N:o 123~(63) — 1910 KRSKI -SOOMI Torstaina kesäkuun 2 pmä -- Jämsä» hevosnäyttely. Huomau- telaan toisessa paikassa lehteä olemaa ilmoitusta Jämsän hewoZnäy:telystä. ke- soittamalla arkvoisia ivarsain omistajia runsaslukuisesti ottamaan osaa tähän näyttelyyn, koska piiriSs.iuune ei tule mitään muuta hevosnäyttelyä tänä Zesä» nä inton puolesta olemaan. — LananhoitokurSfit toimeenpanee Mrippulan maamiesseura Kaunisniemen tilalla lähellä Mänttää alkaen iesäk. 10 pstä ja keStätvät Juhannukseen saatta. Tällaiset kurGt otvat «mimmäiset laa- tuaan näillä jeiU)uin, jo:cn ionvotaan runsasta osanottoa ja kun kurssien joh- tajÄZsi saadaan tähän alaan tiityfin pk» rchtynyt henkilö, neiti Tyyne Hurstinen, niin on kurssien onnistuminen taattu. Osanottajia pyydetään ilmoittautumcan tulostaan mainitun tilan omistajalle hra S. Peltolalle ennen kurssien alkua mainitsemaan haluaako pdö-Jtä taion y töchiitoon kurAsien ajatsi. Asinrto on kurssilaisilla tvapaa. Ääyttälääpä siis neidot ja herrat tilaisuurta hyiväkscnne. sillä onhan kananhoito tuottalva liwu» elinkeino maamvUjttijöille muille pientilallisille. — Arpajaiset, jotka Karstulan osuus» toimintawäki aikaisemm:n lehdessämme olleen ilmoituksen muckaan panee toimeen -juhannusaattona K. T. A :n talolla, kuu- lmvat tuletvan paikkakunnan oloihin näh- den fuuremmoisiksi. Äo Iitoja on jo runsaasti ja a Mialla i ta liuva-Zsa ja osas- ta saqpunurtin. Päälvoittoiiia on bewos- Harmoa ja uusikuosinen toalcttipiironti. Päänumeroina ohjolmaZsa omat: Ludw. Halbergin 3-näytöksinen perin hauska ko» media »Ei ole aikaa", samvmooimislelua. urheilukilpailuja ja Karstulan Z. £):n soittokunnan torvisoittoa. Puheita ja «sitelmiä «i saa pnää, eikä lausuntoakaan esittää. Siitä huolimatta toivotaan y» l«isöä runsaasti arpajaisiin, joista tulot täytetään rahaston perustamiset osuus- toiminnallisen «valistuvsen lewinämistä »varten pailkcrkunnalla. — Urheilijat wa- rustautulkoot kilpailemaan kuulantyön» nöÄsä, korkeushypyssä. pituusjuÄsuSsa 400 m. matikalla ja seimäshypyssä. — Korpilahden Leasta.! työmäenyh- distys toimii arpajaiset sunnt ntaina t.k. K pnä Leustun Wanhaslar^ilo»sa. — Virtain kirkonkylän kansakoululla oli tutkinto »J. 25 pnä. Lapsukaiset sai- fcxrt näyttää tilaisuuteen saapumille tvanhemanilleen ja muulle hlcisö^e, mitä he oluvat taimen kuluessa oppineet, ja kocko hymästi suorittit»at-t-.n ai>van pie- nettin pallerois«t kokeensa. Lasten käsi- työt, piirustukset y.m. oliivat aseteltu nähtämille erittäin aistiAaassa järjeö- tytsessä, samoin esiintyivät lapsct mi;I« lytiämän ryhdikkäästi ja arivMaacn, josta opettajille etupäässä tulee ansio, tvaan kiidosta ansaitsemat siitä lapserkin ja lasten »vanhemmat. Pysyköön aina e- teenpäinkin sama arw»tluus heillä kai- killa yhteisenä piirteenä. Kun raikaus ja kunnioitus säilyy oppilnisp ope:lajia Zohäaan. on \e hymin tärfcd ickijä ope tuksen tehoSkuuteen nähden. ^!:ä >wr oli niin tapahtunut todisiaa opvi!aö:en o- pettäjälle lahjoittama siisti hedeim-iinal» jakko. Pari 2V mkn patkinioa jaetuin myöskin käsitöissä suurinta tätcmyyttä osoittaneille, pitäen .vielä marallisuvs- suhteita ohjeena. — K»l»walkea yritti polttaa M»»ltial- la W. Roienlem ja kumppanin omista- man Palomäen talon m<uit>:t Pihkalan kaan torpan kohdalla w. ! n pnä aa mupa ilvällä. Kun ihmisiä heti saapui paikalle saatiin kulo tuk^huietuksi. Tuli ehti polttaa ainoastaan noi .l 1 '/» hoht, alan. Tulen attvellaan kyieneen ruu- kintöislä palaamien micSten '.viKk?misla tulitikun tai paperossin lumpuista. — Taasen tulipalo, jossa eläimiä palanut. Wck. 27 p:nä kellon 10:ntä «kcn^esp pääsi tuli irti Stoncjuifantoan Pyyrintohden ftjliiäjä Äan^^scihon tor passa pofcoen poroksi non»tarc, taUin, *2 totoa, saunan ja riihen. Torpan 2 ähinää ja ylsi 'hieho jäutxn liekkien saali itfi. Torpan psäniä Nk'o Sälli- -nen sai pahoja pabohaaivvja, koet?aes- isaan peilaslaa lehmi ään. Hän saikin j>» tflben mi, ttxxrn lehmä kÄiniyi otves- Promotsioni. Seppeleensitojaiset. Promotsionijuhlall rfuubct alkouoat maanantaina klo 1 p:llä, jolloin seppe- leenjitqjaijet tap<chtuiwat yleiqen seppe» leenisitojattaren, neiti Hertta Waseniu?» sen ttvtcheinpain kodissa. Eläintarha 8, Helqingissä. Soppe-löitätvät poistuiivat klo 2 aitaan Yliopistolle harjoitusta marten, Stlo B i4>. oli prof. Was«niuksen ja hänen puo- lison^a kodissaan tarjoomat päiNällijet. Päivällisillä puhuimat ensiksi isäntä, prof. Wasenius, omistaen enii osan pu- heesdaan muistoille — maistereille w:n 1860 promotswnisw, joista oli läsnä m. m. senaattori Leo Mechelin, Maltioneu- iMos 5LH. Rein ja lehtori I. Länkelä, — jälkimäisen osan toiwolle: nyt tvihit- tämille maistereille ja h-idän sitojatta- rillcen lähettäen heidän kauttansa tcr- mehdyksen 50 Muotta et«enpä!n. SqppelöitäMien puolesta puhui primuS fil. tand. O. Bruun kiittäen prof. Wase- niusta ja hänen puolisoaan. Riemumais- terien puolesta kiitti wa>ltioncuwos Th. Rein. Päilvällisten jälkien wiipyi nuoriso »vielä prof. Was«niuksen kauniissa ja «vieraamvararsessa kodissa karkeloiden ja seurustellen puoliyölhön. Mihkiäiöjuhlallisuudet yliopistolla. Promotsionin tvavsinaiset juhlallisuu- det toimitettiin tiistaina alkaen «lo li ap. yliopiston juhlasalissa. Kun kudsumieraat, joöka yliopiston ja asianomaisten seppelöitävien ivälityksel- lä okillvat saaneet pääsykoctin juhlaan, alitvat asettuneet pai5oill«en marssi yli- opiston Mirkakunta rehtori I. A. Hoitelin johdolla saliin ja kohta sen jälkeen scp- pelöitämät, promootion Z:. Elstvinz etu- n«näSsä, musiikin soittansa riemumars- sia. Kun promowendit oliivat asettuneet ijävjeschiksessä juhlaisalin katederin por» taille, piti pvomoottori iuh'atvieraille ruohsiiffi lennokkaan tevmohdyspuhcen, jossa hän loi lyhyen kadsauksen promot- sioonien historiaan ja selitti niiden mer« kitystä, kääntyi sitten puh:es>saan louhit- tämien riemumaisterien puoleen lausuen filosofisen tiedekunnan puolesta heille muutamia lämpimiä tunnustuksen jano- ja heidän pitkän elämäntyönsä ja simr- ten airsioidenisa johdosta. Lopukisi puhui promoottori suomeksi promomendeille se- liitäen heille hetken merkitystä ja lau- suen m.m., ettei heidän tullut pitää sitä laakeriscppelcittä, joka heille nyt ojennct- tiin, minään lopullisen liaamutitksen merkkinä, waan ainoastaan merkkinä sii- tä, että heidät nyt tunnustcw.:n tvakinai-- ,siksi chömiehkksi tieteen työmainiolla, jos- sa Heidein nyt moimiensa ja kykynsä mu- lanmmstaj<lt edvZk saisi kaupsn st)n- tyesisä!owttaa maanhiataa tekemKän tarljvuksia korkeammaksi. Samalla owat upseerit kuulustellee! kiAisn hintaa. Tehdyt tarjoukset on lähetetty PiÄarim. — Kymin osakeyhtiön o^akk«nom>!S- tajilla oli vmrsinalnen yhtiökokous HÄstngiGä. Johtokunnan Me niksi w. 1911 NxMttiin kauppaneuwos Gösta Bjövk«chei>m puheenjohtajaksi, tvphrc» G. LanMnfliMd war>ipuheenjohtajaZsi, t>irchtööri G. SeÄachiuS, kauppaneu-- wos E. DaGftröm, seuMt-oril Julian SerkachiuS, kochuli Mb. Goldbeck-Lö- we ja Mnnöitsijä Jlvar Lindfors. Tä- män wuc>den tilintarkastajiksi walit- tiin lvapaalhra Rvlf Carpelan, pcmkin- Wt»ja Mbert Snellman ja kmvernöö- ri F. G. Björnberg sevä waralle wa>ra» tu>om<rri A. F. Londtn, professori A. Mallmfföld ja Mkratuo-niavi Georg EhrnrooH. Wimi7masta, tvo! tarxota ihmrsenpol» iveutuimiSkyjymykjen ^clwlUäMljeksi. Marsiiikm -uudenaikaijÄ kokeilut ch- mÄren, alpinain ja eräiden muiden eläinten werellä ovat johtaneet walai- asemiin tuloMn. Tämä kirjortuS ctt vlewa toht. SMalan wiimtinen: s<d- maan Walwoj<m numeroon luin jeoli tulesva myöskin muistopnat tästä ete- wäÄä ennen aibojaan «lÄvien iimoii- ra temmatusta tiedemichestä. — KottsomÄojaisto käsittää toht. Lauri- lan ljetontson ÄanjalliÄealterin uni- meiMä näyttmnöuutMksisra sekä ar- ivosteiluja paristakyinmeneslä eri aloille 'kuÄuwaÄa kirMljuudentuot- teestä. Wilho n aluissa on eri lehdellä karok- lMisrinen kuwo Björnsoulsia j.^ä hä, nen nianMrjoitu<kfenss. PLkku-uiitisia. — 35 tauotta opettajana tuli tiistaina olleeksi tMlävsen lyseon latinankielen lehtori K. A. Kowtto. — »Sorretun Woima„ ennustelee Ei- l>iseSsä „Sorr. WoimaSsa" on seucoatva uutinen: „— Toweri Tuomisen ryöstömurhaa, mikä tapahtuu tämän k:n 1'.? pnä Hollo- Perästä kuuluu toteutuuko ennustus. kaan tulee pyrkiä totuuden ja oikeuden tuntemiseen. Tämän jälkeen esitti pcof. I. H. Wen- nola tiedekunnan puolesta tulemille maistereille maisterikysy>nUi!.sen, joka kuu- lut: „Woidaan>ko Marxin teoriaa luokka- taistelusta pitää tt)ydyrt<iniänä selittä- mään sosialistista kehityZtä?" Kysymykseen ivastasi ruo:siksi Primus 7andidatus O. Bruun lyhyellä esityksellä tullen siinä >luonnvllisesti kieltämään »vastaukseen. Nyt alkoi sePpelöiminen. Ensin scp- pelöitiin 14 rivmumaisteria, joista ei- noastaan scnsemän oli läSnä, niiden joulkossa yliopiston M.t. sijaiskansleri, waltioneuwos Karl Öa6ncl Thiodolf Rem ja senaattori Leopold Henrik Sta- nislaus Mechelin. Sen jälkeen promo!ve.'ratti !N 120 kan didaattia maistereiksi. Seurasi sitten päimän juhlallisin toi- mitu-s, nim. tohtoriksi mihkiminen. W:n 18KV promotsiooneissa t>>htovei!ji Mihi- tyistä on elossa enää ainoastaan yksi, nim. prof. emeritus Carl Gustaf Estlan- der. joika nyt julistettiin riemutohtoriksi. Ennen tohtoripromotsioonin alkua esit- ti prvf. ÄSallenflöld mihittälvien .'ohto- rien tvastattamaklsi kysymyksen, joka kuu lui: «Voidaanko uusien teoriojen mui- naisranÄalaisten „chansons de geste'in" ta takailin ja pailoi. Tuli jai alkunsa synnystä katsoa silälimvän kysymyksen tmvan piipusta lelrtäne'L:ä kipiNöÄä. chydyi^täillxin periaatteellisen ratkaisun". Äailtki palanut »omaisuus oli lvakuutta» ^ Kysymyliseen ivastasi suomeksi liscnt- «mana. joien köi)HÄle miehelle tuk tunludva tvahililko. — T:n. — WirkistSwää sadetta saatiin Mui- tiallakin w. k :n 21 p:nä pitkän poudan ja kylmien ilmojen peräsiä. Kirjallisnutta ja taidetta. Walwoja« touko- ja kesäkuun ivlhk) on tlinesly- nyt ö0 siwun laajv'jena k.UsolSnume- rona. Erittäin mielenkiinicis^Iu kirjoi• tuksessaan »Muistelmia Ljö.nsoni^a" kulvaiioe Prof. Werner Söderhjelm pirteällä to mailaa n suuren norjalaisen runoilijan persoonaa etupmisjä niiden hent'ilöt!oh:aiÄen waikul'eioen ^rus- teellä, joita hä>n oli saanut runoilijas- ta, ostklain tämän suomen^matkalla, osutawieraAessaan hänen luonan- s-a. — BjörnMille omiF:e:tlt cn Wi» hossa t^nenkin kirjo otus: Alku Siika- niemi, jonka oli onnismnur talvata rumoili>ja-PolliMko juuri Suomen suurlakon ja Norjan '.tsenäistymisen ailkoi^na, kertoo Björnsoiin kysliikin Huoma-Ualvia ja terän»ä mietteitä main?wis>ta schden pikkukansaa merk- ikinapaulisista. — Tohr. Jalmari Hahl ilu-tustuttaa meiltä n. s. tai.-eelliseen leadtenin ja niihin periaarteistin. joi- ta noudattaen tämä ulkomailla jo marsin Äkeälsi muodos^niut :aide- elämän t^lljä pyrkii- uudistaniaan näy.l.iämÄaidelta. Kun tohr. Hahlilla on aikomus ensi syksyllä pelsmgissä awo>!a taiteellinen teatier>.koulu, joka jähiää samochin päämääriin, on lirjci- tus suurelle yleisölle Ivar maan erikoi- iesti >terwetullÄ. — Toht. Liisi Karl- tuiren eMää Parii huomalkalvaa t-i:se- löytöä Jialiasi>a>: kirioiius ?n wa- laistu Minella onniÄllneella knUxllla. Eino Leino jatkaa MinriM Stoalm tärinäin eri! >su>omennos:en mertailua, tullen siihon loppupöäiökseen, että Mannisen käännös on ehdonoinasli paras nöistä; »Puttosille, jotka „Tari- noita" koulussaan käytlÄvat, on tvar- sin tärkeätä sMalperäiies-ti tumsiua tähän wakuu>t>tvwasti perusreliuunar- wostelu>un, ennenkutn päättämär, mis- sä muodoissa Ausllle ikäluokille otia- wat 'tMustukiaÄlseen Runebergin mer- kiÄismta >t!eos!a. — ÄÄon manan ma joille mitw.itonu,t Walwojan toimit ra ja toht. A. I. Siltala tokee selkoa, .miltä tosiasioilta fysiologia, oppi elimien — Helsingi» Kaika n.o 21 sisältää: Kuwia: Wiisi kmvaa Pohjanmaan kewät« tukoista. — Kuningas Edlvardm ruu mis Buckinghamin palatsissa. — Hiiden potitti ja »Tietäjä" Sotkamosta. — Kol me kmvaa Skobsborgista. — Muotoku- wia: Kaarsla Awellan. — Max Llfthan. — Axel Charpentier. — A. I. Siltala. Kirjjoiwksia: Vanhempien suomalais» ten näyttämötaiteilljain lapsuuden ja nuoruuden muistoja, 2, tirj. Sarni Kou- ta. — 08st)lön avMo yhteiskuntataloudes sa. — Kewät>tulwat Pohjannmalla. — Aösatu, runo, kiri. Aapo Pärnänen. — Saloilta, kirj. E. Backberg. — Rauennei ta toitveita, fixjjj. Anni Lilja. — Skods- borgin parantola, kirj. M. H -S. — kir jallisuutta. — HermeS n:o 5 on ilmestynyt ja si- isältää: Toimituksen näköpiirisiä. Kaup- paZiyject. — Liikemiehen ammatista. — Jatkutvan sanomalehti-ilmoittamilen e- dut. Mitä teet, tee koko Moimallasi. — Lehtimaailmasta. — Millaisiksi kontto ristit halluatvat päälliKönsä. — Jlmcit- tamisen luotoa woima. y.m. — Palmgrenin «Daniel Hjort". Ka- pellimestari Selim Palmgren on >nyt- temmin palannut kotimaahan Tulhol- masta ja Köpenhaminasta. missä hän on RakennuiwMM mmstoou p&l&utamme että meillä löytyy puuttum&ton varasto: StmcnttiS useammalla eri "merkillä. Kalkkia, tiiliä ja savea. KsttOttrptitä huopaa, lakkaa monipuolinen Maalltarpcidcn varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Bantakaupassa. 1-0 Kaunis valikoima: Värillisiä la v&lkosi* kesäpuseroita, Pumpuli-alpakka alushameita» Kesähattuja, Keeäsakettia, sadekepsil Englantilaisia ja kotimaisia pumpulikankaita, Villa- ja pumpuli- musbiiieja, Pitsikaukaita — koristenauhoja. Lemnkik ankatta värillisiä ja mustia, Verhoja uusi lähetys. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. foutftaa järjestystä. Ehdotan, että PurMelvitsh tätmän kerrassaan sopi- matdoman menettelynpä takia juietocm 15 iSblmnosta. Puvi-jhkÄvvtsh Ämoittaa, että hänen menettelyjä avh^Äti MitMow« jota MtK» ei, vsaa käyttäytyä duumassa (naurua wckftimmalta). Motitan suw- veÄti^ etton ojiannut häneen, kuten oli- si pitänyt. Mutta siihen katsoen, että ineM on Äessämme Su-o-men kysy- mys, minä (kääntyen tvasemniisdoon) en >teiltä »vaan duuman enemmistöltä j>Wän antseksi, pi-bäen iulkemistani 15 iSMnnosta Suomen kysymystä kä- siteltöessä oiTeudetwmaiu».. Tästä pystiä pyydän minä teiltä sytvimmästi antreHsi, £o& kamari sallit murun sen t#a. Puheenjohtaja pittää Purishkelvit- shm ilwoituts«en nähden WÄwollilsuu- tenaon wähemää ehdottaimaamsa ran- Aksrnietises^ ^ gaiAusta puoleen. oopperan esittämisestä sikäläisillä näyt- tirinöillä. Neutvottelujen tulokseksi Cienec tullut että ooppera tullaan esittämään ensi Mstznä jo sekä Tukholman että Kö- perchaminan kunink. teattereissa. Kö- penhaminassa oli tunnettu musiilkilir- zallisuuden kustantaja Hansen, jonka kut- susta matka tehtiin, ollut tilaisuudessa tutustumaan »Daniel Hjortin" parlitu- — Kolera. Poltama, toufof. 25 p: GradiMissa on yksi henkilö sairastu- nut koleraan. KorH, toukok. 23 p: Kaupungissa >on todettu kaLsi kÄer»:apausta. Je>katorino!slaiw, t-oukok. 2I p: Kau- punMa on kckeraan sairasiunut 21 risoittoon ja oli hän siihen ollut erittäin ^hertfeä, piinktMnaÄsa 1 -3 ja muissa ihastunut. Kun ooppera on esitetty yllä- Itäämn purikunnissa 60. mainituilla näyttämöillä ja saatu tietää minlkämoisen meneschksen se saatvuttaa, tehdään lopullinen sovimuS oopperan kustantamisesta ja tek!j«ipalkkioSta. Ulkomailta Albanian kapina. Turkkilaiset tvallanneet Djakowon. Salo n iki, touksk. 30 p: Eilen MÄraschvtvt w??ki!laiset joukot csteeuö mvS^lr Djako>won. Sinne saapurivat eisiikulmain keralla Mahmul-Tefket pa- shv ja Turhut-pa>fha. Pääkonteeri on muuteltu Pr^isreniin. Trenilsan ka- pinallilset eiwöt ole liiMnee: etem- mölisi, he oivat utldellccn tvannoneet ei luomMatvansa aseita. Dibran, Lju- nan, Mo^csian ja Djakoivan kapinalli- set owat keskittyneet w>uori'Ie Tja?o- »vasta län'teen>päin. VvnäjsltÄ. SUMM! MljtUs imM Purishkewitsh heittää Miljukomia la- silla, pyytää Suomen kysymyksen takia enemmistöltä anteeksi, suletaan ai- noastaan 7:stä istunnosta. ^lanalta Suomesta. siaatti Primus, dosentti A. I. E. Lung- fors selittäen kysymystä käsittelemien tvanhempien ja uudomp'en teoriojen e- voatvaa tuÄimustapaa, pitäen kysymystä likipitäen lopullisesti se:witetiynä. Tämän Mkeen toimitettiin tohtoriksi »vihkiminen, joka tapahtui siten, että promowendit järistyksessä, primutseSta ultimukseen saakka, kukin saitvat tohto» rin arwo«n«rkit, nim. tohtorinhatun, mi e» kan ja diploomin. Toimituksen loputtua pit» tohtoreista toisella kunniasijalla oletva, ultinmS doc« tor, Wiljo Johannes Mansikka suomeksi puheen jossa hän kiiti juhlamieraita, yli- opiston wiranomaisia ja opettajia siitä, että hc oliivat kunnioittaneet tilaisuutta läsnäolollaan. Maisterien puoleZta pu« hui fil. maisteri Martti Hacmaja. Hivhlallisuudet Yliopistolla päättyitvät „Maamme"-laulun laulamisella, jonka jälkeen siirryttiin NikoiainkirkLvon, mis- Gi^n löäisilÄläesiä sems:l>MÄiehdo- tuSia duumassa tapcchttu. seuraalva jurkeat^oomillinen välikohtaus: PmMmkch kääntyzn Mlljusotvin puoleen: minä heitän ijin.ra lasilla. <Äänet'tömy!)s, hälinää). Puri>shte- wil,ilh tarÄuu pulhujalÄvalla vlewaon lasiin ^ja heiilM 'sen Miljutolvia >tohti. Lasi put»cv ensrmäisten pcnKieil eteen ja isöAyy siirPckleM. (Meinen melu, huiulSoja). Olppositsioonin jäsenet nou- s,ewait 'paikoiltaan. PiiiKt»w:n epulai»- nen 'oti:aa puhchailawalta pois lasisen karahmin. P ^heenxohtctja py»)tää kaikkia ran- Ho'temi«#n ja i-stumaon paiikoillecn, >se- Iiit:(ä<in, että joskin joku dumnan jäsen rMoo jörjelslystä, nii>n taimien toisien ei tule «mtltaa häntä, »vaan koettaa- Pa-1 Laanjärven kunnan kunnallisia maksuja kannetaan Säästöpankin talolla perjantaina tämän kesäkuun 10 pnä kello 10 a.p. ja huomaute taan että itse kunkin silloin viimeis täänkin on puolet kunnan maksuis ta suoritettava, muuten ne tulevat ryöstöön pantavaksi. Saarijärvellä toukok. 29 p. 19101 August Mannila. 1994 I—1 Saarijärven kotiteolli suuden harrastajia pyydetään kokoontumaan pankin talolle kesak. & pnä klo 2 Lp. 1995 Kokoonkutsujat i—i Palvelustyttö saa heti paikan Hotelli Wahlgrenissa. 191» 1—1 Kuulutus. Torstaina tämän kesäkuun 9 pnä toimitetaan Nie*nelän taloisa Kor- {»ilahdan pitäjän kirkonkylässä ka- unkirjoitus edesm. talonemännän Alm* Niemelän kuolinpesässä ja 10 p myydään pesänselvityksen vuok si huutokaupalla kaikki talossa löy tyvä irtaimisto. Korpilihti kesä k. I pnä 1910. Matti Niemelä. 1997 I—1 Naisten Sadekappoja, Sateensuojia, ^ Kalosseja pumpulivuorilla, y. m. myy Jyväskylän KANGAS-AITTA Väinö Oksala. 1! 98 1—2 Kalustettu huone, eri sisää käytä vällä, vuokrattavana nyt heti Rouva Palmqvistilla. 2001 1-1 SaomaL 1 k. 4 i. 15 mm. Halutaan vuokrata kaupungissa tai lähellä m» alla heti tai 1 patä elok. 4 huonetta ja keittiö Vasi ennen kesäk. 15 p t L konttoriin. 2000 1—1 Korpilahden kunnallismaksujen rästikanto toimitetaan seuraavissa paikoissa: kesäkuun 15 pnä kun- nanbuoneessa, kesäk. 16 pnä Muu ramen kansakoululla ja kesäkuun 17 p, Rutalahden Atmlasoa. Kan to alkaa kunakin päiväni klo 9 ja lopetetaan klo 4 Muaramessa ja klo 3 RutaLabdessa, ellei maksajia sil loin eoään ole. Tästä ja etten ko tonani vastaan ota kunnanmaksu- ja, täten ilmoitetaan. Korpilahti toukok. 30 pnä 1910. Herman Niittynen. 1996 l-l Nuorsuomalaisella eduskun taryhmällä oli ttioöHöntoma nxritbpärioäia juh lallisien pääitöjäisten jälkeen toi i n'.ei- nen ftftouiifeTVia tällä iSlumo-kaudella. •Siinä edustaja? P. Ahmatvaara, I. As:aio, E. Eriko, M. SlcKi, Ä. W. Äoekelin, T. Lörhman, H. Nylander, pidettiin promotsioonijumalanPaUve P. Pvn-nanen, O. Puh Ma, E. s )l. Se.!l"s. jolloin tohtori Erkki Kaila saarnasi liM, O. Talas ja K. Viljakainen lau- suomeksi, ^ ^ . . . .t." ~ ~ ftlo 5 iJ). oh lvihltyilla yhtei,et pai« fuiwat, etia he, edus:a>a ^onas ^ Alppilassa. Mybkemmin ilta- stremn citMtMPn i?hdos:a eriiyis«s->^i.vällä tchtiin huwiretki saaristoon ja ti eduZkunna.n täH-is:unnossa 23 p. ^ «o 9 illalla alkoitvat promotsionitanösi, toMkuuia keiholr>wai edustaja- Castre-! jäiset Seurahuoneella. <,ia eroamaan nuorsuomalaisesta edus- kunianHmäsiä, ilmoutaen eneiwät ikavKo voitvlnrjja toimia samassa ryh- «Msä hä-nen kanssaan. Astasia owat tnainirui edustajat sc»malla tehneet il- moituiksm nuorisu-omoiaisen puolueen ZesLusloi^nitunnalle. Läsnä Mou!kseAsa oliivat kaM muut r#tum jäsenet paitsi puheinies Avichufivub je5a ckustajat Fränti ja Snellman, >— — Uenäläinen kasarmi Lahteen. Lahden seuduilla on uiDlMit lvenä- läW upqeereja tarkastamassa raken- neÄatvalsi aiottuja «enAaislä sota- tväenkasarlmeja warten torwiitawia maa»-atueita. He ^owat tarjonneet pel- tvmaaÄa 50 penniä sekä metsämaasta 40 penniä neliömetriltä. Kakde^saita tilmMniAajaKa owat hz ottaneet kic« jaLijei sttoumukjett joidin mukaan ti» - s - puvussa ja sivulla vaunujen nokalla keiluu kor kea piiska. Parikevosilla kSn ajaa. Hevosten hän nät ovat leikatut ja harjat kiharoihin poltetut. Illan kolakkuutta vastaan kauppaneuvos on puettu hie noon hilleriturkkiin, mikä on valmistettu pitkän- takin malliin ja halko takana ulottuu puoliselkään. Tässä on se kaupungin laajalti tunnettu terva- kuningas, joka on pöyhkeyden kohottanut ihan- teekseen. Hän on komea pystynenä mies ja hänellä on kenraalin ryhti, taaja korvaparta ja kultaiset teko hampaat. Laivanvarustaja, sahaliikkeenharjoittaja, monimiljoneeri, kaupungin rikkain mies. Mutta ennen kaikkea tervakauppias. Tulee vielä vaunuilla tehtailija Elers, valtiopäivä- mies, kauppaneuvos, miljoonamies ja laihanlainen mesenaatti. Monet ajavat nelipyöräisillä troskilla, joita uutuu tena on jo tännekin ehtinyt. Niiden joukossa merikapteeni Hartman, Hart manin miljoneerisuvun enin puhuttu jäsen. Hän on se mainittu »drummel-prummel* s. o. juoppo, tappelija, pirstoja ja laajaleukainen merikarhu. Omat merimiehensä ovat hänestä kyhänneet arkki veisun, joka nyt joutunut katupoikien laulettavaksi. Kapteenin sivulla istuu hänen eriämätön ystä vänsä merikapteeni Norrgärd, tunnettu nimellä .rauhan enkeli", sillä hänempä tehtävänään on sovittaa ystävänsä humalarikokset. - 5 - Tulija on valtioneuvos korkeissa nahkaisissa kohokalosseissaan. Sentähden hän saapuu ensimäisenä, koska hän on illan varsinainen isäntä. Sisäeteisen ovella on vartia, jolla on livree ja kaluunat Se hyökkää palvelemaan valtioneuvosta. Nyt on valtioneuvos puhdas ja soma kuin juuri maalattu vanha laiva. Mutta toisinaan hän on hy vinkin huoleton puvustaan. Valtioneuvoksen tukka on hopean harmaa, kul makarvat tuuheat ja valkeat, hieno parta valkoi nen ja nenällä kultakehäiset rillit. Silmät ovat palavat, ruskeat ja katse kuin haukalla. Mutta siinä on kulttuuri-ihmisen ilme, joskin himokkai- suuden verhoama. Kun valtioneuvos on riisuutunut, ottaa hänet viinuri palveltavakseen. Valtioneuvos astuu suureen juhlasaliin ja aju- lantiksi hänen taakseen asettuu viinuri irakkipu- vussa valkoinen pyyheliina yli käden viskattuna. Katossa sädehtii kynttilöissään suuri kristalli- kruunu, jonka messinkikierrokset ovat takojatai- detta. Sileä parkettilattia kiiltää ja suurissa seinä- peileissä, joiden kehykset ovat metallia ja koristel lut monemmoisilla uurretuilla kuvioilla, näyttelee itseään upea huonekalusto. Pöydillä on haarukka* kynttilä-jalat, joita biljardipoika juoksee sytyttä mään, ja kukkamaljakolta. Kookkaissa astioissa seinävierillä on palmuja ja laakereita tavallista ra- vintolakokoa.