K;o 91 - 1910 KAIKU. Keskiviikkona Elokuun IO päivinä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. «• Kansankatu 21 Puhelin 533 Kii*teimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. täistään. Kaikkea, sanalla sanoen, mikä maan tiedetään oleman meille pyhää ja kallista, se tallataan lokaan ja uskotellaan mielä, että marsinainen kansa. Suomen suomalainen kansa, muka ei »välittäisi mitään tästä oi- keuksiensa riistämisestä, maan että se sortajiensa edessä nöyränä maikenee, mieläpä toimoo muka lisää tällaisia Välttämättömiksi mainituita toimenpi teitä. Niin ainakin nykyään kerrotaan kansan muka tahtoman esittää menä- laisten pappien suun kautta täkäläiselle maan korkeimmalle hallitusmiehelle. Mutta me olemme marmat siitä, että, jollei ne lausutut Suomen kan- san silpomistoimomukset ole Karjalan kiihkoisan menäläismielisen papiston sairaaloisen mielipiteen tuulahduksia, niin ne omat Wenäjän kolikoilla os- tettujen lurjusten mielijohteita, sillä marsinainen suomalaisrotuinen kansa ei ole koskaan sentapaista edes aja- tellut eikä tule ajattelemaan, sen me marmasti tiedämme. Se asema näet, jossa rajantakainen meljeskansamme, Venäjän karjalaiset ja muut rajan- takaiset omat, ei ole kadehdittama. Näkemäthän sen mallan hymin kahta- puolta rajan olemat menäläiset itsekin, että ero on suuri, maikka »valheelli sesti tahdotaan sittenkin panna kansan itsensä tällaisia maatimuksia tekemään Mutta asia saa muka toisen luonteen silloin, kun Menäjän yhteydessä satoja muosia olleilta rajanaapureilta kysyt- täessä, mihin he tahtoisimat rajan siir- tää, on saatu muka mastaus, että lännemmäksipä tietenkin, kuten äsken on korkeimpaan paikkaan esitetty kan san pyytäneen. Suomessa kulkemat Menäjän alamaiset makuuttamat päin- mastoin, mutta asia ei ole heidän eikä meidän ratkaistamissa. Olkoon main sanottuna se, mitä marsinainen kansa näistä ajattelee ja kun kertakaan mal- lanpitäjät »emämaassa" ottaisimat huo- lekseen kysyä siltä ilman mitään mäli- käsiä, mitä se todellisuudessa »vaatii, niin asiat olisimat kerrassaan toisin — Jospa joskuskaan suuri Menäjän kansa ryhtyisi itse tekemään hamain toja omista ja lähinaapuriensa oloista ja mertailemaan niitä omiinsa, niin se ei olisi nykyiselle mallassa olemalle suunnalle mitään toimottua, tuskinpa edes sumaittuakaan ja siksi mallanpitä- jien täytyy kiiruhtaa olot tekemään rajamaissakin yhtäläisiksi. Tämä edellärientäminen ja rajamait ten asukasten hyminmoinnin ja onnellis- tuttamisen muka edistäminen, ne käy' mät käsikädessä sen surullisen politii- kan kanssa, jonka tukemiseen pystymät ainoastaan pimeimmät moimst, maan niitä ei ole haettama »varsinaisen kansan seasta ei Menäjällä eikä Suo- messa. Turhaan »vallanpitäjät uskot telemat, että kansa heidän toimenpitei- tään hymäksyy kummassakaan maassa. Senhän näkee jo siitä seikasta, että tahdotaan Menäjän kansan raakoja intohimoja herättämällä saada jotain tunnustusta heidän oikuilleen. Miksi sitten muuksi kuin intohimojen herättä miseksi moitaisiin kutsua sitä, että mal- heellisesti tuodaan esiin semmoistakin, että rajamaat, etenkin Suomi, rikastuu Menäjän kansan kustannuksella ja että siitä johtuu sekin mukamas, että Me- näjän kansalla on kalliimmat mero kuin Suomen, maikka tosin sortomuo- sien promokaattorit toimat esiin sen, että ei muka kansalle ole siitä haittaa, jos Menäjän lait tulemat Suomeen, päinmastoin siitä on hyötyä, sillä We- näjällä omat muun muassa »verotkin almemmat kuin täällä. Sanottiinpa merosummatkin pennin päälle. Nyt omat toisin asiat kumattamat. Kumpiko nyt lienee oikea, silloisten uuren Menäjän maltamiesten asian- ajajain maiko nykyisten kanta. Pahoin uulemme, että kumpikaan ei ole oi- eassa. Se main on tosi, että tässä maassa ei ole nyt eikä masta sellaisia kansalaisia, jotka myötätunnolla ottai- "imat mastaan ne Suomen kansaa mastaan tähdätyt sortotoimet, joita Menäjän hallituksen taholta suunna- aan ja joiden on määrä meidät tu- zota, maikkapa kansamme ei ryhdy- ään kuten ensikerralla (sortomuosina) adressi- y. m. puuhiin, sillä niistä ei ähde mitään apua. Maalainen. H*nnn ♦ in Hirn li«!iiil»ifc R. von Ungern-Sternbergin mukaan. I. S. W. Subatotv. Subatom oli koulupoikana liikkunu mallankumouksellisissa piireissä, Pääs tyään kymnasista oli hän päähenkilönä »vallankumouksellisen nnorison joukossa Kun koko seura kerran jonkun ilmian non johdosta joutui »vangiksi, joutui myös Subatom poliisin käsiin m. 1888 Hän pääsi kuitenkin pian mapaaksi ja luultamasti sillä ehdolla, että hän ru pesi poliisin makoojaksi. Hän jatkoi senkin jälkeen tuttamuuksiaan mallan kumouksellisten kanssa, hankki suuren kirjaston remolutsionääristä kirjalli suutta, jonka aivulla hän saattoi lä hennellä »vallankumouksellisia. W. 1887 hän toimitti joukon moskomalaisia yli oppilaita syytteeseen ja palkinnoksi siitä hän pääsi salapoliisilaitoksen pääl likön apulaiseksi. Pian hän makjoi hymäntekijälleenkin: sai hänet toimeen panemaan maleattentaatin, antoi häne siitä ilmi, jolloin tämä menetti mir kansa, Subatom »vuorostaan tuli Mos koman salapoliisilaitoksen ylipäälliköksi — Nyt oli Subatomilla tilaisuus ryh tyä täydellä moimalla toteuttamaan »aatteitaan". Ensi kerran tamataan niitä eräässä Moskoman ylipoliisimes tarin salaisessa raportissa m. 1808 Siinä huomautetaan, että mallanku moukselliset omat oimaltaneet intelli- Yleisiä uutisia. — Rautateiden tariffi-, aika- taulu- ja waunuujaottelutoimis tot. Senaatti on rautatiehallituksen esityksestä päättänyt oikeuttaa rauta- tiehallituksen ensi muoden alusta aset- tamaan nykyään mäliaikaisella kan- nalla olemat tariffi-, aikataulu- ja maununjaottelutoimistot mäkinaiselle kannalle. — Koululaitos. Meisten raken- nusten ylihallituksen esityksestä on se- naatti myöntänyt 2,500 mkan määrä- rahan korjaustöihin, mitkä Oulun raastumanoikeus täkäläisen kuuromyk- käkoulun johtajan asunnossa toimite- tussa tulo- ja lähtökatselmuksessa on määrännyt kruunun maksettamaksi. Samoin on senaatti hymäksynyt kou- lutoimen ylihallituksen esityksen, että eräs miime muonna käyttämättä jää- nyt matka-apuraha aistimialliskoulu- jen opettajia marten annettaisiin Ou- lun kuuromykkäkoulun opettajattarelle Stella Teresia Hertsbergille. Koulutoimen ylihallituksen esityksestä on senaatti päättänyt, että rinnakkais- luokkien perustamista ja ylläpitoa mar- ten Turun, Kuopion ja Oulun kuuro- mykkäinkoulussa myönnetään 11,625 mkn määräraha. Samalla on senaatti päättänyt alistaa korkeimpaan paikkaan, että sanottua tarkoitusta marten mast- edes muosittain otetaan menosääntöön 34,875 mkn määräraha. Rinnakkaisosaston ylläpitämistä mar- ten Oulun suomalaisen lyseon VIII luokalla on senaatti myöntänyt 5,677 mkaa. — Lääkintälaitos. Mirkama- pautta on myönnetty Oulun piirin piirilääkärille, lääket. lif. S. M. Lilje- blomille kuukaudeksi t. k. 14 p:stä lu- kien, sijaisena kunnanlääkäri, lääket. lis. K. A. Juselius, samoin on myön- netty mirkamapautta Hyrynsalmen pii rilääkärille, lääket. lis. E. Bussille kuukaudeksi t. k. 12 p:stä lukien, sijai- sena Kajaanin piirilääkäri, lääket. lis. A. Armelin. Sodankylän piirilääkärin mirka on julistettu haettamaksi 30 päimän ku luessa elok. 6 pistä lukien. — Seminaarit. Senaatti on käyttömaroistaan myöntänyt 600 mkan määrärahan luentokurssien toimeenpa- nemista marten kansakoulunopettajille Raahen seminaarissa. Flyygelin ostamista marten Raahen seminaariin on senaatti myöntänyt 2,800 mkan määrärahan. — Dhtiöt. Mahmistuksen yhtiö järjestykselleen omat senaatilta saaneet m. m. »Asunto Osakeyhtiö Ämmä", »Kemijoensuu Aktiebolag", »Maasan ja Oulun läänin Maakauppiaitten pa- lomakuutusyhtiö". , — BZäkijuomain kuljetus rau tateillä. Sattuneesta syystä on rau- tatiehallitus lisäyksenä kiertokirjeeseensä huhtikuun 12 päimältä 1910 katsonut tarpeelliseksi määrätä, ettei mäkijuomia lasipulloissa, sami- tahi läkkiastioissa genssin moiman riittämättömäksi ja omat sen tähden rumenneet maikutta maan työmäen keskuudessa, synnyt- tääkseen siinä sosiaalidemokraattisen liikkeen. Niin kauan kuin mallanku- mouksellinen saarnaa teoreettista sosia- lismia, moidaan asia auttaa repressii- misillä toimenpiteillä, mutta kun hän alkaa käyttää hymäkseen yhteiskunta- järjestyksen heikkouksia, ei niillä toi- menpiteillä päästä pitkälle. Tehdas- työmäki on saatama »lailliselle" tolalle ja »vallankumoukselliset omat poistet- tamat näille otollisista paikoista. »Mi hin mallankumouksellinen pesiytyy, siellä täytyy myös olla »valtiopoliisin, mitä mallankumouksellinen toimii, sen täytyy kiinnittää myös poliisin mieltä." — Jotta työmäki moitaisiin pysyttää erillään »vallankumouksellisten paulois- ta, oli työmäen aineellista tilaa pa- rannettama. Keskinkertainen työmies ei muuta ajattele, ja jos hänen aineel linen asemansa parannetaan, on kaikki agitatsioni häneen tehoton. Se oli Subatoivin ajatus. Hän piti työ- mäenkyfymystä pelkkänä »matsakysy myksenä": kylläinen työmies ei tunne koskaan kansalaisoikeuksien tarmetta. — Sattui samalla se ristiriita, että sinanssiministeriö tahtoi laillistuttaa työmäenjärjeslöt, jotamastoin sisäasiain ministeriö sitä kaikin moimin mastus- ti: jokainen liittoutumisen mahdolli- suus ilman poliisin silmälläpitoa »vie politiikkaan ja mallankumoukseen. Se oli Subatominkin mielipide. — M. 11)00 kääntyimät metallityömiehet po^ liisimestarin puoleen pyytäen saada perustaa keskinäisen amunantoyhdis- tyksen. Suunnitelma lähetettiin Pie- tariin, jossa se luonnollisesti tuli mii- pymään kauan. Mäliaikaa käytti saada mastaanottaa millään tamalla rautatiellä kuljetettamaksi, ellei niitä ole pakattu mahmoihin hymin suljettuihin laatikoihin. — Pietarin karjanäyttely. Maanmiljelyshallituksen esityksestä on senaatti »nyöntänyt 1,000 mkan lisä- amustuksen Pietarin karjanäyttelyä marten aijottujen »venäjänkielisten jul- kaisujen toimittainista »varten. — Telefoonijohdot. Uudistettua telesoonimyönnytystä on anonut kaup- pias H. Jaakonaho Haapajärmeltä. — Oulun kaupungin anomukseen saada pakkoluomuttaa eräs maapalsta on senaatti myöntynyt. Vulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Lääninromasti Eero Hymäri- nen on tuomiokapituliin ilmoittanut myöntäneensä Tuusniemen kirkkoher- ralle romasti A. Laaksoselle yksityisten asiain tähden mirkamapautta t. k. 10 pistä saman kuun 27 päimään sekä määrännyt pitäjän apulaisen S. Hä- mäläisen olemsan sinä aikana m. t. kirkkoherrana Tuusniemellä. — Talousseuran johtokunnan kokouksessa eilen oli esillä m. m. seuraamat asiat: Uudismiljelykseen, niitynperkkaukseen myönnettiin 300 mkn laina Matti Piipolle Muhoksen Kylmälän kylässä; samoin uudismiljelykseen ja apulanto- jen ostamiseen 200 mkn laina Matti Mustoselle Muhoksen Kylmälän kyläs sä; samoin uudismiljelykseen 300 »nkn laina I. A. Karjalaiselle Siikajoella; samoin suoiviljelykseen Matti Haapa- niemelle Iin Hannilan kylässä 500 mkn laina ja mielä Heikki Lyttiselle 300 »nkn laina uudismiljelykseen Mu- hoksen Kylmälän kylässä. Erinäisistä syistä hylättiin muuta- mia muita lainahakemuksia. Päätettiin ilmottaa hoitomaliokun- nan esityksestä ja samaan aikaan tul- leen Maanmiljelyshallituksen kirjeen johdosta niille meijerinomistajille, joi- den meijereissä on meijeriharjoittcli- joita, että harjoittelijoiden ohjaajana tulee olla tästä lähin ammattitaitoinen meijerska. Lumijoelle pyydettiin koekenttää. Pyyntöön johtokunta suostuikin ja Talousseuran mirkailijat järjestämät koekentän Lumijoen Lumijärmen suolle heidän kustannuksellaan. Työnjohtaja Niemelälle myönnettiin 2 miikon kesäloma. Samoin 2 miikon loma kalastusneumoja Korhoselle. Agr. K. Louhelalle myönnettiin mat- kustussäännön mukaan amustusta Kou- molan karjanäyttelyyn osanotostaan. Luettiin Maanmiljelyshallituksen tie- donanto siitä, että senaatti on myön- tynyt siihen että Liminkaan M. Juti- lan omistamalle Jutilan tilalle saa- daan perustaa ensi syksynä yksimuoti- nen karjanhoitokoulu. Sitä marten on »nyönnetty rahoja 2,100 mk. Op- pilaita tulee olla 5. Maatilan na- mettä tulee uudistaa siten, että siihen sopii 48 lehmää, karja on kehitettäpä maatiaisrotuiseksi. Samoin tulee olla sikala. Asuinrakennukset tulee laittaa myös kuntoon oppilaita ja johtajaa marten. Karjanhoitajain ja karjano»nistajain yhteinen kokous pidetään Oulaisten karjanäyttelyn yhteydessä 7 pnä syys- kuuta. Mainittua karjanäyttelyä marten myönnettiin amustukseksi korkeintaan 100 mk. Päätettiin, että Mmieskan maa- mieskolilu saa alkaa työnsä ja jatkua niin kauan kuin myönnettyjä maroja siihen tarkotukseen riittää tällä kertaa. Jos »varoja myönnetään lisää, niin koulukin saa jatkua. Maanmiljelyskonsulenttien ja työn- johtajain toimeksi annettiin pitää huoli Subatom hyiväkseen. Hän selitti työ- miehille, että hallitus »vilpittömästi tahtoo parantaa heidän asemaansa ja hän itse tarjosi apuaan, luivaten kai- kellä tapaa tukea työmiesten taloudel- sia »vaatimuksia. Vastalahjaksi hän maati työmäeltä ennen kaikkea ehdo- tonta luottamusta hallitukseen, työ- miesten on lakattama uskomasta sitä, että esimalta olisi luokkaetujen edusta- ja, työmiesten on »vain jätettämä »vallankumouksellinen taistelutapa, jol- loin he saa»vat olla marmat hallituk- sen kannatuksesta. Sainalla hän alkoi hankkia työmäeltä kannattajia itselleen: yhden osti rahalla, toisen edullisten asemain lupauksilla ja minkä milläkin, kunnes hänellä oli lukuisa kannattaja-, kätyri- ja »vakoojajoukko. — Subato- milainen työmäenliike Moskomassa sai aluksi seuraamat muodot: ensinnäkin antoi Subatom järjestää työmäelle työmäenkysyinystä koskettelemia luen- toja, joilla hän koetti kehittää työläis- asiamiehistään kelpo agitaattoreita ja toisaalta esitelmillä työmäenpolitiikas- ta (amustus- ja kulutusyhdistyksistä. asunto- ja työpäimän pituus- y. m. s. kysymyksistä) herättää huomiota ja metää uusia työläisjoukkoja liikkeeseen. Sen ohessa saattoi poliisi keskustelu- kokouksissa katsoa tamallista symem- mälle työmäeslöön ja ajoissa poistaa radikaaliset ja siis »vastedes »vaaraa uhkaamat ainekset. Kiertoteitä onnis- tui Subatoivin aluksi saada luennon pitäjiksi Moskoman yliopiston dosent- teja, jotka eiivät tienneet, kenen asiata he saimat ajaa. — Toiseenkin suun taan ohjasi hän työmäenliikettään. Poliisi todenteolla kannatti työmäkeä työtakoissa! Salapoliisilaitos ei sääs tänyt »vähääkään »valtion rahoja, jollei siitä, että maanmiljelykseen annetut lainat oikein käytetään. Karjanhoitokonsulentin mirasta pää- tettiin, että nykyinen konsulentti Kuu- sisto hoitaa mirkaa syyskuun ja kon- sulentti Louhela lokakuun ajan. Mutta jos Kuusisto tahtoo käyttää irtisano- misoikeuttaan, on hänen muutettama Haapamedeltä 2 kuukaudeksi Ouluun asumaan. Metsänhoitokonsulentille myönnettiin matkarahat osanotostaan Tapion muosi- kokoukseen. — Talonkauppa. Urakoitsija I. F. Ermast on ostanut maalari Juho Mikkosen konkurssipesälle kuuluman talon ja V 2 tonttia Isonkadun mar rella 28,000 markan kauppahinnasta. Posteljooni Jaakko Isola on myy- nyt omistamansa talon ja puoli tont- tia n:o 2 Nummikadun »varrella maan- miljelijä I. Pelttarille 21,000 mar- kasta. — Silakkanäyttely Ouluun. Talousseuran toimesta on Oulussa silakkanäyttely syyskuun 20 päimä. Palkintolautakuntaan kuulumat kalas- tuksenneumoja O. Korhonen, maanmil- jelijät I. Pikkarainen ja T. Holma, rouiva Karin Grape ja maralta rouma Fanny Lakari. — Metalliosuuskuuta Pajan konkkursfiwa!wonta tapahtui miime maanantain raastumanoikeuden istun- nossa. Malmottujen säätämien yh- teissumma on 11,565 mkaa 52 penniä ja lisäksi kunnanmeroja 205 ja kirkol- lismeroja 11 mkaa 15 penniä. Ensimmäinen esiinhuuto määrättiin t. k. 29 päimäksi, jolloin saamamies- ten on ottama tekemässä muistutut- siaan. Pesän toimitsijamieheksi tuli edelleen talonomistaja Emil Riberg. Joukko osuuskunnan jäseniä oli laa- tinut kirjelmän, jossa he syyttimät osuuskunnan johtokuntaa siitä, että se ei ollut anonut konkurssiin julistamis- ta oikealla ajalla. — Kansan Tahdon painotan- ne. Kansan Tahdon painokannejuttu oli jälleen kolmannen kerran esillä ei- lifessä raastuivanoikeudessa. Lehden »vastaama Arjö E. Mäkelin oli itse saapumilla, samoin painoylihallituksen yliasiamies tohtori Edward A. Mai- nio, joka, kuten muista»nme, kohdisti syytöksensä Kansan Tahdon 110 nume- rossa olleen kirjoituksen »Suomisyöjät mielettömyyden mallassa", eri kohtiin, syyttäen mastaajaa suomalaisten »val lankumouksellisiin tekoihin yllyttämi- sestä. Mastaaja hra 2). Mäkelin oli laa tinut laajan kolmentoista painetun suu ren siivun pituisen kirjallisen selityksen, jonka hän itse oikeudessa luki. Painoylihallitus ja mirallinen syyt' täjä sanoiivat pysymänsä syytöksessään. Raastumanoikeus lykkäsi päätöksen antamisen asiakirjain läpikäyntiä mar- ten ensi syyskuun 6 päilväksi, jolloin syyttäjän ja ilmiantajan on ottama paikalla ja »vastaajan 50 mkan sakon uhalla. — „Kirkollinen toimisto" Ou luun. Eilisessä »naistraatissa ilmoitti kirkonisännöitsijä K. A. Saukkonen amaamansa täällä piakkoin »Kirkollisen toilniston", jolla niinellä hän tulee harjoittamaan asiain toimitusta tuo- miokapitulissa ja kirkkoherran kans- liassa sekä antamaan aivustusta hau- taustapauksissa, »välittäinään kirkon- »viiniä, ehtoollisleipiä y. m. — Rakennuslautakunnan ke- wättarkastuksen johdosta laadi- tun muistutuspöytäkirjan perusteella oli kutsuttu kartanonomistajia toisesta kaupunginosasta tonteilta 128—193 ja osa kolmannesta eiliseen maistraatin». Maistraatti melmoitti kartanojen omistajat laittamaan talonsa ja karta- nonsa tarpeelliseen kuntoon heinäk. l päiiväksi 1911 miidenkymmenen mar- kan sakon uhalla, ottamatta huomioon heidän tekemiä »valituksiaan. sen jo ennen onnistunut valottaa työnanrajia suostumaan työmiesten maatimuksiin. Poliisi ei juuri seulo- nut keinojaan saadakseen »vastahakoi set työnantajat taipumaan, se uhkasi näitä ilinan muuta »vankeudella ja karkotuksilla saadakseen hymäksytyksi »vaatimuksen, joka sille oli tärkeä. Tä- mä kaikki tarjosi hymin kummallisen ulkonäyn, »varsinkin k»»n lakon johtajat envät juuri panneet kynttilää makan alle, maan jokseenkin amoimesti antoi- mat tietää, missä heidän moimaläh- teensä oli. „Le»vottom»»uksia pantiin toimeen poliisiagenttien johdolla — liikemiehille pantiin puukko kurkulle — ja tulokseksi saatiin: hymäksyminen sel- luisillekin »vaatimuksille, joiden toteut tamiseen työmiehet eimät itsekään us- koneet." Helposti on käsitettämä, että subatoivilainen työ»väenliike kasmoi jokaisen onnistuneen kiristyksen jälkeen. — Subatoivilaiset kälvimät yhä roh- keammiksi. Keiväällä 1902 ne ryh- tynvät ahdistamaan erästä Ranskan kansalaista, tehtailija Gougonia. He maalimat tältä 40,000 ruplaa. Multa tällä kertaa polttikin „poliisisosialis»ni" sormensa. Ranskan lähetystö puuttui näet asiaan, se tunsi sopimat tiet ja keinot Pietarissa. Moskoman poliisi sai kiireimmän kautta luopua alkamas taan pelistä. Tämä poliisin mastoin- käyminen yllytti pian muitakin teolli- suusmiehiä yrittämään puolestaan. He kääntyimät rahaininisteri Mitten puo leen. Mitte maati selitystä sisäasiain ministeri Sipjaginilta. Tälle olivat Moskoman poliisin »vehkeet kyllä tun- nettuja ja hän armelikin »vain, että poliisi lienee »sekaantumisessaan talou- delliseen elämään" mennyt liika pit källe. Siihen asia kuitenkin jäi. r Ensi tiistaiksi kutsutaan maistraa- tiin muistutuksen saaneet kartanonomis- tajat III kaupungin osasta tonteilta 21—131. — Löi pullon säpäleiksi Pää- hän. Miime keskimiikkoiltana löi eräs joutomies Kauppureinkadun ran- nanpuoleisessa päässä pullon säpäleiksi kamerinsa kalloon. Miehillä oli tullut riita eräässä rantakahmilassa, jossa lyöty oli ensin lyöjään kolhaissut me- rinaarmuja. Lyöjä lähti kohta tekon- sa tehtyään käpälämäkeen. Lääkäri sitoi iskun saaneen haaivat, joista yksi oli ollut aika pahakin. — Kateuttako tvai ilkeyttä? Miime lauantai-iltana silläaikaa kun polkupyöräkilpailuihin osaaottamat pi- timät kokoustaan täkäläisessä Hillilän kahmilassa, oli puhkaistu parhaimpien ajajien Jaakonahon, Roosin ja erään kolmannen kilpailijan polkupyöristä kummit, mutta he huomasimat kuiten- kin ilkityön ajoissa, jotta ehtimät pyö- ränsä korjata. Ilkeydestäkö mai kateudestako kum- mien turmeleminen johtui, on maikea tietää, mutta pikemminkin sen uskoisi jälkimmäisestä johtuneen siitä päättäen, että juuri parhaimpien kihiailijain pyö- rät ilkiöiden silmiin sattuimat ja mielä mähää ennen kilpailuihin lähtöä. — Poliiseja huiputettu. Mii me maanantaina ilmoitettiin Simosta kumernöörin kautta poliisilaitokselle, että paikkakunnalla on saarrettuna erää- seen taloon suurmaras Hänninen ja että pyydettäisiin poliiseja häntä man- gitsemaan. Täältä lähtikin kaksi poliisia poliisi- mestarin »nääräyksestä marasta man- gitsemaan, mutta miesten tultua pai- talle, jossa markaan olisi pitänyt sati- messa olla, ei siellä ainakaan Hän- nistä tamattu, kerrottiin main, että hänen olisi pitänyt majailla jossakin metsässä. Eipä »voi muuta sanoa kuin hämi- töiltä järjestysmallan pilkkaamista moi nen malehtelu on. — Marasti nukkumalta. Ei len klo 1 aikana päimällä marasti muuan hulikaani eräältä nukkumalta toiveriltaan Ohlsonin kah»vilassa kah- deksatta markkaa rahaa. Mies on pi- dätetty ja tästäkin markaudesta saanee yhden lisän mustiin papereihinsa. — Juttu polkupyörällä Päälle- ajamisesta, jonka merimies Herman P»ippo oli nostanut erästä täkäläistä konttoristia mastaan, oli jälleen esillä eilisessä raastumanoikeudessa, »nutta kun kantaja ei ollut tullut saapumille, mapautettlin mastaaja edesivastuusta. — Palttoou warkaudesta syy tetty ja mangittuna ollut Mikiimingis- tä kotoisin olema Antti Lehmikangas oli tuotu mastaamaan eiliseen raaslu- manoikeuteen. Mastaaja, kuten ennen o!em»ne maininneet marasti 1908 syys markkinani aikana erään K. Raappa- nan palttoo»» Oulun maneesissa. Raappana itse oli saapumilla ja sai palttoonsa takaisin, josta »vaati 15 markan korivausta ja mangitulle edes- mastuuta, mutta kun käm» ilmi, että »vastaaja oman tunnustuksensa mukaan oli marastanut kyytimieheltään maate- tamaraa ja miinoja ja että asia tulee esille t. k. 13 pnä Kiimingin käräjillä ja että hän sentähden oli »vangittu, lykättiin juttu syyttäjä!» pyynnöstä »vastaajan mainekirjan bankkin»ista »varten t. k. 23 päimään, jolloin ylei- sen syyttäjän on oltaiva paikalla ma- rustettuna »vastaajan mainekirjalla ja sellvityksellä siitä »itiksi ja mistä mas^ taajan on oltama Kiiiningin kihlakun- nan oikeudessa. Mastaaja passitettiin lääninivankilaan. -- Juomisesta julkisella pai kalla oli pari henkilöä haastettu eili- seen »naistraatin istuntoon. Toista sa- lotettiin 5 mkaa ja toinen, joka ei ollut saapumilla, määrättiin tuolalvaksi oikeuteen syyskuun 9 päimäksi. Mutta siitä huolimatta, että mali- tus ei ollut tuottanut Subatomin po litiikalle mitään haittoja ylhäältä päin, maati täinä teollisuuden harjoittajia »neuivottelnkokoukseen" erääseen rämin- tolaan tehdäkseen selkoa politiikastaan. S»»batoiv siinä selitti, että hänen poli- tilkkansa lopulta kuitenkin tuottaa työn antajille sen turman, jota he »nuulla tamoin eiivät »voi saamuttaa. — M. 1901 aina maaliskuuhun 1902 olimat subatomilaiset työmäenjärjeslöt Mos komassa korkeimn»assa kukoistuksessaan. Mutta jo edellisen »vuoden joulukuusta alkamat myös lakastuminen oireet. Alkuna siihen oli se, että yliopiston dosenttien suuri eneministö silloin kk- kasi luennoimasta, päästyään selmille, että heidän esitelinänsä olimat main »välikappaleena poliittisia tarkotutsia »varten. — Tällainen järjestelmä hä- mitti tietysti kaikki edellytykset työ- mäenasian kehitlyniiseen laillisella pob- jalla ja turmeli työmäkeä hirmitlä- mästi simeellisessä suhteessa. Työnan- tajat esitettiin kaiten kurjuuden alku- lähteiksi, heidän taskuihinsa ohjattiin koko t»)ömäenliike. Työmäki kadotti »viilneisenkin luottainuksensa ammaiti- tarkasrajiin. Näiden malta näyttäntyi ailvan niitätiömäksi sen ri»»nalla, »nilä salapoliisilaltos sai aikaan. Tarkas taja saattoi parhaassa tapauksessa hei- dän puolestaan »pyytää" palkankoro tusta, poliisi sitä »vastoin »»vaatia." Sattui joskus, että kun tarkastaja piti jotain inaatilnusta kohtuuttomana eikä sen tähden sanonul »voimansa sitä puoltaa, että tyytymättömät uhkasin,at kääntyä suoraan »sedän" luo, tarkot- taen keisarin setää, suuriruhtinas Ser- gei-lvainajaa, joka tiedetttin tämän työmäenliikkeen suosijaksi. Tästä joh Samana päimänä sakotettiin mielä raastmvanoikeudessa juopumisesta y. m. asetusten rikkomisesta kahta henki- löä 50 »nkaa, neljää 30 mkaa ja nel- jää 20 mk. — Eräs harjantekijä ja wai- »nonsa kurittawat poikaansa. Ei- len iltapäilvällä oli eräs kaupungis- samme asuma harjantekijä kurittanut talvallista ko»vemmin 13 »vuotista poi kaansa, joka oli ollut isäpuolen ja äi- tinsä ilkeyttä paossa yhden yönseudun tätinsä luona. Tämä kurinantaminen oli jo toinen komempi selkäsauna jär- jestyksessä ja mielä sellainen, että erään talossa asuman maimon huu- dosta: »tulkaa hätään, ne tappamat", oli talon isännän häätynyt mennä mäliin ja kieltää talossaan moinen rääkkäys. Eipä kumma, jos poika oli kotoaan mähän pistäytynyt luontoa ihailemaan ja kesästä nauttimaan, kun siihen ei muulla tamalla k»»in karkaamalla ole hänellä ollut tilaisuutta, sillä hänen on pitänyt istua aina aamu 9:stä ilta 10:neen harjainteossa. Emme ollen- kaan ihmettele, jos pojasta ajan oloon kehittyisikin huonompikin, kun pitää aina olla manhempiensa kanssa korttipöy- dässä ja nähdä heidän juomistaan ja tappeluaan. Pojalla olisi ollut tilaisuuta päästä muuallekin työhön, mutta kun työpaik- kaa oli talon renki ehdottanut pojalle ja isänsä sen kuullut, oli tämä hyö- kännyt rengin päälle ja purrut häntä poskesta. Asiasta on tänään klo 11 poliisitut- kinto, jossa pojan kurja asema parem- min selmiynee. — Laiwaliike. Maanantaita mas- ten yöllä saapui tänne raumalainen kaljaasi »Mellamo", lastatakseen sa hattua tamaraa Korkealtasaarelta ja tiistaipäimänä taas tanskalainen höy- rylaima »Elsborg", ottaakseen Iin Röytästä puutamaraa A. Santaholma osakeyhtiöltä. — Murhatun Johannes Wer ner Reimanin ruumiinavaus toi- mitettiin t. k. 4 pnä täällä. Siinä kämi selmille, että haamat omat tehdyt terämällä aseella. Pahin haamoista oli kaulahaama, joka ulottui kaulani- kamiin asti. S»»uret kaulalaskimot oliivat miilletyt poikki ja niiden kautta oli »veri muotanut ruumiista aiman tuimiin. Kaksi muuta haaioaa, joista toinen kyllä myös ulottui kaulanika- miin, ei yksinänsä olisi aiheuttanut kuo- lemaa, maikka tosin olimatkin pahoja. Muita ulkonaisia »väkilvallanmerkkejä ei ruumiissa huomattu. Kuole»na on seurannut melkein heti, sillä merkeistä päättäen on mainaja iskut saatuaan elänyt noin 2 »ninuu- tin ajan. Rumniinamauspöytäkirjat omat lä- hetetyt läänin kumernöörille. — Kulkutaudeista tvapaa on kaupunkimlne tätä nykyä, sillä kunnal- lissairaalankin kultutautiosastolta oivat »viimeisetkin sairaana olleet päästetyt pois. — Oikaisu. Pesänkirjoitusia ni miseen miime lehtemme numerossa ol- leeseen uutiseen oli tullut erehdyksessä ajurin leski Fredrika Anttonen, pitää olla talonoinistajan leski Maria Lo- »viisa Anttonen. — Maalaispoliisit. T. k. 8 ?:nä on läännchallitus määrännyt po- liisikonstaapelin Limingan nimismies- piirissä Antti Ata»ney'än poliisikons- taapeliksi Paaivolan nimismiespiiriin, asuntopaikkana Ruukinkylä, sekä samal- la julistanut siten amonaiseksi joutu- neen poliisikonstaapelintoimen ensin- mainitussa nimisnuiespiirissä halukkait- ten hakukelpoisten henkilöitten haetta- »vaksi 14 päimän kuluessa senjälkeen kuin kuulutus siitä on Limingan, fom- peleen. Lumijoen, Temmeksen ja Tyr- nämän seurakuntain kirkoissa julkaistu. tui alinomaisia riitaisuuksia ammatin- tarkastajan ja poliisin mälillä, niin että Trepom päätti kukistaa tarkasta jat, ja saikin aikaan, että Mitten täy- tyi erottaa tarkastajain »vanhin. — Syksyllä 1902 ulottimat subatoivilai set toimintansa myös Pietariin. Siellä heillä oli hankalampi maaperä kuin Moskomassa, sillä työmäki oli Neman marsilla joutunut suuremmassa n»ää- rässä sosiaalidemokraattien johdettu- maksi kuin Moskomassa. Lisäksi o!i Pietarin silloinen kaupungin päällikkö, kenraali Kleigels, mastaan koto tällai- sia puuhia. Mutta erään kerran kuin hän oli lomalla ja kamariherra Frisch hänen sijaisenaan, käyttiivät Subato- ivin lähetit tilaisuutta hymäkseen, piti- »vät kokouksen, johon oli lupa saatu itse Plehmeltä. Joukko »»»uitakin ko- kouksia pidettiin, n»in että liike oli hy- mässä mauhdissa kun Kleigels jälleen ryhtyi hoitamaan Mirkaansa. Hänen täytyi toistaiseksi tyytyä main katsele- »naan asiain kehitystä. Aluksi tuntu»- mal subatomilaisleu puuhat Pietarissa sangen »viattomilla. Heidän koko uk sen sakin näyttiivät oleman ainakin pääasiassa »vai.i työmiesten ilsensa johtamia, ja olipa kuin olisi niissä »vallinnut jontuilainen puhemapaustin. Siemen kerrallaan kylmettiin ja ivaro^ »vasli sekin. Marraskuussa 1902 toi- meenpantiin kuitenkin jo lähelysiö Plehmen luo, jolle »työmäen" nnnissa lausuttiin asianomaiset kiitokset ja luot- tamlls. Tarkotus oli saada joka teh; taasta »vähintäin pari »»»iestä asianne- tiiksi. Näisiä lehtiin täydellisiä ,ala- poliiseja, jotka sauvat palkan ja lisäksi muita rahamaroja tarkotuslensa edis- täiniseksi. He»dän tehtäivänään oli työmäen kiihottaminen »työnantaja-