Lauantaina 3 p. Syyskuuta K ARJ A L AT AR N:o 99 — 1910 Tanitol Tukanwirwoke uuHjiuic-um tufrtiifn-Mima ja pois laa ijiljrcu fof;1 uHufuttiui lmrtietäiDiieti. SOiinibiiä» pulioi-jia ;i 2 uit. apte hi*Ma, rohdvska» imi-ia 11. m. Apteekkari A. B. Knissuud, ^aivonliiina. oin. Soanlahden oriyhd., enn. m. _:V-' sek., •"> palk. l.~>0 mk. Hami, om. Jämsän hemosyst. seura, emt "> m. 2!>,s sek. ja O palk. 100 mk Rymy, om. maamuilj. E. Pöyhö nen Laukaasta, emi. •"> m. 44 sek > juotfi tocilian epäpuhtaasti, puh laammin kuitenkin kuin Kuopiossa.) — Siip. Pietarin—Iiuatran sähkö rata Pietarin lehtien kertomuksen unikaan on päätetty asettaa wi- rastojen mäkinen komitea rauta- teitten rakennushallituksen päälli- kön insinööri Wurtschin puheen- johdolla neumottelemacm asioista, jotka omat yhteydessä elldotetun Pietarin—Imatran radan kanssa. Komitean on in. m. ratkaistama kysymys, minkä miraston on mah- mistettama ehdotus sen rataosan rakentamisesta, joka tulee kulke- maan Suomen alueella. »okcrilituonti Wenäjältä. H allit nksen S ana n saattaj assa on jnlaistu rahaministeriön k'er- tokirje 12 pltä elokuuta 1910. Siinä mahmistetaan sokerintnonti- määrä Suomeen 1910—1911 mnoden aikana 2,800,000 puu- dalsi. Sokeritehtaiden todellinen tuotanto Suomea marten on las- kellu •"> prosentiksi. Kauhea kuolema kahden toi- siaan »vastaan tuleivan jn- nai» »välissä. Äiaanantai-iltana kameli pitkin Tuomen rautatietä Oserkin ja Shmvaloman asemain »välillä muudan hymin puettu nnori mies. Eräässä kohden aikoi kul- kija mennä radan yli sen toiselle puolelle ja astui senmuoksi kisko- parin mäliin. Samassa huomasi hän Pietarista päin tuleman pi- kajunan. Tuntematon, joka oli ehtinyt jo keskelle ratamallia, yritti kiiruhtaa takasin, mutta sil- loiil äkkäsi hän Suomesta tule- mau matkustajajunan lähenemän hyivää mauhtia. Samassa ka- dotti onneton armattamastikin herinojen ylenmääräisestä jänni- tyksestä, tajuntailsa ja »vaipui ratamallille. Pudotessaan löi hän päänsä Pietariin päin menemän nlatknstajajnnan erään »vaunun portaaseen, jota mastoin hänen jalkansa jäiivät pikajunan pyörien alle. itnn junat olimat siivnuttaneet toisensa, taivattiin onneton ia- dalta pää ruhjoutuneena ja jalat poikki leikattuina. Hänet on wie- ty sairaalaan. Onnettoman tila on toimoton. Mitään papereita, joista kämisi seliville ken hän on, ei häneltä tamallu. Tuomalainen petkuttaja pidä- tetty Lyypekissä. Lyypekistä iln»oitetaan, että siellä on manqittu muuan suomalainen „liikemies" Abraham Haapa, joka on tehnyt suuria petkutuksia yli koko Salsan. Petkuttamansa rahat nousemat noin 180,000 inkaan. ..Liibeckische Anzeiger" lehdessä kerrotaan otsakkeella „Suurisuun- täinen petturi": Täällä mancsitun suomalaisen kauppiaan petoksista olemme saa- neet tietää seuraamaa: Muutamia kuukausia sitten asettui tänne asu maan Suomesta kotoisin oleiva kauppias Abraham Haapa, joka eri huonekaluliikkeistä ja terästä- marakaupoista osti tamaroita kä- teistä maksua mastaau. Seurasi sitten suurempia tilauksia, joiden maksuksi Haapa antoi mekseleitä, selittäen omistamansa ^5,000 Sak- san markkaa. Liikemiehet uskoimat häntä ja myönsimät hänelle luot- toa K',000 Saksan mkaan saakka. Mutta kun »vekselit lankesimat ja maksua »vaadittiin. Haapa selitti, että hänen omaisuutensa oli hä- neltä marastettu Venäjällä. Tä- hän Hm ilmotnkseen ei tietysti luotettu, maan ilmotettiin hänen petoksestaan poliisille. Tähän asti omat täkäläiset liikemiehet Haa- malta »velkoneet :->0,ooo mk. Sa malla tamalla kuin Lyypekin liike- miesten on Haapa menetellyt Ham- purinkin kauppiaiden kanssa, niin että hänen kaivallusteusa summa lasketaan pyörein lumuiu 100,000 Saksan »»»arkaksi. Uusi sitveellisyysrikos alaikäis- tä kohtaan. Wiirne lauantaina iltapäimällä pidätettiin Helsingissä Uudenmaan läänin nuorempi komisionimaa- mittari K. L. I. Bergman, joka Pohjois-Esplanadikaduu n:o 21:ssä sijaitsemassa mukamuuslaitoksessa oli yrittänyt tehdä mäkinzaltaa eräälle postikortteja kaupitsemalle 10-muotiaalle tytölle, mutta apuun rieutäneitten ihmisten kautta tuli aikeissaan estetyksi. Tapahtuman johdosta pidetyssä poliisikuulustelussa ilmen» B:n so- pimattomasta esiintymisestä ja inhottamista aikeista tyttöä koh- taan raskauttamia seikkoja, joiden nojalla häntä masraan nostetaän oikeusjuttu Helsingin raastuman- oikeudessa. Poliisitutkinnossa on samalla syytetyn omista tunnustuksista paljastunut kammottamia seikkoja, jotka todistamat, että puheenaoke- wa henkilö, joka asustaa Wiipu- rissa, on pitkät ajat harjoittanut sopimatonta lähentelyä pikkutyttöjä kohtaan. Bergman, joka on naimaton, on syntynyt Iisalmessa 1868. Hän on toiminut maanmitta»lsalalla pitemmän ajan ja nimitettiin »vii- me muonna Uudenmaan lääniin nuoremmaksi komisionim aarnitta riksi. Helsingistä saamamme tiedon mukaan on B. päästetty mapaalle jalalle. Tuutuu mastenmieliseltä täl- laisten hämettämien tapausten pal jastaminen, mutta yhä uhkaamani- piua esiintyminä ilmiöinä keskel- lämme herättämät ne jo itiin tus- kallista huolestumista, että ne maikenemisella simuuttaa on vi kos. — Wiip. 5li»venna»van »varkaus. Kun jatketussa poliisiknuluste- lussa Liimennaman nimismiehen E. Saleniuksen luona tehtyyn mar- kauteen epäluulonalaisena mangi- tuista Topi Merkki eli Merg mih- doiukiil sunnuiitaina tunnusti te- konsa, kuljetettiin hän ja samoin hänen maiigittu meljeiisä Emil Kimennamalle, missä Topi sitten osotti yoliisimiraitomaisille raha- lippaan. Lipas ei ollut euää samassa paikassa, johonka meljekset »var- kauden tehtyään sen olimat yh- dessä kätkeneet, maan oli Emil MerKi sen muuttanut meljensä tietämättä toiseen paikkaan. Siitä huolimatta löysi Topi lippaan. Lipas oli kätketty talosta »ioin 300 sylen päässä olemaan hakaan ja peitetty sammalilla. Sikäli kitin tiedetään, ei rahoista liene mitään poissa. Samaan »varkauteen epäluulon- alaisena pidätetty talollisenpoika Matti Monto on nähtämästi syy tön. Koulujen lveuäläistyttäminen Sortaivalan pitäjän Möntsölän kylässä on jo pitemmän aikaa toi- minut kreikanuskoisia lapsia mar ten Pyh. Synodin kannattaina koulu. Koulu oi» ollut kreikkalais- meuäläisen seurakunnan kirkkoneu- moston johdon alainen ja oi» sen opetuskielenä ollut pääasiallisesti suomi, ainoastaan muutamia tun- teja miikossa on annettu opetusta menäjänkielellä. Koulussa on ollut Sortamalan kiertokoulunopettajain malmistuslaitoksen kurssin suorit- tanut opettaja. Ztyt kun »venäläis- yttämispuuhat omat päässeet kaik- kialla hyraään »vauhtiin, oi» tässä Möntsölän koulussakin nähtämästi tulemassa uusi suunta käytäntöön. Mikäli kerrotaai», on opettaja, jon- ka asiaiiomaiiien kirkkoneumosto on ottanut koetteeksi kolmen luku- kauden ajaksi, oltuaan toimessa yhden lukukauden, ilman kirkko- neumoston päätöstä ja aiioan sen tietämättä, sanottu pois toi- mestatut ja hankittu sijaan uusi opettaja. Opetuskielikin kuuluu oleman aikomus muuttaa we»ä- jaksi jo tästä syksystä alkaen. Hy- mäksyykö seurakunta ja kirkkoneu- mosto aijotun muutoksen, ei tiedä sanoa, mutta hymin luuktamaa on, ettei se sitä hymäksy. Koulutalo ja sille kuuku»va toiltti on aikoinaan smrakunnalle koulua marten lahjoitettu. — R.-K. (Entisaikaista kirkkokuria. Noin 100 muotta takaperin on seurakunnille tuottanut paljoil huol- ta seurakuntalaisten sijoitus kir- koissa jumalanpalmelnksen aikana. Aateliselle »väestölle, talonpoika- sille y. »n. oli tarkoii» »näärätty paikkansa kirkossa, ja se, ken tä- mä»» raja»» yli meni, sai ankarat uuhteet ja sakkoja päälliseksi. K»n» tämäkään ei mielä ollut kyllin pä- temä pelottamaan itsepintaisempia ..järjestyksenrikkojia" oli pakko ku- kea oikein julkisia maroittamia kuulutuksia kirkon saarnatuolissa seurakunnalle ja muistuttaa sääty- rajau „pyhänä pitämisestä." Kiskon kirkoi» historiasta, jota l»yt kirkon täytettyä sata muotta, on tutkittu, on löydettn seuraama muonna 1791 laadittu näin kuu- luma julistus: »Niinkuin Lehtereillä, erinomat- tain miesmäen puolella, ei ole somelijasti menetelty »vaan tamat- tomuudet oivat hamaitut ja joi- denga ylitse malitettu on; niin tule endisten Säändöii» johtatnresta tiettömän tehdyn, ettei kukaan muu, mahda käydä nijsä kahdessa etumaisesa pengeisä Lehterillä, kuin ne Taloin pojat ja Tyttäret, jotka kotana manhemmittens ruosa omat, ja eimät ole muuta elatuskeinoa edesottaneet; maan kaik» muut yh- teisesti, ja myös nee, jotka omat talollisten lapset maan omat mui- hm säädyin ja elatuskeinoihin it- sens andaneet, tulemat tämän kautta poiskieltyri, että ennen ulos- panduin sakon haastolla, joka on kari ploutu, käymäst nijsä etu- maistsa pengeisä. Se kuusmies, jongan muoro on käydä Lehterille, pitä nyt ja aina tästä lähin tä- mäil ylitse silmää pitämään ja tapahtmvaisel rikoxek, edesmasta- misen haastolla, papille kohta edes- andaman, niin hymin lässä kuin myös, jos tamatoinda ilsku- nata ja pahoja juonia edespide- tän ja jos penkejä rikotan, niin- kuii» ennen täfct on tapahtunut, maan jotka nyt taas kirkon kus- tannurella paratut omat; niin pi- tää Kuusmiehen sen kaldaista koh- taa edesantaman, eli itse seiso- man edesmastauxesa ja kustauda- rnan omastansa penkein paranda- misen päälle. Julistus luettiin saarnatuolista useampia kertoja ja luultamasti se auttoi. Kuusi miestä ja — yhdet „kirk- kohousut" kuului olleen, kutei» kerrotaan, joku aika takaperin eräässä talossa Karttulan Airakselai» kylässä. Sil- loin ei päässyt koskaan miehistä useampia yhfaikaa kirkolle, »vaan täytyi heidän aina käydä siellä »vuorotellen, yhden yhtenä ja toi- sen toisena j. n. e. pyhänä. Se, jonka muoro tuli kirkolle päästä, meni arkihousuissaan talosta noin puolen peninkulman kaukaisuudes- sa olemaan paikkaan Petäjäisjär- men päässä ja otti sieltä muuta- man kuusen juuren alta — missä nuo juhlaesineet loimista poissa- oloaikana misusti säilytettiin — ..kirkkohousut" jalkoihinsa ja jatkoi sitte iitfltkaaiisa kirkolle. Siltä ret kellä palatessaan talletti hän tois- ten maralle huolellisesti sarnaan paikkaan. Kuu pojista olimat toi- set pitkiä, toiset taas lyhyitä, »»iin sopeutuimat nuo housut pukiueeksi toisille mähän epämukaivasti. salmilaisen Palo»vaku»ttus. Korkean herrai» äskettäin mie- raillessa Salmissa joutui hän myös kiinnittäneeksi huomiotaan erääseen uudenaikaiseen mauraau- näköiseen taloon. Siitä tiedustele- maan isäntää, joka pian löytyikin ympärillä kuhisemasta »väkijoukos- ta. Kysyi isäntä-Iimanalta tokko talo on palomakuutettu. Kuu ukko, jolla käsitykset palomakuutuksesta näyttimät sangen hämäriltä, mas- tasi kieltämästi, kehotti korkea her- ra häntä eilsi tilassa »vakuutta- maan talonsa. Sattuipa tapauk- sen aiman merekseltä kuulemaan myöskin eräs palomakuutus-asia- niies, joka toisten joukossa rah- maa,» seassa tungeskeli ja yks' kak' olimat ukon rakennukset makuute- tut. Joku tuntiuen myöhennnin liik- kui korkea herra taas kylällä ja silloinpa Jimanapaapa ilnloitta- inaail että nyt se on „pertji ma- kuutuksessa". Kysyi mielä että ihailko »»e »vannaan »nalsaivat, jos palaa! — Marinaan, mannaan — mastaa korkea herra. — Ka tulemal ile dalil (»viikolla) ku poutoa siätä Iuinala antanoo, sitte kai palanoo — sanoo Jima- na. Mitä Mikkelin lääuiutvauki lassa tethiin »v. „A!ikkelin miikkosailomat" 31 p:ltä maaliskuuta m. 1804 kerto mat seuraaman hupaisan jlltun: »Tämän maaliskuun l:i p:nä haivaittiin täkäläisessä linnassa yritys määrien rahojen leivittän»i- seen. Neljännen kerran marastet- tna ikäiseen ivallkenteell tuomittu Juhana Pulkkinen, kotoisin Parik- kalan pitäjästä, oli paremnlan työil puutteessa nimittäin ruwen- uut tekemään »vääriä 1"> ja 20 kopeekan rahoja ja antoikin »nnu- taulalle maidon niynjälte yhden kappaleen kumpasestakin laadusta. Waan kun rahat olimat tehty ko- min huonolla »värkillä, niin tuo- tiin ne seuraamana päimäilä taka- sin. Siinä katselmuksessa, joka tätä seurasi, löydettiin mestarilta mielä 0 kappaletta kahden rinnan rahoja ivalmiina, pieni muru lasijauhoilla sekotettua tinaa ja yksi »valinkauha. Ainut teko-koneet oli hän häivittä- nyt. Tästä leikinteosta tuomitsi maaherra Pulkkiselle »vastaiseksi lisäkaunistuksia: liimi- ja kuula- rautota. Eipä siihen aikaan turhan tar- kasti »vankeja »vartioitu. rt Ehrlich-Hata. // Tohtori Koskimies >mdesta lääkkeestä. Näinä päiminä on tohtori A k- eli Koskimies palannutSak- sanmatkaltaan, jolla hän on ollut tilaisuudessa tutustumaan uuden sysilislääkkeen „Ehrlich-Hata G0(>" käyttämiseen ja »vaikutuksiin. U. S:n kertoja on saanut seuraamia tietoja tri Koskimieheltä hänen te- kernistään hamainnoista. Tri Koskimies oli moinut seu- rata kokeiluja Ehrlich-Hata-lääk- keellä kahdessa eri sairaalassa (yk sityiseen käytäntöön ei lääkettä yleiseminiil ole mielä laskettu», m. m. tunnetussa Virchomin sai- rashuoneessa Berlinissä, jonka knppatautiosaston johtaja tohtori Mechselmanil, kuten tunnettu, on erikoisesti onnistunut uudella lääk keellä tekemissään kokeissa. Tri Wechselmann on erittäin toimo- rikas lääkkeen suhteen, jonka käyt- tämisessä jo on löydetty useita al- kuperäistä onnistuneernpia käyt- tötapoja ruiskutukseen y. m. »läh- den. Lääkkeen ruiskuttanlistapa on nyttemmin saatu sellaiseksi, että se moi tapahtua ilman suurempaa tuskaa, sen sijaan että se alussa tuotti potilaille suuria »vaimoja. Myöskin on moitu annoksia jo melkoisesti enentää; aluksi annet- tiin tamallisesti 0,3, nyttemmin annetaan aina O,G asti, keskimää rin 0,5. Tri Koskimies armeli, että lääkettä moidaan tulla käyt- tämään mastaisuudessa myöskin useammissa erissä. Saksassa on käsitelty lääkkeellä jo yli 4,000 potilaan. Kertojam- me kysymykseen, mitä sen maiku- tuksesta tätä nykyä »voi sanoa, mastasi tri Koskimies seuraamasti: „Ehrlich-Hata hämittää useimmis- sa tapauksissa nopeammin kuin mikään muu tähän asti käytetty lääke sysilis-taudin oireet, eikä mi- tääl» haitallista simumaikutuksia ole ainakaan mielä hamaittu. Tau- din uusiutumistapauksia on kyllä sattunut, mikä ei kuitenkaan suin- kaan mähennä tämän lääketieteet- lisen keksinnön merkitystä. Lää- kettä käytetään menestyksellä kai- kissa taudin maiheissa, lukuu»»ottamatta sellaisia tapauk- sia, jolloin tauti jo on e»»uättänyt ! aikaansaada oleellisia muutoksia ihmisruumiin elimistössä. Tri Mechselmanin sairaala-osa^ tolia oli lääkäreitä useista eri maista seuraamassa lääkkeen käy täntöä. Parin kuukauden kuluessa, ensi lokakuussa „Ehrlich-Hata" tulee lasketuksi kauppaan yleista lääkärikäytäntöä marten. Tässä yhteydessä mainittakoon, että professori I. I. Karmon^ lähtee tällä miikolla Saksaan hank- liaksensa Ehrlich-Hata-lääketrä yli- opiston sairaalan sysilitisellä osas tolia käytettämäkst. Tuuri tulipalo 2arato»vissa. Saratomista, elok. 31 pnä. Ma- nasliskin ja Nikolajeivskan kylissä on maromattoinasta tulen pite- lystä synchnyt tulipalo tuhonnut 190 puimatannerta miljoineen, 9.', asuinrakennusta ja 8.', riihtä. Wa- hiilgot nousemat 18«>,000 ruplaan. »otalaiivasto» «udistaiuiuen. Pietarista, elok. 24 p Keisari on katsonut mälttämättöniäksi ryh- tyä toimenpiteisiin merimiraston alaisen rakennustoimikunnan saat- taniiseksi parhaimmalle kannalle, jotta laimasto mitä pikemmin saa taisiin uudistetuksi. Tässä tarko- tuksessa on hän kaikkein korkeim- malla käskyllä määrännyt malta- kunnanneumoston jäsenten, insi- nöörikenraali Röhrbergin sekä jal- kamäen kenraali Roedigeriu ja sa- lanemvos Dmitrijemin taloudelli sessa ja hallinnollisessa suhteessa tutkimaan laimanrakennutsen yli hallituksen toimintaa sekä »valtion laimanrakennusteht. ja satamien marustamista. Tntkimuksiensa tu lokset on mainituiden henkilöiden osotuksella näiden päämäärien pi- kaisiininasta saamutuksesta jätet- tämä suorastaan H. M. Majes- teettmsa tarkastettamaksi. Wääri»»käytöksiä sotaiväeu lak- kien »vastaanotossa. Kronstadtissa mastaanotettiin äskettäin suuri lähetys matruusieil lakkeja. Lakit hymäksyttiin. Alek santeri 3:n satainasta pyydettiin sitte että lakkilähetys lähetettäisiin sinne. Pyyntö täytettiin ja lakit lähetettiin. Jonkun ajan perästä saatiin lakit takasin Kronstadtin sataman »viranomaisten suureksi ihmeeksi. Zlleksanteri :!:n satamassa oli lakit katsottu kelmottomiksi. Kron stadtin sataman ylipäällikkö ami- raali Wir<?n on nyt antanut eri- tyisen koinitean 1:n luokan kap- teeiliir Bulakomin johdolla ja so- tilastutkintotuomarin amustama- na tutkimaan kuka, milloin ja ke- neltä sanotut lakit oli ottanut mas- taan Kronstadtin satamassa. Ulkomailta. Wenäjän ja Taksan suhteet. Saksan ja Wenäjän ulkopolitii- kassa oi» Saksan ja Wenäjän mä- illä suhteilla suuri inerkitys. Tästä kirjoittaa Pietarin saksalai- nen lehti „St. Pet. Herold" seu- raamaa: Ranskan—Wenäjäl»—Englan nin kolmiliitto, jossa Wenäjällä o>l tärkein sija on olen»assa ivain Saksan—Jtämallan—Italian kol- iniliiton »vastapainoksi. Wii»ne- mainitussa ei Italialla ole enää oikeastaan mitään sijaa, joten se on supistunut melkein kaksiliitoksi. Saksan on siis järjestäessään suh- teilaan We»iäjään otettaiva huo- mioon sen kolmiliiton kaikissa koh- din ei anvan selmä politiikka, johon Wenäjä kuuluu. Saksan diplo- matian toin»iilnalle on siis We- näjän tahdon mukaa»» medettyhy- min ahtaat rajat. Saksa luulee itsellään nykyään oleman hymät maltit käsissään, oska Turkki epäilee Wenäjän epäselivää Balkanin politiikkaa. Ttlrkki huomaa, että Wenäjä kei- ilotekoisesti kiihoittaa Bulgarian ka»»sai» intohiinoja. Sitä mielui- sampi on Turkille Saksan ja Itä- mallan makuutus, että Makedo- nian kysymys on niistä Turkin sisäinen kysymys eikä sillä ole kansainmäliStä luonnetta. Myös Kreetan kysymyksessä »niellyttää Turkkia Saksan ja Jtäivallail kan- ta, että Turkin yliherniutta ei saa loukata. Nämä seikat »vaikuttamat sen, että ^Turkki lähenee Jtämaltaa ja ~ aksaa, maikkei tuo läheneminen saakkaa»» heti marmoja muo toja. Toisena »valttina on Saksalla Persian epäluulo Meuäjän „rau- hoituspolitiikka" kohtaan Persias sa. Saksan lähettiläs Teheranis- sa osaa esiintyä rehellisenä »vä- littäjänä hallituksen ja mallan- kumouksellisten »välillä, joten per- sialaiset saaivat sen käsityksen, että Saksa tosiaankin tahtoo näh- dä Persian rauhallisena. Turkin edustajan kanssa Saksan lähetti- läs toimii Persiassa yksimielisesti. Täinä ei tosin miellytä „^)kowoje Mremjaa" joka sätti Saksaa sala- kähmäisyydestä Persiassa, mutta Persiassa epäillään Menäjän sala- kähmäistä politiikkaa. Saksan kolmante»»a malttina on Ranskan epäilykset ranskalaisen pääoman enemmästä sijoituksesta Menäjälle. Tästä epäilyksestä möisi Saksa suoranaisesti saada suurta hyötyä, jos Unkarille on- nistuisi saada laina Parisin ra- hamarkkinoilla. Sillä onhan Itä- ii m, malta-Unkari Saksan liittolai nen. Saksa koettaa siis tehdä Wenä- 1 jän—Ranskan—Englannin liiton] tehottomaksi.' Pietarissa ei siis-erittäin hyvää vasken ja hopean kannata liian paftjon hiottaa j kii,Ioitusainetta - ..saksalaiseen ihailteellisuliteen" sillä j R. Äl. Koivulalla, ihanteellisuus ja diplomatia omat somittamattomia mastakohtia. gaksan ja ruotsinkielen tun- Näin tätiin Pietarin lehti, eikä ^ halutaan Pikainen vas- saata mäittää, ettei asiassa olisi ™ 110 ' numn |i n hintailin. kans- perääkin, sillä jo pitemmän aitaa | sa * • kontt oriin : ^ oit maailma Huomannut ionkin-1 nÄlkavalle . laista Hankausta Menäjän ja .Tämän kuun 18 ja 19 päivänä pidetään Kontiolahden Lehmon ky län kansakoululla Suomen Metsän hoitoyhdistys Tapion ja Pohiois-Kar- jalan Maanviljelysseuran yhteisestä Saksan mälillä inyksissä. erinäisissä kysy- Kuulutus. Tiistaina 1:! ' 1910 klo 9 e. pp. ssä knn- seuraa- Portugalista . , .. _ saapuu hämäriä tietoja malamis- j kunnantumalla pidettamasso ta mellakoista, jotka uhkaamat ku-,uankokoukjessa laitellaan se mota nykyisen hallituksen ja saat- ^ taa »valtaan diktaattorisen halli-z 1) Malilaan kolmeksi tulemaksi tuksen. Lontoon kautta saapuneet muodeksi kuntakokouksen esimies ja sähkötiedot kertoivat: Kuninkaan »varaesimies, kum»allislautakun- äiti jätti maan > toissa torstaina, znan esimies ja maraesimies sekä Lissabonissa hyökätään joka päimä j kunnan kasööri ja päätetään näi- suojelusmäen ja sotilasosastojen j den palkoista, limppuun, joten asema näyttää 5 muoden lopussa eroamien sijaan: uhkaamalta. Kuningas ei ole kol- kunnallislautakuntaan. Holhous- meen kuukauteen jättänyt palatsia, lautakuntaan, miljelys- ja tilat- -nnnuntai-yönä miiine »viikolla toinain rahastojen johtokuntiin, koetti tuhansiin nousema asestettu lisäjäsenet maimaishoitohallituk- ihmisjoukko hyökätä Estrella-puu-! seen, kihlak. lautani, ehdokkaat, tarhan kautta linnaan. Hyökkäyk-ipaloapnyhdischksen syynimiehet, sen torjui nopeasti sotamäki, jol-! jäsen lainajymästön johtokuntaan, .K'» ..^»uruus on: ryhmässä t 20 mk., loin kahdeksan henkilöä maaralli-.kuimallistilien tarkastaja ja ma- 1V li "In k. 'y h uinsu ^voidain 1 ratarkastajat; palkintoina jakaa 350 mk. Ilmoituk- 2) Aiäärätään meroäyrin pe ruste kolmeksi tulemaksi muo- deksi: !-!> Olisiko syytä korottaa ja kuinka paljon koirameroa ja mitä muuta asiassa esille tulee: toimesta Tapionpäivät ja maamies- , päivät. Luennot alkavat 18 p:nä klo 3 i.-p. Tapion puolesta luennoivat , Tapion sihteeri S. A. Sohiman ai neesta: metsätalousyhdistysten mer kityksestä ja konsulentti K. Tapio vaara aineesta: miten olisivat huo not metsäkaupat poistettavissa. Met- säretkeiiy toimeenpannaan 19 p:n aamulla läheiseen metsään. Esitel miä ja keskusteluja jatketaan sen- jälkeen myöhemmin laadittavan oh jelman mukaan. Tämän kuun 25 ja 26 päivänä pi detään Maanviljelysseuran toimesta Polvijärven Sotkuman kylällä S. Iljoff vanhemman talossa maamies- .... . päivät ja niiden yliteydessä kalas- ^Lalitaan jäjeuet tusnäyttely. Luennot alkavat siellä kin 25 p:nä klo!! ip. — Kalastusnäytte- lvyn kehoitetaan erittäinkin Höytiäi sen ja Viinijärven rannikkojen ka lastajia lukuisasti ottamaan osaa, tuomalla näyttelyyn: 1) Kalastus veneitä, 2) kalanpyydyksiä, 3) suo lattua ja kuivattua kalaa ja 4) kevätkutuisten kalain hautomar laatikoita. Ensimmäisten palkinto- henkilöä ivaaralli sesti haamottui ja enemmän kuin sata liemästi. Lissabon on nähtämästi piiri- tystilassa. Kuningas Karlosin mnr- han jälkeen ei kaupungissa ole nähty niin paljon sotamäkeä kuin nyt. Koko ensimäitten diivisiona on aseissa ja linnoitusten miehis- töä on lisätty kaksinkertaiseksi. So- talaimoille oit annettn käsky olla ivalmiina taisteluun. Tämä kaikki tapahtuu salaliiton estämiseksi, jonka tarkotuksena on auttaa dik- taattori Francoa takaisin malta- asemaansa. Hallitus myöntää että on paljastettu määrällinen sala liitto, mutta kieltäytyy antamasta lähempiä tietoja. Lissabonista ilmoitetaan miime perjantaina: Manhoillisten aiko- mien mallankumouksellisten yri- tysten »varalta pidetään sekä maa- että merisotamäki toimintamallini- na. Ankara sensuuri on pantu toi meen ja ryhdytty »varomaismts- toimenpiteisiin. Tämän enempää ei ole asiasta tietoja saapunut, joten tällä ker- taa mielä on mahdotonta sanoa sitäkään miten laaja kapinaliike on, ja mikä tähän on todellisena syynä Se maan tiedetään, että maassa on käyty »varsin kiiivasta »vaalitaistelua, mutta onko tämä johtanut »vallanknmoushankkeisiin, on »vaikeata inenna armelemaan. Lähimmät päiivät ,t»lonewat tar- kenipaa selivää sotkuiseen ivyyh- teen. ÄZeiläjä» kolera — kansain- wiilinen »vaara. Wienissä on äskettäin rekiste- röity kaksi koleratapansta. Sen iohdosta, että Wenäsän ja Itä- mallan rajalla on jo huomattu useita koleratapauksia, on pros. Kraus, joka miime muonna käivi Pietarissa tutkimassa holeraa, eh- dottannt „Nene Fr. Pressessä", että koleran mastustamiseksi perus- tettaisiin kansainmälinen termey- denhoitoinstituutti. Jo monen muoden kuluessa on nähty, kirjoittaa pros. Kraus, että koleran pesäpaikkana on Wenäjä a että koko Europaa tässä suh- teessä uhkaama »vaara tulee ai- noastaan sieltä. Ate olemme näh- neet, että Menäjän naapuri- mallat omat joka muosi ryhty- neet »varokeinoihin. Koleran odot- tainaton ilmestyminen Hollannis sa, Italiassa ja Turkissa, jotka eimät ole Venäjän naapnrimal- toja, on selitettämissä siten, ettei- mät ne ole nihtyneet marokeinoi- hin, joilla mnoksi ne omat ai»,a alttiit. Enropassa ei siis ole ai- noatakaan maltakuntaa, jota ei kolera uhkaisi ja siitä, ettei tämä rutto ole päässyt raimoaniaan Enropassa, on kiinnitettämä main kohtaloa. Tämän mnoksi on pros. Krans ehdottanut, että kaikki maltakun- nat malitsisimat termeydenhoito- lähetystöjä esittämään Menäjälle, että se ryhtyisi paljoa ponlemam- pii,» toimiin, kuin nykisi jet omat. Asioiden tila Menäjällä, sanoo pros. Kraus, panee mäkisinkin en- nustamaan, että kolera tulee rai- moamaait Menäjällä joka muosi ia sen mnoksi on Enropan maiku- tettama Menäjään diplomaattista tietä. Ä)!onteuegro kltningas- kunnaksi. Cettinjestä elok. 29 pnä. Skuptsina on amoimessa istun- nossa t. k. 2» pnä puheenjohtajan esityksestä päättänyt pyytää ruh- tinasta julistamaan Montenegro kuningaskunnaksi. Edustajat läh- timät linnaan jättämään pyyn tönsä ruhtinaalle. Puheenjohtaja onnitteli ruhtinasta hänen riemu- juhlansa johdosta ja lausui: Skuptsina on innokkailla hymäk- syinishnudoilla päättänyt pyytää sinua hallitsija julistamaan M on- tenegro kuningaskunnaksi. Edel- leen puheenjohtaja lausui kiitolli- suutensa ja kunnioituksensa hallit- sijalleen. Puheenjohtajan puheelle 4) Mäkit. Lauri Ryynäsen po- jan sairaalaan laittamisesta; 5) Apnopettajattaren ottami nen Onkamon kansakouluun ja' sille palkan määrääminen! ! 6) ölpnopettajattaren ottami- ^ nen Kamilan kansakouluun ja' sille palkan määrääminen- I 7) Katri Palmiaisen kormaus- anomus palaneista heinistään; ! d>) Kunnallislautakunnan eh- ^ dotus teollisuuslaitosten maattaa-1 tämän kuun liiii panosta, j vastedes. sia näyttelyesineistä pyydetään teke mään ennen tk. 20 p:ää allekirjoitta neelle. j Huom! Molempiin tilaisuuksiin on pyydetty luennonoitäjiä myös Pellervolta, Suomen Suo viljely syli- distvkseltä ja Suomen Kylvösiemen- : yhdistykseltä. Joensuussa 2 p. syyskuuta Toimen puolesta: H. O. Heinola. 1910. Lehmon Nuorisoseura toimii ARPAJAISET ajalla. Lähemmin (K. S. l k.) luuanlaittoon kykenevä pal velija sekä lapsenhoitaja saavat paikan 1 p:stä Mar raskuuta Kauppias Mannerheimolla. | (H. y 1 4 s. 00 mm.) ^'J) Kansakoulun arvaamisesta' Säkäniemen koulupiiriin ja pää- . < tetään kaikesta siitä mitä tämä kysymys aihetta antaa: ! 10) Uiton lossin toimestaan lak kauttamisesta sitte kun uusimaan- tie lossilta Wärtsilän asemalle on! yleiselle liikenteelle ivastaan otettu* ja päätetään lossin omaisuuden!^ käyttämisestä: ~ 11» Ryhdytäänkö toimenpiteisiin! j*- , hirmisnoii kuimaaniiseen hätäapu- ^ ulJLS Vanginvartijan toimi Joen- l )Ctv>toon Ixjaa .roaltion lamaa, 'suun aseman luona olevalla van- 1-3) jJcctaiiiDi (jeh )§idf)a§tooii jocil- kiasemalla julistetaan täten haet tuni lainan ottamisesta; ; tavaksi allekirjoittaneelta ny- .•? 'Öätäaputöitteii hankkiinyes- kyisen Syyskuun kuluessa, ja ta hädän maralle; i ilmoitetaan että palkka on 500 15) Metsänhoitajan ottamisesta markkaa vuoteen, kuntaan; j Lähempiä tietoja saa allekir- 1<>) Jäsenten »valitseminen tak= joittaneelta. leevauslautakuntaan sekä tutkija- j Liperin kihlakunnan kruunun- lautakuntaan, jos taan. Tohmajärivellä sellainen asete- * voudin konttorissa 1 p. Syys kuuta 1910. Ä. R. V/ickstrand. N:o 1421. s 1910. 5l. Vöfnia». (K. S. 1 k. -1 s. 10 mm.) j uoneita hyyrättävänä Maria - Variksella Sirkkalassa. { Keskiviikkona kuluvan syys- kulttnuriivaltioiden joukossa. Ku-? »inkaan puheen jälkeen liousimat'^^ ^ päivänä kello 6 i .p. Ra- fefa kuningas että kuninkaallisen' hatoimikamarilla toimitettavalla perheen jäsenet ja ulkomaiset kor- Uuutokanpalla myydään enim- fcat henkilöt seisoalleen. Sen jäl- ^ ^Ksava-Ie 10vuoden ajaksi fcen kaikki edustajat lähtijät! 8rennille varten kau- Sfuptsinan kokoushuoneeseen, jos- { ja yksimielisesti hymäksyimät lain j 1;ks j K artanomaa n:o 4- fuiitnfaan arioon autaim^Sta; l2 korttelissa, uuden asemapiir- ) n, ° hänen P2= r ro jj Sen niukaan. uuyuleen. 2 ;ksi. Koko kortteli n:o 15 ia s osa Kirjallista. korttelista n:o 23 uuden i aseinapiirr. muk. 3:ksi. Kartanomaat n:o 1, 2 ja 3 — 17 korttelissa uuden ase- mapiirr. muk. 4:ksi. Kartanomaa n:o 1 — 27 korttelissa uuden asemapiirr. muk. 5:ksi. '/a kartanomaasta n:o 5 j 67 korttelissa vanh. as. piirr. ! muk. j 6:ksi. Kartanomaa n;o 1 — 66 korttelissa uuden as. p. muk. ] 7:ksi. Suurenluhdan niitty ! pormestari Nyst<5n'in perillisten tilon luona). | Samalla myydään rakennusta Uusia koulukirjoja. Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella on ilmestynyt: Manhan ajan historian oppikirja, kirjoittanut tohtori K. O. L i n d e q m i s t. Tämä teos on melkoisesti kehittämä ny- kyistä historian opetusta lyseois-^ sa ja muissa »)lemmissä kouluis-, yarten rakentamaton kartano ja. Se perustuu pääasiallisesti ; ma a n:o 1 — 27 korttelissa vanh. simistyshistoriaan, antaa hymän as . p i; rr . muk. Kauppaehdot il käsityksen maiden ja kansojen suh- teista toisiinsa sekä manhempain simistyskansojen esihistoriallisista oloista. Teos sisältää hymiä mä- rillistä karttoja. Hinta on 2 mk. 25 p. — Saman tekijän kirjoit tama Keskiajan historian oppi- kirja kuuluu oleman ladottuna. Kansakoulun laskuoppi, moitetaan huutokauppatilaisuu dessa. Joensuussa 2 p:nä syyskuuta 1910. Rahatoimikamari. Kiteen Nuorisoseura kokoontuu Puhoksen kansanopis- kansanopiston johtaja Otolla sunnuntaina syysk. 18 päi- 3 ip. M. m. on asiana: Pajarinmäen riitajutun sopi- minen. Kiteen paikallisia nuorisoseuroja n: o .. , , ... R estot Ojalan kirjoittama.' mänä klo Tämä oppikirja on tekijän Kansa- * fouluii laskuopin täydennetty lai tos. Siinä on alkeisosastoa ent- j täin hnomattamasti kehitetty ja f esimerkkien luku lisätty kaksiuker- ^ kehoitetaan lähettämään edusta- täiseksi, joten niitä nyt oit enem-, jjansa tähän kokoukseen. (K. S. 1 k.) (Esimies. mäii kuin missään muussa kansa-! koulun laskuopissa. Laajus 21>! simua, hinta penniä. Pienempi asoimiskirjoi- §Cu*&ButaS. tn k s en opas, lyhennetty laitos Jol). Laitisen ja I. B. Ai- ^ten. kiellämme kenenkfiän v a f f isen kirjoittamasta asioi-! ryhtymästä mihinkään ti an yn- miskirjoitnksen oppaasta. Kirja- ^anppottiin talollisen L* ..e?.'Juho Mikkosen. Liperin pitaian osotti kansa suosiotaan. Kuningas f ^ ^ r ; Kaatamon kylästä n:o 9, kanssa, lausui mastauspuheessaan hy- i kansakoulun^ »vnmeyella osastolla. - kun 0 i emme nos taneet perintö- iväksymänsä Skuptsinan ehdotuk- \ 'V tnta on seutua. j riidan mainitun tilan suhteen sen sekä lopuksi ilmaisi oleman | Kansakoulun oppi l a s-^ häntä vastaan. Liperi, °/s 1910. yhtä paljon kansan kuin hänen ^ k i r j a, toimittanut opettaja P. ^ Maria ^Koponen. Emilia Koponen, itsensä mielipide, että Monte- Puhakka. Sisältää armostelu-^ o. s. Tolvanen. 1 m»alan ja Menäjän mel-1 ja todistuslehtiä kolo louluailaai Liperi, jeyden amulla on saanut paikan marten. Hinta std. 25 penniä. I (K. s. 2 k.) Suonenjoki