N:o 184 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona elokuun 17 pnä Kärpäspaperia K. S. R. monta eri lajia sekä 2501 Kärpäsjauhoa vähittäin ja paljottain saatavana. Keski-Suomen Rohdoskaupasta. — Seminaarin sisäänpääsytutkinnot! MniTuHa KirnmA^fa allamai tänään ja päättyivät Perjun- toina. Lukumuosi seminaarissa alkaa lauan- ifitria No 5 LO. —^ Mapaasoittoa on Lounaispuis- tossa iänään kello V- jvs ilrrut on Kolera. I Hukkunut poika non, jota toom Ma-' toimenpiteisiin. Muita sairan-itapauZsia ! hälisi Qjafft oli joutumut pois isäntänsä ci ole mielä sattunut. — Hels.T. ^ luvia, cki nojannut loiselta puolen au-! — Asianajajaa puukotettu. Sen fi j>lenHi<m kaidöpuun poituin, josta j mukaan kuin »Lahdelle'' on kerrottu, suotuisa. Kesäwieraat Keuruulla— rauhanhäirltsiöina. Eairaustapaus Helsingissä ei koleraa. Tutkittaessa MenKäisen työmiehen »vaimon Maria Piskunomilsehin. ^ola hoidetaan Mläisessä koieraparakissa, ulostuksia, ei niissä ole huomattu kole- rapesäkkeitä. Sairas mietiin Marian ' sairaalaan siellä saamaan hoitoa matsa- ^ taudilleen. polla tempulla, josta edellisessä olem> m« lyhyesti tehneet selkoa. Virallisiay.m. yleisiä uutisia. Tiedustelu. Toisen torpeedodlmisioonan 8:nnen osaston Päällikkö on ?enraalikuwernöö- rin kanÄiasia pyytänyt tietoja Tai- maan vesistölle kuulumien höyry-, purje, ja moottorilaiMojen sekä lotjien lukumäärästä ja niiden uintifymyy- desiä ja kantaMuudesta. Kenraaliku- wernöörin kanslia on lähe :.äM kirjel män senaatille siitä aiheutuwiin toi- rrcnpiteisiin ryhtymistä Marten. Uusi kolerasa'taala. ^rtäihuiiljollini? on määrännyt kole- määrättiin järjestelmällisesti icijlettä»! loan. Tänä kesänä on kninniinkin^osa! «aksi ja tasoilellalvaksi jcTä. was- uoista ..mieraisia littonktilä^sä ejiiit»- . .... W ijuutaäja tiuMmatji. Sti.jilieen|Hi. ÄÄJSSS 1 ' SSJLff-!SSS!!? kun »valiok. puheenjohtaja poistui — fi ui uroon rouohen menoanvio. Senaatin maltivmarain toimituskunta on kchoilionuit senaatin muita toimi- tuskunria ryhtymään niille kuulumiin toimenpiteisiin kuluman Muoven n. s. erikoismenoarmion laatimiseksi. Tämän muoden tulo- ja menoarmio- ehdorusta ei ole mie.ä lähetetty ken- raalikutvernöörin kansaosia Pietariin, Moan kuulluu kansl'«s!a laadittaman siihen muuioschdoiuksia. — Vaasan läänin -eronneelle kutver- nöörille de Pontille on myönnetty 7.000 mkn tvarsinainen ja 3.500 mkn ylimääräinen eläke muodessa. — Lääninagronooniit. Vaasan lää nin lääninagronoomi F. A. Teräksi- nen on anonut. er 'ä hän nykyisellä ase- mapei kallaan Seinäjoen asemalta sai- si muuttaa Vaasaa kaupunkiin. jyväskylästä ja Lsski-Lnomssta. ZMäskylän puistot. Muutamia wuo):a takaperin ojptii laltpungin MaltuuÄo n.k. puistoma- liokumian järjestämään kaupungin puistoja. Niihin asti olimat ne saa- neet ijoko kaikessa rauhassa rehoittaa Mapaan -luonnonjärjestelman mukai sesti tai lypisteltiin koti. ja ulkomai- sia koristepuita latmoja leikkelemällä ja wandaliffoimalla luontoa. Mainittu »valiokunta pani alulle puisiojemme järjestämisen hankkimalla asianymmär- jämältä Puuäarha-arkkitehdiltä tmjdelli- ^e: piirustukset Lourais-, .liania- ja Kirkkopuiston uudestaa.r järjest.i.ni- seksi. Myöskin alott::iiin itse järjes tely suen, euä jo istuieiuisja puistois- sa toimitettiin hellämarainen puiden paikkakunnalta, ei malioluiuaa ole kut- juttu Joolle ja on m.m. rahatoinlika- mert itjepascheen järjestänyt Lounais- puiston uuden ojan käytiämättä hymäk- seen yllämainitun puutarha-arkkttehdin Piirustusta. Puutar^amaliokunnan muut suunnitelmat Lianlapuistonjar- kon istuttamiseksi sekä Cygnaeuksen ja Kirkkopuiston ödelleon järjestämiseksi ncii}ttäi»ät jääneen enemmän iai -mä- ye.nmän oman onnensa nojaan. Jos M ejim. fuljeinme Cygnaeuk sen puistossa ja katselemme scn puu-is° lututsia huomaamme, euä juuri osa puita on kasmanur — alluperäiscsti onnislumaltoinan islutusiärjestelmän muolsi — niin eitä ue joko haittaaloat toistensa kasmua tai es:ämät mapaata näkyä itje puistoon. Penjaikor omat päästetyt liian itcheiksi ja korkeiksi kas- ivamaan jääden sopimiksi lymypaikoik- si kaUellaisille pimeyden joiifnreilie. Jaikmvaa oksimista ei ole toimitettu, jotta Mapaasti pääsisi puiden ja peti- säiden alaise Mkemaan. Samaa moi osaksi sanM kirk^puisiosta. On järkeen menema asia, että puis- to:, jos niitä kerran cn kaupungin kcu- n.stamiseksi laitettu, omat järicsiel- mällisesii hoidettamat. Puut omar is- nitcltaival ja hoideitamat niin, cna niiden tyypilliset, luoiualse; niuodot pääsemäl Mapaasti kehiitymäär. ja mai- kuuamaan. Pensaikot olismxilkasiva- leliatvat niii>Sen korisiaman luonteen mMaijesli j.n.e. 3 i u o o c f o n i a:, f ä i) t ii lu ä t ja aidat fcfä kuktaisistuluisel olisimai kuilnossa pbdeiläiväl. Lana!!a> sanocn istuiusten luonnonralteellisia kehiliy- iliistä on huoleniaMlla silmällä hoidet- lLMa. Täinä hoito ei muosuiain n>ca- U suuriakaan fuvtannufftc, kun main puistoja ei pääzieti rappeuruuiaan. Pikkukaupungisseiiime, jossa nämä puistot omat ka»pun!!lais!en miltei ai- noita jaide- ja wirkts'.ysnauttnioja ke- jäiseen aikaan, on syylä hoitaa niitä e- Ulvisella huolella. Edellä oleman joh- dolla jätämme Maltuusion harkintaan, eikö olisi syytä asetiaa eoelleen puuuir- hamcliokunta suunnittelemaan, millä lamalla puistomme soataisiin järjesiel- mällijen hoidon «Uuliksi. Täniä lva- liokunta uudelleen eloon lierätetkinä moisi samalla harkita, mitenkä Lounais- puision gaitv Äisi järjestetlämä ja, mitenkä imaydollisesti moitaisiin toi- meensaada kauMan kaimattu nuorison urheilukenttä perustetuin. Harju nä- köivrninoen olisi samalla tuon malio- kunnan suosiolliseen huomioon suljetta- Ma. On luonnollista, ettei rahatoimika mari iCrnan asianlMmänämällii taMalla laadittua suunnitcinuia moi parhaalla tahdollakaan järjestyä tätä asiaa. Asianharrastaja. -käynyt ^xiikkakunta^jsisle sielämättö- janottuun sairaalaan 'lääkäriksi mää- mäksi maanmaimaksi. Eräs poikajoukko 7 ä n nyt Rauman ensimäisen kaupungin- on nim>. ottanut oikenden kokoontua ominlupinsa eräille Pihaniaille iltasin meluamaan, jota meluainista on kes- tänyt aina myöhään yöhöir saakka. Tel- laiiten meno on ollut suureksi häiriöksi paikkakunnan asukkaille. Tämäkin olisi mielä sie^eliämää jossain määrin, jos nicluiipitäjät pi>s>>isi!vär iväiiänkin sää- dyllisyyden-ja siimoudvn rajoissa. Mnt- la mallankin uyt sykinpuoleen on ciä>nä mennyt pois inainiluiöta rajoista. Tällöin näet kuulee iuosia joukosta tiu.ilenxis>;<i ja ruo5)nom',a puh: la. Tupakanpoltto on myöskin ^>hjelmasja yhienä päänuinerona. Cimupnolisia ja pimeän aikana kuuluu oleman kort ti Poli yliYiisiT käynnissä, johon kuulu mat jotkut sekä paikkalunnan euä wie- ra itien tyttäretkin oi liman osaa. Die- leipä kuuluu muutatin huonompaa huutoa. tjO'fa kumininkin olkoon mai nitsemalla. Eikä ole kauniimpaa eikä suureinmaljsi kunnialsi se. etiä rimou- der >ja ruokottomuudet lausutaan luol- la maamme 'hienoin:nalli. tuolla kuli- tuurikicltllä. joka inuittoinkin siinä joukossa.ylimiä kaikuu. 2c antin osoit taa, mihin Piiriin nämä rauhanhäirit- sijät kuuluivat. Jos menet rauhasi muoksi siiiä huomauitamaan. niin saat •masUKilsi hmvyiöntä mirnisieiyä ja ruo.ftlsi mongerrettuja tai huonolla suomciiliolellä solka-tuia rilvonksia. U:eampi'im Mikakuntala'nen on ien sirviuti kckca. Osa onink ;u !n;n:lanm poif:<v:ii!iic ja iiiicii ianol:!i, iyiiöjäkin, la:soo kitr. »iifsi kuuiua t-iohon erit tä in ih!:iU'Oii Kutuuni. Ei ole tällä tarkoitus sanoa, että kaikki joukkoon kuulumat olisnvat yhtä rimoja. Muna kumminkin se elämä lääkärin Karl L o m e s o n i n. ii >i Kuten !wielä muisietianee. joutui lakitiedettenkMdidaaiti E. I. Kar- s r e n joiiakuita muosia sitten Tukhol- iikassa kiinni siellä tekemistään <mää- :ennyksistä, jonka ohella saatiin sel- mille, etiä hän oli Turuu säastöpan- ki?ta nostanut Määrennelylla melkakir- lalla 10,000 m?, kesällä 1935 sekä Tuomen Kirkollism>ras:on leski- ja urpokassasta kesällä 1906 samoin mää- renneiyllä Melkakirsall-.' 3,000 mk. Ruotsissa llekomistään määrennyk"' tä luomittiin Karsten mankeusrangulS- tukseen, mmkä kärsittyään hiinet Tuo- m en miranomaisien Mnnöstä luoivu. rettiin Suomeen tuotamaksi pantamaksi syytteeseen täällä tekemistään rikoksis- -a. Juttu oTi eilen esillä Turun raastu- mmloikeudeAsa. säästöpankin asiamies maratuomari P. Stadigh maat» pan- fin puolesta massaajc.a meliooitetia- ma-ksi maksamaan pankill.' takaisin nos- lamansa summan 10,000 mk. korkoi neen. Kiirkvllismirasron leski- ja or- pckassan asiamies, mapaaherra- A. vor Hcllens maati mast^i.i^n melmoiita- misia maksamaan kassalle takaisin 3,000 mk. ynnä '•'< Pr o s. korkoa. Kum pikaan heisiä ei ivominut edes'.vas- nura. Vastaaja Karsten tunnusti, että hän oli Määven^än»! nvlkakirjasia olenkin takansniicsten v. ja I. ?--in- i.iläii seka 'ivelkakirja!'. .-odisiajain ni- kansiiinatkustafia laiturille lasketaan, jo siitä pölskahianut Meteen jonne sitte jätkin. — S:o. — Eksynyt lapsi löydetty poliisiko!- ra» amulla. Viime perjantaina aa- mupäimällä kawsi Lapmikin cjeman lähellä asmvan työmies Fran?) Lutidel- [tn 2 ja puolen Ivuoden ikäinen tyttö Saima kotoansa. Turhaan omi» Mäin cisiityä häliMttiin naapurista suuret puukatettiin Lahdessa tämän k:n 12 päimän »vastaisena yönä asia:iajajaa, nimismies Cyrus Valleina omassa porraskäytällvässään Aleksanterinkadun 10:ssä. Mitenkä pahoin puukotus ia* pahtui ja kuka puuko:dajc^on. cn to:s- iäiseksi ilmtematonta. Asian johdosta toimitetaan parhaillaan poliisitutkin- toa. — Aksityinen lvenciläinen koulu ihmisjoukot, 60—70 henkeä, lasia etsi- Helsinkiin. Tänä syksynä alotiaa toi- n ään. Koko lähiseudun meisäl käy- mensa Helsingissä uusi Yksityinen me. iin läpi, mutta turhaan. Telefoonilla näiäinen koulu, jonka peru»:aa rouma pyydeitim sitten He >M'.zin poiiisilai. E. B. Smjelotva. Opetueia tulemat tokjelia koiraa amuksi ja klo li junassa hoitamaan pailA perustajaa, pastori illalla il äh liki n ylikonstaapelr Tknt- D. Troiafkij ja rouma George. — N. l ylikonstaapel nal>b „Hekwr"-nimisen koiran kera ^ Pr. mallalle Lapmitiin. Klo 10 aikaan illalla perille ,aaMut- tuaan antoi hra Tkuinabd koiran haistella lapsen kotona oleivia Maat- teitä ja läfyti sitten, maikka pimeä oli- fin, Hektorin kanssa menään. Noin ki. lomeirin päässä kotoa ko:ra alko: hauk- ja pian kuultiin lapsen itkua. Klo 12 ai>!'ann 'yöllä löydeliiin tyltö erään aidan luono isiumassa. nälissään ja .viluisena iticiWi, sillä yö oli kylmä.! StisiiiiiAri plogiM ZchilMl. Suomen osanotto. rah-aia:!.'lulle iakaisin niil- nninn:. sikäli fuin hä- met. Sanoi tehneensä määrennykset >v:e heitä mukanaan, kun scikut fuu-; pobnkj^cn rahoja liileyrityljiin sekä reminat, lormimaiset pojat ottamat ^'>unoii:i olioansa halnkas niaksamaan .sellaisen johdon läsiiiisä, niin helposti j nicinuu: huonot tamat tarttumat toisiinkin. Ja > nosiamania kaikki ivanhemniaj eiwät näytä pitämän Maransa riittamal. '.jleinen Myt- tarpeellisena malmoa, eneimät heiöän läjä maali ^Masiaaialle rangaistusta lapsensa jou^u tuohon huonoon seu- määreuimksestä.^ raan, mcan antamat niinen olla mu-^ lyktaii >u:un^taman k:n ^>0 kana. Olkoon paikkakuntamme kunniak->p-l>än ja Karsten pasi!iett!>n laantn- si iiiuuten sanottu, että meidän oma, oppimatottkin nuorisomme osaa ylecnlsä — esiintyä ja käyttäytyä sii- mommin kuin nuo korkeamman kuli- tuurin taimitarhoissa Ma<ili:ut "'esat ja killtiuuriiltlikkaset. —Kuu näkee ja luulee kaikkea tuota rimourta. niin jo- pa jouiuu anreleinaan. eitä jospa ne- tiu roÄasei 'huffjut, joita paikkakunnal la oma? liiikunect j-? joissa „?orretun Woima" tuonnoin ker:oi. olilmatkin icisia, sillä onhan jotkut iuossa joukos- i\i jo ennäiiäueel miehen koolle. Ja luollaisiltahan moi cootrtin Maikka nii tä. On puhuttu paljon siitä, miten ..n^listiineitten" kaupunkilaisien ja ..oppineen" nnorison t" tvelmotli- suus olisi lähieä kesäksi maalle „rah- masia" imaiisiama-.INI ja oppikouluissa teroitetaan oppilaitten mieliin samaa ja euä heidän Pitäisi !>X;estuä kansaa. Muita snojÄkoon meitä taimas tuol- Mantilaan. man itarin apua olisi lapsiparka luulidiMsitt ■nääntynyt metsään. — Suom. K. — Aiaanrepeämä Termolassa. T.k 10 pnä sattui Termolassa sellainen ta- paus, että Nunkauk'en kntässä Lum- puisen älimman mistunvuomin kor- ivalla Kemijoen itäpuolelle »iin (sano tun Kankkaran torpan kohdalla joen lörmä mieri 65 meicin Pituudella ja 30 metrin leMeydeltä jokeen. Jokeen wierinyt törmän reuna o!i «'.nakin 15 metriä Paksu eli korkea, iorcn jokeen ivaipunut maamöhkäle käsitti ky m m e- niä mha^sia Luucicmetresä. Jokeen maipuessaan iirtautunut törmän reuna kakkaisi wastuu«puom!n pötlkkäpuur tu- kipumeen. Kaikkiaan 10 puuta pau- kahti poikki kuin olistivat olleet tulitik- kuja. Törmän reunalla >sailui olemaan lapahtuman aikana pari naista ja pie- ni ftipft. 51 un naiset huomasiima: ivaa- ran, llRsimär he kirkuen ja temma.<l'. lapsen mokaansa snoksemaa-n »naalle päin. Onneisi he miime heikesiä ehii- me-:k!ir myön/mäliä maakappaleelta pääsemään lujemmalle perusialle. Niin täperällä pe>laslmni.".en jo oli, että saimar hypätä 2 k1,ynärää lenzeän hai- keaman yli. Täten velastuimai h: joutumasta maanmiereinin inuassa jokeen. Vaikka Kemijoki mainitulla kohdalla on 250 metriä .•mai, ti inaairvieremä niin a n la ra a aallon jocsso, eitä mastokt^iselli rannallakin aalloi kohiistmat maah:opä:n.i. — Pe- rä-Pohj. — Juna murskannut naisen jalan. Kuil postijuna lorsiai-iltana klo Puoli ^ saapui .helisingiÄtä Tim o la n asema!- .e. niin M lappeenran -alaiuen omena- kauppias Nva Anna Baikosf. joka oli menossa radan yli toisella raiteella o- ioaan paikallisjunaan, luulle n siiä h- Tunnnitcltu yksityisrautalie. Toi mi niini A. Ahlström o.y. suunnit- t.'l-x rautatien räientamista Leiperin tehtaalle. Kahden km:n pääsjä Hais-! Viipuriin monemäksi postijunckksi, ju- litan asemaitvi ^'akkilaan päin tulee ra- :a lääninään Leineperin lehiaalle ja 'tiimeillään i Nuskealan kosken, jon- ka »'.ti aiennetaan noin 200 m. Pitkä 'siliä. Äiatan koko pituus tulee ole- ma-.in noin 10 tm. ja raiteiden lemeys 0,G5 m. Rautatie 011 -arkoilettu po!t- io- ja paperipuiden kulsetukseen. Tut- limulsei suoriitaa insinööritoimisto Zitting ja Kuuipp. — Merc. — Poika pudonnut laimasta ja huk- kunut. ötun höylPtVne „Ne,iti" ol?i ioiStaina markalla i>Uiopio'sia Paju- koskelle, purosi NiHäsiä Äaarasiah- d<l:a folioitiin cileivan Ani ti Rissasen >iatsil!a kailsanimalisiajilia, silla sellais-!^vuotias la^vatlipoika Mauno'Är- ien Paikka olssi oikeastaan pahanta-^ n'id Miettinen Hmvcllanniemen'laitu- Ämiistll Asstaail. Matkakirje. (Keski-Zuomelle.) f ■ Ken Jlaliaöia pyrki: Alppien toisel le puolelle. Srhmei^iin, hänellä cn valittamana monta lietä, riippuen sii- tä. mistä ojasta Italiaa hän Mpuu. Talmisaikaan on tielysti parasta pt)- syä suurilla mailateillä, kulkea rauta- :e:tse. Mmta kesäkuumalla woi mali- ta jonkun wuoristvtien. Me olimme Tcrinosta päättänee.' tulla Echtveiziin Tuuren Bernhardin tietä. Ja edeltä- Päin jo iloinneet siitä wirkistl)kseslä. '.onka tämä matka tuetta:si. Ajaa he- mosella, ?ulkea jalan, kohota vhä kor- keammalle miileässä muorisiossa. jää- bc. yöksi hymäntahtbisien munkkien Mterasmaraiseen hospiisiin, joka kor kealla »vuoristossa (-„'t72 inu.) aivaa omensa kulkijalle. PÄjon olin lukenut tästä ihmeclli- sestä maakasia: palion olin siitä siellä kämijöiltä kuullut. Tämä lie n suin- kaan ole uusi. Jo 100 muorta ennen meidän «janlaskuamme on se ellu: tunneuu: roomalaiset sitä oivat sil- join käyttäneet sotaretkiä tehdessään. Ja kun sitten myöhempinä »vuosina taisteltiin Italian omistamisesta, o- tvat ranskalaiset ja iiäiö .iluuGijet fu- lettaneet fiuä Yli suuria solajouttoja 'Tatumainen on kertoinus myös suu- ren Napoleonin matkasta Suuren Bernhardin Yli. Siellä o>lewan hospitsin perusti Pi> hä Bernhard w. 962. Mutta nykyi- nen mierasmaja on paljon nlyohom- nultä ajoilta 16:lia muosisadalta. Ny- kyjään kulkee Tuuren Bernhardin yli etupäässä rauhallisia matkustajia. Hospichssa on 200 yösijaa mcitkailijoi- ia Marten. Kuten iuuuettuo. Moi sin ne jäädä muutamaksi päimäksi, jolloin munkeilta saa ilmaiseksi raminnon ja yösijan. Mutta tamallisesti jiiielään aina jonkunlainen „nlm^", — j. t. j. maksu siellä M-ajasta. Tillä luosta- iin keskiaikainen rikkaus on suuresti ivähemynyt ja munkit tarmitsemal suuria summia hymäntekemäiiyrden harjotttamiseksi. Sanotaan nim. että noin 23—25 inkatta matkailijaa kulkee muosittain sitä tietci; niistä parituhatta maksu- knki,istä. Ketkä käyttämät niin ahke- rasti tätä Svaimaloista tietä? Köyhät työmiehet, jotka sääs:ääk>een rautatie- piletin hinnan kulkemat jalkaisin Jta liosta Schmeiziin iat väinmastoin. Tulinaan kukkulalle lepäämät he päi män, pari — saamathan he asustaa siellä ilmaiseksi — ja laskeutumat si-- ien alaspäin. Tälmisaikana on ma ikä sitä tietä hymin Määrällinen. Tuon tuostakin tuiskusmat tiet umpeen, ja onneton^ paisten poikien kas!va:uslaiioksissa. — Tarminnee tuskin tämän jälkeen mai- nila, että nömät hnlikaanimaisia ra- poja omaamat poikaset ja heidän ivan- hcinpansa ifuuluioot siihen n.s. simis- tyneeseen sa parempaan rotuun lnkeu- tumaan luokkaan. -rista ^löhideltäesjä meieen. Laiima PY- s(äi;rcn!tii(u heii ja koihta m.>i rannalta ini<hiä iMclttheellä nuotan kanssa ja koettimat nuottaa wei5mällä saada poikaa ylös. Se ei kuitenkaan onnis- timut, kun nuotta tarttui oohjassa ole- nai! eteen, seurauis^lla, e::ä junan puskuri heitti hänei asemasillalle. Ta- pauksessa meni häneltä jalka poikki, päähän mli iverihaama ja ympäri ruu mista pieire-mpiä naarmuja. Loukkaan- tnnnt sidottiin ensin Timolasja ja tuc- tiin heii Lappeenrannan ja>rashuonee- seen. — Ä. Ä. — JsorokkotapauS Kotka»,a. Wiim< kcoiuvii^toiia I?uoiimttiin crään ^ihtöt^htaan lyömichcn, vanni 'scppä G Jtoicfr-fonin sairaviaivan t]'onof!ca. Jo- i:tc-jiin fljitit .Sujinin Hclilässa, joösa iso< roftca cn liiiffunut ja siellä intetä bcita< r.ui iisrtMiroflfoon tuollutta sampl>:atzn wahtimcötaria. Hämn kerrotaan tälldin o n c c n snngcn -Maroina itonuni, ivälitlä- n-äliä tvahäAäan ipichtaude?!a ja waai rrii-cn jraiuitc^io. Joicssson f; myöskään ofliiit rokottanut idscään, wa!!!a täAäri cli määrännyt, sanoen tvaan tte: t-auii tintti tartu. Sairas on crisictty Kymin is^eatkilsairaailaan. Hänen tl?ötowerinsa yhdenteentoista kansaiiuvätiseen zeclz- Qticugvesjiin ia f cn yhtc^des'ä pideltä vään toiseen kansaiMvÄiseen agrogeo- togijeen lonferensjiin ma:!ustaa näinä päiivinä joutto maanmiehlämme. (J.i* opiston opettajista »ltcusat cjaa projes- joi: W. M a mj a y. R i n d c t t ja I. E. Rosberg, dosentit H. il. Borg ström ja H. L «iwiS kä sekä toch:or:t Harald Lindberg ja A. Dahl. Äco- lo^ieux korni^ionia eduötaa Johlosa. pros. ^ I. S «der h oi m, ioh:o:i B. Fr o s» terus, t:ri W. Hackman ja maiSt. P. Eskola. Wielä ottaa kongressiin ojaa kulocr- nööri M. Slsthan, jo!» Suomen Maantieteellisen Seuran puheenjohtaja- na yhdessä 'tri Frosteru!sen lanssa «dus- tua tätä, samalla lun Tuomen Tiedescu- taa ebuetaa scn tvaiapllhcenjoht^a :ai Sederholm ja pros. Ramsay. Suuriin ponnistuLlsiin on edeltäpäin ryhdylty, jotta tongresjin työstä saataisiin niin häivät tuloizet kuin mahdollisia. j.aitlkicn >m>istyÄan.iojen yhteistoimin on lehly luiticlona maan raut<unalmi» mareisia, joirka perustella tooidaan ci» fa-iajaaba teÄusletu niiocn tartoituksc:- loman ja liian nopean käyttämisen es:ä» miomahdollisuudcsla. Tämän tuiliclm-un tulclsista on jo laasittu läksi nidosta, jclta owat suurta kokoa, ja karltakilja. Tr inc n tutkielma on laadittu «viimeisinä geologisina aikoina tapahtuneista ilmas- lomuuto^ista. ^ jiertomutset Suomesta näihin julkai» si:ihin on ltaalinuit, edellisestä muori,in- siiicöri s. Triistedt ja jälkimäiscsiä tri Harald Lindberg, jtcngressin anvokkaimmaUi numeroisi ulicc scn presidentin, prosessoit Gerard n (i) e e r i n pitämä esitelmä, jnka lar» joau cumltaltuttiehillektn odottamattomia, uusia tuloksia wiunc:t-!en t2,<.»(X) wuoden ainan tartan ajanlaskemiien mahdclli» sundeÄa. IäiTjcsläiiniÄoNiltcan kehotu.'seS:a cn pritj. sederhotm laatinut esitelmän muo» ioo>: useita sclostcluja. jolla tosk:wat attumuoren syntyä, ottaen eri'.o:cn huo« mioon graniitiien mu^dosiutjen. sekä kysi>mystä. missä määrin liivettymiä on ivt,delty wanhiinpina aikoina, ja lvan< himpien muodostelmien jakoa. SSicIä tulee prof. Sederholm pilänt.iän esite!» män taillumissuunntsta Aennostandias» sa. ?igrogcollogiscen konscrenSsiin on se- l!?>tiuksen samankaltaisten ka-'-:viratviu'.c» aineitten määräämisestä maaperässä laatinut prof. Rindetl ;a agrogeoto» giiten tutkimusten suunnittelusta Suo« mcssa, (jotka tänä tvuonna on aleitu)^ tr: B. Frosterus. Tämä konferenssi alkoi eilen, tiistai» na. geÄlogikongressi tänään, jatkuakseen, retteilyjen Zcskcydtämänä, elo!. 2'J ptään. Cicffi retteiliyjä eri osiin Ruotsia sekä Huippmvuorille on tehly js ennen kong» recsia. Tuhatkunta osanotiajaa lienee:l» nicittautunut. »viin Tiluiin, erkä wie'lä perjantaihin ^>^:laGa owat roikotettu* ja yänen asun- ken silloin on matkalla. Muita tiellä on telefooneja, ja tamallisesti il: noi:e» tcan^luostariin, kun joku kulkija on l iikkeell ä. Luostarista silloin lvoidaan armioida, t»illoin hän moi olla perii- lii, ja jos ilma on uhkaaiva, lähtee jo- ku munkki suuren bernhardilaiskoiran taussa matkustajaa masiaan. On sek lvää, oltä tuollainen luostari jylhässä muorisiossa on Marsinkin taiMlsaikana kulkijalle todellinen keidas. Sitä tie- tä mekin olimme aikoneet mennä Schmeizin Piiolelle. Oli siis inentä- mä junalla Torinosia AoStaan ja sii- tä eteenpäin Heinosella ja jalkaisin. Sil lä säännöllinen »liike" ?los:asta— on niiit. olemassa ai man säännöllinen pos- tiliike Aoskasta luostarin kautta aina Schiveizin puolelle, ja siinä pääsemät matkustajat mukaan — el oHuc Mielä alkanut. Se alkaa Ivasta 1 p. heinäk. Ja nyt oli imdä kesäkuu. kaunis on matka TorinoSia Aos- taan, MiljaMa ja rehemä on ilosta- laakso. Puolisen tuntia Torinosta ku- ketiua, alkaa ra!a kohota mähitellen ivuoristoon. Kylät muuttamat muo toaan', katot, Italiassa tasaiftt. täällä suippenemat, ja muä ylemmäs tullaan, alkaa ilmesa>ä kimiä kaioille, kuten mucristossa ainakin, e::'ei rajutuuli niiiei Mei-si muassaan. NeheMia Mii- nitarhoja on Penkereittäin toistensa \y läpuolella kahden Puolen rataa. Siellä täällä Mkorunkoiisia koimui^ jotka 'mennessä olu naarauksella saabu huk- kunutta ylös 'Medestä. muisluittaMat kotimaasta: matalaran- täinen särmi, lainehtima Miljavelto, — sukkia kutoiva muija, ajaen leh> miänsä kotiin; heinänkorjaajia hara- Mineen, Niiikatteinzen, aiman kuin Suomessa. Mutia jos kohottaa kat- seensa, näkee toisella taholla pilmiä ta- moittelman muoriston, ja iniclikuma Suomesta katoo hymin nopeasti. Mitä ylemmäs tullaan, sitä kor- keammaksi muuttumat Muoret, toisilla on lunta huipuillaan. Ilma on rai- iis ja 'Miileä, heinä tuoksuu, kukat lois- taival monimärisinä, puut omat suu- ret, tuuheat, marjoisat. Sille, joka tulee Eielästä, on nautinto laisella täiä niouilvimahleista Mehreyttä: ha- mupuiden lummasta mehreydesiä, koi- muje n helakkaan ja heinän kirkkaaseen Mehrcyteen saakka. Ja siinä mälillä ryöppyää Ivuolas mnorisiopuro, jon- ka to esi on niin läpinäkymää, niin kyl- män-kirkasta, niin Miheriäistä, — A osta laakso on täytinänsä muistorik- fa:r«i paikkoja. Eikä ihmekään. Äun kulkee läpi laakson, ymmäriai hymin, etiä muiikalainen on mielellään tänne pysähiyntyt, sen rikkauteen ja kauneu- reen ihastunut, ja että hallitsijat aikoi naan omat sen omistamisesta laistel- lcet. Linnoja on laaksossa :ih-.'ässä, niissä omat laakson hallitsijat aikoi» naan asuneet ja niitä omat he rakenta- neet mitä ilhmeellisimmille paikoille suojellakseen ilaakjoa mihoilist» Mas» tonsa pichditstettu sokä ryhdytty taudin semiseZsi muihinkin tvarolvaisuus taan. Ko-r5e!im kolhoaMet linnojen tor- nit, naavoilta näyttämät Mielä tänä- päimänä linnoja ympäröimät, harmaat muurit. Tornien muodoista moi ohi» kulllja helposii päättää, milloin ne o- u»Gi rakenneiut. Monta, monta muo- sisataa oivar ne olleet ihanan laakson martijoina. Useimmat omat keskiajo!. ; a. Tarinoita, osaisi tosia, osofsi kuM:- 'eliuja, niihin liitryy lukemattomia. Ja laakson lapset kunicmat niistä pu° huttcivan, muistaMar niitä aikaihmi- fU'si tultuaan ja kertomat niitä senraa- ivalla sukupolmelle. Jlz tarinat juur tuivat mieleen ja kiinnittämät laakson asukkaan lujilla siteillä kotiseutuunsa. Hän muisma esi-isiensä työn, hän muistaa !heidän taistelunsa, hän muiS- laa. miten he omat koiuiettänsä puo lustaneet, oinaisianja suojelleet. Tekisi mieli pysähiyä hetkiseksi siellä täällä ja katsella Aosra-ioakson muis- torikkai-ia paikkoja. Muita siihen ei tällä hetkellä ole tilaisuutta. Juna lii. ruhtaa eteenpäin, ilta hämärtyy ja muorista muuttuu sitä mukaa satumai- seksi. — eroittautuuhan siitä enää maan äärimiimat. Iltaa kohtt on :ai. Mas »vetäytynyt pilmeen ja pimeän tul. Ien alkaa hienosestaan sataa. Ce «i ennusta hl/mää huomiselle retkelle yli Bernhardin. On jo pimeä ilta, kun juna wihdoin pysähtyy Aostan asemalla. Alamme hz:i neumotella siellä huomiZestq mat. kasta. Kunnon aostalaiset ankamat nevmosa miten on meneteltämä. Sl« ien puhellen joudumme kaupungin to* rille, ja ennen pitkää on Ympärillämme joukko neumonantajia. „£)n saanut koko päimän", sono.Mal he, »mut:a jos M)t lakkaa, ei ole mahdottomuus huomenna mennä SuurenBernhardl.-r ylt". Kerrotaan Mielä, että tänään on tullur sieltä wiisi amerikkalaista; he sanomat, että itse hospitsin seulumilla on «mielä lunta noin kolme metriä, mutia tie sinne on kyllä koma. — Toi. sei larjooMat hemosia, ja koettamat kil- ?aa laskea hintaa mahoolllsimman ai- ha.selsu Onhan tarkoitus alkumat- kasia ajaa hemosella. Kaikki on jo somittu. Kmtpa ivaan huomenna ei sataisi. Aamu ^valkenee. Taimas on yl-ä Y- lcensä harmaa, raskaat pilmet eimä! näytä hämiämän; sade Maluu mirtoina. Mitä tehdä? Diatkaiiljatoimistossa kielletään mcitä yrivtämästäkään matkalle, onhan saioiult kaiken yön ja ylempänä muo- rissa on sus tuoresia lunta, jcka on tukkinu tiet umpeen. Ja ne monet^ jotka edellisenä iltana kilpaa hemosta tarjossimat, eimät nyt ole ollenkaan Ha- lukkaita lähtemään matkalle. Wuoris« tolcijet tuntemat itse parhaite?l ilinas. tonja ja heihin woi siinä /uhteesja lottaa. . . .... . ..