Lrlorstsiva Lz^skurui 1 1910 - X:o 101 - 3 Littoisteu PesolaitoA, omist. M Hampf Waatt»et noudatetaan ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Littoinen 7. Ainoastaan kunnollinen V ja kokenut V z Ke55ofeppS L M »oi hankkia teille G G 17232 olkeinkäymäu » z Kerron! z A Ostakaa fiiS niitä ? I. G. Juliniu JLlk:lta, Linnankatu Sb ja Eeriuutatu 7. Syyskuun t pniä. RsN5ZnoMoi!lin! Wiime lauantain Turva Lehdessä kirjoitimme johtamassa kirjoituksessa tarpeellisuudesta panna lapset kansa- kouluihin. Tällä kertaa kohdistamme kehoituksen nuorille miehille ja naisille ja se kuuluu: Kansanopistoi hin, tietojanne ja siwiLtyö tänne kartuttamaan! Kansanopistot owat käyneet Suo men kousalle rakkaiksi. Ja sitä, mitä Suomen kansa rakoslaa, sitä sorto- Valta vihaa. Venäläiset lehdet, jotka kaikessa asettuvat meitä vastustamalle kannalle, omat täydellä voimallaan käyneet kansanopisto-hin käs.ksi, luulo tellen lukijoillensa, etlä uämät ovat .vallankumouksen pesäpaikkoja-. Täl lainen luulo on päässyt hyvinkin kor- leihm piireihin — ja se tietysti on ollut veuäläiSten lehtien päätarkoituk sena. Tällaisen luulon seurauksia on jo saatu havaitakin. Eduskunnan myön tämistä määrärahoista erinäisiä sirvis- tystarkoitukfia varten on poispyyhitty m. m. seuraavat määrät: Kansan opistojen rakennusavuksi 100 tnh. markkaa ja kansanopistojen kannattamiseksi 70 tuh. markkaa. Mutta kausamme tietää, etteivät kansanopistot ole mitään .vallanku mouksen pesäpaikkoja", vaan että ne ovat sivistySahjoja, missä kansamme nuoriso saa kartuttaa tietojansa Kan- sanopistojemme ohjelma on monipuo linen ja hyvin järjestetty, joten nuor- tea miesten ja natSten maailmankat- samuS siellä sunreSti avartuu ja he kykenevät moninkertaisin voimin työs kentelemään isänmaansa hyväksi. Puolue-elämän huippuaikana perus tettiin suomettarelaiSten toimesta kan sanopistoja, joissa puolueintohimot pääsivät vallalle, lyöden leimansa itse opetukseenkin. Tällaisia opistoja ei kui tenkaan liene kuin aivan harva ja varmaankin ovat tuontcpaistea kan sanopistojen johtomiehet tulleet huo maamaan tällaisen opetuksen sopimat tomuuden, niin että opettajat ymmär tävät pysyä opettajina, puoluetemmel- lyksistä erillään, pitäen päämääränä yksinomaan tietojen ja sivistyksen le vittämisen. Nykyinen aika ja nykyiset olot eivät millään tavalla sovellukaan puolueopetuksille. Ihtä mieltä tänä surkeana aikana tar vitaan. Kun .korkein valta" ei ole tahto nut omaa kannatusta kansanopistolle, on kansan itsensä pidettävä siitä huoli. Jz nuorisomme on kilvan kiirehdittä vä pyrkimään kansanopistoihin. Wan- hempien ja holhoojien on velvollisuus näitä nuorison pyrintöjä kaikella ta valla suosia ja kannattaa ja niin kaikki yhdessä, vanhat ja nuoret, ve tävät kortensa isänmaamme onnen ja tulevaisuuden edistämiseksi. Hedelmäin säilyttck- miscslä. Hedelmien pitely ja säilytys on hy vin tärkeä, silloin erittäin, kun hedel miä runsaasti on saa>avana. Niiden hyvästä säilymisestä ja pitelystä riip puu paljoa niiden hintakin. Enemmin koskee säilyminen semmoisia la ia, jot ta pakkasen tai muun syyn takia ovat puolikypiyueinä korjattavat puusta, ?ttä saavat jälkikypsyn säilyyshuo- veessä. Talvihedrlmiä, Ma tässä ensi tilassa tulevat kysymykseen, ei saa liiaa aikaisin korjata. Ne saavat niia- tauan kum mahdollista olla puussa. Pienempi pakkanen ei tee hedelmille mitään, mutta pakkasen kestäessä niitä ei heti saa korjata. Wasta sitten, kun ae ovat täydellisesti sutanneet, korja taan ne; jos ne korjataan pakkasessa, mm ilmestyy niille pailoin, mihin sor met ovat koskeneet, ruskeita täpliä. Liian aikaisin korjattu hedelmiä tu lee pehineämäiseksi. Pöy ähedclmät ovat käsin noukitta vat ja si.en, etlä sarsi seuraa muka na. Niin iv-chan kuin mahdollista saa hedelmiin koskea. Paras on kohta kor jatessa panna ne yhteen kerrokseen ma taliin laatikoihin, jotka semmoisenaan viedään hedeluiähuoneeseen ja asete taan siinä päällekkäin. Laatikot tehdään siten, että ne hyvin sopivat päällek käin, muodostaen sillä ta valla hyllyil lä varustetun kaapin tahi niitä var ten tehdylle erinäiselle hyllylle. Hylly tahi laatikot tehdään meirin pitkiksi, laidat 10—15 cm. korkeiksi ja pohja- laudat naulataan kiiuni siten, että nii den väliin jää rakoja. Laatikkojen si vuun tehdään vielä lävet, joihin sor mia voi pistellä kantaessa. Tällä ta valla ei tarviise suotta kosketella he delmiä niinkuin aina tapahtuu van halla tavalla korjatessa, jolloin hedel mät muutetaan kopasta koppaan, en nenkuin ne joutuvat hedelmähuoneeseen. Hedelmähuoneissa lämpö syvyisin ei saa nousta yli -^8—10 ast. ja talvisin ei laskeutua alle ->2—5 ast. Maikkakin ohimenevä hedelmäin jääh tyminen ei juuri vahingoita, niin on aina edullisempi pitää huonetta hallal- tomana. Tämän takia on paras hank kia lämmitysuuni, jollei huoneessa en nestään jo löydy semmoista, ja myös kin tuuletuslaitoksia. Wielä täytyy huone pitää pimeänä. Kosteus hedelmähuoneessa on suu reua haittana, sillä hedelmät alkavat silloin pian mädäntyä. Aleensa va hingoittaa liiallinen kosteus vähemmin kuin liiallinen kuivuus. Liiallinen kos teus poistetaan siten, että emaljoi- dulle lautaselle pannaan pari koural lista Cylortalciumia (ei Chlorkalkkia), Lautanen asetetaan sitten siten, että esiintyvä vesi pääsee, sitä myöten kun chlorkalcium sen ilmasta imee, hiljal leen tippumaan toiseen astiaan, josta vesi aina korjataan pois. Huonoa ha jua antavat esineet ovat aina hedel- mahlloneista pviskorjattavat, sillä he delmät ottavat helposti makua niistä. Meensä kelpaa joka kellari, aitta tah: kamari lzedelmähnoneeksi. jos se vaan täyttää näitä vaatimuksia hedel mähuoneeseen nähden. Hunni kaup. ja laamsta. — Tuomarit. Homioikeudenauskul- tantti C. Olsson on määrätty pitämään tvälikäräjät Paimion, Piikkiön ja Kaa rinan pitäjäin käräjäkunaassa tulemaa syysk. S pnä. Torppari Juho Mhtori Salimäen pvynnöstä on homivlkeuS t. k. 29 p. määrännyt homioikeudenauskultantti G. Mallenin käsittelemään jäämittömänä tuomarina erästä korvausjuttua Urja lan y. m. kuntain varsinaisilla syyskä räjillä hovioikeudenäuskultantti Hsnne Kankaanpään sijasta. — Apurenkaat Turussa toimima sairoS- ja hautausapurengaS „ Eteen- päin" on laatinut itselleen uudet sään nöt, jotka aijotaan ottaa käytäntöön east vuoden alusta. Sääntöjen uusimi sessa on tehty useampia muutoksia, jotka on katsottu käytäntöön paremmin sovel tuviksi. — Markaus. Mime maanantaina klo 6 Nenöissä illalla oli varas hiljai suudessa päässyt kauppias Jalavan mai- tomyymälää» talossa n:o 24 Arsenin- kadun varrella ja vienyt sieltä raha- laatikosta uoin 40 mk. rahaa. — Surullinen onuettomuus pol kupyörämatkalla. Kun työmies Aug. Tanner Muurlan kappelista maanan taina aamulla oli matkalla Muurlasta Saloon polkupyörällä, sattui pyörän etu- kahveli Karjcskyläsjä Uskelassa kätke mään, jolloin Tanner suistui kovaan maantiehen loukaten itsenjä niin pahoin, et:ä hän oli tuotava täkäläiseen läänin sairaalaan. Täällä tutkittaessa on hä nen huomattu saaneen sisäisiä vammoia vatsaanpa, niin että isompi leikkaus v' tehtävä, kertoo U. A. Hänen til^s^ oli silloin kun hän sairaalaan tuotiin hytvin arveluttava. — Furuu poliifi pyytSS auto moöiilia. Turun poliisimestari on esit tänyt, että Turun poliisilaitolselle myön- neitäisiin automobiilin hankkimista var ten 15,000 markan määräraha sekä sitäpaitsi 500 markkaa automobiilin hoi toa varten tänä »vuonna. Turun ja Porin läänin kumernööri on anomusta puoltanut. — Teatteri. „ Ruotsalainen koti mainen teatreri" alkaa näytäntokautensa täällä Turusia huomenna perjantaina esittämällä Z. Topeuulsea suuren his toriallljen näytelmän „Regina von Emmeritz". Näytelmän päärooleissa, Reginan ja kuningas Kustaa II Aadolfia, eriytyvät neiti Ettund ja teatterin uusi johtaja t:ri Anders Wikman. — Saupuuginmaltuusmieyet ko koontuvat tänään klo K i. v. — Tulipalo Mime lauantaina il lalla paloi PalktiStea kartanossa Loka lahdella miljankaiivaushuone ja siinä noin S0 hehtoa viljaa, enimmäkseei ruista. Syy tulen irtipääsyyn tunte maton. Rakennus oli vakuutettu 200 mar- kaSla. Osa viljasta lienee niinikään ollut vakuutettu. Ms» Xev/i-Nut v» alkoholimieto, on paras aamiaisolut, hyvin kerohttä juoda. ktvu — Tapaturma. ToiSpSivanä leski Mandi Silanderin työskennellessä Pai mio» pitäjässä Taatilan kylässä Sep pälä» pellolla kaurankorjuussa,: sattui niin, että hän «varomattomuudessaan meni aivan lähelle niittäjää, jolloin viikate sattui Silanderin oikeaan käsi varteen tehden siihen 3—4 tuumaa pitkän haavan. Haava sidottiin väliai kaisesti ja on hänelle toimitettu lääkä rin apua. — Maatilankauppoja. T. k. 23 päivänä tehdyllä kauppakirjalla möimät maanmiljelijä Matti Mikola ja hänen vaimonsa Miina Mikola omistamansa Mikola-nimisen maatilan Mirtsauojaa kylässä Alastaron pitäjässä, 110,000 markan hinnasta maanviljelijöille Er land Alamarkulalle ja Ozkari Wäinö- lälle Loimaan pitäjästä. Mastaaaotto tapahtuu 1 pZivänä ensi marraskuuta. Mime maanantaina pidetyssä huuto kaupassa osti Kirjalan kartanon Hali kossa maanviljelijä Karl Anttila sa masta pitäjästä. Ostosummaa ei ole ilmoitettu. Maanviljelijä K^rl Pomren on myy nyt omistomansa puolen Uppgärdin ti lasta Kemiön Öst-rmarkin kylästä ti lanomistaja E. Bergströmille samasta kylästä. Ostosumma on 10,000 mk. Wastaanotlv tapahtuu 1:nä pnä mar^ raskuuta. — Aiitettlivti pZäiös Ilmaiset kirjat ja muut koulutarpeet päätti Py härannan kunta v ime kuatakokoukjes- saan kustantaa täsicdcs kaikille kunnan kansakoululaisille. Kunnassa on kaik kiaan neljä k. nsakouiua ja saa kukin koulu kirjansa ja muut oppilaiden tar peet nyt jo alkavaksi syyslukukaudeksi. Muuten kuuluu kunnassa kansakouluop- pilaideu lukumäärä olevan paljoa kor keampi kuin sen naapurikunnissa. War- mana voi pitää, etlä mainittu kuntako kouksen kiitettävä huolenpito kuntansa tulemaa sukupolmea opintiellä amusta vuseSta tulee vielä tuntuvasti lisää mään kausakouluopintoa haluavien las ten lukumäärää. — Hmituiue» marjavarkaus Kun muutamat naishenkitöt miime per jantaina ollivat marjassa eräällä saa rella lähellä Raumaa, «ii» tapahtui omituinen markaus. Sill'aikaa kun mai» vitut henkilöt olimat poistuneet venees tään, katosi kcko heidän marjasaaliinsa, vieläpä ruokansakin veneestä. Kun naiset tulivat rannalle, oli näkyvissä vain eräs vieras vene, josta ahkerasti viittoiltiin. Marjanpoimijoille ei liene kovin suurta vahinkoa koitunut, mutta eiivät kai marjain auastaja-kaan suurta voittoa saaneet. Muuten tuntuu hal veksittavalta moinen marjainhankkimis- keino, sillä jokaisella o» oikeus mennä metsiin ja poimia marjoja itselleen. Hä- peämättömät varkaat tunnettiin. — Wnokrala«takunnat Inho Wilho Mrtanen yunä useat muut omat anoneet, että Lemun kuntaan aseteltaisiin vuokralau takunta. — Kansakoulut. Sijaisopettajaksi Meh uisaa kirkonkylän kouluun on Malitta opetta jatar Ilta Fagerholm, Raumalta. — Kiertokoulut. Kiertokoulunopettajalsi Kukkaan on 2l hakijasta malittu nti Fanny Kraunin Kiikasta ja Aino Kotiranta Tyr- Määltä. — Päälliköksi suureen teräslaima „Pro- cyon"iin, jonka Uuskaupun!ilainen toiminimi I. A. Zachariasten 6, C.o wnme wii!vlla Slottlandista osti, tulee merikapteeni Paul Erikson Turusta. — Rannistnla» työväen osuuskau pan myyiättärersi on jeitiemästä hakijasta Malittu Elsa Kaumanen Turusta ja hänen kieltäytymisensä moralle Saima Koskinen Rai siosta. — Porin Säästöpankin tarkastajaksi on 16 hailjasta malitin insinööri Julius Nordling, Porista. — War?inaiS-Suomen kansanopiston johtajattaren loimesta äskettäin eronnutta neiti M. Rarickenia oli suuri ivuiko paimio laisia laululla saattamassa, kun hän m. k. 27 pnä muutti pois paukekumialta, kertoo U. A. — Kätilöt. Karmiin kunta on anonut Maltioapua kätilön palkkaamiseksi. Asiassa antamassaan lausunnossa on tumcrnölri ano musta puoltanut. — Kiertoko»r«nopettaji5st ja seminaarit» aiRovijke. Toisessa pai kassa lehteämme olemassa ilmotuksessa kehotetaan niitä, jotka vähillä kustau- nuksilla haluavat valmistautua kierto koulua ja piktukoulun opettajaseminaa- reihin, ilmottautumaau heti ja viimeis tään ensi syysk. 25 pnä Kuortaneen kiertok. ja esljeminaarm johtajalle K. Mesalalle, joka lähettää heti lähempiä tietoja ilmaiseksi. Opettajaivirkoihin ja semin. pääsemi- sessä on ollut erinomainen menestys. Perhe-umisia. — Kihloihin omat menneet: Sairaanhoi tajatar Irene Mlskman Helsingistä za lää- tet. kand. Mjö Liuko Turusta. — Tekstiili- teknikko Eelis Muoti Turusta ja tehtailijan- tytär nti Lea Grönlund Seinäjoelta. — Vii- rustaja Paul Wiklund ja nti Ruth Kecklund Pietarsaaresta. — Metodistisaarnaaja Axel Gabrielsson >a nti Olimia Ringborg. — Luut- nai! iti Georg Palin ja nti Eoit Einighorst. — Mihittyjä. Amioliittoou vu mihitty: Uudessacaarlepyyssä w. k. 29 pnä pormes tari Albert Brunberg ja nti Ester Mangell. — san Fransiscos>a teiak. l8 pnä hra G^lla Nordenpoaa Suomesta ja nti Elwira Schmidl. — Helsingissä M. k. Zt) pnä asianaiaia lakit, lis. Henri Laserre Tmeiisislä ia nti Ewa as Forselles. — H^tsingissä w. k. 30 pnä asian ajaja Th. Luivholm ja nti Olga Björklund. — Mime lauantaina Rauman maaseurakun nan Sorkan kylässä, Armelan tilalla, talolli sen leSki Julia Armela ja talollinen Oskari Lahti-Prami. — Knltahäitää» miettimät m. k. 26 p:nä Kesälahden iirttoherranmirkatalolla ent. teh tailija M. Merimirta (Sjöström! ja puoli sonsa Amanda Loivisa, o. s. Smanborg, omais ten ja ystämäin ympäröiminä. Kultapari on vielä hyisissä sielun ja ruumiin moimissa. ^ EyntymäväiviS. 8 0 muotta täytti m. k. !-8 p. Nurmijärmen kirkkoherra K. A. SadeoiuS. KO muotia täytti tiistaina yliopiston kreikan kielen professori O. E. Tudeer. Mmlalta kotimackll. — Fukipal». — Ihminen pala NUt. Miime sunnunlai-yönä paloi Sör näisissä Helsingissä poroksi ratamestari Höglundin 2-kerroksinen talo. Tuli levisi niin nopeasti, että asukkaiden oti uuoraportaiden aivulla lähdettävä ulos akkunasta ja sekin tapahtui ivasta aivan viime hetkessä, sillä useat jo saivatpa- lohaamoja. P. himmin haamottui muuan Blomqmist-niminen kirmesmiehen vaimo ja oli hän vietävä sairaalaan. Siellä hän sentään kuoli palohaavoihinsa seu raavana Päimänä. Rakennuksessa asui usetta 80, 70 ja 60 vuoden vanhoja ihimfiä, joita oli vaikea saada pelasta tu!fi, kun heidät oli palokuntalaisten aivulla autettama akkunasta ulos. Talo oli vakuutettu, mutta näiden ivanhuuk siea pienet omaisuudet olimat monenkin vakuuttamatta. — Jälleen Imatra» »yrl. Tois- päivänä kello 4 ip. junassa saapui Imatralle muuan tuntematon mies, joka heti lähti putoukielle ja saamut- tuaaa sillalle hyppäji kaiteen yli kos keen. Sillalle ei hän jättänyt mitään, josta olisi voinut saada tietoja hänestä. — Suuri tilankauppa. Ent. val tion meijerikonsulentti Adolf von Wright on myynyt omistamansa Haminalahden Liian irtaimistoineen hra H. Peuralle Rautalammilta. Kiinteimistön kauppa hinta oli 350,000 Markkua. — Z>u»ki kaalimaa» vartijana. Miime lauantaina ilmotettiin Helsingin etsivälle Poliisille, että eräästä myymä lästä Kasarmin toria kauppahallissa oli edellisenä yönä kadonnut 50 mk. Epä- luutollalaisena pidätettiin samana päi vänä klo 11 a.p. hallia ylimahtimes- tari F. I. Aaltonen, jonka kätköistä löydettiin 2 säkillistä myymälöistä anas tettuja kankaita y m. talvaroitc.. Aal tosta säilytetään etsimässä osastossa, mutta kieltää hän varkauden. Aaltonen on ollut hallin vartijana noin 3 vuotta. — Faas miestappo KelfingissZ. Klo 1 aikaan yöllä viime sunnuntaita vasten tapahtui Siltasaarella Säästö- pankinranta 4:neu kohdalla taas mies- tappo. Putkityömies Emil Laakso löi puukolla maalari Antti JmmoSta niin että puukotettu kuoli. Kun sano tut miehet climat kulussa mainitulla kadulla, töytäsi Laaksoa joku, jolloin syn tyi hämminkiä ja Laaksoa heitettiin ki vellä. Tästä kiukustuneena tempasi hän puukkonsa ja huitoi sillä ympäriinsä. Tällöin sai Immonen iskun sydämeen ja kaatui hengetönnä maahan. Laakso jat koi matkaansa mutta Siltasaarenkadulla kaksi ratsastavaa potiisia otti hänen kiinni ja vei etsivään osastoon. Hä nellä löydettiin verinen pnutto. Laakso on tunnustanut tekonsa. — Itsemurha. Miime torstaina illalla klo 11 lälkeen ampui itsensä Sa vonlinnassa ylikonstaapeli Armo Huvi loinen eräässä sikäläisen matkailijahotel- lin ravintolahuoneessa, mihin Yrsin oli sulkeutunut. Mainaja, joka vii 36- vuotias ja jota suree puoliso ja 2 pientä lasta, oli vuosikauden ollut omi tuinen, joskus sangen synkkämiellnen ja viime aikoina oti hänen mielentilansa yhä synkennyt. Hän oli syntynyt Kuo piossa ja oli ennea toiminut rautatiellä virkamiehenä. — Mikkeli» tulipalon suureen tuhoisuuteen on ollut pääasiassa syynä kaupungin huonossa kunnossa oleva palokunta. Sikäläisen vapaaehtoisen pa lokunnan höyryruiskukin oli ollut käyt tökelvoton! Kun lisäksi vielä oli ve- denpuute, niin olihan selmää, ettei tu lelle voitu tehdä oikeastaan mitään. Parhaat sammuttajat kuuluvat olleen venäläiset sotilaat. Kummalliselta se tosiaan tuntuukin, että keskellä kirkasta päimää tuli hä vittää kaupungissa kokonaisen korttelin, ilman että tulelle voidaan tehdä mi tään. — KyökkSys polkupyörän kimppuuu tehtiin viime sunnuntain iltana Tammelassa, jalkineentekijä Lah den liiterissä. Pyöräntamottelija kun tiesi Pyörän oleman vajassa, niin tnnki itsensä oven alla olevasta raosta si sään ja alkoi tuoda pyörän itselleen ulos samaa tietä. Se ei kuitenkaan ol lut onnistunut, koska omistaja, kun aamulla herasi ja tuli ulos, näki pyö ränsä oviaukossa pahasti raapittuna. Kalustolaukku tavaroineen oli seuran nut pyöräntavottelijan mukana. — Hnnettomuus kalastusmat kalla. Wiime lauantaina joutui rau- tatier,työmies G. W. Koivisto ollessaan kahden tomerinsa seurassa kalastusret- kellä likellä Helsinkiä, wene kun sattui kaatumaan, tomernneen meteen. Tove rit pelasmimat, mutta Koimisto ^ai sur mansa. Hän oli ijältään 47-wuotias ja jätti ja.iecasä lesken ja kolme lasta. Turun Siemenkauppa. — Aekttokoulun ptSttäjäiset. j Läntisen maamiesseuraa alueella Tam melassa on toiminut Hämeealäänin kier tävä ruuanlaitoskoulu, opettajatar Hurstisen johdolla. Neliviikkoisen toi mensa päättäjäisiksi oli koululla viime sunnuntaina »juhlapäimällinen". jossa tyttöjen laittamia herkkuja ja makupa loja nautittiin. Runsaslukuinea vieras joukko katseli ensi» talmetsi säilöön pan tuja säilykelajeja, joiksi oli hankittu mitä erilaisimpia kasmikjia, ja fitte käytiin päivälliseen käsiksi. Tyydytetyin mielin ja vatsoin lausuivat mieraat ja oppilaat ystamälliset kiitoksensa opet tajattarelle, joka seudun tyttölöille on ruuanlaiton salaisuuksia opettanut ja on tutustuttanut heitä käyttämään ihmisten ravinnoksi yhä enemmän luonnon an timia. — Menetti jSrkenfä, kun kuuli Miehensä hukkuneen. Toisessa pai kassa lehteämme, tässä ylempänä, ker rotaan että työmies Koivisto Helsin gistä miime lauantaina hukkui olles saan kalastusmatkalla Helsingin saaris tossa. Kun hänen vaimonsa sai tiedon miehensä kuolemasta, menetti hän jär kensä. Perhe on näin ollen joutunnt kur jaan tilaan. — Murhapoltto «aiwaistalosfa. Uöllä lvastea sunnuntaita huomattiin tulen oleman irti Lammin vaivaista lon päärakennuksessa. Nopean hälyytyk- sen aivulla saatiin väkeä koolle ja tuli sammutetuksi. Poliisitutkinnoissa ilmeni että tilpons oli murhapoluo. Kuka työn on tehnyt, ei ole vielä selville saatu. — AaSKStt? eläin kosti omis tajalleen. Kamalan tapaturman uhriksi joutui Manhasta ^.aasasta kotoisin ole va talonomistaja Johan Rojengärd palattuaan t. k. 18 p. iltana kaupun gista. Juovuspäissään alkoi hän konia palattuaan kiusata hevost an, jolloin eläin vimmaantui ja alkoi potkia, an taen useita iskuja isännälleen, m m. vatjaan, josta oli seurauksena, että tvatsa puhkesi ja suolet jäimat riippu maan ulos. Mies kuletettiin Manhassa Massassa olevaan läänin sairaalaan, jossa hän leikkauksen jälkeen kumminkin heitti hen kensä. — Surullinen tapaturma. Päl- käneen Kokkolan kylässä Mahä-Hoppu- !an talossa tapahtui v. k. 26 p:nä san gen ikäwä tapahtuma. Talon 7-vuo- tias kasvattipoika Paavo oli saanut käsiinsä dynamiittipatruunan, jonka kanssa hän leikitteli niin vl romattomasti, että ^e laukesi. Seurauksena oli, että pojaa molemmat kädet ruhjoutuivat rikki niin että ne olivat leikattavat pois. Poika vietiin Hämeenlinnaan leikattavaksi. — Mies juossut juna» alle. Sekajuna» saapuessa Lempäälä» ase malle toisiltaua klo 8,IS, juoksi pitkin rataa sitä vastaan päihtynyt mies, joka joutui junan alle seurauksella, että va sen jalka katkesi, oikeaa» ohimoon tuli suuri reikä ja oikea korma irtaantui. Eräs lääkäri antoi ensi avnn loukkaan- tureelle, joka hänen lompakosta..» löy detystä nimikortista päättäen, on kenkä kauppias I. K. Öster Lahdesta. Miestä lähdettiin viemää» junassa Tampe reelle, muita ennenkuin sinne ehdittiin, oli henki hänestä lähtenyt. — Suomalaine» waras vangit tu Saksassa. „Politiken" on Berli- nistä viime torstaina saanut sähkösa noma», että Lyypekisiä on vangitta suomalainen kauppias Abraham Haa pa Saksassa tekemistään petoksista. Helsingin poliisille ei ole saapunut tie toja, eikä Haapaa siellä tunneta. Haavan petkuttama rahasumma kuu luu tekevän 150,000 mk. Aieniä tietoja. — Luotsi- ja majattalaitoksen tirehtöö rin apulaiselle mapaaherra Judremukselle on pyynnöstä myönnetty ero Mirastaan. — Kilpa ajoihin Joensuussa syyskuun s pnä ottamat osaa m. m. tunnetut juoksijaoriit „Klippari" ja „Hilpuri" Turusta. — Kansakoulut. Sääksmäeu Ranhalan ylemmän kansakoulun mäliaikaiseen opettajan Mirkaan on 3?:stS hakijasta malittu ylioppi las, neiti Aino Ellen Kestilä Turusta. — Werhou maanviljelysronluun on oppilaiksi hyiväksytty m. m. seuraamat: Huuko Werner Tulonen Raisiosta, Oskar Fredriks son Perniöstä ja Urjö Mustela Tyrmäältä. — Taas osuuskauppa mennyt nurin. Lappajarmen osuuskauppa-osuuskunta ou päät tänyt lopettaa liikkeensä. Mikäli liikkeen ti lasta tähän asti ou moitn päästä selmille, nousemat sen tappiot S «Uotisesta toimin nastaan 3,700 mkaan. — Rahapaja ou miime miikon lopulla löydetty Sormalin esikaupungissa Mipurissa. »Pajan" omistaja oli muuau meuäläiueu maalari, joka yöaikaan oli kaupitellut määriä katsimarkkasiaan issikville y. m. — Vuosijuhlansa mietti raittinsseura »Kaiku" Tammelassa miime suuunntaiua run saalla ohjelmalla. Juhlapuheen piti pastori Malkama ja esi.clman past. Einiö. W>elä oli juhlassa laulua, lausuntoa, soittoa Y. m. Aleissa maan oli mähäalaisesti. — Maanviljelysnätzttelyn Aeurunlla toimeenpanee jteSti-Suomen maaumiljelys- seura syysk. 2 ja 3 p:aä. — Neljättäsataa lasten vanhempaa ja holhoojaa on haasteltu lyytie^ieen.rot assa lasten rolotuisea launi»lyvmisestä. Makulatuuria Turun Lehven konttorissa. — West näyttää tänä syksynä aleneman Mesijärmessä ja Päijänteessä tamallista alem maksi. — kangaSsaaren lasitehtaan Enon koskella, jonka on omistanut toiminimi Ä»v. Emil Nymania marantkapesa, huusi t. k. 26 pnä pidetyssä huutokaupata konsuli L-ltor Nyman Sti.vvl) mkau yinuasta. — Muutamia helmisimpukoita on tänä kesänä löydetty Junstilan iveSta. — Korpilahden kirkonkylään on pe- rustettu puimaosuuskunta, Miia läsenet omat erittäin tyytyiväisiä koneensa hyivään toi mintaan. — Lapset toimeenpanivat iltaman, jonka ohjelman he luoritlilvar uman aikuis- ten apua äskettäin Korpilahden iirkonkljlän kansakoululla. — Koulukeitl .öri hymaksi lan tut tästä lasten iltamasta 32 mi. — S astetta pakkasta oli Pirkialan Pin- siössä miime perjantaita mastaan yöllä. Näin komaa hallaa ei paikkakunnalla nnela tänä kesänä ole ollut. Kaikki korjaamattomat su- mimiljat paleltuimat. — Taas liikemies poistunut tiety mättömiin- Jyrvästylän loesiiohtoliilkeen ,a mekaanisen konepajan omistaja August AaUo on noin pari iviittoa sitten poisiunul vaikla- kunnalta tietymättömiin — armeliaan Ame rittaan — lä.räen jälkeensä sellvittämattömiä asioita. Hänen omaisuutensa on nyt luoki tettu konkurssiin. Aalto on syntmiyt Ur jalassa. Rakkautta on niin kiivin monenlaista. »Uusimaa* kertoo seuraavan lystik kään maalaiselämää koskeva» jutun: Ohkolasta poistui pari viikkoa sitten kotoaan karkuteille Mäki Puoulan isäntä ja naapuritalon Lassilan emäntä. Mat ka» päämäärä o» kai ollut Amerikka. Lassila» Sandra-emännällä on ro manttinen elämä takanaan. Hän oli muutama vuosi sitten tullut palveluk seen Ohkolaa seudulle — luutui ollee» jo pari kertaa sitä ennen naimisissa, mutta vapaa ja reima tyttö hän silti oli. Kosijoita hän sai heti puolelleen koko seudu» renki-lauman. Näihin ha» toki pian kyllästyi ja käänsi katseensa isän tiin. Naapuria hallitsi muuan puoli- satainen vanhapoika ja tämä oli Sandraa makupala. Pia» oli naapurin emä»- nöitsijä tipotiessää» ja Sandra tilalla. Mainita ei tarvinne, että kummankin sängyt pian muutettiin yhteen kamariin. Sandra otti heti talonohjat käsiinsä ja Juho katseli päältä. Puolisen vuotta kului ja Sandra oli kirkon mahvista- maaa Juhoa puolisona. Nyt Juho ei ollutkaan enää enem pää mikään ,rakas-Juho", vaan sen nimen saivat vähän tulisemmat ja tuo reemmat miehet. Entinen renki pan tiin pois ja uusi ja parempi — Sandran valinnan mukaan — otettiin tilalle. Juho lukittiin nyt kamaran maata yk sinään ja emäntä tuli sanlunsä kanssa jälleen tupaan, jossa renki lepaili. Kak sin he sitte olivat — — i Kirkolle ajoivat yksissä ja isäntä pe rässä kipakalla yksin. Juho vähää mo- risi paikkansa menettämisrci, mutta Zandra tukki tvähemmän lempeä.- u yanen suunsa. Sandra ja „Juho 2:n" kamimät useia Helsingissäkin, jossa hotellin päitväkir- jassa komeili nimi: „Maanwiljelijä Lassila rouvineen j. n. e." „Juho 1:n" istui kotona ja raapi Päätään, lukies saan tällaisia uutisia, mutta Sandra tiesi asian paremmin, ja sen hän selitti Juholle usein »ii», että tuntui. Loppui rengin tulisuus ja mies ehkä myös jäähtyi, koska hän heitettiin ruk kasena nurlkaan ja käännyttiin taas isäntiin. Tämä oli naapurin komea isäntä, joka oli naimisissa ja mielä seit semän lapsen isä. Ihmeellisellä voi malla valloitti Sandra tämän miehe» itselleen rakastajaksi. Sillä ivälin oli hä» saanut oman Juhonsa myymää» talonsa. Sar.dra houkutteli itselleen 10,000 mkaa tunnusteen, jotka rahat hä» myös heti nosti pankista. Myös kin naapuria isäntä kokoili rahaa — karkumatka oli kai aikaisemmin suunni teltu. Sitte lähti naapuri» emäntä Helsinkiin, jonne isäntä hänet hyvin lä- hetti asioita toimittamaan. Jise meni isäntä toisella junalla perässä ja Sandra, naapurin emäntä, vuorostaan isännän perässä — Sandra oli näet kovia sai ras, niin kovin, että Juhoa oli häntä kainalosta tuettava, kua häa lähti. Toi sena päivänä, kenenkään armaamatta lähti nuoripari Helsingistä Amerit ? kohden. Meläköhän sanotaan että nain?n ^ heikompi astia! — Tarmitaanko^,. .!, : mitään »naisemansipatiania!" Kylläpä siinä Saudrasja ou ^ ° Mä ja toista. — Raahen kaupunki kanhnn val taamana. Mllä miime keslimiilkoa maa ten herätettiin Raahen miilakutomoteytaan työnjohtaja, huomauttaen, että tehtaan kont torissa ou markatta. Pantiin pyssyt pauk kumaan, vähintäin 10 laulansta ja mieyisjä mentiin Moria liiani ottamaan. Tainä tty- dettiimill — vnttumosia konnarin soqwaita- Mies nimeltään Z. R. Wal>ama ei tiedä, mitenkä oli sinne jontmiui; r'i kai „to» vli- seeratussa" hnmalc",a. Luiui ia»-..» luuluu tapahtuman johdosta Raayes>a waltu!u.'en.