N» 114V 1910 KESKISUOMI Sunnuntaina toukokuun 22 pma fw» ja Toulunuorrsoa. Kirjelmässä tvii- tataan samallaiisiin pyrkimyksiin muissa maissa. — Hels. S. — Mikkeli» läänin »»fi kotvernööri. Kutvaatvana «oolaistuLsena nvkyään maassamme ivallidsavalle tvlalle on se ratlaisu, jonba Mrllelin Mänin kuiver- nööri-kysymhS nyt on faanint im kautta, eitä >läänii»>iihte«ri Ilmari Wuorinen on tullut mainitulle kuwernöörin>pai ?alle a- asetetuksi. .Herra Wuorinen on :äten saa» »vuttanut sai aseman, jota hän on anka rasti äouvonut, jopa siinä miinn, että hän. kuten aitoinaan sanomalehdissä irt- rottiin, ilmoitti Pietariin toiranomcMiI» ^e dkttxmsa loallmis ottamaan tovnun »vaStaan. Hän riemuinnee nyt. saudien Qnn riemuitsewat Wenätzan su>mi-w.hol- tiset lehde», scllarset kui.n Notv. Sreinia, zaka on jo rientänyt juomaan päl,v.in.?c- loon ^horra Muorien ^rinomaijia a„» siorta, joiSia se mainitsee sen, että hr<» W. isuuvlakon aikana w. 1905 .iapinoirsi. joista" huolunatta keisarihymnin kaikues sa Iichotti Mikkelin ilääninhallituksen Xc* toIU. Menäjän lipun. Tämän suuntaisia tit. Wl»^r-sen «an- sil«" «vafkin. Tietää niitä hiui>an li- iätä. Huomaamme hra W :n ensiksi I-af;ficb. kandid. tutkinnon suorittaneena auSku:» tanttina Turun hovioikeudessa w. l^>1 Hänen »lahjansa" näfijimät jo tässä toi messa. ja niinpä hän jo seuraa,?.ina iv.. to. 1902, siirrettiinkin, silloisen ijallitiL?» kursisin mukaan ansiokkaana" nucb'!!ä. toimeen, jossa hänellä oli ivapaaanpl ^i- 'lavsuus kechidtää taipumuksiaan; hän tuli näet Waasan lääninhalli tuksen yi im. e» ifit-tölijäfifi, jvssa toimessa hänin ci' ku- »vernööri .,tnipowi lohille efttefinnujt ne asiat, joita fairtfiiuiliatirt wic.'a>n:ehct «rwät katsoneet woiwansa csitelli. hän osoM to-.meKsaan intoa '>!la'sra. er- *ä sitä eiwät liene wiranomails>t irsekään ctoctfteneet. Olipa millainen paper: ta- h«m-sa korktrasigneorattacva, toöl>pa> sc maanpakoon aja-miSta tai m iki a, herra Wuorinen ali aina tvalmis, mitään evä!- lyksiä hänellä isnnä suhteessa ei ollut. Kotitairkastulsien toimeenpanijana hän osotti häikäilemättömyyttään, ja laiiio- mat osetvolmollisuuSkutsunnat jaiiuit Ja nesta innokkaan tuen. — Tuo.n. i?. — Pikku ts»rewitsh. Menäjän perin- töruhtmaasta kerrotaan eräässä englan tilaisessa lehdessä, että hän aina !cpe:taa rukouksensa woimakkaalla hurcaa-liuudol- ia. Ztoilli yritykset saada hänet täs.ä taivasta luopumaan «vat tähän i ol leet turhat, jo hän torjuu säännölliseni huomautukset perityksellä, että sotamiehet paraatissa aina terwehtiwät hänen i- säänsä, tsaaria .hurraalla!" Aa kccka Saikkiivaltiaon tietysti täytyy olla w:e.ä mevkilsatoämmän henkilön kuin itse tia- rin, olisi hymin epäkobteiliasta olla >er- lvehtimäitä häntä samalla tai>oalla. Eräänä päiwänä onnistui pi H u isare- tvirshin pujahtaa saliin, jossa keijoin is tui nemvottelrmassa •miniätvrcittcnfä lanSsa. Nuori tulviva hallitsija oli kuul- lut, kuinka hänen isänsä puhutteli <ua- maisiaan, tvarsinkin sotamiehiä, >a hän tallusteli mini-Sterien eteen lausuen: — Tevive. iveljctl Tsari Nikolai huomautti hänelle, c:!ci sopinut pienelle pojalle puhu:eUa tällä tamoin loanhemlpia herroja. Jonia jäl- keen tsarcnntsh kotman aikaa inictil.iiään paranisi as»an termehlimällä rvanyoja mi- nistereitä sunoilla: — Terive pojat! töhben täysi syy toitooa, «ttä ilmoitctta- itKunTne miellyttämä ioistoteos saa o- sakseen «semmoista huomiota, kuin se iun- nustettalvan avvakkaana iisäyvsenä uu- simmassa tietokirjallisuudessamme täysin ansaitsee. «»tihartauskirja. Kirllowuq'ien mu- kaan gärjestäen Zirjoitti Conrad S w t n b s e n, kuuromykkäin pappi. Al kulauseen kirjoittanut Gustaw Jensen, tuomiorovasti. Suomöklsi .sotoitti Aug. Htliö, sokeain ja kuuromykkäin opettaja. 539 sitvua; hinta: korukansiin sidottuna b mk. 25 p., nidottuna 4 mk. 60 p. — Aikakauslehtiä on ilmestynyt: jajärjeÄÄmiä imilter y5ft^koht«iÄa ruviömtoo, 5oelypijlyjä y.m. on loimeen- pcmtu, <an> chmeteltÄvää, etui karjan- ihaitoon keMä panMM nim persn wä- hän huomiot». Miten karja on> ruc-- titmva jit hoidetchva tÄw.'lla, siitä tir- jloi'l«l>aan ja puhu>ba<m yllinkyllin, mutta ani harwom, cken <u'wifc',i mi nä mähnD liqoituffia nimenomaan tonjtm kejäruckumasta. Katsellcsjiaan ja MottaÄeGaan talwl ia fejäruciii?« itaa isaapi ainxm fen käsityksen, että kar janhoitoa löytyyki-n am>oo>swaiN talwi« sin; L-esä on jon>t'iMainen wä^aik.i, jo!- loin ka«ja jää min sanoaljem „amon oimenja nojaan". Kun ne /vainulla 1ypisei>lyÄ^ lasketaan laitumell», »aziva: ne sieviä, usein korkoalypililjemniil: Pääskysen «toukok. numero jalaa hÄeihimien Mis,sa halkea ruofjufc ftfst lrkijailleen paljon hauskaa ja jännillä» iklllMes il4>a2l)ipst )IIe kotiin N '>eda :lN. Sil» wää litkemistä. Tanskalainen kirjailija NdttaloaM mistään wäliltämu!:ä jat-- Kirjallisuutta ja taidetta. Uusia kirjain. K. H. Gummer us osakeyhtiön kustantamia: Rqkqajau Tanska. Älrj. Ewa M ol t e s e n. o.s. H ä l 1- s t r ö m. Ä>7 suurikokoista siivua; 156 hienoa kuivaa. Hinta: nid. 8 mk. 25 p,, forukansiin sid. v mk. p. Tämä huomiota ansaii-snva hieno lois- toteos, PÄa on ilmestynyt mihkoina, on lnyt «valmiina kirjakaivpoihin Irnsi Tanvka on tullut maaksi, ^cka on nicil- Ie tiennäl)tläjänä monilla nykyajan sekä henkisen että taloudellisen kehityksen a- loilla ja jonka oloja sen tähden mi.-len- kiintoisesti yhä seuraamme. Onpa scn Emma Krasit kertoo suidreoia lasicnys- täivästä Henrik Pesta.ozz.$t«j>. Kirjoi- tuksoen liittyy komca kuiva Zurichin muistopatsaasta. Arw:iy julkiisee kuwi- teiun runon Pääskyset saaouivat ja An- n' Twan jatkaa »loista tarinaansa Hu» wirttki. Juttuun lii':ywät useat kuivat cn«l wrmattvman lyStiUität. Ingebvcg «imesen kil^joittaa Fön-iuulesta> ja Ar- wid Lydecken jailkaa '»ilkailujaan Täh- kien tarhoissa, tässä numeronsa kerioen Mars-ihmisten tulosta maa»>pinnalle. Pääskynen 'siisältää edelleen suuren jsu- klm kortomuNsia, tarinoita, runon -a pai- jc-n maruta. Lukuisat kuiva: ja kaihtele- irat kirjjoitudset herädiaivät nuorissi in- nostuÄa ja iloa. Pyrkijän n:c* 8 ja ') owat ilmen tyneet runisassisältöiscnä kewätnumero- na^ Wihon sisältö on seuraiva: T. G. S.: Toukok. 12 p. I. W. Snellmanin kuivalla. — I. H. Erkko: Kttvät^virrat. Tän'cl- rar.pl Oskari M«ik<mto. — 2. H.: Nou< setvien sankarien puolesta. — Kutsumus Suomen Nuorison liiton yleiseen ko- koukseen. — S-uomen Nuorison Liiton ensi toimikautena taciv:l!aivien ivarpjen hankkimissuunnitelma. — Alma ^or- st(fn: Siipolan puutarha- ja maatalous- koulu. (Kuivalla). — Hermo H—aho: Illan rauha. —KansanopiStotoäki l Pyr kijän kansanopistonumeroa tvzrustc- maan. — Etelä-Karjalan Nu.>liso''cu- rain >kokous Wiipuri5s«, helmik. 2$—-28 päilvinä. — Warisina:s>suoinen Nuori' soscura-in Liiton kokouksia. — Perä-Poh- joien Nuoriso«seurain Liiton wuo!ikokcu§. — Kavsi maalausta. — C. Sl.: Ke- wät (runo). u: Nuoruudessani ja nyt. — Nillke: Kylänpaimen. — Voi mailu za reippaus: Lauri P—!ä: Ter- tveiksi ja lujatahtoisiisi. — iv. 2.: Nuo- riscieuratwanhq-a., kansallisia nnuiä säi- d)trämään. — Kansanopivto-osnSio: E. E. PuhÄsen ?an>sanoviStc». — K P: Ztä-Häme«i kansanopistolla. — Siiri Ste-nrolh: Naisten kotoiset askarnt. — .Bjäinöläinen": Salomichikkälän .Wäi- nölä". — 38.: Niionsoseuratalville muiAcitaivaroita kerääiniän. — Vliift. Jutila: Köyhän rikkaus. — Kuiva ar- woituMa ja is<man,'lasku>a. — H—i M nen: Kowät-«toiweita. — Kuollut Björnstjerne Björnson. — Uuila kirjalli suutta. — Nuor«son pyrintö>en aiaiia Jokamiehen wi:k!oleh:-. n:o 10. P«>llerwo n:o g sisAtää: A. T.: K^cmulksia koppelitvilj^lyNen alalla. — Enzio Reuter: NiMymato ja sen !vas- tu»ta>mincn 2 :n. — Otto P. P .nen: V' e- res^sopara-at^orilla tvhtyiä kokeita. — Lukhjain cisasto. — MoinhintatIlusto. — JlmoitiMia. Terweyd e nhoi to l ehli n:o "> srsäbtää: Auringonkylpyjen warjopuolia, St. ReiijokVaara. — Tositapauksia maa seudulla, U. Tiitinen. — ,Lu>z>nenivias- ta", W. Seppänen. — Kahrin tvaikutuk- sesta warsinkin lapsiin, K. Rc:j.'Taar.i. — .Ruu!su'l>e?k>cet", O. M. — Sukkula- , ... ... madoista sananen, K. Re>ij»Waara. — 'tottumiin, mutia missä ensmiiiän Uusi pesutapa käytäntöön. M. "irilif-ai» Ivöl^amMNN döBfi>;'l'U»tJvi.n iUaetQÖ- nen. — Sananen parista kirjasesta, N. W'M MuoroivMM^e-Mmiin ^ VN Ruotsalainen. — Suvm-n Kansallisen nähdään jotenkin Ijlleise^l!, TeNvoysliiton työmaaÄa. — Kirje laa- tuiitaeiltetl he'.nä>ohko käi)'elÄän liito. Poimintoja. 'fcur.joiVt-ai'numcdfl. Sella>ijena >M :i :äs- Kotiseutu a :D '.1 sisältää- s> K. ! tä M»>^rtääksem olisi NMliän siinok- Hällström: Kasiv's.oli.iesia kot.!iu:utt:^. ! t<tvaa» lmutla jopÄvilla tonnenpit?lllä kimulsesta. F. A. H.: Kotis--.tnuar.aS-' ('Ye^lMiPien PaMc^n !si«NWN:Änin<-N tus kansakouluissa. Samuli Paulaharju. «Junffuritanssi" ^!.iwa). Ä. M. T.: Retkeilyille. Ruotsin :?iatkail'ia'i!>)'->::>!- sen esimerKi. Paikallistaruia Ätaaöia (K. >Saarel-:) :>:audanv^..n.^:iis- paikka Joroisissa (A. L.). Tä^nxojiöta Kotkan seuduilla Au io) i?as- kia-istatvat Kiikan piiäjässä (Armas >1a- seeni hänestä, ja muutaman minuutin kun karjain „hoiw" tällälailla kunnes Msyiset tptyiimär wiht>o!N pQkot laivat oilamaan karjan sisään. l5'i'.ä lällai- nen wätinpitämäitömyys tu.e? ran- gaistulllsi mähemmöllä tuotannolla, on lpäiiwän seLivää, s>awomku:n että jos techjd-cxmme karjaÄomme lnnhbufl: fun- mon (juutein tulon on niille an:iktla'.va >o>t0M>hk!<i>i^n waa!ti>ma ho::o niiiöskm kchällä. Ehkei aiwan yhtä i<uff<'«r fjoi- t>oa Woi rtiilfe wa>aina?esällä kuin lal- mutta Mä esim. piettäisiin huollu siitlä että ri'iltäwä»n löyiyy ra- winroa ja Atä k-orvealypsy! se» saa>vat asian «mukaisesti vchumäärän kuin ma- hcklhjmät j.n.e. ^e ei yminiärtääksenl o- lisi Kian pachon llvacdittu. Koska nytkin läh'i!mpinä paitoina al kaa karjan kesärulckinta, rafjbon sen jichdosta t^hdä muultanria hii^iieniu?. sia. EnisiiMilnäinen ja -tärkein muistu* tus on, ettei koriM laÄeta loiftnna ja nÄkiintyneenä laitumelle, sillä siiloin 5uluv usein wiil!koja, ennenkuin eläin nm tuli uit kohtuullijsoen lihaan ja täy- den tuoiannon lsaMvmtanu:. ruoikintaa on aina lvä^etlänia, inuii.i eiriMt ilaikkoa kellväMä. Te-nveenä, woilm«!.1ka>ana ja hymässä lihana on fforrjo uiTo4f(ilifrttflitx)c. Mehevään, tuo reeseen ruokintaain on karja ennen u^cÄaskomiÄai !w:tuteltawa. Tiksipä on nielle aniieiiMva wähäins>ä erisjä livrhantaruista tai mnuta !?>- Hsn-Mchua, niin ■Cx.tä ruur.nMlatuöeli- ■incit muu^ii^vaan ruofint.noa t^uuisi- tivcrt ja citei Mvin häviöitä rui':'.n>il- 'lamseltiilNliiAsä syntyisi. Aksi uirN'::n- miÄä muislutu^ksiAia, miniä i.'i»sä vh- ^.ydechä lroipi tehdä, on, ctui k.njaa liian ajaisin laÄea uloS ko:!)iili!!u. Hyniin yleilMi rikotaan tä.Wi hel- Posri 'i;m.niöirrei : tätoää ja luonnolliöia >?ääniöä aasiaan. Niin Piikälle l'.ucc ii^Ävuillilsuulden olla rhlinyl, eilä eläin ^sca helposill isum^a iffytevn ruohoa. LailUinion 'hcHocn ei yleensä uhraia aiceust^lvail. Muna eitä haka inei- sä jo lkailjaMitulineit ifeensä loaatilvott Ijta idl'jfiiruo 1 !- erinäiu kiitollisia i alleen tnÄecista sopivasta hoidos:a, oi: ^i- «ivan ifdJlnä. KaMvuillisuus la.iumÄ- Udiinmie on yleensä huono ja ii?si saapi cläin u^sein 'kulelsia 4>ti'5iä matkoja, ku- luiiLöca paljon rehua liikunnosta synly- wän t1>ön ^uorifncnmijcfsi jotca tuuran- non osalle luonnollisesti jääpi iuhietl- lisiesri sitä »vähemmän. Ra>.waamalla ipoiS 'penjsaita, tasomtamalla niäträilä, sjil>tamo!lla, sopi>:van siemenen kttlmö- mise-llä q.n.e. woi>pi laidunta jotenkin fttölhällä 'työllä sMiottawa-s-ki parantaa. K alli j tolläil^et aiwan luon n olleet sei- kat 'Ctxxät maataloudessa ehdottomasti !woirieeiil0te>itawat, ainakin <nnen kuin GinniMime maaia!l>o-uven kannattomat- loniuuden Pukareina. Suurin osamil- jeki!jöi>rä, jotka wiM seuraawa>t wan- hanal'ai>sla wi'ljÄhstä, on yksmmnaail .palloitettiu, junvaniumiaan luonnolli- Vlm »varattava; vmtda sitäpaM on Pieni tväkvrchuosmos Wältltäm5töir. -Niinkuin talwiruokmnankin aikana, on euokinta kesällä asetettatva niahdol- lifimimain tmVaan kunkin lehmän tuo- tamnon mutaan ja samoija yleisiä puh» tauden, hoidon, täsmMifyyden y.in. ^ääiÄöjZ kuin talvella, on niinikään Wkeätq, että karjalla kesälläkin on faatatvana kiweimäisaineita s.s. fciito» lkchällä seurattalva. Miellä on erittäin isuolaa. Pieniin kaulkalkoiihin asetetaan toninrodle sentähden »vähän suolaa, josta eläimet mielM mutkaan saawat siitä mroleÄella. Hywä raitis ja niau- kas juomiawesi tulee niinikään aiua olla vläimillä saadanxma. Nii>n tär- keä. kuin k<vvjcmhl>iw meillä dodcllakM on, ei pitäisi olla mahdotonta aikaan- saada 'ylteimpänä wiittaamiani paran- nulksia Ikarjan Fosä>ruokinnasja. Pie« n^mImÄtkin ja ltoähäpätöispeinmäckin yk- stchiSseilkat owat aina huomioon otetta- tvat, sillä useasti juuri näennäisesti pienet seikat toaikutlaniat funresn tu» koliisii?n ihiMyksi tai. tappioksi. W. ' Vönäsältä. Värillisiä ja vtlkosia kesäpiueroita, Pumpuli-alpakka alushameita. Kesähattuja, Kesäsakettia, s &dekepsii. Englantilaisia ja kotimaisia pumpulikankaita, Villa- ja pumpulimuflliinqa, Pitsikankaita — koristenauhoja. Leninkikankaita värillisiä ja mustia, Verkoja uusi lähetys. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. PeruStuSliatiMiliokuminn puheen» johiaja> ftn«uwri Leo Mechetia mu^uii MÄN.: »Peruseu^Mvotiiokmman Ochtälmä» nä on öfluit osoaiaa jen idbiätdun paiS. toiffo). Kansanl^ruia !aa!kilr:s?a lI. M. M. T.) Kelkkansa m^norrzii^n mus- kalaisen laulu (Wilho 3et.il.ii. Koli- seutupäimät $?el"n;.,ti'b. sv!.r-?-..wl>n maakuntamuseo Mikkeiiin. Tamtcreen . . .. ... «anmnain kotisali,ikilvailn. Intonen fidue^ö kuulin wa.n a.r-,," !a.a-.,en kansantarujen .«latujen ni- näm yhtaf.i.r lotZ n ^uru^sa. .^,tiseu!>l'lii?eiidejä. Tapion:o 5 sisältää: T!>r':ei:ä luk ja PääMannoilus odellisenä ivuonna) iiuoijt >kavj>L'iilaidun «tässäkin rapaukies- Ifuuire^ri parantua. Missä karjan- cho^ro an siinä asemassa kuin ien .teillä inM olla, ei kuirenikaan useiininissa tclpaui.!stssa>, >luonn0lliset la immet eikä y.lsi hei>iM>^hkokoan ifftä kesäisen rc- !hlkirtar!peen täyltämiseksi. Piutte on lkolwaltawa' wihanta>rehulla. Munia» mia a i!ko>ja siiten Äin tilaisuudessa ly- hyostt «stttotemaän wrhantarehuwilje- Wen me<r?iti)s'ä ja wälttämätron:y't. iä, ja'.en, kvÄtaten mamittunn kirjoi- iäkseen, ainoastaan täh^don huoiiiaut- taa, eitä sopiwalla taivalla järjestä- m/llu wihantarehu wAje!y.'ssinme, ivoilmme sa<kda aviHantaa rehua kauita —^Naisten Läniolkeuskysyinys We- Pietarista, toukok. 13 p:nä: Paikallista itsehallintoa käsitie- lotvä duuwawaliovunta on asettunut naislvn äänioikeutta puoltajalle kan- nalle. — Suuri tulipalo Pietarissa. P i e- täristä, Imifof. 19 p:nä: Wiime yönä ?aiwosl ankara tulipalo Okorod- ui-kadun «varrella Narlvan kaupungin- osassa. Klo 3:n saakka yöllä oli 90 taloa ijoutunut tulen uhriksi. Dli 5,000 IfcenTeä on kodittomana. — Gutshkotvin ia kreiwi Uwarowin kaksintaistelujutusta S. N. T:n saa- man ssä-hköjanmnan mukaan kcrroiin- me, etitä piirioikeus on tuomiollaan duuman puheenjohtajan Gutshkoivin ja kreitvi Uwarowin wKiliä tapahtuneen kaksintaistÄun johdosta >yn:yneesjä oikeliHmu^a tuominnut Äu:shkowin 4 kuuk. Pinnawaitkeuteen ia Uwarowin arestiin lsoti>laspääwahdissa 3 wiikoksi. — Uutinen on oikaistama siinä suh- .teessä, etlä Guti?HW.o on tuomittu wain 4 Viikoksi ja Mvarom 2 wiikoksi. — Syytöksiä kaivalluksista ja tvää- rennyksistä. W a rs owa^ sia. loiikok. 17 p:nä: Smaattori Neidlhard on erottanut »virasta ja weiän»t oikcuiecn lauipmuzin kuoomastolaiiolsen hoitajan apu>laii)en sM Guimen n kuormaSro- laitoksen tarkastajan, Mte-tyinä wäö- reiuilisistä. Samoin on lvedeity oi- keutcen ontincn kuor>nas:o!aiio!icn hoiiaja Proklpielv sl>y!eliiM kaivÄ- 'tulscsia ja »röärennyksestä. I — Suurcmmoinen oikeusjuttu. 2.f. 14 >p:nä tfi'Joi Pietcurin piirisoiaoikcus 'fftsiiMä suuremmoiSta oikeusjuttua. «Dyytöskirja sisältää 200 painoarkkia.. Zljsian käsilt^M menee wäh!n:äin yksi^ lkuukatisi. Iuitu cK määrätti) käsite<- •tätocSisi jo wiune marraskuussa, muRa srpiwM huoneuston tähden lyi^iännsi. ^ ©iHtettfYijä, joita on haikua M 68 ^ ihenTeä, niiistä 8 naista, «syytetään ros- \ wojou>kk>uesseen kuulumiiesta, joka toi- mli Pietarissa ja sein ympäristöllä syk- Ma w. 1907 seuiraawan muoden lop- puun. Iou>kl?ue 'toimeenpani muutamia ^Mineniä alkeellisia ryöstöjä. Iouk- ikueen jäsenet i* t>oimeenpaniwat irfcif. 10 p. 1907 «sseellisen hyökkäyksen Ranni!!lkorcdan junaa wastaan, jossa tilaisuudessa Noiiajoen tehtaan rahas-- 'toviholital^lra salaneuwos Iermolaje- wNa Nostettiin 12,657 ruplaa, ionka öhessa ölversti Surep?in sai tilaisuu- dessa juvmanisa. Samoin ryöstettiin lakon omistaja Tri^tziltä Besborodkin- skin kadulla Pietarissa 68 tuh. ruplaa', jossa tilaisuudessa ylioppilas Moshei- ko. A. THurakowin äiti. muuta,mia p oli isoja y.m. sai mat sur- manjsa. 48 stMtiyä uhkaa!kuo>lemantuoml0, m.m. 15 wuo:ista ArsenjeAiia. Dckistajiksi on fesitttu 200 henkeä. niiis'tä 11 suojÄuschaston jäsentä. Puolustajina esiintyy noin 50 asian- ajaljao. dät paikottii kuumuus peräyiynman, ja Muutaman tunnin tvlivomman lyön perästä täytyi heidän paÄta lyhj.n MMm. Nyr ei enää kaifottu voitiuvan Pelastaa hauiaaniunoiia, ja jemvuolsi Päätennn numrata kailvvkssn juu Hl- 'tatuja piiäimouömylM, jota an «suuly maopttätväÄi kiiinni, jotta tuli siten mlniSleripvesldemin chvoutÄa Alitta- saataisiin saenmutemffi. Atm losin wäÄjä mymovlalUsia ja paljastaa nti- miiMj.Nl esletdiin raittiin i^nan päcjy den iväutetben ja arevostelukan j »urvi- hauiiaaiuurleiiioit luo, mutta koskä ol- di-nen mhäliätm, j»iden Sauna «teimo- tiln »vannoja siinä, ettei ytsikään heisiä ^rtM on lloriianuii LM»nl.'iH«ä näen» enää olliisi elossa, kaisvtiun >vouaw «t naijja-u oiilendemnukarjen pMan täfie menedellä min. Tälmö päätös herätti yleistä pahck- sumista tailioosrliomivsten ja naisten ftll.nttesijd'. Äailvo>.fen o m isiä a korÄi L>on«da^.e, ja on hän llcchjoirianut 1,000 puntaa leelcien ja lisäitomien lasten «vustain-i- solisi. IisL hän ei olle »voinut olla Itismä pe>lasntötöiisjä, ikoöka hänen Lon- t^oaSsa on täytyityft otrav oMa kuningas Edtvardi-n hau'ia^aisivalim i s: u!si i i». tununalli/selle 1a»«chbolutljÄle". — „O- leiinvitiinen vhio, jcsia järjestys jv uur. tera toiminia ?äy mahdvllijoLsi ilchi- millisisjä yl)reiskunniSja> on, että jo- lälnon o^cuspuri, olipa se fimtfi tai pieni, ljMivo^oudellmen tai yksulyis- vlikeudetl.^iren, tieiää oteiivos^a vuksu- liuUvaim. TSiTomipänä tätä totuutta sctvellul«?aan ?an!M^jlmUsten elÄNti^jä. Ei ole ajatÄlMvis,'^ «uä m isään maa, jvlla a.n<en 1a-ki»m perus- tc»."lla on evaiiiintunttt »>hieiiskuniv>jär- jcsG!soi«jv, lvoisi a>lläpiiää tatti ja sa- Kunlugas Edwardlu '"Ulla i^eiÄä ja «Mtyism o.keuÄvar- hautaus. niUilliia, jos se vilisi palme.ru nouda- letiawokse«in »vasuaanotllnnaan tctveja, Lontoo, touikok. 20 p: Kuningas- jvita wiM «kansan lakia säälckvär tv k» »vainajan ruumis tvietiin junalla ku- ^ ra^cuiaiidl ctvm sääiäncet. Tämä to- ninkaallisen perheen, kaartinjoutkojen lu * 10 äi>!«iasta>an teoria, jsiitä on ja Muiston mahtalvien soittokuntien ^rmuie y.m. saaiitueiden seuraamana Mindso- ^ riin, jossa kaartin aliupseerit kantoi- »vat >sen Punaisella Meralla Päälll)ste< Äuomo^a tv«runoonkaon ei Äe mi- ^ lätin 'poliisia suuciKua, jcCa ei har- \ rr-'LP! lfi0i,ti loii.v^^si, eitä iriSiirliiaijutflnen tylla ailustalla ktrtlkoon. Täalla olttvat ^ errC j mastossa Canterburyn arkkipiispa ^s^iniÄä Suomen Pu^..a «jhfeyssi* ymrä muita korkeita hengellisiä. Sieiu- t.cn ,s>cvt!>.'Äi.s.?ii lujinaniisitsi enää ch. messun jälteen astui esiin sukkanauha- 'täisiä/n «Suomen oikeuita »vastaan riiarilu.inan eichmäinen iuurmestari ihiiölla^itllä". esittäen kalille, että rukoiltaisiin stu- nausta uudelle tunintaalle. Alttarin oikealla puolella istuilvat ministerit, lvasommalla diplomaatti- kunta. Jmnailanpakvelutsen aikana seisoi kuningas äitinsä tviercllä, jolä Pc-ruiStulZlakitvaliokunnan warapu- heenjchialza prosessori S e t ä l'ö csctt. ti lmi^otu>ksen oleman täyimi risti- riitaisuutta, epä.jcl.wMlä ja ep^imuä- räiMuä. Ristiriilaisuuita en jo sii nä, e:ta se on olevinaan ehdotus n-a.- ta^unnon'.äin>säädännö>tsi ja ehdviuljcs- poimistuneen» Hiljaan rukoili. Muut ^sa on kuiienkin iy'ymys lainsäädännös- loiskeen, «sitten Fgr-keata, tummaa edessäni, ja ennenkuin ennätin -sanaakaan sanoa »ah. ojcnlaa'^.^^.^ arwioimiseSsa. kirjvittanur kcl.'o kesäruokinnan. TuntuMampl 0N itättän,. oli trneressirn oletva paikka !?h- Karsten. — Metsänhoito ja jako- Wiha>!l!tarchupUUte oriittäin kolmena ett jä ja iainecMoK.^rjat jofean ja liänen ^ toimitukset, ckirj. O. A. Purhonen. — Oh- ajjatvjaisMa. a) ajaisin ketväällä, jol- jeita metsänomistajille kcwätailana. —^in JckilÖ ei ruohoa ole saatalviÄZ. ap<i uksessa W»i>monsa päiden päällä. Kun kuu taaien tuli entte ptltoieit !a- AZj^^^ta. — Tapion pänvär. — TaiivMinen ruis >0n tässä t a. näimme sen kalpcussa maassa 3 e . urc g en työmarlta. — M.'N'än>oartija- isoiplHva tviihantarchu. Sam< uulamia we,,kupUa kohdata. K 1 ' foulitn ha n ke et Karjalaan, fiij. Erkki lii Wic>lä «sim. nauriille. laa. muutamia hon om«ton oli '.v^.iut. E.n:n- woi- , ;!wtijll0l _ Eikö olisi jo a,ka banklia neet pelastaa h.ii.ia iillä wirta jfunnoHiii« työkaluja metsämishille, kirj. Wilho Leino. — Metisälaki. — Tapion qsiamiesten 'kcräi>»kilpa ilu. Pieniä tietoja. — ÄiTjallisiiutta. — W'e»ti< za tuontitdlastoa. — Puutalvaramarktinat. — Ähtärin rannalta. Sama maa eh L) Noin >hciit>tä!5uun ikesi(waiheilla, jolloin la itu- m>c!t yleensä oovat Wvin kui>:v<tt. Ai- itkisin kenMllä. eri wälihoilla kylw^t- ch wijhan'iarehu, antaa 'tällöin tarpeel- liian >Mrchun. C) Myöhempään syk- j^Mi, jckloin laiiumet oavat huonoiksi 'fiajttm. M>öhclni>pään kylivx.y livi'- hamarchu toi' juhannusruis, lorlvaa silloin rehun puutteen. Mihandarehu amtetaan lehmille par- haiven illalla, laitumella tuttua, ei fuU tenlkaan l>yp)yn ailkana. Erittäin kuu- «minä päiwitlä wi!hajntarehua anraa kes- Mä Päillvää, jolloin lchmät pto^ciän sisällä »varjossa. Mkä huonommat Iai« - SaniahnM. 5^°^ken ^kansa-' dät kohta pit-kän ma'.'an pääbän cnnet-! tomuuspaikatta. Heidän ?uolemani-r seliiett-.in .ci:», noen «räästä matkalla sattunet öta lap.i- turinasta, ja niin säilyi heidän maniec.i- jfa p»»htaana ma,'man filmij-ä Mnn- tahcm emme Mvinectkaan tehdä hiid.in puolestaan, joiden onnettomuus j.-, kä.si- Mylset «Xvat uurtancet min fönf it inu;5» tot mieliimme. Karjan kesaruokinta. On jo wähllellen päästi) siihen ila- ioulun on Railo Raill opettajaksi Viitasaaren kunnaS?.i yMväätä isaapi yhä ju.trntuf.M täwä sijäruokin?taan. »valittu kansakoulunopettaja ^. meilkilylksen ja tunnustuksen maalalen- 9 ja iäsitöiden opettajattarella de^samime. Muitta samalla lun kar- Jos >on neen ja öuiivine kovsirehuineen. w!haniarehlla> palljon käyttää", Mhotto Äpymisrään on tipynvt ja mä chdottomasdi «si^en mähän jekoi- mvnin paikoin uudemvia käyiännölli- tettallva lkuiwaa sempiä ja kannattawaisemp'a ruokin- lyMM on luomrollileött Paras lai- ltuninkaallisen perheen jäjloitet seisoi- llvat heiöän takanaan. Vaiemmalla pu^en seisoi ke^ari Wiihel>m Äunin- gas Aivon wierellä ja hänen mierel- tään Connraughtin heri:na. Espan- ja n ja Poritugalin kuninkaat ieijoiwat tuningatar D!aa)n iviere^jä. >Iuinalanpälwelukse>n jälkeen seurasi siÄifmesjjn, jonka aikana Canterburyn arlkipiispa- siunasi >kuningaÄvainajan iinaallisel jäminölset. Ennenkilin arkku ws!'ctiiin hautaan, asetti kuningas sen päälle luniniaan henkikrenaiööri- Mmentin ltiPun, jvka tulee haudata yhdechä kuninkaan kansja. Tänä juh- lallisena hetkenä itkilvät molemmat ku° ningaitaret ääneen eikä kuningaskaan ivoinut ipiibänäy.ifä muodattamasta fi)i)iwileitä. Arklipiispan lukiessa ru kousta clikvat kaikki poliviÄtuneina. Lclpu>.si kuningas iivei äitinsä ja puoli- somia hauioalle, jonne he yeiiivväl .wii- nieisen si.mäyisen. lUkomsilta. Uilti«mi IiimsMllmns 88 leskeä, 200—300 isätöntä lasta. DZHAehavcnin kaiwosonnelto:nuvS on wiime päiwinä aiheuttanut surua '[kMijcDti Eiigllannissa. Kaimvksesn hau- t.aan>.uiicl.z>ta oli 83 naineita ja 45 naÄnattcmia, ja 88 naisia on äkkiä tu-CTuir 'lestl^tlsi ja 200—300 lasta ijät- iömäUsi. Uhika rohkeasti offi pcllastusoiasto w^en!sa jälkeen oman -hciikeiiiä uhalla kol.ltliaiiut tunikeu>wa palatvaan laidvok- seen, mutta turhaan, Mi lewit:i ym- päälle m, niin anlkaraa kuumuutta, ja myrKMsiet kaasut lÄiwat niin nx^tus- tarnattomia, «ttä pölastusaiaSto^n toinvn t!oi!ft>»sa jälkeen täytyi perÄ)!l>ä. Met>all!i heidän ^jpäriSsäun alkot slv- laa. MiömeiD laÄemui kaivokseen 4 mioskä n. s. T^cTl-oypelastuskoneen kanGa. X>lM!>Mä lvilimeisön pelas- tuSiliiiiiljZsLN. Koiwo?sen la r Kastaja 91 rtfynnä nickja muuta toirkamies- tä Mrasuvat heitä. Kaksi tniehistä ylitti tamkeutua tiheän, painos>tawan ilmo/körr0ösen läpi, «mtta myöskin hei» Taruowstoja-iuttu. ^ Oikeuden päätös. W e n e t ls i a, toukok. 20 p: Äol.ne tuntia kestä,veen neuwol:eiitn jälkeen antoillvat »valamiehet tuoiniolausun- konsa. Oikeuden puheenjohtaja il moitti, ensiksi, että Perii on ivapau- tcttu. Senjälkeen yleinen syyttäjä esitti »vaatiimuksinaan, että Nautnow Äisi tuotmittaiva tÄmetsi n>uode!si nelMsi 'kuukaudciO linnaivankeuieon, Tarnoiw>skaja 8 wuodcksi 4 kuukaudeksi ja Prillukojlv 10 lvuodeksi. ÄeÄo V-l0 i.p. julkiluki oiieuden puheenijchltaja luomi>on jutussa. Nau- m'cl.v tuomittiin 3 lvuodetn 1 kuukau- Ä.si, Tarnowsiaja 8 lvuodelsi 4 kuuk. ja PriilulÄv 10 »vuodelsi '.ankeuteen. Waltakunnl»ilainsää- dänlö.ysviuyS. (Jatkoa). Eduskunnan päätös olla antamatta ehdotuksen sisällyksestä lausuntoa yksimielinen. Äsia tu>li eduÄu.,maÄ'a l o p u l l i° >sesti lk ä»s itel täwä ^ks i toukok. 8 p:nä. ÄeskustÄulsta ikukvasrui nyt- kin woilmaUaasli >Ke ylksi m ie l i- syys, miZkä eduskunnan eri p uo- lueryh mien keskuudessa tästä lysiymykfestä «Mailiisi. m <-4t«omea tvarten. ainoin itinä, että ollaan antamnaan lnetielo es.c.s- ta, jo:ka siirrettäisi':; po:s Suomen cvuskltiiman ja halli tuli? n toimitrcl- iasiav in«.a samalla janotaan olttvan muint ialeja, joita jäädetääit yleisnvi» taku nnaM^essa !a i njääuäntöjä chestyk- (csisö, ja pidätti ään lamallc. lamalla oi- teus lÄ)detttäi tueuelvr milloin hy- tvänsä. ilun <c"::;jx<firic1:n.'iäii fano- laan, etiri lueueion ht>'väkstin>inen !>.!.-r5itse kaiken i^i totmeenpane.tl!st<!, niin se merkirsisi seisausta -tiiliä aloil ta. lko«l.'a ite tiiitenkin olisitvat Su».vien lainssäcödännön ulkovroielii. Pahin .'päijohÄonniukaiiuiis kuitenkin .'n, cttu }>iil.!iu mailöaa läno^llis.sti sekoillaan se Miv jota tahdotaan iäait.ä. siihen la- kiin, mikä on tvoi.itassa. Laki^hdotu?. sen tarkouukieiia sanoiaan oleman muuriaa. täydentää ja kumota eräitä entistä 'Staomen lakeja ja siirtää eräitä asioita pois Suomen lainsäädännön vaisuudesta, muna samalla koetetaan lvdisioa, eitei se ole niir.uii uutta ci- .ä silliä Mjäyietä Suomen lallisia oi- keniism, wa'tla se pannaa.l toimeen zvasMin Suomen lc-.nsäävätuojärjeö- tt>-*ä. Stthon etsitin tukea Venäjän l^jsvallasta, smverenite:'.tö:a, ui-.uta ja- ieiään huomioon anamcni, fi*.i fiiä Suomeen nähden on kokonaan »vuo- sisadan roljoiitcnmt Suvinen w^ii.o« jkiöniö. Jos lakiehdotus olisi lah^o>l- tu pukea ,eep-lliil>n s.'l:vään'' muo- ioon, ku:en eräs ive n iäinen Nxtlno- m>ios on isanonut sen olehan, et silloin olisi tanvinnut ova kuin ytsi ainoa pty- kälä. nimittäin |j!e, «tä Suomella tästä lähtien ei olle mikään o i>lk e u t t a, j a Is e v i k e u s, Mikä >sil?ä nyt mahdsllkisesjii on, on siitä otetiawa pois. Tä- mä on takiehdo:ulilsen sisälly. Ei>kä fejtyä, Moerunko Suomen kansa sii- h;n; siiiä i5l)^lää«r main Suv.n«l e- duÄuitiKm l a u s untoa! Ei lin>i!kään kaiLa «voi kuopua ^em- moisista oil.x>ulsisfa, jodcn menenä- ,inum> inerki^ec jalmaa Suin eriä kansa wÄl'vlliseSsa meyki»??sesjä kauhana iiaa «itÄnastxl ja kai kiista mÄhommin ze ii»oi ^ul^uo mistäÄir MetÄsista, soihin nähden ei eties ottaako ie niisiä 'luopual^een. A.'noasiaan. n«kikvall<Ä'. la, oikutta louVaamalla dvoida-an iä- mä lakiehdotus toteuttaa." Giusxija JvnasCastrin huo- mauni, että.fraitfoiftts «m duuman a- wuilla Vuikistaa Su>o«men tval^chääntö. mutta siihsit rtftnjmäfiä duuma höiivx» täisi perustuÄäillffuudsn, siis cman oletuksenakin perust-Set. „LlZsilhon se anirä merisin kohtalon iwa. jos Wenä» jän perustuspa iiliiset la^ia fäänattrvät o-rgaanÄ tuhaaisimat niä Suomen perustuslaillista oilkeutva, Mka Venäjän i^sewal»