* Nro 79 (41) — 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina huhtikuun 9 pmS Kuollut Baku vaimoni Talonenintft Alma Niemelä kooli pitkällisen taudin lairastettaaan Helsingin kirnrgisesaa sairaalassa bohuk 3 p. 1910 klo 12 p 11*. 87 S k. ja 17 pn Tanhana. Kansaani kai paavat h&ntl pieni tyttö, veli ja 2 sisarta sek» muut sukulaiset ja tut tavat. Korpilahdella hohtik. 6 p. 1910. Matti Nlsmeli.. Y. k. 497. 1321 1-1 Kuulutus. Kruununverojen rästiylöskanto toimitetaan täkäläisellä Raatihuo neella lauvantaiaa tämän huhti kuun 16 päivänä kello 10—2 ja 4 —6, josta täten yleisölle tieto an netaan ilmoituksella, että maksa mattomat Terot heti sen jälkeen jä tetään Kaupunginvoudille ulostet taviksi. Jyväskylässä huhtikuun 8 päi vinä 1910. 1314 Maistraatti. i—i Tuiitfa tätffeätä jen pyhänä Pitäminen on tar sen pyhyyden loukkaamisen seu rauksia jo maaroja. Eräs edellinen puhujq, hra Rosenqmist, on tehnyt tä män Paremmin kuin minä pystyisin fr= tä tekemään. Minä ivoin ainoastaan lisätä, että sen tehiäimän, mikä kansan oikeusjärjesityksÄlä on. woipi täyttää ainoastaan sen oma oikeus, ei ivteras. Tämä riippuu siitä, -että oikeus on kansain kulttuurituote, joka on synil)- nyt sen kulttuurityön 'kestäessä ja sen tvuM on sille sopima, ilman »ttä silä »voidaan toisella kor»vara. Mieras oi- keus ei ko-Faan kansalle woi täyttää 'järjestyksen ja rauhan aikaasaaniisen ichräivää eikä olla sen edistymisen eh- tono, ekinchiona koko kansan olemassa- ololle, jota ilman se ei »voi täyttää teh- lämätänsä hisioriassa. Juuri lasta syystä on jokainen kulttuurikansa oi- keurettu, jopa welwollinenk'n Pitä- mään kiinni oikeudestansakalliimpiin sa kuulumana. Tällä alalla ei imiön- rymistä?os?aan woi tapahtua, sillä se kansa, joka uhraa oikeutensa, se uhraa samoilla Trtyös itsensä. Mitä rtrjt olen esittänyt, se someltnu täysin myös Tuomen oikeuteen, joka on kchnrynyt kansan ottaessa ojaa lain säädäntöön ja sen 'kautta mähiiellen kaswanut sen tietoisuuteen, muur:n«ut katysalliseksi oikeudeksi, kun toiselta puo- Ien ivenMijM oikeuden, joka on fas- »vanut aiman toisissa 'kulttuurioloissa, täytyy jäädä kansallemme täysin »vie raaksi. Myös Suomen kansa on scn- muoksi oikeutettu kaiso>maan Pyhäksi tvekvollisuude^kseen pettämättömän oi- keudesiaan kiinnipitämisen. Tämä ?ansa ei senmuoltsi^koskaaki woi tun- nustaa sitä järjestystä, joka nyt tah dotaan »voimaan saamaa. Lakeja, joi- ta kenties: Suomelle laatimat Venä- jän lckkiHäärämät wallat ivaltiopäimiä kuulematta sa niitä määräyksiä, jotta tältä taholla annetaan, niitä me emme moi katsoa oikeussäännöiksi, joita o>li- fimme MeldvMiser seuraamaan (hymä,! .*>, - hitjroä), waan mahlikäsk)iksi. jotka joh- Työmäenasiaiir »valiokunta on kol- -«»-f' «n, nan poliittisessa merkityksessä, niin riistetään hallitsijalta sen kautta se, mitä kerran m kutsuttu hänen kruu nunsa kalleimpiin jalokimiin kuulu- »vaksi. Ja jollei tämä atenkaatti onnisrulsi- kaan, niin on jo sen yrittäminenkin o- mansa >waikuttamaan hämitiiimästi monarkiseen aatteeseen niin Suomessa kuin maan ulkopuolella. Hallitsijan sanalt otvat täällä aina käyneet lujista ja peruuttamattomista. Vastaisuu dessa ei enää niin ole. Jo nyt, Maik- 5a waltakunnan lainsäädäntö ei wiclä ole toimeenpantu, mutta ministeri- neullvosto käsittelee suomalaisia asioita, on tämä jävjestel!mä aikaansaanut, että hallitstjan määräyksiä ja päätöksiä il- man muuta simuutetaan. Määrära hoja, jotka jo on mahmistettu, mieläpä maksortukin, pyyhitään jälleen, maltio- PäiwächtWä, jotka armossa on hy- mäksytty, mutta joita Maltiopäimär ei- tvät ole lopPuunkäsitelleet, eimZt enää saaMuta hymäkjhmisiä, kun ne pitäisi esvttääutMe MaltiopäiMille. Perus- lain säädöksiä jotika masta on wahwis- tettu katsotaan Mähän aikaa myöhem- min olemattomiP, Luten on tapahtu nut kokoontumislakia käsiteltäessä. Jos nyt jo tämä järjestämä pakos- ta on 'hallitsijalle alentama, loukkaava kuinka pabjon enommän on silloin je, joka tänne tahdotaan Moimaan saattaa. Hallitsijan ensimäisenä tehtäwänä on Manhoista ajoista alkaen Pidetty oi- keusjärjesiykjen Ylläpitämistä ja tämä tchrämä oli jo »vanhojen ruotsalaisten Itffie» kunitÄaankaarisja ja Manhassa 'kuninkaan »valassa saanut kalliita tau- niitä ja sattumia lausuntomuotoja, joista meillä wiM on jälkikaiku Hal litusmuodon määräyksissä, että „hal- litsijan on oikeutta ja totuutta »vah- wistettawa, rakastettmva ja säilytettä- Mä, mutta nuizjuutta ja Määryyttä ktel- levtämä, poistettaZva ja alapainetta- wa". Kyjhn tokkahan ne miehet, jotka oivat ihanÄineet hallitsijan suostumuk sen tämän chdotitksen esittämiseen wal- tiopäiwikle, tcckkolhan he olvat hänelle ilmoittaneet, että tämä toimenpide kenties auttamattomasti jätfyuaä mo narkista .periaatetta. Cien jo tässä kosketellut täntäa la kiehdotuksen toteuttamisen seurautsia ia sanonut, eitä se tuottaa Suonien kansalle turmion, jopa hämiön kansa- na janan poliikisessa merkirytscsjä. Riutta toteul»wai'ko tosiaankin näniä ehdotukset, en nyt tarkota ohimene- mällä tatvalla, ti>laPäisesti, sillä je on ivenäläiÄten wallairpi'täjäin mallassa, maan tarkoitan jpyMäisellä laivalla, niin, että Suomen kansa, joka saia w. sitten korotettiin kansakuntain jouk koon nyt pyrittäisiin Pois niiden ri- wislä, laötäisi olemaÄa kansa ic^nan poliittisessa merkiiyksessä. Tähän ly- symyksecn en ininä tietenkään km . an- laa lvasiausta, muna sen minä liedän, että fansa, joka on samvuttanut sen kulttuurin, minkä Suomen kansa, ei moi joutua lhämiöön yjisinomaan ulio-- naisen m^chdin kaulia, jollei se pode siscillfsiä wammoja, joika tekeivät sen armottomaksi elämään. Minä osattani lahcxon uskoa, eilä Suomen?ansa Puo- luehajaannukjeslaan ja muisia iviois- ta ja puutteisia huoiimalta, joita sillä woipi olla, on oloiva lenve ylimesjaän ja myöskin, eriei se ole katsoma iijciiau meimecBsi, >waan oso-ttautmva elämisen anvoiselsi ,sa silloin se myös tulee elä- mään. (Hhwä, bra). 1909, missä ilmoitettiin, ette? edus--! 2) ettei hleisiSsa tuM- sa rahti- kunta ennen lealticPänvciin ijajo:tia= «joissa eikä muuien'ka«n työhön käyte- mistä ollut ennättänyt lappuun !äsi:el- tä raagarikkoisia ja iyötetiyjä Heinolia; lä ar,nollista esillä teiden rakcma-! markkinoilla ja toripäivillä misesta maalle.. Tcnll<uii pääni koi- keimpaan ^paMäan alistaa, cna asias- ta annettaisiin eduskunnalle armolli- nen esitys. Uu'si esttysehdotus on en- tisen kaltainen. ^ HO sm MmMmMÄm fefeonhtmifrStt Snomrn oiti^in. Puutawaran loienti »vapaa sahaus- maksusta ja wientitullista. Syystä, että ehdotus asetukseksi sa- hausmaksun ja wientitullin kantami- sesta lpuutalvaroista maasta lvietäes- sä, samaten kuin lukemattomat muut- kin puhtaasti suomalaiset asiat, on jä- tetty mmisterineMvoston hylväksymi- sestä rii«ppuwa>?si ja asetus, jonka olisi Pitänyt astua woimaan tämän wuoden alusta, isiten on jäänyt julkaisematta, ei mitään sahausmaksua eikä wientitul° lia!woii>a maasta wietäwäs:ä puuta- warasta kantaa. Ennemmin asiassa annettu asetus lakkasi nimittäin 1909 lvuoden loppuun mennessä Moimasta. Juuri näinä patoina on useista Lounais-Suomen satamista, jotka owat lailvakululle awautuneet, alkanut wilkas puutavarain laiwaus. Kaikki tämä tawara menee nyt maasta sa- hausmaksutta ja wientitullitta. Joku aika sitten nähtiin sanomaleh- dissä uutinen, jonka mukaan ministe- rineuwosto oli »muistutuksetta" käsi- Myt Mämainitun asetusehd.nuksen. — Kun Pitkä aika totelä woi kulua, ennenkuin asetus ministerineuwosion salkusta ehtii korkeinmassa paikassa käsiteltäwäksi, näyttää melkein ivarmal- ta, että suurin osa maan puutalSaras- ta, joka tänä kesänä tulee wietäwäksi, pääsee sachausmaksnn ja wientitullin suorittamiesto. Asetusehdotus kuluwaa ajanjaksoa Marten on saman sisältöinen kuin wii- meksikin woimassa ollut ja on ie en nemmin tullut julaistuksi hylvisiä ajoin ennen entisen asetuksen wo!mas- saolon lakkaamista. ! cläinsuojciusichdisiyz-icn ivirkaili-oiia, ; iniglui niitä on, aivuslaen sekä myös- tin iisenälsesii asiaan puuttuen työhön kykenemättömien hewosten kauppa, »vaihto ja pahoinpitely ehkäistään; 4) että majataloissa kyytihew>)set se kä niiben waljjaat ja ajopelit entistä useammin ja tarkemmin tarkastetaan; 5) että poliisimies we>wolliiuu:ensa mukaisesti on järjestyksenwalwojana saapumilla yksityisissä Mpa-ajoissa sekä piloin myöskin kiinnittää huomiota siihen että eläinrääkkäystä niisiä ei saa tapahtua sekä että mikäli mahdol- lista wallion Kpa-ajoja warten wah- wistettuja määräyksiä hetvosien omi- naisuuksien, ijän y.m. suhieen nouda- tetaan; 6) että willejä eläimiä kuljetettaessa häkeissä tahi wapa!na näytelmistä tai muuta tarkatusta »varten niitä ei omistajien eikä smullisten Puolelta 'kahdella julmasti eikä kiusaamalla. Virallisia ^.w. yleisiä uutisia. — Kansan Näyttämön waltioap«. Kuten muistetaan, on H. M. Keisari sallinut lisältäiväksi lvuodei 1909:n tulov ja mencattvioon Kansan Näyttä- mön apurahan 20,00(1 markalla. Se- naatti on päättänyt antaa Uudenmaan läänin kuivernöörille käskyn niaksettaa Kansan Näyttämölle apurahan tältä- kin muodelta aikaisempain armollisten määräysien mukaan. — Nukouspäilviksi w. 1911 on senaatti määrännyt helmik. l!). :oa- kok. 14. heinnk. 23 ja lokak. 6 p:n. — Metsänmartijakoulut. Malta kirja Tuomarniemen metsänwartija- koulunopettasan »virkaan on annettu metsäkonduktööri E. I. Lönn» r o >t h i l l e. — Tullitulot Maasan, Kokkolan, Pietarsaaren. Kristiinan ja Jy.väsky- län tullikamareissa nousimat maalis- kuussa yhteensä 509,900 m:kaa eli 217,100 mk. <wiimewuotista »vähem mäksi. — Maanmittauslaitos. W a ra maan mittariasi Maasan lääniin on määrätty maanmittausauskultantti E. W. Schroderus. — Kestikleivarit ja kyydiiipitolai- tokset. Waasa>nläänin kuwernööri en hymäksynyt seuraamat kestikie>!vari- ja kyydinjpitolaitokset: Pihtiputaalla Muuras- jämien kylässä talokas Mihtori Kesä- selle, Alajär>wen kylässä lautamies Ta aw et ti Ta>mmelinille, Clämäjärlven kylässä tal. Lauri Kanaselle, Kirkon- kylässä Juho Pasaselle, Pihtiputaan l. Jlossoen klflässä tal. Taaioetti Kemp- paiselle. Sydänmaan klsiässä lalokas Wille Kumpulaiselle, Seläntauski)lässä tal. Emil Turpeiselle. S aa r i j ä rw ellä: Pyhäjäriven 'kylässä Maiti LehtiseAe, samassa ky- lä-sä Kekkilän talossa Jalmari Kckki- .selle, Lanneveden kisiässä tal. Herman Laihalle, Kukon lisiässä tal. Kalle Wii- taMe. Mahlun kylässä tal. Taawetti Tälask!welle, Kirkonkylässä Kalle Leh- tiselle, Kalmarin kljlässä Elias Kalma- rille, Saarijävmen 'kyläsiä S. W. Stenroosille >ja Kiimasäriven kylässä Withelm Saivolaiselle. — Tuomarit. Piippolan tuomio kunnan tuomari K. F. Mannil on wa- pautettu toimittamasta Neisjäriven ^käräjät. Sijainen nimismies E. I. Jatkola. Ken haluaa kuoBikasta ja samalla kestävää pukukangasta, sen on syytä^käydä katsomassa allekiijoittaneenkin kaogasvarastoa, jossa on saurin vali koima kotimaisia ja englattilaisia uutuuksia : :—: :—: t r.1. G. Oksala. miestä, joista keskeytti 3 ja otteluun > — Eikö murhaajia rangaista? 2< jäi wain 6. Palkinnot heidän^ ivälil- ^ tieto, «uä jäällä Aisiniem ?n lähellä lään jakaantuilvat: 1:nä ryntäsi Juho tapahtuneeseen kamalaan murhaan Kautiainen. päästen pokaalin kunnia- avmoisaksi omistajaasi, ennät. 31'15"' toisena tulla tuprusi Heikki Jämsen, enn. 31^20", kolmantena piristi Arwt Paananen, enn. 32'20", neljäiuenä lyk- keli Otto Jämsen enn. 34'45 ', wii- dentenä potki Joh. Herranen eniiät. 34*57" ja kuudentena pysytteli Otto Sorjonen en. 35'30". — Keli oli hy- wä, jonka tähden ennälyksetkin tuli- Maj Wvät. Palkintoina hiihiäsille jaettiin Po- kaali sa 6 mitallia, jotka näyttiwätkin — ainakin minusta — hyivin sopi malle urheilijan takin rinnassa. sylilliset sotilaat owat ivapaissa clots- sa toisten sotilasten kanssa, on yhä ^varmistunut. Sillä henkilöt, jotka o. min silmin owat nähneet asianomaiset seilaat, oivat kertoneet että he saawat käydä toisten sotilasten kanssa Paasli harjoilulstssa, kirkossa y.m. On. pa sanottu nähdyn heidät liiklulvan kauipungillakin. Narinani kerrotaan myös, että sotilasten wapauttami,een olisi Pietarista tullut käski) ja se on aihemunut siitä että täältä kasin wc- näläiseliä taholta olisi jeUtetty sota- mäellä oleivan tvaikeat ja rauhattomat njot suomalaisien kanssa, ja eitä nci- Kylämme urheiluseura onkin tänä ^ den kahden sotilaan ollessa wähän k>u- talmena toiminut ivilttaasti toimeen-^'ittelemassa oli suomalaisia joukko ipannen hiihto-kilpailuja ja iltamiakin - hipkännyt heidän kimppuunsa, ia l;e siin ja kärsimyksiin, sotka kohtaamat ko- ko kansaa ja yksityisiä, siitä oten kyllä tietoinen, murra on Paljoa suurempi onnettomuus, ses ristiriitoja wält- täökseen rikkoo omantunnon käskijn, sillä silloin häiviitää palchaan persona!- lisuudestaan (hywä). ^ En epäile, eitä ne nck.ökohdat, joita tässä Äen wiit!oiellut, tulew«r ole- maan kysytmksessä Äc^.van ehdotuksen alkuunpanijoille läysin Mieraiia. sillä koko oikeuden aate näkyy oleman Hei5s »vieras. Ei liioin woi kuiviiella. cttsi näitä miehiä huolestuttaisi se, että hei- dän ehdotuksensa, jos se tot?ut.c:aan, täytyy olla omanjsa waikuttamaan tur- miollisesii, jopa hiinvittäiväsli tämäli maan kulttuuriin ja sen hPvinivoin» tiin, lain Pyhi>ydc.n kunmoittamiseeir ja sen kautta sen siJMöeG.lsim ja oikeu dellisiin oloihin, jopa 'koko sen olemaö- saoloon, sillä Hmän toteuttaminen, merkitsee itse asiassa ettei Suome-l konsa lakkaisi ole>masta kansa san.air poliittisesia merkityksessä. Mitä sil- »en Venäsään tulee, merkitsee eydotus — en woi tätä Tutjua- lakieh^otukselsi — etltä '«keisarikunta saqi kansan sijalle, joka, käyttääkseni Äeisari Zllsksanteri 1:n sanoja, sil?minnähtäwöli etunsa kautta näkee itsensä ichdislemkst Wenä- jään ja 'joka sen louoksi myös on jos- sain määrin PysMnyt olemaan suojana waltakunnan pääkaupungille, sen sijal- le saisi orjuutetun joukon, joka on saa. ttttu gpätoiwoon sen kautta, että siltä on riistetrt) Pyhin mitä sillä on. Suu- relle^kin ja mahiair^lle mctliakllnnalleel sellainen muutos liene merkityksetön. Ja Epulta, mitenkä wahingoittaa-kaa«, mitenkä loukkaakaan tämä ehdotus Wenäjän ja Suomen hallitsijaa, jonka korkeassa nimessä tämä surmanisku on munndttu kokonaista kansaa masiaan. Jos Suomi lakkaa olemasta waltio , jos Suomen kania hämiää sansana ?<>» Jääkö eduskunta koditko- matsi? Tammikuun 1 Pnä 1911 päättyy aika, jotst eduskunta on lvuolrcnnut Palokunta talo a istuntojaan '.varten. Kun oman talon hanke on toistaiseksi rauennut ja eduskunnan siis edelleen on »vuokralla aisuttawa, on kansliatoi- mikunta tiedustellut Helsingin ivapaa- ehtoisen palokunnan johtokunnalta, millä ehdoilla tämä luovuttaisi talon sa edelleen kolmellsi muodeksi eduskun- nan käytetiälväffi. Mastauksessaan on johtokunta il- moittanut, että sen niidestä eduskun nan ni/kyään maksama »vuokra, 22.000 mk »vuodessa, on liian pieni. Palo-- kunta woist yksistään talon toisesta ker- roksesta saada, sitä tilapäistarkoituk- siin lvuokraaimalla, lchtä suuren wuo- tuisen »vuokran, joVoin suvuhuoneet ja kolmas kerros jäisvmät ivielä kunnan käsitelläjioätsl. Jos alin kerros mvo- dostetaan puotihuoneustoksi, woidaan siitä — avivelee jchtokuuta — helposti saada 20,000 mkn »vuokra. Näin ol len katsoo johtokunta täytylväiiiä lo- rottaa eduskunnan wuokran 40,000 mkkaan. Mieluimmin palokunia lui- tenkin möisi koko tÄon tvaltiolle. Tämän wastauksen johdosla on elälkelaitoksen Perustamisesta, josta kansliatoimikunta antanut eduskunnan annettaisiin kaikille chömäen luokkaan taloudenhoitajalle toimeksi tiedustella olisiko 'kaupungisia saatawissa joku toinen sowelias huoneusto eduskunnan — Tallimirran sillan rakennus Rautalammilla. Nautalammin y. m. kuntain tientekowelwollistcn anomul- sesta on senaatti kolmella lvuodella pidentänyt sitä aikaa, jonki kuluessa silta on määräily rakennetiamaksi Tal- liivi rran Yli. musehdotukset työklMyttömyys- ja lvanhuuslvakuutuksen järjestämisestä sekä »valmistanut asiasta eduskunnalle annettaman mietintönsä. Toisessa 'lu- kemisessa hylväksyttyihin ponsiin on eifsimäiseen tehty sellainen lisäys, että myös määrätyt korkeimmat Muositulot oikeuttamat eläkkeen saantiin. Mietintöön omat sosialidemokraatti- set waliokunnan jäsenet liittäneet wos- talauseen, jossa ehdottamat, että hai- litus eduskunnalle ensi istuntokaudella «ntaisi esityksen maltiomaroilla ylläpi- dettämän lyökl/myttömyys ja Manhuus- Jyväskylästä ja Keski-Snoniesta. — Maalikokeensa suorittaa huomen na sunnuntaina kirkossa toiselle lvaäli- sisälle asetettu Jymäskyläa kaupungin »v.t. lukkari-urkuri I. Tommila. — Iyiväskylän lyseon tolverikunnan juhlakonwentti alkaa tänään kello '• /.{l i.p. lyseoilla. Ohjelma kokonaisnudes- saan oli luettaZvana eilisessä lehdes- sämme. Pääsijliput maksamat 1 mkn ja 50 ptniä. — Bruno Aspelinin konsertti on tänään klo 3 eikä klo 9 Mahigrenin hotellissa. useita^. — Niin, toimikaa ivaan pojat nuorena urheilun edistämiseksi; sillä teidän käsissänne on, nuoret. Suomen tnlemaisuus! Kaija. — Puutarhanhoidon »Mamille. Niinkuin toisessa paikassa lehteä ole- »vasta ilmoituksesta näkyy, al5aa Martta-yhdistyksen puutarhanhoitoja taas kiertää Keski-Suomen seutuja. Olisi esntähden suotaivaa että ne, jotka haluamat saada häne» ohjaustaan ja apuaan, ensi tilassa ilmoittaisivat >sii- lä Jymäskylän Martta-yhdislyksen puheenjchtasalle. Missä ei jo sykMä ole maraitu multaa talteen taimila»voja Marien, sopinee sitä saada päiivänvuoleisilia rinteillä. — Talonkauppa. Lihakauppias Mat ti Sironen on myynyt Äänekoskella omistainansa kauppakartanon räätäli Onni Paaivolalle Äänekoskelta. — Kansakoulut. Messukylän kun nan Järweiift.vun kansakoulun ovetta- jaksi on »valittu kansakoulunopettaja K. E. Korhonen, Viitasaarelta. — Wellamon uhriksi oli mähallä soutua irtijlläri I. Ziantanen ja kaksi hänen chtäriään Kuhmoisten Har- moisissa tämän 'f:rt 5 pnä myllyn ala puolella olctvaan lahteen. Mylläri, aamulla koliin tullessaan Kellosalmelta, pudotti hemosensa erää- se e n salmeen, mutia sai henkisen tum miinkin ylös. Koliin tultuaan huo masi hän loimen jääneen putoamispai- kalle ja laittoi 17:ta Mtlla oleman tyt tönsä sitä hakemaan. Tyttö päästyään loimineen lähelle koiiaan, putosikin ja isä aivunhuudon kuultuaan riensi a- puun nuoremman tyttönsä kansia. Mutta päästyään autetianxia jo jok seenkin lähelle, sortui jää ja «iänkin painui meteen. Nuorin tyttö koetti auttaa taas isäänsä, mutta hänkin suis tui samaan aivan to on, joten he kaikki kolme olimat nyt autettamisia. Tc.- pÄUlsen huontaKvat jotkut niyilrar.e- het sekä riensiivät apuun ja onnistui- matkin Pelastamaan kaikki kolme. En- sin Pudonnut olikin jo siisi uupunut että jos apu olisi mielä jonkun mntuu- tin »viipynyt, olisi hän uniip.tnut aal loin helmaan. — Herraskosken kanawan kaitsijan toimi on julistettu haettamaksi enn?n tämän k:n 29 päi»vää. kuulumille ja samassa taloudellisessa asemassa olemille 55 «muotta täytläneil- le tai aikaisemmin työkywytlömiksl joutuneille »vähintäin 350 markan muotuinen eläke sekä jonka toimintaan yhdistettäisiin riittämä leskien ja or- pojen alvustus sekä että sanotun eläke- laitoksen perustamiseen :ar»viiiaivat marat koottaisiin omaisuus-, Perintö- sefa asteeitain nouseman tulomeron kautta, jolloin perintö- jo korkotuloa sekä ansiotonta armonnousua on mero- tetta»va ankarammin kuin omasta an- siosta ja työstä johtumia tuloja. Laki teiden tekemisestä maalla.^ Senaatissa esitettiin eilen kcnraal.- kutvernöörin kirjelmä, jossa pyydeltiin senaatin lausuntoa eduskunnan kirjel- män johdosta marraskuun 13 p:ltä istuntoja Marten. Paitsi Ritarihuo-netta, lienee ajatrl- tu Kansantaloa, Suomalaisen puolu- een Pian Malmistulvaa kokoushuonetta ja Koiton taloa. Hämeenlääni» knMernöörin kiertokirje eläinsuojeluksesta. Läänin kaikille nimismiehille on Hä-^ meenläänin kuvernööri lähettänyt seu raaman kiertokirjeen: Suomen Eläinsuojelusyhdiötyllsen esityksestä olen minä nähnyt hymäksi kehoittaa Teitä ja alaisianne poliisi- konstaapeleita elämsuojeluschdistyksen iarkoilnsperien edistämistä »varten ivallvomaan: 1) että elokuun 14 päimänä 1902 annettua eläinten teurastamista koske maa asetusta noudatetaan ja sitä»vas° — Teattcrinäytäntöjä maaseudulla. Osa Tampereen teatterin henkilökun- taa lähtee en>si kuun 4:ntenä päilvänä maaseututurneelle, jolla esitetään muu tamia teatterin tämän näytäntökauden ohjelmistoon kuuluneita laulukappa- leita, kuten Laululintunen, Sysikaup- piaat ja Sorrentossa. Matka aletaan 4:ntenä päimänä, jolloin esiinnytään Korkeakoskella. Sieltä jatketa.in mat- kaa Mänttään, Haapamäelle, Keuruul- le, lJ»Iväskl)lään ja Äänekoskelle, josta taas käänn»)tään etelään Päin. Seu- raalvat näytännöt oivat Nokialla, Toi- salassa, Forssassa, Hämeenliilnassa, Terivakoskella, Lahdessa ja itouiuo- Alassa. Orimeden laulujuhlien aikana, kesäk. IL ja 19 pnä esiinnytään siellä. — T. S. Munalta Suomesta. Nuorsuomalaisten Puolue kokous ^Nuorsuomalaisten puoluekokous Äiipurissa tämän ktii 10 P:nä pide tään Äiaatihuoneen juhlasalissa. Kokous alkaa klo 11 a.p. Valtakirjain tarkastus alotetaan klo '/- 9 a.p. kokouspaikalla ja toimc- taan tungoksen MälttämisM jokaisen tarkastuttaiivan Maltacirjans'. mah- dollisi m man aikaisin. Kokouksen ohjelma on seuraama: 1. Waltakun!lanlainsäödänlölysl> m»)s, alustaa Prof. E, N'. Setälä. >2. Keskusloimikunnair .'enoi.tus kuluneelta toimimuobel:<i. 3. Tilintarkastajain kertomus ja mastuulvapauden myöntäminen L.i- ton r<chawarain ho-dosta edelliseltä ka- lenierimuodelta. 4. Kysl)m»)s Liittoon kuulumien th- distysten lverottamiscsta yhteisiin ine- taan rikkojat jaatetaan rangaistntseeii^ — Liike-alalta. Äänekosken teh taan isännöilslsäksi hra Edwin Ham- mareiiin sijaan on Malittu raijumes- tari Hj. Tulander. — Hiihtokilpailun kiertämästä po kaalista toimeenpani Almajärmen N. S:n W. ja Utseura »Ryhti" jäsenten- sä kesken »v.ttn 27 pnä Attvajärmen jäällä 10 fttm matkalla. — Hiihtoon osaa otti kaikkiaan 9 reipasta poika- 5. Waalita»van maäräämiiuM kes kustoimikunnan maa.issa, suoritetaan »viimeistään klo 1 Päimällä. >6. Suhteellisemmri edustuksen a'- kaansaamisesla puoluekokouksissa za Äuskuntaryhmän oikeudesta kuulua puoluehallintoon, alustaa Kuopion piirihallinto ja puoluesiht-eri. 7. Keskustoimikuniian Maali, toi mitetaan tasan klo 5 i.p. ja mahdol lisesti kesken jääneiden asiain käsittele- mistä jatketaan sitten Maalien jäl- keen. 8. Kahden tilintarkastajan ja kah- den »varamiehen maali. iisepuolusttrksekseen olitva: tulleet sur- mannceksi miehen. — Jos todella -noi sta sclilylsiä on annettu, niin osottaa se että »valheilla koetetaan töinä ka.n^-la lcipahtuma haudata. Ja innrhaasien sen nojalla »i^apauuaminen olisi mitä huutamin lvääniys ja julkein loukkaus inhimi>llisyytlä, lakia ja otkeuskäsitytf.ä nastaan. Eikö suomalaisen iy.nisen henki tä- män enempää makia menäläisien ja:U lasmiran omaisten mielestä. Hu ka m. kaa. ettei sotilasten pu.'iel:a uusia rau-. liallisten juomal^teten teumstannna laihdu, jos murhaaja: ran>mistnkies- ia mapautetaan. Äntta suomalaisten puolelta ei ole asiaa unhoon yeitetiä- mä, sen tutkimista ja syiBisien ran- qaisiukseen saattamisia on kaikilla lail lisilla keinoilla maadittami. — Ham. San. — Suollut. Uhdycpankin johtaja I. N. O. von T ö r n e kuol: yel- sinqisiä eilen aamupäimällä. vainaja oli syniynyr »v. 1849. — Maanwiljelijäin kirjanpitolaitos. »iun nyttemmin 50 suurempaa ja pie- nempää anaanMiljelijää maan eri osissa on sitoulunut ottamaan osaa maanmiijelijäin »ileisen liiton suunnit- telemaan kirjanpttciailokseen. on lii- ton l?allintcn'aliokunta keskimiikkona päättänyt, eitä lvimislo alkaa toimin tansa toukokuun Itsenä päimenä. Toiiniston johtajaksi on otettu maist. \?j. Göös. joka. kun o?a perustacvista töistä on u'atu iralmiilsi, lähtee ly- h»Ohiolle opinlomatkalle ulkoma'lle. kesäkuun I ptstä alkaen on tcimistol- la oina huoneistonsa Hl'poteekki>>l)dis- lytsen talonsa.Helsingissä. — Lyhennetyn Siueifcolrni j.ilkacsf- minen. Koifan piirtn kaniukoul.in» opettajain kokouksensa Päätettiin joku aika sitten, että ^al.'Ma!an lunnetnm- maksi tekemiseksi olisi siitä saatama jul kaistuksi lnhennetty laitos, joka saaitat- si Kaleivalan känttämiien vlc;iertnti'if» si ja jota moiiatsiin kännää esim. kan- 'akouluissa ja ka.l'an ^pistoiS !C. Mat- niltu >kokous antoi samalla kansakou luntarkastaja ^rans Junttilan ja ka»- sakouluncpettaja P. Lllilaiien lehtä- matsi kääntyä tässä asiassa Suomolai- ien Kirjallisuuden seuran puoleen ja lausuttiin kokouksen »ihteisena toiwo- muksena, että Suoinataiien Kirjalli- suuden seura ryhryisi pikinnnilen asiaa (pistämään. Mainitut henkilöt omat myös laati- neet luonnoksen lyhenneitnä '»ialeivala- laitosia »varten. Lnonnokse-i käsiku- soitus sisältää 154 kaljipo.slcista si- mua. Säkeitä inlisi ehdotetussa .^ale- n^la-painoksesja olemaan 9,2t>0. jonka ohessa siihen tulisi sana- ja asiaselitfk- siä, kumia mahdollisimma t paljon sekä sämelmänäyiteilä. Suomalaisen Äirjalli-uuden- >e".ra, io-IIe ehdotus oli lahetet y. ma ltit kc» koukscssaan sitä tarkasicntaan komi- tean. jchon kuulutvat toyiori' K. !5<>n- nelin, ?l. W. Koskinres ja toht.rounvi Tilma ^Hainari. — U.S. — Tuuri tulipalo Kiwcnnatva!la. Viime lauantaina, t.k. 2 p:n Mastai- sena yönä noin klo 1—2 Mäl>lli syttyi tuntemattomalla tankalla Äiwei>nawan Tonierin kitlässä maanwi>j<tlijä Juho o uh ia n suurellainen kartano tuleen ja paloi 4 tunnin kuluessa poroksi. Tulen uhriksi jäi 6 lehmää ja sonni, jotka oliivin kartanon pieneni mäsiä nametassa. Ennenkuin ihmiset heräsi- Mät ja tulipalo huomattiin, oitn>at uieimmat rakennukset m.m. mainittu nakella kokonaan tulen mallassa ja ih miset lisäksi jyvmistyiiväi n.in, ettei» mät heti kyenneet tarmolla ryhtymään eläimiä pe lasta maa n. Suuremmassa nalveta-Ia ollut karja 'aatiin hädin tuskin lviime Heikeliä pelastetuksi, hakkaamalla seinään auk» ko. sonka kautta eläimet 'aatiin ulos. Kolmannessa nM^tassa oli siioia. lampaita ja kanoja. Tämäkin palo! kokcnaan. muita suurin oia lampaista ja kanoista pelastui. Liekkien iaaliilsi jäi kuitenkin lainnnas. *uuri, a rivoko s nka ja 6 kanaa. Kaksi sikaa sa! tulen läpi juostessaan niin pahoja palohaa- moja, että ne täytyi Heli teurastaa. Talon muu arlvokas iriaimisio ^ vi « loi myöskin melkein kokonaan. Rakennukset ja muu '.nain omai suus, paitsi eläimet, olimat ivakuuletut Suomen maalaislen paloapuyhnöoso. Omisiasalle ?oitui tulipalon tähden 'kaikissa tapauksissa suuri mihinko. Miten palo sai alkunsa siuä ei »vielä ole tietoa. — K:la. — Suuri liikkeen kauppa. Raahen PuutallvaraosakÄKtiö (The Wood C:o lim.)^ on ostanut Suomen