N:o 125 (64) — 1910 KBSKI-SÖÖMI Lauantaina kesätoran 4 pmä folmttait rantalaiturit samaan sikaan! jän sisälliisim asioihin tvok synnyttä? täyttyä o>dott<Lvasta yleisöstä. Lopulta kaikenlaisia selkkauksia. Paisui wastaanottajajou!?o mahtaivok- Ranskankin Parlamentissa malmistel- laan adressia Suomen puolesta. fi rhmiAmerc?si, jofa täytti koko länsi rannan ja Kauppatorin Tähtitornin- mäen rinteeltä Katajanokan kanawaan asti. Paitsi ^dellämainittusa koulukuntia teKvehtt wieraita kunniarintamassa Suomen ylioppilaskuma lippuineen, kun he klo 12 aikaan as:uiwat kesäisen pääkaupunkrmme mantereelle. Pääkau» punkilaisneitoset kiinnittiwät tenvetu- liaiskukkasen suuren maailma,i.wallan iloisien edustajain rintaan. Mioppi- laskunaan puheenjohtaja, maist. Her- >man Stenberg pili mieraiss? saksankie lisen tettvchdySpuheen. Laulukunnan «puolesta kiilti sydämelli>es:i ivastaan- otosta laulukunnan esimies, oikeus- asessori Johannes Redlin. Senjälkeen laulajat useaan joukkoon jakautuneena käiviwät katselemassa kaupungin merkillisyyksiä. Karsinkin Edelfelt-näyttÄyyn olitvat »vieraat luuresti ihastuneita. Ilkalla antoi 'laulukunta konsertin Kansallisteatterissa. Kuulijoita oli Wi ääriään myöten täynnä ja innostus ^uurammoinen. Konsertin jälkeen oli illalliset Ka:- Svohuoneella. Osanottajia oli n. 600. Pucheitren ja lauluijen ivaihdellessa ja Mämellislen mielialan walluessa kului aika hupaiisesti. Torstaina laullikunia lähti Tukhol- man kautta takaisin Taksaan. Kuollut. Salaneuivos A le k» sander v. Collan kuoli eilistä «vasten yöllä Helsingissä. Wainaja di syntyn>)t 1313 Iisal mella ja tuli ylioppilaaksi 1S36 ja lää- ket. ja kirurgian tohtoriksi 1347. Toi- mi sitirn wuoteen 1S34 eri sotilas- lääikärin viroissa ja useiden keisarilli» sen pecheen jäsenten henkiläMrinä. Sai aavonimiä; korotettiin aatelis» jäälyyn 187-4 ja cli sitten sukunsa pää- michenä w:sta 1332 kaikilla Ivaili o- päavillä. Tehnyt useita tulkimusmat- ikoja ja julkaissut muutamia tutkimuk sia lääketieteen alalta. — Lemiä kaupungin «arojen kawal» lukset. Eiben keotcmiamoie «ulisen joh dosta, jossa.mainittiitn, että Hcll« cU «saanut opettaja Holmilla a noaSiaan ko- picm räc<iwotitelosta jela 200 mf. (v.Ijc-a, Ivo»mme itijt mainita, rtta Hclle ?n saa nut Holmil-ta alkuperäiset rastiluciiclct ja rahaa useampia tuhansia markkoja. — Asiasta tulee o>i>keusju!tu. — Kamallusjuttu. Kuten ennen on kerrottu, on Helsingin rahaiounikama- rin wcdhiime?iarin apulain.'» E. E. Enberg HÄviuänyt kantamiansa »raro- ja 4,6Vö mk., jotka oli tarkoiteltu Sivopion ruorsalai.sen yhteiskoulun yi- läpitämtseksi. Enborgiä wastaan nostettu junu cli keskiavii^kkona Helsingin raastuivanoi- keuden toisen osaston käftieliäivänä. Enberg, joka tunnusti taivalluksensa, johon istsäliyy ja?kuiva rikos, luoinil- liin 6 tuuk. wankeuieen sekä konvaa- maan hÄvittämäNsä warat. — R. M. St. K.ste» mauilmankonfe» renSfi Suomeen. Istunnossaan vcne- wcSsä toukvZ. 27 pnä päätti N. M. K. A:n maailinanZomitea, että seuraawa maanlmankonferensisi w. 1S12 piiKtiian Helsingissä. Päätös tehiim 1? äänclla 2 «vastaan, jotka annettiin Edinburgin hywW. Istunnossa oli saaputviila m. m. prof. Arthur Hjelt Hclsingislä. —» Äctm Pariilsista sähkötetään: „Le Temps" ilmoittaa, että useat Ranskan Parlamentin jäsenet niin pian kmn kamarit uudelleen kokoontuivat, panemat alulle adressin laatimisen Suomen trilfeuffien puolesta Venäjän waltakunnanduumalle lähetettämäkst. Allekirjoittajat, jotka katkeralla mie- lenjkiinnolla owat hawainneet Suonien iösmäifyyttä wastaan kohdistettujen mchamickisten suunnitelmain wiime kchiiltym^istä, kiinnittäwät tvenäläistm wiökawePen>sä huomiota siihen ivasta- maikutukseen, joka sellaisen politiikan eöisKMiiisellä olisi Ranskassa. He muistuiMvat niistä yleisistä oman- runnon wastalau,seista Suomen wa- paata kchiitilMistä uhannulia edellis- rä hdMkÄMä ivastaan w. 1399, tä- män maan, Jofa stivistykseniä ja kun- nwituksecksa 5autta yleisjärjestystä kohtaan sekö wiilsailla lainsäädäntö- toilmiettpileillä on tullut jalokiiveksi kc>ilsari!ll!ijsc«>n kruunuun ja jäten saanut oisa'kj!een koko magman rhailun. Venäjä ei kieltämättä itseään woisi toiselta maalia riistää sitä poliittisia wapaut- ta. miiM se itse on hairkkinut suurien laistelujen ja käcstmysten kautta. Kiah- lyneinä siitä joutuisuudesia, jolla to- konaisen kanisakunnan kohtalo pääte- tään Man että mitään huomiota kiin- nitetään Suomen walt!opäiwäin lau- sunnolle, pyytökvät Ranskan Parla- m>Min jäisenet, etiä »venäläiset ivirka- weljer harki^Hstivat tätä kynnystä sil- >lä läMl^llä, jota se ansaitsee. Sillä SlvlXmi on Miostsaban yhtämittaisella ryölvä saanut paikkansa maailman si- ^lviistiOihistoriaAsa. Mrechsrn on täähän saakVa allekirsoit- i!anut noin 50 senaattoria ja 100 metkein kaiMm Puo^ueihin kuuluivaa -pasamenit m jäsentä. Pikku-uutisia. — Korpit kokoontumat. Sunnuntaina näihtiin Miipurin rautaricaseinalsa, mat- talla Heksintiin päin, Wi:purin ent. ni« misanics, Rauman kihlakunnan ent. w^t. ruuniuntvou>ti Fabritius, joka näissä tri- missään nimiloma wu»si siihen oli urlk- kimisjärjesiielmän uslsllincn käiyri ja tch-tyään suuria taivalluksia pakeni We- Yleisön osasto. Keuruun MaamvUjelySkolouksen ja Näyttelyn sekä Itäsuomen karjanjalostusyhdistyksen kantakirjanayttelyn J Sl -i % Ohjelma. Keuruulla 2 ja 3 p. syysk. 1910. MaamviljelyskokouS. Koko>ukise >n t o i m iku nta: Kestki-Suomen Maanviljelysseuran joihtoikunta. Ketöruun paikallistoimikunta. Kokiouksen >Wmies: A. Schildt, tilairomistaja, maaniviljÄiMu>ran esimies. Sihteeri: K. 98. Koskelin. agron., maanZvil^elystseuTan sihteeri. Talloickenhoitaja: Otto Keskinen, maaMvAMMeuran rahaAonhoitaja. Paikallistoimikunnan Pu!heHi^ohta>ia: Oskari Heikinhei- ano, kunnanlääkäri. 'Knpri: Emil Heinänen, kansakou lunopettaja. Työjärjestys. Perjan^ina syysk. 2 pnä. Kellio V- 1k) «.p. Karja-csaston ar. tvostelil aletaan. Mo 11 a^p. awataan kokous. Äo 1^ a^P. esitelmä; maistzri W. Axespn. iAo 1 i.p. awataan näytiely ja ko- neita käytetään. Klo 2 >i^p. esitelmä; civcrsti T. Ä. Forstvn. Klo 3 i^i. »zlhieiset Päimälliset. Klo 6 iP. keskustelua. Wo 7 iH. iAama. Lauantaina sYYs k. 3 pnä. — Kankea, virallinen hywiinteleiväl- syyskin byrokraateille muka waStenmie- liStä. Maamme pääkaupungissa on .m m. menäläincn ihywä>nt'0lcwäiiy>iK'.ihdiS« Puhecnijohtajana on nysään ken- raalinrouwa Ceyn. äskettäin piiysi yh- distyS «rpajaiÄupaa ja saikin scn kcn- ra«li>kutvornöörUtä ehdolla, ettei ar^pajai- sissa saa iprtaa mitään puheita .. . — Uuden suomalaisen ennätyksen sei- mäshypyssä saolvudti Tampereella w.k'n 28 pnä hra U. Aaltonen. Hän hlMäsi molemmibta puolin 308 cm eli yhteensä 616 cm. 7 fljp. metsänhoitotöitä. Mo 8 fl^p. näd)tteitä wiljerystöissä. K>lo 10 a^p. esitelmä karjanruokin- nasta; agvonoomi P. O. K>säni?ftn!. K?o 11 a.p. näytellään Eläimiä pii- risisä, ajonäyte, käyttelyn sesosranii- nm. Klo 1 iJp. esiSeliMä; Pellerivo-feura. Klo 2 iJp. päiltvällinen. Kvo 3 iJp. karjaosaston palkintojen jatfo. Klo 4 i.p. M inh un to ka uppa. M o 5 ijp. muiden oiastojen lpalkin- tchen jako, kokouksen päältäminen. Esitelmät. Maisteri Agron. Venäjältä, toriÄTT»il- wi'«• ia» e» 1. MKvösientenkys!i)my! Wäinö Axelin. < 1. Kavjanihoidon alalta. P. O. Kesäni-emi. 3. Osuustloiminta-alalia. Toiwos sa Pcillem>o-seurÄta. 4. 'MinftlojeHuksen merkitys lauIdellilsÄa kaimalta. Alustaja livoMi T. K. Torsten. Keskustelut. 1. Miten olisr kolitanvepuiden hak- ka us toimitettMva, jotta metsä niin paljon kuin mahdollista säästyisi. A- lustaa Tapion koirsulentii meisänhoi- Outoja huhuja. Suomi julistetaan piiritystilaan. ^Stockholms Tagbladetille" lennä:- tää lahden Pietarin kirjeemvaihtaja w.?. 30 p:nä: Täkäläisissä johtatvissa pitreiM walliisee hywin kiihoittunu! mieliala Suomea kohtaan ja luullaan taantumuksellisten woi:tawan alaa Svaatimuksilveen maan Pikaisesta mie- hiltämiftstä sotatväellä, piiriti)s:ilaan juilisiaimisesta ja sotaoikeusisiuinten perustamilta siliä ivaralta, eitä Suomiessa yritetiäisiin toimeenpanna iwaliiollisia lakkoja. Määräyksiä täiä «mahdollisuutta warten lienee jo an- netiu. «Aftonbladetille" ilmolreiaan: Kaik- ieiit korkeimmalla taholla lienee pää- teili), että jos Suomessa tehdään Pie« nin, ainoastaan passiivisenkin ivasta- rinnan yritys, koko suuriruhtinaan- maa julistetaan piiritt^tiiaan ja että fmirc lähetetään sotajoukkoja. oikeus on tuommnut 63 henkeä käsit tÄväistä ^Mzä^rijoukosta, joka on lteh- Mjt 33 aseellista nzöiväysiä, 29 kuÄe- m<m-n, 7 pakkotyöhön, 3 rangastus- osassochin, 5 waiÄilaan ja 1 ojenmus- laitcikseon. 19 wapauieltiin. — Kolera Venäjällä. Min s kis- tä, keM. 1 p:inä: Lojemissa cn mer- ifitrt) 4 koleraltapausta. 1 isaiiiaisla kuoili. — ,/Swjetiä" sakotettu. Pietat t, joulkok. 30 p: »Sivjetin" toimittaljaa on!sÄkotet.tu 300 ruplaa kirjoituksen johdiMa, joka koski manhaiiuskolaisten lähetystön .käyntiä keisarinna Maria FÄ>orownan luona. — Sitraan silta tarjottu «rakalla ra- kennettamakst. Tiistaina tarjottiin »Birsh. 3&jcJM>moStin" tietämän »nutaan urakalla Newan yli johtaman Tuomen rautatiesillan ra7«nnus yhdysrataa war« ien. KullknlaiboAmlttisteviö on hyivaksyMit prosessorien Bje>wl.jubskin ja Krilvashei> nm laatiman kaarisiltaehdotulsen. Kaa ria tuke taMiaan S. joista !es!immäi« nen on 20 M«n pituinen ja «Mattsiva, muu< S sylen pi>tuisia. Sillalla tulee ole» maan Yksi ajo»tie ja kaksi jalkakäytälvaä Hmvainnolliset näytännöt. 1. Jankon im-öyheimysiZ, wiljanja heinänkorjuun eri työtapoja. Maan- wi>HMMeman wlljek)siö'.den ireuwo- at. i2. iMeilsänhoitotyöt. MaaiÄviljelys- euran mMän!hoidon neumojat. Z. MAMiysnäytteet. Selostaa maan- wile«Dyskonisu>lenttli O. ^'yman. lMomailta Suomen kysymys «lko- mailla. Jtämallan kansallisliiton adressi duumalle. Hofrichter tuomittu hlrtetta Wien, 1 pnä kesäk. Kansallisti!»^wäksi. Wienistä, toukok. 23 p: tosia edusietut saksalaiset puolueet ^Hofrichter on tu-amittu kuoleniaan owat päättäneet lähettää maltakunna-n ^ hirvtämällä. Wivallisesti ei tuomiota duumalle adressin, jossa kchotetaan si-^ole wielä jukaiSru. rä äänesiämään Suomen historialli»j Kuten nmisvettanee koetti luutnant 4. Karjanaytteliyn selostaa karjan» hoitoikon!fit!lentti A. Jalas. 5. Meiisen näyttelyn eri osastvt se« kostaa asia^ntuntijat eri osastoissa!, Näytti. •Pia- L osasto. Itä-Suomen maatiais» karjaa. JtÄ-llsuomen kantakirja- Käyttely. ^ il luokkaa.) "TTC-.. 1 luoikka. Kantakirjaan ennen hy- WÄshcht tai hylwäWtä>!vät sonnit, joi- don psriytym iskytRMä löytyy paiöal- lisnäyttechssä annettu artv ostelu. 1:n paiök. «0 mk., 2 paÄ. 40 >nt5, 3 pal?. 30 mlk, 4 palk. 20 M. >2 luokka. Mi kakstivuotiset sonnit. 1:n palk. 40 mik, 2 palk..30 mk, 3 palk. ÄO Mlk., 4 palk. 10 mk.' Muisti. 1 pailk. woi saada aiiioas- taan?>mni, jonlka emän maito» ja ras» «vamäärä Avat Mnnetut, tai jos jäl- kMilset olivat ailwosteltuna 1 luoVaan. >3 ikuokka. 1—2 »vuoden, ivanhat lsonnit. 1 paÄ. 15 mk, 2 palk. 10 mik, 3 palLk. 5 m?. MuM. Rahapalkinnon saantiehtc» m on, että omien matto» ja raswu» määrät vwat ^tunnetut. 4 luÄIka. Itä-Suomen Karjansa» k>astuÄjhdist»z!ksen kantakirjasomuen jAkelläijsiä ryhmissä, -kasittÄvä wähin» täin 3 «läintä, j-oista ainakin 1 on !fonm, kaikki yli wuoden manhoja. 1 pall. 30 mk, >2 palk. 24 ntf. t 3 palk. 15 ,tn)k, 4 iPorf.9trtk. Muist. Palkinto ja e ia an tasan ryh- män kullekin elukalle. 5 tuotta. SiitoÄehmiä jälkeläisi- neen — 1 patk. warten wähintäin 2, 2:sta ja 3:tta palk. Marten 1, »vuoden ttvartha Mciläilnen —. 1:n paA. 20 mk, 2 pall!k. 15 mk, 3 palk. 10 mk. Muist. PaAinnon saantiin waadi» taan Wotantonumewita. 6 kuokka. Msityisiä iehmiä. 1 :n ipalllf. 15 m!k, 2 palk. 10 mk, 3 palk. 5 ank. Muist. 1 päfik. saaniiehtona on '!<, että maito- ja ra-Avamäärät oivat tun- neiut, 2:n ja 3:n pa!kk. saamiin maito- määrät. 7 luMa>. Sonniyhdistysten ryh- miä, käsittäwä fonniyhdisiyksen ijonnin isekä kontalehm-iä 4—5; 4, jos kanta- -lchmien iltvku yhdistettynä on alle 30; 5, jos niiden luku on 30 lai siitä yli. Muist. Pälkinnosta tulee 1 / 2 son- 'niyhdisÄjkseÄe, toinen V- jaetaan ta» san ryhmän lchmien kesken. LHasioa!koskm>ia inääräytsiä ja il» moituGa. PaAintolautakunnan har» kinnan mukaanwoidaan jokaisessa luc- kaslsa jakaa ylimääräisiäkin palkinnoi» ta. 1:ssä ja 2:ssa luokassa kilpailemien lsmmien tulee olla rengastettuja. Pevmaimolla marustetun pilttuun woi saada erttyifestä tilauksesta, eri» tyistä kovivausta Ivastaan. NÄMliytilailsuudessa pidettävään 'kavjanhuutokaulppaan saadaan i'tn>o!:- ma amoastaan -näyttelyssä olleita el ai- miä. Maanwi>ljleysseura awustaa konsu- lentin näyttolyyn hyoäkslMiien tai näytteliMä pakkiktuijen eläimien kulje- tusta toimitmmalla ivapaat lailva- ja «rautatiamabkat sekä suorittamalla yli 10 «kilom. Mt-kalta 7 p. kilometriltä. Kacha-osasmssa kilpaileinaan aijotut Äu«kät oivat Am-oitettaivat karjanhoito- konsulentti A. Jaläkselle, osote JyivD- kylä, viimeistäänkin ennen ensi elo?. 15 päiitvää. 2 osasto. Tiat. 1 luokka. SiitoÄarjut, yli 10 kuu- kauden imainhat. Q luMa. Gmässiat porsaineen tai il- man. Pailkinnviksl on tvarattu 200 mk. 3 osasto. Siipikarja. 1 lu-oKa. Kanat, puhdasrotuiset. Q luokka. Mehiläiset. RakennuNcham muistoon p»1»ot»ww« että meillä löytyy paattomAton varasto: Stmcnffll useammalla eri merkilll Kilkki*, tiiliä ia sarea. KattotarpeiU huopaa, lakkaa monipuolinen Maalifarpttfdtn varasto y. m. O.Y. Keski-Snoinen Bautakaupassa. 1-0 3 luoKfoj. Siipikarjan tuotteet. PallkmnoM osastoon «n warattu 70 Mk. 4 osasto. Maamviljelystuotteet. 1 luokka. Korstiviljansiemenet. a) Rukiit. H) Ohrat, c) Kaurat. S luoKa. PalkoikaAtvien siemenet, a) Herneet. H) Mvrna. c) Apiila. 3 luokka. Heinänsiemenet. a) Timotei. b) Muut heinälajit. 4 luokka. JumikaAvien siemcnct. a) Lantut. b) Namiit. 5 luMa. Kauppa- ja tehdaskas- Wien siemenet. a) Pellawa. b) Hamppu. PMnnoilksr osastoon on lvarattu 500 markkaa. 5 osasto. Kasvitarhan tuotteet. 1 luolkka. Rt>hmä tuoreita kyökki- kasdveja. •2 luokka. Mapaalla maalla!aswa- neet hÄÄmät ja marjat. 3 luokka. Säilykkeet. PMinnoi^ksi 0sast>oon on warattu 70 markkaa. 6 osasto. Metsätalous. 1 luskka. Käytännöllinen nietsan- hoito. a) MetsäMvilzelys — liemene:, tai- imet y.m. b) AieLsän ruÄko — chöaseet, ko- neet ja laitokset. l2 luokka. Kotiteollisuuteen kuulu- wat me:>sätiwtteet. a) Jalostamattomat tuolteer. b) Jälosterut tuotteet. Z luo'?ka. Tietopuolincit liieisän- hoito. Puuleikkaukset, maanlaadun näyii>eet, meiMasttvistÄN näytteet, ko- koelmat, meiisämiesten instruinen:ii, kartat, mallit, grafilliset esiiylser, met- säiki^allisuus y.m. PäikinnoP osastoon on warattu 100 markkaa. Jatk. «MtSvSnS tutkittuja, taatusti itäviä, puhtaita pohjalaisia limotein helnSLn sie meniä. B. Laitinen. 2025 1—l Rehellinen ja kunnollinen naispalvelija saa paikan. Vastaus t L k. 2028 1—1 Kykenevä Nais »ime IM, tiickiiyiii ratin. — Teknillisen korkeakoulun talous tieteen professorinmirka. Sen j>ohdos- t», enä teknillisen korbeakoulun opet- tajaikollegio on puoilianut tri H. Zi«-n- »vallia niimitetläwW korkeakoulun kan- ^amaloustieteon profes?orbnwlrkaan, on ldosentii Mö Jahnsson jättänyt se. >naarti,im kiqjÄmän, jossa hän esittää erinäisiä näkökohtia ja jotka hän loi- w-oo tulewa>n huaanioon oteiuiksi ajiaa lopulliseni ratkaistaessa. {JMittap moinitsee >opettajakvllr- gion ipääiöiksen Perustuivan harhaan wi«lpään vsia-nkmntijain lausuntoon. Hänen mielestään on tri Nenwallin tieteellinen tuotanto niin Pieni, että itoai.flfa kaMi, mitä hän on julaisfut, olisi täyftpiloista, oilisi sitterckin kysy- Maisen alaffsksi asietjerta^va, woitai- st ittko .sitä piiää riiltäwäitä kelpoisuu den ^'ottamiseksi professorimvirkoan. LLakiriaijan mieleistä on tri RenwÄ- Iin tuotanto osittain tulokstllaan ala- javiooista, osittain pilkomme wain ion- Kanttari (rfunasahuri). kimpikanttari ja konehöylääjä saa vat työtä sahassamme. Suolahden Höyrysaha. AU Riihijärvi. 2009 1—1 Täten ilmoitan, että olen ostanut kauppias H. Vuokon kauppaliikkeen Saarijärven Mahlulla ja että toimi nimellä Viktor Plathan tulen lii kettä jatkamaan; ja toivon saavani nauttia arvoisan yleisön suosion ra hallisella ja tunnollisella toimin nalla. Saarijärvi, M%hlu toukok. 30 p. 1910. Ida Plathan. 2026 1-1 Poikain käsityön ohjaajan toimi Laukaan Vatian kansakoulussa ju listetaan johtokunnalta haettavaksi 30 päivän kuluessa. Laukaassa, toukokuun 30 p:ni 1910. 2027 Johtokunta. i-i kun »verran ryhmitetyn aineskokoel» •ttkMt luontoisia. Tämän jchdosta Miää '.toi it iv ja, eiiä asian rot<foiijeintn-e-ti lykättäisiin, kunnes jenaaiin toimesta on fuifutiu P uuii uee i l oin ia kan sa n talo usi ie ie iUjö i- tä aniannoon lauisuntonsa. — Ellei tä tä oiettaisi huomioon, pyyiää woltt- taja tulla jumiieto^si. Mainiiun »viran :Ä)ttän:ski)i«Miik» sm piti olla senaatissa esillä uisim.K», mulw jäi toisMifdsi. — Eduskunnan päätökset. Senaa ttia esi lei ti in rorst. 5e,iiraal:kuivernöö- rin kirjevniö, jossa Pyydettiin senaatin lausuntoa eduskunnan anomuksen joh» do>s:a, mikä koskee ^eiscn lastensuoje- lus-lainsäädännön aikaansaamista. Senaatti päätti ivaat ia suojeluskaseva» tuksen wÄiaikaisen :arkas:ajan lau- jumoa. Sonaatti on nyttemmin antanut ivaadinin lausuntonsa eduskunnan maslauljesta arm. esitykseen kulkulai- tosrahastosia w. 1910. Lausunnosiaan sien erikoisoikeuksien säilyttämisen puolesta. Sora-aän!. ' ^. Kristillis^oswlinen Puolue Pi:ää viallisessa julistuksessaan taia adres- fia sopimattomana ja aiattomallaaj^ ja tehtynä, Mä Laantuminen Wena. ti Hofrichter wimne Msyiiä mytkyttää ltiinvmeitkunta eflkuntaitpseeria iva lm is- tackkseen fttm itjselleen pääsizn esi kun- taan. - 16 - — Enkö olisi tehnyt oikein, jos hänet koulusta pois työsin? Enkö ollut profeetta? Enkö? Ja hän levittää kätensä kuin suuren ihmeen edessä. — Herra kuvernööri tulee! juoksee vahtimestari ilmoittamaan. Paksu Johnson katoaa ovelta kuin tykillä am muttuna. Ja tavallinen kaluunaniekka ovenvartia ottaa paikkansa. Valtioneuvos ja kauppaneuvos Fleege menevät kuvernööriä vastaan. Juuri tällaisessa toimessa on Fleege mielellään mukana. Seurue iloisin voimakkain äänin saapuu sisälle. Edellä Fleege, joka salin ovella pysähtyy, ottaa paraatiryhdin ja tekee oikealla kädellään kauniin kaaren juhlasaliin päin kohti herroja, jotka seiso vat sisällä epätasaisessa rintamassa. Kuvernööri käy kättelemään herroja. Hän vil jelee liiaksikin ääntiöitä puheessaan. Niillä hän aikanaan on vahvistanut ääntään komentaessaan sotilaita aukealla kentällä. Mutta se jäikin tavaksi. Sillä kuvernööri vapaaherra von Hjelm on vanha sotaherra. Pitkä, solakka, aivan harmaantunut ukko, käyttää kävelykeppiä tukenaan, vaikka onkin uni- kormuun puettu. Kun hän on tervehdyksensä tehnyt, saattavat valtioneuvos ja kauppaneuvos Fleege hänet pie neen salonkiin ja jäävät sinne kolmen. - 13 - — Kun hän ensi kerran ilmestyi meidän pi haamme ... hän sama maisteri Tervo... räjähti koko piha huutoon ja mylvinään. Musta villakoi ramme Castor oli lentänyt hampaat irvillä hänen kimppuunsa ja hän nyt suurella puukollaan sitä ahdisti. Mutta piiat huusivat, rengit kiroilivat ja pappa ikkunassa nauroi vatsaansa pidellen. Castor siksi häneen yltyi, kun hänellä oli selässä suuri tuohikontti, kädessä paksu visasauva, jonka hän kuitenkin kohta paukautti rakennuksen seinään, kun sillä yritti Castoria lyödä. Ja muuten niin villinnäköinen kuin Afrikan neekeri. Silloin hän tuli tänne kouluun, sanoo Harry yhä nauraen. — Ja sai valtioneuvoksesta isällisen suojelijan. Jopa jool — Pappa on aina ihaillut Tervon lujaa luonnetta. Ja siinä suhteessa kohottanut hänet minullekin esi kuvaksi. Ja täytyyhän meidän kaikkien myöntää, että hän on tuiki yrittävä mies. — Olkoon 1 Mutta huono hän oli ääntämään puhtaasti meidän kaunista äidinkieltämme. Kun hän huomasi minun kovasti kärsivän hänen perin kehnosta ääntämistavastaan, niin hän tahallaan vielä suoraan kiusotteli minua. Rehtori nipisti huuliaan ja sulki silmänsä pu« heensa vahvistukseksi. — Sieltä tervamaasta hän oli isätön poika, jolla oli tavaton muisti ja pää kuin partaveitsi. Mutta kieli vaan ei ottanut taipuakseen muukalaisiin ään teisiin. Hänellä oli papalle suosituskirje syntymä-