i.guvsnt3in3 elokuun 2V p:n8 8^!!Uli7A «:o 83 — ISIS — Kiertokoulut. Kiertokoulun- opettajaksi Isojoelle kunnasta pois muuttaneen Aleksandra Kollin in siaan walitsi Isojoen kirkkoneumosto kokouk sessaan l. k. 14 p:nä kiertokoulunope!- tojakokelaan Milja Kormen, Isojoen Manhasta kylästä. — Sätilä» palkkausatouStnS ewätttz. Senaatti on hylännyt Ul- Vilan ja Tyrmään kuntain asukkai- den anomukset saada malticapu käti lön palkkaamiseen. — Ku«vtt» «loSmittauStoi- «itu?. Kuten muistetaan oli U!mi- lan pitäjän Friitalan kylästä kotoisin oleman talollisen Juho Kustaa Uoti lan luona oli toimitettu takamarikko hänen ja teurastaja Kustaa Ström bergin, Nakkilan pitäjän Lattomeren takamaalta, mäliseSsä jutussa Ström bergille koituneiden oikeuskulujen kor- maukseksi, maikka Uotilan »ralitusta marten saaman kihlakunnanoikeuden päätöksen m»kaan kulut oli kuitattu asiallisten kesken. Takamarikkoonotto perustui Ulmilan tuomiokunnan tuo» marin Strömbergille antamaan to» distukseen, jonka mukaan, päinmas- toin kuin Uotilalle annettu päätös osotlaa, Uotila oli tuomittu maksa maan Strömbergin kulut 75 mkalla. Lainmoiman maittaneen homioikeu- den päätöksen perustella, mikä, sa moinkuin Uotilan saama kihlakunnan oikeudenkin päätös, kuittasi kulut c.sw.I- listen kesken, malitti Uotila kumer- nöörinmirastoon .".siasta selmyyttä saadakseen. T. k. 8 p:nä onkin !u- mernööri antanut päätöksensä, joicka mukaan Uotilan luona tehty takama rikkoonotto kumotaan. ^ Huwila»ka»ppa. Karslio neumos Oskar Hynninen on t. k. 16 p:nä tehdyllä kauppakirjalla myynyt KarkuSsa omistamansa humilan maan- Viljelijä Oskar Kataralle Tyrmäästä. Humilan mastaanott? tapahtuu mar raskuun 1 p.nä. — L.-S:i. — Jlkiisaltaisuutta, joka osot- taa tekijässään järjen puutetta, har joitetaan usem kokous- ja iltamatilai- suuksissa. Ztäin kesäiseen aikaan jou tumat mursinkin polkupyörät huli- gianimekarain peukaloitamiksi. Niinpä miimeksi Harjavallan Suomalaisen seuran taion mihkimisjuhlassa oli pyörän gummeista laskettu ilma pois ja gummeja lämistetty, olipa ainakin yhdestä pyörästä leikattu gummit poikkikin. Olisi suotamaa, että jos joku järjellinen ihminen olisi ollut näkemässä tällaista itkimaltaisuutto, hän heti ilmoittaisi asiasta, jotta pa hantekijät moitaisiin sooda työstään tilille ja kärsimään rangaistusta tahi pahantapaisten kaSmatuslaitokseen. Harjavalta. Suomalaisen Seuran ja Karhun miime sunnuntaiset j u h- l a t onnistuimat kaikin puolin hywin. Ilma oli suotuisa, ehkä hieman ko lea. Juhlayleisöä oli jo pitkin aamu- päimää saapunut suuret joukot, niin että siikapäimällisten alkaessa kello 1 päimcllä ..Honkalan" koris tettu juhlasali oli täynnänsä aterioi- wia. Eritiäin runsaasti oli Kiukai nen, Vanhastaan tunnettuna siian- syöjäpaikkakuntana, edustettuna pai Mällisillä. Ja tyytyväisinä tuntuimot ateriaansa oleman kailki. Kokemäen tormisoittokunta kaiutteli sämeliään palan painikkeeksi. Klo 3 i. p. alkoi ..Honkalan" mi h- kiäisjuhla soittokunnan esittä mällä alkusoitolla. Termehdyspuheen piti opett^ I. Kirjalainen. Mieliy- mykseliä luunneltiin opett. M. Melan juhlaesitelmää A. Meurmanista. Ko kemäen K rhnn seko kööri lauloi ur kuri A. Ketolan johdolla erittä n an siokkaasti kolme laulua. Wielä oli ohjelmassa runo „J, W, Snellman" jonka lausui yliopp. A. Järminen. Tämän jälkeen alloimat arpa jäiset ja urheilukilpailut. Ärmat menimät kaupaksi merrattain hymin; kuitenkin M pieni osa lipuis ta myymättä. Seuran mälisessä neliottelussa (kuulan työnti, kiekon heitto, 100 ja 400 m. juoksu!) sci I palk. Harjamallan Karhun m- ji u.-seura Jymy 1,059 p-st.; toinen järjestyksessä oli Nakkilan m.- ja u. seura Jyry 1,040 pi<5t. ja kolmos Harjamallin t. y:n m.- ja u.-seura Ponnistus 1,006 pist. Kiertämän pokaalin sai siis haltuunsa yhdelsi muodeksi Jymy. Mieskohtaisesti pal kittiin hr? K. Tomminen I ja hra I Marjamäki li palk. Miesten kaksi- ottelussa (keihäänheitto ja 110 m. aitajuoksu) sai I p. hra T. Mortia ja II p. hra H. Laurila. Edellisen pistemäärä oli 109, jälkimäisen 103,z. Naisten kolmiottelussa (kuulaniyönti, pimushyppy ja 100 m. juoksu) johtui I p. nti Kyllikki Pohjolalle 129 pist. ja II p. nti Lyydi Aaltoselle 109 p. Pikkupoikain kolmiottelussa (pituus- hyppy, korkeushyppy ja 200 m. juok su) sai I palk. I. W llman, II p. W. Hiijanen; edellinen 168 pist. ja jälkimäinen 156 pist. Urheilukilpailujen pituuden johdos ta moitiin iltama Seurahuoneella alottaa masta noin klo 9 illalla. Ohjelmassa oli soittoa, laulua, kup letti, näytelmät ..KihlauS" ja ..Kallen kosinta", joista marsin kin edellinen sai ostkjeen runsaat suosionosoitukset. Lopuksi oli taman- mukaista tanssia. Mitä juhlain aineelliseen kannatta- maisuuteen tulee, niin moimat hom- maojat olla hymin tyytymäisiä saa- muttamiinsa tuloksiin. Latvia. Lannan maamiesseuran -yhdistyksen iltama oli mii- me pyhänä Haunian kylän Luojun tilalla. Kun ensin oli kuultu miulun- oittoa, piti assistentti Mihtori Juu- ela termehdyspuheen, tuoden esille niitä marjopuolia, mitä täälläkin mielä rehoittaa kansassa ja erittäin sen nuo risossa maanmiljelystä ja karjanhoi toa kohtaan. Lopuksi tcrotti nuorisoa innokkaasti ottamaan osaa näihin toi- miin, sekä kasnnttamaan itseensä oi kein tulista maahenkeä. Valaiseman esitelmän karjanjalostuksesta piti og- ronoomi Karsten, »valaisten nume roilla sekä monilla muilla esimerkeillä, mitä järkiveräinen karjatalous meille tuottaa. Runoja lausuimat rwa Ke säniemi ja tyttökoululainen Tyyne Paasimuov, kertomuksen luki ttlalli- senpoika Kustaa Maja, sadun kertoi FranS Maja. Loppu illanmietto ku- lui muun ohjelman suorittamisessa ja nuorten leireissä. Mäkeä oli pariin sataan. Yleisön käytös oli sentään fiirooo, maikka monen nuornka'sen henki hajahteli ..apteekin lääkkeiltä". Kiukaisen. Lapsi pudonnut kaimoon ja kuollut. Wiime torstaina t.!. 18 p:nä aamulla sattui Kiukaisten Harolassz sellainen ikämä onnetto muus, että torppari Harfeltin noin kaksi.MuotiaS Sulh o-niminen poika putosi kotipihassaan olemaan kaimoon. Harselt oli itse työmaalla ja maimo maan oli lasien kanssa kotosalla. Hän lähti kuitenkin naapurin kai masta mettä noutamaan ja lapset jäimät kotiin keskenään askaroimaan. Äiti ei ehtinyt mielä kotiin kun lapset jo menimät häntä hakemaan, ilmoit taen, että Sulho on pudonnut kai moon. Kauan näin ollen ei lapsi saanut olla kaimassa, kun saatiiu ylös, mutta henkiinmirmoittamisyri- tykset eimät kuitenkaan onnistuneet. Perunaruttoa eli n. s. kole raa on ilmestynyt Kiukaisiinkin pe runoihin. Tämä maikuttanee sen, että perunasato ei tullene niin hymäksi kuin rehemastä kasmusta olisi moitu odottaa. Järjestyssäännöt on Kiu kaisien kunta saanut. Ne on laati nut kuntakokouksen aikoinaan Valit sema komitea, ja omat säännöt saa neet jo mahmistuksenkin, joten niiden määräyksiä on rumettama seuraa maan. Äl-j»N. Halla on tämän kesän aikana liikkunut useammat erät, miimeksi t. k. 15 päimää Vasten yöllä. Kesäkuun loppupuolella olimat sen tuhot pahim mat, sillä silloin se turmeli simuky- lissä ja metsäkulmilla rukiinkin, niin että se oli niitettämä. Sikäli kuin perunanmarsia ja lehtiä oli näkymis sä paleltuimat nekin; samaten kaatoi halla monin paikoin ohran ja kauran oraat. Sittemmin on halla liikkunut sangen usein, tehden milloin suurem pia, milloin pienempiä Vahinkoja. Miimeksi ollut halla oli pahimpia, sillä se ei säästänyt perunan marsia lujimmillakaan paikoilla. Hallan maikutuksesta tuleekin Iso joella kehnompi muosi kuin moniin aikoihin on ollut. Marsinkin tullee perunasato huono. Möhlin menee sadot rukiista, ohrista ja kauroista- kin. Tuniuu siltä, että Isojoki pitää manhan maineensa tunnettuna hallan- pesänä. Ja«ijärwi. Kuntakokous pidettiin täällä kansakoulun käsityöhuoneessa t. k. 8 p:nä ja käsiteltiin siinä seuraamat asiot: Lautamiesehdokkaiksi ensi muoden alusta alkamaa jaksoa marten malit- tiin Kirkonkylän eli Peijarin piiriin: lautamies Frans Mäkinen, talolli nen Smcn Mattila ja maalari F, E, Bergroth, sekä Sydänmaan piiriin lautcmies Männi Luomanen, talolli nen Vihtori Jokisalo ja torppari Iisakki Niemi. Päätettiin pyytää msltislta Sy dänmaan kaniakoulutalon rakennusta marten 12,000 markan kuoletuslaina. Mainittu koulutalo tulee kaikkiaan maksamaan noin 18,000 mk. Lainaa hakemaan «valittiin kansak.opetwja K. Linnanen. Scksi kunnes tuo maltionlainc ehditään saamaan, päätettiin henki- makuutusyht ö Suomelta pyytää 8,000 markan loina, jota pyytämään ja nostama-m «valittiin mainitun yhtiön täkäläinen asiamies, afloitsija Frans Lehtonen. — Päätettiin ottaa taloudenhoitaja kunnan omistamaan Kalliolan uudistalon ja annettiin kunnallislautakunnan huoleksi julis taa toimi haettamaksi. Suomalaisen TySucken Liitoa 4:s edustaja kokous Turussa. Toissapäimänä iltapäimällä klo 5 alkoi Turussa Suomalaisen Työmäen Liiton 4:s edustajakokous liiton sikä läisen osaston huoneustossa Puutar hat. 3. Edustajia kokoukseen oli lä hettänyt 24 osaStoa yhteensä 41. Ko« kouksen amasi liiton puheenjohtaja, miilaaja A. L. Laine, joka myöskin malittiin kokouksen puheenjohtajaksi. Kokouksen puheenjohtajiksi malittiin opettajat I. O. Oksanen Turusta j'- W. Malkama Kuusankcskelta sekä sihteereiksi ylioppilas W. Musilla ja toimittaja Ape Laitto Helsingistä. Kokoukselle esitettiin kertomus liiton tähänastisesta toiminnasta sekä miime toimintamuoden tilit. Tilintarkasta jain ehdotuksesta myönnettiin keskus hallinnolle tilinmapaus. Keskushallintoon malittiin: puheen johtajaksi uudelleen miilaaja A. L Laine Helsingistä, jäseniksi junailija I A. Muori H:gistä, opettaja M. Malkama Kuusankoskelta, ylioppilas M. Musitta H:gistä, opettajat A. B. Halme Mnpurista, I. O. Oksanen Turusta ja I. Kontula Kymistä, ki- mimies P. Kanermo H:gistä, työn- johtaja F. Nummimuori H:gistä, ju nailija H. E. Eerola' T .m?ereelw, puuseppä I. Syrjälä Orimattilasta, rma S. Penttinen ja toimittaja Ape Laitio H:gistä sekä »varajäseniksi maa lari K. Lilja H:gis!ä, rma Hilma Ero Turusta, asemamies A. Karina Hämeenlinnasta, metallityöni!es M. Petäjä ja nahkuri I. Rinne Turusta, jarrumies Ilänkö Riihimäeltä ynnä kirmesmiehet K. Lehtonen ja D. Ero nen H:gi8tä. Tilintarkastajiksi malittiin uudelleen puhuja M. Paukku ja wakuuLuSwir- kamieS G. A. Sow:sÄrwi sekä wara- tarkaStojikst junailija K. W. W^l- tamo ja maisteri O. Autere. Kokouksessa käsiteltäväksi tulemia keskustelukysymyksiä malmistelemQan asetettiin reljä maliokuntca. - PoStiukvl?» Turu» ja T«kho!«a» sekä T»r«« ja Maarlauhamiuii» «älilla eufi talloeua. Tulemana lalmpurjeh- duskautena tulee Turun ja Tukhol man mäsillä postimuorojs neljä kum paankin suuntaan, ja lähtenemät lai- mat Turusta sunnuntaisin, maanan taisin, keskimiikkoisin ja perjantaisin kello 11,45 yöllä sekä Tukholmasta samoina miikonpäiminä kello 10 illalla. — Turun, saariston ja Maarianha minan mälillä tulee taas olemaan 3 miikkomuoroa edestakaisin höyrylaima ..Skifietillä" ja lähtenee laima Tu rusta tiistaisin, torstaisin ja lauman- taisin kello 4 i.p. sekä Maarianha minasta maanantaisin, keskimiikkoisin ja perjantaisin kello 8 tienoissa illalla. Mahdollisesti tulee joku Tui Holman laimoistokin poikkeamaan Maarian haminaan. ^ Wiipurissa ja Helsingissä Wa«gitt»je» kohtalosta on saatu tietää, että lähempi kuulustelu ja tut kimus heidän asiansa suhteen toimeen pannaan ensi kuun alkupäimir.ä. Tä hän asti ei mielä ole toimitettu muu ta kuin alustamaa kuulustelua. Lä hempi tutkimus tullee sitten osotlo- maan miten raskauttamia ne syyt oma>, joiden tähden asianomaiset on mangittu. — K:lo. — Suomalaiue» prvfeösori tutkimaa» uutta stzfilislääkettä. Helsingin manhan klinikan johtaja prcf. I. I. Karmonen matkustaa syyskuussa Salsaan tutkimaan pr. f. Ehrlichin keksimän kuppatzutiiääkkeen n:o 606 käyttämistä ja hankkimaan sitä kokeiluja marten Suomeen. Nykyään omat jo Saksassa samassa tarkotuksessa tohtorit Koskimies ja Collan. — Luhtaraunau suo» k»i- Waustyöt Tuojärtvellä omat nyttemmin loppuun suoritetut. T, k. 8 p:nä oli työn luomutuekokous Kuik- karannan kylässä ja ottimat asian omaiset mielihyvällä ojat hoitaakseen. Alkuperäisestä kustannus!, rmiosta jäi mähäsen säästöä. — Sotilaat salakapakoitki- joiua. Mnme sunnuntai-aomupäl- mällä oli suuri joukko työmiehiä kokon- tunut Massassa Kustinlinnan me soan juopottelemaan. Juomatama- roita kuljettimet runsaasti keskimää rin 50 p:niä pulloa kohti täkäläiset menäläiset sotilaat kasarmin tarjoilu- huoneesta. — Asi?sta sai p.liisi te- dan, joka hajoitti miehet kirjosi muu tamia pahimmin juopuneita puikaan. — Sotilasten mäkijuomain myynti näyttää taasen alkaman, oltuaan lä hes muoden keskeytyneenä. Seura ukset tästä moimat olla hyivinkin ma- kamia. Muistakaamme maii', että noin muosi sitten joutui eräs mies muoden ojaksi mankeuteen puolustau tuessaan juomatomereitansa venäläi siä sotamiehiä mastaan, jotka alkoi- mat häntä pahoinpidellä. Saman laisia ikämiä selkkauksia on t-pahmnut muuallakin maassamme. — Mzaso. — Juuau alle joutuseita. Kun rautatiemaunujen tarkastaja Matti Hurme toissa yönä klo 1 c.ik?sn mat kusti Turun rautatieasemalta totiinsa Raunistulaan, tapasi hän rautatiellä noin 50 - 60 metrin päässä Alfan tehtaalta Maarian kirkolle päin koksi miehen ruumista. Kummankin pääs tä, jotka takaraimoSta olimat pahoin runneltuja, oli muotanut paljon merta paikalle, mutta etempänä sitä ei huo mannut lainkaan, josta päättäen kuo leman on täytynyt seurata heti on nettomuustapausta. Jonkun matkan päässä ruumiista tapasi hän mielä tyhjän 2 litran miinc pullon. Keskimiikkona junia tarkastettaessa huomattiin sen postijunan meturin pyörissä, joka saapuu Turkuun klo 10,40 i. p. Helsingistä, meripilkkuj-?, mistä päättäen sen on täytynyt ajaa miehet kuoliaaksi. Näin kamalan kuoleman uhreiksi joutuneet omat itselliset Kustaa Ma tinpoika Salonen Maariasta, synty, nyt m. 1860 Lapualla, j-, August Aleksander Mikbom samoin Maarias ta, syntynyt m. 1870 Maskussa. En- sinmainittu jätti jälkeensä maim in ja lapsen, jälkimäinen oli naimaton. Mo- lemmat olimat tunnettuja juopotteli joita. Mikbom kuuluu juopotelleen jo pari miikkoa ja Salonen laumantaista lähtien. — Useita m»rtowarkauksia Jaakki«assa. Miime pyhän seu duilla on Jaakkimassa tehty useita markauksia. Miime sunnuntain mas täisenä yönä oli Ihalan asemalta Varastettu 36 litraa konjakkia. Mar- kaat olimat särkeneet tamaramakasii- nin akkunan ja siitä kautta menneet sisään sekä mieneet asemalle hiljattain saapuneen konjakkilähetyksen 36 litraa. Samana yönä olimat markaet mur tautuneet myöskin apteekin kellariin, josta mukaansa ottimat suuret mää rät ruokatamaroita, kuten lihoja, ka loja, taimeksi maruStettuja sylttejä y. m. Mielä murtautumat morot myös kin laimarannassa olemaan makasii niin, josta meimät paljon nahkoja, tupakkaa v. m. tamaraa yht. noin 250 mkn edestä. Kaikesta päättäen näyttää paikka kunnalla liikuskeleman kokonainen wa- rasjoukkue. Toistaiseksi ei -varkaita mielä ole saatu kiinni. — R.-K:la. — Halla on tehnyt suuria mau- rioita koko kuluman mtikon eri osissa maatamme, turmellen muutamin pai koin perunan miltei kokonaan. Isolla- joella on se Vikuuttanut kauraa ja ruistakin melkolailla. T k. 14 ja 15 väiiväin mäkisenä yönä on halla teh nyt suurta turmiota lähes koko Maa- san läänissä, sekä eteläosissa Kuopion ja itäosissa Mikkelin lääniä. Mänt- sälässä Uudellamaalla, missä m. m. kautta koko Ohkolan kylän hslla on mustannut perunanmarret, csotti läm pömittari kello 4 aikaan aamulla 2 astetta kylmää. Kahtena seuraama nakin yönä on halla tehnyt maurioi- ta keski- ja pohjois-Suomessa, sillä m. m. Kajaanissa oli t. k. 16 ja 17 päimäin mälisenä yönä 2 astetta kyl mää aamulla ja maa oli mahmassa kuurassa. — Lauko» toepparlhäätSjen jälktkaikuja. — Torpparit waa- tiwat paroouilta wahi«go»kor- wa«Sta. Tiistaina pidettiin Totti- järmellä Pajulahdella »vuokralauta kunnan kokous, jossa käsiteltiin muu tamien Laukon torpparien tekemiä mahingonkormausmaatimuksia. Torppari Elias Alipihnala maati lakit. kand. Heikki Ritamuoren amus- tamana, että Laukon sukukartanon omistaja, »vapaaherra Standertskjöld- Nsrdenstam suorittaisi hänelle kor- mausta 5,500 mk. mohingosta, joka oli aiheutunut siitä, että Alipihnala oli kemäällä 1907 häädetty torpas taan ja saanut sen takaisin mesta ke määllä 1910 sekä rakennuksia, milje- lyksiö, aitoja j. n. e. sanottuna »väli aikana kohdanneesta rappiosta. Mapaaherra Standertskjö!d-Nor- denstamin edustaja, maratuomsri Ju- Ilus Koskinen katsoi, että päämiehensä ei ole melmollinen nyt puheenaolemaa kormauSta suorittamaan, sitäkin mä-- hsmmin kun hän moimassaolleen lain perusteella on ollut täysin oikeutettu puheenalaisen häädön toimittamaan ja kun tämän kormausmaatimuksen peruste aiheutuu siitä, että häälöju- tun ollessa mielä lopullisesti ratkai sematta ylioikeuksissa, mäliintuli ny kyään moimassaolema laki torpan, lampuotitilan ja mäkitupa-alueen Vuokrauksesta, joka laki ei moi tuot taa kantajalle mitään oikeutta korma- uksen saantiin. Kantajan puolesta huomautettiin m. m. että kihlakunnanoikeuden pää töksen nojalla toimitettu häätö oli mzln Väliaikainen toimenpide, joka Uhtiin sillä nimenomaisella ehdolla ja edellytyksellä, että häädön toimitti, jos k hlakunncmoikeuden päätös ku mottaisiin, olisi melmollinen kormca- mzun moliaikaisesta häädöstä aiheu tuman mohingon. Kantajan kysymyksen johdosta kiel täytyi mestaaja somitteluun tässä asiassa, jonka jälkeen «vuokralauta kunta antoi sellaisen lausunnon, että kkska somittelua asianosaisten kesken ei saatu, raukeamat muokralautukun- nan enemmät toimenpiteet sillensä. Paitsi torppari Alipihnalaa, maa- tii torppari Juho Riekkola kormausta 1,500 mk., torppari Juhana Lähde- korpi 1,900 mk. ja torppari J^ho Björk 1,600 mk. — Lähde» maa»wtljelhS- «ähttely alvattiin eilen kto 3 i.p. Näyttely on runsas jamonipuoluun, käsittäen 1631 n:a. Eilen kämi näyt telyssä lähes 4,000 henkilöä. hin, mutta mahdollisesti moitaisiin yhteisesti pakottaa MenLjää paran tamaan Europan puolisen osansa ter meydellisiä oloja ja siten mapauttaa muut maat jokamuotisesta peloSta. Asiaa möisi ehkä auttaa kaikkien Eu ropan maltojen edustajista kokoon pantu delegatsioni, joka olisi Geneven konvzntsionin tapainen. — Waugitt«. Suojelusososton määräyksestä on Pietarissa mangittu ent. naiskurssilainen M. M. Solja- noja, maikka hänen asunnossaan toi mitettu kotitarkastus ei johtanut mi hinkään tuloksiin. Vangittua syyte tään »vallankumouksellisesta toimin nasta Nishninoivgorodissa, jonne hä net lähetetään tutkittamaksi. — Kirko»ry»st». Shtshulja miSsa omat rosmot tunkeutuneet kirk koon mikden saaliikseen kynttiläkassan sekä 101 ruplaa kirkon rahastosta. Muutamista pyhäinkumista on sitä paitsi riistetty korallikoriSteet. — Sairaala tartuuua» lewit- täjäuä. Tartunnan lemittäjälsi on äkkiä tullut kertoo Retsh, maltion mie- lietautisairaala lähellä Podoljskia. Tämä suuri sairaala, jossa on yli tuhat potilasta, laskee biologisen ase man korjauksen muoksi kaikki sairaa lan liat, 25,000 ämpäriä muorokau- dessa, jokeen, jo!ta joen rantamilla asuma »väestö ottaa juomameiensä sekä joskus myöskin semstmon mieli- tautisairaale, joka sijaitsee 3 m rsiaa alempana joen rannalla. Keisari Frans Joseph. Ne monilukuiset kansat, jotka kuu lumat JLmalta-Unkarin keisarikun taan, miettimät suurw, harminaista riemujuhlaa miime torstaina. Kakjois' maitokunnan hallitsija keisari Frans Joseph täytti silloin 80 Uälvuottansa. Joulukuun 1 p:nä 1848 julistettiin 18-muotias prinssi — hän on syiuy- nyt elok. 18 p:nä 1830 Wienissä — täysi-ikäiseksi ja seuraamana päimänä astui hän siihen aikaan pahasti hor jumalle keisarin istuimelle. Jtämulta- Unkarin monihaarainen malraraken- nus mapisi tähän aikaan perustuk siaan myöten. Frans Josephin edel täjä luopui kruunusta, uikomuinen Vihollinen ahdisti »valtakunnan aluei ta, maltakunnan eri osat pyrkimät hajalle ja sisällinen sekasorto mallitsi pahimmillaan. Mutta itsemaltainen, loistoa rakastama ja kiimasluontoi- nen nuorukainen heittäytyi rohkeasti taistelun pyörteisiin. Hänen kasmat- itujansa kreimit Heinrich Boubelles ja I. B. Coronini olimat erikois- j opettajien kautta kehittäneet nuoressa ^prinssissä sotapäällikön taipumuksia i ja niitä sai hän hallitsijana heti koe tella. Hänen sotapäällikkönsä Ra- de'z'y moitti sardinialaiset, jotka yrit- timät kroittaz Lor.-bardian Jtämalta- Unkarista ja keisari itse ylipäällik könsä ruhtinas Mindisch-Gräizin kans sa lähtimät kukistamaan unkarilaisia, jotka olimat Kossuthin kehotuksesta julistaneet ..Lothrivgerin sumun la kanneen hallitsemasta". Menäjän ^ amulla kukistettiin madjaarien ma- - pausunelmat merimirtoihin ja heidän ^ikimuistoiset sankarinsa Arthur Gör ! Kbolerz razsicz. Mitä ulkomaalaiset armelemat,.we- näiäisestä kolerasta", näkyy siitä haastattelusta, joka Neue Freie Pres- sellä on ollut tunnetun koleran tutki jan, professori Kraussin kanssa. Haastattelu on lähinnä koskenut ko leran lemiämisen mahdollisuuksia Me- näjältä Länsi-Europaan. Prof. KrausS hymäksyy tosin ne warowaisuuStoi- menpiteet, joihin Saksan ja Jtämal- lan hallitukset omat ryhtyneet koleran lemiämisen estämiseksi, mutta hänen mielestään ei maara ole silti koko naan poistettu. ..Moidakseen Vas taisuudessa suojella Europaa kolera- maaralta", sanoi prof. KrausS, »pi täisi Menäjän ennen muuta lainsää- dänMietä toimeenpanna termeyden- hoito-olojen mcatimia kanamoimisia ja hankkia kunnollista juomamettä. Luonnollisesti eimät naapurimallat woi sekaantua Menäjän sisäisiin asioi gey ja Klapka y. m. pakotettiin mii- lmeisten m. paustaistelijain kanssa i antautumaan moittcjain armo lle. ^ Kun u!k^n>iiset »vaarat näin oli j torjuttu, peruutti Fr »is J^siphin - hallitus enimmät ahdingon aikana ! myönnetyt sijälliset uudistukset. En- z tinen itsemaltainen hallitusmuoto ju listettiin »vallitsemaksi. Paamin kans- , sa tehtiin scpinius, joka suuressa mää- : rässä mahmisti katoolisen papiston j malraa »valtakunnassa. Z Lukuunottamatta drään unkarilaisen - tekemää murhayriiyStä nuorta h'.llit- ^ sijaa »vastaan, joka siinä lievästi haamoittin, sai Frans Joseph ny miettää muutamia rauhan ja lemon muusia. Hän matkusteli »valtakun tansa cri osissa päästäkseen alamais- tensa tarpeitten ja toiiv.musten pe rille ja meni huhtikuun 24 v:n-5 1854 naimisiin Bujerin herttuan Äiatsi- milian Josephin tyttären E isabetin kanssa. Amioliitossa syntyi neljä lasta, nim. 1855 tytär Scfia, joka kuoli kahden muoden manhana, w. 1856 toinen tytär Eisela, joka on naimisissa Baijerin prinssin Leopoldin kanssa, w. 1858 kruununprinssi Ru- dolf, joka niin onnettomalla tamalla surlnasi itsensä tai murhattiin tom- mik. 30 p:nä 1889 paronitar Meize- ^ ran seurassa Mayerlirgin metsästys- ! linnassa, sekä lopuksi tytär Malerie i m:na 1868, naimisissa arkkiherttua FranS Salmatorin kanssa. Sittemmin alkoi sarja ulkonaisia selkkauksia ja onnettomuuksia. M.na 1859 alotti Jiämalta sodan Ranskaa ja Piemontia mastaan menettäen Magentan ja Solferinon tappelujen jälkee.i Zurichin rauhassa Lombardian. Kilpailu Preussia kanssa etusijasta Saksan liitossa johti ensin hyökkäyk seen Tanskaa mastaan, sekä »vihdon, Preussin ja Jtämallan Väliseen ,lmi- sotaan, jossa preussilaiset Varsinkin ratkaisemalla »voitolla Köningräizin luona masensimat Jtämallan moi- man. Itämaita erotettiin Saksan lii tosta ja Preussin liittolaiset italialai set saimat Menetsian. Sisällinenkin tila Valtakunnassa tuli yhä sekamammaksi. Tiheistä mi- niSterimuutoksista ei ollut apua en nenkuin perustuslaillinen hallitus muoto Vähitellen, etupäässä uusien perustuslakien kautta jouluk. 31 p. 1867 tuli Voimaan. Samoihin ai koihin teki keisari myöS lopullisen so Vinnon unkarilaisten kanssa ja antoi kesä?. 3 p:nä 1867 kruunata itsensä Unkarin kuninkaaksi. Knn toimeet Preussin hämiöstä Saksan Ranskan sodassa 1870—71 menimät myttyyn ja Preussi sen si jaan astui uuden Saksan keisarikun nan etupäähän, alkoi Frans Joseph lähennellä Saksan keisari Milhelmiä. Mämälliset mälit solmittiin jo w:na 1871 ja kun molemmat keisarit koh tasiroat toisensa Berlinissä m:na 1872 ja heidän seuraansa kolmanneksi saa pui Menäjän keisari Aleksanteri II, solmi',,Uin kuuluisa «kolmen keisarin liitto", joka kesti Menäjän-Turkin so taan saakka. Silloin kylmenimät mä lit Menäjän kanssa ja sen sijaan syn tyi lokak. 7 p:nä 1879 uusituin en SaksLn-Jtämollan liitto, johon myö hemmin Italiakin yhtyi. Tämä »val tiollinen ryhmitys o? säilynyt meidän päimiimme asti ja Itämältä on sen jälkeen kuin se Berlinin kongressin päätöksen mukaan m. 1878 miehitti Turkin hallussa olleet Bisnian ja Herz°g ZVinan, jotka äskettäin lopulli sesti liitettiin Itämaita-Unkariin, saa nut nauttia keZkeymätöntä ulkonaista rauhaa. Hallitsijana on keisarimanhus, sitte- kun koma todellisuus hänestä karsi nuoruuden yltiöpäisyyden ja »tsemal- tii-den hengen, saanut nauttia moni kielisten ja monimielisten alamais- tensa yleistä kunnioitusta, mikä muo- sien kuluessa ja keisaria kohdanneit- tm surujen Vuoksi on muuttunut hartaaksi ihailuksi. Tämän rakkauden ilmauksia on keisari saanut nauttia etenkin erikoisina juhlapäiwinään,esim. hallituskautensa 25 wuotispäimänä jouluk. 2 p:nä 1873 ja 50-muotis- päimänä m:na 1898, hopeahääpäimä- nään m. 1879 ja 25 muotisen muis ton johdosta Unkarin kuninkaana m. 1892 sekä mallankin 60-muotisen hal lituskautensa muistopäimänä m.na 1908. Jos on keisarirvanh-uksen Valtiolli nen historia ollut maiherikas ja mieltä järky ttämä, niin omat myöskin yksi tyiset murheet häntä etsiskelleet anka rammin kuin kentiesi ketään muuta ihmistä ainakaan hänen asemassaan. Lyhyt katsaus hänen murheillensa sarjaan on tästä todistuksena: Jo muonna 1867 ammuttiin hänen meljensä keisari Maksimilian Brasi liassa, m. 1868 hukkui hänen mel jensä arkkiherttua Achreckän tytär liekkeihin, keisarin la.-ko Trznin kreimi tekee itsemurhan ja keisariparin serkku Biijerin kunii gas Ludwig II hukutti itsensä mielenhäiriössä w. 1886. Lud wig II:n seuracja ja weli Otto I oli samaten u,ie'«puoli. M:na 1889 kei sarin ainoa poika kruununprinssi Ru dolf sai surullisen surmansa ja Vähän jatkeen päin luopui keisarin sukulai nen arkkiherttua Johan kaikista suku oikeulsistaan, otti nimekseen Johan Octh ja ka.osi w. 1891 jäljettömiin. M:na 1893 karkasi muuan nuori kei sarin tyttärentytär Vapaaherra See- fricdin kanssa, arkkiherttua Ladislaus ampui itsensä w. 1895 ja keisarinnan sisar Alenc-n herttuatar paloi w. 1897. M:na 1898 surmasi salamurhaaja Lucchenin tikari keisarinnan ja kaksi .vuotta myöhemmin meni kruunun prinssi Rudolf-mainaan leski mastoin keisarin tahtoa naimisiin alempisää- tyise.isä kanssa samaten kuin nykyi nenkin kruununprinssi Frans Ferdi- nand. Tietysti on Saksin entinen kruununprinsessakin, keisaria sukulai nen hänkin, kirjamalla elämällään enentänyt ennestäänkin suurta suru jen kuormaa. Melkein yksinään seisoo nyt man- huS vaiherikkaan elämänsä ehtoolla riitaisten ja kateellisten kansamsa kes kellä, nuoruutensa särkyneitten unel- main ja loistaman menneisyytensä unohtaneen Habsburgin sumun jään nösten keskellä. Mutta hän on otta nut marteen elämän komai opetukset ja sen muoksi moi hän hymällä omalla- tunnLlla, alamaistensa yleisesti kun nioittamana laskea päänsä ikuisten unten rauhaan, kun iltakellon ääni hänet täältä kutsuu pois. — Liitto tekeillä Kiiuau ja ?)hdySwaltai» »välillä? — Luusuattu Japauia ja We- uäjää waStaau. Kiinalaiset sa nomalehdet pitämät liittoa MdyS- maltojen kanssa toimottamana katsoen sen oleman parhaan mastauksen Me nijälle ja Japanille. Lehtien tietojen mukaan aikoo Kiinan hallitus ryhtyä tämänsuuntaisiin puuhiin. Täällä ollaan puuhassa perustaa seura rajamaiden tutkimiseksi, suojele miseksi ja kehittämiseksi; seuran katso taan nauttiman siirtomaaministeris- tön epämirallista kannatusta. Tulipalo Baku» uafta- tehtailla. Baku. elok. 19 p:nä. Moskin naftatehtailla palamat nahkasäiliöt. Kolme noStotornia on jo palanut. Uusi fähkSsauomakaapeli Australiaa». Melbourne, elok. 19 p:nä. Liit tohallitus on parlamentille jättänyt lakiehdotuksen 6,000 punnan myön tämisestä riippumattoman kaapeli- sähkösanom'.'.johdon rakentamiseksi. Muruja. (Romasti Malmimaaran juhlasaarnaSta Kuopion herännäisjuhlilla). Sitäkö sinä main kuulet, mikä painaa tomuun ja näännyttää sielun, mai sitäkö, joka puhuu Jumalan ka ritsasta. Woi, että minäkin saisin olla sinuun nähden tänä päimänä Filippuksena kertomassa, että olen matkan Varrella löytänyt tuon Jee suksen ja että Hän tcdella on mi nussa Vaikuttanut. Herra on halpa ja ylönkatsottu maailmassa, ja Hän on tänä päimä- näkin kaikkein helmin. Niin hilpa meillekin, että kaikkea muuta ensin koetamme ja masta miime tingissä hänen eteensä maimumme. Mekin kysymme: tuleeko Nasare tista mitään hymää? Jeesuksen olisi pitänyt tulla Jerusalemista ja olla y häinen meille kelmatakseen. Mutta Kristus Jeesus on ristin Herra, julistus Hänestä on ristin saarna ja Hänen seuraamisensa ris tin osallisuutta. Hänellä ei ole mur toa joka meille kelpaisi, Hän ei ole maailmasta. Maailman ylhäisimmät ja olhai- simmat omat yksimielisiä siinä, että kaikki mikä Herrasta Kristuksesta käy on hämiötä lihalliselle elämälle ja luullaan Hänestä helpoimmalla päästämän kieltämällä häntä. Tähän csti on k'rkko ollutkin liian korkealla ja siinä on olaslaSkeutumi- sen pakko. Ja kun se laskeutuu, pääsee se Herraa likemmä. Mi'ä enemmän maailma sitä sortaa, sitä enemmän moimaa se Herralta saa ja sen uudistus alkaa alhaalta. Sil loin koettaa Suomelle uusi päimä, ihanampi entistään. Mitä alemmaksi painumme, sitä parempi, mitä matalammalle, sita pikemmin saa Herra merä korottaa ja Kr stuk-en kuma kirkastua. Siis ala?, alas Mapahtajan ristin juurelle, alas omista korkeista luu- loista, omaSta jumalisuudesta, omas ta synnittömyydestä ja »vanhurskau desta sinne, minne Herran etsimä armo painoi Pasmakin, syntisen »vai mon, ryömärin ja monet muut. AlaS, me papit, ensin kaikkein huonoimmiksi ja muiden palmelijoiksi! Silloin kaipaamat sielut alkamat meitä ymmärtää, silloin koettaa Suo melle huomen. Mitä on tuo juhliminen ja kansan liike? Eikö se lie kaikki turhaa? Kannattaako niihin korvansa kallis taa? Löytyy niin monta suuntaa, kuka takaa, että kaikki ei ole eksyiys- tä? Alsi joukko menee sinne ja toiner tänne, mutta sinä et mene minnekään; armelet main ja armelleösa aika ku luu, kuolema joutuu, ja selö masta sinulle sen suuren armoituksen selmit- tää. Mö tahdo sacda masusta tuo hon äärettömän tärkeään kysymyk seen? Tule ja katss, mitä Nasare tista tul e! Lähde joukkoon! Lähde meisaamaan mukaan ja ko tona sitte cla lukea Jumalan sanaa. Lähde kanssamme polmiStumaan Her ran eteen, niin näet kannattaako seu rata NotscrealaiSta. Aiä jää syrjään armelemaan eitkt menisi määrään. Lähde sinne, minne Herra kutsuu. Älä mene tuohon tai tähän jouk koon, maan sinne minne sana käskee. Elämään tai kuolemaan Herran kanssa ja takaan sinulle, että kun muutaman cskeleen Herran tietä käyt, niin et enää mitään »vaihtaisi lihen autuuteen, minkä Jeesuksessa Kristuksessa sait. Siten tulee ilov Suomen koteihin ja isänmaa tulee Varjelluksi. Armon Hecn, tule sydämiimme ja herätä meissä halua käydä perässäsi Getsemaneen ja Golgatalle, että meil lekin taimaat aukenisivat ja pääsisim me iloitsemaan ijinkaikkiseen iloosi ja autuuteesi! QktethjZ LiMKK. Meemllkliullls palo- MyhdistyksissSinm. »Satakunnan" N:ssa 82 kuluneen heinäkuun 26 p:ltä on Herrojen I, Ikosen, Mihtori Penttilän ja Wer ner Mäinölän allekirjoittama kutsu mus Ulmilan, Tyrmään, Loimaan ja Mehmaan kihlakunnissa olemien pitäjöpaloapuyhdiStySten edustajien kokoukseen Kokemäen kunnanhuoneelle t. k. 27 p:nä. Mainitut herrat oli mat eräässä kahdessa pitäjäyhdistyk- sen kdustajien kokouksessa heinäkuun 11 p:nä malitut tekemään ehdotuksen yhdistysten jälleenmakuutustarpeiden järjestämiseksi. KoLka he kuitenkin yllämainitussa kutsumuksessaan eimät ainoastaan tyydy esittämään ehdo tustaan waan samalla koettamat us kotella, ettei pitSjäyhdistyksillä muita kuin heidän ehdottamiaan mahdollisuuksia saada jälleen makuu- tusta edullisilla ehdoilla, on sellaista aiheetonta mäitöstä moskaan panta via ankara »vastalause. Toimikunnan jäsenille ei liene tun- tematonta, että Keskinäinen M.ikuu- tuslaitos Sampo on jz aikoja sitten edellämainitussa tarkoituksessa muo dostanut erityisen osaston. Siihen otetaan osakkaiksi ainoastaan pitäjä- yhdistyksiä, joten niillä on siinä yk- sinomaan isäntämaita ja niinmuodoin myöskin moimat malmoa, että osasto tulee huokeasi» ja hyrvin hc-idetuksi. Muutamat yhdistykset omatkin jo liittyneet Sampoon ja tcdistuksena, että ne omat siihen iyy!ywäifiZ, on niiden allekirjoittama kiertokirje, jossa ne kehottamat muit? pitäjäyhd siyksiä myöskin liittymään Sampoon. Erityisen marmuuden mci Sam- mon yllämainittu osasto tarjota omien jälleenmakuutusmahdollisuuk- siensa kautta, joten moidaan ottaa suuriakin jälleemvakuutussumnr.a, osaston nnstuunalaisuuden senkoutta lisääntymättä yli normaalin. Syyksi, minkätähden pitäjäyhds- tykset miimyttelemät liiti ymästä Sam poon, ilmoitetaan oleman e^dsn, että liittymien yhdistysten tulee antaa 20 pros. makuutuskannastaan. Ehto on kuitenkin asetettu pitäjäyhdistysten omaksi hyminymmärrettämäksi edutsi, jotta niiden yhteenliittymiren Som massa tulisi niin mankaksi ja mas- tustusmoimaiseksi kuin mahdollista. Mutta jos yhdistykset crnelemat msi- mansa olla ilman tätä moimaa, »voi daan mainittu prosenttimäärä muut taa tchi kokonaan poistaa, yhdiZtyk- ten liittyessä joukc-ttcin Sampoon. Sampo on asettanut tehtamäksien koota kaikki maan pitäjäyhdisiylset yhteiseksi keskuslaitokseksi sen suuren palomakuutusliikkeen hymäksi ja mah- muudeksi, jota pitäjäyhdictykset yh teisesti edustamat. Herrojen Ikonen ja Kumpp. esittämän suunnitelman tarkoituksena on tilapäisten, suuresti epämarmojen, etujen saamurtamise^si muodostaa nurkkajär.estely, ottom. tta huomioon lokonaisuusajatusta.Sampo tahtoo koote, uusi chd.-tus hajottaa. Jo ylläolemaStakin selmiuä, ettei ole mitään todellista syytä herrojen Ikosen y. m. suunnitelmien toteutta miseksi. Päinmastoin tulisi alkuun panijoiden ja pitäjäyhdistysten har ita asiaa ennenkuin antautumat niin maikeasti hoidettamalle ja cpämar- malle alalle kuin jälleenmakuutus on. ..Satakunnassa" olemasta kirjoituk sesta selmiää muuten »ni^enkä epäs-l- mä koko suunnitelma on. Siinä esi tetään kaksi ehdotusta: 1:ksi että muo- dcstettcisiin oma jälleenmakuutus- yht ö, 2:ksi että pitöjäyhdisiykset ja- kaisimat keskenään makuuiussumma^ joita yksityiset yhdistykset eimät saa pitää omalla mastuullaan. Toimi kunnan jäsenet ncyttämät kuite^^in itse pitämän jälkimäistä ehdotusta mchdottomana toteuttaa, jonka läh den he asettamat ensimäisen ehdotuk sen etusijalle. Perustelussa ei ole kuitenkaan selmitetty tärkeintä kysy mystä: Millaiseksi on ajateltu ja!- leenmakuutusyhtiön sisäinen jurjesie- ly, jotta moitaisiin tarjota osakkaille tarpeellinen marmuus? Näyttää nimittäin siltä kuin hc-.k- keissa olewa jälleenmakuutuSyhliö ei ajattelisi lvuorostaan käyttää jä2ecn- makuutusta hymälseen, koska suurien yhtiöitten kalliit makuutusmaksut tetään oman yhtiön perustamien syyksi. Mitenkä turmatuksi piläjä- yhdistykset ja yksityiset makuutuksen, ottajat kuitenkin tulisiivat siten jär jestetyssä yhtiössä, Voidaan hilrosu osoittaa esimerke:llä. Koimiöton kcrta-c. Ulmilan ; imi jässä on makuutettu 130,000 mar- kaZta Kokemäen paio^puuhdistylseg- sä. Ihdistys sua omalla w-'Stuu!- Ia!.n pitää ainoastaan 20,000 m.irk- kac», siis tcytyy 110,000 m. r l o jälleenmakuuttaz. Oktetacm nyt?ä- män mastuun palaman sekä '.ölice > makuutusyhtiöön liittyneen 10 'hd^- tyZtä allamai,!itu!:la jälleenmakuut^s- summilla. Koska tarkoituksena luultamasti, että kukin yhdistys tulee mastuunalaiselsi jälleenmakuuiu^yh- tiön sitoumuksista suhteellisesti jul- l^enVakiiutuösumniaa:?, sacmme, jos sitäpaitsi oletamme aLama'.n-.tm mää rät jälleenmakuu ussummiksi, seuraa man lumen Koimiöton kokonaiS:va- hingosta: o- S L O S O ^2» S 3 ZZ < ^ ^ Oi ^ s 8 Z 5 ^ 8 ; 8888^55 ? ci: O O > vi > ^ »^1 lxz N S "-O VI lv? '-P. i.0 Z ^ — »z d? dc >— <?> s ^ ^ Iv ^ Z s Z ^ s- lo ix? «s L"