' o 98 — OIO. EÄIKTT. Perjantai ;« Elokin 2G bissä lausua jokunen sana asiassa. Cn tunnettu tosiasia, että maanmil- je^ksellä niin pohjoisessa fein Ina rissa, on »verrattain pienet ^Sellytyk- sei, joten ei somi toimoa täHtä näyt- telystä siinä suhteessa saataman wer- rattain laajaa, mutta jos paikallisilla asukkailla maan on innostusta asias sa, niin löytyy kyllä yhtä ja toista näytteille sopimaa. Kasmeista esim. juurikasmit, kuten perunat, nauriit ja kyokkikasmit omat näytteille ^sopimia ja menestyivät ne kyllä Inarissa, riippuen parempi tai huonompi tulos tietysti kesän nmiheista. Miljaa_ ja rviljakasmeja tuskin löytyy paljoa, waan mikäli allekirjoittanut on tehnyt huomioita, mitellään ohraa ainakin Kyrönkylässä ja Törmäsessä. Niistä moidaan näytteille saada ainakin pieni rylimä manhempia jymiä, joita asetet- taessa näytteille on aina ilmoitettama muosi milloin ne omat kasmatettuja. Tämän muoden satoa moidaan, ellei- wät ehdi näyttelyajaksi malmisina, tuoda näytteille olkineen, jolloin korret olisimat maasta otettamat juurineen. Viljelty heinä, kellä sitä on, on niin- ikään sopimaa näyttelytamaraa. Inari on kalastajaseutu, luonnon puolesta marustettu laajoilla kalame- sillä. Tämä edellyttää, että kaloja suolattuna tai muuten talmen märäksi säilöön laitettuna tuodaan näytteelle »verrattain paljon. Entäs sitten käsiteollisuus. Kalas- tus edellyttää merkkojen ja muiden kalanpyydysten laittamista sekä kala- astiain tekoa. On suotamaa, että kalastusryhmä saadaan näyttelyyn mahdollisimman iso, jossa eri kalasta- iat keskenään kilpailemat pyydysten ja astiain malmistuksesta. Paljon puhutaan Inarin pauloista, naisten möistä y. m. Lapin teollisuu- desta. )tyt on aika tuoda julkisuu- feen nähtämäksi ja armosteltamaksi Lapin teollisuutta. Poronnahkateok- sille kuten säpäkkeille, nutukkaille ja koipikinttaille ei myöskään Inarissa pitäisi malmistajia puuttuman. Lapin puukot, tupet, ahkiot ja poron maljaat älkööt myöskään näyttelyssä esiinty mättä olko. Lapin pukuja ja puku- kankaita samoin ei saisi puuttua siellä. Kuka armaisi edeltäpäin ennustaa mitä kaikkea näytteille on kelläkin tuo- tamaa. Kenellä ei mielä ole mitään marattuna, hän kiiruusti toimeen ryh, tyköön. Mielä on aikaa mahän- mutta siinäkin ehtii saada aikaan yhtä ja toista, kun maan on harrasta ha- lua. Naisille mielä on huomattamaa, että moi ja juustot kuulumat myös- fin näyttelyesineiden joukkoon, joten ei tämäkään ryhmä toimottamasti aukkoa närittelyssä muodosta. Inarin naisten ja miesten asiana on koettaa saada sanotusta näytte lystä merrattain laaja ja monipuoli- nen, sillä silloin masta moidaan saa- da jonkunlainen kokonaiskuma sikäläi sestä maanmiljelyksestä, kalataloudesta ja käteollisuudesta. Näyttelyssä saadun kokonaismaiku- telman perusteella moidaan sitten tn- lemaisuudessa työskennellä helpommin siihen suuntaan, mitä paikkakunnan olosuhteet edistymiseen nähden edellyt- tämät. Kuten sanottu, pidetään näyttely Inarin kirkolla. Paikasta lähemmin ei ole mielä päätetty, maan ilmoite- taan siitä myöhemmin. Näyttelytilaisuudessa pidetään myös- fin esitelmiä, ja keskustellaan talou- dellisia oloja koskemista kysymyksistä, joten on toimottamaa, että yleisöä ti- laisuuteen saapuu runsaasti. M. Luhtala. pikku uutisia. — 55 Umotta tantti miime keskimiikko- na seminaarinjohtaja K. Raitio. * — LtnmmaUisia tiedusteluja. Kenraatiku- mernövri on senaatilta tiedustellut, missä maan kaupungeissa oikeus- tai kunnallis- pormestarien wirai omat nykyään amoinna. * — Kotimainen »vcturitcollisuus. Tam pereen Peltama- ja rautateollisuusosakeyh- liö on näinä päiminä jättänyt maltionrau- tateille walwistuneen meturin n:o 503. Tä- t>än saakka on mainittu konepaja malmista- nut 1(>2 meturia. * — „Towcrit" ja 5löpenhaminan konq- recisi. „Tomerit" omat malinneet seuraa- edustajat Köpenhaminassa pidettämiin so- sialidemokraattien kongressiin, nimitt. A. Sirolan, M. Turkian, M. Paasirvuoren, I. Aatteen ja I. Hörhammerin. Sitäpaitsi lulee mahdollisesti mielä lisäksi sihteeristön jäsen E. Malpas. Puoluetoimikunnan kokous, jossa malitse- ininät tapahtui, oli t. t. lö p-.nä. 9itin, mihdoin sauvat „tomerit" Yrjönkin inukaan, maikka hän tosin ensin hieman mastaan potkikin, — mutta onhan min kunniakasta olla siellä muitten mukana suurmaailmassa tuututtetemassa, — Merkitsemättömiä kareja Helsingin läheisyydessä. k. Haapasaaren milkas- liikkeisellä mäylällä Brudstenin selällä on eräs purjehtija huomannut noin 2 3 jalan sliivyudessä medenalaisen karin, jota ei ole merkitty merikorttiin. Se on todennäköi- sesti joko kiwi tai korkeampi kohta kalliossa ja sijaitsee melkein yhtä pitkän matkan päässä suoralta maylältä kuin n. k. Brud- stenkin. Myöskin Haapasaarensalmesta itään on muutamia kimiä. jotka olisi merkittämä. (Gustaf Jvröbinfl 50 touotta. Miime maanantaina täytti täälläkin tunnettu ruot salainen runoilija Gustaf Fröding 50 muotta. m — Suomalainen saamnttannt keihään heitoe-sa maailmanennätyksen. Tukhol- mvsta, elok. 21 p:nä. 5ioekilpailuissa saa- tuutti Saaristo keihäänheitossa tvasemman käden maailmanennätyksen metnä ja loppukilpailussa ensimäisen palkinnon, mo- leipien käsikö heitto metrui. !L?eiwäs- hrxyssä tuli Saaristo loiseksi. * — Uusi suomalainen ennätys 400 m. »viestinjuoksussa. Sunuuntaina t. k. 4 p:nä oli Pormoossa sikäläisen työtväenyh- distykseu lahjoittamastv kiertosarmesta nel- jännen kerran kilpailut Pormoon piiriin kuulumien seurojen kesken. Mäntsälän w.- ja u .-seura „Weljen" joukkue (P. Gestrin. Fr. Palmsten, W. Gestrin ja E. Simokin) suoritti matkan erinomaisessa ajassa 46,1 sek. Muualta Suomesta. SlMllllliistil luölDftciiliitoti mljiis ijldtttn Mtlijli- kokoiis Äirussli. (U. Auran mukaan.) Jatk. Kokousta jatkettiin laumantaina klo 8 aamulla. Esille otettiin ensin maatalousma- liokunnan mietintö „Maalaiskysymyk- sestä" ja päättyi se seuraamiin pon- siin: 1) että edustajakokous melmottaa keskushallinnon ensi edustajakokoukseen laatimaan sääntöehdotuksen maalais- mäestön keskuuteen perustettamia Suo- malaisen Työmäenliiton alaisia maan- miljelysyhdistyksiä, jotka samalla muo- dostamat paikkakunnillaan Suomalai- sen Työmäenliiton alaisia maalaismäes- tön ammattiyhdistyksiä, sekä niiden keskusjärjestöä marten; 2) että keskushallinnon on sanoma- lehtikirjoituksilla, kokouksia toimeenpa nemalla sekä haaraosastoja asiasta huo mauttamalla ja melmottamalla, ryh- dyttämä malmistamaan asiaa ja, jos mahdollista perustettama mainitunlai- sia yhdistyksiä: 3) jos mainitunlaisia yhdistyksiä saadaan aikaan, toimii S. T. Liiton keskushallinto niiden keskusjärjestönä, kunnes niiden toiminta on siksi kehitty- rnit, eitä ne moimat malita oman, S. T. Liiton alaisen keskusjärjestön. Kokous hymäksyi ylläolemat ponnet yksimielisenä. Seuraama kysymys oli maatalous- maliokunnan lausunto kysymyksestä työmäen asunto-olojen parantamisesta. Kuten sanottu, oli tämä kysymys jäänyt pöydälle miime edustajakotouk- sesta. Dhtyen ennen asiasta esitettyi- hin näkökantoihin, esitti maliokunta: 1) että termeyshoitolautakuntia on maadittama huolellisesti tarkastamaan, että asunnot eimät ainoastaan uusina, maan aina mastaamat termeyden hoi- don maatimuksia; 2) että rakennuslautakuntain kau pungeissa ja termeyslaurakuntain maal la yhä tarkemmin on malmottama ra- kennusten asuntokelpoisuutta; 3) että asuntopulan poistamiseksi perustettaisiin asunto-osuuskuntia ja yhtiöitä työmäestön keskuuteen, joita maltio ja kunnat amustaisimat myön- tämällä huokeakorkoisia ja mahdollisim- man suuria amustuksia ja kuoletuslai- noja. Waltion ja kuntain olisi entistä enemmän rakennettama huokeita ja termeellisiä työmäen asuntoja; sekä 4) että laissa määrättäisiin se ilman kuutiotila, joka mähintäin pitää olla jokaisen huoneen asukkaan osalle. Kokous hymäksyi keskustelutta pon- net. Sitten esitettiin ammattimaliokunnan lausunto työttömyysmakuutuskysymyk- sesta. Waliokunta miittasi toisen ja kol- mannen edustajakokouksen päätöksiin samasta asiasta, jotka käymät yhteen nykyisen alustajan lausumain mielipi- teitten kanssa ja ehdotti, että edustajakokous melmottaisi kes- kushallinnon ryhtymään mallisääntö- jen ja ohjeitten laatimiseen, niin että haara- ja ammattiosastot ryhtyisimät kukin paikkakunnallaan perustamaan työttömyysmakuutusrahastoja. Keskustelussa esitettiin eri näkökoh- tia, mutta kun maliokunnan ponsia ei kukaan »vastustanut eikä tehnyt muu tosehdotuksia, hymäksyttiin maliokun- nan ponnet sellaisinaan. Seuraamaa kysymystä, millä tamal- la työmäestö saataisiin harrastamaan ja seuraamaan kunnallisia asioita? oli maliokunta laajalti käsitellyt ja ehdotti seuraamat ponnet: 1) että edustajakokous hymäksymällä alustajan ehdotuksen lausuisi toimo- muksen, että S. T. L:jen tulee koettaa saada liiton jäsenissä syntymään har- rastusta yleisiin asioihin ja samalla tutustuttamaan heitä tärkeimpiin yh- teiskunnallisiin lakeihin ja muotoihin. Samalla kokous kehottaa liiton haara- osastoja jäsenilleen saatamaksi hankki- maan yhteiskunnallisia kysymyksiä sel- mittamää kirjallisuutta. Kokous hymäksyi maliokunnan pon- net ja päätti lausua keskushallitukselle kehotuksen, että tämä ryhtyisi toimen- piteisiin, jotta nykyinen hallituksemme ottaisi kysymyksen alaiset asiat mitä pikemmin käsitellämäkseen. Kysymyksessä: „missä määrässä on otettama huomioon sosiaalidemokraat tiseen puolueeseen kuulumia työ oloja järjestettäessä", ehdotti ammattimalio- kunta pysyttämäksi lisen ja 2:n edus tajakokouksen tätä asiaa koskemissa pää töksissä. Kokous katsoi, kuten jo S. T. L:n lyömäenohjelmassakin on mainittuna että liitto moi yhtyä yhteistoimintaan muiden työläisjärjestöjen kanssa, jos sellaisesta yhteistoiminnasta katsotaan oleman hyötyä ja liittoa kohdellaan muiden järjestöjen kanssa täysin yh- denarmoisena tekijänä, ja hymäksyi yk- simielisesti lyhyen keskustelun jälkeen maliokunnan ehdottaman ponnen. Kysymyksestä: ..toimotaanko, että S. T. L:n olisi enemmän perustetta- wa keskustelu- y. m. seuroja, pantama toimeen kursseja y. m. s.", ammatti- maliokunta piti tarpeellisena, että lii- ton keskuudessa pannaan toimeen pu huja- y. m. oppikursseja, perustetaan puhuja-, näytelmä- y. m. seuroja, jot ta moimat mirkistää liiton jäseniä ja elmvttää liiton toimintaa ja että kes- kushallinto ensi tilassa, jos mahdollista, järjestää puh^jakurssit Helsinkiin, joi- hin haaraosastot moimat lähettää osan- ottajia. Kokous hymäksyi maliokunnan esit- tämät ehdotukset. Kysymys: «miten saataisiin Miime edustajakokouksen päätökset täytäntöön", otettiin sitten käsiteltämäksi. Maliokunnan laatimat ponnet hy mäksyttiin : 1) että keskushallinto — ottaen huomioon miime edustajakokouksen asiassa tekemän päätöksen — tehoil taisi osastoja perustamaan ammatti- osastoja keskuuteensa, missä se maan katsotaan asialle edulliseksi. Mutta kun maliokunnassa tiedettiin, ettei perustetulla ammatillisella keskus järjestöllä ole käytettämänään ollenkaan maroja, ei edes maatimaan kirjemaih- toon, uskaltaa maliokunta ehdottaa 1) että edustajakokous antaisi kes- kushallinnolle oikeuden luomuttaa ma- roistaan — jos niitä suinkin ulottuu pienemmän määrän, esim. noin 100 mkaa, ammatillisen keskusjärjestön mälttämättömimpien käytännöllisten toimenpiteitten amustamiseksi. Edellä olemat ponnet hymäksyttiin äänestyksellä. Kysymyksen toisesta osasta, jonka oli alustanut I. Mäkikangas ja joka koski kristillissiveellisen maailmankat- somuksen mirkeämpää esiintymistä käy- tannössä, ehdotti maliokunta että kokous toimoo S. T. Liiton edelleen pitämän makamasti kiinni täs sä asiassa omistamastaan kannastaan ja toimii sen mukaan. Tämä myöskin hymäksyttiin. Sen jälkeen otettiin esille kysymys ,.S. T. Liiton mastaisesta toiminnas- ta kansamme nykyiseen maltiolliseen ase- maan nähden", josta yleinen malio- kunta antoi seuraamat ponnet: 1) että S. T. Liitto — ottaen huo mioon nykyisen asemamme ja turma- iäkseen kansaamme ulkoapäin uhkaa malta maaralta — liittyy yhteistoi mintaan toisten maltiollisten puolueit ten kanssa, joka hymäksymät sen ynnä suomalaisen puolueen perusohjeet, sekä selittää S. T. Liiton edustaja- kokous määräksi sen Menäjän Suomi- mihollisen sanomalehdistön leivittämän käsityksen, että Suomen kansa muka olisi tyytymäinen julistukseen yleis- Valtakunnallisesta lainsäädännöstä, makuuttaa, että kansa pohjakerroksiaan myöten pitää tämän julistuksen pyhim- pien oikeuksiensa loukkauksena; 2) moidakseen tehokkaammin taistel la kansamme omassa keskuudessa ole- maa mädännäisyyttä mastaan. ryhtyy se moimiensa mäkaan yhteistyöhön nii- den järjestöjen kanssa, jotka ajamat kansallisen simistyksen asiaa raittiiden ja simeellisten periaatteiden mukaan, sekä mastustamat epäsimeyttä, mapaa- rakkausoppia ja yleensä kristillis-simeel- lista tunnetta loukkaamia elämänta poja. Lyhyen keskustelun jälkeen hymäk- syttiin yllä olemat ponnet. Tämän perästä otettiin käsiteltämäk- si talousmaliokunnan lausunto kysy- myksestä: „Mistä merkityksestä omat nuoriso osastot S. T. Liitolle sekä on- ko niitä perustettama ja kannatetta- ma?" Seuraamat maliokunnan ponnet hy- mäksyttiin keskustelutta: lj että paikallisyhdistysten tulisi, mikäli mahdollista, perustaa keskuu- teensä nuoriso-osastoja: 2) että pääseurojen tulisi olla milk- kaassa muoromaikutuksessa nuoriso- osastojen kanssa; 2) että Suomalaisen Työmäenliiton ja sen nuorisoliikkeen mälisen säännölli sen yhteistoiminnan saamuttamiseksi ja ylläpitämiseksi mastaisuudessa jätettäi- siin S. T. L. Keskushallinnossa yksi sija nuoriso-osastojeu keskustoimikun- nan täytettämäksi. Sitten otettiin esille yleisen malio- kunnan lausunto miimeisestä kysymyk- sestä: „Eikö olisi syytä laajentaa „Työ- mäenliittoa" kuusipäimäiseksi. Maliokunta oli sitä mieltä, että „Työmäenliitto" nykyisellään ei tosin moi tyydyttää lukijakuntansa tarmetta, mutta samalla se myöskin tiesi, ettei kokous moi määräämää päätöstä tässä tehdä, maan jää se lehteä kustanta- man osakeyhtiön asiaksi. Samoin ei maliokunnan mielestä moida ryhtyä myymään uusia osakkeita lekden laa jentamiseksi, koskapa entisetkin omat mielä loppuun merkitsemättä. Näin ollen ehdotti maliokunta ko- koukselle: 1) että se kehottaisi osakeyhtiön toi- mimaan siihen suuntaan, että „Työ- mäenliitto" laajennettaisiin kuusipäi- mäiseksi silloin, kun osakeyhtiö tietää olojen sen salliman. Kun kumminkin lehden mastainen pystyssäpysyminen riippuu pääasiassa sen lukijakunnasta ja kannattajista, sillä onhan lehti koko liiton ainoana äänitormena, pitää maliokunta melmol- lisuutenaan kokoukselle huomauttaa, 2) että kehotetaan haaraosastoja toi- mimaan tarmokkaammin lehden lemit- tämiseksi muidenkin kuin osaston jäsen- ten keskuuteen, sekä hankkimaan kan- nattajia lehdelle ja toimimaan niin, että merkityt osakkeet todella saadaan kootuksi mitä pikemmin. Laajan keskustelun jälkeen kokous hymäksyi yksimielisesti edellä olemat ponnet. Näin olikin klo 12 ajoissa miralli- nen ohjelma lopussa. — Kuollut. Miime lauantaina kuoli Miehikkälän kirkkoherra Johan Esrain Snellman 08 muoden ikäisenä. Mainaja oli syntynyt Mirroilla, tuli ylioppilaaksi 1874 Oulun alkeisopis- tosta ja ivihittiin papiksi 1878. Toi mittuaan pappina Ala Torniolla, Kuo- piossa, Kuhmoniemellä ja Kiteellä nimitettiin mainaja 1887 Miehikkälän seurakunnan kirkkoherraksi. — Uusi koleratapaus Lappeen rannassa. Miime maanantai-iltana saapui Pietarista Lappeenrantaan 129 rakunaa. Tiistaita masten yöllä sai rastui eräs sotilaista, nimeltään Paul Pauloss, ja mieliin rakunarykmentin sairaalaan. Tiistaina klo 7 i. p. kut- suttiin koleralääkäri Einar Runeberg, joka todensi sairaustapauksen kolerata- paukseksi. Muut rakunan kanssa tekemisissä olleet sotilaat omat eristetyt erityiseen parakkiin. Maunujen, joissa sotilaat tuotiin, desinsisioiiniseen on ryhdytty, maikka niistä muutamia on jo ennätetty lä- hettää Samoon. * Tapauksen johdosta on lääninhalli- tus määrännyt kolerasairaalan amat- tamaksi Lappeenrantaan. — Koleraksi epäiltyjä sairaus- tapauksia. Miime sunnuntaina saa- pui lääkintöhallitukselle tarkastuslääkäri Ruotsalaiselta ilmolus, että tiilitehtaan työmiehen Bolchevitzin 2 x h m. man- ha poika on t k. 18 pnä sairastunut Perkjärmellä menäläisten hedelmien syönnistä koleeran tapaisiin oireisiin. Mikäli tähän saakka on moinut päät tää, ei sairaustapaus ole koleraa. Nyttemmin on kuitenkin huomattu, et tei tauti ole koleraa. Pietarista miime sunnuntaina tule massa junassa sairastuneen työmiehen maimo Katri Pukeron, joka on otettu Terijoen koleerasairaalaan, ulostuksista otettu näyte, on todistanut, ettei yllä- mainitussa henkilössä ole koleeraa ja hän onkin päästetty sairaalasta. T. k. 18 pnä sairastui maanmilje- lijä Antti Könösen maimo Pälkjär- mellä äkkiä matsatautiin, jota on epäil ty koleeraksi. T. k. 22 pnä tuotiin kolme henkilöä Helsingin koleraparakkiin, nimit. työ mies Kaarlo Urho, tullimahtimestari Anselm Linden ja maalari Mikael Malhov epäiltynä koleerantartunnasta. Sunnuntaina tuotiin junalla Mosa- bakan pysäkiltä työmies August Ny- lund, joka jo klo 6 aikaan iltapäi- ivalla kuoli. Nlosnäytteen tutkimus kuitenkin osoitti, ettei mainaja ollut sairastanut koleeraa. % Kuopion läänin kumernööri on suos- tunut Leppämirran kunnallislautakun- nan anomukseen Taipaleen kanamalle laitettamasta koleraparakista ja käske- nyt heti panna sellaisen kuntoon. — Kenraalikutvernööri Sehn Tammisaaressa. Kenraalikumernöö- ri Seynin ollessa Tammisaaressa, kämi hänen ylhäisyytensä m. m. kaupungin kirkossa, jossa kirkkoherra I. A. Ene- bäck termehti häntä seuraamin sanoin: „Kun Teidän Blh. astuu tähän py hään huoneeseen, joka on mihitty ju malallisen totuuden julistamista marten, on asianmukaista että Teidät otetaan mastaan Herran sanalla pyhästä raa- matustamme, jumalallisen totuuden lähteestä. Sillä me luemme tässä pyhässä sanassa tämän kehoituksen: „Warjele jalkas, koskas menet Ju- malan huoneeseen, ja tule kuulemaan" . . . Saarn. 4:17. Kuulkaamme siis muutamiä pyhien kirjotelmien todistuksia Jumalan tah- dosta, että me laskisimme ne sydämil- lemme ja noudattaisimme niitä. Wan- han Testamentin pyhät laulut todis- tamat: „Herra rakastaa manhurskautta ja oikeutta. Maa on täynnänsä Herran laupiutta." Ps. 33: 5>. „Herra koettelee manhurskasta, mut- ta jumalatonta ja sitä, joka määryyttä rakastaa, hänen sielunsa mibaa." Ps. 11: Ja Uudessa Testamentissa Herran apostoli kehoittaa: „Sillä se on Jumalan tahto — — —, ettei yksikään sortaisi ja pettäisi meljeänsä jossakussa asiassa; sillä Her- ra on kaikkien näiden kostaja." 1 Thess. 4:3,0. 1^:^' „Älkäät eksykö: ei Jumala anna itseänsä pilkata, sillä mitä ihminen kyll- mää, sitä hän myös niittää." Gal. K: 7. „Murhe ja maima kunkin ihmisen sielun päälle, joka pahaa tekee — Mutta ylistys, kunnia ja rauha jokaiselle kuin hymää tekee Sillä ei Jumala katso ihmisen muodon jälkeen". Rom. 2: 9—11". — IS ivuotias poika puukko sankarina. T. k. 24 p:nä iski 13 muotias kirmesmiehenpoika Frans Maltonen puukolla Helsingin Korkea saaressa 8 muotiasta poikaa Wilhelm Liljeströmiä selkään. Haamoltunut si- dottiin Kirurgisessa sairaalassa. Puu kottajan otti kiinni saaren mahti ja toi kaupunkiin ensimäiselle poliisiase- malle. Maltonen oli koettanut tehdä pa- hoja saaren ampumaradalla, jolloin häntä kielsi radan omistajan poika yllämainittu Liljeström. Tästä kim- mastuneena tempasi pieni pahantekijä puukon ja iski sillä. Kaunis miehenalku! — Ewersti Grnsewitsh-Net- shain murha. Kuten aikoinaan ker rottiin, ammuttiin 4:n suomenmaalai sen tarkka-ampujapataljoonan päällikkö ömersti GrusemitshNetshai lähellä Hämeenlinnaa manöömerien aikana 11) p. syysk. 1908. Tutkimus murhan johdosta on nyt päättynyt. Tutkimus on osottanut, että murha oli poliitti- nen. Edesmastuuseen tulee medettä- mäksi 13 henkeä, niiden joukossa ali- kapteeni Feodorom ja luutnantti Eckell. Heitä syytetään sotilas-mallankumouk- selliseen järjestöön kuulumisesta, jonka järjestön tarkotuksena on moimassa oleman maltiojärjestnksen mäkimaltai- nen kumoaminen. Järjestö harjoitti sitä paitsi rikollista agitatsionia sota miesten keskuudessa. Kaikkia syytet- tyjä syytetään lisäksi ömersti Gruse- mitsh Netshain murhasta. Juttu käsitellään Pietarin piirisota- oikeudessa. — Woinwienti Hangon kautta. 11—17 p:ään elokuuta m. 1910 mie- tiin Hangon kautta ulkomaille: Eng- läntiin 3,211 astiaa (17i),320 kg^>, Sak saan 483 astiaa <26,134 kg>. Tans kaan 130 astiaa (7,298 kg) ja Ruotsiin 17 astiaa <788 kg), yhteensä 3,8.~?2 astiaa (209,.">49 kg>. Mastaamalla miikolla, 12—18 o:ään elokuuta w. 1909 teki moirnvienti Han gon kautta: Englantiin 3,034 astiaa (165,056 kg). Saksaan 807 astiaa (42,914 kg) ja Tanskaan 70 astiaa (3,822 kg), yhteensä 3,911 astiaa (212,392 kg). — Rauman seminaarin oppi laaksi on hymäksytty m. m. Tapani Mattila Haapamedeltä. — Puukotus ja miestappo. Kiukaisten kappelin Saarenmaan ky- län työmäenyhdistyksen miime sunnun- taina miettämään iltamaan oli saapu nut juopuneita miehiä mellastamaan. Kun erästä, joka häiritsi yleisöä ra- mintolan puolella, yritti työmies I. Tuominen hillitä, niin syntyi käsirysy, jossa häiritsijä Lehtonen iski Tuomis- ta pullolla päähän. L:n koettaessa uu- delleen iskeä Tuomista, sai hän haa- man käsimarteensa. L. mietiin heti kunnan lääkärin luo, mutta kun maltasuoni oli katkennut, kuoli sinne. Tuominen on mangittu, mutta kieltää syyllisyytensä. — Höyrylaiwa ajanut karille. Maanantaita masten yöllä klo 1 ajois- sa ajoi Maasan—Pohjanmeren-yhtiön höyrylaima Lopponia karille Rauman edustalla Valkeakarin luona. Syynä karilleajoon oli se, että höyrylaima kulki erään itämiitan määrältä puolen ja etta Malkeakarin majakkatulista toi nen paloi huonosti. Höyrylaima, joka oli täydessä lastissa, säätänee kuitenkin irti. — Myrskyn tuhotöitä Laato kalla. Miime myrsky on tehnyt Laa- tokalla suuria tuhoja, särkien useita roomuja ju mieden lastia mukanaan. — Lullaan ihmisiäkin hukkuneen. — II-wuotias tyttö saannt surmansa ja 7-wnotias Poika haawoittuuut. T. k. 20 pnä klo 5 i. p. ampui 15-wuotias talollisen- poika Toimo Rakkonen Käkisalmen pi- täjän Suosniemen kylässä maromat- tomasti haulikkoa käsitellessään 11- muotiaan työmiehen tyttyttären Lyydia Danielsbaekan kuoliaaksi ja häämötti määrällisesti tytön 7-muotiasta meljeä Rikhardia. — Karhuja Kiwennawalla ja Ilomantsissa tuhojaan tekemäs- sä. Jo pitemmän aikaa on Ilomantsin salomailla karhut tuhojaan tehneet. Useita lampaita on karhu poskeensa pistänyt ja hätyytellyt lehmiäkin. Kimennalla Miettilän, Lipolan ja Mehmaisten kylissä omat karhut jo pitemmän aikaa kauhuna olleet, kaa- taen lyhyen ajan kuluessa 7 lehmää ja 4 pahasti repineet. — Susia liikkeellä. Susia on liikuskellut pitkin kesää Perhon, Kars- tulan ja Kimijärmen sydänmailla, tap- paen eräästäkin talosta Perhon pitä- jän Rolman kylästä 14 lammasta, puhumattakaan pienemmistä mainituilla paikkakunnilla tapatuneista petojen raa- teluista. — Ruotsinmaalaista kamalta- jaa etsitään. Tukholman poliisilai- tos on maamme kaupunkien poliisilai- toksille ilmoittanut, että tukholmalainen tukkukauppias John Lundinin liikkeen prokuristi Erik Emald Österman on t. k. 4 pnä poistunut paikkakunnalta ja mienyt mukanaan liikkeen rahoja n. 10,000 markkaa. Österman on pal- mellut mainitussa liikkeessä 5 muotta ja nauttinut suurta luottamusta. Hän on 25 muotias, keskikokoinen, lihavah ko, pyöreänaamainen, ruskeatukkainen ja -miiksinen sekä siististi puettu. Tuk holman poliisi pyytää, että hänet La mattaessa ruangittaisiin ja lähetettäisiin Tukholmaan. — Töiipurin ryösiöjutut jäl leen Puheeksi. Kuten lukijat mielä muistanemat, tuomitsi Miipurin raas- tumanoikeus aikoinaan työmiehet Pet- ter Kontiaisen ja Kalle Mihamaisen osallisuudesta rautatiekasöörien Tojkan derin ja Holmstenin ryöstöön ja rau- tatienkasööri Hahlin ryöstömurhaan sekä asemarkauteen Miipurin pikata- mara-asemalla, jotka kaikki jutut lo- pulta yhdistettiin, kuritushuonerangais tukseen. Mainitut kuritushuonemangit omat nyt Turun kuritushuoneen johtajan »välityksellä kumpikin lähettäneet pro kuraattorille kirjelmän, jossa he lun- nustamat, että he, paitsi mainittuja rikoksia, eräänä yönä elokuussa 1906 Miipurin pitäjän Nlä-Säiniön kylässä olimat kauppias Mesalalta tämän ko tona ryömänneet jonkun merran yli 800 mk. He anomat tämän johdosta, että heidät asetettaisiin asianomaisessa tuo- mioistuimessa mustaamaan tästäkin rikoksesta, johon, paitsi Kontiaista ia Mihamaista olimat ottaneet osaa myös- fin kuritushuonemangit Martti Koski mies ja Juho Saminainen sekä henki- löitä, jotka mielä omat mapaalla ja- lalla. Lisäksi mäittämät he kirjelmässään, etta kaikki yllämainitut rikokset on suun- uitellut, päättännt eräs mallankumouk- scllinen osasto Miipurin työmäenyhdis tyksen huoneustossa. Päätöksiä teh- täessä olimat osaston kaikki jäsenet ol- teet läsnä. Tarkoituksena kaikilla näillä ryöstöillä ja murhilla oli ollut hankkia rahoja Menäjän mallankumouksellisille, jotka ..satunnaisesti" olimat rahapu- lassa. Kauppias Mesala, joka aikoinaan kertoi hänen luonaan Säiniöllä tapah- tuneesta ryöstöstä, on aikaa sitten kuol- lut. — Miip. — Pietarin ja Antrean wäli- nen sähkörautatie. Suunnitellun radan tulema asemarakennus Pietarissa tulee Rossijan mukaan melkosesti mai- kuttamamaan pääkaupungin oloihin, koska on aikomus rakentaa tämä ase- ma Pietarin esikaupunkiin lähelle Troit- skin siltaa. Ensimäisessä hallitusmi- rastossa jo hymäksytyn radan alkuun panijat eimät tiettämästi ole mielä KANSAKOULUILLE Oppikirjoja, täydellinen varasto. Opetus- ja kasvatusopillista kirjallisuutta. Kirjoitus-, piirustus- ja laskutarpeita Monenlaisia, halpoja ja hyviä. J Opetusvälineitä tusmalleja, täytettyjä eläimiä ) karttoja, kuvatauluja, helmitauluja, fysi- f kalisia kokoelmia, höyläpenkkejä, piinis y. m. Päiväkirjoja, Nimi-, ja Arvostelukirjoja, Tilikirjoja, Pöytäkirjoja, Lomakkeita y. m. Pyytäkää luetteloa sekä tietoia alennuksesta ja myyntiehdoista! B. B. BERGDAHL. Kirjakauppa. ======= OULU. ===== kääntyneet kaupungin puoleen anoen maan luomuttamista, mutta asian- omaisiin mirastoihin omat he jättäneet laajahkon memoriaalin, jossa huomau- tetaan sanotun radan merkityksestä. He toimomat saamansa käyttää Muok^ sen mesiputousta hankkiakseen Pietarin kaupungille huokeata mesimoimaa, moi- dakseen sen kautta kilpailla ulkomaisen hiilen kanssa sekä malmistaakseen vie- nemmille tehtaille halpaa moimaa kal- liin höyrymoiman asemesta. — Uusi lveljeskunta kreikka laiskatolista kiihoitnstyötä war- ten. Suomen kreikkalaiskatolinen ark- kipiispa Sergius on mahmistanut py- hien malamolaisten ihmeitten tekijä n Sergiuksen ja Hermanin kreikkalaiska- tolilaisen suomalaisen meljeskunnan säännöt. Sääntöjen mukaan on mel- jeskunnan tarkoituksena kaikilla tarjona olemilla keinoilla työskennellä Suomen kreikkalaiskatolisen mäestön uskonnollis- simeellisen kohottamisen puolesta kreik- kalaiskatolisen kirkon henkeen. Meljes- kunnan asioita hoitaa lähinnä komitea, johon kuuluu puheenjohtaja ja neljä jäsentä, mutta sitäpaitsi on meljeskun- nalla kaikissa kreikkalaiskatolisissa seu- rakunnissa asiamiehiä, joitten melmol- lisuus on toimeenpanna komitean sille antamat tehtämät. — Suomen merimieseläkelai- toksen W:s toimintakertomus on ju- laistu. Laitoksen säästö miime muoden lopulla teki 4,994,065 mk. 9 p:iä sekä muoden 1908 lopussa 4,770,989 mk. 43 p:iä. Laitoksen marat omat siis miime muoden kuluessa lisääntyneet 223,975 mkilla 76 pennillä. Muoden kuluessa on eläkkeitä jaettu yhteensä 203,144 mk. 63 p:iä. Eläkettä nautti- mien osakkaiden luku oli 427 ja kuo- linpesäin luku 571. HUOMAA! K. L. Östringin, J. Niskan ym. hyvien kalamiesten koeteltujen ja hyviksi tunnettujen mallien mu kaan valmistettuja Uistimia valmistaa ainoastaan LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovaniemellä. Omassa talossa, Palokunnantaloa vastapäätä. Hintaluetteloja lähetetään pyynnöstä l v* Nlenäjältä. — Kirkolliskokous. Kuten olem me jo kertoneet on kirkolliskokouksen kokoonkutsuninen jälleen otettu puheeksi. Tällä kertaa näyttää kysymys tuleman myönteisesti ratkaistuksi. Synoodi puo- lestaan on asettanut erityisen malio kunnan kysymystä pohtimaan. — Koululuettelo. Kansanmalis- tusministeriö on ryhtynyt malmista- miin töihin keisarikunnassa olemien koulujen luettelon laatimiseksi. Mi nisteriö on kiireesti maatinut kansa- koulujen johtajilta täydellistä luetteloa alemmista kouluista, niiden nimityk- sistä sekä opettajista ja oppilaista 1 piään tammik. 1910. Luettelon laa timista marten on myönnetty 50,000 ruplan määräraha. — Muutoksia kauppaministe riössä. Kysymys kauppaministerin apulaisen M. A. Ostrogradskin erosta on ratkaistu myönteisesti. Lomalta palattuaan nimitetään hänet senaatlo- riksi. Mitä tulee Ostrogradskin seuraajaan, niin tämä kysymys ratkaistaan masta syksyllä. Jos ministerin kolmannen apulaisen toimi päätetään säilyttää Ostrogradskin jälkeenkin, niin siihen nimitettänee sanmn ministeriön teolli suusosaston päällikkö M. P. Litmi- nom Falinski. Myöskin on päätetty muorideparte- mentin päällikön Kurnakomin ero. Ministeriö on jo anonut hänelle elä- kettä. Sijaisen etsimisessä on minis- teriö joutunut maikeuksiin. Re henkilöt, jotka olisimat mirkaan enemmän tahi mähemmän sopimia ja joille mirkaa on tarjottu, omat kieltäytyneet silä mastaanottumasta. 9iähtämästi ei kenellekään hymyile, lausuu Rjetshin hallitusasiain kertoja, tämän departe mentin päällikön toimi, jossa asiat, kuten muuten koko ministeriössä, omat suuresti sekaisin, ja joka ei nauti mi- tään luottamusta. Lainsäädäntöaika kuitenkin lähestyy ja mirka on mälitä- mättömästi täytettämä. — Maanlviljelysnäyttelyt ja hallitns. Retsh kertoo, että maan- miljelyshallitus on lähettänyt kierto- kirjeen maanmiljelysseuroille ja semst- mohallituksille, jossa luetellaan suuri joukko ehtoja, joitten perusteella mal tio moi rahallisesti kannattaa maan miljelysnäyttelyjä ja antaa lupia niit- ten pitämiseen. Niinpä mälttämättö- mätiä ehtona on paikallisen kumernöö- rin suostumus näyttelyn pitämiseen hänen hymäksymänsä ohjelman mukaan ja selostus näyttelyn rahallisista me- noista ja palkintoehdoista. — Suuri tulipalo. Usa, elok. 22 p. Kuudessa kylässä on tulipalo hämittänyt 75 talonpoikaistaloa piha- rakennuksineen ja miljamarastoineen. Paljon karjaa on palanut. Kahdessa kylässä sanotaan syyksi murhapolttoa. — 4 tvankia saanut surmansa, 6 haawoittuuut. Orjol, elok. 22 p. Pakkotyömankilan mangit omat teh- neet epäjärjestyksiä, tappaen kirmeellä manginmartijan ja marustautuen hä- neltä otetulla remolmerilla ja työaseil- la. Martiaston yhteislaukauksella saa- tiin mangit peräytymään, jolloin neljä sai surmansa ja kuusi haamottui. Ezssa Ajarttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat.— Puhelin 3 82. Ulkomaalta. — Heidän Majesteettiensa Saksan matka. Berliner Tageblat- tm saaman sähkösanoman mukaan saa- pui keisarillinen perhe t. k. 23 pnä Molssgarteniin Hessenissä. Eilen lähti keisarillinen perhe suuriherttuan ja hä- nen puolisonsa seurassa Friedbergiin. Friedbergin linnan poliisimartiosto on tsaarimierailun ajaksi saanut mii- meisen ja sangen omituisen lisäyksen. Kolmelle Tarmstadtin poliisimiehelle on nim. annettu käsky heti poliisikoi rin een lähteä Friedbergin linnaan. Piitsi lukuisia darmstadtilaisia ja me- näläisiä poliiseja on 42 santarmia Hessenin suurherttuakunnasta saanut käskyn simiilipukuisina suorittaa pat- rulli- ja mahtipalmelusla. Sitäpaitsi on asetettu sotilaspatrulleja, joihinka, mikäli kerrotaan, kuuluu kaikkiaan 200 jalka- ja ratsumiestä. — Tuomittu pelastuspalkkio. Tukholmasta, elok. 22 p. Korkein tuo- mioistuin on tuominnut Tsnm lai- manmarustajaosakeyhtiön suorittamaan norjalaiselle höyrylaimalle ..Snorre" 35,000 kruunua pelastuspalkkiota park- kilaima ..Fahrmohlin" pelastamisesta, joka matkallaan Melbournesta Tuk- Holmaan oli joutunut karille Englan- nin kanamassa. „Snorre" pyysi palk- kiota 108,000 kruunua. — Köpenhaminan kansainwä- liseen sosialistikongressiin, joka alkaa t. k. 28 pnä, on ilmoittautunut lähes 1000 osanottajaa. Tanskasta noin 300; lähinnä osanottajain luku määrässä omat Saksa, Ruotsi ja Eng- lanti. M. m. saapumt kongressiin Jaures, Maillant, Bebel, Singer, Keir, Hordie ja Hyndman. — Standard lehti taaskin Suo- mesta. U. S:n kirjeenmaihtaja kir- joiiaa: Standard lehden Pietarin kir jeenmaihtaja on jälleen lähettänyt tie- donannon, joka on julaistu 16 p:nä elokuuta. Hän kertoo ylimääräisten maltio- päimien kokoonkutsumisesta ja niille määrätyistä tehtämistä, joiden „malin- ta" on suuremmoisena todistuksena siitä maromaisuudesta(!) ja maltista (?.'), jol- la keisarillinen hallitus kohtelee suoma- laisia, joita jo sukupolmen tai enem- män kuin sukupolmen aikana on ope- tettu mihaamaan kaikkea menäläistä. Tuuman ensi istuntokauden alkamis- aika on tehnyt mälttämättömäksi mal- mistaa Suomessa toimitettamien maa- lien perussäännöt, koska pidetään tar- peellisena Suomen edustajien läsnä- oloa duumassa. Sitti omat ylimää- räiset maltiopäimät koolle kutsutut. Re kaksi muuta asiaa, jotka maltiopäimille esitetään, osottamat myöskin Menäjän maatimusten kohtuullisuutta. Menäjän alamaisten asema Suomessa, joka tnaa, — kuten „uUra-separatistitkin" ulyön- tämät — on Menäjän maitokunnan erottamaton osa, on näet ollut sama!- lainen kuin ..uitlanderien" surullisessa muistossa olema asema Transmaalissa, ja täytyy sen kaikiksi ajoiksi tulla muu- tetuksi. Mitä taasen Suomen sotilas- kormauksen suorittamisen tulee, on kir- jeenmaihtaian mielestä maikea käsittää, mitä argumentteja moidaan sitä mas- taan esittää — (ikäänkuin Suomen kansa olisi kieltäytynyt sotilaskormausta suorittamasta!) Olen epäillyt, tokkopa ajanpitkään kannattaa suomalaisen lehden palstoilla selostetta moisia Standardin tiedonan- toja, joiden lähteet saattamat olla hy- minkin sameat. — Riippumattoman kaapeli- sähkösanomatoimiston Perusta- miuen Australiaan. Melbourne, elok. 18 p. Liittohallitus on parla- menttiin jättänyt lakielidotuksen 6,000 punnan myöntämisestä riippumatto- man kaapelisähkösanomatoimiston pe- rustamista marten. Nykyinen on suu- rimpien sanomalehtien hallussa eikä se tabdo toimia työmäen lehtien pal- lvelukseksi.