N:o 166 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina" heinäkuun^24 p:na ^ K. S. R. Viinihappoja,, Sitruunahappoa, Salisyylihappoa, Etikkahappoa, Etikkaa, Etikkaesanssia, Sprii etikkaa, Viinietikkaa, 2501 Pergamentti- ja vahapaperia, korkkia, hartsi» saatavana K.-Sw Rohdoskaupassa. lahjomawn todellismls, niin woisi se kemies Äo oike-Meltuaktn. Mu::a tä- mä ei näytä, ainaikaan pääasiallisesti ei nÄpä 'Hänen tarkoituksensa oleman. TumlUu iif-ödröfuin Hän tahtoisi janoa: lukekaa tätä, lämä on hauskaa. Ce tootpi johtaa litroitta, Joorfinfin ituoTic luTij<ta harhaan. Moni ihastuu »san- Zarjtin", joka liitää tytöstä tyttöön, usea Maa hänet esikutvakseen. Tomein samanlainen kirja on Oner van .Miriija". Mrdja on Linnan- kosiZen ^mLarin siisarpuolt. hän on na:- jona sitä, «mä DLaroi. miehenä. Hänen täythy wain enemmän harkita, sillä seuraÄset hänelle naisena otva: toi- ^et kirin miehelle. Muita hän jaa myös- tin toisenlaisen rangatsiuksen. Hän tulee mieliipuoleksi: hänen aiwM>sa ei- iwäl woi kesiää ajan pitkään sila pai- noo. minkä nammlo ja jeikkailuclämä synnyttämät. Tämä ratkaisu woi slla sielu neleellisesli oikea, mutta kirjan wail'utus on turmiollinen. Maisteri, rouwa Lewo nius »N m>>öNin sitä mieltä, etkä todellinen kirjailija on »vaan se, joka kirjoittaa lvälttäiMiömän pako.i Vaikutuksesta. — Usein hrlec onnettomasti rakasni- »eisia, peieiyisiä, miehisiä tai naisi s- ta livaarallisia 'henkilöiiä, soika ivuo- Virallisiakin, yleisiä uutisia. MiMjim cliiiiiuiL „RaittiuId?n Mämät" oivat uudis- taneet aikaisommin tekemänsä anomuk- sen, että hallitus jouduttaisi eduskun- nan marraskuun 15 pnä 1909 hymäk- .symää uuden kiellolakichdotuksen lasit- lelyä, M jsamalla, -Valmistaakseen y- leisen kieltolain toimeenpanoa käytän- nössä, ryhtiyisi ikaiSkiin toimenpiteisiin, joiulla juowutus,juomalain tuottamia Ihailioja nyk)isisjä oloissa woitaisiin ivslaan tahlowal oniam fomn kohta-!mahdoilli!suu>de.n mukaan Ikäisiä. A- >onsa Ästaa- tekemällä muille.sen, nnka>>no>mukseen on liitetty tällä kertaa yli on tullut heidän oiaHeen. .. ' ^ « Epäsiveellisin kirja, n.iakä puhuja 140 fimlum flnt)mu ' f l een ^ at 5öU ' sunnot. Kuten muistetaan johtui „3taittiu- den Mämäin" lveroaminen kuntien mielipileelseen lähinnä siitä, eitä se- naatii oli lumonnut kiellon kuljettaa rautateillä ylsichisille Väkijuomia. LauMNnolsjia on kuuna: paheksuneet iätä seiioati.il toimenpidettä. oli omannut, opäilemältä sli „Harhä- ma". Tämä Murr »eos on Vaan pelk- kää kiihotusta i?man mitään niuuta t>iro>.nailÄvaa tarkoiusperää. Puhuja siteerasi Goethen lausunnon: Jos :ah- ioo miellyttää sekä maailman eitä ju malan lapsia, pitää kerron paheista ja / aasiasio ja -maalata p>run kuiva wie- rccn. Tälä neuwoa tunruu Harha man tekijä uZMisesti seuranneen. Puhuja ei muuten piläny: siitä,etiä kirjailija, wailkapa hyvässä tarkoitui'- Ma, «n nö-kyvissä. Se ivaikultaa Kyllä Minna Canthilla on saman- pimstfixisii ja ikäVäst'. laisia .sankareita, muita hän 'käsittelee! Nomva Hä lll fr«j at ilmoitti Lap niilä toimella «aSvalla. Äaikesja tuniun ^pcenrannan naislii.on antaneen Painoylihallitus syyttää „Framtidia". Painohalliws on Helsingin kaupuu- aina tekijän Varoittama ja kohoti-noa > ..MiDdjas^a" ^lla.sen lausunnon, eitä gin Viskaalille läheltänyt kirjelmän, tvaikums. >!sitä ei »voida pitää ePänmcellt-Mä. - N. «:«, 16 §:n 18 l:n mukaan .Sanom^hdet e^vät myöskin aina! Onias -z^ puolaan n mi)oUmimu uM - ^u,kuue!emisesta waodiiaan ota tarpoeffl hummoon iltveelluia na- mut pilaa Linnan.o^n ..laulua ^.uli- ' ' £ ^ lökchna. Ä»wcSja«m tapauksista, joiia puna^eSta 5ukas:a" sellaisena. eda-wMausia aikakauskiria ut y r a m- olisi iäsitÄlÄvä suurimmalla waka-! Tohtori F>r i be rg ei luullui iäMä tl dl n' wastaawalle toiminajalle, »vuudella, tapahtuu, se useinkin „huu- useallakaan ki-rjaikijalla ole'wan iuuria.«varatuomvri. Johannes Gummeruik- mahdoHrseksi, wuoden 1910 nieirojaan- töehdotukseon otetaan 33,000 mkn quu- ruiscna arviomäärärahalla. Senaatti ^sÄätti, etiä puheena olemaa kukitus- ta tvarien • M hc.uöit «ntaben inciu-iiiäiv tööu otetaan 29,000 irifti auvoinen määrÄaha. Ta?awarlktoon otetut ampumatarpeet. Sonaatissa cisiteltiin eilen Perjantai, na Ikenraalikmvernöörin kirje ynnä mi- nisteriwaltwsi!hteerin kirjölmä siiiä, että korkeimmassa paikassa on hytväk- !sytty senaatin chdotus, että Suomessa takawariKosn otetut aseet ynnä ampu matarpeet on jätoliälvä tvenäläism jo- ta>wäen säilYtetiÄväilsi. -Senaatti päät- ti kirijelmÄllä ÄMoiltaa tullihallituk- selle tästä armollijscsta määräyksestä. Jyväskylästä ja Keski-Suomosta. y- esi> jomerkeillä warus:etiuna" tai muuten sisälkiiötä Paklva. Päin nxisioin iun- liian -xavyesti. Siw?ell!syysrikoksis:a luu mvni teos hiMnk-.n !eennäi's?liä ja ikerrmtaeSsa mainitaan usein tviatto- Pinnistetyltä. Makaili haliveksitaan »nan uhrin nimi, jvta mastoin rikoksel- muna ioimia ja -istutaan odoitamassa iinen iää mainil.sematta.Tä:nä on wää- henkeä qjo iin&piro*iton:a. Ci myöskiiÄi tiu jo M)ös asianomaiselle onnetto- ?^ut »välttmnäiöntä iise euic» mnteo malle ja hänen -omaisilleen on ää-rettö» ja kokea ka itkeä muä liri»:twa. ^ai- män iikätvää joutua laajf^ssa piireissä efimnTifmä Telinä Lagerlöfin. fonka eialmö aina on ollu: kaunis, puh. das ja stvecllinen, sanioin -kun hänellä on ollut toimi, olpettaja^aren. pitäen lki rjail iia t>o! n :a jitrtnito im c n aa :t. ^•c|l>:aij«tta.r H a g;n a a fcn-oi muis- taivattsa olosman pmiilaariösa, <:tä mÄiei kaikki miesoppil.iat kirjoittiioot run-o-ja anvartawasti siitä 'si)ysiä, etiä täynji mielestään sitä kiusalleen huomion esineeksi. Ehdotli lopuiksi, etiä Naisliitto täs- asiassa kääntyisi sanomalehtien Puo- !een fopiirvalla kehoituskirjelmällä. Tochiori Friberg oli yieenÄ sa- mÄla kannalla Luin aluöiajakin. Muu- ten ei ollm j«?.sanut lukea Tuiipunais- :c kukkaa loPPumr osti. Se oli luu tunut niin ikÄr«ltä ja wä!syt:ä.wältä, «kun ai>na samat kohtaukset l>l)ä uusiu- eutvat — a:n-oastacin n:lii.'l riunttu- w<u. Mirdja sitä Ivasioin an.'aiijee enemmän Huomiota ja mielenkmuoa. Hän näyttää myös hakeman jotain sy- veanpää. Sitä mastoin on lekijän uu>)e-mPi teos „Murlow-.iw0ja' jo jc- tenkin samanlainen kuin Tulipuna!- nm ku>?.'a.— Io:unin..^iakkaus", joka mumen on edellä mainiiluihiu irerrat- lama, tiumlu niin pe>rin kylmällä, se on -ikäänkuin walokuwzusia. On muutm merkillisiä, että meidän naiSkirjait:>j<n. jsorka owat ylimalkaan iaanen hitxvän ja tietoeilii?n kasmatuk- fen. kenotvat «vain erotiikasta, iivaikka maailma on täynnä kaikellaisia asioita, joista kannattaa kertoa. Maisteri. rouwa L a m p e n huo- maulti eri suunnista k!rjallisuud«Z!sa, «riuäinkrn kahdesra helposti huomat- !l»was:a. Toinen ^on se, kun kirjste-> taan taiteen tourffi ja '.öinen: kerro- i w e el l i syi) s ky s y m y s k i r- laan elämästä sellaisena kuin se ilme-! ijalliiuudessa: nee. Jos kirjailija fencc sillä tawal> I Ä' Kun kiqalliMubessa on niin paljon mumtu^itoat^koh^i.iuva.'^U.« .wk- ^ alaspäin lwiewiä ^ Lumia/ tahtoo Suomalainm Nais- selle lsanviun aikakauskirjan 24 n-.sja ■. n ,^ e sia juiittie kejiäkuun 17 pnä olleen „33 i i- 1 surnsa, me joukkowangitsemiset" kirjoituksen johvosia. Asia mlee kasit- telyn alai^ksi Helsingin raasiumanoi- ileuden tois-eAsa osastossa tämän kuun 29 p:nä. — Erinäisten kirkkolain pykälien muuttaminen. Senaatissa esiteltiin eilen kenraalikmvernöörin kirje ynnä minisleri>!va>ltioschleerill f i r jrkn ä ja siiä seu-ma<.va arm. Mhmisteliu o-s-ttus eri-näisl-m kirlkolaiiipUÄien muuna- miselsi. Senaatti päätti julkaista a- sian asemÄokoelmassa. — 5toulutoimen Mihallitus. Äoulu- toimen ylihallitus on senaarille esii- tänyt, että, koska työt ^lrhalliiuksen kan'!«kouluosastolla Ävat suuressa mää- riil itlsääntiMei, ylihallitus oikeutet- laisiin, iuten onnenkin on lapahtunm, kutfuniaan lisäjäsenelsi lansakouluosas- lolle jonkun tan^sakonlun tarkasiajan mlcwan Bj-stuun 1 päiwäs:ä lukien siihcil tsaakka tunnes esi^K neijännen k a ns a to lii un ia rk as:a j a n iv i rmi perusta- on sammt lopullisen ra:tai- — Korjaustöitä. Senaatti on .leisten rakennustm ylihalliiuksen ttKestä mlMlänyt korjauslöiden tvim iltamista Marten mirko-a- sunnoissa. jotka kuulmvat kirkoi- llis^siain toiimiusiunnan ioiminio-a- laan, kailikiaan 7M9 mk. 22 p-. josia lsumnrasta erinäisten JyMäskylän 'se- minaarin opeitajim huoneusto^i kor- jaamisÄsi Eteensä 340 mk. — Eläke. Senaatit on mliöntänyt IV-väschlän sonlinaarin entiselle lehto- rille N. Ojalalle 1,200 mkn touo* luisen Mkkeon. — Waara lähellä. Eei!en aamuna, kun rataiiLlnööri N. Lisitzin ajoi moottori-resinallaan rataa pitkin poh- joiseen päin saadakseen täkäläisellä sähköiohtaalta uutta käyt:öwoimaa moouoriin, huusi hänelle eräs lvaihde- mies, etlä juna oli tulosia samaa rai- detia pilkin. Hra L.. ennättämättä pysäyttää^ moottoria. Hilppasi maahan, jo:en rcsina fi)ö5iyi tyhjillään eteen päin ja törmäsi Raniapuiston kohdol- la aamujunaa ltvasiaan, ivahinaoitin- matta kuitenkaan pahemmin. Herra Lisitzin pääsi aiwan tvahingotttumat- ta. —Rautalammin nuorisoseuran toi» keenharras:aja:-n yhd^s.yk^llä on wii» dcs näytännöillä l.k. 24 pnä nuoriso- seuran ta>!c-'lla. Csiteiään loistamisem -i>fci.iön plsi^i-nösiä Zkumcrsin ..Elinan jurma", joka an waa:inul paljon lyöiä j c loi n in e esiiiää. Joukolla siis näytäntöön; r.f. 2i pnä. — S:o. täisiin kreikkalaiskstotiien kirkon piiS« paksi Suomessa, ole täyltä perää. On nimittäin olemassa eräitä painamia asia inhaa raja. jotka panemat komastl ivastaan hänen «virkaan nimitlämis» lään. Muna ftnä, eilä Kyprianoöta siite-nkin taitaa piispa lulla, on taas olemassa toisia huhuja. Eräältä ta« hoiia, ij-onfa todenperäiftHttä emme e» pätte, ollemme saaneet kuulla, että Kyp» riano -tulee piakkoin nimilettälväksi piispalsi Aunukseen. Suomen krei^alaiÄatoolinen kir!ko taiiaa siis Ititenii-n mapauma siitä pelosta, että se saisi IM riano n piispakseni. — sosialistit ja suostunnat. Äsken pidetyssä jos. dcrn. puolueneumostlm kokout!>'M tuli m-.m. esille suoslunla» n>cro'lyiy.ni^. &utt puoluetoi nikunnan !0!miniatertomus:a luettaessa tultiia sucstimtaki^ym^s:ä koskemaan kohiaan. lekimät muutamat «ieutvosion jäsen is» tä muislum.lsen. Kuten muistettanee. p-.M puolueen eduskunian>h:nä puo» lueioimi>5umtalla lausuntoa suosiunta» mcroÄj-liM^ksen suhtoen. Puoiuetoim-i. kun la amo-i ilauisunnon, ehdottaen eitä Nchmä liÄtäisi kaikki suosiunnar. Tä- män ipuolueioimikunnan lausunnon hy» uviKo: riji >puc-tueneumos:on kokous 14 äänellä 7 was:aan. Pääiökic» joh dosta ilmoitti A. Mäkelin Zvasialau- seen, että puoiueneumostolla ei ole oi- Joit imi ään pakottakaa syylä nchtyä lällä Serlaa määräämään puolneen menell<Iy:apaa juoslunta-asiassa. kos- ka Puoluekokous ei ole asiaa käsitellyt ja Mecrfia ei si:ä o(e riiaätt)ä*:t v?a- kis:u. — Suom. K. — Uuden sosialistisen aikakausleh den perustaminen. Alioppilaiden iöj. de,n. yhdi^Njs on tääniymp josial. pu> !ue:v^ini^un.man puoleen anomuksella, Maltonauhayhdistyksen toiminta. Saanut kollehtiluivan. Senaatti oii puolestaan niyönlänyt Mutia ^Pchuja ei >uä piiani^ ollenkaan Walkonaist-yI>selle lumon lvuo- imclttftinanoinaiM. G;pa elettn ela- - ^ . tt n J . mätään oikeuta sitä kertanaan. Äerroi l utaut '^ UMö ^vllchna maamme kir isi: ien irousclivasta uudesta sunnusia, ^o-issa toisena adivenliisunnunraina. joka -an alkanut ParisiSia, josta niin öl-sia alisle-laan wickä kenraaliktttver- paljon pahaakin on tullut. Siellä on nöörin harkilitaivaisi. perusiettu kattsainAvälinon liirto, joka masimsiaa ^stpuolisia eroottista juun- laa. — Kiivjailijan täychy näfyä teok sissaan, ei Häiritsemättä tyrkizttäsänä, mutia sillä taivalla kuin esim. Ibsen, Björnson, CMih. ! Maisteri, rou«n?a L a m P t n mai-' niisi Lagerköfin Gösta Beringin sadu-n ^ olleon Gkmvana Linnankosken Tuli Kenraalie«wernööri ia Sockenbackan rautatie- onnettomuus. Muualta Suomesta. Maisteri H. Megeliuksen wekseliwaärenuysj«ttu. Wo?s<lilma»renniLsiä koskewa juttu maileri H. MeTeliusia ivastaan — Laulunopetus maamme kouluis sa. Senaatti on!kou!luylihalli:uksen eh- dotukson mu!'ai-sesti hyljännyt taulun- olpetiajjien an-ömuksen komiiean asetta- misesia laulunoipeiuksen järjesiämisek- si maamme kouluissa. — Mikkelin postinhoitajan wirka. Kenraälikuwemööri on Mynyt senaa- tin päälöksen Raahen poslinhoilajan I. W. Sienbergui nimiiläiniseslä M! fidl iit ipo-st iaihc i lajaTft. — Posti ja koleramaara. Myöslin>... .... . ^ PoSiilaitos on yhtynyt toimenpilcinin ^ " H^mgin raa»:uwa.i0'.keuÄen Me ram a a ra n johdosta, sillä M-ihalli-soisen osaston lopullisesti :-isi:er:äwa. tus on käsk-enyi Wiipuri>n läänin ja nä. RaasluevanoiieuS katsoi, ellä was- miuuivkin i>iä-Suo-men poöliloun.stoja taaja, maiiöleri W^gelius on Zvastuun- s^iä pos!iU'anuuja-ttchn>nään'amallai- teosiaan jekä c:tö n>aslaaja ui n wnro'-va">uuis:oimiln kuin ennen- , , im Mom». «;!««. ''»»»---- '«n kM loiouno® m tchmjt kyieesja o-nnxit Mnartnuyl|ct, ■ jonka Muolsi lraasimvanoikeus luemil- see »vasiaaja-n jariu-neisla wääremtt)s- — Kansakoulujen apu rahit. Qpct- rik^iis-ia Pidet iä>lvä"si 1 tajien ja -cjpeila-aiiarien palkkaan,i«etsi hu^.x.ssa ja olemaan kansalaistuoiia- on n«)ömi-nty apurahoja Kannon ' mu*:a mailla i iv. ijli rangais.usajan. kunnan Oimsinäen koululle, ehvolla et lehti tahi ainakin lvlisi läheiseen rahalliseen yht^teen i.iiä tar» koi-.iUibla Martc-n muodostetun >>htiön tasa, jota muun puoluekirjallisuuden ju-Ikai^Mlisclla 'terä'isi lanvinamia wa- rcso ai>.'a'sausl>.hden ulosiniamifeen. Puo!ultoi'miklu:,ia on kal'0»iul ettei puol-ue tätä mjiijä moi rahallivsti a» wus:aa yri:ys:ä tmvalla eikä toisella, kc-Äa s.-illL>is!a ei ote edelly:etNj puolue, lokou-.i-m hi^väksvmä^ä menoarmiossa ja kotzÄ IMsi puoluem tn!o: nijfyaän iitvai ^nften i-i^.uP.fl j<z pu!>luejulkaisu» ,!<n l:icso.".-lo-o»>«^en siirtäminen aja. .'cllull? >'h iölle n^h naoitta.n niitä puelLtcyr n>:: r t:i, jo.llä tähän saakka on o li u'. mainiou oi!ldus. — U. S. — Pi:tzrin ja Antrean mäkinen fah« körata. Pietarin ja Amrean Niilille sul^nniicllusta lsähköradasta on 3!ow. ZLremjassa seuramva uutine-t: Töiiic-n Axtlmistelu^a ehdittiin wii- me muonna niin pitkälle, et:n linjan» käynti rataa tvarten oli ajateltamissa j-o het: ikÄvään tultua, .kuitenkin kat- M. kuritus-^souiin cvälitämättömäksi wi.'lä kerran tartastaa liMnystä uusien rautateit- tä kouiulle livarataan riitlämä ala maa. Äenraälikuuiernööri on aik-iiseiiiini-n m koulupuutachaa nuorten. punÄelle kukÄe. TÄä ivastaan w'äit- laheimmänsä kivjettnän llsäytsetsi lä-> Samaten Saariljär-men 'u-nnan Kal. li iri Friberg. jhettäm>: scn-aatifle tirjelmän, jossa hän -mari-n koululle, ehdoilla eim tvuokra- L-oppirpcmlta laatimaan walittiin iplMää senaattia rOtymään to:menpi- 1 iusjsa ^uoklcchuo-neessa yhtaikaa ope:e- johlajatar Lucina Hagman jo rouwa »jsim, eitä rautatie, ro ir ia iii jo-; tl e laa- \ Tilda Aidbäck ^ - / lajattavelle järjestetään mrpcelliiet Lovvu!pon!si'kuuluu- diilaijliin sellaiiser iw>o>:usohicjaannot, > ruÄatalvarain saiHlyÄaitokiu ja että ' jolta lolömäl Sockonbackan rauiaiieon- ckolululle rakennetaan oma ialo ylihalli- neli oin uu^ii läpäise: otmeitomuudet tulscn ht5vÄ!symäi>n piirustusten nm- mahd-oltomiilsi -lvaslaisuudessa. elokuun 1 päMään 1912, ton» iille, icihon wara:aan ruti^va cla maata puutarhaa ma-rien. ^--- dislää sitä suuniaa, joka kalioo-korke» s isrÄ^Ä.5 tr* ^ miL r.uoriq'oa »varjella jonkuii ki-rjam maiku- ^ ' tubilta, ei kielto toivalllsesli aura. Jo- lmkm -tvarmasti auiatin kielletyt kir- jat luetaan. On tvaan niitä selitellä- wä ja lwaila:Äai!va. on näyiet:äwä mi- jen rikas on elämä, miten moninatsiS- sa muodoissa ise ilmenee. Eaarijämen Paavo. -(Jatkoa). — — Nyt on juhlahetki Paamon tumassa. Kamvan toteutumattomat toilveet «vat nyt täyttyneet. Kauniisti siitä kertoo runo: »Paamo lankes polmilleen ja lausui: waikka koettaa, eipä hylkää Herra. Polioillensa »vaimo lankes. lausuin: toaikka koeiiaa, eipä hylkää Herra". ESaimo on tvalmis täydellä na-uiin- nolla kohta käymään käsiesi rukihisen leiman leimontoan, jota hän ei ole saanut tehdä pariin muoteen. Jnnois- jaan hän huudahtaa miehelleen: »Paawo, Paawo, riemull' o:c sirppi, Mj aha n m>t petäjäinen silkko, rutlhijen nyi mä leiman leimonl" Ajatekkaalpa, mikä riemu tuolla en- tisajan ipxnirilallisen tumassa syntyi, kun jaalaiisiln sl)ödä puhdasta ruislei- pää taas monen pitkän ajan jäifetn. Mmm sen i oi iv on «kee Paamo kohta Hän maslaa maimolleen: puolieksi petäjäisiä omaan leipäämme. Pois siis oma mukawuus, kun naapu Maäraray, käsityötaidon rd»slam,,cls». SenaatiÄsa esiteltiin eilen kenraali- kuwernoorl.li tta-itslian urje !loÄewa aim. nnj-ouii-cm^ta 2u,0UU mt ii lilani is iä llsÄMä junille ivuoSen maarara- haan tasuyvlaiöon ooistailiisetsi maani- me Miijatouluissa isetä siitä eitä pu« -yeen^tottien määräraha, jo-S se N'al- llonrahaslon tilaan nähden ta iso: aan ilun masiaaja iii.nan omaa syylään on ollut ivangilluna i)ti 4 kk. ajan, on lä- mä Ajhcnnetläevä yllämaiiii.usla rau- gaisiusajasia, jon'ta Muoksi rangais- iusailäa on jälellä 8 kk. Tyyly.iiäiiönaMlä päätölleen ei il- moiiettu. Suomen >kanjaa ru,si'loi. Ja näitä Paa- — Kirjailija Sonni Zilliacus mää rätty yleisesti etsittämäksi. yleisellä ei- siiuäkuuiu!ut'sclla v-n Iludenmaaii iää- nin ku-mernööri kehoiiiaiiut asianomai- sia PoiilMiranomaisia ja kaupungin- p^>iwÄijoila elsimään kirjailla Konrad Vilior Zilliacusta, jcm<a Turun howi. oi le us maaliskuu u 23 pnä 1910 on ! lUG-miat.nui ma'jcsleetliri'i'o^e.sla pidet- i tä-tuciL'ft 'seitininän kuulautta iuamcu- , dcssa. T«.vatlavSja on Zilliacus ivan- — Aiman lähtemätön lviinankeittä^ mislvimma. Toissa yönä poliisitons taopelt M. PaananM otti Mlinankcii- tolojeet haltuunsa ^ytöojaöla Pitlo.an ^ gitiotixx ja passiloi-iaiva kärsimään hä- 'toupasla Tlkan maalla Petäjämedellä.! nelle tuomittua rairgaislusla. ÄLehIeet tch-liin käyttökelpaamaito- miisi. iSamassa paiikaslsa HÄvitettiin drn-i- nakeiiliö »viime huhtikuun 3 p:nä. useiickin owat ja joka niitä Pinnalta woja, näriä raataja rahanaiaisia on^aisocn onvostelee, mcll>oinpä »vieroo mistä aa-iieiliioistamme on naistanne pyl>wäät, joiden päällä Suomen meidän ajan tormen raatajista maa. ^taiisa lepää, ne juuret, joisia rawin- nlla on puute! Luulenpa että itse ^Suomessa mielä^in. Muuan nuorem. > niitä. Mutta ne ne omat siltikin jtrisius tällä hetkellä panisi kätensä Paamo n päälle ja siunaisi häntä yhte- itä parhaimmista paimclipistoon. Paawo Mkkoineen ei ole syönyt pa- rim lvuoieen muuia> kuin pettuleipää ja kuiLenkin on hän valmis nyt, kun tonnur waikutiawam taut-unkin. Miniä näköinen lie ollut Saariijär» jon^a imee suomalaisen siw!s:yksen tu- ^at. Onhan Suomi etupäässä pikku- — Huhut Äyprianon nimittämises tä arkkipiispaksi. Sen mukaan tun Laatia on laanut kuulla, ei huhussa, etiä papipismiunkki Äi)Priano.nimiiet- sahayhtiöille — useinkin polkuhinnasta — ja si.ie jäädään lampuoteina tilaa miljelemään, siis ei sen Mäheinpää kuin alennutaan lvapaaÄa liiallisesta toisen rengiksi — joi?!un rahasumman houkutuksesta. Toinen lomin surku- leltoiva epäkohta on se, etiä jos eläjiä omälla -tilalla alkaa käydä tukalaksi, min hylätään se ja aletaan loisina ku- .Vaimo, waimo, sifei duri kaada, joka moista hädässä ei hylkää. Pane leipään puolaks petäjäisiä, tveihän naapurimme touon halla!" Siis lchtMi: loisessa puolella sa- dosia me autamme naapuria, jolta halla ryösti leiwän, ja seolamine pielä wen Paamo? tlM innostunm tyztö- jniallistM maa ja maaiMil^elys on toululainen opellaiauarel-iaan laujues-^mielä länckin pä.Mänä sen paäelinkei» olisi ri-laijuudesja syömään puhdasla >jaan Runebergin runoa walmiina ^no. Siis laiitki-, mikä meillä on ko- ^i'jitnoan talosta taloon. Jos olisi .eipää, luopumaan siiiä naapurinlja ^ ihailunsa lyllyyoestä Paa.voa hyiväile- ^ reaa ja iiounisla, tuttavaa ja lukoista» Saarijäriven Paamon sitken:a .ähden. Tämä on moraalia, jola ei^mään. Oyei^ajaiar näyiiää kaoulle Iivaa, je lo«pull>i'sesti imee elämänsä oinalla konnullaan ja raataa en» ja janoo: t -uoUa-inen kuin m äijä noism rumista ju-urista, konvenraata- mMemäiöntä korpea ja perkata tuolla iadulla. Tyttö tirlis.aä rillienjä >ja-q>ittlu>tollisMa, jo.lka siellä melkein ^ota, niin kyllä olisi loisia paljon wa- l'äpi ladulle ja näkee siellä jarkapukuisen ^ nÄymaiiöinissä maan alla nioyritval. ^ f^män, muiia pitkutilallisia paljon -mar>iniettä talonpojan, jonka hartiat^ ^iutia sepä on Suomessak.n juuri enammän. N.issä osi-sa Suomea, omat teiveal ja tumarat, täyntt melton ^ onlxiromuus. että nämä koriocnraata- loisjärjesielmä on päässyt Puh- laahustamaa, lasivot rumat ja takkui-^jal, nämä Saarijättvon Paatooi jimis- ^maan myrkkykaÄvina maanmiljelyk- nen tulta takaa leikattu sillä taivalla ^)neiden puoleita usein saa.vat niin ko-' pellossa, on lämä rikkaruoh<> niin- ole jokaisen meidän ajan ihmisen nu- »un alla. öiain on Suomea ajmM, näin kär- >iliy ja monessa koe.Leteuitltjessa »läännym). Ja ellei näin olisi tehly, niin .:ämä karu maa ei olisi niitä je nyt on, nimiuäin simisiyksen etuwar- i:a Jäämeren äävellä. Tällä runol- laon on Ztuneberg koko -maailmalle julistanut, mikä suveellinen woima >u»ma-laisella talonpojalla on. Mei- dän aikamme kivjallijuus, joka näkee ivain pahaa- niin omassa kuin toisenkin iuin olisi kirioeellä haiiätiu. >Tyuo nyrpisitiä nenäänsä, jotta rik- iit Pois hijpaihuiimit ja ääntää hiljak- ^oipiifl telpaamia piiricitä jeen: hyi! Tuollaisia uktojahan han ^Saarijärtven Paamos.a. wiN 'tylyä kohielua. katsota a m me M)t on chemlin nchnyi >ja siellä koiona —ja Ifuin muuliin samalla isot, leivinnyt pe- lopuksi, mitä ko:taÄ'-assa määtässä. £o:sivsa osissa «jaamme Tatomea ei si ä ole olemassatuan, ivaan Wanl.'ka ftijh-n*m miljelee siellä mökk.ä, torp- ten kc'iiiilcassa-, jc<a toukokuun 25 pnä kchoitti asianall^uunpanijoila täydeniä- ui-ään a.iclinus:aa..i 'lisäanomui'sella ra- iminijan ul o nam is estä Pietarin alueel la. Sen?ä täliden onkin komiiea ly» tänniyt radan ^>.unni:c-lman lopullisen :arkista-mi/?en si^skuichun. Radan liihlctkohta on ajateltu jossain Pieiarut. lai Wii>purin-kaupu.iginosas« ia Pieiarin kaupuniia. Kauptmgin rajalla kulkee linja po^>^e.'nöiselle o» .pi-lelle ja sieiltä Lefnajan ja Bugran sitvuise Jukan kylän korkeille ja tuen- ivonihcaiille seuduille sekä pohjoiseen Suoman ra,alle, jofo on näillä paikoin (50 km. paä-qä Pteiansto, kun taas ra« ja Walleaja^ren luona on 30 km. päässä. Siten disi Pietarin kihlakunnalle iuuirctmpi hyöty uudesia sahiöradasta luin -Suomen rautaties.ä. Zladan ku-l- unia scuiu on äauncimpia ja iem>ecllj. lsi.irp ä Pieiarin aineella. Maa on he- ocuiiäilisiä, asema korkeata, metsä- ja jänvirilasta: joion siitä picarilaisille tarjoutuu erinolnaincin oiestelupaikka myöÄin lalwella. Mitä waiu>aloisin iittlumiÄnahdolli^uus cn ko.'o Pieia- rin li!) la kumia n poihioisosan ja Suo- m:n puoleisen rajaseudun asukkailla Pietariin; joka seikka «n estäny: maa- ja metsätaloudan maurastu:nisla. Äos« .a uuden radan «tvalmismilua liikenne rulee mukamam^naksi, niin äskenmai- nilul elinkeinonhaarat pääkaupunkia kauempanakin Olavilla seuduilla pian lphisi.vät, joien Pietari saisi maalais. ,uoitei:a, halkoja ja rakennusaineita. Nata on crjoieVtiu lemearaitei,seksi ku> ten wenäläii'et radat ja raskasta ia. lusiloa »varten, niin etlä saadaan trä» iilön liikeyhieys rakenteella oleman yh. dhsra!)an ja avallakunnan kcskilHen ianssa loiselta puo(en ja toiselta puo- ien Pietarin furoerne;ncut : n Pohjois» osan ja itä-Smnncn kanssa. — Seinäjoen—jauhaman »alinen paikallisjuna. Sanomaieydlsia on huo- .naitu että Seinäjoen- Äauhaivait -niälinen paikallisjuna ai|Jtt«iiftin rau- toiiic^aUituIjjcn eisiiy-^sesiä ensi sykiiMä iäh: en laiina laincrtomana lakkauliaa. ^iurmion, Lapuan ja Zlauhalvan tumo-in l'un:afv'.oufi:: omat tämän 'paikallisjunan I^kau.tamijcn johdosta piiäne.j l.untakc<cAlienj<» Valuen niis. sä edustajansa, jo.lle on jäletly tehtä- mäisi lääntyä raut.uiehalliiuksen puo- l.en ivatut taakse m siih.n suuniaon. hekliämälön raklaus kiinnit-^ t(li Pj^.ä lilaa. Cn nähty, että i>äii on kaupung^sa astuvan tuomarin ^ tää häne-l omaa,, kontuunsa, lampuodicl-n oirot jon- lpowesja ja i:'kec frotfatihlän kyyneleitä^tyiär — ipiiatfini kyÄistä niitä ulos'«iffii Ääcn lpare'mpien aikojan toi- muoden takaa loisina Virumassa, elämän sirrkcudesta tvehnäleimän ää-^ajelee, kun iuloivat paipan luo asialle, pivossa tahtoo hän ennemmin syödä pet- Maamvi^elijäiiä kääntyi myös Paa- «ssä. on pyrkinyl leimaamaan Rmle->Ja >pa'ppa tuskin miiisii heille kättä t-uakm kuin puhdasta leipää »etaM^fcm Päähuomio suohon. Ainehan bergin Paamo-äijäa liioitelluksi ihan- antaa. Niin, kyllä niilä ivielä on-pal- mi-erahilla. Tässä suhleeSja on Paa- faiiuoa enemmän ja eneiiimun oja», ^kuntian edustaja^' maaniviijclija Wih» ne-talatrpojaksi, jollaisia Suomessa ei! jon Saarijäriven Paamoja Suomessa, mo suuri opettaja meidän ajan pieni- ^ jässä h^in osoltaa, etlä suota on Suo- ^ rc-rt 3fic.mi t»imi>ä: t.k. 17 p.nä Äa» milloinkaan ole elänyt. Muita tällaiset! mutta ei jokaisella ole Nuuebergin sil etiä tämä pa kallis-juna edelleen pysy- te..ä siin liili.ecllä. Nurmon luunan edustaja maanw'lj. 21c. Jääkäri, Lapuan kunnan edustaja »utritöfjet ku.moo kohta perättömiisi ^mää Suomen historia. Kyllä se tietää ker- toa monestakin PaaZvon kallai^sta ta* lonpoj<Ma warsinkin niinä aikoina, jsin4 halla ja ^vihollinen yl^'ailkaa ni-ism niin runollista ihailtaivaa. Usein niitä näkee kirkko- mäillä islumassa, wirkamiesten owien pihiip-ielessä nöyrinä seisomassa tai lhtizmaillaon kuokkimassa, giumi» m mo suuri opettaja mei-dän ajan pieni»'Tässä hä» osottaa, etlä suota on Suo-'rv-ri ?iiemi piliu>ä! t.k. 1 iviljelijöille, jotka ujeiii-kin o-lva: komin 1 ' Ml-miii luopumaan oinasa lilastaan Wmne muosina on Hameessa ja jlar-.^iljellMueet aukeawat. jaliiisja illmautuimi koivin surkuteltalva> epäkohta tilallisten parissa. Ja se on ' tämä: mhödään wslmis jila juprillsl 'u messa hoioef.alva ja siiiä lopullisesti h^van asemalla asion j^hoosu kotoul. n- seuraa Pa^a, nälkä poistuu ja uudet I W V Maliuuielliin Heli matkustamaan Cu» luu liiicnnclarkaslaja Heleniudelle e^sittä-iiääii lämän paikalltÄiikenieen lävka)!M sekä enä kunnan tvalruutetut pii-kyn kulu itua matkustavat HÄsin.