Lauantaina 16 p. Huhtikuuta KARJALATAR N;o 42 — 1910 „Musta siipi" näytetään ensi lauantaina ja sun- nuntaina t. k. 23 ja -'4 puvinä Ilosaaren teatteritalolla. Jltainat tulemat pidetlämiksi raittiusseuran ja näytelinäseurau hymäffi. Rmvintolaoikeudet höyrylai- woilla. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg ^ C:o on läänin kumemööriltä pyy- tänyt oikeutta ylihoitaja Hilma Maria Hilden'in edesmastauksella ensi purjehduskauden aikana höq- rylaimalla „Osmojoka ivalittää liikettä Joensuun ja Miipurin kau- punkien inäiiUd, anniskella mat- kustamaisille sekä iväki- että mal lasjuomia. Heivvnei» kuormineen hukku- niit? Len mukaan kuin lehteämme pai noon jouduttaessa kerrottiin on ei- len eräällä kaupungista palaa- ivalla inaamieheltä Mattisenlahden puolella hemonen ja kuorina huk- kumit huonoilla jäillä. Kuormassa kuuluu olleen 4 säkkiä jaul«oja ja noin M) mk. armosta sokeria ja muita tamaroita. Wästäräkki nähtiin tänä muunna Äiimlvaa- ralla. Isä nturhannut lapsensa. Toissapäiivänä klo 5 ja <> wä- lillä iltapäiivällä murhasi muurari Antti Leppänen ioiidennellä",kuu- kaudella oleman poikalapsensa mitä raaimmalla tamalla. Leppänen, joka asuu riva Örnhjelmin talos- sa, oli olliit niakuulla »vuoteellaan ja oli perheen kesken syntynyt jon kinlaisia nenmottelua jokapäiiväi- sestä toimeentulosta y. m. s., pai- kalla oli myöskin Leppäsen ivan- ha äiti ottaen osaa keskusteluun. ^)ht'äkkiä hyppäsi Leppänen wuo- teeltaau ja steppasi yllä maiuilun pienokaisensa jaloista kiinni, jonka perästä alkoi lyödä lapsen päätä silitysuunia »vasten. Tekonsa teh- tyään loikkasi Leppänen ikkunasta läpi ruutujen ulos ja alkoi juos- ta karkuun amopäin, amojaloin, sekä alusmaatteisillaail. Ensiksi hyökkäsi hän naapuritalossa asti- man henkikirjuri Äiranteen kyok- f iin, jossa oli sisällä kaksi mähäis- tä lasta, niiden kansia hetkisen pnheltuaan lähti Leppänen juok- semaan aika kyytiä pitkin katua ja poikkesi kauppias Österholmin puotiin mennen suoraa päätä tis- Iin taakse, josta murhapaikalle kutsutut poliisit, jotka juoksimat Leppäsen jälessä, ottimat hänen heti kiinni. Kaupungin lääkäri Kosonen saapui heti 'paikalle ja antoi lapselle, joka mielä oli elos- sa, tuskia liewentäwiä lääkkeitä, seka epäämän lausuntonsa lapsen henkiin jäämisestä. Sieti o 8 il lalla korjasikin kuolema näin on- nettomasti saamuttamansa saa- liiu. Leppäsen maimo, joka näki lapsensa surkea» kohtalon, alkoi huutaa ja piestä itseänsä lattialla kuin mielipuoli ja armeluttamaa on, josko äiti parka, joka ennen- kin on saanut hysterisiä kohtauk- sia, enää moi parantua entiseen kuntoonsa. Leppänen oli joku päi- wä takaperin saapunut mankilas- ta, jossa hän oli rangaistuun »varkaudesta. Myöheminin asiaa kuulustel- tuamme tohtori Kososelta, kertoi hän, että tuo onneton isä teki jul- mau tekonsa mielenhäiriössä. Lep- pänen on sairastanut myöskin kaatumatautia. Leppäsen maimon armeli tohtori Kosonen paraneman mielä entisiin moimiinsa. IViuualta Poh- jois-Karjalasta. Karjalainen Osakunta o» päättäinst mieltää kesäjuhlaan sa ensi kesänä heinä- tai elokuun »vaiheilla Samoillimiassa, Samo- Karjalaisen osaktinnan kesäjuhlan yhteydessä. Samolainen osakunta mietti miimeksi kesäjuhlaansa Sa- monlinnassa m. 1905. Pitkänrannan tehdas siihen kuulumme tiloineen, kaikkine rakennuksineen, tehdaslaitoksineen ja kalustoineen on kuulutettu pak- kohuulokaupalla myytämäksi tou- kok. 28 pmä. Mainilur kiintei- mistöt omistaa Englannin nla- inninen Charles Mac Cully ja omaisuus myydään Menäjän mal- tiopankin saarnisessa, joka noilsee 23'.>,0G1 ruplaan 1") kopeekkaan, paitsi korkoja ja kuluja. Tuuri liikeyritys Raja-Karja lassa. Keis. Senaatti on nyttemmin lvahmistanut „Iukakosken Puu- hiomo-Osakeyhtiön" yhtiöjärjestyk- sen. Yhtiö, jonka pääoma on 500,000 rnkaa, tulee Salmin Hyr- sylässä, jossa se kauppahuone Wel- jekset 5kiwisiltä Sortamalasta on ostanut moimakkaan Iukakosken, harjoittamaan puuhiomoleollisuut- ta. Hhtiön osakkaina on paitsi Wel- jekset Kimisiä, useita kotimaista liikemiehiä. I ä r j e s tyksen ylläpitäminen Nnnnanlahde» kiwi louhi- molla. Katsoen siihen, että työmoima O.-y. Muolukimen kimilouhimolla Nunnanlahden kylässä Juvassa lakkaamatta kasmaa ja) järjestyk- sen pito sekä erittäinkin juomutus- juoina-asetusten noudattamisen malmonta on melkein mahdotonta sillä poliisimoimalla, joka nyt on kunnassa, on nimismies, sil. maist. O. Liljefors Kuopion läänin ku- mernoöriltä anonut yhden ylimää- räisen poliisikonstaapelin asettamis- ta Runnanlahden kylään. Kuopion lääninhallituksen wir- kamiehet. Läänin kumernöörille osoitta- massaan anomnksessa on lakitie- teen ylioppilas Niilo K. Timo- n en pyytänyt päästä ylimääräi- seksi lääninkänslistiksi sanottuun lääninhallitnkseen. Määräyskir- jalla t. k. 11 p:ltä on läänin ku- mernoöri suostuuut täliän anomnk- seen. Paloapuyhdistykset. Läänin kumernööri on t. k. 11 pilä asianomaisten noudatetta- maksi mahmislant Kiteen kunnan paloapuyhdislyksen ohjesäänlöehdo- tuksen. Siihen nähden, mitä makuutus- tarkastaja anlainassaan lausun- nossa on esiin tuonut, ei läänin klnvemööri tk. 0 pnä ole ivoinut noudatettamaksi mahmislaa Kesä- laäden paloapilyhdistyksen ohje- sääntöehdotusta. Kzkslctuslainat. Eilon kuntalaisten maltuutta- mana on kirkkoherra E. I. Ekroth läänin tumernöörin kautta Suo men maltiokonttorille osoletus- sa anomuksessa pyytänyt» 7,000 markan suuruista kuoletuslai- naa Haapasalmen piirin kan- sakoulutalon rakentamista mar- teil. i a to - - a a lt i 1 eura t. Läänin kumernööriii mahivis- tusta Rääkkylän kunnan diako- nacrttiseilran ohjesäännöille omat anoneet herrat paslori K. -1 Lauri ja kanttori A. E. Saare- laiden. Panlaznia hetvosissa. Lläänin kumernöörille ilmoitet- tua, että sangen maikeata päätau- tia on ilmaantunut Nurmeksessa ylt'yleensä, »varsinkin rautatietyö- laisten hemosissa, on piirieläin- lääkäri I. Elis Hänninen ntää- rätly ryhtymään joiiniin talldin lemenennsen ehkäisemiseksi. Wark«r»'idesta ja useista petok sista on Kiihtelysmaaran piirin ruu- uuuuimismies t. k. 10 pnä Kuo- pion lääninvankilaan passittanut ivaiivinshortolaisen Olga Talluk- sen, jvka m. m. eräästä katlppa- puodista määrällä nimellä oli haalinut tamaroita kyminenien markkojen armosta sekä sitä paitse kunnan maiivaistalolta maras- tellut yhtä. ja toista maate- taivaraa kokonaisen säkin täy- deltä. 5ittparimaltniktriwokset 5iontio- lahdeita. Kerrotaan että täliä kesänä jat- keitaisiin H zkassa y, m. kaimos- töitä »viidessä eri paikassa aina 200 jalan syivyyteen, Taaritvaaran maalaisseuran kokous pidettiin t. k. 'i.nä A. I. Tu kiaisen talossa. Kokous ulotettiin opett. S. Ryy- näseil pitämällä amauspuheella, jonka jälkeen oteÄiin keskusteitä- maksi seuraamat a siat: Ensikesällä toime^np antamiin kil pailuihin ilmoittautumisajasta, jo- ka Nläärättim 1:seen pänvään tou- kokuuta. 9iyhdyttiiir malirsemaan edustajia Pohjois-siarjalan maan- miljelysseuran » p:nä pidettämään kokouksee»». Diohx toista tuntia kestäneen emästyskeskustelun jäl- keen malittiin yksimielisesti edlls- tajaksi taloll. A. Soinii»en, sekä äänestyksen ja arman jälkeen esi- mies Olli Martikainen. Vastaeh dokkaana oli kaupp. 2L. Hiltuneil. Ensikesäisetkilpailu-paUiuuotpää- tettiin jakaa maanmiljelystyöka- luina. Otettiiil keskusteltaroaksi ^veisto- koulun kämnlityskysymys, josta päätettiiu, että huomautetaan niille, jotka omat lumauueet lahjoillansa amustaa iveistokoulllv läinmit.istä että täyttäisimät lupauksensa. Ellei tämä auta, niin sille m,raiaisseura pitää huolta koulun läinmöstä. Päätettiin hankkia ilZailmiettoja marten seuralle maateku liisit. Seuran alueelle pläätettiiil pe- rustaa eläinapteekki jc«:n hoitaa A. Hartikainen. Päätettiin anoa Pohjois-Karja- lan maaumiljelysseuralta metsän- hoitokllrssia ensikesän-! toimeenpan- tamaksi seuramme alueella. Eilsi kesäisleu kil4»aili.'jen lar- kastukseen ivalittiui Taloll. ^l. Soi- ninen ja O. Mnrtikainen roan- hempi, sekä moralle A. I. Harti- kainen. Tarkastusrrriesten päiwa>palkaksi määrättiin 2 mk. 25 p. Päätettiin seuraan ottaa tä-^tä- lähin makinaisia jäseniä, joita heti ilmoittautui miisi. Nimettiin puoltolause seuramme esimiehelle Olli MartTaiselle, sti- pentin hakemista manert niilym kursseihin, jotka pannaan toimeen ensi kesänä Tuainarnienieir.metsän- martija koululla. Kokouksessa ollut. Perheiltamat mietti tämän kuukallden enstinäi- 'enä sunnuntaina Mattisenlahdeil >l. s. Alkajaisiksi jaettiin wiime- kuulla pidetyissä kilpahiihdoissa hiihtäneille palkiimot. 18 iv. man- hemmista joiden hiihtomatka oli 5 km. sai ensipalk. Aug. Pursiai- uen, 2^sen Allcm Hynynen ja ^men K. Karttunen. Sitä nuoremmat pojat hiihtimät -i km. ja palkittiin l:si palk. W. Sutinen, 2:sen palk. H. Karttnnell ja viinen I. Pur- siamen. Tytöt hiihti 2 km. ja fai 1 palk. Eema Tunmen, 2:nen palk. Maria Hyttinen ja 3:nen palk. Maria Kerminen. Nuoz.emmat tytöt oli- mat kilpailleet 1 km. matkalla ja palkittiin tässä järjestyksessä: Sai- mi Lamikaiilen, Elli Wartiainen ja Anna Westman. Muut kaikki sauvat palk. puukkoja paitsi mii- meiset Aino-solkia. Ennätykset lu- mattiin julaista seuralehdeu eilsi numerossa, mutta ei ne liene ke- huttamia. Illan ohjelmassa oli seuralehdeu lukua, jossa oli mar- sinkin urheilun ja moimistellm alaa käsittelemiä kirjoituksia y. m. Seuran esimies puhui raha» tar peesta, illau johtaja nti Alma Karttunen ja eräät muutkin luki- »oat kertomuksi. — Valittiin Snel- manin ji:hlaillan toimikunta, joka huolehtii ohjelmasta y. in. Esitys- len lomassa pistettiin, lauluksi ja tälläkertaa erottiin ilman ta- maksi tullutta leikkiä. Se Nurmeksen tielle kuollut maimo, josta miime nuiuerossa luainiltiin, oli Omaskaisen leski Eeiva S J?isfa= nen Sarmityläslä ja oli hän mat- kalla meljcnsä mökille Kukkosen- salmelle. Wamaja oli jo kahdek sannella kymmenellä ja pieiiikas- mllineil. Kaikilta mastaan tnli- joilta hän oli kysellyt tielä ja malittanut matkan pitnntta ja el- tä häneltä pyrlimät ivoimat kes- keil loppuinaan, niinkuin sitten kamikin noin 100 inetrin päässä Lukanpliroil talosta. Eräs lähei- sen mökin mies Antti Liemalai- neil oli heiiläslä tullessaan pitä- nyt silmällä maimon hidasta knl- klia ja ilähnyt täinän lopulta maahan lyyhistymän. Hän las- tcutlli lnökiltääii tiellä makaajaa katsomaan ja herättelemään, mut ia kun ei mastailsta tullut, meni hän Lukailpurolle hakemaan apu- mäkeä, jonka amnlla mainaja mietiiil taloon ja koetetliiil mir- ivoitella, inlltta turhaail. Sitteil lähetettiin poliisille sana, joka ha- ki mainajan ruumiin ruunlis huo- neescen. <)ötilal!een kuoli vtnrmekseil Porokylällä tk. 8 p:aä masten mailhapiika Eema Nema- lainen Jokikylästä. Waillaja ei ollut muuta sairaana kuin että oli hartioitaan hierottanut ja sa- Hornit hymää tehneen. Muuten häil oli termeenä maata panelitu- nut, ja aamulla oli hän aiman malmis. Wainaja oli ikä-ihiniilen, kahdcksailnella kymmenellä olema. Muuten häil oli itänsä sanaa harrastanut ollnt uskomainen, ja siitä luliltamasti johtuikin, että häil kuuhii niihin harivoihin yksi näisiin maimonpuoliin kansail kes- ken, joilla ei ole lapsia. Juuan Paalasmaalta. Täkäläinen W.- ja u.-seura „Taimi" piti t. k. 10 p.mä hiihto kilpailut paikkakuntalaisten kesken. Matkalle lähdettiin Saarelan ran nasta ja kierrettiin 4:n km. pitui- ilen rata kahteen kertaail. Maikka kilpailnpaikalle oli kertynyt rlin- saasti mäkeä, niin merrateil pieni joukko lähli lylyä lykkimään. Par- haimmat tulokset saaivuttimat seu- raamat kilpailijat: Otto Nykänen, ennätys!!1 niin. 2'» sek. Tahmo Kokkonen, ennätys -^4 nlin. Paaivo 'Nemalaineil, ennätys ^4 min. .")5 sek. Pekka Kuiri, ennätys 'M min. G sek., ja Ediv. Karjalainen, ennätys :><; min. 40 sek. Kelissä ei ole moittimista. Pal- liutoina jaettiin kaunokirjallisia sekä urheilua ja moimisteklia kos- kemia teoksia. Tyytymäisiu mie- lin palkiiltojen saajat näyttimät ottamailkiil mastaan nuo ,^Hel- mit", »Suotorpan tytöt" y. m. Ennenkin, uiissä Harmoissa kil pailuissa, joita tämä nuori seura ou ehtinyt paiiila toiineen, on palkintoiila jaettu kirjallisuutta. Jatkukoon tällaista menettelyä edelleenkin! Jo olisikin aika jät- tää pois ile kirkkaat helyt ja rin- nailkoristeet, joila^ aiman yleisesti ou moimistelu- ja urheilukilpai- luissanlille palkilltoina jaettu. Aiitä hyödyttää rliumiiilsa kehittäjää maikkakin hän saa rintansa täy- teen noita ..kunniarahoja". — Jos ne rahat, mitkä tuhlaamme noihin kunnianhimoa kiihottamiin inetallipalasiin ia mäkijuoma-as- tioihin miivahtamiili pikareihiu, tuoppeihin y. m., käytettäisiin esim. armokkaaseen kirjallisuuteen, niin mikä kaunis kirjakasa täten saatai- siilikään mllosillaii? lemitetytsi kan- sainme elonintvisimman nuorison käytettämäksi. Rumettakoon entis- tä enemmän moimistelu- ja ur- heilukilpailuissa jakamaan palkin- toina rahan armoista kirjallisuut- ta tai joitain muita hyödyllisiä esineitä! —a. Wästärikki nähtiin Kllhilasmaaralla t. k. 12 pnä. Jos sananlasku paikkansa pitää, niin kuu kiurusta kesään, puoli kuuta peipposesta, mästärä- kislä tvähäsen. Multa sietäisi sen kesän tännekin tulla, sillä useam malta Dll jo elämän rullat lopus- sn ja monen lehmiin on tarttunut rupplutauti. Se on määrällinen tauti, sitä tuskin eläinlääkärikään saisi poistetuksi, jokll lehmä on täällä siihen tautiin kuollutkin. Kun tällainen tauti ilmestyy, niin on eläin raukalle parempi, että lopettaa kohta se ankarista tuskis- ta ja kltrsilnykststä. Wuo rikansan nuorisoseura päätti toimen lpanna perhekokouksen t. k. 24 pnä, tämä olisi mieleenpanta- ma. R—nen Maanwnokralautakuntien yhtei nen kokous. (Jatkoa.) Ensimäisenä kokouspäimänä käsi- teltiin mielä kysymykset: „Onko pyynnöt katselmuksista y. m. s. tehlämä muokralautaklin- nalle kirjallisesti?" sekä „MUlä tamalla on oikeuden mukaisinta määrätä katselmuslau takunnat, onko pnheeiljohtajalla maliiltaoikeus Molemmat kysymykset alusti tarkasti nlaaiiivuokra-asettlsta tul- kiten seilaattori S t a h l b e r g, joten molemmat kysymykset simuu tettiin lyhyen keskusteliin jäi- keeii. Samom otettiiil ensimäisenä kokouspäimänä esille kysymys: „$>?itlä kaikki lampuotitilat eiivät kuulu mnokra-asetliksen alle?" Tämänkin kysymyksen alnsti se- naattori Stählberg. Alustuksen jälteen jonkun aikaa keskusteltua jätettiin asia seuraamaksi päimäksi, jonka jälkeen — kuten edellisessä lehdessämme oli kerrottil — siir- ryttiin seurahuoneelle yhteisille il lallisille, missä ilta kului hilpeäs- sä seurustelussa. Toisena kokouspäiiväilä jatkettiin edellä sailotuil kysymyksen käsit- tehiä. Acaaiimiljelijä Jauhiaisen nostaman kysymyksen: „ Erinäisten mäkitupien suh teesta uuteen maamuuotralatuu" johdosta huomautti senaattori Stählberg, että yleensä pidetään sääntönä, että sellainen mäkitupa, johoil muokrailantaja on antanut rakeiinnsaineet, ei kuulu uuden nlaaiiivuokralaiu alle. Maanmil- jelijä Jauhiaiileu tahtoi lisätä tä- häil, että muokralautakunilan on otettama tarkka selmyys siitä, mi- kä inäkitumassa on muokrauau- tajail mikä muokralaisen omai- suutta. Keskustelun päätökseksi tilli, että uuden maanmuokra-asetuksen py- kalät tässä kohdin omat täysiiisel- mät ja että, jos jossain kohden epäselmyyttä esiintyisi, oil muok- ralautakuutien otettama tarkka sel- myys siitä, mikä oil muokran an- tajan ja -ottajan omaisuutta mäki- tumassa. Seuaattori Stählberg alusli mielä kysymyksen: „Jos katselmiiksia tulee tehtä- iväksi kontrahdin kestäessä muul- loin paitsi lainmääräämät tulo- ja lähtökatselmukset, maksaako kun- ta niistä kormauksen? Miten suo ritetaan ne riidanalaisessa tapank- sessa?" Puhuja sanoi tuleman tässä kysymykseen tulo- ja lähtökatsel- mliksen. Kuilta ei ole melmolli- ,leu maksamaau palkkiota etukä- teen, huomautti, että w:lautakun- ta harkitsee, onko toisen maiko mo- lenlpien asiailosaisten suoritettama kustannukset, asia ei yleeusä kuulu kuililalle. Maanmilj. Puurunen alusli kysymyksen: „ Mistä kaikista toimituksista, milloin sekä mitä tietä saamat muokralautakuntien puheenjohtajat maltioil Maroista tuleman palk- kionsa Alllstaja Puurunen huomautti m. m., että senaatti ei mielä pit kästä ajasta huolimatta ole mää- räiinyt muokralautakuntien puheen- johtajien palkkiota; ehdotti, että ko- kous ryhtyisi tässä asiassa johon- kiil toimenpiteeseen. Senaattori Stählberg sanoi, ettei ole oleniassa mielä mitään muuta palkkiota, kuiu tulo- ja lähtökatselnmksista, kehoitti muok- ralautakuntia toimimaan siihen suuntaan, että asia tulisi senaatis sa nopeammin käsitellyksi. Päätetliin malita komitea laati- maan lausuntoa koskema senaatin kiirehtimistä m:lautakuntien pn- heenjohtajain palkkallksen nläärää- iniseksi ja mapaakirjeoikeuden ano- iniseksi lv:lautakunnan pnheenjoh- lajille. Komiteaan tuli 5 jäsentä, mm. hrat Zitting, Iauhiai- il e n, R is s a n e il, P u u r u n e n jo I. B. Airaksinen. Lausun- non alle kirjoittamat muokralauta- kuulien puheenjohtajat nimensä. Asia tulee toimilettaivaksi mirallis- ta tietä. ivatko muokralautakuutain jäsenet oikeutetut antamaan neu- moja toiselle toisen tietämättä? Tämän kysymyksen alustaja sa- noi jo näin tapahtuneen ja toimoi sentähden seilaattori Stahlbergin lähempää selostusta asiasta. Se- naattori Stählberg huomautti tä- mäil johdosta, että maanmuokra- asetuksen mukaan tulee somittelu- tilaisuudessa olla läsnä molem- pieil puolten. Jommankumman puolen poissa ollessa ei somitte- lusta tule mitään, yksityiset lau- takuiitain jäsenet eiivät ole oikeu- tetut antamaan nenmoja. Senaattori Stählberg alusti kysymykset: ,.Mitä on tehtämä, jos muokra- nnes maatii muokralautakunnan tulokatselmusta sekä kontrahdin mahmistusta sellaiselle kontrah- dille, joka on uuden muokralain mukaisesti tehty, eikä muokran- antaja suostu muutoksiin sekä kiel- tää jo aittamaa kontrahtia enää hymäksymästä?" sekä „Onko muokralautakunta mel- maitettu pitämään katselinusta ja ehdottamaml kormausta ivuokra- miehelle sellaisessa tapauksessa, jos hamaitaan muokramiehen puo- lelta tapahtuneen rikoksen nojalla oleman muokranantaja oikeutet- tu sanomaan irti muokramie- hen?" Molemmat näntä kysyniykset aihenttimat pitkän keskustelun, missä ei kuitenkaan erikoisiin tu- loksiin tultu. Senaattori Stähl- bergin alustukset katsottiin anta- neen asioihin tarpeelliseil malais- tllksen. Paitsi mainittuja keskusteluky- symyksiä käsiteltiin mielä muuta- mia mähäisempiä kysymyksiä, joit- teu jälkeen ryhdyttiin pohlinlaan kokouksen aikana jätettyä kysymys- tä: „Maksetaanko kokouksessa oi- leille minkäänlaista kormausta?'' Tliltiiu siihen päätölseen, ettei kunta ole melivollinen maksamaan tätä palkkiota, nmtta että kuilta kyllä saa sen tehdä laillisella pää- töksellä. Pöytäkirjailtarkastajiksi malitliin hrat Tahmo Hiekkaranta ja Nestor W ä ä n ä ll e n torpparien puolelta ja O. P. Zittiug ja I. I. Jauhiainen muokran- antajain puolelta. Pöytäkirja päätettiin julaista painettuna ja annettiin sen huo- lehtiminen pöytäkirjantarkastajille, kokouksen puheenjohtajalle ja sihtee- rille. Lopuksi puhui puheenjohtaja I. B. Ztiraksinen kokouksen osanotta- jille muutamia sanoja. Hliomaut- ti m. m. nykyisestä maltiollisesta asemasta, eduskuilnau töistä j. n. e., miiltasi muokralalttakuiltieil yhtei- seu kokouksen tärkeään merkityk- seen isänmaan hymäksi ja kiitti kokouksen osanoltajia ja sen hymän- tahtaista amustajaa senaattori Stählbergia. Maanmiljelijä O. P. Zitting kiitti läsnäolijoita kokousta mal- mistamail toimikunnan puolesta ja julisti toimikuiliiall puheeil- johtajana kokouksen loppuneeksi. Maamme-lauluu laulettua ha- jaannutliiil. 5vokollksessa oli osanottajia kaik- kiaan noin 200 henkeä, joista ivuokralautakuiltieil edustajia 20 kunnasta yhteensä t):;. — S:tar. Sähkösanomia „Karjalattarelle". Lnotsilaitos meri- ministeriön alai- seksi. Sanomalehtiä tvalmotaan. H e l s i n k i, huhtik. p. Venäjän meriministeriön hydra- grasisen osastoil laatimail ehdo- tukseu mukaan tulisi Suomeil luot- silaitos kokonaan alistettamaksi meriministeriön alaiseksi. Luotsi- laitoksen kaikki kaimat jätettämät kormauksetta nlerimiilisteriölle. Palmelukseeil jäämille annetaan palkankorotuksia: eroamat upseerit erotetaan eläkkeettä. Senaatti käskenyt kumernöörejä malmomaan, lemitetäänkö sanoma- lehdissä tietoja liunoituksista y. nl. Syylliset syytetään rikoslain mu- kaisesti maanpetoksesta. Uutistoimisto. Muualta Suo mesta. »euaattori Danielson-5ial:na- rin puheesta inanisestin lähetekeskns- telnssa eduskunnassa lausuu Hei- singissä ilmestyivä aikakeuslehli „Frmntid" m. in.: että se oli „sisäl- lykseltä, muodolta ja esittämistä- maltaan parlamenttaarisen taidon huipulla ja tarjosi kuulijalle suo- rastaan kaunotaiteellisenkin nau- tinnon". Nnorsnoinalaiste» puolueko- kouksesta kertoo nuorsuomalainen »Lahden i^shti" senraaiva^ti: „Kun sitten keskustoimlkunnan toimintakertomuksen ja uuden kes- kustoimikumran malitsemisen yh- teydessä esille tuliioat nuo mieliä katkeroittaneet riitais uudet puoluees- sanlme, min „hymä" ja „ei" -huu- dot tuon tuostakin kaiknimat salis- sa. Eri käsityskannat ja siis eri pliolueryhmät kämimät toistensa kiinppuun sellaisella innolla ja tu- lisuudella, ettei sellaista olisi moi- nut edeltäpäin kumitellakaau esiin tymän yhden mielä jakamattoman puolueen puoluekokouksessa. Pit- kin matkaa moi kuitenkin jo huo- niata, että se ftmitta, jota «Hel singin Sanomat" edlistamat, oli tuutumasti moitolla. Pitkän, usei- ta tunteja kestäneen mäittelyn pe- rästä päästiin pitkälle, että pää- tettiiil huutoäänestyksellä keskus- toimikunta malita eneinrnistömaa- lilla. Surullinen raitiotieonnctto- muns tapahtui Helsingissä tiistaina klo 8 aamulla. Lehtori O. W. Ne- manlinilan 12-muotias tytär, yh- teiskoululainen Anna Nemanlinna oli matkalla Lapinlahteen mene- mällä raitiotieivamlulla kouluunsa Irjönkadun 24:ssä ja maunuu saa- ivuttua Wladimirinkadun ja Jr- jönkadml kulmaan astui hän mau- nnsta pois aikoen mennä molem- pien raitioteitten yli maunun ta- kaa Yrjönkadulle, mutta samassa saapui mastaiselta suunnalta tule- ma maunu, jota tyttö ei ajoissa huomannut ja jonka kuljettaja ei myöskään ollut moinut nähdä tyttöä. Ennenkuin kulettaja oli saanut maunlm pysäytetyksi, oli onilettomnus jo tapahtunut, jol- loin tyttö joutui maunun alle ja Häilen oikea jalkausa katkesi. Sitä- paitsi sai hän päähänsä liemempiä mammoja. Tyttö »vietiin kirurgi seen sairaalaan. Jalka tulee kät- kaistaivaksi polmen kohdalta. Henkiwakuutusyhtiö Suomen makuutukseuottajaiu muosikokous pi- dettiin tk. 1-i p. Helsingin sen- rahuoiieella. Kaikki edustajat oli- mat läsnä. Ndjmi kuolleen edus tajan sijaan oli kutsuttu marajäse- net. Kokouksen puheeujohtajaksi malittiin senaattori K. I. Stahl- berg ja sihteeriksi maratnomari Kaarlo Fröjdman. Otettiiil käsileltämäksi maltuus- kunnan maalin toimiltaminen. Ko- kous päätti malita maltuuskuu- taall 3 jäsentä ja 2 marajäsentä ■i muodeksi ja 1 marajäsen 1 muo- deksi. Hra W. Wuolijoki ehdotti, etla maltuuskuiltaau otettaisiin 1 sosialistinen jäsen. Maltuuskun- taan tulimat malituiksi 3 muo- deksi: pros. A. Donner, pros. M. Äyräpää ja pankiiljohtaja E. Bo- renius; märajäseniksi ens. Jalmari Castren ja maltioneumos I. Hö- ckert 1 muodeksi malittiin maki- naiseksi jäseneksi toht. W. Parwiai- nen ja marajäs. esittelijasiht. Hj. Kaheliin. Tilintarkastajiksi malittiiil ent. prokuraattori W. Hirmikanta, leht. N. Ojala, toht. M. Oker-Blom ja tcht. M. Pietinen; maralle P. Hiidenheimo, Zl. Konkonen, I. I. Cederholm ja E. Reijonen. Muosikertomuksen luettua myön- nettiin johtokunnalle täydellinen masluumapaus. Senjälkeen ryh- dyttiin käsittelemään hallinnon esitystä yhtiöjärjestyksen muutta- miseksi ja hymäksyttiin hallinnon ehdotus. Lmituinen seteliuiväärennys. o olit aika sitteil jätettiin Suo- ineil pankin täkäläiseen koilttooriin 2"> ruplan seteli, joka oikeana iv as- taanotettiin. Tämän kuukauden alussa lähe- tettiin seteli muitten muassa me- näläisten rahojen mukana malta- kunnanpailkkiin maihdettamaksi. Mutta miime perjantaina lähetet- tiin seteli tänne takaisin ja ilmoi- tettiin sen oleman määrän. Seteliä tutkittaessa on huomat- tu, että ilse setelilanketti on oikea, mutta että nimikirjoitukset ja nu- merot omat määrät. Ne näyttä mät musteella kirjoitetuilta. Seteli ou lähetetty pankin pää- koilttooriin Helsinkiin ja aikonee pankin johtokunta kääntyä malta- kunnanpankin puoleen ja koettaa saada seteli maihdetuksi. Kuka setelin on pankkiin jättä- nyt, ei tiedetä eikä myöskään mi- ten se on käsiin saatu. Luulta- masti on marastettu maltiopaukin setelipainosta ennenkuin se on ni- mikirjoituksilla ja uumeroilla ma- rustettu, jonkalaiset tapaukset ei- mät liene harminaisia Venäjällä. Kaikille pankin konttooreille on huomautettu, että moisia seteleitä mahdollisesti saattaa olla liikkeellä. P « n tawaroiden mientitnlli- asetilksen wiiwyttämisen seu- raukset. Kuten ennen on mainittu ei ny- kyään ole moimassa minkäänlais- ta asetusta ulkomaille mietämän puutamarau sahausmaksuista ja mientitullista, syystä että ehdotus sellaiseksi asetukseksi on seisahtunut Venäjän iniilisterineumostoon. Naumau satamasta on tk. 11 ja 12 p. suoritettu kahdeksan puuta- maralastissa olemaa ulkomaille meileivää laimaa, joista mienti- tullia entisen asetuksen mukaan olisi tullut noiil 2,<»00 mk. Kuten tunnettua ei nykyisen leimamero- aseluksen mukaan laimauspape- reissä ivaadita leimamerkkiä, joten miety puutamara siis pääsi »vapaana näistä kaikista »veroista. Kaksi »valitusta keuraalikmver- n sic .tiu*. Talollinen I. Rekola Mänty- harjuu pitäjän Pertunmaan ky- Iästä on kenraaliknmernöörille jät- tänyt malituskirjelmän, jossa maanmittari I. Mölsä»» syytetään muuttaneen rvasten parempaa tie- toaan erään rajapyykin Rekolan maalle ja Ivaaditaan hänet saa- tettmvakst edesmastuuseen. Ken- raalikuivernööri on lähettänyt asian prokuraattorinmirastolle niihii» toi- menpiteisiin ryhtymistä marten, joihin on aihetta. Talollinen Taami Heikkilä Män- tyharjuu pitäjän Hyyrylän kylästä oi» niinikään lähettänyt kenraali- kumernöörille malituskirjelmäu. jossa mäitetään mainituil pitäjän tutkijalautakunnan meiletelleeil »vir- heellisesti. Täinän asian kenraali- kumerllööri myös lähetti prokuraat- torinmirastolle toimenpiteitä mar- ten. Moleiilinat malituskirjelmät on kyhännyt itsellinen Herman Tor- niainen Hyyrylän kylästä. Surullinei» ajan merkki täinä- kin! — M. S. Suuri liikkeen kauppa. Raahen Puutamaraosakeyhtiö oil ostanut Suomeil sysiliike o. y:llä tämä» useissa paikoissa Pohjois- Suomessa omistaniat sysipolttimot, sahan lantatarhoineen y. m. maa- tilat, metsät sekä kaiken liikkeen irtaimistoineen. Kauppasummaa ei ole ilmoitettu, »nutta oil kauppa miljooilakauppa. — R.-L. (K. San., S. V. h. ja F. A. T. 1 k.) Kuulutus. Kaupp. O. Kinnusen konk. pes. saamamiehet kutsutaan Joen suuhun kaupp. P. Kotilaisen ta loon tämän kuun 29 p:nä klo 12 päiv. päättämään peritäänkö Kontiolahden seurakunnalta pe sälle kuuluvan maan kasruista saadut tulokset kesältä v. 1908. Ja ilmoitetaan että poissaolijat saavat tyytyä läsnäolevien pää tökseen. Kontiolahti 14 /* 10. K. J. Puhakka, toimitsija. Huutokaupalla tämän kuun 23 p:nä klo 1 päi vällä myydään paikaa päällä vähimmän vaativan rakennetta vaksi Kiihtelysvaaran Huhtilam- min kansakoululle kuisti (visti), huutokauppatilaisuudessa lähem min määrättävillä ehdoilla. Huhtilammilla 12 p:nä hnhtik. 1910. K. H. Vesterland, toimeksi saanut (K. S. 1 k.) TtMära simM- OsnnskEiiiaii r. I. varsinainen kokous pidetään Joensuussa Osuusmeijerin maito kaupalla t. k. 23 p:nä, jossa kä sitellään sääntöjen 20 §:ssä mai nittuja asioita, sekä myllyn pe rustamisesta tehtaan yhteyteen. Osuuskunnan hallitus. k. s 1 Meijerin huutokauppa. Keskiviikkona t. k. 27 pnä klo 10 e. pp. tarjotaan vapaa ehtoisesti käsivoimainen Enon Eteläinen osuusmeijeri paikan päällä pidettävällä huutokaupal la myytäväksi, joko kokonaisuu dessaan eli osissa, huutokauppa tilaisuudessa määrättävillä eh doilla. Eoneistoon, joka on mel kein uusi, kuuluu: G«rber'in rasvakone, kirnu, voipöytä, 400 litr. vedenlämmittäjä, kerma-as tioita, saaveja, suolaa, voipaperia y. m. sekä rakennus tonttineen, käsittäen kolme huonetta, sopiva kauppapaikaksi taikka käsityö läiselle. Myyjät pidättävät puolentun nin ajan joko hyväksyä tahi hy lätä tehdyt tarjoukset. Enon Pirttivaaralla 14 p:nä huhtik. 1910. Aug. Nggr&n. J. H. Hassinen. (K B 1 V.. (K. S. 1 k. i s. 18 mm.) Vuokrattavana 1 p:stä kesä kuuta l:si kamari ja osa keittiöön kalustettuna eli ilman, Koulumestarink. 36. Ä. Kosunen. Vuokrattavana 3 kamaria. ja keittiö 1 päivästä kesäkuuta, kadulta myöskin käy tävä, Nahkuri A. Lar is elia. Kantakirjaan merkitty ori „dymy" on astutukseen saatavana huhtik. 15 päivästä alkaen Koveron kes tikievarissa. E. Kontturi. (K. S. 3 k) Venäjältä. Suomen asia duumassa. Pietarista, huhtik. 12 p. Suomen asiain komitean lokakuu» laisiiil ja uatsionalisteihin kuulu- »vien jäsenten kesken omat yksityi» set neumottelut alka»»eet. Niiden tarkotukseua on malmistäa duu- inan keskustan jäseniä maliokun- nassa tapahtumaan yleismaltakun- nallista lainsäädä»»töä koskeman lafk^bouafer? tarkastukseen. Paitsi duuman jäseniä ottamat yksityi- siin neui^ouehuljin osaa Deutrich, Koremo ioiractlt Borodkin. 2;inimaroatio'ur.nai: sfitteUjct, krei- ®t connigf''- n «TuiiSir-itniSton kirj.?n.^aihs</ »ottanut, ert» Su. .cea t.. . . 'a>'.eddcrufs:n hywäksymisrci >) :«ä ii- ivan roarturrrin. perusteita masta..n c. oie . - mastamäitteitä olemassa. , ehdotukseu puolesta tulemat ^.a- nestämään ei ainoastaan o^ .usto ja keskuspuolue, maan myöskin huomattama osa edistyspuoluelai- sista. Tämän ohella ei moida olla huomaamatta, että masemmis- tou ja lokakuulaisten joukossa on syntynyt aije alustamassa käfitte- lyssä kuulla paitsi Haritonomin komiteail meiläläisiä jäseniä, myös- kin Suomen edustajien mielipi- dettä. Pietari, huhtikuun 12 pnä. ^Erikoissähkösanoma). Duumalle jätetyn Suomea koskeman lakieh- dotuksen johdosta omat maltiopäi» »viei» sosialidemokratiset edustajat toimattaneet duuman sosialidemo- kratisen puolueen jäsenille kaiken Snomei» kysymystä koskeman Iit* jallisuuden sekä tehneet joukon suullisia ilmotuksia. Samaten omat he hankkineet selittämää ainehis- toa nykyisestä mielentilasta ja wir- tauksista Suomessa.