Torstaina 19 p. Toukokuuta KARJ AL AT AR Nro 54 — 1910 Suotuen kysymys duumllu maliokuu- uassa. Pietarista toukok. 1<> pnä (Eritoissähkösanoma S. U, X:Ue.) Suomen asiaa käsittelemän wa- liokunnan ensimäistä istuntoa alo- tettaessa esitti puheenjohtaja Kru- p e n s k i komitealle Hänen Majes- teettinsa toimomuksen, että komitea täydellä tarmolla käivisi pohtimaan lakiehdotusta yleisivaltakunnalli- sesta lainsäädännöstä. Omasta puolestaan kehotti puheenjohtaja pidättymään periaateellisten kysy- mysten pohtimisesta ja Suomen maltio-oikeudellisen aseman mää rittelemisestä muistuttaen, että la kiehdotus ei tahdo mennä niiden rajojen ulkopuolelle, jotka helmik. Iti pniä annetulla manifestilla omat perustuslakien - ^ssä oso- tetut. M i l j u k o w tekee ehdotuksen, että lakiehdotuksen käsittelyt Pysäh- dytettäisiin siksi, kunnes Suonien maltiopäimien lausunto sekä sen selityskirjelmä oli saatu. Miljukomin esitystä kannattmat Partseivski, Geqetskori ja Ie fre m ow. K a p u s t i n i n mielestä moi- daan maltiopäimien selityskirjelmä tarkastaa lakiehdotuksen käsittelyn aikana. Markom II huomauttaa, että tästä asiasta ei ole tarmis kauan keskustella, sillä maliokunnan jä- senten mielipiteet omat täysin tun- netut. M i l j u k o m kysyy, haluaako Atarkom lausunnollaan mahmistaa Krupenskin ja Bennigsenin sanat ,/.>!owoje Wremjassa" olleessa haastattelussa, että maliokunnan päätös muka on edeltäpäin rat- kaistu ja että mastaan sanojia ei ole olema. Äänestyksellä päätti maliokunta kaikilla äänillä 4 mastaan hylätä Miljukomin ehdotuksen lakiehdotuk sen käsittelyn lykkäämisestä. Miljukomin mielestä helmik. 16 p:n manifesti ei moi edeltäkäsin mitään määrätä sillä sen toimeen- pano on loppunut ja sen julkaise- misen jälkeen on tehty joukko tär- keitä ehdotuksia Suomen entisen lainsäädäntöjärjestyksen mukaan. Edelleen lausui Miljukom, että pc- rustuslain toinen pykälä nuniste- rineumoston tunnustuksen mukaan sisältää main sellaisia yleistä sään- nöksiä, jotka eimät tarkoita miten- kään muuttaa moimassaolemaa lainsäädäntöä eikä Suomen en- tistä oikeusasemaa. Tämän muoksi ehdottaa Miljukom, että kysymyk- sen periaatteellinen puoli otettai- stin käsittelyn alaiseksi ja alotettai- siin yleiskeskustelu kysymyksestä Suomen asemasta. M Äänestyksellä päätti maliokunta ryhtyä yleiskeskusteluun lakiehdo- tuksen johdosta. Kreiivi Bennigsen pitää ky- symystä siitä, onko Suomi maltio ivai maakunta, monimutkaisena ja riidanalaisena ja ettei sillä ole käy- tännöllistä merkitystä, kuitenkaan kieltämättä sitä, että Suomella m:lta 1869 on perustuslaki. Krei- mi on malmis myöntämään, että tämä perustuslaki pantiin alulle m. 1809. Siirtyen pääkysymykseen, moidaanko katsoa keisarikunnan nan lainsäädännön ulottuman Suomeen, mäittää kreimi, että yeismaltakunnallinen lainsäädäntö- järjestys on aina ollut olemastasekä esittää alkaen w:sta ISO',) jou kon miittauksia lakeihin, jotka omat syntyneet yleismaltakunnallisessa järjestyksessä, painostaen tämän ohella sitä seikkaa, että aiman mii- me aikoina maltakunnanduuma ou yleismaltakunnallisessa järjestyk- sessä hymäksynyt kaksi Suomea koskemaa lakiehdotusta, nimittäin lait meritullialueen laajentamises- ta ja Suezin kanamamaksujm suo- rittamisesta. Lopuksi miittaa hän esimerkkeihin menäläisten hallitus- laitosten toiminnasta Suomessa, kuten sähkösanomalaitosta, sensuu- ria ja kirkkokouluja koskemiin ase- tuksiin. Kreimi mäittää, että Suo- men suhde on mihainen Wenä- jään ja että keisarikunnan edut ei- mät Suomessa ole suojatut. M i l j u k o m analysoi kaksi tun tia kestämässä puheessaan edelli- sen puhujan lausuntoa, osottaen, että kysymyksen painopiste ei ole Suomen maltiollisuuden määritte- lemisessä, maan siinä, että tun- nustetaan, ettei Suomen sisäistä järjestystä moida muuttaa yksi- puolisilla asiakirjoilla. Hän huo- mautti, että keisari Aleksanteri II:nen main mahmisti Suomen perustuslait, jotka keisari Aleksan- teri Imen oli tunnustanut. Pu- huja totesi, että perustuslaillinen monarkia on juurtunut suomalais- ten ajatustapaan. Edelleen osotti että perustuslait eimät ole luo- neet eikä mahmistaneet suomalai- sen lainsäädäntöön kaksinaista jär- jestelmää, maan ainoastaan yhden sisäisen, eimätkä ole asettaneet sen mastakohdaksi yleismaltakunnallis- ta järjestystä maan korkeimman hallitusmallan. Seuraten Benig- senin miittauksia lakeihin osotti puhuja, että ne omat main yleis- tä sääntöä mahmistamia poikkeuksia sekä esiintoi mastakkaisia tapauksia perustuslakien ankarasta seuraa- misesta hallinnon ja raha-astain alalla. Lopuksia armelee Milju- kom, että suomalaisten tyytymät- tömyys Menäjään on syntynyt juuri tällaisten yritysten johdosta kuin nykyinenkin on ja siksi on turhaa odottaa, että lakiehdotuksen nopea toimeenpano möisi rauhot- taa mieliä Suomessa. Suomalai- set ymmärtämät hymin, että kysy- myksessä olema asia on muuta- inien ryhmien mäliaikaisen moi- ton tulos, ryhmien, jotka omat persoonallisesti ärtyneet entisten kokeilujensa Suomen suhteen epä- onnistumisen johdosta. Akutta suomalaisilla on myös syyt sel- millä. Jotka omat syylliset noiden kokeilujen uudistamiseen, heistä julistamat he raskaimpana hetke- »ään tuomionsa tunnustaen, että mastuunalaisuus niistä ei lankea Wenäjan kansan päälle. Puheenjohtaja tekee Miljnkomille huomautuksen jjhänen puheessaan käyttämänsä lauseparren johdosta, että kysymyksessä olemalla laki- ehdotuksella on maltiokaappauksen luonne. Maliok. jäsen P a r t s h e f s s k i kosketteli kysymystä Suomen mal- tio-oikeudellisesta asemasta siteera ten Aleksanteri I:sen puheen Por- mällä pitäen Wenäjän parasta, maan ei Suomen. i Esittelijä ilmoittaa, ettei hän ryhdy mastaamaan suomalaisen käsityskannan puoltajille siksi, että heidän mielipiteensä on jo monesti osotettu määräksi. ! yleiskeskustelu päättyy tähän ja äänestyksellä päätetään ryhtyä , lakiehdotuksen yksityiskohtaiseen tar kastukseen. i Valiokunnan seuraama kokous oli torstaina. Jatk. *"'5 1910 kello 5 j. pp. myydään huutokaupalla puuseppä Pekka Turusen asunnolla Mutalassa kauppias M. Oinosen konkurssi pesälle kuuluva mökki, sorvi, sahakone, höyläpenkki, piironki, puusepän työkaluja ja kaiken laista irtaimistoa. Pesänhoitaja. Kuulutuksia. Huututus. Kuntakokouksessa Kontiolahdella , 1.T-- tämän toukokuun 30 päimänä, al- moossa ja osottaen, että sana na- käen kello 19 ep., käsitellään seu- tion (kansakunta) oli yhdenmeroi- nen käsitteen l'etat (maltio) kanssa, sekä muistuttaen keisarinnojen Eli- sabethin ja Katarinan aikuisia kes- kusteluja, jotka määrittelimät m. 1809 yhdistämisen oikean luon- teeu. Wielä painosti hän, että la- kiehdotus ei ole karkotuksen mukai- nen sekä huomautti Suomea mas- taan mihollisen mielipiteen kasiva- misesta 1905 m. manifestin jäl- keen. Hän sanoi että hallituksen tekemä perustuslain loukkaus mä- hemmän maikuttaa Suomessa kuin duuman tekemä, sekä osottaa lakiehdotuksen oleman yhteydes- sä miimeaikaisen yleisnationalis- tisen politiikan kanssa sekä huo- mauttaa lopuksi, että 3:nen duu- man politiikka hajottaa miimeiset- kin toimeet siitä, että Wenäjän kansan eduskuuta miimeinkin tekisi lopun eri kansallisuuksien poliitti- sesta mainoomisesta. — Puhuja kysyy mielet, onko karkotuksen mu kaista, että sellaisena aikana, jol- loin Wenäjän politiikka toimii simulle päin slaamilaisten yhdis- tämiseksi, tehdään selmäkst, että flaamilaisia kansoja tulemaisuu- dessa odottaa Suomen kohtalo, jos heidän sortamisensa Wenäjällä käy toteen. Gegetshkorin ja Milju- komin mastnstuksesta huolimatta hymäksytään ehdotus puhe-ajan rajottamisesta 20 minuutiksi. I e f r e m o f f epäilee antamatko moimassa olemat lait oikeuden jul- kaista tarkastettamana olema laki raamat asiat: 1. Walitaan ehdokkaat lauta- miehen mirkoja marten seuraa- maksi kolmimuotiseksi toimikaudeksi, joka alkaa 1911 muoden alusta. 2. Walitaan asiamies hake- maan Paiholan kansakoululle kuu- luman maan erottamista tilan Nio 7 Paiholan kylässä muista tiluksista ja erottamistilaifuudessa kunnan etua malmomaan. 3. Määrätään kuntamerojen kantopäimät ja päätetään mil- loinka maksamattomat merot pe- ^imykseen pannaan. 4. Asetetaan toimikunta mal- mistamaan Kontiolahden Saloky- län kansakoulun perustamisen joh- dosta tarmittamaa uutta piirijaon ehdotusta. 5. Ryhdytäänkö hankkimaan ka- lustoa ja opetusmälineitä Kontio- lahden Salokylän kansakoululle. 6. Tarkastetaan se sopimus- kirja, jolla talollinen Salomo Luk- karinen muokraa huoneuston Salo- kylän kansakoululle. t. Lähetetäänkö loisen Elli La- sarosfin kituma lapsi Amalia, Pai- holan kylästä, työmies Antti Pek- karinen, Pufon kylästä ja työmie- hen tytär Anna Leppänen, Kon- tiolahden kylästä. Joensuun sai- rashuoneeseen parannettamaksi kun- nan kustannuksella? 8. Walitaan läänin Herra Ku- mernöörin maatimien selitysten an- taja eli antajat käsityönopettaja F. V. Terän malitukseen kunta- kokouksen päätöksestä miime maa- ehdotus "kan^sanÄ esite-! liskuun 29 päimältä, jolla ano- tyn järjestyksen mukaan, sillä kan-''nus. kansakoulun^ perustanusesta saneduskunnan tulee seisoa oikeu- Nnnnvaaralle hyliataan, talollis- den puolella ja siten on tärkeätä/^ Hyman^en za Matti että se itse kunnioittaa oikeutta, Tältä kannalta katsoen ei lakiehdo- 1 ] ' 3an ' e f / i 1 f tus niin paljon mahinqoita Suo-! ^elijensuun muokralautakunnan mea kuin itse Menäjää. Aieillä ei! puheenjohtajan ja roarapuheenioh- ole mitään, mikä mastaa Saksan * a J a f n malitseimskulmsta heijataan perustuslain 2 §:ää, mutta meille l a ^ ia vS ; ^ hakemuk- on mälttämätön sellaisen lain ole- ^ anotaan yleyen maan- massaolo, jonka mukaan Wenäjän rakentamista Hoyttmsen ka- keisarikunnan laki tulee tunnuste- ?uoraan Kylmalleojalle tuksi Suomen lain yläpuolelle. i a kylantten rakentamista taita Niin kauraan kun lailliset keinot uudelta maanttelta Hoytimsen ran= eimät ole lopussa emmekä oletul=, na „ ... , , . w leet makuutetuiksi, ettei laillisilla' 1,. ^uetaan ;a taifastetaan. 3C. keinoilla moida saada Suomen rr r ,, u ' eu ' a , f + maltiopäimiä tekemään myönny- ^attoman roaeston lainarahaston tyksiä meille, ei Weiiäjän kansan- Zitsenena toimintakuluista, eduskunta moi asettua mäkimallan' . s^iniiasle plon laamn laanmrahastosta nos- _ tamaan ja kuittaamaan kuiinalle Mikjukom kiinnitti huomion tulemat pakkolunastusrahat Joen- siihen, että mastustuspuolueen pu- suun—Nurmeksen rautatieraken- hujia kohtaa main järjestynyt mai- nukselta. keneminen, mikä lopullisesti tekee 11. Kunnallislautakunnan esi- Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee palstatilallisen Juho Paja risen omistama palstatila perin tötilasta N:o 13 Polvijärven pitäjän Sotkuman kylässä maa nantaina tulevan heinäkuun 25 pävänä kello 12 päivällä itse ti lalla pidettävällä pakkohuuto kaupalla myytäväksi kauppias Juho Liimataisen ulosoton alais ten saamisten f suoritukseksi. Asianomistajat saapukoot huu tokauppaan oikeuksiaan valvo maan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, il moitettavat viimeistään siinä keskustelussa, joka tilalla pide tään ennen kuutokaupan alka mista. Liperin kihlakunnan kruu nunvoudin konttorissa touko kuun 9 p. 1910. Eino Kemppainen, V. t. N:o 24. Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee harjumies Juho Puhakan omistama tilaosa perintötilasta N:o 6 Rääkkylän pitäjän Lipe- rin-Oravisalon kylässä keskiviik kona tulevan heinäkuun 20 päi vänä klo 12 päivällä itse tilalla pidettävällä pakkohuutokaupal la myytäväksi kauppias Pentti Karttusen ulosoton alaisten saa misten suorittamiseksi. Asian omistajat saapukoot huutokaup paan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottami nen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huuto kaupan toimittajalle, ilmoitetta vat viimeistään siinä keskuste lussa, joka tilalla pidetään en nen huutokaupan alkamista. Li perin kihlakunnan kruununvou din konttorissa toukokuun 9 p. 1910. Eino Kemppainen, v. t. N:o 234. makuutetuksi siitä, että kysymys on edeltäkäsin ratkaistu ja Mar- kom II:n on oikeassa. Siitä huo- limatta tämä maikeneminen puhuu tys palomahinqon kormaamisesta Matti Romppas-mainajaii peritti- sille. 12. Uudestaan nostettu kysy- kaunopuheisemmin kuin sanat. Wa- mys kansakoulun perustamisesta liokunta menettää historiallisen Marparannan koulupiiriin, tapauksen ja sen luonnetta tulem- i:>,. Kysymys Utrait lainakiv me me jatkumasti selittäniään. Gegetshkori lausuu sosia- jaston hoidon järjestämisestä. 14. Valitaan Mönnin kansa- listien puolesta, että hänen puo- koulutalon ja taloudenhoitaja paik- lueensa aina on pitänyt turhana kukunnalta muuttaneen Otto Tan- rumeta muodollisen oikeuden kan-' nisen sijaan, naita kuntoilemaan historiallista! 1'>. Lähetetäänkö loisen tytär mälttämättömyyttä. Hallitus on Aina Tirronen raajarikkoisten työ- amonaisesti selittänyt, ettei tätä ky-' kouluun Helsinkiin kunnan kustan- symystä tulla käsittelemään oikeus-'nuksella. kysymyksenä, maan kahden mastak-! 16. Maimaistalon johtajan pal- kaisen moiman yhteisenä tuloksena, kanlisäyksen anomus. Valiokunnan enemmistö nähtämäs-! Kontiolahdella, toukokuun 14 p. ti harjottaa maikenemisellaan jar--19l0. ruttamista ja on täten poistanut' miikunanlahden paljastaen salai- suutensa. Tällaisten olosuhteitten mallitessa ei ole oikeusopillisia mäitteitä ajateltama. Lakiehdotus on jätetty duumalle sen muoksi, että hallitus aikoo mahmistaa malta-asemaansa ja sen on pakko heittää edes jotain mastustajain pureskeltamaksi. Durnomo ja Mar- kom II:n eimät nyt jouda, sillä hei- dän huomionsa on kiinnitetty mui- Hm asioihin. Ministeristä on häi- ritsernättä paikallaan ja lokakuu- laiset omat tyytymäisiä: duuman maltaa on laajennettu. Ehdtus tietysti hymäksytään, mutta missä määrässä se tullaan toteuttamaan, sen määrämät moimasuhteet. Suo- men eduskunnan keskusteluista il- menee, että Suomen kansan laa- jat kerrokset eimät kanna mihaa Venäjän kansaa mastaan, mutta kaikki Venäjän kansakunnat oimal- tamat eron Venäjän hallituksen ja kansan mälillä. Gololobofs panee mastalau- seen niitä lausuntoja mastaan, joissa on puhuttu järjestelmälli- sestä maikenemisesta ja katsoo yli- malkaiset keskustelut turhiksi, sillä puhujat eimät puhu maliokunnalle, maan sanomalehdille. Ehdottaa tämän johdosta, että ryhdytään lakiehdotuksen yksityiskohtaiseen tar- kastukseen. Kapustin armelee, että laki- ehdotus on jätetty duumalle stl- I. Wäyrynen. Huutokauppoja. Suuri urakkatöiden Maanantaina kuluvan Touko kuun 30 p:nä klo 10 e. pp. an netaan vapaaehtoisella huuto kaupalla Polvijärven kirkonky lässä alempana mainitut raken nustyöt tehtäväksi huutokaup patilaisuudessa tarkemmin mää rätyillä ehdoilla : l:ksi. Polvijärven osuusmei jerille konehuoneen rakentami nen kivestä. 2:ksi. Kirkonkylän kansakou- Iutalon ulkovuoraus ja maalaa- mistyöt. 3:ksi. Pappilan navetan sisus taminen sementillä. 4:ksi. Luterilaisen hautaus maan aidan paneminen kivestä. Polvijärveltä Toukok. 12 p:nä 1910. Toimeksi saaneena : A. Koistinen. S. Smolander. F. Höök. f^uulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Juhana Pirisen asukasoikeus kruununtilaan N:o 14 Kiteen pitäjän Kiteenlahden kylässä keskiviikkona tulevan kesäkuun 22 päivänä kello 12 päivällä itse tilalla pidettävällä pakkohuutokaupalla myytäväksi kauppias Juho Hakulisen, vara tuomari Johannes Brofeldfin ja seppä Juho Puustisen ulosoton alaisten saamisten suoritukseksi. Asianomistajat saapukoot huuto kauppaan oikeuksiaan valvo maan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, ilmoi tettavat viimeistään siinä kes kustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokaupan alkamista. Liperin kihlakunnan kruunun voudin konttorissa toukokuun 9 p. 1910. Eino Kemppainen, v. t. N:o 746. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee palstatilallisen Matti Kettu- sen omistama maa-alue V« osasta perintötilaa N:o 3 Rääkkylän pi- täjän Pötsönlahden kylässä maa- liantaina tuleman heinäkuun 18 päimänä kello 12 päimällä itse tilalla pidettämällä pakkohuuto- kaupalla myytämäksi kauppias Elias Hirmosen ulosoton alaisten saamisten suorittamiseksi. Asian omistajat saapukoot huutokaup- paan oikeuksiaan malmomaan ja omat saatamat, joiden ottaminen »velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toi- mittajalle, ilmoitettamat miimeis- tään siinä keskustelussa, joka ti- lalla pidetään ennen huutokaupan alkamista. Liperin kihlakunnan kruuiiuiimoudin konttorissa touko- kuun 9 p. 1910. Eino Kemppainen, m. t. N:o 446. I Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: JSasten leiMtäaluja, IQirJoitustarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gumrneja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva- albumeja, Valo^uva-I^eliylisiä, ]\[erfäun~ ja s Vitsikirjoja, Pi^asäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imu^eita, jPeilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa tokaupan alkamista. Liperin kihlakunnan kruununvoudin konttorissa toukokuun 9 p. 1910. Eino Kemppainen, V. t. N:o 291. Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Antti Malisen asukasoikeus kruununtilaan n:o 1 Kiteen pitäjän Misolan kylässä tiistaina tulevan kesäkuun 21 päivänä kello 12 päivällä itse ti lalla pidettävällä pakkohuuto kaupalla myytäväksi talollisen Leo Virsusen ja seppä Juho Puustisen ulosoton alaisten saa misten suorittamiseksi. Asian omistajat saapukoot huuto kauppaan oikeuksiaan valvo maan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, ilmoi tettavat viimeistään siinä kes kustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokaupan alkamista. Liperin kihlakunnan kruunun voudin konttorissa toukokuun 9 p. 1910. Eino Kemppainen, v. t. N:o 51, 52 ja 89. Ilmoituksia. Enon kunnanverosta on suoritettava puolet tämän kuun ajalla, vält- tääksensä ulosottokuluja. Ve roja kaonetaan joka lauvantai Keinäsen talossa. Toukokuun 14 p. 1910. Äug. Nissinen. Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Pekka Harisen perillisten omistama tilaosa pe rintötilasta N:o 10 Rääkkylän pitäjän Oravilahden kylässä tiis taina tulevan heinäkuun 19 päi vänä kello 12 päivällä itse ti lalla pidettävällä pakkohuuto kaupalla myytäväksi talollisen Pekka Kuren ulosoton alaisten saamisten suoritukseksi. Asian-, omistajat saapukoot huutokaup-, paan oikeuksiaan valvomaan ja; ovat saatavat, joiden ottaminen : velkojain luetteloon riippuu nii- ! den ilmoittamisesta huutokau pan toimittajalle, ilmoitettavat viimeistään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huu- Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Heikki Nupposen omistama 10 /«i osaa 5 /g osasta pe rintötilaa N:o 14 Kontiolahden pitäjän Kontiolahden kylässä maanantaina tulevan elokuun 8 päivänä kello 12 päivällä itse tilalla pidettävällä pakkohuuto kaupalla myytäväksi valtion etu käteen maksamien todistajapalk- kioiden suorittamiseksi. Asian omistajat saapukoot huutokaup paan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu nii den ilmoittamisesta huutokau pan toimittajalle, ilmoitettavat viimeistään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huu tokaupan alkamista. Lierin kih lakunnan kruununvoudin kont torissa toukokuun 9 p. 1910. Eino Kemppainen, v. t. N:o 376. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, iApoIlinaris ja lVischy j Puhelin N;o 15. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jnnain läh dön ja tulon eri päätep&ikoism» Halutaan ostaa iii siiliä. H. Rasi. Myytävänä. einän, rehuherneen, pella- , H van, liinan, ruokakasvien sekä kukkain siemeniä on nyt tullut, sekä begonian mukuloita ja reformi-kuk- kalantaa 0. HolmströDiin siemenkaupassa. Julkisella kon kurssihuutokaupalla myydään torikauppias Emil Kin nusen huonekaluja, kuten: sän- kyjä, piironkia, talouskaluja y.m., henkivakuutuskirja S:markalle 2000: —, kauroja y. m., teurastaja Karin talossa torstaina t. k. 26 p:nä klo 11 a. p. Joensuussa 18 p. toukok. 1910. G. Asikainen. Uskottumies. Vuokrattavana. (K. S. 1 k. 4 s. 20 mm.) Sattuneesta syystä vuokrataan kesäk. 1 p:stä kolme huo netta, keittiö ja kellari ynnä muut mukavuudet, Nikolainka dun varrella. P. Vuorisalo. 1:stä päivästä kesäk. vuokra taan 2 kamaria Nti Klangin talossa. Sisäänkäytävä Nikolain kadulta. ►d K CC g S- a Joensuu—Viipuri £■ e B 80 k. juna K c 9 Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala „ 11.49 4.16 Onkamo . „ 12.04 . 5.12 Tohmajärvi „ 12.20 — 5.46 Kaorila „ 12.4»! — 6 .cs Värtsilä . tul. 12.58 5 .00 * läht. 1.10 5.23 Pälkjärvi „ 1.27 6.30 Matkaselkä „ 2.01 7.08 Kaalamo . „ 2.19 8.23 Helylä . . „ 3.03 8.38 Sortavala tul. 3.14 „ läht. 3.24 9.10 Kuokkaniemi 3.58 9.4G Niva . . „ 4.12 10.00 Jaakkima „ 4.40 10.29 Ihala . . „ 4.55 10.44 Elisenvaara tul. 5.22 11.1( * läht. 5.37 1125 Alho . . „ 5.56 11.44 Hiitola „ 6.20 12.05 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 Inkilä . . „ 7.13 1.02 Sairala . „ 7.25 1.13 Koljola . „ 7.52 1.36 Antroa . tul. 8.65 1.51 „ . läht. 8.23 2.06 6.10 Hannila . „ 8 .^9 2.27 6.31 Kavantsaari „ 8.52 2.39 6.45 Karisalmi , 9.55 2.51 6.59 Tali . . , 9.17 3.02 7.12 Tammisuo „ 9 .29 3.14 7.25 Viipuri . tul. 9.§8 3.22 7.34 Pika- Viip. Pietr. läht. 1» n 7> 7.15 5.3! 11.23 2.25 J 6.26 » 71 H 7.3Ö 4.50 — Viip. Hels. läht. H 4Ö 10.29 2.40 » » » 1.20 — 8 .ÖC K GC Viipuri—Joensuu S F w =E. a » e" D f» a 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 5.30 Tammisuo . 7.00 1.39 5.41 Tali . . „ 7.13 1.51 5.57 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.11 Kavantsaari „ 7.38 2.14 6 .57 Hannila . „ 7.51 2.26 6.42 Antrea . tul. 8.10 2.45 7 .S „ läht. 8.29 2.55 Koljola . „ 8.46 3.11 — Sairala „ 9.08 3.32 — Inkilä „ 9.20 3.43 — Ojajärvi . „ 9.47 4.08 — Hiitola „ 10.15 4.35 __ Alho . . „ 10.36 4.55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 „ läht. 11.10 5.30 — Ihala . . „ 11.38 6.02 Jaakkima „ 11.58 6.2I Niva . . „ 12.23 6.4Ö Kuokkaniemi 12.37 7.53 Sortavala tul. 1.10 7 .35 „ läht. 1.20 7 47 Helylä . H 1.32 8.12 Kaalamo „ 2.20 9.^i Matkaselkä „ 2.43 10.3 Pälkjärvi „ 3.1; 11.25 Värtsilä . tul. 3.25 ii.® „ läht. 3.35 5.ÖI Kaurila . „ 3.49 5 .5i Tohmajärvi „ 4.0- 6.01 Onkamo. , 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.59 Hammaslahti 5.10 7.32 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. H P, O S «I? Asema || 1 cv •O • S. 9 T3 SB V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 i 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — ►3 c_ «-4 Asema 0 CD 9 (d V" D O • 8» • •0 V S-' 9 *0 V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 X 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — Rautatien tavara- sekä pikata- v&ratoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: ♦ kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 1- PP — , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joenniun Kirjap. O-Y. 1910