?v:o P6 — IQIO. KAIKU. Keskiviikkoja Toukokuun (6 P C RETTIG t C® zzf/zaaiK Masa TURKU Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. jnfii Kausankafu 21 * Puhelin 533 iugiutu Kiinteimistökauppoia Maanmiftausroimia v. m. täminä. Maliokunta luulee kuitenkin, että moidaan eräitä ehdotettuja keino- ja käyttäen luultamasti saamuttaa se, että tientekorasitus ei maltion mastat- tamana tulisi kalliimmaksi kuin tiente- kolahkojenkaan suorittamana. Jos maanteitten kunnossapito jätetään maa- laiskunnille, jotka sen lähinnä toimitta- wat asettamainsa tiehallitusten kautta ja jos käytetään urakkajärjestelmää yhdistettynä ennen urakkatarjouksia toi- mitettaiviin seikkaperäisiin armioimisiin kunnossapidon kustannuksista, niin ar- ivelee maliokunta maltion moiman yhtä hymällä menestyksellä kuin tientekoloh- kotkin käyttää hyiväkseen eri paikka kunnissa saamutettua asiantuntemusta. Täten moidaan myöskin »välttää uu- sien waltionwirkojen perustaminen. Ainoastaan siellä, missä liikkeen suu- ruuden tähden, niinkuin kaupunkien tai tärkeimväin rautatieasemain tai sata- mapaikkain läheisyydessä, maanteiden kunnossapito maatii niihin syntymien mikojen korjaamista miipymättä tai tumallista kestämämpää ja siis myös- kin kalliimpaa rakennustapaa, näyttää oleman tarpeen asettaa muutamia wal- ti on työnjohtajia, koska maantiet sel- laisilla paikkakunnilla moidaan ehkä edullisimmin pitää kunnossa maltion välittömän toimen kuutta. Muualla tulisi sitä mastoin maanteiden kunnos- sapito annettamaksi urakalle, joka me- nettelytapa on yleisissä töissä osottau- tunut edullisimmaksi setä työn antajalle että työn suorittajalle. — Maantieme- nojen kokonaissumman on maliokunta saanut 5,000,000 markaksi '.vuodessa. Myöskin on sanottu että, jos maan- teiden tekeminen ja kunnossapito tulisi yhteiseksi koko maalle, niin tämä wai- kultaisi toisetta puolen sen, että »vaa dittaisiin useita kyläteitä julistetuiksi maanteiksi ja niiden kunnossapito siten siirretyksi maltion kustannettamarsi ja loiselta puolen, että maatimukset tei- d?n kunnossapitoon nähden tulisimat suuresti kohoamaan ja kustannukset silläkin tamoin enenisuvät. Maliokun nan mielestä saattaa kuitenkin toimoa, että, kun kunnallismiranomaiset tule- mat huomaamaan, mitenkä maatimus- ien lisääminen maanteiden paljouteen ja laatuun nähden on omansa lisää- mään myöskin tiemeromelmollisten muosimenoja, tämä on olema omansa saattamaan maatimukset maanteiden ja niihin kuulumien laitosten rakentami sesta ja kunnossapidosta kohtuullisten rajojen sisälle. Maikka yleistä kuituyhteyttä mälit- tämien maanteiden rakentaminen ja fun .'!0ssap:to niinmuodoin on katsottu kuuluman maltion tehtäisiin, on esillä olemissa eduskuntaesilyksisiä paikallisiin di kyläteihin nähden asetuttu sille fan» nalle, eitä paikallistiet edelleenkin jäi- simät niiden tehtämiksi ja kunnossapi- dettämiksi, jotka sellaista tietä tarmit semat tai siitä hyötymät. Kuitenkin olisi niissä paikkakunnissa, missä maan- teitä puultuu, niinkuin maan pohjoi- sunmassa osassa, saaristossa ja muis- sa syrjäseuduissa, tai kun asianhaarat muuten maalimat paikallisten aikaan- saamista, maltiomaroilla amustettama siten, että sellainen tie harkinnan mu- kaan joko kokonaan maltiomaroilla teh- daän tai sen rakentamista maltioamul- la helpotetaan. Maliokunnan enem- inistö ei kuitenkaan ole pitänyt pai- kallisteiden siirtämistä maltion kustan- nettamiksi ainakaan mielä mahdollisena. Mitä sitten tulee mähemmislön huo- maattamaan tientekorasituksen epäia- soisuuteen, ei enemmistö ole armellut siinä kohden oleman pelättämissä mää- ryyttä. Maliokunnan enemmistö on min- m ivdoin päättänyt puoltaa hymäksyt- täiväksi mähäpätöisiä muutoksia lukuun- natta eduskuntaesitysten tekijäin ehdotusten kanssa yhtäpitämän asetuk- sen teiden tekemisestä ja kunnossapi dosta maalla. Valmistamia toimenpiteitä marten tv, huomauttaa maliokunta, tarpeen ruttäioa mäliaika puheena oleman ase- Miksen julkaisemisen ja moimaanastu- »tiifcn mälillä, jonka siirtymisajan ku luessa maantiet edelleen omat kunnos- sapidettämät manhan järjestelmän mu- kaan. Tätä marten ei maliokunta kui- tenkaan ole katsonut asetukseen oleman otettaman erityisiä määräyksiä, mai- nittu tehtämä kun moidaan hallituksen toimesta ilmankin saada suoritetuksi. Koska uudistuksen toimeenpanoa mar- ten tarpeelliset malmistamat toimenpi- teet maalinemat noin kolmen muoden ajan siitä lukien, jolloin asetus tulee hallitsijan mahmistamana julaistuksi, niin on näyttänyt sopimalta, että aika asetuksen moimaan astumiselle määrä- tään 1 päimäksi tammik. 1915. (Jatk.) i. K 9- Täysi-istunto toukok. 13 pnä klo 11 ap. Puhetta johti puhemies Sminhus- mud. kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi palomiinan malmis- tautisesta suoritettamasta merosta ja sanotun meron käyttämisestä. Ed. Hörhammer ehdotti asetusehdo- tuksessa mainitun meron emättämäksi, koska 1) nykyään mallitsemat olot ja senaatin kokoonpano eimät takaa, että mero tulisi käytetyksi maan hymäksi, 2) jos mero emätään ei palomiinaa saa malmistaa ja 3) koska maltiora hastossa on siksi paljon rahoja, ettei kysymyksessä olema mero ole mälttä- mätön. Ed. Kellosalmi ja Hammar kannat- timat ehdotusta. Ed. Danielson-Kalmari oudosteli aluksi edellisen puhujan lausuntoa ja huomautti, että syntyy maikea risti- riita hallituksen kanssa, jos mero emä- tään. Jos eduskunta tahtoo, että hal- litus pitää sen päätöksiä armossa, on sen myös meneteltämä oikein, sillä hallituksella on oikeus yhdessä edus- kunnan kanssa päättää palomiiname- rosta. Ed. Neomius huomautti, että edel- lifen puhujan selitys asiassa ei ole oikea. Ei ole olemassa rajatusta sii- tä, onko eduskunnalla oikeus kieltää tai myöntää palomiinameroa. Ed. Mechelin huomautti suuren ma- liokunnan kannasta asiassa, lausuen, että löytyy tukea sellaisellekin käsityk- selle, ettei palomiinamero olisi suos- tunnan luontoinen. Mero on kuiten- kin suostuntamero, koska eduskunta moi myöntää sen määräajaksi ja mää- rätä sen suuruuden. Jos eduskunta nyt yhtäkkiä meron kieltää, on ryh- dyttämä palomiinanlainsäädännön tar- kastamiseen, koska muuten syntyisi armaamattomia selkkauksia. Meron myöntäminen ei puhujan mielestä ole luottamuksen osottamista hallitukselle. Ed. Kallio lausui ryhmänsä tule- maan äänestämään meron myöntami- sen puolesta. Ed. Listo huomautti siitä, että ed. Mechelinin käsitys tuntuu teoreettisesti oikealta, mutta että maltiopäimäjär- jestyksen 13 pykälä rajottaa eduskun- nan menettelyä palomiinameron myön- tämisestä. Zhtyi suuren maliokunnan puheenjohtajana sen käsityskantaan. Eduskunnalla ei puhujan mielestä ole mitään syytä meroa emäämällä syn- nyttää ristiriitoja. Ed. Nuortema oli suuren malio- kunnan kannalla, lausuen, että meron epääminen olisi main mielenosotus, joka tehtäisiin — miinanmalmistajain puolesta. Eduskunta päätti hymäksyä meron 146 äänellä 36 mastaan, joten siis palomiinamero on 2 nik. litralta. Suuri maliokunta oli mietinnössään ehdottanut, että maltiomarainmalio- kunnan ponsilauseesta poistettaisiin sa- nat „edellyttäen, että puheenalainen snostunta hamaitaan tarpeelliseksi", koska suuren maliokunnan mielestä ei mero ole suostunnan laatuinen, eikä eduskunta moi siitä olla myöntä- mättä. Ed. Tanner kannatti maltiomarain- maliokunnan ponsilausetra selostaen ennen noudatettua menettelyä. Kun mielä useat puhujat olimat käyttäneet puhemuoroja setä maltio- marainmaliokunnan ponnen puolesta, että sitä mastaan, hymäksyttiin mal- tiomarainmaliorunnan ponsilauselma 118 äänellä 64 mastaan. Ed. E. S. Arjö-Koskinen pyysi pöy- täkiriaan merkittämäksi mastalauseensa tehdyn päätöksen johdosta. Maltiomarainmaliokunnan ponsieh- dotus »että eduskunta armioisi palo- miinamerosta m. 1911 saataman net- totulon 11,670,000 markaksi ja kulku- laitosrahaston osuuden mähittäismyynti ja anniskeluyhtiöiden moitosta samana muonna 1,200,000 markaksi", hymäk- syttiin suuren maliokunnan selmentä- mässä näin kuulumassa muodossa: »Eduskunta on armioinut palomiina- merosta ja anniskelumerosta ja tar- kastusmaksuista m. 1911 saataman nettotulon 11,670,000 markaksi sekä kulkulaitosrahaston osuuden mähittäis myynti ja anniskeluyhtiöiden moitosta samana muonna 1,100,000 markaksi". Ed. Asehan miittasi miime tiistain istunnossa tekemäänsä ponsiehdotuk seen denaturoituja aineita koskemain säännösten tarkastamisesta ja toimen- piteistä siihen suuntaan, että niihin tulisi sekotettamaksi sellaisia aineita, jotka tekisimät niiden nauttimisen mah dottomaksi sekä ehdotti, että maltio marainmaliokunnan mietintöön liitettai- siin tällainen ponsi. Puhujaa kannatti td. Nccs. Ed. Arajärmi lausui, ettei maltio- marainmaliokunnassa ole oltu sitä mieltä, että nykyään ei olisi syytä asiasta tehdä erityistä pontta. Tehty ehdotus hylättiin 102 äänellä 79 mastaan. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi mallasjuomain mal- mistamisesta suoritettamasta suostun- tamerosta ja hymäksyttiin asiasta ole- mat mietinnöt. Mero pysyy ennallaan, ollen 8 mk. 10 kilolta maltaita. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi pelikorteista m. 1911 suoritettamasta suostunnasta ja hy- mäksyttiin mietinnöt toisen käsittelyn mukaan. Mero pysyy ennallaan, ollen 1 mk. korttileikiltä. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pankki- maliokunnan mietintö Suomen Pankin hallintoa ja tilaa m. 1909 koskeman tarkastuksen johdosta ja hymäksyttiin sellaisenaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pankki- maliokunnan mietintö koskema Suomen Pankin pankkimaltuusmiesten, pankin tilintarkastajien ja heidän maramies- tensä maalia ja hymäksyttiin mietintö sellaisenaan. Maliokunta ehdotti malittamaksi 6 pankkimaltuusmiestä ja 4 pankin tilin tarkastajien maramiestä sekä että pankkimaltuusmiesten maali eroamien maltuusmiesten sijaan ja pankin tilin- tarkastajani maali sekä pankkimaltuus- miesten, että tilintarkastajain mara- miesten maalit toimitettaisiin hetimi- ten. Toiseen käsittelyyn esitettiin yleinen oppimelmollisuus ja sen säätäminen suuren maliokunnan mietinnön poh- jalla. Puheenmuoroja pyydettiin asiasta heti kymmenkunta. Ed. Ingman miittasi lausuntoonsa eduskunnaspa ennen joulua, missä lau- sunnossa hän oli ollut sillä kannalla, että yleinen oppimelmollisuus olisi si- mistysmaliokunnan ehdottamassa laa- juudessa pantama moimaan toistaiseksi ainoastaan kaupunpeissa. Maaseudut- la olisi opetus järjestettämä nykyisen ylemmän kansakoulun perustalle. Oli edelleen samalla kannalla, maikka hä- nen käsityskantansa ei ollut saamutta- nutkaau kannatusta simistysmaliokun- nassa. Piti ehdotetun oppimelmolli- suudsn synnyttämän liian suuria kus tannuksia ja tuottaman marsinkin maalla monelle marattomalle perheelle liian rasittamia kustannuksia. Ed. Rannikko yhtyi ed. Ingmaniin tahtoen kuitenkin yleisen oppimelmolli- suuden ulottuman myös kauppaloihin ja muihin laillistettuihin taajamäkisiin yhdyskuntiin. Ed. Alkio puolusteli maalaisliitto- laisen Relanderin allekirjoittamaa kol- matta mastalausetta, jossa ehdotetaan kouluaikaa lyhemmäksi, oppimäärää ny- kyisen kansakoulun oppimäärää mas- taamaksi ja yhteinen opettaja sekä ylemmälle että alemmalle koululle. Ed. Grönmall yhtyi ed. Ingmanin esittämään kantaan. Ed. Muorimirta mastusti maliokun- nan ehdotusta armellen sen toimeenpa- nosta koitumien suurten kustannusten tuleman pääasiassa maatamiljelemän mäestön kannettomaksi. Ahtyi ed. Ing maniin. Ed. Sohlberg kannatti mietintöä huomauttaen samalla, että kustannuksia on malitettu liian suuriksi ja että ny- kyään jo mallio uhraa melkoisia sum- mia kansakoululaitokseen, maikka oppi* pakkoa ei ole olemassa. Mastusti kolmannen mastalauseen kantaa ylem män kansakoulun opetusajan lyhentä- misestä huomauttaen, ettei samalla tar- katetulla alemman koulun pitennetyllä työskentelyllä ole tarkoitettua tulosta. Mastusti samoin ed. Ingmanin ehdo- kusta lausuen kuitenkin moimansa sen. kin hymäksyä, ellei mietinnön ehdotus saa kannatusta. Ed. Lindelös yhtyi ed. Sohlbergiin pitäen ed. Ingmanin ehdotusta kol- mannen mastalauseen kantaa parem- pana. Armeli, että maamme kykenee oppimelmollisuuden toimeenpanosta koi tuivat kustannukset kantamaan, marsin- kin, jos köyhemmille kunnille suotaisiin eräitä helpotuksia. Ed. Äkesjon ilmoitti simistysmalio- kunnassa alkujaan olleensa ed. Jngma- nin kannalla, mutta nyt siitä luopu- neensa. Lausui moimansa kannattaa suuren maliokunnan tekemiä muutos ehdotuksia, mutta mastusti kolinatta mastalausetta. Ed. Pennanen puhui laajalti asias- ta kiinnittäen huomiota nuorsuomalai- sen eduskuntaryhmän istuntokauden alussa jättämään eduskuntaesitykseen. Ed. A. K. Nrjö-Koskinen miittasi allekirjoittamaansa neljänteen masta- lauseeseen, jossa ehdotetaan mietintö hylätlämäksi nykyisten maltiollisten olojen mallitessa. Puhui laajaulaijesti edellisten lausuntojen ja kolmannen mastalauseen johdosta. Istunto keskeytettiin klo 4 ja jat- kettlin jälleen klo 6 illalla. Ed. Kairamo ehdotti mietinnössä oleioan neljännen mastalauseen hymäk- syttämäksi, niitaten samalla »vastalau seeseensa ivaltiomarainmaliokunnan mie- tinnössä kansakoululaitoksen kustaunuk- sista, jossa huomauttaa, että simistys- maliokunnan ehdottaman oppimelmol- lisuuden toimeenpanosta aiheutumia kustannuksia ei ole sillä kamalla selmi- tetty, että maltiomarainmaliokunta olisi moinut tarpeellisella tarkkuudella armos- tella maltiomaraston kykyä kantaa siitä johtuman lisäkuormituksen. Puhuja lausui, että asema ei ole mielä sellai- nen että menestyksellä moitaisiin käyt- tää hymäksi simistysmaliokuunan eh- dottamaa oppimelmollisuutta. Vhtyi Ingmanin lausuntoon. Haapanen: Kun ottaa huomioon, että alkeisopekuskysymys meillä on mielä aiman kypsymätön — yhtähy mm lasten »vanhempain kuin opettaja- kunnankin keskuudessa tähän nähden mieliteet omat hymin eriäivät — täy tyy tällä kertaa pitää riittämänä uudistuksena, joka samalla näyttää ta loudellisesti mahdolliselta toteuttaa, sitä, että oppimelmollisuus maaseudulla aluksi säädetään käsittämään ainoas- taan nykyisen ylemmän kansakoulun oppimäärän. Siten alkeisopetus mielä toistaiseksi jäisi tämän melmollisuudeu ulkopuolelle. Jos tulemaisuudessa tul laan täysin makuutetuiksi siitä, että erikoisia alempia kansakouluja karmi- taan, niin ei mikään estä sellaisten perustamista myöhemmin. Samoin toiselta puolen, jos näyttää mälttä- mättömältä, että alempi opetus on tehtämä oppimelmollisuuden alaiseksi mutta että opetus moidaan jättää ylemmän koulun opettajan asiaksi, se- kin kyllä aiman hymin moidaan tule- maisuudessa sellaiseksi säätää. Maikka minä olen täysin selmillä siitä, että nykyisen kansakoulun antama tietomäärä on aiman riittämätön tule- malle kansalaiselle, on minusta kum- minkin nykyhetken ensimäinen tehtämä saada sekin noin toinen puoli lasten lukumäärästä, joka nyt — tilaston mukaan — on kouluopetuksesta koko naan osaton, siitä osalliseksi. Ja tä- män saa aikaan säädös, että oppimel- mollisuus tulisi käsittämään ainoas taaii nykyisen ylemmän kansakoulun Jos mennään niin pitkälle kuin simis- tysmaliokunta ehdottaa, seuraa siitä, paitsi lukuisien uusien koulujen perus- tamista myöskin se, että hymin usea nykyisistä kouluista tulisi muodostaa kaksiopettajaisiksi. Mielä lisäksi alempi kansakoulu tulisi kysymään melkoisia rakennuskustannuksia. Etupäässä tämä taloudellinen kustannus uusien opetta- jamirkojen perustamisesta ja koulujen rakentamisesta, kustannus, jonka minä pian luulisin tuntuman rasituksella, määrää tässä kysymyksessä lähinnä kantani; sitä enemmän, kun mähäma- raisten lasten kouluuitaminen kaikissa tapauksissa tulee maalimaan yhä uusia lisäkustannuksia. Ed. Kallio piti kolmannen masta- lauseen ehdotusta taloudellisesti ainoa- na mahdollisena toteuttaa. Laajennus pantakoon sitte toimeen kun on nähty, että kanss taloudellisesti sen kestää. Ed. Nuortema polemiseerasi kolinan nen mastalauseen tekijää ja sen puol- tajia mastaan, pitäen mietintöä monin merroin parempana. Ed. Hannula lausui m. m., ettei moi kannattaa ed. Ingmanin tekemää ehdotusta, maikka pitääkin sitä kol- matta mastalausetta parempana. Huo mautti, ettei papisto tarpeellisella mi- reydellä ole malmonut kansanopetusta kansakouluissa. Ed. Sipilä puhui allekirjoittamansa neljännen mastalauseen puolesta. Oli sitä mieltä, että asia ei ole kypsynyt toimeenpanemaksi. Ed. Alkio puhui kolmannen masta- lauseen puolesta huomauttaen, että sii nä ei ole pääpaino pantu yksinomaan asian taloudelliselle puolelle, maan kyl- läkin sen ohella koetettu saada ehdotus elämää ja käytännöllisyyttä mahdolli- simman lähelle. Ed. Relander puolusteli tekemäänsä kolmatta mastalausetta niistä mäitteis- ta, joita sitä mastaan oli tehty. Ed. Gädda asettui mietinnön kan- nalle mastustaen kolmatta mastalau- setta. Ed. Fränti myönsi kolmannen mas- talauseen puolustajien mäitteissä ole- man perää, mikäli ne koskemat sitä, että siinä tulema ehdotus tulee toteu tettuna halmemmaksi. Kokonaan har- haan osumat kolmannen mastalauseen puolustajien mäitteet siitä, että se olisi pedogoogilliselta kannalta parempi. Mietintöä mielä puolustimat ed. Pie- tinen, Löthman, Käkikoski, Knuutila ja Roos. Ed. Jokinen mastusti ed. Jngma- nm ehdotusta, jota taas kannattimat ed. Malkamäki ja Kaakko-oja. Meiskeskustelu asiasta päättyi klo Va 10 illalla, jolloin siirryttiin asetus- ehdotuksen yksityiskohtaiseen käsittelyyn. Ensimmäinen pykälä hymäksyttiin sellaisenaan. Toisessa pykälässä ehdotti cd. Jo- kinen poistettamaksi sosialidemokrauen mastalauseen mukaan ensi momentissa uskonnonopetuksen ja toisen momentin kokonaan, jossa simistysmaliokunta eh- dotti, että „Mapautus uskonnonope- tuksesta riippuen siitä, mitä siitä erik- seen on säädetty tai mastedes sääde- tään." Ed. D. Neomius ehdotti, että py kälä saisi jäädä amonaiseksi siksi, että on tehty päätös mietintöön liittymästä asetusehdotuksesta oikeudesta mapau tukseen uskonnonopetuksesta. Ed. Listo ehdotti loisen momentin kuulumaksi: Uskonnonopetuksesta on asianomaisen hengellisen hallinnon tai papiston ilmoitulpesia mapautettama kreikkalaiskatoliseen uskontunnustukseen kasmatettamat lapset. Kansakoulun muiden oppilaiden mapauttaimseen nähden tästä opetuksesta noudatella- koon mitä siitä on erikseen säädetty tai mastedes säädetään. Ed. Lindelös lausui monessa kohden olemansa uskonnonopetukseen nähden samalla kannalla kuin ed. Jokinen, inutta että suuri osa kansaamme ei mielä ole sillä kannalla, että se sen kä- siliäisi. Ei tahtonut mastustaa ed. Listou ehdotusta, mutta toimoi, että mietintö tässä kohden palautettaisiin suureen maitokuntaan perinpohjaista harkintaa marten. Ed. Bäck mastusti sosialistien mäit- teitä uskonnonopetuksen suhteen, lau= sueu, että uskonto ja tieto kyllä omat yhdistettävissä ja että uskontoa on opetettama. Toimoi pykälän hymäk- sytlämäksi simistysmaliokuunan mietin- nön mukaan. Maliokunnat. Suuri maliokunta kokoontui torstaina klo 11 a.-p. Käsiteltämänä oli talousmaliokuunan mietintö n:o 2 toimenpiteistä met^anhämittämisen eh= käisemisetsi. Istunto kesti klo 4:ään ja ehdittiin tämän ajan kuluessa käsi tellä takiehdotus periaatteellisesti. Pe- rustuslakuvaliokunnalia päätettiin pyy tää lausuntoa siitä, sisältääkö talous maliokunnan lakiehdotus toimenpiteiksi metsänhämiltamisen ehkäisemiseksi ensi- mätsessä pykälässään rajotuksen met- ^ sänomistajam hallinto-oikeuteen ja kos-' marat sallimat. keeko lakiehdotukseen sisältumä yksityis- ten metsien malmomisjärjestelmä sel- laisten lakisäännösten muuttamista, jotka omat moimassa erioikeuspyhyy- dellä, sekä moidaanko ehdotuksia sää typrimilegioitten muuttamiseksi tehdä eduskuntaesityksen kautta. Samalla kuin maliokunta päätti pyytää perustuslakimvliokunnan lau suntoa, päätettiin ryhtyä lakiehdotusta ensi lukemisesta käsittelemään. Työmäenasiainmaliokun ta on toisessa lukemisessa, käsitelles- sään anomusehdotusta maltion kanna- tusamun myöntämisestä niille työ- mäenjärjestöille, jotka ensi talmen ajalla ammatissaan järjestämät työttömäni amustuksen, päättänyt ehdottaa, että eduskunta päättäisi, että muoden 1911 maltoon kulunkiarmioehdotukseen otet taisiin 200,000 m:kan määräraha, hallituksen, kuntain mälizyksellä, käy- tettämäksi, harkinnan mukaan, toimen- piteisiin työttömyyden mähentämiseksi ja työttömyydestä aiheutuman hädän liementämiseksi. Maltiomarainmaliokun nan ensimäinen osasto on lopullisesti päättänyt teiden tekoa ja kunnossapi- toa maalla tarkottamien eduskuntaesi tysten johdosta, mikäli ne koskemat tiemeroa, mielipiteenään lausua, että tiemeron järjestäminen laki- ja talous- maliokunnan ehdotuksen mukaisesti on maltion raha-asiain kannalta mahdol linen. Maliokunnan mietintö jaetaan edus- kunnalle miime perjantaina. Isiä uutisia. — Eduskunnan oikeus tarkas taa hallituksen jäsenten wirta- tointen laillisuutta. H. M. 5?ei- sari on t. k. 12 pnä esiteltäessä senaa- tin alistusta ja ehdotusta Suomen eduskunnalle annettamaksi arin. esityk seksi, koskema eduskunnan oikeutta tar- kastaa hallituksen jäsenten mirkatoi- menpiteitä, suivainnut, huomioonottaen ministerineumoston asiasta antaman lausunnon, hylätä senaatin esityksen, sekä samalla käskenut senaattia laati- maan ehdotuksen uudeksi arm. esityk seksi eduskunnalle sekä ehdotuksen ylei- seksi eduskuntalaiksi, joka sisältää: 1) Eduskunnalla on oikeus, somel- luttamalla maitokunnan perustuslakien 108 art. säännöksiä sekä maltakunnan- neumoston ohjesäännön 57—59 artik- lain määräyksiä kuin myös maltakun- nanduuman ohjesäännön 58—60 ar- tiklain säännöksiä, tehdä yksityisille Suomen Keisarillisen Senaatin jäse- nille mälikysymyksiä sellaisten heidän tai heidän alaistensa henkilöiden tai mirastojen toimenpiteiden johdosta, jotka näyttämät lainmastaisilta; seka 2) Eduskunnan mälikysymysoikeus rajoitetaan Suomen sisäisiin asioihin eikä se saa koskea Keisarikunnan lain- säädäntö- tai muitten laitosten taimi- ranomaisten toimenpiteitä eikä myös- kään muita asioita, jotka eimät kuulu Suomen sisäisten nsioitten piiriin. — Senaatti kesäloman aikana. Senaatin oikeusosastos s anomat mirantoimituksessa kesä- ja heinäkuun aikana: senaattorit <£>. Saarinen, A. Käpy, I. Peltonen ja A. Liuksiala; sekä elo- ja syyskuun aikana: senaat- torit I. N. Bärnlund, K. Malin, M. Andersin j,i B. Anneberg. — Teknillisen korkeakoulun rehtoriksi on senaatti määrännyt ma- rarehtori U. Albrechtin ja mararehto- riksi pros. E. E. Holmbergin. — Matka apurahoja tvenäjän- kielen opettajille. Oulun realily- seon menäjänkielen lehtorille V. M. Hanneliukselle on senaatti antanut 750 mk:n marka-apurahan. — Hylätty matkaraha-anomus. Senaatti on hylännyt Kemin yksityisen yhteiskoulun menäjänkielen opettajan A. von Schromen anomuksen saada 1,500 mk. matka-apurahaa. — Onlun kaatnmatautisten hoitoyhdistykselle on senaatti myön- tänyt jatkumaa maltioapua 300 mk. jokaista laitokiessa kesäk. l p:stä 1909 lukien hoidetusta potilaasta ja tulee apuraha korkeintaan 10 potilaan osalle siksi kuin yhdistys on muuttanut lai- toksen lääkintöhallituksen hyivätsymään 15 potilaalle marattuun huonenstcon, jonka jälkeen määräraha tulee korkein taan 15 potilaalle ja yhteensä korkein- taan 4,500 mk. muodessa tammik. 1 päimään 1015. — Pleiset sairaalat. Senaatti on myöntänyt 34,934 mkn 45 puin suuruisen määrärahan kaluston ja tar- ^ mekalujen sstoon Kajaanin mastara- kennettuun yleiseen sairaalaan. — Armownosia. Senaatti on myöntänyt 2 ylimääräistä armowuot-!ta maisemistaan" 1,000 mk.n yUmää- ta Kiimingin kirkkoherran I. T. Bäck- räisen palkinnot malittu sil. kand. W. A. ^hranen Mikkelistä. — Suomen Liikemiesten kaup- paopistvsta sai:oat t. k. 12 pnä päästötodistuksen m. m. ylivvp. Tyyni Maria Aulis Oulusta (saanut paikan Kansallis-pankin pääkonttorissa), Juho Heikki Juntunen Haapamedeltä «paikka Häkli, Lallukka & Kumpp.), Wäinö Henrik Kauppinen Haapamed^ltä. yli- oppilas Toimo Pekka Aleksander Kor- pi Tyrnämältä (paikka Tapaturmama- kuutusyhtiö Kullermon pääkonttorissa», Fanny Maria Mattsson Oulusta (Suomen pääkonttori), ja Sulo Arrcu Ponkala Alatorniolta. — Kotiseutntutkimusstipendejä. Pohjois-Pohjalainen osakunta on päät tänyt jakaa seuraamat kotseutututki- musstivendit: Aarne Europaeukselle, Ir-ö Muorentaukselle ja M. Räsäselle, kullekin 50 mkaa sekä Matti Huumo- selle ja Einar Merikalliolle, kummalle- kin 100 mkaa. Kaikki nä?nä stipentit omat lnonnontieteellisiä tu.tkimuksia marten Oulun seudulla. — Kaunokirjallisten tcozten palntsemi »en. Senaatti paöiii tors taina vallita Suomessa w. J9i)9 Mi-Stynntä alkuperäisiä kauno'irjullisia teoksia Suomalaisen ja kirjailisuuden seiirojen mall ehdotuksen mukaisesti, iotoSanteri Jmafo saa romaanista ..Erämaan taistelu" 1,(><><> mk., berg runokokoelmasta 1 ,000 mk., L. Onerma noroeiiifotctlniaota ..Murtomiiu-oja" 1,0!K) rnt., Ilman Kianto kertomuksesta ..Punainen mii- ma 1,000 mk. ja Maria Juruni ker tomuksesta ..Arkielämää" 1,000 mk. sai I. K. Inha ..Suomalaisis- RuoUolaiien uus^unnan Tämän johdosta huomautettakoon, että Suomen eduskunnalla, kuten tuu- nettu, nykyisen maltiopäimäjärjestyksen 32 §:n mukaan jo on oikeus tehdä mälikysymyksiä senaatin jäsenille. Onpa tämä oikeus osittain laajempikin kuin e jokii senaatin nyt on käsketty tehdä ehdotus. Kysymyksen saa nimittäin esittää yleensä asianom. senaatin jäse nen mirta-alalle kuulumasta asiasta", eikä siis ainoastaan sellaisista, „ jotka näyttämät lainivastaisilta." Toiselta puolen riippuu kullä nykyisen lain mu kaan senaatin jäsenen omasta härkin- nasta, tahtooko hän tehtyyn mälikysy- mykseen mastota mai ei. — Hallituksen toimenpiteet waltiopäiwäpä«tösten johdosta. H. M. Keisari on t. k. 12 p. ala- maisesti esiteltäessä senaatin esitystä umainnut arm. maltuuttaa senaatin jättämään Suomen nyt koossa olemalle eduskunnalle kertomuksen hallituksen oimenpiteistä m. 1907 maliiopäimäin läälösten johdosta. Samoin on H. M. Keisari esitel- äkssä senaatin esitystä suivainnut mal- uuttaa senaatin jättämään Suomen nyt koossa olemalle eduskunnalle ker- omukseo hallttuksen toimenpiteestä m. l908 ensimmäisten maitiopäi-väin pää- östen johdosta. — Ministerineuwosto ja Suo men asioit. Ministenneumosto on äsitellyt seuraamat Suomea koskeivat .isiat: 11 Suomen ritariston ja aatelin alamoisimman anomuksen moimassa- oleioan ritarihuouejärjestyksen muutta misesta ; 2) Keisarillisen Suoman senaatin anomuksen saada moltiorahastosta etu- äkeen käyttää kaikkiaan 89!),354 mk. tarkotukseeu alottaa miipymättä työt Suomen maltionrautateiden somellutta- mlseksi keisarikunnan rautateiden liikku- maa kalustoa marten, josta summasta 453,877 mk. tulee muoden 1910 osalle a loppu summa muodelle 1911. Ensimäisen asian suhteen päätettiin ritariston ja aateliston anomus jättää huoinioon ottamatta, toisen suhteen päätettiin puoltaa senaatin anomusta. Mikkelin läänin kuweruöö- riksi on nimitetty lääninsihteeri II- man Wuorinen. — Luotsipäällikkö kenraali Sjö man on saanut anomansa eron. Hä- nen seuraajakseen on nimitetty öiversti Konstantin Samsonoss. — Serumtutkimus ja walmis tnslairvksen perustaminen. Se naatti on päättänyt alistaa korkeim- paan paikkaan, että myönnettäisiin 14,000 mk. kerta kaikkiaan ja 21,000 mk. muoiuisesti serologisen laborato rion perustamista mätien Helsinkiin. Tämä laboratorio olisi maan mäliai- täinen eikä siinä malmisteta serumia. Määrärahat sitä marten on myönnet ty siinä tapauksessa, että maltion manin leskelle Aurora Bäckmanille ja hänen 4 alaikäiselle lapselleen. — Krnnnnnwoudit. Maltakirja ^uman kihlakunnan kruununmoudin mirkaan on annettu Oulun lääninhal- lituksen marä l ääninkamreeri lle K. A. Lindströmille ja Liperin kihlakunnan kruununmoudin mirkaan ent. kuruu- nunmoudille A. R. Mickstrandille. — Rantatielääkärit. Rautatie- lääkäriksi Siemin—Lapin rataosalle on senaatti puolestaan nimittänyt lääket. lis. E. Rodaksen, Siemin—Kälmiän rataosalle lääket. lis. K. F. Klemolan, Kemin —Laurilan—Soinin rataosalle piirilääkäri I. Soinin ja Romaniemen —Koimun rataosalle lääk. lis. M. G. Sahlbergin. — Maalaispoliisit. Kenraaliku- mernööri on yhtynyt senaatin päätök- een yhden ylimääräisen poliisikonstaa- pelin asettamisesta Haukiputaan ase- malle Kiimingin nimismiespiiriin Cu- un läänistä toukok. 15 p. ja marrask. 15 p. mäkiseksi ajaksi. — Pellertvo-seuralle sen toi minnan jatkamista ja kehittämistä marten on senaatti edelleen päättänyt myöntää 54,000 mkn muotuisen mal- ioamun koln.eksi muodeksi tuleman muoden alusta lukien, jos maltioma- rat sen sallimat. — Perttilän kotiintuonnin kus tannukset. Senaatti on myöntänyt 2,758 mk. 82 p. niiden kustannusten konvaukseksi, jotka aiheutuimat puu- seppä Emil Perttilän kotiintuonnista Kapkaupungista. — Kansakoulujen waltioawut. Apuopettajattaren palkkaamiseksi on Oulaisten kunnan kirkonkylän koululle myönnetty 900 mkn apuraha. — Tilattoman mäestön laina rahastosta omat seuraamat kunnat Oulun läänissä hakeneet lainoja, ni- mitt.: Pyhäjärmi 25,000, Reisjärvi 20,000, Utajärmi 30,000 ja Enontekiö 40,000. Haettujen lainojen yhteenlaskettu määrä on 3,719,500 markkaa. Lainahakemukset esiteltänee kohdak- koin senaatissa. — Tiet. Senaatti on myöntänyt 3,000 mk. Iisalmen—Oulun mälisettä yleiseltä maantieltä Alakylän kesti- kiemarin kohdalta Piippolan pitäjän Tamastkengän kylään rakenncttamaksi määrätyn ;a osaksi jo rakennetun kylä- tien kuntoon panemista marten. — Lauttaussäännöt. Senaatti on antanut Oulun läänin knioernöö rin tehtä.<'äksi ryhtyä hänelle kuulu miin toiinenpiteisiin lauttaussaännön aikaansaamiseksi Kuimojoen ivesissa ja O t h a m a 11 i o e n mesiSlös s ä. — TLenciväylien perkaukset. Senaatti on hylännyt Suolnussalmen kunnan anomuksen, että Muokkljoes^a oleiva menemäylä perattaviin ja nuu sukiltoja siihen rakenneltaisiin maltion kustannukselta ja että malno leettäisi mene.voylät ja nousnsillat Hossanjoeu koskiin. tukkihuutokaupat Ouliin läänin kruununiuelsistä toimi tetaan Outun kaupungin Palokunnan^ talolla eilsi elokuun 2 ja 3 pmä klo 11 a. p. Tällöin myydään Oulujär- men tarkastuspiiristä sahatukkipulta 344,798 kpl., propsi- ja hiemopuita 30 tuh. m''. Iin tarkastuspiiristä sa- hatukkipuita 2(53,31(5 kpl., kernin tar kastuspiiristä sahatukkipuita 6(58,585 kpl. sekä propsi- la hiomopuita 30,000 M''., Lapin tarkastuspiiristä sahatukki- puita 1,783,836 kpl. Nleisen huutokaupan päätyttyä myy- dää paikallishuutokauppaehdoilla Ou- lujärmen tarkastuspiiristä 34,!>00 mi^ kaantunutta sahapuuta. — Osuuskaesojeu säännöt. Se- naatti on mahmistanut Pudasjärmen Hetekylän osuuskassan säännöt. — Nhtiöjärjestykset. Senaatti on mahiviSta-mt Kajaanin puutaioara O. A:n yhtiöjärjestyksen muutokset. — yliopisto. Filos. kandidaatti tutkinnon o;: suorittanut ylioppilas Hilja E. Metsäpolku. — yhteiskoulut. Romaniemen yhteiskoulun matematiikan ja luonnon tieteiden opettajaksi on 12:sta hakijasta Mainittu naltuuskunta oli anonut, että määräraha alkuperäisten teosten palkitsemiseksi korotettaisiin 10,000 markkaan. Senaatti päätti eilen, että ensi muonna otetaan menosääntöön 10,000 mk., jos maltion marat sen sallimat. — iSuomen luotsilaitoksen uudestaan järjestäminen. Meren- kulunlarkastaja on senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskuntaan jättänyt seuraama- sisältöisen kirjelmän: Sen johdosta, että keisarikunnan meri- ministeriössä on asetettu komitea Suomen luotsilaitoksen uudestaan järjestämistä ja Menäjän meriministeriön alaiseksi atista- mistä marten, katson, etten merenkutuntar- kastajmia moi jättää senaatin tietoon saat- kamatta seuraamaa: Jos Suomen luotsilaitoksen alisiaminen Menäjän meriminisleriön alaisetsi toteutuu, on siit^ seurauksena maan luotsien jzukko- eroaminen. Tästä taas olisi seurauksena moittamattomia '.vaikeuksia heidän paikko jaan uudelleen täytettäessä, sillä jos halullisia ylimalkaan ilmaantuu — relmol- lisetta luotsilla ci maadita ainoastaan har rastusta ja taipumusta maan myös pitkäl listä harjaantumista mirantoimituksessa. Luotsien ci tule ainoastaan merkkien amulla löytää mäylä, maan heillä tulee myös olla suoranaista tuntemusta mesistön ja »väy län laadusta luotsialueella ja sellaisen run temuksen moi saada pitkällisen uutteran työn kautta. Maan omat höurylaimat. joilla on tul- ku,vuoronsa, moimat tulla toimeen linja luotseineen ja linjaaan tottunein? miehis- töineen, mutta niille kotimaisille tai,voille, joilla ei ote »varsinaisia linjoja ja tulemat toinille ulkomaalaisille laiivoille. jolla k>iy mät salamissannne, tulisi liikenne suor.'.s taan mahdottomaksi. Meidän merenkul kulninc niin ollen suuresti pienentyisi. k<?s!a ulkomaalaiset taiivanmarustajat iväylil lämme mallitseman epälvarmuudkn lakia lähettäisimät laimansa muille linjoille, intfä seikka puolestaan aiheuttaisi maan kau.passa seisauksen. Tähän tulee lisäksi, elia »vakuutusyhtiöt aiman mariuaan tulemat huomaltamaosa määrässä korottaniaan makuuNlsmaksilja, minkä kautta laimanivarusiajain pieni ivoitlo hupenisi mitättömiin. 5koska maan nierenkulku ja kauppa E^no- men luoisilaiioksen inideotaan iä'.ies!amisen kautta ja sen aiheuttaman luotsien jouklo- eroamisen job^os.a tulisi kärsiiil.iäu pavan- tumattomia ivaurivila ja kosta maan luot- sit kielläiualiä aina omat hymin lä>.)lkäneet maikean ja v.tvanni telUämänsä, anoo me re»!slllmuarkastaja lopuksi, että senaatti aiislaisi I-äneii ^n,jesteelilleen. että kysy- miis Suomen tuolsitaitoksen uudesia>'.n jär- ieslämiseslä ja meriministeriön alaiieksi alislamiiesla saisi kokonaan raueta. Ulkomaalaiset Susmen puv ^uuinan pllheenjoNi-.?io!te ja on iauiin 120 n^iantiluitn ja 43_ irlantilaisen parlamentin jäsenen allekirjoittama k-rjelmä Siiomen oi- keu^sieu ^ puolesta. Sam..niu^:.lai!'i.: lausuntoja on duuma saanni vasta (58 parlamentin jäsenen ja 2 l itiMai- torin ollekifioiitanuD. "jicn'0" •'Ulat kanpoa''a>nari on toiinitianut 0' utlv'N- nin ulfouii ;i i ö i eri lle s a nu' n K- a: in | en lausunnon, llusia lausunto!^ on nuelä tulossa. ®uiun kaupungista. — Kuolleita. Perjantaina kuoli Heisilnsissä Oulun ent. ruotsalaisen tyttökoulun johtajatar Anna Maria ^o il e I h o 1 m noin 62 umoden ikäi senä. Mainaja oli Oulun ent. kirkko- herra Fogelholmin tytär. Oli muo- desta 188(5 Oulun ruotsal. tyttökou- luu iohtai.ittarena miime syksyn > osti. Vainajan ruumis tuotun tänne maanantai ittana. Hautaus tapahtui eilen klo (5 i. p. iäsimiUe Viime sunnuntai-aamun.'. tuoli iääl- lä mauhuuden heikkouteen mu kan- p luikimme u'^l!l>i>nmista av.ikiaista, entinen maannnljelija ^uho Laiti- nen 84:llä itamnodellaan. L'hinuä jäimät hauta muistamaan lapset ja lastenlapset.