h:O 71 1910. K AIE! TT Keskiviikkona Kesäkuun 22 päivänä. Punajuuria, pippurijuuria, sipulia, vihanneksia myy varastosta ja hankkii jälleen myyjille halvimmasta Turssa Turun Siemenkauppa. (H. 2193) Maantie olisi pian saatama So dankylästä suoraan pitkin Kitisenjoki- wartta Kultalaan, jotta moitaisiin ru- weta paremmilla kaluilla ja suurem- millä työmoimilla kultaa etsimään, sillä tuntureissa on tätä jaloa metallia, kiska miime muonnakin löydettiin yli g. painamia kappaleita. Ar!v. Kaiun kuukau- si-, neljännes- ja Puoliwuofi- kerran tilaajia Pyydämme ajoissa uudistamaan tilauk- sensa, jottei keskeytystä leh- deu jakamisessa syntyisi. Heinäkuun 1 päiwästä tä män wuoden loppuun mak- saa Kaiku ainoastaan 2 markkaa. pikku uutisia. — Säikähti ja otti itseensä. Sanoma- malehti „Lntto" nimittäin. Julmana tiu- waa se: milloin «maalaisliitto" olisi Jonas Castrenia, pahinta mastustajaansa, kumer- nöörin niirkaan ehdotellut, niinkuin Kaiku mainitsee? Kaiku nyt ei ole mitään maininnut, maan minä olen sanonut, että „maalaisliittolai- set" omat niin tehneet, ja mastaan: Ta- lousseuran maamiespäimillä Palokunnan- talon salissa w. 1900 'tn. m. Jilvari Fredrik Lantto, Tuohino y. m. lauloi- n>at Jonaksen ylistystä niinkuin heidän au- tuulensa olisi siitä riippunut, että Jonas Castren tulee Oulun läänin kurvernööriksi eikä kukaan muu. Aksi heistä oikein tiuski, kun hänen mielestään ei kylliksi ivoimak- laasti huudeltu „hywä" näille kiitosmei- suille. Sitäpaitsi, mitä tuota turhaan kopeilee, mielähän tuota w. 1907 maaleissa Kalliot, Kiiskiset y. m. olimat samoilla ehdokaslis- toilla Jonas Castrenin kanssa. Niin, lisää tietysti „Liitto": se oli siihen aikaan, kun todellinen maahenki ei wielä ollut näihin miehiin sisään tunkeutunut. Suvulta katsonut. * — Zlalctva ilmoittaa ettei se tule mielä pitkään aikaan ilmaisemaan kantaansa nuor- suomalaisen puolueen tärkeimmässä asiassa. Kyllä ymmärretään. — Sulhanen antoi morsiamelleen isällistä kuria. Eilen illalla eräs sulhas- mies löi Aströmin tehtaalla morsiantaan ivasten suuta niin, että suusta Vili tamat- tomasti merta. Sulhanen oli morsiamel- leen suuttunut siitä, kun morsian ei aio lähteä hänen kanssaan ivihille, maikka on räydet kerrat amioliittoon kuulutettu, eikä aio myös aiviokuulutusta purkaakaan, maan ett aikonut huilata Amerikaan, siten kiusa- ten sulhastaan, ettei tämä pääse muitten- laa» kanssa naimisiin. — Mitä ensimäinen Jnnnelius-jnttn tuli maksamaan. On laskettu, että tuo kuuluksi tullut^ juttu tuli kaikkiaan maksa- maan lähes 30,000 markkaa, josta noin 10,000 mkaa joutui maltion osalle. Suurimmat kulut johtunvat erityisten :välikäräjien kustannuksista sekä asiamiesten palkoista, joista herra maratuomari I. Termonen sai 0,000 mkaa ja maratuomari Procope mielä enemmän. Pöytäkirjatkin tuossa jutussa, jotka omat 340 siivun laajuiset, tulimat maksamaan yli 500 mkaa. — Uusi maailmanennätys kiekonhei tossa Helsingissä miime lauantaina ja sunnuntaina pidetyissä urheilukilpailuissa samvutetliin useiden Suomen ennätysten ohella maailmanennätys kiekonheitossa. E. Niklander heitti nimitläin kiekkoa 44,88-f 412,24 87,12 m. Uusia ennätyksiä oivat sekä oikean käden että yhteistulos. — Miten paljon nikotinimyrkkyä tu- pakoitsija todellisuudessa imee itseensä, on professori Li. B. Lehman osottanut. Hänen tutkimuksistaan käy nimittäin ilmi, että se joka polttaa 10 papyrossia, siitä saa ruu- miiseensa 14 ä 10 milligrammaa nikotiinia. Nikotiini käytetään lääkkeenäkin erityisissä taudeissa, mutta korkein määrä, jonka lää- käri kerrallaan määrää on 1 milligramma ja ivuorokautta kohti 3 milligrammaa. Termeydenhoitolehti. Parsineula lehmän mahassa. Sie- urin aseman lähellä asuman asioilsija I. Komsin lehmä sairastui joulunaikana jon- kunlaiseen sisutautiin, jota ei kuitenkaan tar- kemmin päästy tuntemaan. Saman mam- man aiheuttamana täytyi eläin äskettäin lopettaa, ja silloin myös taudin syy tuli huomatuksi. Mahalaukusta n. s. kuninkaan- kypärästä löytyi näet parsineula, jossa se nähtämästi oli ollut aina lehmän sairastu- inise?ta suakka. Marolvaisuuteen eläimiä ruokittaessa kehoittaa siis tämäkin tapaus. — Kokk, Nuorison rientoja. Ml!- Ill Iflöfo 11—13. 6.1910. Viime lauantaina ja sunnuntaina mietetttin Suomen kan iallismiL!is>.'N iiuoi-rfolitton untesi* ja kejäkowus Jy l?äs!ylässä. Mahlamäkeä oli jo uiu- purut cbtU-fiuä päuviuö. niC<fo p«.iI)oii. Kolouiscn wiral!i:'en ohjeZ-na suori - tcttiit: lauantaina, jollotu l\o 10 ap. a'toi m u o f i f o f o u § fcmmaann iuh- UiiaHM::. <:eölushal!intt0,l puheenjoh tajan tohtori Erlii Kailan \ lettona arvasi muosikokouksen K. N:n '.varapuheenjohtaja, lehtori Väin ö K i w i l i n n a. Amauspuheessa mm- nitfi puhuja, eitä nyt päättynyt tm- mintamuosi oli oikeastaan masta liik- keen ensimäinen, sillä aika ennen ensi- mäisen muosikokouksen sli kulunut mel- kein pelkästi alustamiin hommiin. Mutta liikkeen nuoruudesta huolimatta on oltama täydellä syyllä tyytymäinen siihen, mitä on saamutettu, jatkoi pu- huja. Onhan liitto jälkeen ensimäisen Vuosikokouksen kasmanut runsaasti kak- sinkertaiseksi. Jäsenmerkko on lewin- nyt yhä laajemmille ja laajemmille aloille. Mutta olisi runsaampaankin lemiämiseen ollut mahdollisuus: Keski- ja pohjois-Pohjanmaa, suuri osa Sa- woa ja samoin Karjalaa on melkein koskematonta alaa. Kaikesta huoli- matta — lausui puhuja — on kuiten kin saatu hamaita, että litke on saa^ nut osakseen runsasta mastakaikua. Piirijärjestöt omat tuntumasti lisään- tyneet, miime muosikokouksen aikana oli niitä olemassa main yksi: Etelä- Pohjanmaan piiri. — Huomattaiva on myös menestys, jota liiton toimeen- panemat kurssit omat saamuttaneet ympäri maata. Innolla ja harrastuk- sella on niihin osaa otettu, maikka työ on ollut kyllä sangen raskasta.^ Paljon moidaan siis merkitä moit- topuolelle, mutta malitettamasti on tappiotilikin suuri. Pettymystä huo- mattiin pian siinä liikkeen alussa ku- mitellussa luulossa, että se leimuaman roihun tamoin mallaisi itselleen alaa. Verrattain maikeaa on ollut uusien liittojen synnyttäminen. Esitelmämat- koilla on tultu huomaamaan, että sato ei ole mastannut kylmöä. Sanoma- tonta penseyttä on liitto tamannut simistyneenkin kansallismielisen mäes- tön keskuudessa. Sanotaan, ettei sen tarkoitusperiä mielä jakseta oikein kä- sittää. Eritoten on allemiimattama — mer kitsi puhuja — se kylmäkiskoisuus, jota liittoa mastaan on kansallismieli- sen liikkeen eturiminkin miehissä. Ja suorastaan surettama ilmiö on se, että korkeamman simistyksen saanut nuoriso on pysynyt liikkeestä melkein järjes- tään syrjässä. Tämän turmiottaan epäkohdan, jos minkä, poistamiseksi tulisi liiton mahdollisimman paljon ponnistaa moimiaan. Ikämä epäkohta on myös olemassa siinä, että useat opettajat kieltämät op- pilaitaan liiton jäseniksi liittymästä. Luullaan, että liiton jäsenyys mierot- taisi oppilaan koulutyöstä. Mutta sellaista tuskin tarminnee peljätä, sillä aina on koulunuorisolle terotettu, että se ensinnä täyttäisi lähimmän melmol- lisuutensa. Ia kuuluuhan liiton oh- jelmaan, että jokaisen sen jäsenen tu- Ice täyttää melmollisuutensa. Liitosta ei ole maaraa koulutyölle, mutta oppi- laiden eristäminen niistä maikuttaa juuri sellaisen simistyneen luokan kas- mamiseen, joka alusta pitäen tuntee itsensä erilaiseksi muusta kansasta, maikuttaa juuri n. s. herrasmäen syn- tymiseen. Että liitolla on merkittömänä myös kin tappiotilinsä, siihen on hymin suuri syy meissä omassa itsessämme, että meissä itsessämme on sanomatonta penseyttä, lausui puhuja lopuksi. Pal- motaan main omaa itseämme, omaa etuamme. Jos liiton asettamilla py- rinnöillä on aikomusta menestyä, niin meidän tulee lähteä omasta itsestäm- me, josta kaikki palmomishalu on kyt- kettämä pois ja sijalle pantama itsensä unhottama, uhrautuma työ toisen hy- mäksi. Se on kunniakkainta työtä. Näitä seikkoja kosketeltuaan julisti puhuja Kansallismielisen Nuorisoliiton toisen muosikokouksen amatuksi ja toi- motti kaikki osanottajat termetulleiksi. Muosikokouksen puheenjohtajiksi '.va littiin Tampereen Jäämien puheenjoh- taja, toimittaja I. Oksanen, maisteri Ensiö ja toimittaja H. Lehmus sekä sihteeriksi maist. Jalmari Karhu ja opettaja Juurinen. Edustajain luettelo, joka tämän jäl- keen tarkistettiin, osoitti kokouksessa oleman seuraamat määrät edustajia: Keskushallituksen jäse- n e t °. Vilho Reima, Väinö Kimilinna, H. Lehmus, M. Nemanperä. Lisäksi oli edustettuna G piiritoimikuntaa sekä 41 paikallisjärjestöä, joitten joukossa Oulun Nuoret Nuijalaiset (8 edustajaa). Luettiin liiton sihteerin, opettaja Vilho Reiman laatima m u o s i k e r- t o m u s. Sääntöjen muutosta ei otettu keskustelun alaiseksi, kun asiasta ei aikaisemmin oltu tehty ilmoitusta. Seuraama ohjelmakysymys koski liiton äänenkannattajaa Nuorten Nuijaa. Sen asemas- ta ja ilahduttanen runsaasta lemene misestä antoi malaisemia tietoja leh- den mastaama toimittaja lehtori V. Kimilinna. Syntyneessä keskus telussa lausuttiin ehdotuksia pääasialli- sesti lehden ulkomuotoon nähden. Kes- kustelun tuloksena oli, että lehteä edel leenkin päätettiin julkaista samaniuun- täisenä ja samankokoisena kuin tähän- kin asti. Verotusasiassa hymäksyttun keskushallinnon ehdotus, että merotus pysytetään entisellään, s. o. 50 p. jo- kaiselta jäseneltä. Kulunkiarmio. Keskushallin- non puolesta esitetyssä kulunkiarmios- sa tulemaa muotta marten oli me noiksi merkitty: kansliahuoneuston muokra Helsingissä 300 markkaa, sih- teerin palkka 1,200 mk., toimituskuluja 500 mk., muosikertomuksen painatus 200 mk., y. m y. m. osalle 800 mk. Tulojen hankinnasta keskusteltaessa sai yleisempää kannatusta hra Lauri Pihkalan ehdotus, että ryhdyttäisiin hommaamaan jonkunlaista kannatus- yhdistystä liiton loiminnan tukemiseksi. Talopuolen selmittäminen jätettiin lähemmin keskushallinnon harkintaan. Menopuoli kulunkiarmiossa hymäksyt- ti-.n. T n l e w a n muosikokouksen p a i k a s t a syn !r»i laajc: sananivaihto. (-hdoictliin useampia paikkoja, mutta asianomcnjet eimät suinkaan nänttäneet oleman halukkaita ottamaan niskoilleen muosikokouksen aiheuttamia monia mai- keitä tehtämiä. Kyminlaaksolaiset roh- kaisimat mihdoin itseään ja lupasimat ottaa muosikokouksen järjestääkseen. Jossakin Kyminlaaksossa on siis tulema muosikokous. Sikäläinen piirijärjestö määrää lähemmin paikan yhdessä keskushallinnon kanssa. Seuraama kysymys koski edus- tusperustusta. Keskustelutta päätettiin se pysyttää entisellään: 1 edustaja jokaiselta alkamalta 25 jäse- neltä. Tämän jälkeen seurasi tohtori O. Heikinheimon selmäpiirteinen ja ytimekäs, mutta samalla kaunopuheinen esitelmä simeellisestä kasma- tustyöstä. Esitelmä kohdistui pyrkimysten selmittelyyn päästä si- meelliseen puhtauteen sukupuoliasiassa. Puhuja mainitsi alussa entisajan kat- santokannan, kuinka pelättiin kauneu- dentunteen hämiämän kajottaessa pu- humaan tällaisista asioista. Nyt moi- mat nuori mies ja nuori nainen pu- nastumatta katsoa toistensa silmiin, kun keskustelu näihinkin asioihin käypi. Tämä onkin mälttämättömyys, kun py ritään luomaan simeellinen nuoriso, jonka juuri tulee olla Kansallismielisen Nuorisoliiton yhtenä pyrkimyksenä. — Että fimeellisyystaistelulla ei ole huono tulemaisuus edessään, sen osottamat sen jo tähän saakka saamuttamat moi- tot. Mutta sangen paljon tehdään joka päimä ympäristössämme simeelli- syyden maatimuksia mastaan, miime- aikaiset räikeät simeellisyysrikokset osot- tamat kansassamme mielä oleman san- gen majanaisen simeystason. Mutta näistä marjopuolista on meillä kai- killa yhteinen, hymin ankara edesmas- tuu, sillä yksityinen henkilö elää ym- päristönsä ilmapiiristä. Tässä on nuo- risolla suuri ja raskas työmaa, mutta sen edessä ei silti somi lannistua. Vel- mollisuus kutsuu meitä tekemään työtä tämän paheen poistamiseksi, ja työ tuottaa aina iloa, mitä raskaampi, sitä suurempaa. Mikä on Suomen nuorison isän- maallinen tehtämä? Puhuja tahtoi tämän kysymyksen mastaukseksi allemii- mata erityisellä painolla: Nuorisolla ei moi olla sitä jalompaa isänmaallis- ta tehtämää kuin pitää huolta simeel- lisyydestään. Se on ensimäinen ja suurin tehtämä. Nuorison on kasma- tettama itseään tässä periaatteessa marmaksi, tehtämän päämäärä selmäksi. Oma sydämemme korpi on perattama puhtaaksi himon saastutuksesta. Pahe asuu meissä jokaisessa enemmässä tai mähemmässä määrässä, mutta ei ke- nessäkään niin symällä, ettei paran- nusta moi aikaansaada. Oppia it- seään hillitsemään on tässä suhteessa paras apu, huomio on kiinnitettämä ruumiillisesta termeydestä huolehtimi seen ja henkisen simistyksen kehittami- seen. Termeydenhoito kuuluu siis asiaan, mutta se ei ole pääasia. Kaiken perustana on totuttaminen Ihmisen tulee totuttaa maittamaan itsensä. Monelle se on helppoa, useille taasen sangen maikeaa. Mutta kun tällainen moitto kerran on saamutettu, niin se ei ole hetkellistä, maan se mie ihonaan tulemaisuuteen, se maikuttaa meidän jälkipolmiimme. Tietoisuus näistä suurista tuloksista olkoon loh- dutuksena etenkin Maikeissa kamppai luissa. — Mutta ei pelkkä kieltäyty- minen mie pyrittyyn päämäärään. Jh misen tulee istuttaa itseensä jaloja, hymiä harrastuksia, silloin kaikki alhai- nen hänestä mieraantuu. Meidän tulee antautua työhön si- meellisyyspaheiden poistamiseksi ralkau della itseämme, rakkaudella lähimäi- siämme, rakkaudella maatamme kohtaan, täydellä innostuksella. Meidän tulee ajatella: minä tahdon maikuttaa niin, etten katoa tästä maailmasta jälkeä jättämättä. — Ja periaate meillä tu^ tee olla marina. Emme saamuta pää- määrää, jos hiuskarmankaan merran tingimme. Meidän tulee asettua eh- dottomuuden kannalle, main ehdoton puhtaus mie perille. — Onnellisuuden ensimäinen ehto on kieltäytyminen. Ei kukaan moi mapaudesta, onnellisuu desta nauttia, ellei hän ensin ole osan- nut kieltäytyä. Simeelliset ihanteemme täytyy pitää korkealla, niiden hymäksi täytyy osata tehdä uhrauksia. Näin saamutetaan onnellisuus. Nuoren ihmisen toiminta ei kuiten- kaan rajotu main itsekasmatukseen, se pyrkii ulospäin. Nuori mieli tahtoo yhä enemmän ja enemmän toimialaa. Mutta puhuja ei tahtonut laajemmalle tällä kertaa kajota, sanoi tarkotuksenaan olleen main huomauttaa simeellisen työn ensi tehtämästä, matamasta itse- kasmatuksesta. Etemän puhujan kaunis esitelmä, jonka runkoa edellä on kosketeltu, otet- liin mastaan myrskyisillä suasionoso- tuksilla. Lauantaina päimällisloman jälkeen otettiin esille keskustelukysy- m y k s e t. Ensimäisen kysymyksen: Paikal- lisyhdistn ste n ja piirien suhteesta toisiinsa ja liit- to on alusti lehtori V. Kimilinna. Tuntuman epäkohdan liiton toimin- nassa Mainitsi alustaja oleman siinä, että nykyisin on olemassa aiman tois- tensa lähiseuduilla liittoja, joista toiset kuulumat asianomaisen piirijärjestön alaisuuteen, toiset taas suorastaan kes- kushallinnon. Tällainen on maikutta- nut sangen häiritsemästi liiton toimin- taan. Kysymyksessä hymäksyttnn seuraa mat alustajan ehdottamat ponnet: muosikokous lausuu käsityksenään, että kaikki ne paikallisyhdistykset, jotka sopimasti moimat toimia niissä piiri- järjestöissä, jotka jo omat olemassa tai joita masta perustetaan, omat mel- mollisia niihin piirijärjestöihin liitty mään, ja jättää keskushallituksen asiaksi yhdessä asianomaisten piirijärjestöjen ja paikallisyhdistysten kanssa ryhtyä tätä marten tarpeellisiin toimenpitei- siin; ne paikallisyhdistykset, jotka eimät kuulu keskushallitukseen, eimät saa mi- rallisesti kuulua piirijärjestöönkään. Keskushallituksen tehtämäksi jätettiin pitää huolta miimemainitunlaisten yh distysten asiain järjestämisestä. Toisen keskustelukysymyksen koti- opinnoista alusti opett. Vilho Reima. Alustaja paheksui suuresti, että oltiin niin Välinpitämättömästi otettu osaa kattopintoihin. Ei yhtään tutkinnon maatijaa ollut ilmoittautu- nut. Alustuksen johdosta syntyneessä keskustelussa kannatettiin sitä mielipi- dettä, että kotiopintosuunnitelma ja kurssi pysytetään entisellään ja että tutkinnot pidettäisiin mast'-edes muosi- kokouksen yhteydessä. Keskushallitukselle lausuttiin toimomus, että se syksyllä lä- hettäisi erityisiä kehotuksia kotiopinto- harrastusten mireyttämiseksi. Keskus telu tuli kokoukseksen päätökseksi. Seuraaman keskustelukysymyksen: Olisiko K. N.-Liitolla nykyhetkellä eri koista syytä kiinnittää entistä enem- män huomiota simeellisen köyhyyden mastustamiseen ja makaman simeelli- sen katsantotaman kasmattamiseen pii- riinsä kuulumassa nuorisossa, ja jos niin on, mitä olisi tehtämä tässä suh teessä? alusti lehtori V. Kimi linna. Alustaja rajoittui ainoastaan kysymyksen käytännölliseen puoleen. Meidän liitoissamme tulisi yhä enem- män saada makaannutetuksi se käsitys, että työmme edellyttää simeellistä kas- matusta kaikessa suhteessa — lausui puhuja. Sitten kosketteli puhuja niitä käytännöllisiä toimenpiteitä, joihin moitaisiin ryhtyä, seuraamaan suun- taan: tulisi lemittää sopimaa kirjallisuutta ja eritoten pitäisi panna painoa pie- nemmälle kirjallisuudelle, joka on hel- pompaa; tulisi pitää esitelmiä jo laajempia luentosarjoja, joita moisimat järjestää paikalliset yhdistykset, piirijärjestöt ja keskushallinto; kaikkien kokoontumistilaisuuksien, juh lien iltamien y. m. tulee olla hymää ja henkemää; jokaisen liiton jäsenen tulee pitää kunnia-asianaan, että toimittaa kaiken tehtämänsä täsmällisesti ja omantun non mukaisesti. Kaikki itsekkyys on jätettämä kokonaan pois. Tulisi jär- jestää tomerituomioistuimia, jotka moi simat maikkapa rangaista tehtämänsä laiminlyöjän. Kysymyksen johdosta syntyneessä keskustelussa oltiin alustajan mielipi- teiden kannalla. Keskustelu tuli mas- taukseksi kysymykseen. Tämän jälkeen toimitettiin kes kushallinnon maalit. Pu- heenjohtajaksi malittiin edelleey yksi mielisesti jumalnusopin tohtori Erkki Kaila Helsingistä sekä jäseniksi ero muorossa olemat lehtori Väinö Kimilinna ja maisteri K. Kaira uudelleen, eroa pyytäneiden neitien Käkikosken ja Niiniluodon tilalle rou- ma Tilma Hainari Helsingistä ja neiti Sanni Viljamaa Kotkasta sekä muiden eromuorossa ol- leiden tilalle toimittaja I. Oksanen Tampereelta, rautat. mirkailija Van- t a l a Turusta ja toim. S. W a- lanne Raumalta. Keskustelukysymyksen K. N:n suh teestä nuorisoseuroihin poh- justi leht. 28. Kimilinna lausuen, ettei Kansallismielisen Nuorisoliiton tarmitse nousta sotajalalle nuorisoseu roja mastaan. K. N. tarjoaa en- sinnä samaa, mitä nuorisoseuratkin, mutta sitä paitsi paljon muutakin, nim. kansalljsen, isänmaallisen ajatus- suunnan. Tämä meidän luja kansalli- nen kantamme ei ole mahdollinen nuo- risoseuroissa, maikka yksityiset sitä koet taisimat. Meidän ei tule siis hajot taa moimiamme työskentelyssä nuori- soseuroissa. Kaikki kansallismieliset yh- tykööt kansallisen lipun ympärille K. N:n paikallisyhdistyksiin. — Kysymyk sestä laadittiin alustajan mielipiteet kokoama ponsi. Tähän päättyi Kansallismielisen Nuorisoliiton toinen muosikokous. Illalla olimat juhlamieraat Kunnal- listalolla katsomassa Sydän Suomen Nuorten Nuijan maisteri Ruotsalon johdolla esittämää Topeliuksen ihanaa Prinsessa Ruususta. Muualta luomesta. — Suuri tulipalo Helsingissä. Viime lauantai-iltana klo 7:n lälkeen huomattiin tulen päässeen irti Sör- näisten halko- ja puutamaraliikeosake- yhtiön omistamassa tehdas- ja kontto rirakennuksessa Fredriksberginkadun 15 —17:ssä. Ennen pitkää oli tuli pääs- syt niin ankaraan alkuun, ettei sitä saatu sammumaan ennenkuin kaksiker- roksisen tehdasrakennuksen puinen osa oli palanut maan tasalle ja kimisen osan sisus kokonaan tuhoutunut. Mikäli tiedetään oli palo alkanut tehdasrakennuksen puisen osan lattian alla säilytetyissä höylänlastuissa. Pa- loa kesti puoleen yöhön. Lähiraken nukset olimat maarassa. Palanut rakennus oli makuutettu 8,900 markasta Kaupunkien yleisessä paloapuyhtiössä. Mikäli kerrotaan, oli tehtaassa paraikaa malmistuksen alaisena joukko kallisarmoisia töitä. Useita koneita ja kaikki työkalut paloi- mat niinikään. Niinpä paloi puisessa osassa m. m. miime miikolla hankittu uusi höyläyskone. — Kuusi heukeä hukkunut Hel- singin edustalla. Sunnuntai-iltana hukkui Helsingin edustalla humiretkeltä palatessa 6 nuorta mies- ja naiskir- jaltaa. Syynä oli, että mene oli ah- dattu liian täyteen. Seitsemän me- neessä olleista saatiin pelastetuiksi. — Kuusi henkeä hukkunut myös Laatokkaan. Maanantai-aamuna huk kui myös Laatokkaan 6 henkeä. Tois taiseksi tuntemattomasta syystä maipui moottorimene pohjaan, jolloin meneessä olijat joutuimat meden maraan. — Kansakoulunopettajien Puu tarhakursseihin, jolla alkaioat Jy- mäskylän leinuiaarilla heinäkuun 4 p. klo 10 aamupäimällä, on jo ilmoittau tunut enemmän osanottajia kuin mitä maltioamun saantia marten on mää- rätty. Kuitenkin moidaan kursseihin mielä ottaa muutamia opettajia, jos ilmoittautumat kurssien johtajalle, puu- tarhuri Kalle Kalermolle, osoite Jy- mäskylä, ennen kurssien alkua. Kurs- sien maihtelema ohjelma, seminaarin monipuoliset puutarhamiljelykset, rehe- mä puisto, oimallinen uimalaitos ja leikkikenttä makuuttamat kurssilaisille mirkistämän, mahmistaman ja opetta- maisen yhdessäolo-ajan. — Tuusulan kansanopistolla olewat yleiset osuustoimintakurs- sit päättyimät kesäkuun 18 pnä. Lo- pettajaispuheen piti opiston johtaja maratuomari O. Karhunen. Oppilas- ten puolesta puhui taas Auran osuus kaupan hoitaja M. Kärkinen sekä mielä omasta puolestaan Inkerinmaalta ko- toisin olema A. Samolainen, joka kiitti Suomen osuustoiminta-aatetta, toimoen sen myös heilläkin menesty- män. Kassakurssilaiset pääsimät matkusta- maan kotiaan; kauppakurssilaiset me- nemät Helsinkiin, jatkaakseen opinto- jaan. Ainoastaan meijerikurssilaiset jäämät kansanopistoon toistaiseksi. Selmästi jo huomasi, kuinka osuus- toiminta-aate on jo symälle kansaam- me tarttunnt. Ennen eroamista huudettiin kolmi- kertainen eläköönhuuto osuustoiminta- aatteelle. — Pankinkawallukset Heino lassa. Pankinkamallusjuttu Pohjois maiden Osakepankin Heinolan kontto- rin johtajaa Allan Hammarströmiä mastaan oli miime lauantaina käsitel- tämänä Heinolan kaupungin raastu- manoikeudessa. Oikeus tuomitsi mastaaja Hammar- strömin pidettämäksi 6 muotta 6 kuu- kautta kuritushuoneessa sekä olemaan sen jälkeen 8 muotta kansalaisluotta- musta mailla. Sitäpaitsi tuomitsi oi- keus mastaajan Pohjoismaiden Osake pankille korkoineen suorittamaan ka- maltamansa summan 128,569 mk. 42 p. sekä oikeuskuluja 200 mk. Kirjallisuutta ja taidetta. — Tietosanakirja. Vihot 35 ja 36. Tietosanakirjan mihot 35 ja 36 omat ilmestyneet (Englannin kieli ja kirjallisuus — Essen). Lukuisista kir joituksista mainitsemme seuraamat: 18 palstaa pitkä Englanti (I. Fors- man), 12 palstaa pitkä Espanja (V. Sjöström ja G. Rein), E s k i- m o t (E. E. Kaila), Englannin kirjallisuus (Helmi Setälä), Es- vanjan kieli ja kirjallisuus (O. I. Tallgren ja I. Hahl), Eng- lännin rakennustaide (Usko Nyström), I. H. Erkko (Ester Häll- ström), sekä laaja ja huomattama 5 palstaa käsittämä E s i h i s t o r i a (E. N. Setälä) ja Esihistorialli set ajanjaksot, 9 palstaa (A.M. Tallgren). Käytännöllisen elämän alalta omat sellaiset kirjoitukset kuin Esi- kaupunki (E. Böök), Esine, Esineoikeus (K. Haataja), Esi- tys. Esitysoikeus (O. Karhu- nen), Erotustarissi (L. Harma- ja), yleisesti simistämiä: E n g l a n- nin kirkonlähetysseurat (U. Paunu), Ephesolaiskirje (E. Stenij), Erasmus Rotterda- m il a in en (I. Gummerus), E s ka- t o l o g i a (Erkki Kaila), E s p e r a n- to (Hj. Runeberg). Tekstissä on 50 kumaa sekä liitteenä liitupaperille painettu 4 simuinen eri koisella huolella malittu kaunis kuma- sarja: Esihistorialliset ajan- jaksot. — Hermes, n:o 6, on ilmestynyt sisältäen: Toimituksen näköpiiristä. Liikemiehen ammatista. II. Liike-elä- män ydin. Nykyaikaiset metodit. Kun- nollinen kauppamatkustaja. Reklamia kotimaisten tamarain hymäksi, y. m.. Venäjältä. — MiiPurin walloituksen mnis tojnhla ja Now. Wremja. Nom. Vremja sanoo ajatellessaan Viipurin muistojuhlaa tulemansa huonolle tuu lelle, kun se mertailee toisiinsa Pietari Suuren loistamia päimiä ja niitä aikoja, jolloin menäläisiä maita rumet tiin luomuttamaan sekä mähittäis- että tukkukaupalla. Ensin Viipurin lääni yhdistettiin Suomeen. Sen jälkeen on hallituksen käsistä liukunut Viipurin läänissä olemia ruunun ja yksityisten maita, kuten koko Kimennaman piiri, Valamo, lahjoitusmaat y. m. Palaut- taessaan Siestarjoen kumernementin Venäjälle m. 1864 olimat suomalaiset mähällä saada kormaukseksi koko Muur- männin rannikon. Lehti toimoo lo- puksi, ettei tällainen meno enää jat- kuisi. — Walta5unnan tulot kuluman muoden neljänä ensi kuukautena omat olleet 815 milj. ruplaa, ollen siis 82/. milj. ruplaa suuremmat kuin samana aikana m. 1909. Tämä tulojen nousu koskee ainoastaan main muoden kolmea ensi kuukautta, sillä huhtikuun tulot omat jotenkin yhtä suuret kuin miime muodenkin huhtikuussa. Ostakaa kirjallisuutta! Kesä- ja matkalukemista. ===== Käykää katsomassa uusimpia kirjoja. Maanviljelystä, karjanhoitoa ja metsänhoitoa sekä puu- J- tarhaa, kukkaistarhaa ja hedelmäviljelystä koskevaa klr- g jallisuutta on runsas valikoima. .. .. .. R Näytelmiä ja vuorokeskusteluja. Ruiio- ja laulukirjoja. ■ Lainakirjastoille edullisin ostopaikka! B. B. BERGDAHLIN Kirjakauppa. Kun niittokoneet on taasen saapuneet varastoon ja jokainen niittokoneen tarvitsija ajattelee minkä niittokoneen ostaa, niin saan ehdoittaa kaikkialla parhaaksi tunnettuja sekä Suomessa enin levinnyttä Amerikalaista niitto konetta TOVERIA u 33 varustettu ketjuvälityksellä ja takorautakuljetuspyörillä. ,, TOVERI" on keveämpi hevoselle kuin mikään muu niittokone ja helppo hoitaa, jota kaikki ostajat kiittävät. Niinpä kirjoittaa eräskin maanviljelijä: Oulainen 17 /4 10. JOSEF PATALA, Oulu. Meillä on koneita, joita on tilattu Sidorowin konekaupasta ja me olemme niihin hyvin tyytyväiset. Etenkin on „TOVERI" niittokone meitä hyvin miellyttänyt kaikessa suhteessa, niin että sitä suosittaisin etupäässä kaikille, jotka tarvitsevat niitto konetta. Kunnioittaen: MIKKO KIVIRANTA, Maanviljelijä. Varastossamme on myöskin „ VAKAVA" niittokoneita hammas- ratasvälityksellä ja takorautakuljetuspyörillä, joka kaikkialla käyttäjiensä keskuudessa on tullut kiitetyksi, että on hyvin keveä hevoselle ja niittää hyvin puhtaaksi koloisenkin maan. Sitäpaisi on varastossamme haravakoneita „Toveri" ja „Os- borne" itseluovuttavat sekä „Katrineholman" hevosharavia. La- pioäkeitä, Pehkosen „ Ahkera" ja „Joutusa" äkeitä sekä Vassin lapioäkeitä y. m. maanviljelyskaluja ja koneita. Polkupyöriä 150 markasta ylöspäin vapaarattaalla. Josef Patala. Sidorovin kalustokaupan asiamies. Oulu, Kansankatu 9. Puhelin 4 98. Hän mielä moi ilmoittaa, mitenkä so- talaimojen rakentamiseen myönnetyt 5 miljoonaa tulemat käytetyiksi. Joka tapauksessa laimastoa ei ole ollenkaan ajateltu kilpailemaan suurmaltojen lai- mastojen kanssa. — Christensen tvapautettu, Berg tuomittu. Kööpenhaminasta, kesäk. 18 p:nä. Alioikeus on antanut tuomionsa entistä pääministeri Chris- tenseniä ja sisäministeri Bergiä mas- taan nostetussa jutussa huolimatto- muudesta mirassa ja rikollisesta suh- tautumisesta entiseen oikeusministeriin Albertiin. Christensen mapautettiin syytteestä, mutta Berg tuomittiin 1,000 kruunun sakkoon tai mastaa- maan 00 päimän mankeuteen. Oikeus- kulut suorittaa maltio. — Keisari Wilhelmin sairaus. Keisarin oikeaan polmeen on muodos- tunut paise, jonka nähtämästi on rat- sastaminen aiheuttanut. Keisarin on uudelleen täytynyt kieltäytyä ottamas- ta osaa Döberitzin sotilasharjoituksiin ja matkustamasta Hannoveriin ja Hampuriin. Dleinen termeydentila ei ole huonontunut. Lämpömäärä sään- nöllinen ja taudin oireita tuskin ollen- kaan. Lääkärien mielipiteen mukaan ei ole mitään yhteyttä jalassa oleman kimun ja aikaisemman äkämätaudin mälillä. — Suuremmoista huijausta. Nem-Aorkista, kesäk. 10 p. Keskus- hallituksen määräyksestä on mangittu yhdistyneen langattoman sähkölennä- tinyhtiön johtaja ja marajohtaja, joita syytetään osakasten luottamuksen mää- rinkäyttämisestä. Kumpikin oli kai- kellaisilla keinotteluilla korottanut yh- tiön osakkeiden pörssiarmoa ja ansain- neet siitä 5 miljoonaa dollaria. Lähetettyjä kirjoituksia Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu Nro 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Hyvin lajiteltu varasto: kulta- ja hopeatavaroita, kelloja, kiikareita, silmä- jakilolaseja y. m. y. m. Vakaviin ja halpoihin hintoihin. E Antsumu: Ulkomaalta. — Ulkomaiset sanomalehdet Suomen asiasta. Meille myötätun- oisia kirjoituksia duuman Suomen asiassa tekemän päätöksen johdosta 'ulkaisemat m. m. The Daily News, Manchester (''iuardian, Reynolds Week- y 9!emspaper, Le courrier europen ja Das Freie Volk. — Turkin laitvasto. Konstan tinopolista, kesäk. 17 pinä. Laimas- tomenoarmio on hyivätsyity. jiestuö- telujen aitana lausui suurmisiiri, ettei Etelä-Pohjanmaan Nuorisoseu rau kesäjuhlaan Napuella tämän kesäkuun 25 ja £6 p:winä. Juhla mietetään Isonkyrön Dlipään nuorisoseuran luona. Lähin rautatie- asema on Orismala. Edellisenä Päiwänä: klo 10 aamulla kokoontumat ampujat eri pitäjistä mainitun nuorisoseuran talolle, josta mennään määrätylle ken- tälle kilpailemaan kiertämästä ampu- makllmestä, joka nyt on alamutelaisten hallussa. Kello 12 päimällä alkaa urheilujuh- lan ohjelman suoritus, jolloin men- nään seurahuoneelta kentälle juhla- marssissa. Perillä: termehdyspuhe (Juho Weh- ka-oja.) Tormisoittoa. Pube (opett. L. Perälä). Woimisteluseurain ja urheilijain kil- pailut. — Tormisoittoa kilpailujen ajalla. Kentältä palattua on seurahuoneella Iltama, jonka ohjelmassa on: Soittoa, Termehdyspuhe (rma Grannars). Sekatuoron laulua iIsonkyrön kuo- ro). Puhe (H. Karjanmaa». Kilpailupalkintojen jako. Näntelntä („Hihlaii»", alamutelai- jiltui. Kansallisia 1 o i t i e i -i. Toisen päiwän ohjelma alotetaan klo 10 aamulla. Wirsi N:o törmien säestyksellä. Amauspuhe (K. Harju.) „Juhlalaulu" ja ..Kesäpäimä Kan- gasalla" (sekakuorot yhdessä.) Puhe (kirjailija S. Alkio). „Muisto", „Or kaunis kesä ilta" ja ..Suomalaisia kansanlauluja" (tor- misoittokunnat nhdessä). Esitelmä (maist. Liakalta, Kyrön manhasta asutushistoriasta). Laulukuntain kilpailut. Juhlaruno (A. Leinonen). Soittokuntain kilpailut. Selostus ?wpuen tappelusta (K. Kangas-Kurki). Yksityiset kilpailut: yksinlaulussa, miulun y. m. soitossa ja runonlausun- nossa. Lopettajaispuhe (romasti Turch- man). „Wäinölän lapset" ja ..Maamme" (kuorot ja tormisoittokunnat yhdessä). Kello o iltap. Ähtärin sekakuoron Konsertti, jossa esitetään kuorolaulua, pianon- soittoa, soololaulua y. m. Iltama, jonka ohjelmassa on: Soittoa. Puhe (A. O. Lahtela). 5kilpailupalkintojen jako. Kumaelma tZlistaron nuorisoseu- raita). Puhe (@. Rinta). Ensi-näytös (näytelmästä: ..Mat- kustama agronoomi", esittämät Laihian nuorisoseuralaiset.) Runo (Viitanen). Toinen näytös. Lopettajaispuhe (I. Ahtiluoto). Kolmas näytös. * Laulu- ja soittokuntain pyydetään yhteisharjoitusta marten kokoontumaan puheenaolemalle seuran huoneelle juh- lan ensipäimänä klo 10:ltä. Kortteeria juhlan ajaksi saa tilata osoitteella: I. Maunuksela, Orismala. * Pyydämme saada täten knnnioittaen utsna kansalaisia ja erittäin seutumme aulu- ja soittotuntia, moimistelu- ja urheiluseuroja se ?ä nffttntfiä taiteen- harioittajia eöelläeutcityyn juhlaan saapumaan. E.-P. ^iitornoiouiuH Iobtofuntn.