahineejev seisoi keskellä opel- tajahuonetta ja teki selvää oppilas Visekinin huonoista taipumuksista tuli tarkastaja hänen luokseen ja kutsui hänet syrjään. Tiedättekö Sergei Kapilonitsh, sanoi tarkastaja. Antakaa anteeksi Le on pisun relveUiivUeni. f 11