N:o 24 — I9IO E1IKU. Maanantaina HelmifcMur! 28 päiviin-. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. vi £Uk Nltt M "Sä 21 IM. Kilnteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. suhteissa tarmokkaasti maikutettama epäkohtain poistamiseen. On myöskin muistettama, että kan- sassamme liikkuu, paitsi keuhkotautia useasti paljon muita tarttumia tauteja, kuten lamantautia, kurkkumätää, tuli- rokkoa j. n. e. Näin ollen on »välttämätöntä, että martijain puolelta rumetaan tarmokkai- siin toimiin. Sanomalehdistön on aina pauhattama tästä asiasta. Wir- kakuntain tulee alituisesti lähetellä ja antaa ohjeita ja määräyksiä ja missä laiminlyömistä hamaitaan, saatettama syypäät lailliseen edesmastaukseen. Muista maista näemme esimerkkiä, että paljon »voidaan aikaansaada, kun ivaan tarmokkaasti toimitaan. Maaseutulainen. Yleisiä uutisia. — Sotilasmiljoouat. Ministeri- neumosto on käsitellyt Suomen senaa- tin esityksen, joka koskee osan Suomen kruunun sotilasmaksuista maksamista sotilasrahastosta »vuodelta 1910 ja joka osa tekee 2 milj. markkaa sekä samassa yhteydessä esityksen mainitun summan toistaiseksi lainaamisesta wal- tiorahastosta. Näitä senaatin esityksiä »vastaan ei ministerineuvostolla ole ollut mitään muistuttamista. — Menosääntö wuodeksil»ltt. Senaatissa esitettiin < tiistaina oikeus- toimituskunnassa laadittu ehdotus Suo- men suuriruhtinaanmaan menosään- nöksi muodelle 1910. Ehdotus päät- tyy 5,146,008 mkaan 20 p. Senaatti lykkäsi ehdotuksen tattis tömisen keskuu dessaan asetettuun n. s. raha-asiain »valiokuntaan. — Osuuskassojen säännöt. Kaikki osuuskassojen sääntöjä koskemat asiat käsitellään kuten tunnettua, myös- kin kenraalikumernöörinkansliassa. Täl- lä kanslialla ei kuitenkaan näy oleman lainkaan kiirettä puheenaoleivain asiain käsittelemiseen. Niinpä ei kahden kuu- kauden aikana ole mitään osuuskassa- jen sääntöjä koskemia asiakirjoja pa- lautettu senaatille kenraalikumernöörim kansliasta, jossa niitä tätä nykyä lie- nee suuret määrät. — Mallasjuoma!» kuljetus rautateillä. Senaatti on »vaatinut rautatiehallitukselta lausuntoa Raittiu- den Mamien ennen kerrotun anomuk- sen johdosta, että miinien ja tislattu- jen »väkijuomien kuljetusta maltion- rautateillä koskemat kieltomääräykset e»»si tilassa ulotettaisiin myöskin wä- kemiä mallasjuomia koskemiksi. Rautatiehallitus on »vaaditussa lau- iunnossaan maininnut, että kun rau- mtiehallitus Raittiuden Ystämien en- nen tekemien anomusten johdosta, että alkoholipitoisten juomien kuljetus mal- tionrautateillä kiellettäisiin, ei ole lau- Hinnoissaan esittämistään syistä kat sonut moimansa puoltaa sanottuja anomuksia, ei rautatiehallitus nytkään samoista syistä katso moimansa nyt tehtyä anomusta puoltaa. — Uusi köyhäinhoitolaki. Ou lun läänin kumernööri on antanut lausuntonsa köyhäinhoitolainsäädänlöä tarkastamaan asetetun komitean mie tinnöstä. Kumernööri on sitäpaitsi jättänyt senaatille kuntien lausunnot ja huomauttaa, että näillä on ollut aiman liian mähän aikaa tarkastaak- seen niin laajaa lakiehdotusta. Omassa lausunnossaan kumernööri huomauttaa, että hänen mielestään mietintö ja sii hen liitetyt »vastalauseet muodostamat sangen tärkeäarmoisen teoksen, että niissä ilmenee symää asiantuntemusta ja lämpöä asian hymäksi sekä että ne käytännössä toteutettuina aikoaansai- wat tärkeän ja laajan köyhäinhoito- lainsäädännön uudistuksen. Mutta mietinnössä tärkeissä koh- dissa ilmenemien erimielisyyksien sekä tarpeellisen kokemuksen puutteen muoksi erittäinkin maaseudun köyhäinhoitoon nähden ebdottaa kumernööri, että uudistyö tällä lainsäädännön alalla uudelleen otettaisiin harkinnan alaiseksi lisätyssä komiteassa, jonka tulisi an- taa uusi mietintö huolellisesti tarkas- tettuaan tämän mietinnön ja siihen li- sättyjen mastalauseitten ja siitä annet tujen lausuntojen sisällyksen ja että uusi komitea olisi kokoonpantu niin monipuolisesti kuin suinkin sekä että jäseniksi kutsuttaisiin erittäinkin maa- seudun käyhäinhoito-oloihin perehty- neitä henkilöitä sekä joku lainkäyttöä tällä alalla tuntema senaatin tai lää- ninhallitutsen mirkamies. — Kaswatuöopittiset kesäkurs- sit kiertokouluuopettajille. Senaat- tiin jättämässään kirjelmässä on kier- tokoulunopettajaseminaarin johtaja I. H. Tuhkanen anonut lupaa saada kas- matusopillisiin tietoihin perehtyneiden henkilöiden ennustuksella panna toimeen 5 miikkoa kestämät kasmatusopilliset kurssit kiertokoulunopettajia marten Hämeenlinnassa tuleman kesä- ja hei- näkuun aikana sekä että kurssia mar- ten myönnettäisiin 1,000 mkaa. Ano- mukseen on kouluylihallitus puoltanut myönnyttämäksi, ehdottaen kuitenkin, että miimeksimainittuun karkotukseen myönnettäisiin ainoastaan 800 mkaa, jaettamaksi korkeintaan 50 mkan suu- niisinä matka-apuina pitkämatkaisille kursseihin osaaottamille opettajille. Eh- doiksi apurahojen nauttimiselle esittää kouluylihallitus, että kurssien osanotta- jia on mähintään 25. — Saalvatko kansakoulun opet tajat wnokrata simnllifille wir- ka-asuntojaan. Eräässä tapauksessa kansakoulunopettajain ja koulun kan- nattajain mälillä sattuneen erimielisyy- den johdosta alisti Lappeenrannan piirin kansakouluntarkastaja kouluyli- hallituksen harkittamaksi kysymyksen, saamatko kansakoulunopettajat kesän- aikana muokrata heidän käytettämäk- seen palkkaetuina kuulumia huoneita kansakouluasetuksen alaisiksi kuulumat- tomille henkilöille. Asiata käsitelles- sään päätti kouluylihallitus kirjeessä mainitulle tarkastajalle roastata, että koska kansakoulunopettajilla on ainoas- taan nautinto-oikeus heille palkkaetuina kuulumiin huoneisiin, maan ei omis- tusoikeutta, niin opettajat, kouluyli- hallituksen mielestä, eimät yleensä il- man koulutalon omistajan lupaa ja suostumusta ole oikeutetut simullisille henkilöille muokraamaan asuinhuonei taan, siitä huolimatta, että se eräissä tapauksissa saattaisi koulun kannatta- jille olla suoranaiseksi eduksi. Lisäksi mainittakoon tässä, että kesä- aikana, jos opettaja matkustaa pois ja muokraa huoneensa simulliselle hen kilölle, säästyy koulun kannattajille m. m. ne polttopuut, jotka opettaja kotona asuen kuluttaisi ja jotka aina asetuksen mukaan koulun kannattajain ja omistajani, joko sitten asianomaisen kunnan tahi yksityisen omistajan, tulee hankkia opettajalle. — „Walistu?sen kotimainen kutsasto." Kansanopettajain osake yhtiö Valistuksen kustannuksella mal- mistuneet kuusi kumataulua: «Kana haukka ja hiirihaukka", ..Metso", „Tee- ri", ..Metsäkana ja pyy", «Tiainen, marpunen, keltasirkku y. m." sekä «Heinäsorsa", jotka taulut muodosta- mat osan tekeillä olemaan sarjaan, minkä mainittu yhtiö nimellä ..Malis- tuksen kotimainen kumasto" on päät- tänyt julkaista, omat otetut niiden hamaintomälineiden luetteloon, joiden ostamiseen maalaiskansakouluille myön- netään maltion apurahaa. — Tukkien kuljetus. Metsanhoi- tohallitus on senaatille antanut lausun- tonsa osakeyhtiö K. E. Blombergin anomuksesta saada kruunun maalle Kuusamossa Kuoringinniemelle raken- nuttaa tukkienkuljetusjohdon sekä ottaa maksutta kruununmetsistä sen raken- nuttamiseen tarmittaman puutamaran sitoumuksella, että yhtiö antaa laitok- sen maltiolle rakennusten hinnatta. — Metsähallitus ehdottaa anomukseen suos- tuttamaksi erinäisillä ehdoilla. — Kouwalan maatiaiskarja näyttely kesällä ISI0. Rautatie- hallituksen lausuntoa on pyydetty Itä- Suomen Karjanialostusyhdistyksen se- naatille tekemän anomuksen johdosta, että yhdistyksen kesäkuun 29 päimästä heinäkuun 1 päimään Koumolassa toi meenpantavaan »naatiaiskarjanäytte- lyyn lähetettämille eläimille ja esineille myönnettäisiin maltionrautateillä 50 pros. alennus ja että Kajaanin ja Joensuun asemilta kesäkuun 28 p::vän aamuna lähetettäisiin ylimääräiset kar- jajunat, jotka saapuisimat Koumolaan 29 pnä kesäkuuta ennen klo 8 aamulla, kuin myöskin, että ylim. junat lähetet- täisiin Koumolasta heinäkuun 1 pmän iltana edellämainituille asemille. Antamassaan lausunnossa on rauta- tiehallitus nyt ilmoittanut, ettei sen puolesta ole olemassa esteitä anomut- sessa mainittujen ylimääräisten junien myöntämiselle, kuitenkin ehdolla, että Itä-Suomen Karjanjalostusyhdistyksen johtokunta miimeistään kesäkuun 1 pnä lähettää rautatiehallituksen liikennekont- toriin täydellisen luettelon näyttelyyn ilmoitettujen eläinten laadusta ja luku- määrästä, osoittama kuinka monta eläintä kultakin eri asemalta lchete- tään, ja että näyttelyn toimikunta sa- moin ennen klo 12 päimällä heinäkuun 1 pnä ilmoittaa Koumolan aseman päällikölle, montako eläintä ja mille asemille ne tulemat Koumolasta takai- sin lähetettämäksi. Jos eläimiä ilmoi- tetaan siksi paljon, että tarmitaan mä- hintäin 15 maunua niiden knljettami- seen joko näyttelyyn tahi sieltä pois sekä Samon radalla että Karjalan ra- dalla, asettaa rautatiehallitus ylimää räiset junat niitä »varten; muussa ta- pauksessa tapahtuu kuljetus tamara- junilla. Kun sekä eläin- että muihin näytte- lyihin säännöllisesti on myönnetty kul- jetettamille esineille 50 pros. rahdin- alennus, on rautatiehallitus ehdotta nut, että myöskin puheenaolemaan näyttelyyn kuljetettamille eläimille ja sieneille myönnettäisiin 50 pros. rah- ydinlennus, että kuljetuksesta näytte- loyn suoritetaan täysi maksu, jotamas- ;ain takaisin kuljetus lähtöasemalle ta- pahtuu ilmaiseksi. Gulun kaupungista. — Diakonissakodin Vuosiko kous pidetään huomenna klo 7 ip. Diakonissakodissa, johon asianharras- tajat omat termetulleita. — Oulun läänin hewosystä- wäin yhdistyksen kokouksessa tors- tai-iltana Palokunnan talolla tarkas- lettiin »vuosikokouksessa tehtyjä päätök siä oriin ostosta ja tutkittiin ne siten että johtokunnan on sen lisäksi malitun 3-miehisen toimikunnan kanssa laadit- tama ensin ohjesääntö oriin hoidosta ja sitten ryhdyttämä oriin ostosn. Helsingin Sanomissa olleen ilmoituksen johdosta oli yhdistykselle tehty 5 oriin- kauppatarjousta. — L. — Vkfityifiin kilpa-ajoihin per jantaina ilmoittautui 30 osanottajaa, joista 1 hylättiin ja 2 luopui. 2 kes- keytettiin epäpuhtaan juoksun takia. Palkinnoita saimat: 1 p. 75 mk. ja kunniakirjan kaupp. P. Kandelbergin Oulusta tamma Maissi, ennätys 3 m. 49 s., 2 p. 60 mk. ja k.-k. kaupp. N. Nylanderin Kemistä ori Yrjö, 3 m. 50,5 s., 3 p. 50 mk. ja k.-k. maan- milj. H. Koskelan Oulujoelta ori Polle, 3 m. 53 s., 4 p. 40 mk. ja k.-k. kaupp. P. Kandelbergin Oulusta tam- ma Wappu, 3 m. 53 :i /5 s., 5 p. 30 mk. ja k.-k. maanmilj. A. Miskarin Muhokselta ori Meikko, 3 m. 55,5 s., 6 p. 20 mk. ja k.-k. maanmilj. H. Koskelan Oulujoelta ori Osmo, 3 m. 57 s., 7 p. 10 mk. ja k.-k. kaupp. P. Kandelbergin Oulusta tamma Clio, 3 m. 57,1 s. Kunniakirjoja saimat maanmilj. A. Miskarin Muhokselta ori Karhu, 3 m. 57,1 s., teuras!. H. Marttilan Oulusta on Paamo, 3 m. 57,5 s.. Siikajoen oriyhdistyksen ori Siuoo, 3 m. 59 s., maanmilj. I. Kontion Zlimiestasta tamma Nella, 4 m. s., maanmilj. Wille Säilyn Mimies- kasta ori Juppe, 4 m. Va s., maan milj. Wihtori Anttilan Utajärmeltä ori Wa!ma, 4 m. 4 s., maanmilj. I. Nikkilän Siikajoelta tamma War- ma, 4 m. 4 ;: /g s., Muhoksen oriyhd. ori Leimu, 4 m. 7 s., kaupp. P.Kan- delbergin Oulusta ori Aritys, 4 m. 7 -/s s., tal. om. K. Malkolan Ou- lusta ori Mirkku, 4 m. 14 4 /5 s. Maltion kilpa-ajoissa ennen palki- tuilta maadittiin 10 sekunnin ylimää- räinen aika. Ajo tapahtui Hemossiitosliiton kesä radalla, joka oli mallinneiden pyryjen takia huonossa kunnossa. Palkintotuomareina toimimat eläin lääkäri il. I. Lagerbohm, talonom. A. Hymäri, maanmiljelijät P. Pie:ilä, A. Mikkola, A. Armola, I. Poutala ja M. Heiskari. — L. — 5Tilpa ajojen jälkiseltvitte- lyjä. Miime syysk. 4 pnä täällä toi- meenpantuihin ramikilpailuihin otti m. m. osaa nuorempien hemosten sarjassa maanmilj. I. F. Sipilän Akaasta, omistama tamma „Nella", joka kesällä Forssassa pidetyssä näyttelyssä oli otettu Hämeen l. hemosjalostusliiton kantakirjaan ja oli tamman ilmoitettu näyttelytilaisuudessa syntyneen 1903, saaden ensimäisen palkinnon 200 mkaa. Sittemmin asiassa toimitettujen tutki^ musten perusteella on huomattu, että sama tamma oli m. 1908 Hämeenlin- nassa pidetyssä näyttelyssä otettu sa- man liiton kantakirjaan ja oli sen sil- loin ilmoitettä syntyneen 1902, joten „Nella" ei täällä miime syksynä ta- pahtuneissa kilpailuissa ollut oikeutettu kilpailemaan nuorempien hemosten sar- jassa. Täällä ilmoitti hemosen kilpai- luihin teurastaja E. Järminen, joka myöskin sitä ajoi kilpailuissa. Maanmiljelyshallitus, jolle asia oli ilmoitettu, on joku aita sitten tutkimuk- sessa syntyneet asiakirjat lähettänyt Oulun lääninhallitukseen syytteen nos tamista marten. Asia oli perjantaina esillä täkäl. raastumanoikeudessa, jossa mast. Sipilä kertoi kysymykses.ä ole- man tamman ostaneensa Hämeenlin nan markkinoilla miime kesäkuulla pika- ajuri Hj. Macholta Tampereelta 1.050 mkn hinnasta. Myyntitilaisuudessa oli M. hemosen sanonut oleman 6 m. manhan. Mitään kantakirjatodistusta tai muita papereita ei mast. ollut saa- nut. Näin ollen katsoi itsensä syyttö- mäksi sekä maati ranteen kumoamista. Ajuri Marho, jota asiassa kuulus- teltiin, kertoi kysymyksessä oleman tam- man ostaneensa samana päimänä kuin möi sen S:lle, maanmilj. H. Naapu- rilta, Lammilta, joka oli ilmoittanut hemosen oleman 6-wuotiaan ja synty- neen Jämsässä. Mitään kirjallisia to- distuksia hemosesta ei sanonut saa- neensa. Talok. Äijälä Lammilta sanoi syk- syllä 1908 myyneensä rautiaan liina harja isen „Nel!a"-nimisen tamman ta lok. H. Naapurille, Lammilla, sekä kertoi hemosen silloin olleen 6 muo- tiaan. Talok. Naapuri kertoi kysymyksessä oleman tamman ostaneensa Äijälättä kemäällä 1908 sekä merkityttäneensä samana kesänä H. l. hemosjalostus- liiton kantakirjaan. Myydessään he- mosta Marholle muisteli antaneensa kantakirjatodistuksen W:lle. Marho, uudelleeu sisään kutsuttuna, kielsi saaneensa mitään todistuksia he- mosesta ja sanoi N:n tilaisuudessa ol- leen melkolailla suomuksissa, jonka N. itsekkin myönsi. Junassa oli Äijälä kertonut «Nellan" syntyneen 1903. Tod. Kilpinen, Hämeenlinnasta, oli ollut läsnä silloin kun hemosen kauppa Marhon ja Sipilän mälillä tapahtui ja oli M. ilmoittanut hemosen oleman 6 m. manhan sekä syntyneen Jämsässä. Tod. Haapa kertoi samoin kuin edel- linenkin. Dleinen syyttäjä pyysi jutulle 6—7 miikon lykkäystä lisätodistusten hankki- mistä marten. Mastaajain puolelta mastustettiin lykkäystä. Välipäätöksellään lykkäsi oikeus asian lähemmän käsittelyn hubtik. 29 pnä pidettämään raast. oikeudenistuntoon. — K:a. — Varkauksia. Perjantai-iltana klo 10 tienoissa ajeli ajuri Spärman jonkun kamerinsa kanssa Kirkkokatua. Tällöin mei kameri S:n taskusta noin 80 mk. rahaa. Samana päimänä marastettiin O. Ramanderin pihalta reestä muutaman maalaisen laukku, jossa oli matka- emästä. — K:a. — Eläinrääkkäyksestä sako- tettn. Oulun eläinsuojelusyhdistys oli miransmaisille ilmiantanut, että työnjoht. E. Neuberg oli miime kesänä ottanut hoitoonsa toiminimi Bröder Aströmin kipeän hemosen, jonka eläin- lääkäri oli määrännyt lopettamaksi, ja hemosta sitten koettanut parantaa, käyttäen siinä hemosta kiduttamia kei- noja. Olipa hemosta käytetty heinien ja niittokoneen medätykseen, maikka se ei ollut moinut kulkea kuin kolmella jalalla. Asia oli perjantaina käsitel- tämänä raastumanoikeudessa, jossa todistajina kuulusteltiin 7 henkilöä ja todensimat ne mitä ylempänä asiasta on mainittu. Päätöksellään tuomitsi oikeus »vas taajan törkeästä eläinrääkkäyksestä 250 mkn sakkoon. — Lääninwirkamiehet. Kun Kemin kihlakunnan rruunuomouti on ilmoittanut, ettei bän muitten mirka- tehtämiensä takia itse ehdi toimittaa kuluman muoden kruununmerojen mar- sinaista eikä rästikantoa Kuolajärmen kunnassa, on lääninhallitus määrännyt Kuolajärmen piirin nimismiehen I. K. Kuusilehdon sanotut «veronkannot toi- mittamaan. — Wahwistetut säännöt. T. k. 24 pnä on lääninhallitus mahmistanut Haukiputaan kunnan Putaan- ja Kel- lonkylän valoapuyhdistykselle sääntö- ehdotuksen. — Lääkärit. T. k. 21 pnä on lääkintöhallitus siitä tehdystä pyyn- nöstä myöntänyt Turtolan, Ylitornion ja Kolarin kuntain aluelääkärille, lääk. lis. Georg. Alanderille sairauden takia toistaiseksi mirkamapautta sekä samalla määrännyt ylimäär. lääkärin lääkintö- hallituksessa, lääk. lis. Hugo Tönrqmi- stin toistaiseksi hoitamaan mainiltuin ki:ntain aluelääkärinmirkaa. — M a a n mit tanstoim itnksia. Kommissioonimaanmittari Arthur Frö- man on määrätty toimittamaan halko- miseo Hannilan perintötilalla n.o 2 Kalajoen pitäjän Pohjankylässä; maramaanmittari Einar Bäckström samoin toimittamaan halkomisen Kaup pilan perintätilalla n:o 10 Haukipu- taan pitäjän Haukiputaan kylässä: ja kommissioonimaanmittari B. E. Butzom samoin toimittamaan halko- misen Piipon perintötilalla n:o 2 Piip- polan pitäjän Piippolan kylässä. — Kuollut Eilen maipui Limin- gassa Alakutilan tilalla kuolemaan ta- lokas Antti Kokko 67:llä ikämuo- dellaan. Siinä meni manalle yksi har- minaisempia manhan polmen ihmisiä, jonka koko pitkä ikä kului katkeamatta- massa työssä maatilallaan. ..Minä olen lähtenyt mäkeni etupäässä 50 muotta työhön", lausui hän itse joku aika sitten ja niin hän tekikin. Ajatte- lematta koskaan omaa etuaan oli hän työssä aamulla ensimmäisenä, illalla miimeiseksi. Zleisiin harrastuksiin hä- nellä ei ollut aikaa. Luonteeltaan kun oli hiljainen ja maatinlaton, ei hän kuntakokouksissakaan usein suutaan amannut, mutta jos joskus sen teki, tuntui — kuten eräs liminkalainen her- rasmies sanoi — juuri kuin personoi tunut liminkalaisuus olisi puhunut, sil- tipä eimät hänen sanansa koskaan mai- kutuksetta jääneet. Pitkänä työpäimä- nään saamuntti mainaja huomatun ma- rallisuuden. Lähinnä jäi häntä sure- maan puoliso, 2 tytärpuolta ja 3 mel- jeä. — Kemeär mullat uutteran työ- miehen haudalle! — Talousseuran »virkailijat pitämät esitelmiä ja kokouksia: Maalisk. I p. Rantsilan Sivolanky- län Kortekankaalla. Maalisk. 2 p. Pulkkilan Mornanky- län Armolassa. Maalisk. 3 p. Pulkkilan kirkolla inaalaisseuran määräämässä paikassa. Maalisk. 4 p. Pulkkilan Leskelässä paikkakuntalaisten määräämässä pai- kassa. Maalisk. 5 p. Piippolan kirkolla. Maalisk. 6 p. Piippolan Lamunky- lällä. Maalisk. 7 p. Pyhännän kirkonky- län Leskelässä. Maalisk. 8 p. Pyhännän Ahoky lässä. Maalisk. 9 p. Pyhännän Tamas:- kengällä. Maalisk. 10 p. Kestilän Hymölän- rannalla A. Kyrön talossa. Maalisk. 11 p. Kesttlän Mulkualla majatalossa. Maalisk. 12 p. Kestilän kirkolla. Kokoukset alkamat klo 5 ip., lauan- taina klo 4. Saapukaa lukuisasti tilaisuuksiin. — Rowaniemen markkinat oli- mat miime »viikon lopulla. Kauppiaita oli enemmän kuin milloinkaan ennen. Katumierustat olimat täynnä koppe roita ja myymälöitä. Ne, jotka eimät siinä tilaa saaneet, olimat asettuneet Iliruokasen pellolle ja talojen pihoille. ..Markkinalystiä" oli »nonenmoista. Humalaisia ei ollut komin paljon. Putkassa sai sentään moni yönsä miettää. Pari suurempaa taskmvar- kautta lienee tapahtunut. Metsäeläinten nahkat olimat yleensä hymässä jopa korkeassa hinnassa. Ylimaan ja Lapin tuotteitten hinnat seuraamat: Porontaljat 15—16 markkaa kpl., ketun nahkat 50—55 mk. kpl., näädän nahkat 50—55 mk. kpl., kärpän nah- kat 4 »nk.—4:50 kpl., oraman nahkat 80 p., saukon 30—45 p., ahman 30 —50 mk., jäniksen 25—30 p., »vasi kan 4 mk.—4:50 ja karhun nahkat, joita oli runsaasti, 50 »narkasta 150 markkaan. Riekoista maksettiin ensin 1 mk. 60 p., sitten 1 markka. Poronpaistit maksoimat 80 p. kilo ja kokonaisia runkoja on myyty 55 — 60 pennistä kiloa kohti. Raamaanliha: pyöreät paistit 82— 84 p. kilo, kokonaiset paistit ja muu liha 72 —80 p. kilo. MatecnmZti 2 mk. 50 p. kilo. — Limingan Naisyhdistys piti muosikokouksensa kansanopistolla helmik. 21 pnä. Kun muosikertomus muodelta 1909 oli luettu, tilikertomus ja tilin- tarkastajain kertomus esitetty, myön- nettiin rahastonhoitajalle tilinpäästö. Sitte malittiin ensi muodelle toimihen- kilöt nim. puheenjohtajaksi Anna Soh- lo, kirjuriksi Alma Alitalo, marakirj. Anna Juustila ja rahastonhoit. Liisa Tuori. Tilintarkastajiksi tulimat Maria Hei- ko ja Sosia Puodinmäki sekä »varalta Aino Tuomikoski ja Katri Tuomikoski. Käsityötoimikuntaan tulimat Tyyra Tolmanen, Liina Juustila ja Martta Tapio. — Kestikietvarin pito ja kyy- ditys myötiin Pyhäjärivellä t. k. 24 p:nä ja tetimät alimmat maatinmkset seuraamat: Kirkonkylän kiemarista lei- puri Sosia Kerminen 800 mk. muo- sittain. Jokikylän kiemarista talolliset K. Lohmansuu ja P. Mesterinen 500 mk. kumpikin, Kuusenmäen k-emarista tal. Hiski Kauranen ja A. Lapinkoski 500 mk. kumpikin, Muohtomäen ja Haapamäen kiemarista tal. Tuomas Ahola 350 mk., Ranuankylän ja Ruo- taistenmäen kiemarista tal. P. Kau- ranen 290 mk.. Hiidenkylän kiemarista tal. M. Lamminaho 450 mk. ja Park- kiman kiemarista tal. B. Abnger 400 mk. — Pyhäjoelta. Eipähän nuo kuulumiset ale niin ilahuttamia tällä kertaa. Nuori kansa näyttää luisuman turmion lameata tietä. Tanssihuo- neita main rakennetaan ja niihin uh- rataan maikka ainoansakin, ja sinne sitte mennään joka snnnuntai-ilta, »vä- liin miikollakin. Sinne »nenemät nuo- ret sekä »vanhat miehetkin ja siellä reuhataan ja räyhätään. Miime sun- nuntainakin oli kokoonnuttu Marpu- suon hoolille, nuoria ja manhoja sekä ,.reisun"-miehiä lisäksi. Olipa näillä ollut miestä »väkemämpänkin myytä- mänä ja hymin olikin kaupaksi käynyt. Sitä oli saanut mähän ja paljon minkä merran n»ikin otti. Ja tämän lystin perästä tuli moimain mittails, joka onkin tamallista. Sen perästä rumettiin puukkoin kanssa leikkiin, josta oli jo huonommat seuraukset. Kaksi nuorukaista sai haamoja, joista saa »nuistella tuota leikkiä. Lopuksi oli saatu yksi ..reissun" poika keskclleen ja sitä oli sitte»» joukon »niehissä lyöty. Eikö olisi, nuori kansa, aika rumeta mastustamalle kannalle tuommoisten urheiluseurojen suhteeni Eimät nämä »ninun mielestäni ole mitään niin kauniita kuulumisia. Muuten eläinuie entisen nlukaan. Kuolemaiiuus on ollut »vähäinen. Kulkutautejakaan ei ole sanottamosti. Talivi on ollut erittäin suotuisaa, ilmat lauhkeat ja lunta mähän. Hu- paisesti on talmi mennyt tähän asti. Saa nähdä, eikö keiväällä kormaa talmen lentoja ilmoja. Esko. — Kehnonlaisesti ansaitseivat tukinmedättäjät Kittilän ja Sodanky- län ttikkijamotoissa. — Tyrnälvän Vlipäästä. Lu kukinkereitä on täällä pidelty nyt hy- millä ilmoilla ja hymäilä kelillä. Kin- keri-alue on 2 penikulmaa pitkä päästä päähän. Nyt päätettiin kinkerit tästä lähuen pitää muorottain loisessa ia toisessa päässä, eikä niin kuin tähän asti talosta taloon yläpäästä alas- päin. Täten »voimat huonokuntoiftt- kin ja joilla ei ole hemosta edes joka toinen muosi päästä kinkereille, joihin täällä mielä halulla kokoonuutaankin pirtit täyteen. Maltio näkyy n»yöntäneen rahoja Tyr»»ämänjoen ylipään perkkaamiseen. Mesi joka kemät tekeekin täällä tuhoja. Hymä on, että »neitäkin muistetaan, kunhan maan rahat riittäisimät joen perkkaa»»»iseen. Hirmet omat täältä muualle muutta- neet, niitä asuskelikin täällä useita aina näkymissä. — Milloin saamme kunnol lisen kesätien tänne? Matkaa on kir- kolle 3 penikulmaa. — Rotoaniemen kuutakoksuk- sessa maanantaina käsiteltiin seuraa- »via asioita: Kokous hymäksyi taksoituslautakun- nan laatiman ehdotuksen kunnan aluee!- la sijaitsemaa sahain ja myllyjen »nant- taalin panosta osanottoa »varten l»m- nan tierasituksiin tuleman miismuous- kauden kuluessa. Kunnan lainamakasiinin johtokunta ehdotti, että kumernööriltä pyydettäi- siin lupaa sellaisen »viljan mynntiin kunnan lainamakasiinista, joka jo cn liian »vanhaa ja osaksi mahiintun»nta. Täten saatu pantaisiin korkoa kasn?a- maan pankkiin »vastaisia toimenpiteitä »varten. Tämä ehdotus hymäksyttiin- kin, joten sellainen pyyntö tehdään. Kuiinan tilien tarkastajiksi malittiin ka»»ppiaat E. Tuisku ja M. Kaarakka sekä kaupanhoitaja Eenokki Piippola. ..Kumernöörinmirastosta saapuneessa päätöksessä ilmoitettiin, että k»»»vernööri on mah»vistanut kunnan päätökset», mikä koski Alikylän kansakoululle tar- peellisen maapalstan ostoa ja eroitta- mistä Alikunnarin »naasta. Kun Romaniemen rautatien junien kulkuivuorot on niin sopimattomasti järjestetty, että etelästä päin tulemien matkustajien täytyy mieltään yönsä Kemissä, josta luonnollisesti matkus tajille on paljon haittaa ja tarpeetto- »nia kustannuksia, päätettiin tehdä sel- lainen pyyntö rautatien junain kulku- »vuorojen järjestämisestä, että Kemiin etelästä päin saavuroat matkustajat pääsisimät suoraa päätä jatka-naan matkaansa Romaniemelle saakka. Toi- motaan muidenkin ylimaan kuntain tä- hän kipeään toimomukseen yhtymän. - P.-P- — Kirkkoherra Junneliusia wastaan tehty murhayritys. Ruot- sin hallitus on, tietää Astonblade:, määrännyt, että Ruotsin alamainen Johan Wilhel»n Johansson on aselet- tama syytteeseen kirkkoh. G. Junne- liusta mastaan tekemästään murhavri- tyksesta sekä parista »varkaudesta ja että nämä syytökset oivat käsiteltämät Ruotsin Alatornion kihlakunnan oikcu- dassa. Wn MlitlliMmö. Seuran johtokunnalla oli Kittilässä kokous helmik. 16 p:nä, jossa käsitel- tim seliraamat asiat: Ohjeet Lapin p o h j o i s i n»- m i s s a k u n n i s s a j a e t t a m i a maanraimausapurahoja »varten. Kirjelmällään kuluman hel- mik. 5 p:ltä oli Oulun läänin rumer- nööri kehottanut Lapin Maatalousseu- ran johtokuntaa laatimaan ja tumor- nöörille lähettämään ohjesäännöt edel- lämainittuja apurahoja marten, että anomus sanottujen määrärahojen edcl- leen myöntämisestä moidaan ajoissa asianomaiseen paikkaan toiinittaa. Johtokunta laati sanotut ohjesäär- nöt, joiden nimi on ylempänä mc.U nittu. Tämän ehdotuksen mukaan tu lisi muosittain, 1911 alusta eteenpäin, jaettamaksi tuhannen markan suuruinen määräraha. Jakoperusteet ehdotetaan seuraamus! i: Eno »»teki on kuntaa »vartcn :<00 mkan suuruinen sumina, jaettamaksi kahtena 75 mkan ia kolmciia 50 mkan apurahana. Inarin kuntaa marten 450 »nkan suuruinen sumnm, jaettamaksi kahtena 75 mkan ja tuulena 50 mkan apura- hana, sekä N t s j o e n kuntaa marten 250 mar- kan suuruinen summa, jaettamaksi kah tena 75 mkan ja kahtena 50 mkan apurahana. Hakemukset todistcineen tulee jättää, kuten ennenkin, kussakin kunnassa n.i- mismiehelle ennen lokakuun 15 päi- mää. Osallisiksi niihin tämän ehdot;:k'>u mukaan pääsisimät, paitsi »varsina, sek talolliset, »nyöskin uudistalot ja tru-l'- nuntorpparit y. »n. talojen ba!t:;at edellämainituissa kunnissa. Jatoa toimitettaessa otetaan ennen »nuita uutteruus, mähämaraisuus ja iiriuc^ liäisyys huomioon. Kiertämie n k ä s i t y ö k o u l j e n tarkastus. Tariaslajia m.ir- ten laadittiin ohjesäännöt ja kouluja kulumana kemättalmen aikana tarkas- tamaan »valittiin: Sodankylän Kuos- kunkylässä johtoknnnan jäsen Otw Moberg, Inarin Kyrönkylässä johtok. säsen Heikki Kangasniemi ja Kttular, kirkonkylässä johtok. jäsen Oskari Ntiv- »vaara. Opettaja I. Malmion kirje kuluman helmik. 2 p:ltä, koskema palkankoro tufscn pnqntöo, luettiin ja päätti joh- tokunta huomauttaa hra Malmiolle, että johtokunnan hymäksymien yleisten ohjesääntöjen »nukaan seuran »oirtaiti- jat kahden palmetusmuoden kuluttua saamat 10 % korotuksen pohjapalt- kaansa, joten johtotunta toimoo ovel- taja Malmion tyytymän, kun sanol?u korotus ensi työmilodesta alla.-n hä- nelle tulee, ja jäämän toi>ne?ttsa. O j a n k a i m a i a t. Käytannölli siksi ojankaimuun neumojiksi päätettiin tuleman kesän ajaksi ottaa entiset oja- miehet M. Kaarlela ja M. Lahti, kolmen kuukauden ajaksi luettuna kesä- k»»un 15 pmästä syyskuun 15 pmää»'. Näi>ä neumojia kehotetaan seuran jä- senten ja paikallisten maalaiöykdistys- ten johtokunnalta ennen työkauden al- kaiuista tilaamaan. Tilaajan tulee ojaickaimajalle antaa mapaa hoito ja »naksaa 2 mkaa kulta- kin työpäiivältä. Maanmiljelys- ja karjan- hoito-opintoretkeily. Tällai nen retkikunta pannaan toimeen ensi kesänä ja otetaan siihen korkeintaan !•>