Lauantaina 10 p. Joulukuuta KARJALATAR N:o 141 - 1910 määräraha otettaisiin huomioon ensi muoden menoarmiota laadit- taessa jos ivaltion warat sallimat. 5iansakoulttlainat. Joensuun kaupungin maltuus- miehet oivat Hänen Majesteetit- leen osotetussa anomuksessa pyy- täneet saada ottaa 100,0(.)0 mfn suuruisen pitempiaikaisen lainan kaupungin kansakoulun ralenta- mistä »varten. Waltio» yleiset ramikil pailut w. I!Nl Ensi muonna pidetään maltion yleiset vamitiipniUit seuraamina aikoina: M i k k e t i s s ä ilmotus ramikil- pailuun ja koeajo tammik. Il» p:nä. yleiset ramikilpailut 17 pnä Kuopiossa ilmotus kil- pailuun ja koeajoi tammik. -1 pnä, yleiset ja suuret oriraivikil- pailut 2'A p:nd; Häm e e nli n- na s s a ilmotus raroikilpailuun ja koeajot helmik. pmä, yleiset ramikilpailut helmik. li pn»ä^ Jy- w ä s k y l ä s s ä ilmoitus kilpai luun ja koeajot helmik. !> p:»»ä, yleiset ramikilpailut 1(» p.nä: Wa a s a s s a ilmotus kilpailuun ja koeajot helmik. 14 p:„ä, yl. ramikilpailut 15 pn»ä; Joen suussa ilmotus ratakilpailuun ja koeajot elok. pmä. yl. raivi- kilpailul .'9 pn»ä: Viipurissa ilmotus rmvililpailuihin ja koeajot syysk. 1 pum, yleiset ramikilpailut 2 p.iid: Oulunkylässä ilmo tus ramililpailuihin ja koeajot syySl. 14 pniä, yleiset ja suuret oriramikilpaitut 1'> p.nä, T u r u s- s a ilmotus ramikilpailuihin ja koeajot syysk. 1!» p:nä, yl.ramikil- pailut JO p:nd; L" ulus s a ilmo tus ramikilpailuihin ja koeajot syysk. p:nä, yl. ramikilpailut '27 p:nä. Waition k a nta kirja näyt- telyjä pidetään itä-5uomessa seuraamissa paikoin: Mikkelis- s ä tammik. 13 ja 14 p:nä nuor- ten oriiden (luokka 1) näyttely: Kuopiossa tammik. 19 ja 20 p:nä oriiden kantakirjaanotto: Wiipuris s a helmik. 2i ja p.uä nuorten oriiden (luokka 1) näyttely: I o e n s u u s s a kesäl. 9 ja 10 p:nä yleinen orinäyttely: Sortamalassa kesäk. 12 ja 13 p:nä yleinen orinäyttely: Ku o- p i o s s a elok. 1 - ja 1» p:nä ylei- nen orinäyttely: M i k k e l i s s a elok. 22 ja 23 p:nä edellisinä wuo- sina kantakirjaan otettujen oriiden (luokat 2 ja 3) näyttely sekä samoin Viipurissa elok. 31 p:nä. Ei toki kukaan jäträytyne pois „Kalewan Mesan" huomiselta hiihtoretkellä. Koko syksyn tuosta retkestä on jo Hu- huiltukin ja kaipaellen odoteltu. Aikoja sitten se olisi jo toimeen- pantukin, mutta lumen mähyys ja epämarmat ilmat omat aina es- teiksi tuppautuneet. Laittakaapas siis jokainen hiihtokampeet reilaan, niin että olette täydessä hiihto- kunnossa huomenna klo 1 p:llä kauppatorilla, josta sitten lähde- lään suurella sakilla painaltamaan Haapajoen Kukkoseen. Jokainen tietenkin tahtoo olla mukana iloiselle, reippaalla hiih- toretkellä tuolla talmisen luonnon huurteissa metsikössä. Siellä kier- rellä ja kaarella Tapiolan lumi- sia tanhuoita, Metsolan pitkiä pi- hoja. Onhan se sanomattoman hauskaa myllertää siellä pehmoi- sessa lumessa, sujahuttaa suksilla alas jyrkkiä mäkirinteitä ja tehdä ilmassa sirkustemppuja, hauskoja kuperkeikkoja. Saapas nyt nähdä, löytyykö ketään, joka ei tulisi mu- kaan myllertämään. Huomenna siis klo 1 pllä läh- detään kauppatorilta. Perillä moi saada maitoa ja moileipiä. m, ■■■■'l-lTf.ri-a kauppiaan poika Johan Fredrik Silmen Joensuusta oli kauppiaana Miipurissa ja muutti Ameriik- kaan. Seuraamana »vuonna 1^'»^ ote- tuista sormarin poika Nils Johan Lukander, nykyisin Laamanen, Tohmajärmeltä on kaupunginsaar naajana Joensuussa; ja hatunteki jän poika Ctto Alsred Atalmgren, nyk. Airio, kirkkoherrana Jlomant sissa. Dfiiit hauskoja kuin »vanhat to merimuistot olisimatkin, täylyy tilanpuutteessa rajoittua mahdol lisimman Harmoihin. Saanen km tenkin mainita huoinatunmnat mielä parina mnotena kouluun tulleista oppilaista. W. sisäänlirjoitettujen joukossa oli taloll. poika Petter Sormunen Polmijärmeltä, hän kuoli Heinjoen kirkkoherrana; taloll. poika Johan Sormunen, hänkin Polmijänveltä, meni Varkauteen kauppapalme- lukseen, oli talonpoikaissäädyssä kerran maltiopäiivillä ja kuoli kauppiaana Liperissä; taloll. poika Matts Riikonen Mönnistä, lauta mies, useissa kunnallisissa luotta mustoimissa, kuollut. W. 1^0 kirjoitettiil» kouluun 21 uutta oppilasta, joista tässä sopinee »nainita ainakin seuraa- wat: lukkarin poika Emil Milhelin Stenius Juuasta, tuli Haminan kadettikoulusta upseeriksi, yleni tarkk'ampjapataljoonassa emersti luutnantiksi, on nykyään Kuopion läänin kumernöörinä; lukkarin poi ka Johan Henrik Wikman Lipe ristä, antautui apteekkialalle: taloll. poika Michel Lampen Pie lisjärmellä, rupesi kauppapalme lukseen Joensuussa ja sitten maa kauppiaaksi; märjärin poika Karl Pohjois-Karjala» kotiteolli- suusyydistykseu arpajais- jnhla alkaa huoineni»a klo , ip. työw. talolla. Ohjelma, joka on koeteltu saada mahdollisiinman armokkaaksi, sisältää ,n. m. tormisoittoa, lau- suntoa, kuorolaulua, pukutanssin, kaksinlaulua y. m. Esitetään siellä myöskin hauska näytelmäkappale ..Kylpymatka". Väliajoilla kaupataan arpoja, jotka tietenkin hupenemat kuin aka- nat tuuleen. Riuskaksi se arpa- kauppa todellakin muodostunee, sillä moittoja on paljon ja ka»kki armokkaita. Päämoitoista mai- »»ittakoon tässä 30>> markan ar- moinen kaappisohma, johon piirus- tukset on laatinut arkkitehti G. Brander Sortamalasta ja työil malmistanut puuseppä Pitkänen täältä, päälyskangas m» kudottu Joensuun käsityökoululla. Erittäin kauniit ruokasalin akkunalverhot, nekin kudottu täkäläisellä käsityö- koululla. Väsyttämäksi käivisi tässä esitellä kaikkia armokkaita moittoja, sillä kyllä niitä näihin arpajaisiin on todellakin aikainoi- nen kasa karttunut. Toimomme näille armokkaille arpajaisjuhlille arm. yleisön moi- makasta kannatusta. Moittoja Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyh- distyksen arpajaisiin otetaan »vielä otollisuudella mastaan tänään yöw. talolla. tÄ juopunutta omat poliisit korjanneet hoitoonsa tämän »viikon kuluessa. Eilen nä- !yi olemankin runsaasti noita hoi- perteleivia olentoja, poliisi korjasi 4. Koiwujcn walitus ja kuolemantnomio. E n s i »n ä i n e n k o i m u: „Tei- on tässä suorana, tuuheana, nuo- rena. Miksi pitää minui» kuole man? Armoa!" „Pidä kiinni suu, joka toinen puu, täss' ei auta muu". Toinen koimu: ..Minäolei» adun kaunistuksena, »natkailijain ihastuksena. Atiksi pitää minun kuolema»»? Armoa!" „Pidä kiinni suu, joka toinen puu, täss' ei mtta muu". Kolmas koimu: ..Etkö »nuista kuinka herttaisei» ihana olen kemäällä, kun lehteni alka- mat puhjeta, kuinka suloisen le- »nun lemitän ympärilleni. Miksi pitää minun kuoleman? Ar- moa!" „Pidä kiinni suu, joka toinen puu, täss' ei auta muu". Neljäs koimu: „Oi kuinka suloisen »varjon luon sinulle kesän kuumuutta mastaa»», estän raju- tuulet ja pölypilmet tulemasta a»vat»ista akkunastasi sisään. Miksi pitää minun kuolla? Armoa!" „Pida kiin»»i suu, joka toinen puu, täss' ei auta muu". W i i d e s koimu: ..Tuossa on mierellä»»i kituiv.i, hoikka, sur- kastunut naapuri, tapa se. jos sinun mälttämättömästi pitää saada tappaa. Miksi pitää mi- nun kuolema»»? Armoa!" ..Pidä kiinni suu, joka toinen puu, täss' ei auta muu". Kaikki 150 koimua yh- d e s s ä: ..Mitä olemme pahaa Wilhelm Winter Pielisjärmeltä, kuoli »vahtimestarina Pietarissa; satulasepän ja raatimiehen poika 'Anders Johan Ma»»delin Joen- suusta, suoritti silosos. kandidaatti t»»tkim»on, kuoli koulunopettajana Miipurissa; taloll. poika Henrik Hirivonen Kiihtelysvaaralta, oli kauppiaana Kiurumedellä, kuoli Mulossa: loisen poika Petter Wäy- rqnen Kiihtelysmaaralta tuli yli- opppilaaksi, omisti kirjailijalah- joja, kuollut; kappalaisei» poika Osmald Magnus Brummer Rääk- kylästä, oli kansak. opettajana, s»»utarina y. »n.; kappal. poika Viktor Johan Gabriel Krogerus, »»yk. Aitoniemi, Juuasta, Wiro»»- lahden kirkkoherrana, romasti; taloll. poika Henrik Puhakka Kon- tiolahdelta, t»»li papiksi, oli armo- muodensaarnaajana Tohmajärrvel- lä ja kirkkoherran apulaisena Rääk- kylässä, joutui mielenhäiriöön, kuollut; taloll. poika Anders Lain- bert Waronen Tohmajärmeltä, rupesi kauppapalmelukseen Joen suussa, tuli konttoristiksi Petter Parmiaisen liikkeessä, nyt tilan- omistajana Kaurilassa; pitäjän- apulaisen poika Herman Brynols Strömmer Enosta, meni apteek- kiin, omisti ensin Leppämir- ran ja sittei» Ilomantsin ap- teekin; Petter Nenonen, synty nyt Käkisalmessa, kotoisin Nur- meksesta, opiskeli Tartossa, kuoli läänineläinlääkärinä Kuopiossa; rälsilampuodin poika Johan Könö- nen, Pälkjärmeltä, suoritti tuomari tutkinnon, hoiti tuomiokuntia, oli kauan kruununkassöörinä ja kau- punginkanireerina Haminassa, elää talonomistajana ja kansakou- lunopettajain leski- ja orpokassan kamreerina Helsingissä. tehneet, miksi pitää meidän kuolla? Olemme joutuneet ihmisten ty- peryyden uhreiksi". Koiw»»jen ystämä. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Kiihtelystvaaran seurakunnan jako- asiaa »vartei» malitulla toimikunnalla oli kokous t. k. 4 p. Hammaslahden majatalossa. Aksimielisesti pidettiin mälttämatlömänä että jo kauman mireillä ollut Hammaslahden, Mu- lon ja Woudinkylän eroamishanke eri seurakui»naksi olisi mihdoinkin tasaama lopulliseei» päätökseen. Asian kiirehtimiseen katsottiin tällä kertaa oleman sitä enemn»än syytä, kun parasta kättä on mireillä kysylnys »luden kirkon rakentami- sesta Kiihtelysivaaralle. Tärkeätä näet on että ennen piirustusten hymäksymistä saadaan täysi sel- myys siitä, onko kirkko raken»»et- tama koko seurakuntaa mai ai- noastaan jäljellejäämää osaa»var- ten. Mittta kun kerran uuden seura kunnan muodostamishankkeeseen ryhdytään, oli toimikunnan mie- lestä otettama huon»ioon myös lähikylien tarpeet ja niissä tähän asti ilinenneet toimoinukset. Tie- dettiin toisaalta Pielisensuun, Leh- inon ja K»lnnas»»iemen kyläläisillä jo aikaiseminin olleen aikeita erota Kontiolahden seurakui»nasta, toi- saalta taas O»»kamon kyläläisten haluama»» päästä eroon Tohmajär- men seurakunnasta. Maikka toimi- kunnalle ei ollutkaan tum»ettua, »ni- te»»kä yleinen tämä mielipide maini- tuissa kyläku»»nissa o>», piti se kuiten- kin tarpeellisena että niille tarjottai- siin tilaisuus uuden seurak»»nnan muodostamiseen yhdessä eroamain Kiihtelysmaaran kyläkuntain kans- sa.Epäilemättänäissäkyläkum»issa, sanioin kuin Hammaslahdessa ja Mulossakin, tunnetaa»» kirkon ja mir- keämmän seurakunnallisen elän»än tarmetta sekä kaimataan osallistu- mistä kunnallisten asiain käsittelyyn, johon nykyää»» kirko»»kyläin etäisyy- den ja matkojen takahai»kaisuuden tähden on peräti mähän tilaisuu- ta. Kyseessä olemien kyläkuntain yhtymisen kautta moitaisiin toimi- kunnan mielestä lähiseudun seura- k»»nnalliset ja kunnalliset olot jär- jestää mitä mukamimmiksi ja was- taisenkin ajan tarpeita tyydyttä- miksi. Tosi»» silloin olisi perustet- tama kaksi uutta seurakuntaa, joista toiseen kuuluisi Pielisensuu, Lehn»o ja Onttola, Kunnas»»iemi, Muto ja Moudinkylä sekä mah- dollisesti jotkut talot Paiholaa ja Heinämaaraa, toisen taas Hain- »naslahti ja Onkamo. Mutta siten syntyisikin niistä seurakunnat, jotka olisimat sekä riittäivän suuria että niin hyivin alueellisesti kuin liikenteeseen katsoen mastaisille asukkailleen erittäin sopimia. Jos edellisen seurakunnai» kirkko sijoitet- täisiin Ztii»»imaaralle, niin olisimat kirkkomatkat se»»rakuntalaisille ly- hyet ja mukamat, sainalla ku»n kaupungissa käydessä moitaisiin toimittaa se»»raknnnalliset ja kun- nalliiet asiat. Mitä taas Ham- »naslahteen ja O»»kamoon tulee, niin muodostuisi niistä erittäin eheä seurakunta, jonka kirkcmpaikaksi epäilemättä parhaiten sopisi Ham maslahden aseman tienoo. Siinä näet kirkko tulisi jokseenkin keskelle seurakuntaa ja siihen olisi kaikkialta joko maanteitse tai rautateitse mar- sin helppo pääsy. Marmasti makmltettuna siitä että seutuku»»nan seurakunnalliset ja kunnalliset tarpeet tulisimat tällä tamoin parhaiten tyydytetyiksi Metsään, hoDgan ja kuusen kaadantaan aikovat tukkipojat joukoin mennä. Monet ovatkin jo käyneet rau takaupassamme ostamassa nii tä tunnetuiksi tulleita terä aseita, jotka pystyvät ja kestä vät ja joilla jykevimmänkin ter- vashorgan helposti kaataa. voidaankin varastossamme va ratuilla sahoilla ja kirveillä kaataa, joten jokainen tukki poika» on tilaisuudessa saamaan laadun ja mielensä mukaisen työkalun, kun tulee vain Karjalan Rautakauppaan Olli Pitkon talossa. toimikunta päätti kohdakkoin pi- dettämille kyläkokouksille esittää että heti ryhdyttäisiin kahden edel- lämainitun seurakunnan perusta mishankkeisiin. Jos täinä ehdo- tus ei saamuttaisi kannatusta, niin olisi Hammaslahden, Mulon ja Moudmkylän muodostettama oma seuraku»»tansa siihen tapaan kuin sitä aikaisemmin on jo suu»»niteltu. Kirkko olisi silloin rakennettama Haminaslahden ja Mulon raja- »näille Haamailpään tienoille. Ol- tiin kuitenkin siinä toimossa että pielisensuulaiset ja muut sikäläiset kyläkuntalaiset toisaalta ja onka- molaiset toisaalta käyttämät tilai- suutta hymäkseen ja yhtyimät seu- rakuunan perustamisha»»kkeisiin, koskapa muuten heidän toimeensa uuden seurakunnan aikaansaami- sesta luultamasti Hymmkin pitkiksi : ajoiksi raukeamat, i Asian käsittelyä ja hankkeen al- kuunpa»»oa martei» päätettiin kutsua mulolaiset ja moudinkyläläiset ko- koontumaan Riittylahden kansan- ^opistolle t. k. 18 p:ksi, hammas- lahtelaiset Hammaslahden kansa koululle t. k. 19 p:ksi, onkamolaiset Tikkalan kansakoululle t. k. 20 pksi ja pielisensuulaiset, lehmolaiset ja onttolaiset, sekä utralaiset, kun- nasniemeläiset ja lähistössä sijait- semat Paiholan ja Heinämaaran talot Joensuun rukoushuoneelle t. k. 21 p:ksi. Kussakin paikassa al- kaa kokous klo ^ .,4 ip. Ennen kokousten pitoa koettamat toimi- kunnan jäsenet hankkia tarpeelliset ja asiaa malaisemat tiedot. Aina- kin joku toimikunnan jäsenistä on kussakin kokouksessa asiaa esittä- mässä. Kun kokouksissa tehdään • päätös kyläkunnan yhtymisestä : uuteen seurakuntaan ja »valitaan ^ edustatat tekemään anomusta tuo- miokapitulille ja kun asia itsessään on marsin laajakantoinen ja tärkeä, j niin on toimottamaa että kyläläiset •;rnrn lukuisasti kuin mahdollista -'saapumat sanottuihin kokouksiin. Monet silloisista „lapi»»koulu- laisista" on täytynyt jättää tässä mainitsematta, etupäässä ne jotka lukukauden tai pari konlua käy- tyään palasimat kotiinsa ja pa- nentuiivat »uaamiehiksi. Sieltä maaseudulta heistä useimmat oli- »vatkin lukutielle lähteneet. Esim. m. 1800 kirjoitetuista oli 13 ta lollisten, torpparien ja loisten, mutta ainoastaan 6 mirkainies- ten ja 2 käsityöläisten lapsia. Ku- ivaama näyte sekin karjalaisten luontaisesta ja kauniista opinha- lusta ja koulun »vaikutuksesta marsinkin maaseudulla. Tämän paikkakunnan ensin»äi- sen alkeisoppilaitoksen ..Lapin koulun" 20-muotinen työkausi (1857 —77) muodostaa kieltämättä haus kan ja merkityksellisen lehden Poh- jois-Karjalan stmistyshistoriassa. Lehden joka olisi aikanaan kirjoi- tettama unhotuksiin hämiänlästä. Ryt on mielä monta koulun ei»- tistä oppilasta elossa, jotka kirjoi- tuksillaan ja tiedonannoillaan moi- simat luoda malaisemia piirteitä sen »vaiheiden kuivaamiseksi. Hei- tä on kuitenkin niin mähän ja niin hajallaan maan kaikilla ää- rillä etteimät saa tällaista han- kettä aikaan, niinkuin monien muiden toimimien alkeiskoulujen entiset ja nykyiset oppilasparmet omat miime muosina yhteismoi- »nin tehneet. Mahdollisesti ainoa ja marmin keino sen toteuttami- seksi olisi »vedota Joensuun kau- pungin maltuusmiesten asianhar- rastukseen. (Jatk.) j Zjhtiösäännöt. \ Ilomantsin höyrylaimaosakeyh- jtiöi» säännöille on anottu senaatin i mahmistusta. Uhtiön tarkoituksena s on hankkia höyrylaimoja ja niillä -harjottaa liikettä, yhtiön osake- ^ pääoma on 30,000 mk., mutta -^moidaan korottaa 120,000 mark- kaa»». Lieksa—Nurmes radalla ulotettujen poraustöiden takia on kaikki lumaton liikkuininen sano- tulla rataosalla kielletty »viidestä 100 markkaan asti määrätyn sakon haastolla. 5iuutaiu luottamusmiehet. T. k. 5 p. antamallaan päätök- sellä on läänin knmernööri tehdys- tä malitnksesta »vapauttanut maan- miljelijä Onni Niirasen kunnallis- lautakunnan esimiehen toimesta tulemaksi kolmimuotiskaudeksi Pie- lisjärmen kunnassa. Cuon Zuomalaiueu Nuija toimee>'.pa»»ee m a p a a n ilta- »n a >» maihtelemalla ohjelmalla ensi torstaina t. k. 15 pnä, alka ei» klo 4 j. pp. Mäkelän koululla. Kun iltamia tähän tekään ei ole ollut, toimotaan paikkakuntalaisten runsaasti saapuman tilaisuuteen. Aiuui» ohjelman ohessa esitetään silloin »nyöskin eräs marsin tärkeä asia, jonka muoksi tässäkin suhteessa on syytä saapua jokaisen, ken mähänkin on siihen tilaisuudessa. Siis näkemään asti. Nuijan ompelu-iltamia on mie- tetty tänä syksynä jo useampia ja tullaan niitä eteenkinpäin kahden miikon mäliajalla säännöllisesti miettämään. Tukkityöt omat hymällä alulla Mattisenlah- della. Alussa haittasi lumen mä- hyys puiden rantaan ajoa, mutta nyt miime miikon pyryt lisäsiivät, että nyt on jo lunta »netstssä liiak- sikin. Palkkoja malittamat metä- jät ja hakkaajat mähän pienenlai- siksi. Iltamat toimi N. kristillinen yhdistys Mat- tisenlahdella t. k. 4 p. Mieraita oli kokoontunut siemottain. I Ohjelma oli kokonaisuudessaan hengellistä: termehdys puhe, saar- na, luelmia ja laulua, sekä yksi- että mo»»iäänistä runsaasti. Wä- liajalla oli tarjoilua. Illan ohjelmasta paras osa, jo- hon olisi pitänyt kuulua puheita useammalta henkilöltä, jäi pitä- mättä kun eimät olleet syystä tai toisesta puhujat saapuneet iltama- paikalle. Osuuskaupat. Koko Enon kuntaa käsittämän osuuskauppa r. l. nimisen osuus- kunnai» ohjesääntöjen muutoksille on anottu läänin kumernöörin suo- siollista mahmistusta. Eläintaudit. Ilmoitettua että Tohmajärmen pitäjän apulaisen karjassa lemin- nyt maikeaa tuntematonta tautia, on läänineläinlääkäri Arel Söder- man määrätty ryhtymään toimiin taudin lemenemisen ehkäisemiseksi. Kaurilan maalaisseura on jakanut tämän mnoden kilpai- luista seuraamat palkinnot: Kesa»»nonhoidosta: l p. E. Lin- tunen Uusikylä 45 pistettä, A. Voutilainen Kaurila 41 p. ja S. Piiroinen Patsola 41 p, 4 mk. II p. T. Pitkänen Patsola 37 p., I. Piiroinen 37 p., I. Koponen Kaurila 34 p. ja I. Waronen Uusikylä 34 p. 3 mk. III p. M. Hakkarainen Kaurila 31 p. ja I. Lintunen Kaurila 28 p. 2 mk. ,0 p. Kehotusp. S. Lukkarinen Patsola 23 p. 1 mk. Rehukasmimiljelyskilpailusta: I p. I. Koponen Kaurila 78,28 p., I. Pitkänen Patsola 73,87 p. ja A. W. Koskinen Uusikylä 73,73 p. 5 mk. II p. A. Voutilainen Kau rila 50,94 p. 4 mk. III p. S. Piiroinen 47,37 p. ja I. Piiroi- nen Patsola 43,63 p., 3 mk. Ke- hotusp. S. Lukkarinen Patsola ">1,53 p. 1 mk. Lannanhoitokilpailuun oli ai- noastaan neljä osanottajaa, eikä näistäkään kukaan saamuttanut niin korkeata pistemäärä, että olisi palinnon saanut, jonka muoksi jaettiin »vaan kehotuspalkintona kullekin osanottajalle I. Koposelle, T. Pitkäselle, I. Varoselle ja M. Hakkaraiselle, 2 mk. kullekin. Täh- derahat tästä kilpailusta 22 mk. siir- tyy samaa kilpailua marten muo- delle 1911. Siis tästä uusiyritysja se huolekkaampi, tarmokkaampi ja enempi osanottajia, niin ehkä on- »istutaan. Lapsen ruumis löydetty. Zinrmeksen seurakunnan hau- tausmaalta löydettiin m. k. 26 pnä keskentekoisesta haudasta äs- ken syntynee»» lapsen ruumis. Poliisitutkintaa on pidetty, maan mitään selmää lapsen äidistä ei mielä ole saatu. Oskolan nuorisoseuralla oli perheiltamat t. k. 4 pnä I. Smeins'in talossa. Ohjelmassa oli pari runoa, joita lausuimat Manda Ronkainen ja Siiri Smeins. Kertomus oli Aurora Rautiaisella. ..Palkeen" 9 n:o ilmestyi tamalli- sen kokoisena. Keskustelukysymys seksi pohjusti K. Määttänen „sääs- tämäisyydestä", josta sitten kes- kusleltiin aikalailla. Monta me- noerää talouksissa tuomittiin tur- hiksi, niin kuin kahmit, tupakat, mäkijuomat, liiat maatteet y. m. s. Parhaina säästämiskeinoina pidet- tiin henkimakuutusta ja maanmil- jelijöille sitä paitsi säästöä maa- hansa ja metsiinsä. — Murrejutun luki Juho Rautiainen ja näiden kaikkien ohella usein lauletut lau- lut lisäksi tekimät illan hupaisaksi ja hauskaksi. Kokouksessa luettiin keskusseuran sihteeriltä tullut kiertokirje ja kes- kusteltiin sen johdosta. Seuran „työsuu»»»itelmaan" ensi muodeksi päätettiin ottaa erityisenä asiana ..säästämäisyys", mutta lähempi asian käsittely jätettiin seuraamaan kokoukseen, johon seuran sihteeri malittiin tekemään erityinen ehdo- tus mainituksi..työsuunnitelmaksi". Päätettiin tilata seuralle ensi muo- deksi ..Kisakenttää" ja „Nuorta Karjalaa" 1 muosikerta kumpaakin. ^Nuoren Karjalan asiamies on en nestään paikkakunnalla. — Miime lopuksi pyörähdettiin ka»»sallis- ja piirileikeissä. Arwr*ic5»t KlaiCAt? Suul ' ein l )i varasto muodikkaita nalika- /"\l «UlSdl iNaloCl* Iakk?ja, muhveja, puulikeja :i:ta mar kasta korkeimpiin hintoihin, sekä hyviä ja; muodikkaita syys- ja talvi- kappoja 15 markasta kork. hintoihin; hameita, puseroita, y. m. y. m. myymme melkoisella hinnanalennuksella keskiviikkona 14:ta, torstaina 15:ta, perjantaina 16:ta ja lauantaina 17 p:nä joulukuuta Joensuun Seura huoneella. Huom.! Käykää katsomassa meidän varastoa ennenkuin muu alla teette ostoksenne. Kunnioittaen: Sähkösanomia „Karjalattarelle". Marat myönnetty Joensuun^Nur- meksen rataa lvarten. Helsinki, jouluk. !> p. Senaatti mahmistanut Joensuun —^Nurmeksen rautatierakennusta marten ensi muodei» menosäännön 2,760,000 markaksi. Rautatien santarmis- i /f*?» ff ft fi / i toit lyamaararahat. Senaatti myö»»täi»yt kulumaksi muodeksi rautatien sai»tarmimar- tiostoa marten 65,000 lisämäärä- rahan. Uutistoimisto. I^arkkiaamtehille kortteeria ja erityisiä huoneita tallin kanssa H. Laineella, Ahokkaan talossa. (K. S. 1 kj Werner Söderström Osakeyhtiö. ovat suureksi osaksi erittäin arvokkaita. Te voitte seuraa van luettelon mukaan valita itsellenne kokoelman, jonka arvo ei tule vähenemään. Lukekaa aina parhaita kirjail joita! Kotimaisen kaunokirjallisuuden parhaita uutuuksia. Tähtien alla: Maila Talvion ro maani. Merkkiteos. 5:50. Aikakausien vaihteessa. Kyösti Vilkunan mainio teos. 3: 50. Säkeitä: O. Mannisen hieno ru nokokoelma. 3: — Maalla: Eino Kaliman näytelmä- kirja. ' 2: 75. Runoja: J. Siljon esikoisteos. 1: 50. Syvistä hetteistä: Marja Sal melan uusia kuvauksia elä mästä. 2: 25. Piilopirtissä: John Berghin etevä historiallinen romaani. 1: Paitsi Maila Talvion etevää romaania on Kyösti Vilkunan historialliset ker tomukset jo tunnustettu vuo den kieltämättömäksi merk kiteokseksi. Säkeiden uusi sarja on tämän vuoden hienoin runokokoelma. Pii lopirtissä» on jännittävä ja kelpo teos. Ulkomaisia mestariteoksia etevinä suomennoksina : Anna Karönina: Leo Tolstoin toinen päätefl£: vuoden etevin uutuus. 1 osa ">: HO. Antikristuksen ihmetyöt: Selma Lagerlöfin suuri ja ihana ro maani. :i: 50. Sappho: Franz Grillparzcrin ete vin runodraania. V. A. Kos kenniemen suomentama. 2:50. Kihlautuneet: Alessandro Man- zonin historiallinen mestari- romaani. I osa 4: 50. Sydän: norjalaisen Peter Eggen romaani; suurta ja hienoa tai detta. 2: 50. Nukkuva talo: Ingeborg Maria riiekin kertomus 1: . Useimmat näistä teoksista ovat maailmankirjallisuudes sa kuuluisia nerontuotteita. Kun tahdotaan käännöskir jallisuudella kotimaista kir jallisuutta rikastuttaa, ei ole helppo etevämpiä teoksia valita. Kaikissa kirjakaupoissa. Huutokaupalla loppuunmyydään kauppatavaravarasto Joensuussa t. k. 14 p:nä klo 9 alkaen. (K. s. 1 k.) (K. S. 2 k.) Turun Uusi Kappaliike. U toimeenpanee hiihtoretken Haapajoen Kuk koseen. Kokoonnutaan huomen na klo 1 p llä kauppatorille. ittiniiä. Moni perheen emäntä — puuroakin keittää, Senpä joskus kiirehessä — palamaankin heittää; Siitä seuraa sadatukset — kielenkärkeen maku, Siitä itse mutisee — osan saapi „noku". Jos on kiire keittäjällä — emännällä ehto, Hoitaa pientä pehkussa — katsoa se kehto, Ompa keino keksitty — jolla puuron keittää, Omin toimin oivallisin — palamasta heittää. Siispä osta oivallinen — keitin keino uusi, Josta itse iloitset — sekä perhe muukin. Joulu joutuu, lähenee, — ilo sitte lienee. Puurokeittimiä saadaan ja niihin kuuluvia osia, Lasten kelkkoja ja Rekiä saapunut Karjalaa Rautakauppaan Olli Pitkon talossa. Aina tuoretta Hiivaa saatavana A. Heinosen Hedelmäkaupasta. Ilmoitus. Laumantaina t. k. 17 p:nä klo 10 a. tarjotaan »vähimmän maa limalle Enon Kirkonkylän kansa- koululla samalle koululle tarmitta- mien halkojen hankkiminen ja nii- den pilkkominen. Enossa 8 p:nä joulukuuta 1910. Heikki Hirwonen. Taloudenhoitaja. (K. 8. 1 k. 4 s. 100 mm.) Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Heikki Lappa laisen ja hänen vaimonsa Anna Kinnusen omistama '/, perintö tilasta N:o 1 Liperin pitäjän Ruokolahden kylästä Maanan taina 30 päivänä ensitulevaa Tammikuuta klo 12 päivällä itse tilalla toimitettavalla huutokau palla myytäväksi tilanomistaja J. Makkosen saamisen suorittami seksi. Asianomistajat saapukoot huutokauppaan oikeuksiaan val vomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, ilmoi tettavat viimeistään siinä kes kustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokaupan alkamista. Liperin kihlakunnan kruunun voudin konttorissa 9 p. Jouluk. 1910. Ä. R. Wickstrand. N:o 1894. HUOM. Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Ummas-, Saukon-, ITäätän-, Eetun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa \Y. A. Ipatoff.