s Torstaina 27 p. Lokakuuta KARJALA TJA R Nro 12 — 1910 Suomalaisen puolueen pidetään sunnuntaina marrask. 6 p:nä kello 12 päivällä Joen suussa Ilosaaren salissa. Edustajat tähän kokoukseen valitaan ja valtuutetaan eri seuduilta saman järjestelmän mukaan kuin edellisiinkin piirikokouksiin. Kokouksessa asetetaan valtiopäivämiesehdokkaat, pää tetään vaalitoiminnasta ja keskustellaan muistakin tärkeistä asioista. Piiritoimikunta. Saarnaaja J. Häivä pitää Rsamatiinsetityksen yleisölle Rakonshnoneella per jantaina t. k. 28 p. klo 7. Va paa pääsy. S(K. S. 1 k. 1 s. 30 mm.) kokoontuu Ilosaarelle torstaina t. k. 27 p:nä klo 8 ip. — Uudet jäsenet tervetulleet! Pianon viritystä toimittaa sekä korjaa pianoita ja nrkuharmonioita pianotehtai lla J. Ä. Bask Helsingistä. f Asunto Joensuussa: Kuittisen matkustajakoti. H U O M. I Loppuunmyydään pianovarasto suurella hinnan alennuksella. Baskin Pianotlike, Helsingissä, Aleksanterinkatu 17. Eliiimkiiiti Teatterissa FOTO näytellään nyt erittäin pitkää loisto ohjelmaa, jota on jokaisen nähtävä. OHJELMA: 1. Raunioita Niilin varrella. 2. Rakkaudella ei ole ikää. 3. Teko joka vei häpeään. 4. Päivä Constantinen etu- kaupungissa. 5. Kassaneidin rakastaja. I HllflM! Ylimääräisenä numerona näy tellään maanantaihin asti ym päri maailman suunnatonta huo miota herättänyt mahtava taide filmi Sivistyksen voittamaton vihol linen. HUOM.! myydä. Lasten pilettiä ei leMaiM »MM» toimeenpanee 1-, 2- ja 3-vuotisille varsoille Joensuun kilpa-ajoradalla 10 p. marraskuuta. — Sisäänkirjotus alkaa klo 10 ap, tarkastus klo 12 päivällä. Johtokunta. Msityistalouksien tulo- ja meono- arkiioista. Tulo- ja menoarmion laadinta yksityistalouksissa ei ole suinkaan aiman yleisesti käytäntöön otettu. Eikä sitä woidakkaan tehdä, en- nenkuin on päästy säännölliseen kirjanpidon harjoittamiseen. Kuitenkin on syytä sielläkin, missä kirjanpito on mieras, ryhtyä tekemään edes suurmittaisia laskel- mia tuleman muoden tuloista ja menoista. Onhan aina eriä, jot- ka tiedetään kokolailla tarkkaan jo edellisenä muonna, sellaisia, jotka esiintymät joko säännöllisinä rasi- tuksina tai tulolähteinä. Pyydämme tässä rajoittua ai- noastaan maata wiljelewän wä- eston tulo- ja menoarmioihin. Lähtiessämme nyt tarkastele- maan, esim. mistä tuloista root täisiin laatia osapuilleen paikkansa pitämä luettelo, niin sellaisiahan on pääomien korot, mikäli niitä saadaan, muokrat, merot, moitto- osuudet, osingot, erinäisistä toi- mistä johtumat palkat, maanmil- jelys- ja karjan tuotteet, metsän tulo, sikäli kuin näitä tulolähtei- tä moidaan jo etukäteen annostel la, j. n. e. Marinoja, mäistymättömiä me noja saadaan myöskin. Niinpä palmelijain palkat, kruunun-, kir- kollis- ja kunnallismerot, mekkojen korot ja kuoletukset, henki- ja pa- lomakuutusmaksut, seurojen ja yh- ditysten jäsenmaksut, tilattomat sanoma- ja aikakauslehdet, edeltä- päin tiedossa olemat koneitten os- tot ja kaluston korjaaminen, kar- jan lisääminen, koko laaja talous j. n. e. Emme tietytsti moi ru- meta seikkaperäistä luetteloa tässä laatimaan. Kun asiaan käsiksi kämijä alkaa tuota luetteloa sommittelemaan, niin hänen mieleensä johtuu yhä uusia tulolähteitä ja meno- eriä. Olkoonpa niinkin, että laadittu ..budgetti" jää ontumaksi, sitä moi sittenkin pitää hymänä ohjeena taas seuraamana muonna. Koke- musta on saamutettu ja huomat- tu, mitkä erät omat jääneet pois. Lisäksi tällainen työ yllyttää otta- maan tarkan selmän liikutettama- na olleen rahan käytöstä, kiihoit- taa tarkkaamaan, mikä erä on kartutettamissa, mikä taasen mä- hennettämä. Tuolla tamalla li- säänlyy etupäässä harkitsemaisuut- ta ja säästelemäisyyttä, joita mo- lempiäkin meikäläiset taloudet ki- peästi kaipaamat. Laskelmien te- ko kehittää tuntumasti sitä, joka pyrkii ohjaamaan taloudensa kan- nattamaiseksi. Ilman laskelmia kestää ainoastaan ylen rahakas talous — sekin maan jonkun ai- kaa. Tarkan ja seikkaperäisen tulo- ja menoarmion laatimiseen kuuluu mielä, että, mikäli mahdollista, selmitellään, milloin mikin erä tulee esiintymään. Toisin sanoen: tulot ja menot järjestetään luette- loon sen mukaan, esim. kuukausit- tain, milloin ne joutumat, tulot saamiksi, menot suoritettamiksi. Näin menetellen moidaan jo muo- den alussa nähdä, kuinka osa maksuista lankeaa esim. helmikuul- la, toinen osa kesäkuulla, syyskuul- la j. n. e. Esim. korot, nehän tamallisimmin kannetaan kesä- ja joulukuulla. Samoin huomaa asianomainen, milloin hän saa rahoja. Katsellessaan edessään olemaa luetteloa, koettaa hän jär- jestellä taloutensa siten, että tu- lonsa eräytymät kylliksi ennen suo- rituksen maksupäimää, jottei hän joudu suotta rahapulaan. Jos niin käy, että esim. kesäkuun me- not näyttämät oleman suurem- mat kuin saman kuukauden tulot, tietää rahojen hoitaja jo edeltäkä- sin marustautua tuota aikaa mas- taan. Somittelemalla hän ehkä helpostikin moi järjestää raha- asiat niin, ettei hän tule pakote- tuksi käyttämään kalliskorkoista mekseliä, maksamaan sakkokorkoa t. m. s., maan moi muutekin suo- rittaa. Marsinkin niille, jotka käyttä- tämät esim. juoksemaa tiliä tai kassakreditiimilainaa, käy tuollai- nen luettelo mälttämättömäksi. Kuinka suuri hyöty saattaakaan heille olla siitä, etteimät he pidä tarpeettoman kauan rahoja käsis- sään, maan sijoittamat ne korkoa kasmamaan. Toiseltapuolen taa- sen, he moimat hymin laskea mil- loin ja kuinka paljon kulloinkin on rahaa pankissa nostettama, jottei synny korkotappiota. Luonnollisesti on suuri joukko sellaisia niinhymin tuloja kuin me- nojakin, joista ei moi edeltäpäin tietää niin tarkalleen, milloin ne ilmaantumat. Samoinhan on jo- ka taloudessa aiman aamistamat- tomia, satunnaisia tulo- ja meno- eriä. Nämä eimät suinkaan estä järjestelemästä niitä, joista on marmuus. Esittämällämme asialla on, niin yksityiseltä kuin se näyttääkin, sittenkin sangen yleinen merkitys. Ottakaamme main pari esimerk- kiä. Ensiksikin, jos kaikki kunnallisen merotuksen alaiset henkilöt esittäi- simät merotuslautakunnalle edelli- sen muoden tulo- ja menoarmi- onsa täydennettynä niillä lisäyksillä tai poistoilla, jotka muoden mit- taan omat ilmaantuneet, niin epäi- lemättäkin supistuisi ainainen lii- allisesta merotuksesta malittaminen hymin mähiin. Samalla he huo- jentaisi paljon merotuslautakunnan työtä, säästäisi ikämiä kiistoja ja — turhia kulunkeja. Jotta siitä todellakin olisi yleisempää hyötyä, pitäisi useampien, »vähitellen kaik- kien rumeta sitä tapaa seuraa- maan. Toiseksi: sellaiset rahat, jotka mirumat käyttämättöminä, tulisi- mat liikkeelle, rahojen sijoittajat Isaisimat niistä koron, tarmitsijat i moisimat niitä käyttää hymäkseen. , Rajoittukaamme maan siihen mitä .esim. ..juoksemasta tilistä" sano taan. „Selwää on, että juokse- wasta tilistä on suuri hyöty tilin pitäjälle, jonka rahat siellä omat turmassa ja säästössä, jopa korko- akin kasmamassa, — ja myöskin, jos sitä yleisemmin rumetaan käyttämään, koko yhteiskunnalle, sillä silloinhan suurin mahdollinen rahamäärä olisi pankeissa niiden liikemiesten käytettämänä, jotka moimat sitä kaupassa ja tamarain tuotannossa käyttää.". — Tämä ei käy laatuun, ellei totuta ra- ha-asioita niin järjestämään, että käteistä rahaa on käytettämänäm- me ainoastaan mälttämättömin määrä. Tarmitaan tulo- ja me- no-armioita tuota järjestäessämme. Kysymyksessä on mielä muita- kin yhteiskuntataloudellista merki- tyksiä, mutta jättäkäämme ne. Olemme ottaneet asian puheeksi tällä kertaa siitä syystä, että mo- ni maanmiljelijä alkaa tilimuoten- sa marrask. 1 päimästä. Se moi olla kylläkin sopima alkupäimäksi. — Pääasiaksi jää, että rumetaan käytäntöön ottamaan tulo- ja me- noarmion laadinta myöskin yksi- tyistalouksissa. Yleisiä uutisia. Eduskuntani aalit. Senaatti on lähettänyt seuraa- masisältöisen kirjelmän läänin ku- mernööreille: Sitten kun H. K. Majesteettin- sa armollisella amoimella kirjeellä kuluman lokakuun 7 p:ltä on käs kenyt uudet edustajamaalit maas- sa toimitettamiksi ja alettamiksi tammikuun 2 pnä 1911, saa oi- keustoimituskunta, koska maalilain 2 §:n mukaan keskuslautakunta on kuhunkin maalipiiriin asetettama hymissä ajoin ennen edustajamaa- lien toimittamista, kehottaa ku- mernööriä ei ainoastaan ennen ku- himan lokakuun 27 p. tekemään ehdotuksensa senaatille kuuluman puheenjohtajan, kahden marsinai- sen ja yhden marajäsenen malitse- miseksi keskuslautakuntaan, maan myöskin kehottamaan asianomaista Helsingin kaupunginmaltuusmiehiä malitsemaan kaksi marsinaista ja yhden marajäsen saamaan lauta- kuntaan. Samalla tulee hra kumernöörin: 1) kehottaa läänin henkikirjurei- ta heti toimittamaan asianomai- sille lautakunnille kumpaisenkin kap paleen henkikirjurien aikaisemmin tekemää lisäluetteloa henkilöistä, jotka muoden 1910 aikana omat täyttäneet 24 muotta; 2) toimituttaa kaikille nykyisille maalilautakunnille käsky miipy- mättä ryhtymään maalilain 8, 15 ja lii §:tsfä ; säädettyihin toimen piteisiin äänestysluetteloiden laati- miseksi, ottamalla huomioon 1910 muoden maaleissa somelletun jaon äänestysalueisiin sekä käyttämällä tänä muonna tehtyä äänestysluet- teloa sekä äskenmanittua lisäluet- teloa; 3) huomauttaa asianomaisille siitä, että uudet maalilautakunnat omat malittamat tammikuussa 1911, mutta että nykyisten maali- lautakuntien tehtämät jatkumat, kunnes uudet on malittu. Tie- ja vesirakennusten ylihal- litnksen työsuunnitelma ensi tvuonna. Tie- ja mesirakennusten ylihal- litus on nyttemmin lähettänyt se- naattiin maltiomara-armion muo- delle 1911 ynnä luettelon muon- na 1911 ylihallituksen johdolla toi- mitettamista töistä ja niitä mar- ten tarmittamista määrärahoista. Luettelossa mainittuihin töihin näh- den ylihallitus esiintuo seuraa- maa: Ylihallitus on muodeksi 1911 merkinnyt m. m. seuraamat tär- keiksi huomatut työt: Norrskärin luotsimenesatamatyön ulottamiseksi 50,000 mk.; Sottungan laimalai- turin rakentamiseksi 19,050 mk.; Kyminjoen Korkeakosken haaran perkaamiseksi 20,000 mk.; Keiteleen meststön laimamäyläin perkaami- seksi 12,500 mk.; Taipaleen kana- man alasuun perkaamiseksi 8,000 mk. ja Tulemanjoen jokisuun per- kaamisekst 54,000 mk., joihin mielä tulee lisäksi jo alotettujen töitten jatkamista marten tarmittamat erät. Työluettelosta on ylihallitus kumminkin ollut pakotettu jättä- mään pois sellaisten tehtämäksi jo hymäksyttyjen töitten menoerät kuin Haapasaaren Kylänlahden suun perkaamiseksi 50,000 mk.; Liperin pitäjässä oleman Tai- paleen joen perkaamiseksi 34,300 mk. ja Joroisten Joroisniemelle menemän kulkumäylän perkaami- 120 tuh. mk., josta noin 50,000 mk. tarmittaisiin ensi muodeksi yn- nä mielä Louhi- ja Paljameden mäkisen kulkumäylän perkaamiseksi 68,000 mk., josta myös noin 20,000 mk. möisi käyttää ensi muonna. Tästä huolimatta nousee ensi muotena toimitettamien tie- ja mesirakennustöitten kustannukset 504,460 mkaan. Näin ollen ei ylihallitus miten- kään ole katsonut mahdolliseksi esittää Hydrograasisen toimiston töihin tarmittamaa summaa otet- tamaksi niinkuin tähän asti maä- rärahoista tie- ja mesirakennustöi- den suorittamista marten. Ali- hallitus esittää että Hydrograsisen toimiston töihin tarmittama 100 tuh. mk. merkittäisiin ensi muote- na käytettämistä määrahoista we- siperäisten maitten kuimattami- seksi. Miimeiseksi mainituista mää- rärahoista, joiden säästö tämän muoden lopussa lasketaan tekemän män 215,000 mk. ja joista siis ensi muonna olisi käytettämänä 615,000 mk. ehdotetaan mielä käy- tettämäksi 300,000 mk. Lapuan joen perkaustyön jatkamiseksi siinä tapauksessa ettei erityistä määrä- rahaa tähän karkotukseen mah- misteta sekä Möyrin joen alajuok- sun kunnossapitoon 8000 mk. ja Seinäjoen alaosan perkaamistyön jatkamiseksi 60,000 mk. Moinkuljetusrahti rautatiellä. — Lisätty rautatiehallitus ehdottaa korotusta. Lisätty rautatiehallitus kokoon- tui lauantaina käsittelemään kysy- mystä mientimoin rahdin korotta- misesta rautatiellämme. Kaikki neumottelemat jäsenet katsoimat rahdin liian alhaiseksi, ja huomat- tiin se, mertaillessa sitä rahtiin Menäjän, Ruotsin, Norjan ja Tanskan rautatiellä, melkoisesti näiden maiden rahtia pienemmäksi; omatpa näiden maiden rahdit suu- remmat kuin rautatiehallituksen tarissitoimistonkin ehdottamat. Neumottelemat jäsenet katsoimat rahdin laskettuna toisen luokan mukaan liian korkeaksi, mutta puo- lustimat rahtia laskettamaksi kol- mannen luokan mukaan. — Rau- tatiehallitus käsittelee piakkoin ky- symyksen lopullisesti. Hylättyjä apuraha-anomuksia. Senaatti ei ole ottanut huomi- oon seuraamia apurahaanomuksia laatiessaan w:den 1910 menosään- töehdotusta. Ruotsalaisen teatterin kannatus- yhdistyksen anomusta saada 20,000 mkan lisäys teatterin maltioapuun; Maaseututeatterin Osakeyhtiön anomusta, että mainitun teatterin maltioapu korotettaisiin 15,000 mkalla; Porin soitannollisen seuran anomusta, että seuralle orkesterin ja orkesterikoulun ylläpitämistä marten myönnettäisiin yhteensä 6,000 mkan maltioapu eikä Miipu- rin Musiikinystämät nimisen yh- distyksen anomusta, että yhdistyk- selle orkesterikoulun ylläpitämistä marten myönnettäisiin 3,000 mar- kan maltioapu. Polttopuiden osto waltiourau tatielle. Rautatiehallitus on hylännyt kaikki syysk. 1 päimään 1910 jä- tetyt kirjalliset halkotarjoukset epä- tasaisten ja korkeitten hintojen ta- kia sekä määrännyt, että ennenkuin ryhdytään toimenpiteisiin polttoni- netarpeen täyttämiseksi kimihiilillä, eri halko-ostot omat toimeenpan- tamat kaikilla rataosilla. Tätä tarkatusta marten on rautatiehal litus maltuuttanut eri ostajia, jot ka omat oikeutetut paikallisten hankkijoin kanssa tekemään sopi- muksia halkojen hankinnasta siihen määrään kuin tarjoukset omat mal- tionrautatielle edulliset ja eri paik- kakunnilla tamaraa moidaan mas- taanottaa. Halkoja hankittamaksi muonna 1912 kuimina ostetaan kaikilla rataosilla jota mastoin hal- koja hankittamaksi muonna 1911 ostetaan ainoastaan rataosille Hel- sinki—Hämeenlinna —Valkeasaari ja Helsinki—Karja—Turku sekä Karjalan radalla. Ostot tulemat tapahtumaan marraskuussa tänä muonna rautatiehallituksen kuulu- tuksissa 7 päimältä lokakuuta mää- rätyillä paikoilla ja ajoilla. Henkilökunnan uudestaan si dottaminen rautatiellä. Rautateiden n. s. »Säästämäi- syyskomitean" ehdotuksen mukaan tulisi niiltä asemilta, jotka komitea on tähän asti käsitellyt, mähennet- tämäksi 10 asemapäällikköä, 2 en- sikirjuria, 11 toistakirjuria, 28 säh- köttäjää, 2 toista lipunmyyjää, 11 palkkioharjottelijaa, 1 konduktööri, 5 jarrumiestä, 3 asemamiesten esi- miestä, 32 asema- ja maihdemies- tä, 2 martijamiestä, 1 maunun- siimoojatar, 1 juoksupoika ja 69 ylimäär. miestä. Uusia mirkoja on komitea ehdot- tanut: 1 asemapäällikön, 1 ensikin jurin, 15 toisenkirjurin, 9 sähköt- täjän, 3 maihdemiesten esimiehen, 2 toisenmaakamestarin, 13 asema- ja maihdemiehen ja 1 martiamie- hen. Poistettamaksi ehdotettujen mir- kailijain luku on siis 171 ja lisät- tämäksi ehdotettujen 45. Säästö näistä toimenpiteistä tekee 126,543 mk., josta 51,678 mk. syntyy ase- main lakkauttamisesta. Joensuusta ja likitienoolta. Piispantarkastus. Samonlinnan hippakunnan piis- pa O. I. Colliander on kolman- nella matkallaan Pohjois-Karja- lassa saapunut miimeiseksi tänne Joensuuhun, mukanaan tuomioka- pitulin asessori A. Noponen jano- tariona pastori P. Hyttinen. Tiistaina tarkastettiin uskonope- tusta kaikissa täkäläisissä kouluis- la. Lyseolla ja tyttökoululla piti piispa Colliander oppilaille myös puheen. Eilen toimitettiin kirkossa ensin aamujumalanpalmelus, jossa pas- tori N. I. Laamanen saarnasi, ja sitten piispa Colliander piti altta- ripuheen 2 Thess. 2: 15—17 joh dolla. Niiden jälkeen seurasi mii- me ja tämänmuotisten rippikoulu- lasten tutkinto. Edellistä oli saa- puivilla 1 tyttö ja 1 poika, jälki- mäistä 8 tyttöä ja 5 poikaa; es- teensä oli ilmoittanut 7, ja ulko- seurakuntalaista ilmoittautui 7. Tänään klo 10 ap. alkaa kir- kossä täydellinen jumalanpalmelus ja yleinen tarkastus. Keskuslautakunnan jäseniksi on Kuopion kaupungin maltuus- kunta t. k. 24 p. malinnut: Kuopion läänin itäiseen vaalipiiriin kassööri I. Uimosen ja pankin- kinjohtaja T. Turusen Joen- suusta ja maralle rautasormari v V Saaren Kuopiosta; ja Kuopion läänin läätiseen waalipiiriin johtaja K. Killisen ja kirjakaup- pias S. Kastegrenin, maralle kir- konisäntä E. Hämäläisen. Suomalaisen puolueen waali- piirikokous on, kuten toisessa paikassa leh- teämme ilmoitetaan, täällä Joen- suussa marrask. 6 p. Mahdolli simman lukuisa osanotto eri seu- duilta maalipiiriämme on enem- män kuin toimottama. Kaupungin waltuusmiehillä on kokous tänään klo 5 ip. raati- huoneessa. Tämän muoden lopussa omat maltuuskunnasta eromuorossa: pankinjohtaja Wäinö Cederberg, kauppias P. Kotilainen, maisteri I. Laine, lehtori A. Markkanen, tohtori S. F. Parmiainen ja kas- sööri Jdor Uimonen. Johannes Hältvä, Wiipurissa laajoissa piireissä tun- nettu ja rakastettu saarnaaja, jo- ka on harminaisen etemä puhuja, on tullut Joensuuhun omaisiaan termehtimään ja on hymäntahtoi- sesti lumannut puhua täällä tä- nään torstaina N. N. K, Y:n jä- senille huoneustossa klo 7 ip. sekä huomenna perjantaina suurelle yleisölle rukoushuoneella klo 7. Tilaisuuteen N. N. K. A- lausuu kaikki sydämellisesti termetulleiksi. Saarnaja Hälmän toiminnasta mainittakoon, että hänen ystämän- sä omat rakentaneet hänelle kodin maalle, jossa hän kesän aikaan ot- taa mastaan hengellistä neumoa ja ohjausta etsimiä. Kodin mih- kimistilaisuudessa oli 500 henkilöä läsnä. Keittokurssit päätti Joensuun Marttayhdistyk- sen johtokunta kokouksessaan miime maanantaina toimeenpanna täällä Joensuussa opettaja Kyllösen ta lossa rma Häggmanin asunnossa. Kurssit alotetaan enst maanantai- na klo 10, kestämät 2 miikkoa ja tullaan niillä etupäässä malmis- tamaan kasmisruokia. Kurssimak- suksi määrättiin 5 mk., josta muu- tamia marattomia moidaan ma pauttaa. Oppilaat saamat päi- Mällisen koululla 50 pennillä ja simulliset 1 markalla. Jos joku suurempi seurue haluaa käydä koululla ruokailemassa on siitä päimää ennen ilmoitettama opet tajalle nti Olga Puraselle, joka tulee kurssia ohjaamaan. Niin kuin tiistain lehdessä jo on ilmoi- tettu moimat oppilaiksi pyrkijät ilmoittautua rma A. Laineelle. Tarpeen maatiessa moidaan kurs- sia ehkä jatkaakin tahi panna toi- meen toinen kurssi. Päättäjäiset Niittylahden puu- tarhakoulussa oli t. k. 20 p. Tilaisuudessa oli läsnä naapureita y. m. koulun ystämiä. Näytteeksi siitä, mitä av neita koulussa oli opetettu, pidet- tiin sekä opettajain että oppilasten puolelta useampia esitelmiä. Niin- pä käsiteltiin aineita: lannoitus- aineiden armosta ja hoidosta, kes tämien hedelmäpuulajien kehittä misesta, mansikkainmiljelyksestä, kaalinmiljelyksestä, säilykkeiden malmistamisesta, sienistä, rehu- nauriin »viljelyksestä, alhaisimpien kasmien merkityksestä luonnon ta- loudessa ja puutarhatyön hyödyl lisyydestä ja ihanteellisuudesta. Lopuksi puhui koulun johtaja jää- hymäissanoja lähtemille oppilaille, antaen noumoja elämän matkalle ja toimottaen onnea tulemalla työ mainiolla. Kaksimuotisen kurssin suorittaneina saimat päästötodis- tuksen: Hilja Kemilä Utajärmeltä, Aug. Lännenpää Paraisista, Wäi- nö Pirinen Sortamalasta, Mandi Sorma Tyrmäältä ja Perttu Wir- tanen, Turusta. Kasmitarhakurs- silta sai todistuksen 13 oppilasta. Niittylahden puutarhakouluun on malittu mapaa-oppilaiksi: Toi- mo Ahra Ilomantsista, Konsta Nurminen Hartolasta, Maria Sa- domnikom Haminasta, Kalle Ai jälä Hausjärmeltä ja maksamaksi Saara Pitkänen Liperistä. Rakennustontin huutokauppa. Eilen rahatoimikamarin pitä- mässä huutokaupassa teki termeys- poliisi P. I. KastikaineN kartano- maasta n:o 3—18 kortt. uuden asemakaaman mukaan korkeimman tarjouksen 1,000 mk. Talonkauppoja. Talonomistaja Juho Sallinen on myynyt entisen Lahden talon n:o 1 tämän kaupungin 24 kortt. talonomistaja Juho Tiilikaiselle 9,900 markasta ja kauppias Sip- po Huttunen entisen hallikauppias H. Turusen talon n:o 1—51 kortt. mainitulle Salliselle 17,000 mar- kasta. Hengellisen iltaman toimeenpani N. N. SI. Y. eilen- illalla rukoushuoneessa. Pastori P. Hyttinen puhui Ap. T. 16:22 johdolla ja kehoitti täkäläisiä nuor- ten naisten ja miesten kristillisiä yhdistyksiä liittymään samaksi seu- raksi. Muutamien hengellisten laulujen jälkeen puhui mielä ases- sori A. Noponen Ps. 62 johdolla. Yleisöä oli tähän hauskaan ja mirkistämään illan miettoon saa- punut runsaasti. Pohjois-Karjalau osuusmeiie- riliitolle ^n senaatti myöntänyt 2,000 mar- kan maltioamun 3 muodeksi kulu- man lokakuun 1 päimästä lukien liiton meijeriharjoittelulaitosta marten. Tapaturma. Eilen Niinirvaaralla sattui eräälle Riitta Kettuselle sellainen onnetto- muus, että hän tupaan astuessaan kompastui, jolloin hänen oikeasta jalastaan reisiluu katkesi. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Waaliliittoneuwottelut Pielisjiirtvella. Tri Zachris Castrenin ehdotus suomalaisten puolueitten yhtymi sestä yhteiseen maaliliittoon on Pielisjärmellä ollut milkkaan har- kinnan alaisena sekä Suomalaisen että Nuorsuomalaisen puolueen kes- kuudessa. Useita pienempiä kylä- kokouksia on pidetty kumpaisenkin puolueen keskuudessa ja on ollut maaliliiton tarpeellisuudesta täysin yksimielisiä. Marsinkin se seikka on oltu painamana tekijänä yhtymis- tä puoltamaan, että muuten jo- tenkin marmuudella ennakolta jo moidaan sanoa, että entistä suu- rempaa laimeutta ja mäsähtamis- tä malitsijoissa tulee olemaan jos puolueet eri maaliliitoilla käymät maaleihin. Kun taas kolmen suo- malaisen yhteiskuntaa säilyttämän ja yhteiskunnallisia uudistuksia har- rastaman puolueen yhtyminen sa- maan maaliliittoon tuo toimotta- masti uutta mirkeyttä ja mahdol- lisestt paljonkin entistään suurem- man osanoton maaleihin, joka seik- ka nykyaloissa on joltisestakin mer- kityksestä. Kun kumpaiseenkin puolueeseen lukeutumien keskuudessa näin oli tultu täysin yksimielisyyteen niin koontuimat maanantaina t. k. 24 pnä kumpaisenkin puolueen mal- tuutetut neumottelemaan mitä mei- dän puoleltamme moitaisiin tehdä asian eteenpäin miemiseksi. Tässä kokouksessa katsottiin ei tällä ker- taa moitaman muuta kuin kumpai- senkin puolueen sanomalehdessä il- moittaa tämän maalipiirin muille kunnille pielisjärmeläisten yksimie- lisenä hartaana toimomuksena ole- man maaliliiton aikaan saaminen siinä laajuudessa kun tri Zachris Castren Helsingin Sanomissa on ehd ottanut. Maalaisliittolaisten mielipidettä emme moi tulkita syystä ettei täällä tiettämästi nii- tä ole, mutta kaikissa kokouksissa on nimenomaisena toimomuksena lausuttu, että Maalaisliittolaisten yhtyminen yhteiseen maaliliittoon olisi sangen toimottamaa. Toimo- muksena on myöskin lausuttu että kaikissa kunnissa pantaisiin ennen puolueiden muosikokouksia toimeen pienempiä kyläkokouksia, jotta ma- litsijain mielipide kämisi täysin sel- mille. H. T. Heukikirjurit. Sittenkun Ilomantsin kihlakun- nan henkikirjoittaja Theodor Wil- helm Brofeldt on tullut nimite- tyksi toiseen mirkaan, on Polnn järmen piirin nimismies Otto Wilhelm Andberg määrätty tois- täiseksi ja kunnes toisin määrä- tään.hoitamaan sanottua henki- kirjoittajanmirkaa. Lääninhallituksen virkamiehet. Ylimääräinen lääninkanslisti Niilo Timonen on määrätty ku- luman lokakuun 24 päimästä tä- män muoden loppuun saakka hoi- tamaan kirjeasiain registraattorin mirkaa Kuopion lääninkansliassa. Ilomantsin kihlakunnan henkii kirjoittajan »virka on julistettu pätemien henkilöiden läänin kumernöörin tykönä haet- tamaksi 14 p. kuluessa t. k. 21 pstä. Kansakoulujen waltioawut. Opettajattaren palkkaamiseksi on myönnetty apurahaa Liperin kun- nan Kokonmaaran koululle sillä ehdolla, että opettajattaren toiseen huoneeseen laitetaan hänen sitä maatiessa hella, että koululle mal- mistetaan oma talo kouluylihalli- tuksen hymäksymäin piirustusten mukaan 1 päimään elokuuta 1914 ja että miesten käsitöiden ohjaa- janmirkaa täytettäessä noudate- taan senaatin tammikuun 15 pnä 1905 antamaa määräystä uskon- nonopetuksen järjestämisestä sel- laisissa kunnissa, joissa on maki- naista kreikkalais-katooliseen us- kontoon kuulumaa mäestöä. Maanmittaukset. Läänin kumernööri on määrän- nyt maramaamittari Kalle Antti- sen toimittamaan talonhalkomisen merotilalla n:o 9 Liperin pitäjän Korpimaaran kylässä ja meroti- lalla n :o 38 Kuusjärmen pitäjän Sysmän kylässä ja voaramaa- mittari Juho Saarelaisen toimit- tamaan talonhalkomisen meroti- lalla n:o 41 Valtimon pitäjän Haapajärmen kylässä ja meroti- lalla n:o 22 Nurmeksen pitäjän Lipinlahden kylässä. Kuntain luottamusmiehet. Joukko Ilomantsin kuntalaisia omat t. k. 21 pnä läänin kumer- nöörille jättäneet laajan kirjaili- sen malituksen Ilomantsin kunta- kokouksen päätöksestä miime syysk. 24 pltä, mikäli kunnan päätös koskee kunnallislautakunnan ja kuntakokouksen puheenjohtajan maa- lia, joiksi tuli malituiksi toimien entiset haltijat, sosialistiseen puo lueeseen kuulumat leipuri H. Hukka ja opettaja Armi Lahtinen. Maluuksessa m. m. huomaute taan kuinka mainittujen toimi- miesten aikana kunnan asiat omat menneet kokonaan rappiolle, kun- nan tilikirjain mukaan on kun- nallisissa maroissa hamaittu 40,000 mkn suuruinen majaus, puhumat- . takaan muusta, joten, jos nämä henkilöt saamat toimia kunnan luottamusmiehinä, moi kunnalle koitua armaamattomia asioita, kun he sitä paitse omat malitut toimiinsa määräämättömäksi ajaksi. Maali on sitäpaitse toimitettu muutoinkin laittomalla tamalla, joten malituksen tekijät anomat kunnan päätöstä kumottamaksi ja uuden maalin toimitettamaksi. Kuntakokouksien päätökset. Läänin kumernövrs on t. k. 17 P.nä antamallaan päätöksellä kan- sakoulunopettajain I. Lankisen, M. E. Hallikaisen y. m. tekemän malituksen johdosta kumonnut Ko- meron kunnan miime tammikuun 31 p. pitämän kuntakokouksen pää- töksen, mikäli se koskee kansakoulun- opettajain palkkaetuja, laittomana. Sanottu kuntakokous oli päättä- nyt että kullakin lansakoulunopet- tajalla on pysytettämä ne palkka- edut, jotka on myönnetty mirkoja' haettaessa. Tohmajärmen kunnan Saarion kansakoulupiirin jäsenten puolesta talollisten Juho Hakkaraisen ja Simo Haarasen tekemän mvlituk- sen Tohmajärmen kunnan miime huhtikuun 16 päimänä pitämän - kuntakokouksen päätöksestä jolla sanotun kausakoulupiirin jäsenten tekemä anomus kansakoulun pe- rustamisesta piiriin hyljättiin, on läänin kumernööri hyljännyt, kos- ka kuntakokoukselle ei ole jätetty sellaista kirjallista, lasten man- hempain tai holhoojain onmkäti- sellä nimikirjoituksella tai nimi- merkillä marustettua ja kahden todistajan mahmistamaa luetteloa, jossa manhemmat tai holhoojat ilmoittamat koulu-ikäiset lapsensa kansakouluun pantamiksi ja josta täydellisesti selmiää lapsen nimi, asianomaisen papin todistama syn- tymäaika ja mille koulun osastolle lapsi pannaan. Qskolan maalaisseuralla oli kokouslokak. 23 pnä Jyrki Sa- minaisen talossa. Jaettiin pal- kinnot tämän kesäisistä kilpailuista kesannonhoidossa ja pienmiljelijäin koko taloudessa. Palkinnotta sai mat seuraamasti: Kesannonhoidosta: 2 p. Mikko Rautiainen 34 pist. Smk. 8:50. 2 p. Jyrki Saminainen 34 pist. Smk. 8:50. 3 p. Simo Kärnä 29 pist. Smk. 7:—. 3 p. Simo Eronen 28 pist. Smk. 7: —. ' 3 p. Mikko Miettinen 28 pist., Smk. 7:—. 3 p. Juho Hakkarainen 28 pist. Smk. 7:—. Pienmiljelijäin koko taloudesta: 3 p. Simo Kämä 126 pist. Smk. 18:50. 4 p. Jyrki Saminainen 107 pist. Smk. 14:—. Kilpailuja tarkastamassa oli maanmiljelysseuran puolesta Matti Lampio ja paikallisseuran puoles- ta Mikko Vtiettinen ja Simo Kär- nä. Metsänhoitokilpailuja ei ole mielä tarkastettu, joten niistä on palkinnotkin mielä jakamatta. Muissa aineissa ei kilpailuja ol- lutkaan. Kokoukseen päätettiin pyytää maanmiljelysseuralta hemoshoidon neumojaa ja kengityskursseja. Myöskin meistokoulua päätettiin pyytää paikkakunnalle. Pellermon tilauksia keräämään malittiin: Ee- tu Mylläri. Atikko Dkiettinen, Ju- ho Rautiainen, Heikki Hiltunen, Heikki Pirinen ja Oima Kärnä. — Metsänhoidosta piti esitelmän Oi- ma Kärnä. Isäntiä olisi saanut olla enempikin kokouksessa. Lääninwankilaan passitettuja. Pielisjärmen piirin ruununni- mismies I. H. Kuimalainen on t. k. 14 p:nä manginnut ja Kuo- pion lääninmankilaan passittanut työmiehen Kuopion kanpungista Kustaa Heikki Mustosen, joka Pie- lisjärmellä jo pitemmän aikaa on miettänyt työtöntä, juopottelemaa elämää, harjoittaen aiman am- mattinaan lumatonta mäkijuomain myyntiä, josta saa mastata asian- omaisess a kihlakunnanoikeudess a. Eläintautia. Läänin kumernöörille ilmoite- taan, että maikeaa, tuntematonta tautia on ilmaantunut karjaan tilalla n:o 93 Liperin pitäjän Li- perin kylässä ja on tautiin joku eläin jo kuollutkin. Läänineläin- lääkäri H. M. Helander on mää- rätty ryhtymään toimiin taudin lemenemisen ehkäisemiseksi. S9 CA Q3 CO M C/3 CO I CO CO CO B 9» nm ta < P3 v» C/2 OS 09 P0 P» S> v» S » O 3' S va S