Nro 41 (22) — 1910 KRS KJ-SUOMI Lauantaina helmiiraan 19 p:n& KONSERTIN antaa laulajatar Katri Böök (Emoiy Achtda oppilas) sunnuntaina tk. 20 ptnä (ei lauvan- taina, niiokuin aikaisemmin on il moitettu) Kuonalliatalou juhlasalil la kello 8 ip. Numer. lippuja 2 mk. ja 1: 50, nu- meroimatt. 1 mk. saadaan Veilin & Göös'in kirjakaupasta ja ovella. 650 1-1 set Juoksemalla Kedellä on itsepuhdis- tama Moima. Sellainen puhdistuu runsaamminkin likaantuneena matkan warrella wähitellen. Tehdist kokeet näyttämät, että tämmöinen Puhdistu- Suojeluskastvatuslaltosten avustaminen. on'päättänyt, että Maanmiljelyshalli- Konsertti on Suomen yleisen konstit-' lettiin tiedustella osanotla!'o niihin tuksen on laadtttam.t asiasta ut-si täy- tikaimatusyhdistyksen järjestämä. 'miljelyskilpailuihin, jotka maanmi!lt. Senaatin esitys hymäljytty. Pietarista, helmik. 16 p:nä. riippuen Mirtaan johdetun loan Korkeimmassa Paikassa tapahtuneessa määrästä ja joen laskusta tapahtuu G [ esitk-elyssä ei senaatin esitystä. eitä 35 kilometrin Pituisen wirran wc- sille myönnettäisiin oikeus alistusta te- dessä siihen määrään, että wesi moi- kemättä myöntää yhdistyksille, kun- tuksen dellinen ehdorus. — Tuomarit. Maasan homioikeus on myöntänyt SaarijärMen tuomio- kunnan tuomarille Karl Robert Öster- luudille mirkamapautta ensi huhtikuun 1 Maaliskuun 7 ptnä on laulaja lysseura tässä piirissä toimeen panee Wäinö Solan konsertti samassa lämän muoden ajalla. Halukkaiden on paikassa. — Kunnallistakseeraus on näihin ptään, sekä samalla määrännyt _ ho» suoriteltu useissa kunnissa ja daan taas katsoa oie>Man Maaratonta/ nille tai yksilyisMe henkilöille heidän mioikeuden auskultantti Jarl Vjclken to STi ä ' on "jo * a d ai 11 u f ie~t' "t aYs 0 c = Suurentavien selkämesien marret ja me-^ Perustamiaan suoijeluskasmatuslaitok- sillä aikaa Hoitamaan tuomarin Mirkaa ^ jo lopullisesti ratkaistu. Li liene ren lahdelmat omaamat, kiiios olkoou sia Marten määrärahoja ehdolla eitä sanotussa tuomiokunnassa. mcchingoksi, maikka tässä mainitaan. tuulien, myöskin siinä määrässä liik- nämä määrär<chat eimät nouse yhteen-^ — Auskultanteiksi Turun hotvioi- SadelMesi ja katujen lika oMat. kuivata »vettä, että niissä meden pilau- jä 30,000 m?. suuremmiksi Vuosittain, ^ keuteen otettiin torstaina lakit, yliop- vtuita melkoisesti ^vaarattomammat. > jumisen »vaara ei liene tuntuna. Siiä-' ole hylätty, waan PäiiMastvin hymäk-.^'^^ ^ ^ ÖU ^ er ' lllostuLsia on Manhastsan ja syystä pastoin eimät pienet jänvet m.n ema- sytty ja on Suuriruhtinaskunnan muo.^ Lahden ensikesäinen helvosnäyt- kyllä Pidetty turmiollisina. Onpa niillä ollut min huono maine, että niitä on pidetty ntoninmervoin muita kuono- aineita waarallisemp'.na ja että on Iutfltu niiden poiswiemisellä saaiaivan kuona-aineiden kasautumisen Maarar suurimmaksi osaksi voistetuksi. Terme>>- denjhoitotiede on tässä sitä mieltä, että talouslvedet ja teollisuuslaitosten käyt- töiDCsi sekä huoneista poistettu lika on yhtä suuressa määrässä, ehkä enem mänkin, Maaraa tuottawaa ja epätlyk- sen alaista sekä si-is kauemmas Pois toimitettcrmaa, mikä porailen tapahtuu maanalaista johtoimerkkoa pitkin. Vie lä näyttämät tutkimukset, että tällaisen likamiemärin sisältö ei sanottamasti muutu kokoumukseltaan eikä tartutin- Vaisuudeltaan sen kautta, että samaan johtoon johdetaan ulostukset. Tästä woimme tehdä jen johtopäätöksen, että siellä, missä litamiemäriä rakennetaan, se alunpitäen Ivoidaan suunnitella sekä talous- ja teollisuusmesi «ttä ulostuk sia Marten. — Moimme sanoa, että se kuona-aineiden poistamistapa, joka likawiemärimerkolla pyrTii poistamaan nämä kuona-aineiden maarallisimmat osat, paraiten wastaa terlveysopin »vaatimuksia. Teave^opin professori C. Flugge, tunnettu ja etemä asiantuntija iällä alalla, asettaa kuona-aineiden poista- misessa seuraamat Maatimukset: »Ensiksi on tarpeellista, että kuona- aineet nopeasti ja niin täydellisesti kuin suinkin Poistetaan asunnosta ja sen ympäristöstä. Tämä on tärkein maatimus. Toiseksi on tarpeellista katsoa, ettei asuma-alan ulkcpuolella kuona-aineita muuttumattomina lasketa sellaisiin Mesiin tai maanpinnoille joista sillä on mainittamaa leviämismahdollisuutta, maan että ne sitä ennen asetetaan sem ivoi cma- ... ta riittämää pujhdisiaivaa moimaa. tuiseen menosääntöön Mastaisuudesia Hemosjalostuvlitton ... .... , . , . ... ' , puolesta on anottu, että yleista, foto Mna lo-knn tulee, viiniii-ta huomattu, mainittuun tatkottukseen yllaoleivc J, flotfl fäflitto ää hewosnäytt^lyä Mar- ettei niihin johdettu lika saa uonsta määräraha olettama. Mielä on senaat- ten Lahdessa tulpan elok. 18—21 p. missään UfpaufK^i *ili 1 n ojan U-;r=' tia käsketty kaikinpuolin tutkimaan ri- mttjönmettäirtin 30,000 mkn lunttio= | f oa kolmesataa markkaa, jos > m p uo (. se. mtnfa han kaivalit tahi yritti kawat° mitä 19 (pnä jouluk. 1889 annettu Ni- >kMaki sanoo luMussa 33 § 11 näistä asioista: »joka hankkiaksensa ifselleen tahi toiselle hyötyä Määrällä ilmoituk- sella tahi muulla wilpillä pidättää tahi yrittää Pidättää kruunulta tahi kun- nasta tullimaksua tahi muuta meroa taikka yleistä ulostekoa, metölöön sak- taa, nousee sataan markkaan tahi onem- pään taikka, jos asianhaarat muuten >mn omasta Mesimmiräötä. Että tässä kollisuuden nopean nousemisen syitä <^pu. MaanMiljelyshallitus on^P suhteessa on paljon etvhdykstä tehty, alaikäisten -keskuudessa Suomessa, jot- on ilmeistä. Englaiinissa malitetaan ta moitaisiin rychchä iarinvtkaisiin salisi käytettäwä'wlkinwina nänttcl! 0,W)t erittäin 'raskauttamat, taikka, jos ^ sopimistaaineisia, M waan nekin jou- äänekkäästi tehtaitten jäte Mesillään Pi- toiinenpiteisiin tämän Pahan mastus- ^ lyssä. 'hän uusii rikoksen; rangaistakoon mä-! kolla päimille saapumat. Toimottamas- ilmoitenaMa maalaisseuran johtokun- nalle. Merkittiin muistiin jo 3 osan. ottajaa Suolahden mäk'kijlästä. Muis» tutettiin parkkakumalaisia ensi kesätses. tä nuianmiljelysnäyltelysn, ctiä oitai- simat osaa näyttelyyn tekemällä täsitöi. lä sekä tuomalla eläim>ä näyttelyyn, joka pidetään 2 ja 3 pnä syyskuuta. — Maamiespäinnä pidetään Kuo pion MoanmiljÄysscuran alueella sen- raamissa paikoissa: Rautalammin Kiesimäellä K. Kar» hun talossa sunnunt. 3 pnä alkaen klo 3 ich. Rautalammin Kärkkäälässä maa- naniaina 4 päimänä alkaen k,o 10 a.p. Hankasalmen Peltoniemellä maa» talouskurssu 6—12 päiminä huhtik. Kuten tunnettua, on maamieöpZk- willä aina esitelmiä, joita nytkin tulee maanmiljelyksesiä, kalastuksesta, otet- sänhoidosta Y.m., ehkäpä emäturillekin laaivan joet ja otnassakin maassa on tamiseksi. esimerkkeijä siitä, että on liiaksi luotet- tu meden Puihdistulvaan kykyyn. | ———— Siellä, missä paikalliset olot omat . ^ . . .Mi HYWA- MH m,H Jj. ^ fflö muuttumattomana johtaa Me|ttn ^ulaitostoimt^tuskunnan protokoliasih- tai maaperiin, on huolehdittava sen teeri Rikhard Lindberg nimitetty esit- hintäin sadan markan sakolla taikka^ ti tmvat läijtrtjcrät aariaan myöten »vaikeudella Mähintäin kahdekn kuu-'silloinhan Masia keskustelut sujumat iii -»niiitnnn finfifipFii :n un h e f.ii ' ! «y* monipuolisemmin selmiä» Kauppias kaudeksi ja enintään kahdeksi muodeksi'.! ja asiat Näin Rikoslaki säätää: Nauru on kau-^mät. puhdistamisesta. Tällaisia puhdistus tapoja löytyy useitakin. Toiset niistä waatiwat pallijon »varoja ja huolenpi- toa, toiset vwat yksinkertaisempia ja hakmenilpia. Useimmat niistä riittä- Mät taMallisissa oloissa niin puhdista- telijäsihteeriksi taan samaan toiniituskun- Mallasjuoma!» kuljetus rauta- 2)stäitci<n ennen kerrotun anomuksen mistainan maatilan ulosmittausta kos lohdosta, etta Munien ia tislattujen s-wasia maan iMiemarissä löytymät knona-a:- mäki juomien kuljetusta tvalti onrauta — Veronkanto. Mioppilas Osmo Jääskeläinen on määrätty henkikir- jottaja F. W. Chydeniuksen sijasia c- lemäan läsnä kuluman muoden kruu- jos päällekantajaa Maan ilmaan- nunmeriHen maytnaiiessa yloskannos- ^ sa Laukaan kihlakunnassa. ^ W ä h ä n papiston p a l k - ! — Ulosottoapulaiset. Poliisikons- tausasioita. Useimmisia seura- taapeli Da-mid Hellinen on inJiärntti) kunnissa ainakin täällä Kcski-Suo- ^ ulosottoa-pulaiseksi kuluman m:n ajak- inessa on jo aikoja ollut no'ldi'le!tnwa-! si Laukaan nimismiespiiriin. ^ tia 5 p. (flof. Karstulan kunnan omistaman | mainittuihin tiloihin lankesi ostajalle — Hewoskauppa. Juoksijaori „Rei. 347 m maih- maanm. Pekka — MaatUankauppa. Oskar Hämäläinen Besannolta on os- t<Niut tal. Herman Huuskoselta ja ha- nen »vaimollaan puolet Huuskolan ja ^Haa-sialan perintötaloista Rautalain- i qqp _ ,, s min Horontaipaleen kyiä-sä 15,000 -nn-nu «IN,»!.., cmisu,Sokeus t.« <m «xmtiiiut «ui». maalil an aloämiitauäjottu. Woad>. / tiehallitukselta lau,untoa Raittiuden tuffi selitykseG Karstulan kunnan o- H°."vat muistaneivat. mi ta Jl mainitun asetuksen §:ssä 10 sanotaan. ne joukot, että ne ilman mainitt-iMaa waaraa Moidaan laskea edelleen kulke- maan. Jos tarkastelee sen johdolla, miiä ennen on sanottu, olemassa olem:a lli- kaMicmäri-järjestelmiä, tulee siihen makaumukseen että löytyy pää-asiassa kaksi jonkun werran toisistaan eroa- maa järjestelmää, jotka werra:en täy- dellisesti MoiMat ttHdyttää maatimuk- set, tulematta hymin ^kalliiksi. Toinen on niinkutsuttu huuhtcliujärjestesmä, toinen amerikalainen Maring (eroi- tus)-järjestelmä. Edellimn, joka on merraten yleinen ja hiMäksi tunnettu tapa, nielee johtoihinsa kaikki kuona- aineet, sadttvesi -niihin luettuna. Se Maani siis Merraten laajat joh^puiket. JtAkimäisessä saa sadaivcsi johtua mia teitään maan päällä, kailki muu johdetaan ^viemäriin. Se käyttää Pie- nempiä putkia ja on halmempi. Edellämainittu prof. C. Flugge so- teillä koskemat kieltomääräykiet moisen läsiUeftjn alaiseksi, joka poistaa noo tästä jälkimäisestä taivaspa mii- tartuiUaMaaran ja löyhkän. Myöskään' meisessä termet/denhoito-opissa: „I- ti kalastus saisi tällaisesta johiamises- ^ soissa kaupungeissa ei järkemätä ero.- ta kärsiä. Kolmanneksi pitäisi epämieluisia (unästhetisch) »vaikutelmia mtkäli mahdollista koettaa mNttää. Sellaisista poisjohtamistamoista. jotka täyttämät edelläo'.e'.v,i: >va.iti- mukjet on tietysti halmin Peras. Kchdesta muuten jamanarmotsesta järjestelmästä >on se par.'ii!p!. joka sal lii kuona-aineiden käytiiimisen maan- Miljelystarkoitukseen". AlläoleMia lvaatimuksia silinällä pi- täen on kai sanottawa. että kaikista käytännössä olemista fuo'.n--aineib<M poistamistamoista maanalainen mie- märi-Merkko, jota Mälittömästi mie pois ainakin talous- ja tehdasmedet sekä ulostukset, panntei: tällää maliti- mukset. Katujen lika ja kuima tunkio on Paras joka tapauksessa erittäin pois kuljettaa. Tynnyri- ja kuoppa-järjes- telmä. joissa ulostukset aslioissa pois miedään, oMat kumpikin puutteellisia fiinä suhteessa, että niissä jätemesi jää Pois toimittamatta. Sen sijaan niillä on se hymä puoli, että omat nerraien halpahintasi» ja eitä lanta joutuu maamviljelykselle hyydyksi. Siellä, mis- sä, niinkuin meillä nyt, likamiemäri- »verkon asettam. käy merraten helpoksi wcsrjohtotöiden yhteydessä, ci kummin- kaan näiden järjestelinien jomellut-a- minen Moine tulla kysynykseen niiden puutteellisuuden muokji. Mitä toiseen kohtaan, likamiemärin sisällön ijohtamispaikkaan tulee, omat olosuhteet meillä kauvungissamine hiu- kan hankalat. Meillä ei ole Maraa mo nien suurkaupunkie-i tapaan ulottaa miemärrmerkkoam-ne iflcmetrien pää hän kaupungista, missä miemärin si- sällys suihtutetraisiiil laajoille sitä tar- koitusta Warren maratuill- pelloille maaperän ja kalmiston puhdistetta- viaksi ja htMäkseen föijtettärcäffi. Mei dän täljtny käydä käsiksi toiseen kei- noon: johiaa miemäri menin. Tätä toimenpidettä Pidetään ternvysoviöi- jesii armeluttalvampana siitä ftyutä, että?tjsy!M>ksenälainen mesi likaantuu ja moi. jos sen Mettä taloudessa, pe- suissa, sylmyissä j.n.e. käytetään. ji)n- nyttää tauti-tartuntaa. Io^a tapauk- jessa se tcrmallisesti on i>käwä toimen- pide ^vesistön ääressä asumille Mterail- le asutuMe. Kokemus on kumminkin tusjärjestelmää ivoi panna kaytaniooii, koska siellä rankan sateen synnyttämiä katutulmia on kaikin taMoin estettä- iwä. Sitävastoin on se pieneni mille kaupungeille ja semmoisille suurkau pungin osille, joissa maakorkeudet o- lvat sadttveden poistumiselle eoullis> t, einpimättä suositeltaMa". Näiden Yleisten huomautusten jäl- keen aion ensi kirj-oituksessa kosketella tilassa ulotettaisiin myöskin Mäkemiä mallasjuomia koskemiksi. Rautatiehallitus on waadiiussa lau- sunnossaan maininnut, että kun rauta- tiehallitus Raittiuden ^stämien ennen tekemien anomusten johdosta, että al- kohÄipitoisten juomien kuljetus Zral- tionrautateillä kiellettäisiin, ei ole lau- sunnoissaan esittämistään syistä katso- nut »voimansa puoltaa sanottuja ano- mnksia, ei rautatiehallitus nytkään sa- moista syistä katso MoiMansa nyt teh tyä anomusta Puoltaa. — Eläinkauppa. Suomen Eläin- suojelusyhdisttzs on anonut, että maaMiljelyshallituksen esi:yksestä M. 1904 asetetun komitean laatima ehdo- tus laiksi eläinkaupan järjestämistä Marten markkinoilla otettaisiin, asian tärkeyteen katsoen, tarkastettamaksi ja että siinä olemat ehdotukset saatetta!- siin lailliseen M-oimaan. Wielä on yhdistys anonut, että sei henkilö, jolle uskotaan eläinkaupan^ järjestäminen, tarkoin ottaisi huom'- oon asian tärkeyden eläinsuojeluksen kannalta katsottuna. — Palkkiot petolintuj:'» tappami sesta. Senaatti on ptätiäniu tehdä esityksen korkeimpaan PZ'."a^n (nOO »Kisa m T-»»-r--n Immi '«?» '''"«'j'!" " :0 lisjairaolon isäimöiisijä hra z\ldt : ? 111 lonoloan^ kirkl.'. ^ ^ ^ «. h»°m»u»a»ut. että HMM», Zm> » Ä? "J ÄÄ sestä. fastamisesia ja haudan siunaa- misesta taikka muusta mirka^-aMusia ne Laukoneii, jonka sairasmuodomaksu jen maksamiseksi Puheenalainen niaati. la ulosmitattiin, on kotoisin Karstu- ^lkoon pappi, ,os .namat to.m.tukie. lasta. Tämän todisteeksi hra S. esit- tapahtumat hänen kotonan>a. «eura.un- ti Karstulan seurakunnan kir kkoherran nan kt rko»ja tahi ^hautausmaalla. Maa- antaman Papinkirjan, josta näkyi, että *' ,° ^ a .'t n Laukomn on kirkonkirjoissa Äarstu- ^^ kirklolain Y2d §:n Mllmeiiesm lassa. Tämän lMuoisi hra S. anoo, tahdas a lanataan, joslp^pi p.)yniws- että kuMernööri Ma^vistaisi Puheen- ^>n matkustanut pitaiälle tammois- alaisen ulosmittauksen sa Melmoittaisi ta kirkollista toimitusta i^rten. olkoon Karstulan kunnan maksamaan Lauko- .?!. laamaan silta, zoka han- sen sairismuode-y.m^ maksut, joila ic- kayttaa, «vapaan fyyd'.n ebestc.atitn feMät tjhteensä 508 markkaa 75 pen- ' a s^^aan luona fanniusto .myosktn muuta palkkiota iuostnmuk',en . ... mukaan." Onhan tuokin pykälä hymä — Eläintaudit. Tarkastuk,ts,a. „ lci fö(iä tietona. mkn mi: le palkkioitten makianf.sekn tt'Pct petolinnuista. — Pietarin kumerncmentti »vapaa kolerasta. Lääkintälhallituksen csiiyk- sestä on senaatti ijulistanut Pietarin kuiverncmentin Maipaaksi kolerasta. — Kasmatusopillisct kesäkurssit fier- tokoulunopettajille. Senaattiin jättä- jotka Jyväskylän Piirin piirieläinlää- käri O. A. Wuorio läänin kumernöö- rin määräyksestä on toiniittanu: Ni- sulan ja Tikan tallojen karjoio>a. on mainitut karjat huomattu mavaikji iu- berkuloosista. — Waiwaistalon rakciitamiscksi on scifaiii Karstulan tuin.-Tl-: myöntä nyt 00,000 mkn lainan. — Kansakoulutalot. Senaatti on Laillista menoa harrastama ukko. — Enin »verotetut Mnltialla. Mul tian kunnan tut^alai:?al!in.'a kokooii- tui -tämän k:n 11 ja K> pnä tarkasta ne a n ja mah'v:stamaan Hcro::xti-lou takunnan tekemää änrilnel'?!oa miime tvuodelia ja äänes:ysl!>tl!?'.-Z>i lällk m:lle. Valilukn^. teki 80 hentiioa vaatien poiste:'a!t'a'ii f.neeniäiä 1020 äiniä. ^Ilj+ccttiä alennettiin -i02. kn Muoiuisen riia:itärai;a.i m:iöiuä=; on SRulf.au lunta seitai .-a o isestä Suomen MetsäiruZyh^stliksel-! 15,000 mkn suuru.sta kuo.e:us ' . _ lii. t AAA n« * myömäntft Wintalan kunnalle 1^.000 Uieat Mielä tulee wal ii ra utaan k-.mer- utkn lainan kansakouluxuoie.t rakenla- nööriin lautakuntaa vaatökiei-tä. Ko mista Marten. ' ko kunnan äyrit.iäärä on noin 3,5*00, Kansakoulun rakentamistc marten siis lähemmä ^00 mähemvi luin miintc Äuri t.'.a>en .'voi tulla lIc= anonut muonita slaiuaa mean 70 —^0 p. lalliuiioi kun miime cNfsta ia ^,000 mkn rakcnnusa?t!a. ^vu-onna eli noin j mk. liö p. pa';ke:fle — Kansakoulujen apurahat. Senaat-' Luet-telon mukaan eninmeroitet-uja o- ti on päättänyt, että ^istväslyiän kun- mat seuraama: k)ei«;it«: _ . nan Palokan kansakonlnn mieskäiiiö!- soi at me n kiila»!-;: toi oli 'per den ohjaajan palkiaamiseksi w. vm •Mo-rffuk, I. E. Hokkan-en 21 am:a; myönnetty maltiaopu on maksenatt-a Mattila, -^-annev l.i; on<i;i<ifuinjut, jo 1 pstä lokakuuta 190:;, jolloin lau- Auqust 21: X.Uliitiäfi, Matti -_>* työnopetus koulussa on alkanut. Kalle Rikala. paikallisia oloja ja niistä johtamien ^ mässään kirjelmässä on fierrofcitfun näkökohtien malossa lähemmin tarkas- Opettajaseminaarin jolMja I H. Tuh- ... ikanen anonut lupaa saada iasivatus- taa kyiymysia. Opillisiin tietoihin perehtyneiden henki- jlöiden amustuksella panna tonneen 5 lMiikkoa kestämät kasmatusopillisei kurssit kiertokoulunopettajia N.'.rten Hämeenlinnassa tuleman keiä- tai hei- näkuun aikana sekä että kurssia me.tten myönneitäisiin 1,000 mkn kannatus- apu ynnä kursseihin osaa ottamien ma- rattomien opettajain amustain!seksi myöskin 1,000 mk. Anomulieen on kouluylihallitus puoltanut myönnöttä- ivaksi, ehdottaen kuitenkin, eitä miime- mainittuun tarkotukseen myönnettäi- siin ainoastaan 800 mk, jaeiiatvaksi korkeintaan 50 mkn suuruisina matka- apuina pitkämitkaisille kurss'ihin osaa ottamille opettajille. Ehdoiksi apura- hojen nauttimiselle esittää kouluniihal- litus, että kurssien osanottajia on Mä- hintäin 25. — Rautatiehallitus. Rautatiehal lituksen liikennetirchtööna ivirkac ho.- jamaan, kumtes se jälleen täytetään, on senaatti määrännyt '.vapaaherra R. Gripenbergin. — Tamaram säilytys pakkahuonees sa. Maksuttoman jamarain patkahno- neessaobcajan on senaatti kaikissa Virallisia y.m. yleisiä antisia. giOTfii op I m iMniitniitolsi. Pietarista, helmik. 18 p:nä. Ministerineumosto on käsitellyt seu- raamat Suomea koskemat asiat: 1) 7 Nlwpistoa koskemaa asiaa'. 2) Kysymt)ksen tuulaakimaksun las- kemisen perusteista Muosina 1910— 15; 3) Kysymiyl^sm 500,000 .nkn suu ruisen jttmmatt Muosittaiil siirtämi sestä muosina 1910—12 Maltiorahas- tosta kulkulaitosrahastoon korMauksek- si pMinkuljetuLsesta Suomen maltion- rautateillä'^ lta kaiööri Lt« to Llinille Jtimäskylään. Välimaksu 750 m^. — Pihtiputaan Sydänmaan kylällä eletään ja toimitaan yleeniä, h nm in mielä alkuperäisellä kannalla aikaam- me merraten. Viime keiänä kununin- fin osuustoiminla-aate sai sen Meeran seudussamme huomiota puoleensa, et- tä perustettiin osuusmeijeri, jcka on jo siinä määrin kehiitynin, että -on c« lettu jo lähettämään -m oi ta tsotnman maailman markkinoille. Toimon tvaen hoimnalle menesiy?tä ja pitkää ikää. — Näynää täällä mähiin muila- kin eilonmerlkiä oleman heräämäsiä. Ln nimittäin kylämme henkiotä kehi- liietä hatrasta^rat nuoret, Elämme tansak. opettajan suoncll-sella johdolla ','eritsianeet iaitluf/.riir, joka cnfin •'oaitivalfusiiii nähden kehittynin Malt- töiväct'. ^<an sutlutella T-.i.itlvi) siiä •iin:-'t>';:l!:siuit.a, sola mielä rehoittaa täällä meidän ! a?'.r atue iva!! h. tni s'a in - me. Siitä U;r> 'euraam-.ikut selmän ku- ivait. -SIun lauluieurammc hemme.ii t. k:n (i pän illaksi koulullemme tliaman. scifi-.r cfyclir.or.a cl - : lattlua kööriltä, peri si..vää näi/iöskappalett.'. runon- lausuntoa. n.iii.s., joka on kylliksi nake- mis.n ja ittuleiitii.tt rrtimista >neikä!ä> sifl:, niin eräskin johtaman, armossa- pidetisn i'äittäm:es lähti mainituksi i!lam'.-:llalsi tosikommalla hyyrää- mään tane-iitu^aa. tarkoituksella, eltä cdes omat ttT.tärcniä miibtyinmät oke- .. aan iillä ekdella iltamista pois. <>a !'/^'.'i'de!lä tai < .piet täyni "iainä tah oon koo-ei inuiia nuoria ollut i!t-?mas- pois luit mainiiur. .lef:n tä mä kiiiininka? teko teisiin ja omien in tth itämisen kannalta kat- >oen. Termapääski. — Hiihto- ja nostokilpailut ioi- jyväskylästä ja l(öski-8nomksta. ^ tiheara, Aleksi l'>. Mu l t i a n kylii: Wilhuia, ?aamet- ti 20; Jussila, Antton 22; Pekola. ' Justus 20 ; Pekkanen. E!is 20; Mul tia, -W. Rosenkciv ja tumpp. 220: a- noitnja Metsola, Krist. 182', Uiiamo. n-.cctnv<inec Lanttemeden „5ampo" ®. Rosenlew -k £:o 2.>; Peurala, ^iii= nuorisoseuran "V. & ll.-osasio sunnun- gust 20; Heinämäki^Herman \ Ci"- j, a ; no tämän k:n 27 ptnä. Palkinto!- N2', W. Rosenlnv ^ >^'.'1 4-l'. .'.lorit-; m joct-oan 5 mi tallia. Hiihdeilämä itä, jsotka kilpailuihin c\-- . f omat osaa ottaa, pi)iibetä'in k^tovii- ahrajarmen lylä: ^ulkumä-^nm.aan te-kusialou majataioon No 1 •if.i 44; .'.lorie- tnäki, Aapo lii; -Zaramäli, .^una lii- ^ Kesämäki, W. Rosenlew & L:o 57;. viaikkia iri - P°p'si°»^ If ™„ taan taalla iu.eaaa elo.u.:n 2 . pna ^ Aäneko.-ien 16; Pera«:faro, ^äiiuäUä, joOoin toimitetaan sisäänkir. palsipeinkokouti.'!, '.,ht.".)de-ia. ^ntel- Ahtain 15; opettaja &. R. : ! luer 15; U ,; IU ;,_ ttiiii pitämän asessori I. M a n n er maa »meille esifil-vallisista fiirteislä man- han testamenun oeoset:a'.n jc>'tc.nju- maan tullikamareissa lyhentänyt L0:s- koriaa MalaiseMista muinaislöydöistä. lampuoti \>j. Iänvinen 30; Lammin mäki, Mikko 16; Hftentäi' . t'lati 20; däfetii. Kustaa Hetemäki 40. S i ii e r m ä m ä e n tylä: Pusvlt, ^Taemeiti 21; Mäkelä, ^us-aa 26; jTuchimäli. Matti 15; Toppt-om-ik:. Ma- Juho 29; Walkeisenmäki, Fr. 22. Tarha pää n kylä: Seppäiä. Juho 19; Hclkanen, Heikki 142; Nnrannic- mi, Sakari 17; Linna, S. 15; Iär- menpää, Wille 32. psykvloogiseä:a :i!erkm!k,es:a ^af.Ni. W e h l o o n ty!.i: K erro?, Eeli- sclle toiminnalle"; prof. E. Ste> i ..uuden fsta.nen- tin kommeataareisia"; prof. G. G. Nosen.i!vist ^itää . .... .. * '.. ... ' . .. ,po 17; Tecruitatum 3iL|eiile» esitelmän etiikan ala.ta, seka ^itmeilamäki Kernit yhtiö 25; prof. Arthur Hjelt Israelin his-^ Notkola. Reposaaren o.n. 4^; Lantta- listulsessa"', prof. Jaakko u >t i> e r tt s paakirkollisista liikkiö: i l^:!lä mnosi-! sadalla prot-si-tnllije->it kirk.iöia"; ! tohtori Erkk: S"l a i I -a , uskt nnon 19; Paloina ti, Salin o n 18; ^V-hfoo, Krisiian 18; Vääiänen, ?(ör-t;:i 2>S; Takanen. W. Rosei'lcw Si (5:o 15; Tn- it ^'nis'0 SI. W. 20; Ä)däiim^anaho. Äa- I0IIU- Aii^vailupru lopunua siirrvtaäu ma- jalaloon. jossa klo 6 i.p. pidetään Itis- likkäät iliamai kaluston bumatsi. Mo nipuolista ohjelmaa on m.'.''att,i o.tetn ..Ponvoon Miialla". Niinpä näytellään m.m. n.ii''.elmä- kappale ..Lmiiuisia sairaita'' ia tu- mccima. Lopuksi pyöritään. — Cikoisu. Lchdesiämme olleeieen tal. Juho Min?iisen lähetiäinaän Nu- raisten kunnan ilinoitukseen on täällä tullut sellainen pai n omi rh e. cuä vlös- kaniolueirelo mainitaan oleioan Yle'- iön nähiämänä ainoastaan 2 päimää. 14 ptsiä 16 p:Zvään, sen sijaan eitä piti olla. kuten käsikirjoitukiesia kyllä mainittiin: 14 p:mää, t. ':n 16 ptsiä alkaen <teenp.t'n. !ta 15teen päimään. -itäpaitsi tulee piispa R. K o s f lainan. i Läche»>sastasia 'iiähenzsjohta-ja Joos. Mustakallio. Niemelän karjanhoitaja- koulu. Koulu lakkautetaan, multa ci siir retä toiseen paikkaan. Laulajatar Katri Böökin konser- 4) Kysymyksen 330,000 mkn snnl-^ — O. H. Suomen k-iiipunkien Hy- mies puhuntaan masiedes itse utää- man myöntämisestä 5 pros. lainana potcektikassalle on senaatti tnyöntänyt räÄnästään aineesia. Turtolan y.m. kuntien muutamille luman ottaa 5 milj. mkn obligaisiooni- ^ Läihe»>sast<tsia tulee esiielmöimään maanviljelijöille; sekä 5) KtistMyksen arm. ltvman myöntä- miestä senaatille laatia ja korkeim- paan Paikkaan Mahmisiettaivaksi esit- tää ehdotus Mattion tulojen ja meno jen armioimisesta M. 1911 sekä 1910 muoden kuluiiki-anvioksi tarMitsemat- ta kulumana muonna kiiltää niihin se- littämiä liitteitä. Kaikissa näissä kysymyksinä minis terineumosto on yhlyilyt kenraaliku- Mernöörin lausuntoihin. mäki, S alain on 25; Pötkömäki, W. Roseitiiem &. Cto 16; Ohramäki. san,a •20; ,sus :knmiifi, W. Rosenle.v & Cto 32; .Qairnusm.ivki, Reposaaren c.y. 25; Särknvueri. sama 18. Wirk ata 1 o11 fiifk^lier.i. C. Vuiitii 70; mnolraaja H. Palonen 16; k>i',ipp. Ä. Palonen 277; fanrroii ■$. Järmiö 25; opettaja H. Koppinen 22. — Keuruun maalaisseuran mnosi Senaatti on päättänyt, etta ogvo- noomi Matri N ien» s.'n kuoleman jäk- fcen fjfiviuteiuut ilmoitettu Nientclän j karjanhoi ajakoulu Jymäskyiän pilä- — Maasan homioikeus. Asesjoriksi jässä on lakkauiettama. 5i:ämasloin tässäkin puhteessa saanut syntymään ^Waasan homioikeuteen on s.'ilaatii ni-^el senaatti ole juoöiunut Ke-ki-suo- sääntöjä, joiden ehtojen ollessa täytet- mittänyt ensimäisellä ehdokassijalla ol-^nen Maantv ..!elyS'euran anomukjeen. lynä kaisoiaan tällaisen johtamisen o- leen hovioikeuden kannetviskaali K. I. «'ttä tämä ko'<lu juvretriijiin jolrnkin leivän mahdcllisen. W. v. Zm eygl> erg i n. loiseen paikkaat seuran alueella, maan tissa huomenna (ei tänään, kuten ma- ( kokous Pidettiin tivittän kuun 15 Ptnä reittini n on ilmoitettu) klo 8 i.p. Äluit= ( t\ltänräiinicsiä. 3 euro tt jel-tefiir.ntan nallisialolla on seuraama ohjelma:^ malittiin uudcstaau eroa.iiiswuorcs- Massenett Eleciie. Wida!t Arietfe. sa olemat jäsenet X S jm:j ja Qmert We'erlin: Serenade. Grieq: Jec» el- Heinänen sekä lisäksi toiiuxivt (5»>i! sker Di g. Merikanto: Kun hiipuma Lahtinen. Jehtokuntaan fttulutt si s hiilost Pui, Pai paitaressu. Melar- pai,>si mainiiuiia tohtori O. Heikiu- tin: Rosa, rorans bouiiatem. Styin- ficinto, neiti Wenn» iBai r:.:n ja tai. ning. Sibelius: Demant«'n pä mars- I. 3onfilo. Til^niarkaslajitn malir- fnöit; Den sorsia kyssen. 5utula:^Ke- Artvid ja Janne Pe lta ia. säyö kirkkomaalla. Järnefei'.: Sun- ^ Agronoomi Kostelin put esitelmän nuniai. Melartin: Pellaman kitiijä. p^nimitjelykseit imerkityticstä ja sen Merikanto: Tipu, tipu, kuulepas! eduisia. Meisäichoidon nenmoja '.'11a- Miksi laulan; Kun päimä Paistaa. ! nen puhui metsien inyynnietä ja hoi- — Konsertteja tulossa. Tämän k. ^ dosia jonka jojosta feM.i .reitiin het- 25 ptnä antaa laulaja Eino Rau-Ikinen. Tilaisuudessa oli läsnä noin ramaaralonsertinKuunallisialolla. ueliseitkymmentä henkeä. Wie!ä pää- Mirtain kyliltä. Äiriain Toistveden kylät on sanoi- ui Parhaimmaksi pitäjässä — kauien- teusa muolsi on sitä Pol,jan:naan he!- nteisi inniietm — eikä se (aajmidesia jää jälkeen "kirkonkylästä. C)isn>- mään henkisestikin ollaan --iarkoitan '.tuerisoieuraa. joka aikoo saada oman talon ensi kesän kuluessa. W:rtaiu Tulijoella pistäyiiu laski- aista ajamassa. Jttama siellä oli puu- datln — ltlpa-ajol oli päimeminällä p.deity — oknelmana iltamass.t runo ja näyt.kappale .,>iokkomuorell.t" >/h- dcssä näytöksessä. Mutia sitä Hienoa' Sant olla onnellinen, jos sanan si-Ita. toisen läiiMn luulin esuettä.vä.i matta- Man säestyksen — yleisön puhee.t u'N- nan ja jnopuneilten melun mauv- >ä, samalla kun sankka lupakaniaivu 'koetteli keuhkojen iestännmltä. Wirtain Uuraisissa oli tämän luut 13 pnä iltama. No. inuahfiii iulU silloin onkaan, ajattelin, kun