lorstsinA lokakuun 2V p:nS k«:o »S — ISI0 — Katri Kortesuo, Sirkka. Romaani. 209 siw. Hinta 2: 75. KuStanousosakeyhtiö Otawan kustan tama. Esikoisteos. Awioliittotarina, jossa kuvataan miten miehen ja Vaimon erilaiset käsitykset simeellisyyden ja uskollisuuden Vaatimuksista johtamat ristiriitaan. Kertomuksen eheys he- rättää huomiota samoin kuin koko teos, joka on kauttaaltaan mieltäkiin- nittämö. — Oma» Maa» 65:5 Vihko on ilmesiynyt. Sima alkaa teoksen lop. pumdos, sisältämä marraskuun ja joulukuun kirjoitukset. Paitsi mar- raskitun kuvkauSkaisausta sisältää Vihko seuraamaa: Suomen maan- Viljelijäin ammattijärjestö, kirjoitta nut professori Hannes Gebhard; Lappi ja lappalaiset, kirjoittanut maisteri Wäinö Salminen; Suomi muuka laisten kumoamana (1730^1320), kirjoittanut tohtori Gabriel Rem; Suomalaisen kansanrunouden keräys 19:llä Vuosisadalla Lönnrotista alka en, kirjoittanut tohtori A. R. Niemi. Lukuisissa päimämuistoissa estretään tärkeitä yksityistapauksia Suomen historiasta. — Biologia» alkeet, kirjoitta nut professori Karl Kraepelin, toi sesta ks-rptuSta painoksesta suomen tanut Selma Hällström, 347 simua, 306 kuivaa j? 2 kartt 'a. Hinta (j: 25, sid. 7: 75 — Biologia on oppi elämästä. Siihen ei kuulu ainoastaan kasmitiede, eläintiede ja ihmismde, maan myös oppi aikai sempien maapallon kehityskausien elä- mSnmuodoista. Tämä tiede tutkii ensiksi elollisten olentojen riiopumai. suutta qmpSristöStään, toisetst eliön- ten rakennetta ja elintoimintaa, fiis juuri niitä seikko;?, jotka vysyisessä luonnontutkimuksessa omat oieellisim- via ja korottamat jen tositieteeksi. Professori Kraepelinin teos on suo mennettu sen muoksi, että se on pa ras yleiskatsaus tähän tieteeseen. Toi- VottamaSti se hankkii luonnontutki mukselle valjon uusta harrastajia. — Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö. — L»o»to tietee» valoSsa teoksen 33 mihko sisältää seuraamat esitykset: Märimalokuivaus; Sähkö ihmtsen palmelutsesia III. jossa esite- tään ne luonnonlait joihin telefooni perustuu; Pakinaa marjosta, jossa Valo-opin lakeja esitetään aimon ylei siä hamaintoja selittämällä. Kumia on useita kymmeniä. Hinta 75 p. — We»äja» historia» pää piirteet, kirjoittanut menäläinen historioitsija W. Kljut!h?wskij, suo meksi toimittaneet Toirvo Kaila ja I. I. Mikkola. 284 simu?. Hinta 4:50. — TeoS on jc> hymäksytty yliopis tolliseksi kurssikirjoksi. On kulunut 30 muotta siitä kun tätä ennen suo meksi julaistiin laajempi Menäjän historia. Uusien tutkimusten ja ny kyajan käsityskannan mukainen teoS tästä aineesta on luonnollisesti herät tämä mielenkiintoa meidän maassa. Suomennos on tehty todellisella asian- tuntemuksella. Kustantaja on Wer ner Söderström Osakeyhtiö. — A»»a Sare»i»a»^Tal«i- iltai» tari»ai» ja Sihla»t»- »eide» jatkoa on ilmestynyt „Merk- kiteoksta".sarjan 17:nnessä mihkossa. Ihteensä 196 simus, 1 mk. 80 p. ^ Pyhäko»!», asessori W. Mallin ja pastori Armid M.lleniuk- sen toimittama muosikerta lastensaar- noja on nyt »valmistunut. Se sisäl tää 10 Vihkoa ja maksaa yhteensä 2: 50. Piakkoin tulee kirjakauppoi hin myöskin sidottuja kappaleita. IMj-HMMä. Ssimlaisen mlxees järjestöt, CllmMset semi, Nsijst, Kllrhst, ryhtykää heti maalimalmistuksiin, ää- nestysoluetoimikuntien muodostami seen, toimihenkilöiden asettamiseen joka kylään. Jo muutoman miikon kulut tua, marraskuun 12-13 pnä on Po rissa suomalaisen puolueen kokous ja maalipiirimme kaikkien pitäjien ja joka järjestön edustajain kokous. Siihen on joka pitäjästä lähetettämä edusta jat. Ei ole miimyttelemisen aikaa muu tenkaan. Se käy ilmi seuraamasta: Marraskuun 17: nte nä pnä ko koontumat keskuslautakunnat ensi ker- ranm. m. määräämään, minä aikoina ja missä paikassa asiakirjoja mastaan- otetaan. Valitsijayhdistysten perustamis kirjat omat jätettämät keskuslauta kunnille Viimeistään joulukuun 2: s e n a pnä. Murheellisten Valitsijayhdistyksen perustamispaperien sijaan on keskus lautakunnalle jätettämä uudet korjatut Viimeistään joulukuun 9: n te» n S pnä. Muutokset Valitsijayhdistysten eh dokaslistoihin ja ilmoitukset Vaali liittojen perustamisesta omat tehtä- wät keskuslautakunnalle Viimeistään joulukuun 17:ntenä pnä. — Apxrahoja ka»sa»opiS- töille. Senaatti on myöntänyt kan sanopistojen yhteyteen järjestettyä maatalousopetusta Varten m. m. seu raamat apuraha!: Po hjoi s-S atakunnan (Kan kaanpään) kansanopistolle 3,000 mkn apurahan ogronoomiopettajan palk> kaamiseksi ja 1,000 mkn apurahan opetusmälineiden hankkimiseksi. Keski Hämeen kansanopistolle 1,800 mkn apurahan kansanopistoon yhdis tettyjen isäntä- ja emäntäkurssien maatalousameiden opetusta Varten. Itä-Hämeen kansanopistolle 1,000 mkn apurahan sen agronoomisiwis> tyksen saaneen opettajan kesäneuwo, jan tointa »varten. Hämeen kansanopistolle 1,500 mkn apurahan sen yhteydessä oleman maa mieskoulun opettajan kesäneumojan opetusta Varten. SUalkauShttelyt. Me»»eet «httytz» Merikar vialla, AhlaifiSsa ja Repo saarella. Satakunnan Maanmiljelysseuran alotteesta piti Merikarvialla, Ahlai- sissa ja Reposaarella Viime päiminä pidettömän suuria filakkanLyttelyitä. Sanomalehti-ilmoituksin, uutisin ja kehoituksin oli yllämainittujen seutujen kalastajia pyydetty oman ammattinsa ja maalle tärkeän, mutta Vielä la massa oleman elinkeinon kohottami seksi saapumaan näyttelyihin ja pane- m:an niihin näytteitä. Lumattiinpa mielä palkintojakin antaa, ja pääkau pungista hankittiin näyttelyihin Suo men kalastusqhdistyksen kalastuksen- tarkastaja puhumaan kalastajille ja arvostelemaan heidän tuotteitaan sekä neuusomaan heitä. Paikallinen kalaStukyhdistys (Ahlaisisso) oli sekin Valmisteluissa puuhaillut, tehnyt pal- kintosuunnitelmansa y. m. Mutta kuinka ottimat kalastajat Vastaan nämä heille tarjotut luento- ja kilpoi- lutilaisuudet? Dlenkatseella ja mälin- pitämä tömyydellä! Apeaksi käy m'eli> kun kuulee, että ne yllämainituilla mäkirikkailla kalastajaseuduilla meni- rvät kokonaan myttyyn. Merikarmi- alla, jossa piti näyttelyt pidettämän t. k. 14 ja 15 päiminä, nähtiin — yksi ainoa silakka-astia kilpailemassa! Ja kalastajia ei ollut nimeksikään, jo tenka koko näyttely siis kuimui ko koon. Ahlaiflssa t. k. 17 ja 13 p:nä samoin, ellei nyt ota lukuun kahden näytteillepanijan näytteitä. Ei edes Satakunnan MaanmiljelySseuran edustajakaan ollut' näihin kahteen tilaisuuteen saapunut. Ja Repo» saarella sitten eilen! Ei kukaan ollut edes Viitsinyt waiwautua näyt telypaikalle, tamaroista puhumatta kaan. Saarelle saapuneet kalastus- Virkailijat saimat siis palata sieltä Vielä „keweämu»in" kuin kahdesta ensinmainitusta paikasta. Tällainen on nykyisin Porin pohjoispuolia asu main kalastajain harrastus ammatti taitonsa parantamiseen. Cygnaeus-juhla» vietto maaseudulla. Suodenniemen maSta Val mistuneessa Taipaleen kansakoulussa mietettiin yhteinen Cygnaeus-juhla. Kunnan kaikkien koulujen opettajat tulimat juhlakulkueessa oppilaineen juhlapaikalle, jonka lisäksi suuri ih misjoukko otti juhlaan osaa. Sa malla kertaa Vihittiin Taipaleen koulu karkotukseensa. Vihkimisen toimitti pastori K. I. Kalpa, kun ensin oli laulettu mirsi 284. Ohjelmassa oli opettajatar E. Louhen runo, kööri- laulua, opettaja F. W. Tuomisen esitelmä Cygnauksesta, kansakoulules- ten laulua, esitelmä kosmatuksesta, jonka piti opettajatar Mandi Maja sekä rouma Iida Prusin lausuma runo. Juhlaan saapui muutamain paikkakunnalta hiljattain muuttanei den onnittelusähkösanoma. Kun Vielä oli laulettu Maamme-laulu, Veisat tiin lopuksi Virsi. Cygnaeus-juhlaa Vietettiin t. k. 12 pnä Lumia n Pyrinnön kansakou lulla. Ohjelmaan kuului kaksi esitel mää, laulua ja runolausuntoa. Op pilaat seurasimat mielenkiinnolla oh jelmaa ja symän Vaikutuksen näytti juhla pienokaisiin tekemän. Cmiem» mrjmisM kvxts- ltloskjesslt päätettiin seuraamista asioista: Rästiluetteloa tarkastettaessa Va pautettiin useita henkilöitä tämän muoden waiwaiS- ja kunnallismero- jen maksusta. Kuntaan tulema osa miinomerorahoista päätettiin käyttää seuraawasti: kiertokoulun kirjastoon y. m. opetuswälmeihin 100 mk. ja kansakouluille perustettamia oppilaS- kirjaStoja Varten jälellä olemat Va rat suhteellisesti oppilaslukuun nähden jokaiselle koululle. Koirista kertymät nierorahat päätettiin käyttää kierio- koulunopettajain palkkaamiseksi. Kunnallislautakunnasta olimat eroa- mismuorossa: Kuljun piiristä: torpp. Kalle Sten ja Jooseppi Lilja. Näiden tilalle Valittiin torpp. Paamali Hon kala ja työm. Kalle Heino. Kauni aisten piiristä oli eroamiSmuoroSsa torpp. Kalle Ojala, jonka tilalle wa- littiin torpp. Kalle Samia. Tyrsemän piiristä oli Vuorossa erota tilall. Vihtori Runkka, jonka sijaan Valit tiin tilall. Johan Tuomala; näille maramiehiksi Valittiin tiloll. Johan Leimola ja Mille Pouhu, työm. Kalle Sieminen ja torpp. Kalle Eskola, kaikki tulemaksi 3-wuotiSkaudekst. Taksoituslautakuntaan Valittiin kun nallislautakunnan lisäksi: Kauniaisten piiristä: työnjoht. FranS Tuomala, torpp. Vihtori Järwensiwu ja FranS Palomäki; Kuljusta: torpp. Kalle Pyymäki, ratamart. Johan Ojanen, Siuron puuhiomotehtaan mestari, työm. Kalle Sieminen, torpp. Kalle Teini ja karjakko Erkki Nilsson; Pak- kalaSta: räätäli NeStori Helenius ja tilall. Eemeli Mäkelä; UrmiaSta: ta- lonpoika Frans Hursti; RuolohdeSta muokraajat Kalle Uotila ja Johan Kujanpää; Sarkolasta: muokr. Taa- metti Nikkilä, tilall. Wille Pouhu ja työm. Johan Halisema; TyrsemältS: tilall. Johan Leimola ja suutari Mille Jokinen; Mahlohdesta: tilall. Taamettt Ala-Uotila, V^tori Kärkö, Kalle Mikkola ja työm. Kalle Mäen pää. Rajalan kansakoulun johtokuntaan malittiin työnjohtaja FranS Tuomala ja torppari Kalle Ojala, uudelleen. Siuron kansak. johtokuntaan karta- nonomist. Lennart Rosenlew ja työm. Vihtori Aalto, uudelleen. KlaeS Lust- bergin tilalle, joka poismuuton takia eroaa johtokunnasta, Valittiin torp- pari Kalle Järmenpää. Mahlahden kansak. johtokunnasta eromuoroon Mtuneet jäsenet tilall. Paamali Mat- Ula ja talonpoika Artturi Lintanen Valittiin mvös uudelleen. Samoin Valittiin uudelleen Pakkalan kansak. johtokunnasta armolla eronneet tilall. Oskari Mäkelä ja Mille Juhantalo. Kaikkien kuntaa koskemien tilien tarkastajaksi Valittiin uudelleen kar tanonomistaja Lennart Rosenlew 3 muodiksi. T'.lattomanwäestön lainarabaston johtokuntaan malittiin tiloll. Vihtori Kärkö ja työnjoht. Frans Tuomala uudelleen ja torpp. Kalle Samion sijaan torpp. Kalle Oja Kauniaisista, kaikki 3 muodeksi. Holhouslautakuntaan malittiin uu delleen Oskari Mäkelä. Karkun ja Suoniemen kuntain yh teiseen kuntakokoukseen, joka pidetään Kartussa Seikun majatalossa lokak. 26 vnä, malittiin Suoniemen kunnan puolesta eduSmiehiksi OSkori Mäkelä, Taametti Piipari ja Johan Tuomala. — Koke«äe»saare« Os»»S- ka»pa» warfi»ai«e» fypSko- ?o»S pidettiin t. k. 17 pnä. Koko uksessa oli saavuwilla 30 osuuskun nan jäsentä. Kun maanmiljelijä K. Kyöstilä oli lukenut erään osuustoi mintaa koskeman kirjelmän, maliist kokous puheenjohtajakseen opettaja H. Roineen ja sihteerikseen kaupanhoitaja A. S ählbergin. Sen jälkeen ryhdyt tiin keskustelemaan sääntöjen 25 Z .ssS olemia asioita. Kun oli kuultu hal lituksen selostus kaupan tilasta kulu mana muotena, hymäksyttiin kertomus sellaisenaan. Hallituksen jäsenet tule mat edelleen seuraaman muoden ajan toimimaan ilman palkkiota. Ainoas taan rahastonhoitajalle määrättiin 50 mkn kormauS Vuotuisesta toiminnas taan. EroamiSmuoroSsa hallituksena oli maanmiljelijä K. Kyöstilä, joka malittiin uudelleen. Paikkakunnalta poistuneen E. Katajan tilalle valli tukseen malittiin opettaja H. Roine. Maralle tulimat Frans Wahlroos, K. Pälsi ja I. Nordström. Osuus kunnan kuluman muoden tilientarkas tajiksi malittiin kaupanhoitaja Jout senlahti Pihlamasta ja maanmiljelijä Edm. Kaapeli Kokemäensaaresta, Ma ralle opettaja I. Kyöstilä ja työmies A. Huhtanen. Keskusteltiin sitte'- h illituksen herättämästä kysymykses , joka koski tilamamman huonei' .on hankkimista osuuskaupalle. ^ ly kättiin hallituksen ensin pohd" umaksi. — Ka»kaa»pääu »»orisose»- ra» k»»ka«sikoko»kseSfa miime sunnuntaina paitsi erityistä ohjelmaa, johon kuului puhe, kertomus, esitel mä, laulua sekä seuron lehden „Ar ° tyksen" lukeminen, keskusteltiin ja räätettiin seuraamista osioista: Seu ran tolan pihaan päätettiin istuttaa mahteroita, joita on tilattu Pälkä neitä. Päätettiin toimeenpanna ilta ma marraskuun 6 p:nä, jota toimi maan malittiin erityinen toimikunta, mihin malittiin Lempi Kärki, Irene Strömsten, Hilja Miinamäki. J?mc ri Suomela ja Frans Rjamäki. Seu ran taloa päätettiin korjata, josta huolta pitämään malittiin M. Huh tanen, I. Kallio ja I. Suomela. Tormisoittokunta-homman mireillä pi täminen jätettiin M. Huhtasen, A. Salokankaan ja I. Päirvilkeen asi aksi. — Maali» al«ist»kset. Hä- meen läänin pohjoisen maalipiirin suomalaisten seurojen edustajain ko kous pide'ään Tampereella..Hämeen Pohjan" huoneustossa laumantaina t. k. 29 p:nä. Edustajia lähettämät asianomaiset seurat yhden kutakin äänestysaluetta kohden. Ka»sako»l»je» ap»rohat. Kouluylihallitus on myöntänyt Porin maaseurakunnalle 48 mk. 60 p. höy läpenkin hankkimista marten ja 75 mk. meistokaluston ostamista marten Ayterin kansakouluun sekä Tyrmään kunnalle 58 mk. 30 p. neulomokonetta marten Kaltsilan kansakouluun. — GairaSt»wat. Loimaan. Alastaron ja Metsämaan kunnille on myönnetty 1,600 markan suurui nen maltioapu yhteisen sairastuman ylläpitoa Varten. — Lä»fi-V»o«e» (HxittiS- te») ka»sa»opisto« emäntä kö»!» alotti toimintansa eilen. Oppi laiksi on ilmoittautunut 24 tyttöä, joista 21 jo saapui paikalle. Ama- jatsissa aluksi Veisattua Virsi piti opistonjohtaja Loimaranta termehdys- puheen. Laulettua yhdessä puhui joh tajatar, maisteri Aino Moipio tome- ruushengestä. Iltasella oli illanmietto opistolaisten kesken puheineen, lau luineen, kertomuksilleen. Marraskuun 1 pnä alkaa Varsi nainen kansanopisto. Psjilla on Vielä tilaisuus ilmottautua. — Wa!ka-U»ome» «aamieS- ko»l»lle on myönnetty 12,800 mkn apuraha. — Taase» »»fi »vararikko Kristiinassa. Alfr. Carlströmin konkurssipesän Vaatimuksesta jätti Kristiinan kaupunginviskaali Ernst Forsberg Viime maanantaina sikäläiselle raastumanoikeudelle maro- rikkoanomuksen. Pesäluettelo, jonka metallinen malallaan mahmisti, osotti maroja 27,865 mk. 62 p:iä ja melkoja 40,187 mk. 72 p:iä. Suurin melkoja on kuulemma kaupungin rahatoimi kamari, jonka saatama tekee noin 19,000 mk. Pesän uskotuiksi miehiksi tulimat konttoristi O. Sundman ja metallinen itse. Malmonta tapahtuu tammikuun 23 p. 1911. — Lä»si-Wiip»ri» läa»i» maa»wiljeltzSse»ra» karja». hoitok»rSfie» »pettajakfi on 28:Sta hakijasta Valittu tarkastus- apulainen Vihtori Juusela Lamiasta. — As»i»h»o»e»Sto» ka»ppa. Rakennuttaja KuStaa BränforS on myynyt Kullaan Koskinkylässä omis- tamansa rakenteella oleman asuinhuo- neustonsa 500 mkasta laStukorintekijä Wilho Lehtilälle Palukselta. — Me»eStywä kotiteollis»»- de»haara. Kullaan Paluksella al koi työmies Wllho Lehtilä joku aika sitten kehotuksia noudattaen laajentaa pientä pärekoriteollisuuttaan ja onkin siinä saamuttanut merrattain hymän tuloksen. Sen sijaan, että hän aluksi työskenteli yksin, on hänellä miime aikana ollut 5 ä 6 opumiestä työssä ja lisäisi on hän hankkinut teollisuut taan marten sirkkelin ja höylän. Näitä on käyttänyt tuuli, toi milloin fiiä ei ole riittänyt, on niitä käytetty mieS- moimin. Ja nyt kun tehtaan tuot teet omat saamuttaneet yleisen tun nustuksen, saaneet palkintoja sekä suu rissa että pienissä paiko llisnäyttelyis sä, ja kun kysyntä on käynyt niin suureksi, että nykyisillä moimilla ei enään moida ympäri Suomea saapu mia tilauksia malmistaa, aikoo Lehtilä yhä laajentaa tehdastaan. Miime laumantaina Vuokrasi hän Kullaan Koskin talosta käyttöoikeuden tilalla olemaan koskeen ja ryhtyy hetimiten siirtämään teddastaon Koskinky!ään järjestäen koskesta wesiwoiman pyö rittämään tehtaansa sirkkeliä ja höy läämään päreet sileän Valkoisiksi. — Tällä lamoin sitä suomalainen koti teollisuuskin kannattaa, ja kunhan maan olisi kauttaaltaan kansassa Leh tilän yritteliäisyyttä ja tarmokkuutta, saataisiin pian suuria aikaan. — Tyrtvää» Lope»-G«lo» meijsrios »usk »»u »»a» ylimääräi sessä kokouksessa eilen tehtiin selkoa meijerin toiminnasta tämän muoden 9 kuukauden ajalta. Liike on mennyt hymin. Puhdasta Voittoa on yli 3,000 mk. Maidontuojille on suori tettu 111,000 mk. Maitokilon ker masta on maksettu 9 penniä; kuori tun maidon omat tuojat saaneet il maiseksi takaisin ja meijeri on kus tantanut maidon kuljetuksen. Kaik kiaan on tällä ajalla tuotu maitoa 1200,000 kiloa. Maidon kuljetus on tullut maksamnan V, p:iä kilolta. Uusi kuskipiiri päätettiin perustaa Leikkaa^ en. — Sa»sako»l»t. Ikaalisten kun- n i Kirkonkylän kansakoulun opetta isi Väliaikaisesti lukumurdsksi 1910 —1911 on malittu kansakoulunopet taja Thyra Mannerkoski. — AhlaiSte» kalast»Sse»ra» filakka»äyttelySsä t. k. 17 p:nä sai I palkinnon 15 mkaa näytteille tuomistaan suolatuista silakoista ka lastaja M. Södergren saamuttaen 18 pistettä ja II palkinnon 10 mkaa kalastaja Knut Salminen 17 pist. Niinikään sai Salminen III:nen pal kinnan sokerisuolatuista silakoista ja III:nnen palkinnon maustetuista sila koista. Kalastusseuran ulkopuolelta oli kalastoja A. Mäkkärä Reposaa relta pannut näytteille herkkukaloja, joista saamutti 21 pistettä. —K»«vo«p»riehd»S.—P»r- sehtija yS» we»ee»säwara«fa. Luotsi Johan Damid Sjöman lähti miime verjantaina Korkeakarista ko tiaan Hanhisiin, ottaen meneeseensä kimiä reim- rien kuntoon laittamista merten. Matkalla täytti ankara aal lokko hänen meneensä medellä. Sjö man jäi pysyttelemään kaatuneen wk- neen marasla. Meneen aioi tuuli kello 11 aikaan illalla Hanhisten maan läheisyyteen matalikolle, johon Veneen masto torttui. Tässä sai pur jehtija olla koko yön, kylmänä ja mär känä taistelemassa elämästä ja kuo lemasta. Mchdoin seuraamana aa- muna liikkui sattumalta läheisyydessä luotsin poika P. Westerlund, joka pe lasti Sjömanin tukaloSta asemas taan. — Maatila»ka»ppa. Eilen tehdyllä kauppakirjalla on talollinen Jeremias Eskola myynyt omista mansa Eskolan Vz manttealin suu ruisen maatilan Ulmilan SuoSme- ressä rustitilalliselle Frans Kleemo lalle somasta kylästä tlman irtaimis toa 26,500 mkn kauppasummasta. Mastaanotto tapahtuu tammik. 1 pnä 1911. — Tulipalo. Miime maanan taina puolenpäimän aikaan huomat tiin Porin maaseurakunnan Pietnie mellä tulen oleman irti maanmiljelijä Kalle Haneliuksen riihirakennuksessa, joka paloikin pian pohjia myöten. Rakennus sisälsi riihen, luuman ja ladon. Lisäksi valoi riihen mieressä ollut suojus. Riihi oli makuutettu 500 mksta. suojus 150 ja siinä olleet rehut 1,000 markasta Ulmilan v m kuntain paloapuyhdistyksessä. Eilen pidettiin paikalla poliisitutkinta, jossa ei kumminkaan päästy selmyyteen tu len alkamisen syyStä. Luullaan sen kipinästä syntyneen, sillä palaneet rakennukset olimat lyhyen Välimatkan päässä asuinrakennuksesta. — Kitoityi Kullaan Sippolan kansakoulun kellarirukennuksella ja koulun kimijalan korjaus annettiin eilen kimityömies Oskar Smensbergin tehtämätsi 365 mkn urakkasummasta. — Jatkokurssit aijotaan taimen aikana toimeenpanna Euran Kirkon kylän kansakoululla. Hanke toteutuu, jos osanottajia ilmoittautuu riittämä määrä sanotulle koululle ensi sunnun taina t. k. 23 pnä klo 6 illalla. Eu ralaiset. runsaslukuisina mukaan saa maan tietoja! — Maa»teitte» stzyStarkaS- t«» Ulmilan nimiSmieSpiirissä alo- tettiin e? len, jolloin tarkastettiin Po» rin kaupungista Lumian ja Noor markun pitäjien rajoille sekä Ruos- niemen risteiltä Söörmarkun kylään menemät tiet. Tänään tarkastetaan Porin kau pungista Harjamallan pitäjän rajalle molemmin puolin jokea menemät tiet se?ä kaikki Nakkilan pitäjän alueella löytymät tiet, Lattomerta lnkuunotta- motta. Perjantaina t. k. 21 p:nä tarkas tetaan Vanhankylän risteiltä Hais- tilan kylään ja samoilta risteiltä Kaasmarkun kylän kautta Lamian pitäjän rajalle sekä Ahmauksen kylätie. Laumantaina t. k. 22 p:nä tarkas- tetaan Kullaan kirkolta Harjunpää hän sekä siitä Ulmilan kirkolle ja Ruosniemen risteille. Keskimiikkona t. k. 26 p:nä kaitki Lattomeren takamaan tiet; ja Torstaina t. k. 27 p:nä klo 9 a. p. Preimiilin ja Kokemäensaaren kylä tiet. Torkcstus alotetaan kunakin päimänä klo 9 aamulla. HSmeenlinuan eufike- säiueu laulu- ja soittojuhla tulee mielettömäksi kesäk. 30 p. ja hei nä!. 1 p. Sunnuntaina heinäk. 2 v. pidetään juhlajumalanpalmeluS käsi kirjakomitean ehdottamassa uudessa muodossa ja koraalikomitean siihen toimittamia uusta liturgista sämelmiä käyttämällä. Tämän järjestämät toht. I. Krohn ja kanttori Armi Lind roos. Marsinaisen juhlakonsertin ohjel maan on jo määrätty Sekakuorolauluja: Armas Launis, Pois on mennyt meistä toinen. Fredrik Jsacsson, Karjalan huo kaus. Toimo Kuula, Kemätlaulu ja Kei nutan kaikua. Heikki Klemetti, Moi että olen outo ja Muistotko koskaan minua. Selim Palmgren, Suru. Näistä on neljä ensinmainittua juh laa marten sämelletty ja ilmestymät kohdakkoin Kansanmalistusseuran NuottimoraStossa, johon myös pai natetaan Klemetin sämellykset. Palm grenin Suru on Suomen Laulun oh jelmistossa n:o 1 (hinta 20 p.). Tormisoittokappaleita: L. v. Beethoven, Jumalan kunnia luonnossa (Die Ehre Gottes ous der Natur) (KMSeuran Partituuri I). Armas Järnefelt, Kesäyö ja Mur ran reunalla (KMSeuran Port. IX) ja Aamulla marhain (KMS Part. II sarja 2). Jean Sib;liuS, Tiera (KMSeuran Part. II sarja 2). Leemi Madetoja, Juhlamarssi Ei no Leinon näytelmään ..Shakkipeli". AksiäSnisiä lauluja tormi. soiton säestyksellä: Armas Launis, Nuorten laulu. Aksel Törnudd, Oi terme, Magyar. Nämät uudet sämellykset samoin Madetojan Juhlamarssi Maistaan KMSeuran Partituurina ja laulu nuotit Nuottimarastossa. Kysymystä Haydnin oratorion ..Luomisen" esittämisestä ei ole mielä lopullisesti ratkaistu, mutta kaiken to dennäköisyyden mukuan tu'ee se juhla ohjelmaan. Tarpeelliset esityöt (kuo ro-osien suomentaminen y. m.) omat jo tehdyt. Laulukilpailut tässä laulujuhlassa tulemat tapahtumaan yksinomaan seka> kuorojen kesken ja kahdessa kilpaile- mien itse »valittamassa sarjassa. Kil< pailukappaleet, jotka kilpaileman tulee esittää molemmat (a ja b), omat: I sarjassa : a) Toimo Kuula, Auringon nous tessa (Suomen Laulun ohj. 13. 1 mk.) b) Fredrik JsacSson, Piika pikka rainen (KMSeuran uusi nuottimihko). II sarjassa: a) Armos Maasalo, Jkämät on illat pitkät (KMSeuran uusi nuotti- wibko). b) Jlmori Krohn, Kesäillalla (K MSeuran Sekaäänisten 3 Vihko). Torwisoittokilpailut tulemat yhdessä sarjassa ja kilpailukappaleet ilmote- taon myöhemmin. Kaikkien juhlakonsertissa ja kilpai luissa esitettämien kappaleiden vuot- tejz saadaan KansanmaliStusseuralta (Helsinki, Eerikink. 3). Lauluiuhlan yhteyteen järjestetään erityiset leikki- ja urheilujuhlat, joita marten Kansanmalistusseuran kus tannuksella marraskuussa ilmestyy Anni Collanin toimittama liikunto ja laululeikkejä sekä kansantansseja sisältämä ohjelmakirja, Kansanmalis» tusseuran ..Kilpakisat" (hinta 1 mk). — G»o«alaise» p»ol»ee» talo Helsingissä Hallituskadun 15:Ssä on kohdakkoin Valmistumassa. Vii meistelytyöt, joita paraikaa tehdään, omat jo niin pitkällä, että rakennus toimikunta on armellut moitaman mihkiä talo ensi kuun lopulla, mor- rask. 20 p:n tienoilla. Juhlallisia Vihkijäisiä Valmistamaan on raken nustoimikunta ehdottanut asetettamaksi toimikunnan, johon kaikki Suomalai sen puolueen helsinkiläiset järjes!öt malitsisimat kaksi jäsentä. Mihkiäisjuhla on suunniteltu suu- renlaiseksi kirjallis-soitannolliseksi tilai- suudelsi, johon m. m. tultanee hank kimaan marta masten sämelletty alku soitto y. m. Mihkijäispäimän seuraamana päi mänä pidetään uudella talolla suuret arpajaiset monipuolisella hauskalla ja mieltäkiinnittämällä ohjelmalla. Kuten tunnettua, on suomalaisen puolueen talossa m. m. pääkaupun kimme suurin kokous- ja juhlasali. — T»»ria lahjoit»kfia. Äs kettäin Helsingissä kuollut tilanomis- tajatar neiti Hilda Nyström on lah joittanut 80,000 mc.rkkaan nouseman omaisuutensa seuraamiin tarkoituksiin: yhdistykselle Manhain-ystämät (..Manhain koti") 20,000 mk., yhdis tyksille Sokeain DStämät ja Sokeain Liitto 10,000 mk. kummallekin, Mdis- tykselle raajorikkoisten auttamiseksi 20,000 mk. sekä Ukkokoti-yhdistykselle ja Iddistykselle ka ttumatautisten hoi toa marten ainakin 20,000 markkaan nouseman jäännöksen jälkeenjääneestä omaisuudesta. — Meijeriliittoje» ed»sta- jai» koko»» pidetään ensi marraSk. 5 p. Helsingissä agronomisessa labo- ratcriossa. Kokouksessa, joka alkaa klo 11 a.p., keskustellaan m. m.: Liittojen om n äänenkannattajan hankkimisesta, moi- merkkiyhdiStyksistä y. m. etenkin edel lisessä liittojen kokouksessa keskustele matta jääneistä asioista. Meijeriliit- toja ja muita asiaa harrastamia ke- hoitetaon lähettämään ehdottamiaon uusia keskustelukysymyksiä, jos mah dollista ennen t. k. 23 päimää, edel lisessä kokouksessa malitulle kokoon kutsujalle, opettaja Emert Aatilolle, Manajassa. Samas a olisi ilmritet- tama kysymyksen mahdollinen alus taja, sillä kokouksen täydellinen ohjel ma haluttaisiin hymissä ajoin ennen kokousta julkaista ja saattaa meijeri- liittojen y. m. asiallisten tiedzkst. — S Meijeril. - Mikkeli» tähkSlaitoSta tarjotaa» ka»p»»gille. Eilen pitämässään kokouksessa päättimät Mikkelin sähkölaitoSosakeöhtiön osak- kaat myydä omistamansa sähkölai toksen kaupungille 126,000 mkasta. Laitos luomutetcai kaupungille ensi muoden alussa, jos kaupunginmal- tuusto semmoisencan hymäksyy yhtiö kokouksen päätöksen. — Kirjaltajai» tariffisomit- tel»t. Tiistai-ill' lla kokoontui Hel singissä kummankin järjcs ön matit- sema sowittelulau!akunta tor>fflsowit- telun toista lukemista marten. Ko kouksen alussa tehtiin työnantajain edustajain taholta Völikysely Mä, onko työntekijäin järjestön tadolla jossain muodossa tehty sellaista pää töstä kuin sanomalehtikirjoituksiSta on ilmennyt, että ..niissä kirjapainoissa, jotka suostumat noudattamaan työn tekijäin tariff ehdotusta mälioikaisesti- kin, ei työnseisausta panna toimeen"? Kun kysymykseen ei työntekijäin edus- tajaiu taholta annettu työnantajain edustajia tyydyttämää Vastausta, katsoimat jälkimäiset neumottelujen jatkamisen mahdottomaksi siksi kunnes liittojen hallinnot omat saaneet sei- myyttä kysymykseen. Koska tähän astiset neumottelut omat osottoutu- neet, eitä täysien Valtuuksien puut teessa tyydyttämää yhteensomilusta tuskin on toimottamissa, päätti so- mittelulautakunta yksimielisesti tehdä kukin järjestölleen ehdotuksen, että asetettaisiin täydellisillä maltuuksilla »varustettu lautakunta laatimaan lo pullisesti käytäntöön tulemaa tariffia. — MieA««rha tapahtui sun- nuntai-iltana Turun työmäenvhdis- tvksen talon edustalla. Työmies Hj. M. Helin löi puusepänoppilas Otto Emil Karia puukolla rintaan niin, että Kori pian sen jälkeen heitti hen- kersä. Molemmot olimat nuoria, 18 kämucdella olew 'a miehiä. Murhaaja on Vangittu. —KotitarkaSt»S PorlvooSfa. Tiistai -aamuna saapui poliisikamariin menäläinen Virkamies mukanaan 2 »venäläistä etsimää poliisia ja pyysi poliisin apua erään Venäläisen Van gitsemiseen. Menäläiien sanoi asuman tirehtööri Molter Sjöbergin luona. Neumoteltuaan Helsingissä olemien Viranomaisten kanssa puhelimessa ekä poliisille näyteltyään Menäjän sisäministerin kirjelmän, joSsa etsittyä >enkilöä syytetään jostain rikoksesta a julkisesti perään kuulutetaan, mää rättiin pari poliisikonstaapelia, jotka kolmen muukalaisen saattamana läh- timät ilmotettuun asuntoon. Tar- oista kellareista, ullakoista y. m. etsimisistä huolimatta ei miestä löy tynyt. Tirehtööri Sjöberg ei ollut otona. Nautatielakko Ranskassa. LakkolaiSte» k»Stoha»kkeita. Pariisista, lokak. 15 p. Mi- ranomaiset omat päässeet laajan jär jestön perille, jonka on ollut tarkotuk- ena harjottaa kostopelottelua Pon issa. Tämän suunnitelman täytän töönpanolla olisi ollut erittäin tärk?ät eurauksei: raiteiden, siltojen ja suiku- en hämittäminen, jollei maaranalais- ten paikkojen miehittämisellä olisi moitu estää sen toteuttamista. Mi nisteriö toilvoo lähimmässä tulemai- uudessa Voimansa paljostca tämän uunnitelman al?uu»>panijat ja kans- asyylliset sekä saattamansa heidät an- !araan rangliotukseen. Dreillen ase man lähellä Amiens—Baulognen ra- )alla räjähti pommi tuotto motta ma- hingoiia. Calaiststa Pirisiin mene- wä pikajuna pysähdytettiin kilometrin päähän räjähdyspaikalta. Pariisi, lokakuun 17 p. RanZ- !an maltiovrcutoteillä on ryhdytty jälleen työhön kaikkiolla muualla paitsi Insir dalla. Ancrkistiset ainelset jnt- !amat k»haituslyö'ään ja rikollisia ekoja tehdään. Mangiisemisia toi meenpannaan yhä. Tänään rähähti „La Patrie"-lehdm toimittajan Mas- >?rdin asunnon edustalla pommi, mu- ertaen ikkunaruudut. Maosei-dulla on sitäpaitsi löydetty yksi pommi. päällenne? Vai tässä . . . No, li/vä on. VVluslc/ä. 'tässä on. kiinne minä sea panen? Loliva vavakti ja Xemp tunsi, että lasi otettiin liänen lcäclestääa. kuctottsmista peläten sntoi tiän sea lievin varovasti, mutta se p/säkt^ikia ilmaan noin metrin korkeudelle sohvasta ja aikoi lrallistua. Xemp katseli idmeissääa. — lamä . . . 'tämä on varmaankin ti^pnotis- mia. Ie varmaankin uskottelette olevanne näk/mätön. — Hullutuksia! — Xai se lienee kulluutta! — ILuuIkaapa n^t . . . — Uutta kun minä tänä aamuna toclistm varsin vakuuttavasti, ettei näkz? . . . — Oa aivan samantekevää, mitä l' e todistitte. Wnä kuolen nälkään ja sitäpaitsi, ^6 on liian k^lmä alastomalle ihmiselle. — Haluatteko s^öclä? k^sz^i Kemp. I^äk^mätöa joi lasin polijaan ja sanoi sitten: — Niin. ^a onko 'teillä jonkinlaista yöviittaa. Kemp mutisi jotakin ihmettelyä itsekseen, mutta kaivoi sitten vaatekaapistaan tummanpunaisen viitan. — kelpaako? k/s^i kän. Viitta otettiin tiänen kädestään. Lasin riippui se lietkisen ilmassa, deilakti sitten, viruttautui pitkin pi- tuuttaan ja istuutui sokvaan. — Housut, sukat ja tokvelit eivät myöskään olisi kaitsksi, sanoi Näkxmätöa. Lamoin ruoka. — 3anottakoon mitä lievänsä, mutta k^llä tämä oa merkillisin tapaus, mitä eläessäni olen kokenut. Litteä kaiveli tiän laatikoistaan esille näkemättä- män vieraansa mainitsemat esineet ja kävi alakerrasta kakemassa kylmää paisti» ja leipää, ^ärjestett^ään ruo'an pienelle pöydälle asetti käa sen vieraansa eteen. - 85 - 'taas vilkuili kän ympärilleen, mutta ei nöli-,^t mitään uutta. Litteä oli lian kuulevinaan jonkinlaista liikettä ^öpö^clän luona. Kaikilla ilimisille ominainen kammo valtasi tri kempinkin, ja liuoneesxa olo tuntui epämiel lyttävältä. kumminkin sulki liän oven ja laski sitten pullot pöydälle. Uutta, ikme ja kumma, liänen ja pöydän välillä riippui ilmassa verinen vaate! ?Iän katsoi siilien silmät selällään. Le oli kääre, kääre, joka oli kaikkien taiteen vaatimusten mukaisesti kää ritty, mutta kumminkin t^iijä. 'tri Kemp astui aske leen ja yritti tarttua siilien, mutta jokia otti kädestä kiinni ja ääni sanoi: — kempl — /u! pääsi kempiltä iiuudaiidus ja liän jäi suu auki ihmettelemään. — Llkää pelätkö, Kemp, jatkoi ääni. Wnä olen Näkemätön. jonkun aikaa Kemp seisoi ilimeissään odottamatto masta tapauksesta. »Näkemätön» mutisi kän itsekseen. — IVlinä olen Näk/mätön, toisti ääni. Aamuinen liistoria, jolle liän niin makeasti oli nauranut, muistui n/t liänen mieleensä, l-^ikä liäntä ollenkaan pelottanut. — kelinä luulin, että se oa juorupuhe, sanoi liän hetkisen kuluttua, ^a uudelleen tarkisti hän mieles sään aamuiset vastsväitteensä Näkemättömästä. — 'teillä oa käsi kääreessä? — Niin, vastasi Näk/mäton. — Oho I huudahti Kemp, mutta voitti taas mielenmalttinsa. Odottakaapas . . . Uutta kaikki tämä on pilaa . . . ^okin kuje . . . Hän astui askeleen eteenpäin ja käärettä kohti ojentama kätensä koktasi näk/mättömät sormet, kal veten pers/t/i kän.