Lauanljufla 5 p. Hdmikauta KARJALATAR N:o 14 — 1910 Klrfcol!. ilmoitul^ta. Syntynyt: Maanvilj. Asarias Makkoselle tr Aune Eliina. Tms Kalle Kart tuselle tr Helmi. Kauppias Otto Sarolalle tr Irja Ilona. Opet taja F. Notkolalle tr Tuovi Kyl likki. Tms Pekka Hirvoselle tr Amalia. Tms Mani Karjalaiselle tr Aino Emilia. Värjäri Antti Keroselle p. Ka&rlo Viktor. Tms Antti Kortelaiselle tr Eliina. Tms Juho Nissiselle p. Onni AI lan. Tms Antti Iivanaiselle tr Elsa Ester. Kuollut: Kelloseppä Pekka Hätinen 56 ▼. Aarne Keronen 2 v. Annikki Malinen 6 kk. Postivirkamies Joli. Henrik Riikonen 25 v. aan Rihloissa: Anni Heikura Martti Tulonen Pielisjärvi. Karinainen. »KATAJAN" liiiiikiiit huomenna Seurahuoneella. Reilu ohjelma, 12 numeroa. Pääsylippujen hinnat: Her roilta 1: 50, Naisilta, Katajan jä seniltä sekä koulunuorisolta 1 mk. ja naamioiduilta 50 p. U. S U. 8. Jatap" hiihtokilpailut huomen-aamuna kello 8. Lähtö tapahtuu kaup patorilta. M Kiitosi! valrätettufa sekä tlgtteellä että ilman täytettä myy V. J. Tapaninen. JEasfiiaisefisi Imeliä APPELSIINEJÄ, PLINIJÄUHOJÄ, Tuoretta EÄVIÄÄEIÄ, LOHTA g. m. suosittelee A. Heinonen. Vuosimaksuja Turun Hevosvakuutus- yhtiössä kauttani vakuutetuista hevosista kannan kuluvan helmikuun ai kana. V. Kallio, asiamies. Kotiseutututkimuksia. K. A. Pfaler. Muistelmia K u h m o n i e m e n seura- kunnasta. Nomasti K. A. Pfaler. jonka nimi on usein nähty kansankielen sanamarojen lähettäjänä Suoma- laisen Kirjallisuuden Seuran ko- kouskertomuksissa; jonka on tie- detty seurakuntalaistensa sukutut kimusta harrastaman ja sitä har- rastusta näihinkin mirittämän ja- kamalla näille pappilassa käydes sä ilmaiseksi sukuluetteloita, on nyt Kansanmalistusseuran Koti- seutukumausten sarjassa julkais- sut lyhyen yleiskatsauksen koko pitäjänsä historiallisiin maihei- hin. Merrattuna tämän knmasarjan edelliseen mihkoon, P. Puhakan kirjaseen ..Pielisen marrelta", on näiden kumausten ero silmään pistämä. Edellinen oli kauno- kirjallisempi, jälkimäinen histo- toriallisempi. Edellinen loi „las- tujen" tapaisissa kerneissä pätkis sä lyhyitä katsauksia Pielisen mar- ren oloihin ja nähtämyyksiin sel- laisir.a kuin ne omat olleet miime aikoinai kosketellen historiaa main simumennen. Romasti Psalerin teos esittää pääasiassa pitäjänsä historiaa aikajärjestyksessä manhimmista ajoista nykypäimiin, miipyen kui- tenkin, kuten luonnollista on, kauemmin miime aikojen tapauk- Msa. Asiat, joita edellisessä teok- sessa kosketellun, olimat laajempi- merkityksistä ja kumat laadultaan tärkeämpiä, mutta uran uurtaja- na Pohjanmaan syrjäseutujen maiheiden tutkimisessa Psalerin teoksella kyllä on armonsa. Poh- janmaasta ei ole mielä kirjoitettu samanlaista maakuntakumausta kuin on Karjalasta, Samosta, Hämeestä ja Marsinais-Suomes- ta. Uuttera tutkija Kaarlo Alfred Castren-m ainaja, pitäjäkirjurin poika Sotkamosta, julkaisi tosin 1869 .Kertoelmia Kajaanin lää- nin maiheista" muosisadalta 1650 —1750, mutta tämä armolas tutkimus on jäänyt jatkoa maille. Tällaiselle maakuntakumaukselle, jahka se kirjoitetaan, on Psalerin teos armokas lähdekirja. Ja mei- dän aikanamme, jolloin kotiseutu- tutkimus on näin ilahduttamassa määrässä kohoamassa, on sillä sellaisenaankin armokas sijansa,'? Psaler perustaa tietonsa kirkon kirjoihin ja kansanmnistoihin. Molempia on hän uutterasti käyt tänyt. Suurta tunnustusta an- saitsee, että hän on joka asialle käytettämissä olleista asiakirjoista muosilumnn ja päimämääränkin hakenut. Silloin omat kertomuk- set marinalla pohjalla. Niinikään on hän pumuista, kttlkunemvoista, huhta-miljelylsestä, häätaivarois- ta. raudanmalinistuksesta kotite- koisissa masuuneissa eli „hyteis- sä", kirkkojen rakennuksista ja purkamisista sekä marsinkin nälkä- »vuosista kansalta tarkat tiedot hankkinut. Sellaisia seikkoja muis- tamat enää main yksityiset ma- laiset manhltkset, nuoren polmen mielistä ne omat jo häipyneet. Niiden kirjaanpano pelastaa ne miime hetkellä ainaisesti hämiä- mästä. Kansan suusta on tekijä mielä kuullut kuikan-nahkakenqistä ja -hatuista, joita esiintyy «an- teri Iivalon keski-ajan oloja esit- tämässä ..Erämaan taistelussa". Pystylaitainen Oulu-renki, joka oli reslan edeltäjä, rentuut eli purilaat, joita käytettiin salon kulkuneumoina karhuinitahkahar- julset länkien päällä, talmiset kaskenhakkaajat kuusikkokormessa, ntiesten kosto- eli hurstihousut kirkkohousuina ja naisten „ tykki- myssyt" juhlatiloissa, kaikki hä nellä esiintyivät. Tarkat tiedot, jopa kansan käyttämän nimenkin ..morumuodet" (punatautimuodet), on tekijä mielä saanut seurakunta- laisiltaan mm.n 1^31 ja 1833 nälänhädästä, jota ..OmanMaan" 53 n.on taulun mukaan on ollut 18(>7—1868 muosien hädän rin nalla pahinta kuoloaikaa koko miime muosisadalta. Elias Lönn rot oli silloin 1K33 miisi miilkoa kuoleman kielissä ja huhu kertoi hänen jo kuolleenkin. Talonpoi- kaispäällikkö Olli Tiainen Nur- meksessa kuoli samana muonna lauantaina (nervseber) 27 pnä helmik. Samoin tietää tämänkin kirjoittaja omasta sumustaankin kemättalmella 1833 kuolleen aina- kin kuusi henkeä. Tekijä kertoo monin" raimonneen Kuhmossa kokonaista seitsemän kuukautta 1 pstä syysk. 1832—1 pmäänhuhtik. 1833. Samon puolella se on kes- tänyt mielä toukokuullakin 1833. Muuten esittää tekijä seurakun tansa olot pappien maihtelun mu- kaan ja käyttää hymäkseen asiakir- joissa olemia tietoja, jotka kn- maamat paikkakunnan hiljaista edistymistä siihen tilaan, jossa se nyt on. Heikoin on pitäjän kaikkein man- hinten aikojen esitys. Tekijä on rajoittunut main noiden kahden lähteen: kirkonkirjojen ja kansan muistojen käyttämiseen. Tosin ne meille syrjäseutujen asukkaille jää- mälkin tärkeimmiksi tietolähteik- semme, mutta moimmehan kum- minkin saada painettuja teoksia käytettämäksemme. Tekijä olisi moinut saada yhtä ja toista mai- nitusta Castrenin teoksesta, joka kumaa tämänkin pitäjän oloja. K. I. Jalkasen teoksista olisi nimikään saanut muutamia asu tusta koskemia tietoja ja nume- roita. Niin niistä näkyy, että ensimäinen asutus Kuhmoonkin on tullut Samosta Oulujärmen seutujen kautta ja että siellä 1604 oli Lammasjärmellä 5 taloa ja Katennassa 5. ..Omasta Maas ta" olisi saanut tiedon, että „Jon- keren kiwi", joka nähdään usein kuivattuna, on todella ollut raja- kimenä Täyssinän rauhasta Stol- boman rauhaan (1595—1617). Muutenkin pitäisi tottua puhu- maan erikseen eri sodista, estin, manhan mihan eli Pekka Vesaisen ajasta (1570—1595), jolloin näil läkin saloilla marmaan on tihu- töitä tehty, erikseen isosta mihas- ta (1713—1721), ettei kaikkia sota muistoja yhdistettäisi isoon mi- haan, niinkuin tuonnoin kuulosti erään sielläpäin liikkuneen tutkijan keräysten lehdissä olleista selos- luksista. Tekijä ei sitä teekkään, mutta kertoo näinä asiat liian lyhyesti. Tästä huolimatta on teos, niin- kuin ylläolemassa esitimme hauska ilmaus tekijänsä onnistuneista tut- kimuksista. Nondattaisimatpamuut- kin papit romasti Psalerin esi- merkkiä arkistojen ääressä olles- saan ja pitäjällä liikkuessaan. O. K. Yleisiä uutisia. Vuoden 1909 tulo ja meuoarlmo. Senaatissa esitettiin t. k. 1 p. maltiomaraintoimituskunnasta ta- pahtuneessa esittelyssä korkeim- massa paikassa mahmistettu mal- tion tulo- ja menoarmio muotta 1909 marten. Senaatti päätti jul- kaista menoarmion asetuskokoel- massa sekä ilmoittaa sen mahmis- tamisesta asianomaisille miras- töille sekä pöytäkirjanotteella senaa- tin muille toimituskunnille, joiden käsiteltämäksi siten jää tarpeellisten esitysten tekeminen korkeimpaan paikkaan niistä menoarmion koh- dista, jotka kaipaamat oikaisua. Samalla esitettiin senaatissa menoarmiota seuranneessa minis- terimaltiosihterin kirjelmässä lau- sutut armolliset käskyt, että 1) niihin maltion tuloista ja menoista tehtyihin laskelmiin, jotka seuraamat eduskunnalle annetta- mia esttysehdotuksta sekä Keisarilli- selle Majesteetille lähetettämiä mnotuisia tulo- ja menoarmioehdo- tuksia, on mastedes liitettämä seli- tykset, joiden pitää sisältää tarkat ilmotukset kustakin menoerästä, millä laillisilla perusteilla ne omat laskelmaan tai tulo- ja inenoar- mioon otetut sekä 2) että senaatin on, laatiessaan 1910 muoden tulo- ja menoarmio- ehdotusta, otettama huomioon maltiorahaston tila, jonka ma- roista melkoinen määrä todenmu- kaisesti sanotun muoden kuluessa suoritetaan maltakunnan rahastoon sekä uudelleen harkittamaksi kysy- mys niistä, senaatin korkeimpaan paikkaan tekemässä alistuksessa ke- käk 16 p:nä 1909 mainituista määrärahoista, joita ei ole muo- den 1910 lisämäärärahoihin otettu. Tämän käskyn johdosta päätti senaatti tehdä korkeimpaan paikkaan alistuksen, ettei sen mielä 1910 me- noarmiota laatiessa tarmitsisi tehdä sanotunlaista selmitystä, koska aika on mähissä ja menoarmio, joka on jätettämä maltiopäimille, sen kautta myöhästyisi. Elinkeinolainsäädäntö. Senaatti anoi aikanaan oikeut- ta antaa ensi eduskunnalle saman elinkeinolakiesityksen, joka oli edel- listen maltiopäimäin käsiteltämä- nä. Ministerineumosto on kuitett- kin tehnyt erinäisiä muistutuksia esitykseen liitettyä elinkeinolakieh- dotusta mastaan. Sentähden sai senaatti käskyn malmistaa uusi laki ehdotus, jossa nuo ministeri- neumoston muistutukset omat huo- mioonoteltaivat. Senaatin talousosastoit äskei- sellä Pietarin matkalla oli uuden esityksen antaminen tarkastettama- na. Entisen tapaista esitystä ei aiota nyt antaa maan laaditaan maltiopäimille useita erilakiesityk- siä elinkeinoista. Ne käsittämät: 1) Oikeutta elinkeinon harjoittami seen: -) Ammattimaltuutettuja; 3) Työn järjestelyä; 4) Alaikäisten elinkeinotoimintaa ja ammattityö- ta; sekä 5) Työmvälitystä. Syntyperäisten menäläisten elin- keino-oikeudesta ja kulkukaupasta ei anneta eri esitystä, maan sisäl- tymät nämä määräykset elinkeino- oikeutta koskemaan lakiesitykseen. WenäläiStc» ammattikonlulais- tcn pätewyys «nomen maltion- Mirkoihin. Valiokuntaan, johon kuulumat senaattorit Markom, Mirenius, krei- mi Berg, Kraatz ja Saarikoski, on senaatti lykännyt käsiteltämäksi kenraalikumernoörin kirjelmän, jos- sa pyydetään senaatin laatiessaan asetusehdotuksia asiassa, ottamaan ohjeekseen, ministerineumoston toi- momuksen, että menäläisissä am- mattikouluissa suoritettu tutkinto tuottaisi saman pätemyyden mal tionmirkoihin Suomessa kummasi taama tutkinto suomalaisissa am- mattikouluissa. Rajankäynti Menäjän ja Suo- men Välillä. Sen johdosta, että raja Aunuk- sen kumemementin ja Suomen ma- lillä on amattama joka kymmenes muosi la kysymyksenalainen työ on toimitettama ensi kehänä, on Kuo- pion läänin kumernööri, kun inai- nittu rajankäynti koskee ei ainoas- taan Kuopion lääniä maan myös- kin Miipurin ja Oulun lääniä, tiedustellut senaatilta, onko hänen ryhdyttämä toimenpiteisiin kysy- myksessä oleman rajankäynnin suo- rittamiseksi mikäli se koskee Kuo- pion lääniä, mai onko hänen odo- tettama senaatin enempiä toimen- piteitä asiassa. Oulun läänin kumernööri ehdot taa, että maramaanmittari I. Luomalle, jonka hän aikoo malita suorittamaan rajalinjan käymisen, myönnettäisiin 25 mkn päimäpalk- kio sekä matkakustannukset mat- kustussäännön mukaan. Esitys lääketaksan munttami sesta. Kun palomiinamerotuksen kautta lääkkeitten malmistamiseelt käyte- tyn spriin hinta on noussut 4 mkaa litralta ja kun miinatehtai- sijat omat korottaneet tämän joh- dosta spriin hinnan 3 mkasta 5 pennistä 3 mkaan 80 pnin litral- ta, on lääkintöhallitus tehnyt se- naatille esityksen moimassaoleman lääketaksan muuttamisesta sekä sa- malla esittänyt, eikö ehdotettuja muutosehdotuksia moitaisi saada moimaan. Senaattori Sillmanin ero. Seuaatti on päättänyt korkeim- paikkaan tehdä esityksen, että se- naatin talousosaston jäsenelle, kontreamiraali Theodor Sillmanille myönnettäisiin pyytämänsä mirka- ero. Suomen- ja ruotsinkieli menä- lätsissä kouluissa. Kansanmalistusministeriön kait- sanmalistusdepartementti on lähet- tänyt Pietarin opetuspiirin ku- raattorille mirkakirjelmän, jossa m. m. sanotaan: kun ministeri- neumoston puheenjohtaja on nyt- temmin nostanut kysymyksen toi- menpiteistä suomen- ja ruotsin- kielen taidon mahdollisimman laa jalle lemittämisekft menäläisen opis» keleman nuorison keskuudessa, on kansanmaliswsministeriö katsonut tarkotuksenmukaiseksi: 1) ulottaa Helsingissä oleman Aleksanderin kimnaasin oppilaille^yönnetty oi» keus maihtaa manhempain toimo- muksen mukaan jommankumman pakollisen uuden mieraankielen ope- tuksen suomeit- tai ruotsinkielen opetukseen Miipurin realikoulun oppilaille sekä kahdelle Pietarin kimnaasille ja yhdelle realikoululle; 2) opetus moleminissa näissä kie- lissä on olema maksuton: 3) keho- tukseua annetaan stipendejä oppi laille, jotka omat menestyksellä suorittaneet kurssin näissä oppi- laitoksissa ja lisäksi saaneet hymät tiedot jommassakummassa kielessä. Tästä johtuivat menot suorite- taan maltion Maroilla. Tnomen maantieteellinen yh dischs on senaatilta anonut 2,000 mk suuruista muotuista apurahaa muosiksi 1911—13 yhdistyksen aika kauskirjan julkaisemista marten sekä 1,000 mk. muotuista apura- haa yhdistyksen museon ja muiden kokoelmain kartuttamiseksi. Naiset lääkäreinä. Lääketieteen lisensiaatti, neiti Rauha Hammar on senaatilta saanut luman sukupuolensa estä mättä tehdä lääkärinmalan ja harjottaa lääkärinammattia. Joensuusta ja likitienoolta. Edusknntauiaalien tuloksia. Kuusjärmellä Maljasalmen ää nestysalueessa 340 äänioikeute- tusta äänesti 208 (miime muonna 230), otteella 2; Sysmän alueessa 530:sta 206 (m. m. 313), otteella 16; Marislahden 355:stä 157 (m. m. 213), otteella 18; ja Miuru- niemen 135:stä 84 (m. w. 105). Juuassa Ahmomaaran äänes- tysalueessa 253 (m. m. 480); Ka joon 198 (m. m. 254), Paalas- maan 144 (m. m. 150); Nunnan- lahden 290 (m. m. 320) ja otteella 6; Raholanmaaran 50 (m. m. 63) ja otteella 1; Muokon 260 (m. m. 311) ja otteella 4; Polmijärmen 177 (m. m. 209) ja otteella 6. Lieksan äänestysalueessa 1281:tä 501 (m. m. 709), otteella omasta maalipiiristä 58 ja muualta 81. Tohmajärmellä Onkamon ää- nestysalueella, täytti äänioikent- taan 196 m. ja 153 n. omaan äänestysalueesen kuulumia henkii löitä ja 2 miestä ja 1 nainen maaliotteella. Siis yhteensä 198 miestä ja 154 naista, Summa 352. Edellisissä maaleissa oli 222 m. ja 183 n. yhteensä 405 henkilöä, joten osanotto näissä maaleissa oli 53 henkilöä mähempi. Kiihtelysmaaralla Oskolan ää- nestysalueessa käytti maalissa äänioikeuttaa 123 miestä ja 88 naista, yhteensä 219. Äänioikeutet- tujen luku yhteensä 506. Otteilla äänesti 12 henkilöä ja otteita oli maaliluettelosta otettu yhteensä 13. Tohmajärmellä Kaurilan äänes- tysalueessa äänioikeutettuja 347 m. 342 n., yht. 689 h.; äänestä- jiä 202 m. 144 n., yht. 346 h., otteella 5, siis äänestäjiä kaikkiaan 351 h. (m. m. 419). Eduskuutamaalieu tuloksia eileu illalla Koko maassa Suomal. puolue Nuorsuomalaiset Ruotsalaiset Sosialisttt Maalaisliitto Krist. työmäki Maal. kr. työm. 61,796 30,860 14,133 90,451 15,901 4,512 1.382 Wähäwaraisten keuhkotautis- ten hytväksi koottiin maalipäiminä Joensuussa yhteensä 64 mk. 18 p. Meisen kouserttikamiatusyhdis- tyksen kolmannen konsertin täällä Joensuussa antaa pianisti Elli Rängman-Björlin tk. 25 p:n tienoossa. Talonkauppa. Kauppias Basilius Parmiainen on myynyt talonsa n:o 5 tämän kaupungin 43 korttelissa, manhan asemapiirroksen mukaan, kelloseppä E. Bruntzille 49,500 markasta. Vastaanotto tapahtui heti. Pohjois-Karjalan paloapuyh- distyksen ohjesäännöille on anottu läänin kumernöörin asianmukaista mahmistusta. Katajan Naamiohnwit hauskalla ja runsaalla ohjelmalla omat siis huomenna. Soittoa ja laulua, puhe, naamioituja, rakkau- den kipinöitä, Hellaan ensimäinen flyygeli, hienoa moimistelua, kup- lettiä ja tanssia sekä paljon muuta humittamaa lumataan ja yleisöä tietysti oikein tuman täydeltä odo- tetaan. Perheuutisia. Kihlauksensa omat julaisseet in- sinööri Alfred A. Palmberg ja yli- oppilas neiti Kati Alopaeus, mais teri I. M. Alopaeus'en ja hänen puolisonsa, o. s. Nysten, tytär. Tampereen käsityö- ja teideteol- lisnnSkonluun on kutsumuksen saanut m. in. Suo ma Lehtonen Märtsilästä. Torpan kauppa. Emäntä Kaisa Järnberg on os- tanut Paamo Kerosen torpan Sul- kulahdelta n:o 30, 1,000 markan hinnasta. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Asessorin maali Talvonlin- nan hiippakunnassa. Tulokset omat seuraamat: Asessori A. 3! o p o n e n 34 äänt., tohtori I. A. Maunu 35 ä., tohtori I. I. Gummerus 7 ä. ja romasti A. L a p p a l a i n e n 2 ä., sekä tohtori I. A. Söderberg, romastit H. Piipponen, G. Arokalliö, ja N. Saraste kukin 1 äänen. Näissä omattua- miokapitulissakin annetut äänet, jotka lankesimat seuraamasti: No- ponen 3, sekä A. Lappalaineit ja G. Arokallio kuinpikin 1 ä. 3!äin ollen oit tuomiokapituli kutsunut romasti A. Noposen ole- maan edelleen tuomiokapitulin asessorina 3 muoden aikana lukien tuleman kesäk. 1 päimästä. Papisto. Tutkinnon mäkinaisten papin- Mirkojen hakemisoikeutta martei: on suorittanut armomuodeit saar naaja Haminan Mehkalahden kirk- koherran mirassa K.E.Lindström, ja on Lindströmin tiedot ja taito kiitoksella hymäksytty. Pieksämäen kirkkoherran lvirka oit julistettu haettamaksi 60 päi- män kuluessa m. k. 28 pstä. Kymin kappalaisen ja H ir- m e n s a l m e n kappalaisen mirka omat toistaseksi ilmotetut haetta miksi 60 p:n kuluessa t. k. 1 pstä lukien. Vaalisaarnansa Joutsenon kappalaisen mirkaan on Jaal" man iv. t. kirkkoherra K. N. Kor pela määrätty pitämään t. k. 27 pnä ja mainitun kappalaisen maa- lm toimittamaan tuleman maalisk, 6 pnä on määrätty yhteiskoulun johtaja, teologian kandidaatti Rob Ylönen. Maalisaamansa Sysmän kap palaisen mirkaan ovoat määräty pitämään Längelmäen kappalainen K. K. Kallio i. k. 20 pnä ja Soan lahden m. t. kirkkoherra Emanuel Sumunne t. k. 27 pnä. Maaliky symys toimitetaan maalisk. 6 pnä ja maali maalisk. 20 pnä. Maalia toimittamaan on määrätty Harto- lan kappalainen G. M. Martin Pappien stipendit. 2,000 mkan suuntinen stipendi ulkomaista opintomatkaa marten on julistettu Sa?vonlmnan hiippa^ kunnan pappisnriesten haettamaks 60 päimän kuluessa t. k. 2 p:stä lukien. Tuomarit. Iisalmen tuomiokunnan tuomari homioikeudemseumos I. Saraste on mapauteUu toimittamasta ta män muoden lakimääräiset talmi käräjät Lapinlahden pitäjän kärä jäkunnassa ja on ne määrätty toimittamaan homioikeudenauskul tantti Eino 'Uimonen. Kuopion lÄäniuhallitukseu wir kamiehet.. Aivoiilna olemaan läänin re gistraattorin mirkaan Kuopion lää- nin konttorinsa, on läänin kumer nööri nimittänyt ja määräitny ylimääräisen lääninkanslistin sa notussa lääninhallituksessa Aku K o s t i a n. VlimäärList» eläkettä on aitonut entiiten nintismies Rautamaaraii piirissä Alsr. Ste nius. Hirlvien salametsästys. Koska parin kolmen miime muo den aikana marsinkin Juuan, Rau tamaaran, Maltimoit ja Nurmek sen kunnissa sala-ampujat omar kaataneet useita näitä sangen ar- mokkaita, joskin mihattuja metsän- eläimiä, itiin että näiden eläimien sukupuuttoon meneminen on mar- masti pelättämissä, omat metsän- hoitajat H. Kaarne, E. K. Enckell ja Otto H. Heikinheimo läänin kumernöörille osoitetussa anvmuk- sessa pyytäneet herra kumernöörin toimenpiteen kautta saada palka- tuksi kolme hirmipoliisia 200 mkn palkkiota mastaan kullekin tal- messa nyt aluksi jo täksi talmekfi ja jos mahdollista eteenkin päin. jos näyttäisi syytä oleman. Hcinälvaaran nuorisoseura piti muosikokouksensa 30 pmä tam- mik. Paamo Matasen perillisten talossa. Aluksi laulettiin karjalais- ten laulu. Seuran esimies Tauno Matanen lausui kokouksessa olijat termetulleeksi. Kertomuksen luki Wille Piipponen. Mälillä laulet- tiin muutamia lauluja. Sitten saatiin kuulla kuluneen muoden »vuosikertomus- ja tilit. Myönnet tiin johtokunnalle ja rahastoithoi- tajalle tilintarkastajain ehdotuksen mukaan tilimapaus. Virkailijoiksi tulimat malituksi ensi nmodelle,puu- heenjohtajaksi Tauno Matanen, marapuheenjohtajaksi Ilma Wata- nm, sihteeriksi ja rahastonhoito- aksi Weikko Koljonen. Johtokun- aan kuuluu yllämainitut mirkai- lijat ja emäntä Elli Piipponen, opett. P. Maris, taloll. F. Mata- nen ja kaup. H. Jljom, maralta Juho Piipponen ja Olli Koljonen. Tilien tarkast. malittiin Heikki Jor- manainen ja Herman Puustinen. Edustajaksi pääseuran muosikokouk- een malittiin seuran esimies Tauno Matanen ja Heikki Jormanainen, näitten maralta Ilma Matanen ;a Meikko Koljoneit. Maroja nuo- risoseuralle päätettiin hankkia niin 'un edellisenäkin muosina. Päätet- iin tilata 6 muosikertaa Nuorta Karjalaa, jotta ensin jaetaan joh tokunnan jäsenille, jotka antamat muillekin jäsenille luettamaksi. Pää- tettiin pitää perhe-iltamat 3 mii- on perästä Juho Piipposen to ossa. Ohjelmatoimikuntamt ma ittiin Elli Piipponen, Ilma Wa- Mten, Juho Piipponen, Kustaa, Karttunen, Tauno Matanen ja M. Koljoneit. Lopuksi laulettiin pari märssyä Maamme laulusta. Tapaturmia. sattui ^Nurmeksessa miime miikolla kaksikin. Kimityömies Wille 9Mi ranen oli Luukkolait maaralla Pohjoispäässä särkemässä kimiä erään kauppalassa tekeillä oleman taloit kimijalkaan. Poralatinki oli tekeillä ja luit Niiranen rupesi sitä porallansa „korkkaamaan", niin pora armattamasti sattui panok- seen ja tämä räjähti 'Niirasen ruk- kasille, repien ne säpäleiksi ja sär- kien sormiakin. Silmät meni mät mutia täyteeit ja otsaan tuli haama. Wiimemaiintun sai luul- tamasti aikaan pora, joka räjäh dyksessä hämisi aiman näkymättö mun. Miestä hoidetaan sairas huoneessa ja alkaa hän jo nähdä T. Tilanderin sahalla satutti Antti Peitnanen sormensa hc koneeseen, jossa liiistä joku meut poikki. Hän oli toisen osan konet ta pannut seisomaan ja pistänyt sitten epähuomiosta toisen kätensä mielä pyörimään osaan, jossa sil- le mahinko tapahtui. Saan kunnioitettavalla ylei sölle ilmoittaa Evnnneeni leipu- riliikkeen tää il ä joensuussa Reuva Väyrysen talossa Raati huone- ja Suvantokatujen kul massa jossa tulen hyvillä tuot teillani ja hyvällä kohtelulla nlati palvelemaan ostavaa ylei söä. Hfvil Lsäbisptiilsa saatavana ja tnoreita setsuuri- leipiä aina varastossa. Kunnioittaen: O. Kionunen. (K. S. 1 k.) Sairasvoimistelija ja Äino Tolvanen, rouva Hintikan talo. Huom! Käynyt Heisin Hartean opiston. Hieroja Asunto: :issa Ss3 saa @3 I hiitolaisten Nurmekses sa oloon ison wihan aikana. Älalias Akianderin tekemässä Wii- puriit hiippakunnan ..Painten- muistossa" kerrotaan, että Hiito- lassa oli ison mihan alkaessa kirk- koherrana Ernst Jaakonpoika Gudseus, joka oli syntynyt La- pinjärmellä ja päässyt Hiitolait kirkkoherraksi 1689. Hän pakeni ison mihan aikana Pohjois-Suo- meen päin, jossa hän kuoli. Tä- mä tiedonanto möisi merkitä sitä, että kirkkoherra tuli pakoon Nur- mekseen ja toi tänne suuren jou kon seurakuntalaisillankin, jotka täällä saimat sielunhoitoa joko hä- neltä tai Nurmeksen papeilta. Sama teos ja Nurmeksen kirkon kirjat tietämät, että ^Nurmeksessa oli ison mihan alkaessa kappalai- seita Anders Zetraeus (ja lopus sa Pietari Mondelius). Zetraeuk- sesta tietää ..Paimenmuisto", et- tä häit tämän sodan kestäessä joutui rykmentin papiksi ja sellai sena menäläisten mangiksi; ma- pautettuna tuli häit Pietarista Hiitolan kirkkoherraksi 1718. Hän on kuollut eniten muotta 1729. Puolisona hänellä oli Helena Jllukas ja heillä yksi poika. Tämän asiain kulku möisi joh- tua siitä, että Hiitolan pakolaiset olimat Nurmeksessa tutustuneet Zetraeukseen ja tahtoimat häntä kirkkoherrakseen, kun olot mm 1 <17 jälkeen mähän alkoimat taantua ja he uskalsimat kotiinsa palata. — Toinen mahdollisuus olisi, että Zetraeus oli Uturmeksesta lähti- essään ottanut kirkonkirjan mu- kaansa, talteen sodan jaloista, ja kuljetti sitä m:een 1718 asti, mie- läpä käytti sitä aluksi Hiitolassa- kin. Mutta erinomaisen huono käsiala kumoaa tämän oletuksen. Hiitolaiset nimet on siihen kirjoi- tettn huonoilla kirjoitusmehkeillä jossakin piilopirtissä, ltiultamim- min Nurmeksessa. Kirjoittajakaan ei näytä Zetraukselta, maan limee ollut joko Gudseus tai Mondelius tai joku teini. Qikaisn. Miime tiistain numerossa mai nittu Heikki Suhosen metsä Nur- meksessa myötiin K a l t i m o n eikä Karhulan yhtiölle. Äänestys Nurmeksessa oli paikkakuntalaisten puolelta lai- meampaa kuin edellisillä kerroilla, sellaista on kuulunut useista ää- ne^tyspaikoista. Osittain se lie- nee johtunut umpikelistä, osittain siitä, ettei maalipuhujia liikkunut paitsi i-osialisteilla. Rautatieläi siä oli psljo otteilla äänestämäs- sä; kauppalassa karttui ot- teillä äänestäjiä yhtä paljon kuiit luettelossa slensiakin, 141 ktnnpi- akin, ja melkein kaikista maalipii- reistä. Skurmeskylän itäi- sessä alueessa äänesti 124 miestä ja 57 naista, yhteensä 181 paikkakuntalaista, 9 Kuopion läntisen piirin äänestäjää ja 2 Uudenmaan piiristä. ^Nurmesky- län läntisessä alueessa oli kymmeitkunta äänestäjää mähem- pi kuin miiine muonna. Palotviinaa ja konjakkia otti Nurmeksen kauppalan poliisi W. Korhonett miime maanantai' iltana takamarikkoon erään Liek- sasta rahtta hakeneen ajurin rees- tä yli 40 litraa. Juomia oli enem- pikin, multa suuremman osan oli- mat muutamat osakkaat ennättä neet jo itselleen saada. Kuormaa tiedettiin odottaa, poliisit Rönkkö ja Heikkiiteit malmoimat sen muoksi jo yhden yön — ja miimein se ajoi sen pihan ohi, jossa poliisi asuu ja tämä huomasi hankkeen Vakuutus -Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa : ja myöntää : Henki-, Pää Opinto-, j Elinkorko- | Vakuu- I tuksia ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. sezr S/» Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen, litrassa O. E. Heiskanen, iohmajjärvellä O. L. Tallus. yärtsilsissä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Ilomantsissa P. iloriläinea. » Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen. Polvijärvellä O. Ahti. mirmeksessa Olli Pitko (1. Lehto.) Juuan Vuokossa Emil Hyttinen. Juuassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Korpiselällä S. Huurinainen. tviteellä V. Sutinen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen. Heiaävaarallaonettaia Pekka Varis. Utrassa isännöitsijä II. Vesterinen. Lipsrin Vaiviossa H. Elovaara. * as £*3 srsr BB*. ET Viskuukone Voitto» s on ainoa puhdistuskone, joka on va rustettu Kaulusseulai/a, mikä ei täyty tähkä- ja oljenpätkil- lä, kuten tavalliset peltisulat. Pyy täkää hintalehtiä ja lausuntoja ! Osakeyhtiö Agros AA Helsinki. Edustaja Joensuussa: Oskar Haarasen ja meni napnripihaan tarkastele- maan. Siellä olikin rahtiknorina ja siinä mielä hymä saalis mtino- jakin. Aikamoineit rähäkkä syntyi niitä pois ottaessa. Ensimäistä waalipäiwää > kunnioitettiin Nurmeksessa puukot- telulla muutamassa kauppalan lä- heisessä ntökissä »Pirttimäessä". Eräs nlaankulkija, linnassa istu- tutt mies, Väisänen oli juopotel lut muutamain tomerien kanssa ja sitten sutaissut moniahtaa miestä Miljasta puukolla neljä kertaa. Aksi haamoista, selkään sattunut, oli aika määrällinen, itiin että piti turmauttla lääkäriin. Wiljanenki:t tuohot muorostaan puukollaan ja tuotiin ensin putkaan ja sitieit lääkäriin. Samassa tilaisuudessa hämisi muutamalta 55 mk. Wil- janen on häminnyt paikkakuitnal- ta. Kulknkauppaoikeuden on läänin kumernööri muodtit ajaksi myöntänyt talolliselle Juho Hymäriselle Liperin pitäjästä. ZLalitns knlmau päätöksestä. Pielisjärmen kuntakokouksen pää- töksestä miime jouluk. 27 pltä, jolla kuntalaiset hylkäsimät Mato- maarait kansakonlupiiriläisten ano- muksen kansakouluit perustamiset- ta sanottuun piiriin, on läänin- hallitukseen jättänyt kirjallisen ma- lituksen eräät Pielisjärmen Liek- san kyläläiset. Ukkosen jyrinää tammikuussa. Wiime tammikuun 30 päimänä kello 5,15 i. p. huomattiin Rääk- kylän kirkonkylässä kirkas tulen leimaus, jota kesti maan silmän- räpäykseit ajan ja joka näkyi ete- läisellä ilmait suunnalla. Noin pari minuuttia myöhemmin kuu lui niin kuin ukkoseit jyrinää ja sitäkin kesti maan mähän aikaa. Tuuli oli silloin etelässä ja ta- pauksen jälestä alkoi entistä sa- meamntin lunta satamaan. Pientä pakinaa Hnhtilammilta. Vaalijuhlamme taaskin meni ohitse. Syrjästä katsoen maali- tilaisuudessa osanotto oli Milkasta. Harmaahapsisetkin keppinsä ma- rassa maelsimat makamamielisen näköisinä nyökkyen maaliuurnalle, iv v- < a o- UI CA mm v» XM P9 k» S" < v 9» S » o {■il «s E. g. 5*