Torstaina 25 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 95 1910 M a a n h a n kinta tilattomille «uojärtvellä. Taimella w. 1908 ryhtyi silloi- nen senaatti puuhiin maan hank kimiseksi tilattomille Snojärmellä sijaitsemasta Menäjän kruunulle kuulumasta metsäalueesta. Tässä tarkotuksessa lähetti senaatti pyyn- non korkeimpaan paikkaan, että mainitusta metsäalueesta joko il- maiseksi tahi kohtuulliseksi nähtyä kormausta mastaan myönnettäi- siin palstoja Suojänven. Salmin, Soanlahden ja Korpiselän tilatto- mille. Menäjän maanmiljelyshallitus ei ministerineumostolle antamas- saan lausunnossa ole katsonut moi- ivansa tätä pyyntöä puoltaa, kat soen mainitun metsäalueen oleman siksi armokkaan, ettei sitä tällä ka moin »voitu jakaa. Tämän ase- »nasta on mainittu ylihallitus kat- sonut samassa Suojärmen kuu- uassa oleskelemien, Menäjältä ko toperäisin olemien nykyään seisah duksissa oleman St. Annan teh- taan entisten työmiesten enemmän luin muiden seudun tilattomien oleivan maan tarpeessa ja on sen »vuoksi ministerineumostolle ehdota tanut, että mainituille työmiehille ilniau huutokauppaa kysymyksessä olemasta metsäalueesta jaettaisiin enintään 20 desjatinan suuruisia maapalstoja. Ministerineuivosto on miime kuun 3 pnä antamallaan päätök sellä täydellisesti yhtynyt maan miljelyshallitukseu lausuntoon ja omat asiaa koskemat asiakirjat nyt- temmin kenraalikumernöörin kantta saapuneet senaattiin. (Eläintautia. lääninhallitukselle ilmoitetaan että Pielisjäriveii pitäjän Kolin kylästä raimoaa punatauti ja Wal timon pitäjän Siivakkajoen kylässä tuntematonta tarttumaa tautia. Asianomaiset eläinlääkärit omat saaneet määräykset matkustamaan paikkakunnille. Tilankauppoja. Maamviljelijä Lindström Toh- majäriveltä on »nyynyt omista »nansa maatilan niaanmiljelijä Jo Hannes Räkkölaiselle Kurkijoelta Tilan »vastaanotto tapahtui t. k alkupäiminä. Automobiili tapaturman ai- heuttajana. Miime perjantaina, kuu talolli nen Dimitri Tuttamainen tyttäri- neen, kotoisin Soanlahden kirkon- kylästä, ajoi Soanlahden maan- tietä, tuli »vastaan automobiili, säikäyttäen hemosen niin pahoin, että tämä kaatoi rattaat ja heitti ajajat maantien ojaan. Isäntä itse pääsi paljaalla säikäyksellä, mutta tytär Maria jäi kärryjen alle loukkaantuen hymin pahoin. Automobiilissa ajajat, joita oli •'-! herraa, eimät mälittäneet koko tapahtumasta mitään, maan jat- koimat pysäyttämättä matkaansa. — Tällainen kemytmielinen aja- niinen saattaa pian aikaan suu rempiakin maurioita. — Laat. Kauhea onnettomuus. — Kol me henkeä hnkknnnt. Tällainen surullinen tapaus sat tui Tohrnajäriven pitäjään Onka- »non kylässä. Ahtolan kylmään sy- liin joutui talollisen leski Maria M o n o n e n o. s. Kämäräinen ja hänen nuorin tyttärensä Hanna, sekä talon poika Tauno M o n o- nen Kemien kylästä. Tapauksen kulku on seuraama: Kun mainitut henkilöt lähtimät sunnuntaina 21 Onkainon järivissä sijaitseman n. k. Mpäänlahden yli siellä olemalle Antti Ikosen torpalle, niin »vähän matkaa kotirannasta kuljettuaan jostakin tuntemattomasta syystä sai mene muodon tai kaatui, jol- loin nämä onnettomat joutuimat meden maraan. Tapaus huomat- tiin heti pihasta, jolloin kaikki ta- lou mäki ja paikalle sattunut Ha son tilan muokraara Wihtori Kui- tnnen riensimät onnettomille amuksi, maan kun ei sattunut kotirannas- sa olemaan menettä, sillä mene oli kalastajilla useampien kilomet- rien päässä, niin täytyi käydä mene noutamassa lähellä oleman naapuritalon rannasta. Täten sai- ivat onnettomat olla niin kaumau »vedessä, ettei heitä komista herät- tämispuuhista huolimatta moitu saada henkiin herätetyiksi. Hanna- tytön sai tosin setänsä' Paamo Mononen jo mähän ennen meneen joutumista uimalla maalle, maan kun »nuilla läsnäolijoilla oli heikko uimataito, niin eimät maineet ryh tyä toisia pelastamaan, maikka tapahtumapaikalta ei ollut kuin pari syltä, kun yltimät jalat poh- jaan. Hätähuudot kuuluiivat myös- iin ennen ininitulle Ikosen torpalle ja- tämä lähti paikalla amuksi, »vaan heti rannassa airo katkesi, jolloin oli aiman mahdoton jatkaa matkaa onnettomuuspaikalle. Hä tähuudot kuuluvat myöskin muu- tamat kalastajat, jotka souti- ivat paikalle, maan kaikki liijan myöhäistä. Tämän surullisen kuo- -emau kautta manalle menneitä jäiivät lähinnä suremaan Maria Monosta 2 tytärtä, isä, äiti, yksi meli, sisarpuoli y. m. sukulaisia ja tuttaivia ja nuorukaista Tauno Monosta, joka oli erittäin siiivo ja ahkera nuorukainen, suree äiti, 2 »veljeä ja 2 sisarta, mummo ja ukko. Jjältään olimat mainajat, M. Mononen noin 35 muoden ja hänen tyttärensä Hanna li ,vuo- den .ikäinen ja T. Mononen 21 »vuoden ikäinen. Muuten on mer- tillistä, sanoo kertojamme, kun sa- masta talosta noin 3 muotta sit ten kuoli tapaturman kautta man- hin talon meli Mikko Mononen, joka tekee tapahtuman »vieläkin raskaaminaksi jälelle jääneille omai- sille ja tuttamille. Kamalalta mm S. näyttikin tämä katsella, kun kolme henkeä rinnakkain makasi kylmänä ja kankeana, kun kaikki tuli n"" »nitään aamistamatta. — Karj Enon Nuorisoseura toimeenpani miime sunnuntaina tk. 21 pinä iltamat Enon työ mäen yhdistyksen talolla. Seka kuoron laulettua: „Wös nuorten parmi sankka", puhui opettaja I Puhakka kansan simistämisen tar peellisuudesta ja sen suuresta mer kityksestä kmisamme elämässä Tämä runsassisältöinen ja hy mästi esitetty puhe palkittiin suo sionosotuksilla. Tämän jälkeen seu rasi runo, jonka ansiokkaalla ta ivalla lausui neiti Anna Airaksi nen. Sekakuoron laulettua useita lauluja, siirryttiin sitte ulkosalla huoneeseen ohjelmaa jatkainaan Täällä esitettiin näytelinäkappale ..Kokkomuorella", joka oloihimme nähden sujui »varsin hyivästi Useat päähenkilöt hallitsi,vat osan- sa jokseenkin hymin, jonkamtloksi näytelmää seurattuakin mielenkiin- nolla. Täinän perästä seurasi moi mistelunäntös, jonka toimeenpani nuorisoseuran haara-osastona toi mima urheilu-osasto. Liikkeet oli mat »varsin moimakkaita ja jous tamia ja palkittiinkin niitä yhtä mittaisilla suosionosotuksilla. Hil peyttä lisäsi myöskin pari klomnia jotka matkimalla toinen moiinis- leluliikkeitä saimat nauruhermot alituiseen liikkeeseen. Se edistys, minkä tämä urheilu- osasto on saamuttanut mähäisellä ajallaan, on marsin huomiota he- rättämä. Liikkeiden »voimakkuus ja joustamuus on useilla jäsenillä jo sikäli kehittynyt, että Harmoin ta- paa »vanhemmissakaan ivoimisteli- joissa semmoista, jotka näitä liik- keitä eteivämmin estttäisilvät. Toi roommc siis näille nuorille urhei- Iijoille jatkuivaa intoa tämän al- kamansa taidon edelleen kehittämi- sessä. Ennen »varsinaisen iltainan al- kua oli mainitulla urheiluosastolla »voimistelukilpailut, jotka suoritet- tinr myöskin hymällä menestyksellä ja joista jaettiin useita palkintoja. Kansaa oli kokoontunut kohtalai- sen runsaasti, joten rahallinenkin tulos iltamista oli tyydyttämä. Erittäin tyytymäisinä kuulemiin ja näkemiin erottiin tästä mieltä- mirkistäivästä illanmietosta. Tnntarin puute on nykyisin Nurmeksen kauppa lassa koroa, kun toinen suutari ke- määllä meni Amerikkaan ja toi- ne»i äsken läksi Tammisaareen Ainoastaan yksi jäi kauppalaan eikä tämäkään saa apulaisia py- symään, kun rautatienteko on tuot- teliaampaa toiinesta pois houkut- telemaan. Ei enää saa kenkäänsä puolipohjaakaan, kun ainoa suu- tari ei kaikille ennätä malmistaa Eiköhän olisi halukasta tulijaa muualla? Waltioawnn anomus. Asianomaisten ivaltuuttainana on kauppias P. Kankaanrinta tää nin kumernöörin kautta anonut 3,^20 mkn suuruista maltioapua Kiteen ja Rääkkylän pitäjien ra- jalla sijaitseman Kimiperäsuon kui- mättämistä marten. Piirustukset uudisrakennuksia marten hoivioi- keudenasessori Ediv. Wahlbergin omistamalla tontilla Nurmeksen kauppalassa on lääninhallitus uoudatettamaksi mahmistauut, jota mastoin piirustuksia lisä- ja ra- kemiusmuutoksia marten Nurmek- sen työrväenyhdistyksen omistamal- la tontilla ei lääninhallitus ole moinut mahmistaa. Tulipalo. Rahojakin palanut. Waltimon Pajukosken kylässä syttyi t. k. U pnä nokimalkeasta talollisten Niilo, Antti y. m. Tu- rusteu omistama asuinrakennus palamaan, josta se koman tuulen mallilessa lemist aitta- ja kujara kennuksiin, polttaen nekin maan tasalle. Palaneet rakennukset olimat ma kuutetut Nurmeksen ja Waltimon kunnan paloapuyhtiössä 2,975 mk. ia irtaimistoa joka oli »vakuutettu paloi 1,134 nikan armosta sekä Turusten talossa asnivan Anna Mari Turusen rahat 300 markkaa a irtaimistoa noin -">00 markan armosta, jotka olimat makuutta matta. Samoin paloi leski Liisa Turusen makuuttamatonta irtainta omaisuutta muutamain satojen markkojen armosta. Säälittämän kohtalon alaiseksi joutuimat talolliset Turuset, sillä rakennukset olimat makuutettu ai nostaan puolesta armosta, mutta sitä säälittämämpi on Anna Mari ia Liisa Turusen kohtalo, kun edel- iseltä paloi korvalla työllä ja tark- 'uudella säästetyt rahat ja irtaimis- to sekä jälkimäiseltä maatteet y. m. ettei jäänyt kuin halpaset »vaat eet päälle. Tässäkin marotus ma- riutuksen laiminlyömisestä. Warkaudesta tuomittuja. Liperin ja Kuusjärmen pitäjien Äräjäkunnan kihlakunnanoikeus tuomitsi mälikäräjissä t. k. 16 pnä alollisenpojat Hjalmar Parkkisen Sulkaman pitäjän Leipämäen ky- ästä ja Pietari Juho Siitosen Ruokolahden pitäjän Kotaniemen kylästä ensikertaisesta markaudesta pidettämäksi kummankin <> kuuk. mankeudessa. Myönnettyjä arpajaisia. Suomenmaan kenraalikumer- nööri on myöntänyt arpajaislu- man Kontiolahden kunnan Leh- mon nuorisoseuralle kuitenkin eh- dolla, ettei arpajaisten yhteydessä toimeenpanna kokouksia, joissa pidetään puheita, esitelmiä, lau- suutoja j. n. e. Hirtvieu metsästys. Läänin kumernööri on myöntä nyt seuraamille henkilöille oikeu den ensituleivan syyskuun 1 päimän ajalla ampua seuraamat määrät hiriviä, nimittäin: met sälihoitaja E. K. Enckell Nurmet sesta 2 kpl. sekä talolliset Ed»v ja Pekka Meriläinen Nurmeksesta <> kpl. Kustaunusartvio ita. Kustannusarlvio rakennettaivaksi aijotusta uudesta maantiestä Hat tuivaaran kyläntien päästä Ina rin kruunun torpan kautta Menä jän maltakuimaii rajalle Pielisjär men pitäjässä, tekee maramaamit tari Emil Petterssonin tekemän ehdotuksen mukaan 41,314 »nark- kaa 10 p:niä. Kustannusarivio ehdotetusta uu desta kyläntiestä Oraivisalon, Li perin—Oraivisalon ja Hernemaa ran kylien kautta Rääkkylän pitä jän rajalle, tekee »vara»naamittari Eino Schroederin tekemän las kelman mukaan Smk. 2u,7il: r>o p:niä. 0'räs sotamuisto. Kesällä »v. isos, jolloin Karja lassa taloiipoikaisjoukot saaivlltti mat sotaista kunniaa m. m. Olli Tiaisen johdolla, oleskeli Saivon armeija kesäkuun is pstä syys kuun loppuun Toimalassa ja mc näläiset Kuopiossa toisiansa »vas- tassa. Alussa teki samolaisten päällikkö Sandels kaksi hyölläystä Kuopion puoleiselle rannalle, mutta siltenkuii menäläisiä saapui yli- moimaiset joukot, täytyi hänen tyytyä puolustussotaan tai pikku hyökkäyksiin simultapäin. Ensimäinen hyökkäys Kuopion puolelle tehtiin kesäk. 25 ja 2«! p:n mäkisenä yönä, samaan aikaan kuin kapteeni Tuncker ja Malm olimat Kuopion eteläpuolella Pan- karlahdessa »venäläisille saapuioia ruokaluormia anastamassa. San- delsin joukot inenimät meneillä Kuopion läheisyyteen Jatkutaan Kelloniemeen ja Jtkonnieineen Ensinniainitussa paikassa kunnos- taittui etenkin mänrikki Ziden, joka heti »näihin päästyään miskasi ta- kin päältään ja hyökkäsi juosten »venäläisten patteria mastaan sekä huuteli, niinkuin Mänrikki Stoolin tarinoissa juuri tätä tappelua tar koittaen sanotaan: „Hei, Maajan poikani, eespäin, nyt joutua ivaan kysytään!" Saatuaan patterin ka- siinsä, tosin tykitöimä, hän huusi: „Hurraa, sepä sukkela temppu, nyt ollahan herroina!" sekä eteni aina Harjulan kartanoon Kuopion lä- helle. Huonommin onuistuimat tais- telut Kelloniemessä ja Jtkonnie- messä. Kelloniemessä noustiin mi- holliseii kiimaasta tulesta huoli- matta maihin klo 11 iltasella ja »viholliset metäytyimät laukauksia maihtaen Kuopioon päin, mutta jo klo 1 yöllä käski Sandels mies te»isä astua meneihin, kuiteukaau ne eiivät poisluueet, maan lähe- nimät taas rantaa, ampuen ty- keillä, ikääiikuin olisiivat olleet maihin nousu aikeissa. Itkonnie- men tappelusta ei ole tietääkseni muita kirjallisia muistiinpanoja olemassa kuin että sinne »vei sa- molaisosaston majuri Roos. Suul lisena tarinana on kuitenkin siitä kin muistoja olemassa. Suoma laisten täytyi täällä peräytyä »vi- hollistei» edestä Jtkonnieinen kär- keen ja mielä siitäkin kahlata lä- heiseen saareen. Kun saari on ai- man pieni, olimat he siinä jokseen- kin turmattomia »vihollislnoteja mastaan. Tosin hekin puolestaan laukauksia lähetielimät, mutta pian täytyi heidän heittäytyä armoille, huutaen: „pardon, pardon!" (ar moa, armoa!). Mutta kuu mihol- liset silloin alkoiivat kahlata saa- reen heitä kiinniottamaan, rupesi- mat he taas ampumaan. Näin he tekimät useita kertoja, saadakseen aikaa kuluinaan, kunnes omat me- neet Telkonsaaren kupeelta joutui- mat heitä pelastaiiiaan. Saaressa taistellessa haa»voit- tui m. m. korpraali eli, niinkuin ansa sanoo, kapraali Mauno Pal- danius Muurmveden Alatalosta, Karjalattaren kirjapainon faktori H. I. Paldanin iso-setä. Hän sai kaksi haamaa, toisen rintaansa kai- nalon ylipuolelle, toisei» kylkeensä. Toinen luoti sattui häneen niin omituisesti, että se tuli meneeii ja erään toisen miehen läpi ja sitten 'imposi kapraaliin. Lisäksi katkesi läneltä meneeseen nostettaessa kaksi kylkiluuta. Kylkeen ammuttu haa- ma ei koskaan mennyt umpeen. Hänen täytyi siinä pitää nahka- »vyötä ja rohtoja ja siitä muoti aina mätää. Kooltaan oli kapraali Paldailius pitkä mies. Samassa taistelussa tai ivähän aikaisemmin Hiltulanlahdessa oli 'aatunut kapraalin isintimä eli isä- zuoli. Kun siitä tuli tieto Alata- oon, ei kotijoukon Hämmästys ol ut kominkaan suuri. Mutta kuin kerrottiin nuoren kapraalin maa- rallisesta mammasta, tyrmistyt- tiin niin, kun paraikaa oltiin aa- miaisella. että huttumadit jäimät 'yömättä. Kapraalin meli Arjö Fredrik Paldanius, joka sittemmin asui Muurumeden Löttömäessä eli ny kyisessä O. P. Zittingin talossa, lienee sodan aikana mielä ollut zoikanen. Hän oli H. I. Paldanin iso-isä. Kun Sandelsin täytyi jättää Toimala, tuli menäläisiä Muuru- medellekin ja ne ryöstelimät siellä ruokamaroja. Hrjö Fredrik meni ieitä piiloon puuhun, mutta sieltä )änet keksimät menäläiset ja maa- limat hänet^ oppaakseen seudussa iikkuakseen. Siinä toimessa hänen tuli istua hemosen selässä upsee- rin takana. Kirjekortti Kieltolasta. Harmoin tuskinpa milloinkaan lienee näkynyt sanomalehtien pals toilla kirjoituksia niistä oloista joissa joukko kaiisalaisiamine sa moten salon sydänmaita, kiertäen paikasta toiseen saamat työsken nellä. — Kesä nytkin on loppuun kulunut, syksy tekee tuloaiisa. Pian koulutkin omat täydessä toimessa Niinpä meilläkin kiertäjillä on edessämme pitkä, maiivalloinen tai mi. Mitä se tuo tullessani», se on armoitus meille niin kuin kai kille muillekin. Ensinnäkin pyytäisin saada ky syä teiltä, arm. kansakoulujen opet tajat, oletteko koskaan tulleet aja- telleeksi niitä monia kodittomia kiertokoulun opettajia, jotka ah- taissa oloissa, aineellistakin puu- tosta kärsien saamat työskennellä? Oletteko osaa ottaen heidän teh- tämäänsä tehneet kaiken moita manne heidän asemansa kohotta- miseksi? Oletteko edes silloin, kuii kysymys oi» palkan korottamisesta sanallakaan puolustaneet heitä? Ja kumminkin teidän täytyy tun- llustaa meilläkin osan olema»» siinä perusinuurie»» rakennustyös- sä, jonka päälle te rakennatte Tiedätte myös että, jos perustus on huono, itiin koko rakennus horjuu Maikka sen saisliu horjumat tomaksi, maatii se kumminkin eneiiipi työtä ja aikaa. Moipiko sitten kiertokoulunopettaja niissä oloissa, joissa useat kiertokouluin me omat, työnsä kunnollisesti suo- rittaa. Hän ei moi parhaani rnalla tahdollakaan »valmistaa kansakouluun sellaisia oppilaita kuin hän tahtoisi. Huoneiden ahtaus, opetusmälineidcn puute ja mone' muut hankaluudet haittaaivat ope- tusta. Sitten palkkaussuhteet »no- nessa paikassa omat niin kurjalla kamialla, että kiertokoulunopetta- jat oivat pakoitetut jonkumverran lainiiiilyömään tehtämiänsä, jo mieli hengissä pysyä. Onhan luonnollista, kuinka ttOO jopa 250 markan »vuosipalkalla »,y- kyaikana, kun elämä on niin kal- lista, »voi oikei»» toimeeiitulla, sillä eihäi» kiertokoulunopettaja eiiempää kuiii muutkaan elä työl lä, jos ei työstänsä jotakin saa. Se palkka todella oli niin pieni, että me emme saa edes sellaisia maatteita ja jalkineita, että moi- simme sellaisissa kylmissä ja me- toisissa huoneissa, joissa saamme useimmiten olla, toimeentulla, maa»» kaiken muun hyivän lisäksi saamine kärsiä kylmyyttä ja me- nettää tenveytemme. Kirjallisuu- den ja muun tietopuolisen siivis- tyksen hankkimisesta ei puhetta- kaan. Mai onko todella niin, että me kiertäjät olemme luodut maailmaan maau kärsimään — kärsimään yksin, unhotettuina, ja- kamaan Huolemme talmeu tuisku jen ja syksyn myrskyjen kanssa? Miksi kohtalo monta kertaa on meille niin säälimätön ja julma? Miksi meidän, jotka työtä teemme niinkuin muutkin, uhraamme nuo- ruuden intomme ja moiiiiamme, mieläpä termeytemnie, sittenkin täytyy elää usein ihmisten armoil- la? Omatko yksilöt sitten parem- min melivolliset meitä holhoomaan kuiii että yhteiskunta maksaisi sel- laisen palkan, jolla mähän parem- niin moisimme toimeentulla? Kaikil- la »nuilla aloilla on koetettu paran- nilksia ja korjauksia aikaansaada, mutta miksi »ne kaikista eduista olemme unhoon joutuneet? Miksi me lapsipuolen taivoin olemme syrjään sysätyt? Mai onko to- della tehtäiväiiime niin ala-ar- moista, ettei kannata antaa min- kääiilaista tunnustusta? Olemme kärsimäisinä odottaneet uuden aa mun koittoa, milloin meitäkin pieniä »mustettaisiin, mutta tur haan. Kaikilla on omat etunsa takaa-ajettamina, ei kukaan jouda sanallakaan puolustamaan lueitä. Ei papistommekaan näytä liioin »välittämän »neistä, »vaan saamme oman onnemme nojassa ilman initääu hoimaa ajelehtia kuinkas- tu ulapalla. — Moi kuinka kat keralta, kuinka ikämältä mäliin tuntuu! — Jos joskus »lienet asialle vappilaan, niin ei kaikin ajoin tarjota istuintakaan, maikka pitkän matkan juostua kuiuka ko- masti »väsyttäisi. Seisoalla saat toimittaa asiasi ja — sen kanssa joutua pois. Siksikö että on »vaan kiertäjä? Mai luullaanko todella niin, että meillä ei ole sydäntä? — Näin ei tosin kaikissa ole. On ellaisiakm, joissa suurin ilo on taivata pappilan asujaniia. Siellä käydessäni aina saan osakseni rakkautta, hellyyttä ja osanottoa, joka on suurena mirkistyksenä ko- dittomalla taipaleella. Siksipä ne muistot eiivät hukukaau unhojär- meen, maan olen niitä siunaa,va. — Niissä pitäjissä ja piireissä, poissa olen ollut, oivat ihmiset yli- zääusä olleet Hymin ystäivällisiä, o ten kiertäminen tuntuu paljon ielpon»nialta. Jokn poikkeus to- in aina sattuu. Kansakoulun- opettajain kotien omet omat myös 'aikkialla, ainakin minulle, olleet amoinlia ja niin heidän perheensä eskuudessa oleu saanut miettää monta hauskaa hetkeä. Siksipä "iitos kaikille niille, jotka olette amanneet kotienne omet kiertäjälle, joka arkana epäröiden ensi kerran zuoueesenne on astunut. Sillä 'aiken seu te olette saaneet tehdä ilman mitään mastalahjaa. Sitä meillä ei ole antaa, ainoastaan muistoaniie siunaten muistella. Tiksipä uskaltaisin mielä toimoa niin paljon, että te, arm. kaiisa- "oulujen opettajat, ottaisitte ko- ouksissanne keskusteltamaksi myös meidänkin asemastamme, sillä te kaikista lähinnä ehken paremmin ymmärrätte meitä kuin kukaan muu. Ja tulisihan jokaisen muis- taa ei ainoastaan oinaa paras- tansa, maan myös toisen. Sillä olemmehan työmiehiä samalla mainiolla, yksiä kansanlasten kas- »vattajia maikka tosin eri aseinis- sa, erilaisissa olosuhteissa. Sydämelliset termeiset maan kaikille kodittoman» ystämille, kai kille kiertäjille kautta laajan Kar- jalan! Hksi Karjalan kiertäjistä. Muualta Suo mesta. KnnslnNvaliStussenran siilvellyS kilpailu. Kaiisauivalistusseuraii sämellys kilpailussa Hänieenlinnan laulu juhlia marten m. 1911 on pal kintojen jako nyt suoritettu. Pal kintoja omat saaneet: A> yksiäänisistä lau- luista t o r iv i s ä e s t y k- s e l l ä: ./kuorten laulu" unerkki „Nimr ten laulu") l:sen palk. 250 mk. S e k aäänisistä lau luista: ..Pois oli »nennyt meistä toi- nen" mierkki „Ka»iteletar") lifen palk. 250 mk.: ..Karjalan huokaus" (merffi ..Suur-suomalainen"> 2:sen palk. 1 -">0 mk. „Piika pikkarainen" (merkki „Ta- pio") 3:nen palk. l()u mk.: sekä ..Jkäivät on illat pitkät" unert- ki :-!:nen palk. n»k. Nimimerkkejä aivattaessa on ^Vtuorten laulun" ja ..Kantelet- taren" oinistajaksi hamaittu »nais- teri Armas L a u n i s, ,. Suiir- suomalaisen" ja ..Tapion omis- tajaksi urkuri Fredrik I s a e s- son ja nimim. „£":n omistajaksi hra A. Maasalo. Palkintoiautakuntaan omat kuu neet pros. R. Kajanus, toimittaja E. Katila, maisteri H. Klemetti, tri Ilmari Krohn ja lehtori A. Töriiudd. Tuiuu tuomiokapitulin arkiston järjestäminen. Työ loppuun suoritettu. Turuil tuomiokapitulil» arkistoa o>r jo noin puolentoista muoden ajaii ollut järjestämässch maist. K. Osterbladh Helsingistä. Arkisto oiikin nyt sellaisessa kunnossa, että eiiää maili luettelon laatiminen puuttuu. Asiakirjat, joita tätä ennen on säilytetty ilman minkäänlaista jär- jestystä osaksi tuomiokirkon ivin- nillä, osaksi eräässä huoneessa maiihassa akatemiatalossa, osaksi — niuutamieu yksityisten mirka- miesten kätköissä, omat iiyt jär- jetyt hyllyille erääseen arkistoa marten sisustettuun Huoneeseen. Tuomiokapituli oli tarkatusta »varten anoiiut i,000 ä 8,000 mkn apurahan ja oli työn otak- suttu tuleman suoritetuksi muoden kuluessa, mutta kuten »iäkyy, las kelmat eimät pitäneet paikkaansa Tämän takia on tuomiokapituli aikeissa anoa lisäapurahaa. On »iäet sattunut tuon tuosta km yllätyksiä, jotka oivat olleet omiaan lisäämään työtä. Niinpä oli esim. amioerohakemukststa mii- me muosisadankeskimaiheilta otettu liitteenä olleet papintodistukset, joi- ta oli sadottain, sekä asetettu ne eri pinoon. Rämät täytyi järjes täjän nyt asettaa takaisin man hoille paikoilleen, »liikä ei ollut helppo työ, kuli diario-uuiueroita kaaii ei löytynyt. Sitäpaitsi on työtä jonkun mer ran haitannut se seikka, että joukko asiakirjoja masta miime hetkessä annettiin arkiston järjestäjälle, joka jo oli antaiiut sidottaa järjestä mänsä paperit. Kaikista »vastuksista huolimatta on, kuten yllä mainitsimme, ar- 'isto nyt mihomiimein sellaisessa uunossa, että tutkija sieltä moi löytää hakemansa asiakirjan. Eri kyistä tunnustusta ansaitsee tästä zuolellisesta työstään maisteri Osterbladh. Arkiston on häii jär- jestänyt Ruotsin suurimpien arkis tojen mallin. Paljon »vanhaa ja tärkeää sekä äärettömään paperipaljonteen kät ^ettyä on »iyt joutunut jälleen päi mänmaloon. Paljon on tietysti nkuisat tulipalot ja eutistajan huoli,uattomat »virkamiehetkin hä- mittäneet. Esimerkkinä mainitta koon, että m. 187', pöytäkirjoja ei ole ahkerasta etsiskelystä huoli- matta löytynyt kui» main noin H kk. ajalla. Tulipaloista ou mar- iukiii m. 1827 tulipalo ollut tu- )oisa. Kun arkistolueltelo on ivalmis, amataan arkisto kai tutkijain käy- 'ettämäksi. Maiiiita sopii, että järjestetty- jeit nidosten paksuus ou yhteensä noiu neljännes kilometriä, joten ne, jos asetetaan mierekkäin, ulot- tuisimat Turiin tuomiokirkon rap- pusilta Kirjastotalolle asti. — Tur. San. Kolme uutta suomalaista kan- sakoulua Helsingin Pitäjään. Helsingin pitäjän kuutakokouk- essa perjantaina päätettiin sa- noituu» kuntaan perustaa kolme uutta suomalaista kansakoulua. niin. Tikkarikaan, Huopalahteen ja Mellunkylään. Suomalaistei, kansakoulujen lukumäärä sanotus- sa pitäjässä tillee näin ollen ole maan 7. Cpittrtiuaa kiihkoruotsalaisille. Turun ja Tammisaaren mälille olerva Kemiön pitäjä on tunnettu ruotsalaisuudestaan, kuten »nonet muutkin Etelä- ja Läiisi-Suomen rannikkopitäjät. Suomenkielistä mäestöä on kuiteiikiu cunsas kol- manneksen 300:Ue kouluijässä ole malle lapselle kuin y h d e n kansa- koulun maikka ruotsalaisia kouluja on useampia. Täinän ilmeisen »vääryyden nähden ja tuntien oi» Kemiössä eräs yksityinen ruot- s i n k i e l i»»e n maatilanomistaja o in alla kusta i» nuksellaan perustanut ja jo kolme muotta yksinään ylläpitänyt ylempää suo- malaista koulua, kun ku»»nalla ei karkotukseen maroja riittänyt, ko- distaen siten suomalaisten lasten kin tarmitseman oppia ja simis- tystä tasarinnoin ruotsalaisten kanssa. Olikohan tässä mitään opitta- ivaa kiihkoruotsalaisillemme? Ryöstö Kitveuuatvalla. — 10 tuh. mk. wiety. Kimennaman nimisinies E. E. alenius oli miime sunnuntaina lähtenyt rouivmeen erääseen juh- laan, jolloin palivelustyttö yksin jäi kotiin. Hän oli saauut isäunäl- tä määräyksen aina yöksi nostaa kassakirstu sängyn alle. Kun palmelustyttö meni klo 9 aikaan iltasella ottamaan kassakirstua, huomasi hän sen kadonneeksi. Was- ta klo 12 ajoissa, jolloin nimis- mies tuli juhlasta kotiin, ilmoitti palmelustyttö kassakirstun hämin- neeksi. Akkunoita eikä omia oltu mistään rikottu. Ainoastaan mar- kaiden jälkiä huomattiin huoneen lattialla. Sikäli kun luullaan, on »var- kaita ollut kaksi, joista toinen »nen- nen sisään akkunan kautta oli nostanut kassakirstun, jouka toi- nen akkunan ulkopuolella ou »vas- taanottanut. Kassakirstussa oli ollut rahoja noin 10 tuh. mk. Miipurista on paikalle mennyt muutamia poliiseja ja poliisi- koiria. Raskauttamia asianhaaroja on ilmaantunut paria henkilöä koh- taan ja on heidät määrätty pidä- tettämiksi. Lehmiä kuollut »vasta maala- tun tveueen nuolemisesta. Lomiisan piirieläinlääkäri on toimeenpamult tutkimuksen erinäis ten Elimäen karjassa tapahtunet- den kuolemantapausten johdosta. Tutkimuksessa on käynyt selmille, että elukat omat kuolleet siitä että omat nuolleet lyijypitoisella maa- lilla äsken maalattuja menheitä Huhuja keuraalikuweruööri Seynin siirtämisestä Wil nan kenraalikutvernööriksi. ..Birsheivija Mjedomosti" on saanut Miinasta sähkösanoman, joka kertoo kaupungissa kiertele- »vän Pietarin ylhäisistä piireistä leminneen huhun, että muka Wil- nan kenraakiknmernööriksi kohdak koin määrättäisiin Suomen ken- raalikumernööri Seyn. Uusi ni- mitys olisi yhteydessä sotilas- ja silviilihallinnon odotetun yhdistä misen kanssa Suomessa. Maanrepeämä Tertvolassa. T. k. 10 pnä sattui Termolassa sellainen tapaus, että Runkouksen kylässä Lumpuksen aliminan mas- tuupuomin kormalla Kemijoen itä puolella niin sanotun Kankkalan torpan kohdalla joen törmä »vieri 0', inetrin pituudelta ja 30 metrin lemeydeltä jokeen. Jokeen mieri- nyt törmän reuna oli ainakin 15 metriä paksu eli korkea, joten jo- leen maipunut maamöhkäle käsitti Mhausia kuutiometriä. Jokeeii maipuessaau irtaautunut törmän reuna katkaisi mastuupuomin pönk- käpuut tukipumeen. Kaikkiaan 10 puuta paukahti kuin olisim at olleet tulitikkuja. Törmä»» reunalla sat- tui olemaan tapahtuman aikana pari naista ja pieni lapsi. Kuii naiset huomasimat maaran, läksi- mät he kirkuen ja temmaten lap- en niukaausa juoksemaan maalle' päin. Onneksi he miime hetkessä ehtimätkin myöryämältä kappaleel- a pääsemään lujemmalle perus- talle. Niiu täperällä jo pelastu minen oli, että saimat hypätä 2 -yynärää lemeän halkeaman yli. Täten pelastuimat he joutumasta' (K. S. ja Rajav. 2 k. 4 s. 25 mm.) UMGlli..SEURA" Torikatu N:0 27 - tarjoaa siis tiä huoneita ja ruokaa mat kustavaisille. Huom.! Hevosille talleja. S. Kauppinen. A. Naumanen. Liperin kuntalaisille. Liperin kunnan tveron rästi- kantoa toimittaa allekirjoittajako- tonansa ensi syyskuun 12 ja 13 päiivänä klo 10 ap., jonka jälkeen maksamattomat merot ulosoton kautta peritään. Samalla saan il- moittaa, että en ole kotona syys- kuun 1 ja 5 päimän »välillä. Li perissä 23. 8 1910. A. Hirtvonen. (K2 k.) fiiiululas. Pohjois-Karjalan Palomakuu- tusmaksuja muodelta 1909 kantaa allekirjoittanut kauppias F. Gri- gorjessin talossa Syysk. 12 pnä 1910 klo 10 e. pp. Dlöskantokirja on asiallisten nähtämänä luonani. Polmijärmi, 22. 8. 1910. S. Hylvärinen. (K. S. 1 k.) Halutaan muokrata 1 pstä syysk. kalustettu huone joko täysihoidolla tahi ilman. Wast. läh. hintailm. heti ensi tilassa Karjalan Sanomain konttoriin ni» mimerkille Filos. maisteri. (K. S. 1 k.) Vuokrattavana 1 sali, 3 kamaria ja keittiö sekä uudessa talossa kamari ja keittiö. Salamo Naumanen. Nurmeksessa koululaiset saavat täysihoidon Änna Mustosella. (K. S. 1 k.) 2 koulupoikaa saa asunnon täydessä ylöspidossa Raati huoneenkatu N:o 8 (K. S. I k.) Maiju Lampgn. Heti poikivan lehmän ostaa Miina Mononen, Nikolain katu 30. maamvieremän muassa jokeen. Maikka Kemijoki mainitulla koh- dalla on 250 metriä lemeä, syn nytti maanmieremä niin ankaran aallon joessa, että mastakkaisella rannallakin aallot kohisimat maah- topäisinä. — Perä-Pohj. Ulkomailta. Korean liittäminen Japaniin tapahtunut. ^Berlinistä, elok. 22 pnä. Saksan kaapelisähkösanomayhtiölle sähkötetään Tokiosta Korean liit- tämisen Japaniin tapahtuneen. Panaman kanatvaa atvat- tu liikenteelle. Mashingtonista, elok. 20 pnä. Panaman kanamassa Atlannin puolelta on 5'^ peninkulman mat- kalla amattu läimaliike. Snnria metsäpaloja. — Jh. mishenkiä hukkaantunut. Mallesin tienoilla Jdagon mal- liossa Uhdysmalloissa on metsä- palon kautta puolet Mallesin kau- punkia palanut poroksi. Tulen uh- riksi joutui samassa tilaisuudessa 24 ihmistä. Alue, jossa metsäpalo riehuu käsittää 100 engl. neliöpeninkuk- maa ja 180 metsämartijaa on ka- donnut. Pelätään heidän joutu- neen tulen uhriksi. Kaupunkiin wl- mailee tuhansittain puoleksi alas- toinia pakolaisia. Nem-Aorkista, elok. 23 pnä. Spokenin metsäpalossa ou saanut surmansa 93 henkilöä.