Torstaina 17 p. Maaliskuuta KARJALATAR N :o 31 — 1910 • « Koska nykyään 011 melkein mahdoton saada khlita arvokasta ohjelmaa viikossa, niin olemme päättäneet tästedes näytellä ainoastaon yhtä ohjelmaa, johon vali taan parhaat, uudet ja arvokkaat kuvat ja kaikki uutuu det. Kuvia näytetään torstaina, perjantaina, lauvaa- taina ja sunnuntaina tavallisina aikoina. Macnactoina, tiistaina ja keskiviikkona pidetään teatteri suljettuna. Toivomme srv. yleisön bitä mieluummin pistäytyvän Elävienkuvien Teatterissa „FOTO 66 Kirii oli. IlaioftfifeBia Jumalanpalvelus Masrianpäi- rini Utran kirkossa. Rippikir- joitus klo 11 ap. kirkossa. .Pää siäispäivänä ei pidetä jumalan palvelusta Utran kirkossa.) (U. S. 1 k.) Syntynyt. Anna Sofialle ja Väinö Jo hannekselle syntyi veli t. k. S p:nä Puson kansakoululla. Miina & J. V. Pälli. rukoushuoneella Marianpäivänä kelin 5 ip. Vapaehtoinen ovi raha. ia u. m toimeenpasae Saralla ilmoitan •ttä rakas mieheni talon isäntä Matti Kärkkäinen nukkui rauhallisesti kuoleman uneen maaliskuun 14 p:nä 1910 Pielisjärven Viekin 'kylässä, elettyään 84 vuotta, kaipauk seksi minulle, 2 pojalle, 4 tyt tärelle ja 23 lastenlapselle. Änna Kärkkäinen, ». s. Honkanen. (K. S. 1 k.) | Ilosaaren teatteritalolla Palmusunnuntaina t. k. 20 p. - OHJELMASSA m. m.: Torvi soittoa, Voimistelua (nais- ja miesvoimistelijoilts), Lausuutoa ja yleistä tanssia. Alkaa klo Vt 7 i. p. Sisäänpääsy: 1: 50, 1: —, 75 p. ja SO penniä. Joensunn TjjöväenHhdistjjk- sen toimesta näytellään Marian päivänä t. k. IS p. ja simtnn- toina t. k. 20 p. klo J '*8 i. »MAATTOMAT" näytöskappale 3:?sa näyt., kirj. Kaarle Halme. Filettien hinnat: 1: —, 75 ja 50 p. Ovet avataan pr oi ta tunt. ennen näytöksen alk->mis<a. Huora.! Sunnuntai-i^tsna on näytöknen jälkeen tanssia. Muviisjinnku-^a. Saralla ilmoitan että rakas poikani Itaria tr» Eepiii ▼aipui rauhallisesti kuoleman uneen Polriiärvellä Maali*k. 11 p. 1910 klo 2 j. pp., pitemmän aikaa sairastettuaan keuhko tautia, elettyiin 35 ▼. 7 kk. ja 12 p. Jittien suremaan minnn, 3 poikaa, 1 tytön ja I veljen ynnä laajan aiikulais- ja tutta vapiirin. Anna Stiina Piipponen. EiiMifi Perjantaina t. k. 18 päivänä kello 10 «. pp. myydään tori kauppias T. Asikaisen talossa V. Ratilaisen konkurssipesille kuuluvat kaksi hevosta, rekiä, kflrriä y. m. y. m. Uskottumles. Maanajoon Kaltimon kanavalla Enossa ote taan 20 hyvillä hevosilla ja kun Elävienkuvien Teätteri nollinilla ajokaluilla varustettu- na ajomiestä, jos ilmoittautuvat I maaliskuun 24 päivään mennes : sä rakennusmestarille paikallr,. j Kaltimossa, maalisk:. 16 p:nä •1910. !' E. j. Koskenmaa. ! H. „foto" ; ^^llckirjoittaneelta hävisi tun- 1. 2. 3. 4. 5. nmPT M n . ; **■" temattomalla tavalla muut- ' | tokirja, joka oli otettu Juu'asta Patriootin tytär. ! Sortavalaan, noin 3 vuotta sit- Peking ja sen ympäristöt, te»: niin pyydän jos kuka olisi Nuori haaveellinen nai- sen löytänyt ja tallettanut, ihnoit- ; t*maan kahden viikon kuluessa n f n \ . i tästä päivästä minulle. Postitoimisto. I Lehmossa 5 p:nä Maalisk. 1910. Setä, jonka saamme pe-j Äntti Hiltunen, työmies, riä. 1 (K. S. 1 k.) Kirje Zoen;uims. Wähäu eduskunnas- j ta. — Moiriita. Tämä talwikorwa on ollut ta- paukststa »verrattain köyhä. Paitsi murha- ja tulipalouutisia, ei sano- malehdillä ole juuri ollut mitään huomaltamaa kerrottarvaa. Edus- linnankin työ on tvielä niin alus- sa, etteimät waltiopäiwäselostukset »le liioin palstoja täyttäneet. Men- nyt »viikko kului maliokuntien ja niiden puhemiesten asettamiseen ja masta tällä wiikolla aletaan syytää noihin hammasteluihin ko- neistin ensimäisiä jauheita, ano- mus- ja esitysehdotuksia. Eri puolueilla on »valiokuntain puheenjohtajia ja marapuheenjoh- tajia seuraamasti: Suomalaisesta puolueesta pu- heenjohtaja Listo suuressa malto- kunnassa, Mirkkunen ivaltioma- rainmaliokunnassa ja Paasikimi vankkimaliokumtassa: marapuheen- johtaja Aug. Hjelt laki- ja talous- »valiokunnassa, Ojanen maatalous- maitokunnassa ja 7>. K. Jrjö- Koskinen siwistyswaliokunnassa. Nuorsuomalaisesta puolueesta puheenjohtaja Nylander talous- maliokunnassa ja Erkko työmäen- maliokunnassa; ivarapuheenjohtaja Setälä perustuslakiivaliokunnassa ja sama Setälä suuressa malio- kunnassa. Ruotsalaisesta puolueesta pu- heenjohtaja Meeheliu penistus- lakimaliokunnassa, Nybergh laki- »valiokunnassa, Grotenfelt laki- ja talousmaliokuimaSsa, von Troil »naatalousmaliokunnassa ja Lin- belcf simistysmalioku»inaSsa: iva rapuheenjohtaja Nordlund pankki- maliokuimcissa ja Roos talous- maliokunnassa, molemmat pap- peja. Sosialisteista marapuheeujoh- taja Tanner maltiomaraiu ivalio- kunnassa, Kotonen lakimaliokun nassa ja Paasiivuori työmäeuma- liokunnaösa. & ^ s cry "Si E ? o ® ® §' a 3 -e w R •ts n CC S" S ^ 2H e -e » S p -ö L ^ n s jf §" i3 e J3* K » -e K -£T> MirkamieS-, toimitus- ja tarkas- tusmaliokuntain tuloksetei tätä kir- joittaeSsa ole tiedossani. Minun silmääni tuosta waali- Huono kirjallisuus. Me olemme kaikki, ainakin »viime aikoina, kuulleet puhuttaman huo- nosta kirjallisuudesta ja useat oivat ehkä itsekin sellaista laivanneet. Ä^utta me emme ole tarpeeksi kiin nitläneet Huomiotamme siihen. Em- me ole chkä pitäneet asiaa sen ar- ivoisena. Mutta jos tarkennuin iiiieliliiiiie asiaa, niin huomaamme, eträ se on mitä enimmän tuhoa tuottama kansamme elinruumiis sa. Tämä huono, turmiollinen kir jallisuus on pääasiassa kristinuskon rvastaista ja snveetöntä. !)!änm, mut kristinusko kuin sirvesttömyys- kin, owat olennollisessa yhteydessä toistensa kanssa. Toiset ensinmai intuista kirjoista oivat sellaisia, joilla tahdotaan suorasti kumota raamatun totuudet ja kristinustoii perustukset. Tällainen, enimmän meillä tunnettu ia myöskin luettu kirja oii Ingersoll. Toiset ivaikut- tawat samaa, maikka tekemät sen ivälillisesti. Tarkoitamme kauno, kirjallisuutta. Kirjailija tai runoi- lija walitsee esiteltäivällcen aiheen niin, että hän sitä käsitellessään moi käydä uskonnon kimppuun. •.®ime aikoihin saakka on kansain- me ainakin ulkonaisesti tahtonut iiituvä Jumalaan, se on tahtonut käyvä kristityistä. Mutta jo lauman aikaa on salaisesti luopumus Iu malasta kansamme elinjuuria jäy tänyt. Se alkoi ensin ylemmissä kansankerroksissa. Toisel heistä kiel- simät kokonaaii Iunialc-n, toiset taas — ja ehkä useammat — an- toiivat Jumalan olla olemassa, kilithän hän ei waan tullut heidän tielleen. Mutta nyt on Inqersollin ja muiden seiitapaisten kirjojen kautta ja ivaikululsesta kieltäminen pääs- fijt maassamme niin pitkälle, ellei sen enää tarivitse itseään hälvetä, eikä kieltää. 3e uskaltaa jo esiin tyä oikealla nimellään ja oikeassa karmassaan. v!yt on se saantr kansamme riiveissä käymään woi- inakkaan huudon: ei ole Jumalaa, ei kaimasta. Tätä oppia tyrkyte- taan kamalle kirjojen, julkisten pu- heiden, esilelrnien ja sanomalehdi tön kautta. Meillä on esiintynyt henkilöitä, jotka miettelemät kansaa itsekkäissä Larkoitttlstssa. He eimät itsekään sitä usko. että se asia, jota he ajamat, on hyivä. Mutta he tekemät sitä palkan tähden. Tämä koskee niinhinvin sellaisten kirjo- jen ktistantajia kuin muitakin. He eiivät miitsi hankkia toimeentuloaan kunnollisella työllä ja sillä taivalla sen saa helposti marsinkin sellainen, jolla on mädänkin luontoista tai purnusta puhumaan ja kirjoitta maan. Usea pyrkii myöskin jouk- kojen hartioille kuuluisuutta saa- rvuttamaan. Luuloteltu ntaine ja kunnia miekottelervat heidät kuolet tamaan omantuntonsa ja toimi- maan parempaa tietoansa was- taan. Toiset taas tahtomat omantun- non syytöksistä ja »vaimoista pää?- tä irti julkisesti kieltämällä kristin- uskon ihanat totuudet, huolimatta siitä, että jokaisen kieltämän ja pilkkaaman sanan takaa anunottaa kurja alaston ja syyttämä todelli- suus. Paitsi yksityisiä henkilöitä, on meilläkin eräs maltiollinen puolue, joka perustaa koko toimintansa kiel- teiselle kaimade. Tämä tulee sel- mästi näkymiin sekä muiden mai- den että oman maamme sosialis- tien lausumtoista. Otamme tähän pieniä otteita ulkomaalaisten so- sialistien lausuuuoista. He sano- mat m. m. seuraamasti: „Iumn la ja Kristus omat syypäät siihen että kansa yhä tähän asti mielä iiääntyy orjuudessa. Wasta sitten kun kaikki uskonto on pois ntuo- kaitu, kaikki niin hymin kristilliset kuin muutkin uskonnolliset käsitteet omat hämitetyt miimeiseeit asti, ivoiinme me saamuttaa sen mal- tiollisen ja yhteiskunnallisen ihan- teen, johon pyrimme. Sota Iti- malaa ja Kristusta mastaan! So- tilastosta heti pisti, että sosialistit omat maikuttaivista ja masluun- alaisista puhemiesten paikoista -vetäytyneet melkein kokonaan syr- jään. Heillä oli äänimääränsä nojassa ollut tilaisuus saada mel- kein maikka jokaisessa maliokun- liassa oma miehensä satulaan, mutta heitä on nyt kaikkiaan kol me maatiniattomalla marapuhe- miehen paikalla. Niinkuin jo en- natotta aamisteitiin, näillä suuren suuu pitäjillä ei ole ollut uskal- lusta panna miehiään johtamaan maliokuntatöilä. Puheenjohtajia -valitessa he joko yhtyimät perus- uslaillisiin tahi jätlimät tyhjiä lippuja tahi hajottimat äänensä toineii toisilleeii. Niit, he ehdoin tahdoin mälttimät ..astumastani- teen" kitu tosi eteen tuli. Ia mielä mähemmäii he katsoneivat pysty- mänsä täyttämään nyt mirkamies-, toimitus- ja tarkastusmaliokuii- tain puhemiesten paikkoja. Sitä he eiivät muistaakseni kahteen mii- ineksimainittuun sijaan nähden ole ennenkään tehneet. Huomiota herättämättä ei myös- kääii ole se, että puolet puheen- johtajista on ruotsalaisen puo- lueen miehiä. ..Perustuslailliset" ennakolta tiesimät millä kamalla sosialistit tulemat maaleissa me- uettelemään, ja sen tietonsa no- jassa moimat mielensä mukaau määrätä maalin tulokset, määrätä ei ainoastaan omista maan myös- kin suomalaisen puolueen miehis tä. Tämän puolueen kanssa he eiivät tahtoneet edes keskustella- kaan ehdokkaista ja halulla har- taalla olistmat syrjäneet tämän ta kaikkia taimaan ja maan hirntu- maltioita mastaan!" Ja toinen lausunto: „Me pidämme Juma lan turmapaikkana tyhmyydelle. Äke katsomme Jumalan suurim maksi pahaksi maailmassa ja sen- tähden me julistamme Jumalalle sodan!" Samansuuiltaisia lausuntoja löy- tyy meiöänkin sosialistilehtienpals- toilla hyivinkin paljon. Hekin sa- nomat, ettei tietoinen sosialisti moi kuulua mihinkään uskontokuntaan. Ia että kristinuskon miha saatai- siin juurrutetuksi jo lapsiin, ehöo- tetaan ..Työläisnainen"-nimisessä lehdessä hankittamaksi sosialistinen aapiskirja. Siinä sanotaan: "Ny kyään, kun sosialidemokratineii jalo aate on jo lemmityt Suomessakin jokaiseen kolkkaan, on monen sosia- lismin elähyttämän manhemman mielessä heräliiiyt kysymys, miten saada sosialismin ihanteen juurru- tettua lapsiin jo pienestä alkaen. On myöskin oimalleitu, että jos ensimäinen kirja, nimittäin aapineli josta lasta opetetaan lukemaan, olisi laadittu sosialistisessa henges- sä, weisi se asiaa koko joukon eteen- päin. Lapsen mieli kun on herk- kä mastaanottamaan ulkoapäin tulemia maikutuksia, möisi sosia- listisen aapisen amulla lasta luke- maan opettamalla estää lasta jo pienenä imemästä sisäänsä uskon nollista pimitystä". Ne, jotka tällaista puhumat ja kirjoittamat, omat oleminaan kan- sa>i ystämiä ja sanomat johtaman- s a sitä oikeaan mapauteen, mutta omatkin sen pahimmat mihamiehet ja painamat kansan mitä katkeriin- paan orjuuteen. Kansanmies. MaaliSk. 14 p. Wa!iok»»uat. Malitsijamiehet kokoontuimat Säätytaloon toimittamaan toimi- tus-, tarkastus- ja mirkamieSasiain ivaliokuntain maaleja. T o i m i t u s w a l i o k u n t a a n malittiin suomalaisesta puo- lue e sta: H. Rautapää ja E.- S. ?>rjö-Koskinen: moralle Ida ^rjö-Koskinen, O. Laine, M. Soi- liinen ja I. K. Paasikimi: nuor suomalaisesta puolueesta: A. Kaasalaiiieii, »varalle T. Ho- men ja E. (1. ÄeSson: ruot salaisesta puolueesta: I. Grotenfelt, maralle <M. Granfelt ja ®. Estlander: maalaislii tosta: L. Relander, maralle (I. A. Kakriainen ja O. Lahdensuo,' sosialidemokraateista: S. Vuolijoki, O. Tokoi, W. Tanner, I. A. Komu, maralle H. Pärssi- nen, K. Manner, M. Eillanpää, M. Paasimuori, M. Kanermo, E. Lundström ja W. Perttilä. Dhdestä sijaSta oli maalais- liittolaisten ja sosialidemokraattien keskenään armottansa, jolloin maa laisliitto sai maliokuntaan yhden edustajan. TarkastuSmaliokun- ta an malittiin suomalaisesta puo- lueeSta: A. H. Mirkkunen ja A. Lisko, maralle D. K. Irjö- Koskinen A. O. Kairamo, L. Ingman ja Aug. Hjelt; nuor- suomalaisesta puolueesta: E. Hannula, maralle H. Nenmall ja T. Hultiu; ruotsalaisesta puolueesta O. Lindelöf, maralle S. W. Roos ja A. Neomius: sosia- l i d e m o k r a a t e t § t a : I. Jär- iviiien, S. Heikkilä, ■$. Salmi, H. " örinä, O. Orasmaa, maralle I. Aallc, O. Tuonii, S. Nuortema, A. Ltiiskiuen, 'W. Eloranta, A. amolainen ja A. Siren. puolueen miehet jokaiselta puhe- miessijalta. Mutta sattui niin hul- lusti, etteimät ..perustuslailliset" liittolaiset, enemmän ruotsalaiset kuin nuorsuomalaisetkaan, aina- kaan maltiomaraiiiivaliokunnass a löytänee sopiivaat ehdokasta oinas- ta leiristä ja pankkimaliokunnassa ei herra Schybergsonia haluttanut istua samalle puhemiestuolille, jossa ennen oli eräs sosialisti Kel- losalmi kenoillut. Ne paikat, täytyi täyttää siis suomenmieli- sillä. Oltiin pulassa, mutt.i pur- histeltiin kuitenkin, kuinkas muu- toin. Maltioivarainmaliokunnaii puheenjohtajaksi olisi asiaiitunte- mukseensa ja kokoomukseensa näh- deii ollut herra Kairamo kuin itse- oikeutettu ja häntä suomalaisen puolueentaholta myös ehdotettiin ja äänestettiin. Mutta liittou tuneille hän ei kelmannut, maan äänestimät herra Virkkusen. Paiik- kimaliokunnassa taas herra Paasi- kilven simituttaminen ei edes noin- kaan öykkäpäisellä taroalta käynyt laatuun. Siitä notkeaselkäisestä reiiginpaliveluksesta, jota nuorsuo- malaiset näissä maaleissa ruotsi- koille uskollisesti tekiroät, sairaat he palkaksi puheenjohtajan paik- aa ja Setälän marapuheeujohta- jaksi kahteen maliokuntaan. Suomalainen puolue äänesti omia miehiään läpi kaikkien estei- den. Muunlainen menettely olisi- kin ollut oman itsensä ja asiansa halmelsimista. Kerrotaan kuitenkin, että perustuslakimaliokunnassa äänestimäk suomalaisetkin Leo Mecheliniä. Ja sitä ei ole oikein Tässäkin maalissa oli maalais- liiton ja sosialidemokraattien kes- kenään armottaiva yhdestä pai- kasta, jolloin jälkimäiset saimat yhden edustajan lisää. Sensijaan jäi heiltä saamatta o »varajäsen tä, koska heillä ei ollut ehdokas- listallaan tarpeeksi ehdokkaita. W i r k a in i e s a s i a i n m a l i o- taan malittiin suomalaisesta puo- l u e e s t a: O. H. Wuoriwirta ja I. MalkarnäEi, maralle K. Kaalko- oja: n u o s u o m a l a i s e § t a puo lueesta: H. Lilius ja 'A. Tanttu, maralle H. Remvall: ruot s a- laisesta puolueesta: E. Schy- berqson ja K. Söderholm, ma- ralle Ä. oiafcda: m a alaisli i- t o sta: K. Ht. Pykälä, loaral- le S. Zllkio: s osia lid e m ok- rateista: S. 'Nuortema, I. Järminen, ti. il. Saarinen, O. Orasmaa, a- Rantonen ja S. Wuolijoki, maralle W. ^oman, M. Lonkainen ja O. Eronen. Kahdesta paikasta oli suoma- laisen, nuorsuomalaisen ja ruot- salaisen puolueen keskenään ar- mottama, jolloin nuorsuomalaiset saimat toisen ja ruotsalaiset toisen paikan. Laki- ja t a l o u s m a l i o k u n ta on ryhtynyt käsittelemään armol- lista esitystä kyyytitoimesta. L a k i iv a l i o k u n t a on alkanut käsitellä 'arrn. esitystä perintökaaren ( J l. 1, 4, ö ja 7 pykälien muuttamisesta. Perustusla kim alio kunta on sihteerikseen malinnut entisen sihteerinkö esitielijäsihteeri Filip Grön m alkiii, joka kuitenkin ryhtyy Mirkaansa toimittamaan ivasta huhtikuun 1" pstä. Vi ran siihenastista hoitajaa ei mielä ole malittu. M a a t a l o u s m a l i o k u n t a : on sihteeriksensä malinnut a^ro noomi, silos. maist. i). R a i n i o n yksimielisesti. Sama maliokimta on yksityis- tulkikseen ottanut toimittaja F. E Sorsan ja s i m i s t y s m a l i o- k u ii k a toimittaja K. W. P u u s- kan. Yieisiä uutisia. lähetettiin perjantaina kenraali kmvernöörinkansliaan.. Mikkelin lääniu miran mäliaikaiseksi hoitajaksi nimi- tettänee lääninsihleeri Ilmari Wuo- rinen. Ceuaatti. Kysymyksen Käkisalmen tuomio- kunnan tuomarin I. Polenin as tumisesta senaatin oikeusosastoon kerrotaan, olisi kysymys ralleimui sen touoksi, ettei ole suostuttu tuo mari Polenin ehtoon saada simaa tista palata takaisin entiseen :vir- kaansa. Wahwistettuja arm. esityksiä. Korkeimmassa paikasja tapafy tuneessa esittelyssä on eduskunnalle jätettämusi hymäksytty ehdotukset arm. esityksiksi mallasjuoinasuos- tunnasta 1U11 sekä paloiviiiialve- rosta ja sen käyttämisestä 1911. Painoylihallitus ja sanomaleh- ticn julkaiseminen. Painoylihallitus oli nyttemmiii tarkistaiiM menettelynsä pernsieet ylihallitukseen miime aikoina lähe- lettojen illnoitusleii ja anomusten suhteen ja päättänyt, ellä klm on kysymyksessä uuden aikakaus- tai sauomalehtijulkaisun julkaiseminen tai ivastaaivaii toiniittajau tahi julkaisijan maihdos, maatii ylihal- litus lupa-anornusra, mutta luii ymmärretty, sillä arivellaau yleeil- sä, että meikäläisten e> pitäisi mis sään tilaisuudessa kannattaa sel laista seikkailupoutikoiisijaa kuin herra Aiecheliit on osottannt ole- mansa. Kun joku ,,Ä!anu" pani U. Suomettaressa tätä kurnmak- sensa, niin saman lehden ..Esko" selitti sen tapahtuneen maali siksi, että tahdottiin ..perustuslaillisille" jättää tilaisuus näyttää, kuinka he laillisuutta palauttamat. Walio- kunta ei nytkään ennättäne juuri mitään muuta tehdä kuin laatia joiikuu adressin tahi anomuksen hallitsijalle laittoman hallitusjär- jestelmäu poistamiseksi. Tulee ole- maan hauskaa nähdä, miten Me- ehelinin onnistuu y>j>teeiisoiv:ttaa edes sellaisia ..perustuslaillisia" mastakkaisuuksia »valtiollisissa asi- oissa kuin niitä Mechelin ja Se- tälä yhdeltä puolen ja Estlander ja Jonas Caströu toiselta puoleit nykyään omat. Parastaan tietrzsti hän koettaa. Hän lienee jo rieu- motteluissa malioknnnan ..suomet- tarelaisteiikin" jäsenten kanssa yh teisen alotteen tekemisestä. Se on luullakseni kuitenkiit turha puuha, sillä mitä siitä yhteisestä alottees- ta »voi sukeutua, kun lopputulos ei kuitenkaan saata meikäläisillä olla sama kuin mainituilla her- roikka Estlanderilla ja Easlreinlla Alkiosta ja sosialisteista puhu- mattakaan. Suomalaiseii puolueen toimintaohjeenahan on: ..parempi on laiha sominko kuin lihama rii- ta." Ja se noille uhmaikemille pokitikoitsijoille on, niinkuin tiede- tää», sula kauhistus. kysymyksessä ou joku Niuu muutos, esiin, kirjapainon maihdos. iliiies tysajan muutos, tahi julkaisun muutos tahi nimi, riittää nfsinker- täinen ilmoitus. Ensimäisessä tapauksessa nojaa ylihallitus painoasetuksen 12 ^:n 2 kohtaan ja jälkimäisessä saman n ■"> kohtaan. W>tltivlliueii nscma. Eduskunnan kansliaan jäiettiin maanantaina ja ti:s:aina koli-tc nykyistä »valtiollista asemaa kos kemaa anomusta, nimittäin yksi suomalaisen puolueen eur.cnuma- ryhmän puolelta, toinen yhtcisecti nuorsuoii-alaisten, »!taalaisliit:o- laisten ja ruoisalaiste-i puolelta ja kolmas sosialistien piiolctta. Znomcn asia iuaitatirunsin duumissa oli esillä »viime tiistaina. ^>.ä- iiestyksellä päätti duuma oikeiston, natsionalistieu ja lo!c>k'.;u!ais!cn äänillä hymäksyä Krupenskin ehdo tuksen, jonka mukaal: Suomen on otettaiva osaa ulkoministeriön ylläpitoon. Krnpenskin armiou mukaan Sltomei» rahallinen osan otto tekisi l2!>,U:ii> ruplaa. Todista^ että a' —a on ta- san jaollinen ->:llä, olkoon a niikä kokonainen luin hy»väma. u. Laske scn kolu.lon pinta-ala, jonka tärkivisteniä mval kolmen perairäi. en firvtti: keskipisteet sarin- nöUt|C£'!d jonla si ivu on !u U>. Paino» -.'iuvoosi!» pusotia- 'nisessa paii-.a-.vat toeten - ja toi- l.'ii »liatkau uOBilSUUSia i a kii^nonlifi 5\ s i,; \J 5 ? v v > •Jjiisppiitiviiviaiiiufth Ä!atei'.iatisissa koekirjoitnksissa oli eilen laskettamana seuraamat esimerkit: 1. Todista, että puolisuunnikas on yhteeklineii toisen puolisnuiinik- taan kanssa, jos toisen yydensuun- laiset simut oivat yötä suuret kuin toisen ivastaamat mout. ja toisen kaksi »vastakkaista kulmaa on yh tä suurta kuin toisen »vastaamat kulmat. 2. Tunnetaan ympyrä, piste A sen sisällä ja piste B kehällä. Määrää sen kehällä sellainen piste C, eitä kaaren BC:n asteluku tulee ylitä juureksi kuin tuiman Br.Cn asteluku. Hmpmämegmenttiin, jossa jäuieen pituus on a ja kaaren as teluku {10", ou piirretty neliö siten, et ta yksi sen siivuista lankeaa pit- kin jännettä ja kakn kärkipislettä segmentin kaarelle. Kuinka pickä on neliöii siivu? 4. Tasasimuisen kolmion kah- den simnn kautta on asetettu taso- ja kohtisuoraan kolmion tasoa mas- taan. ja kolmamien siivun kautta on asetettu taso, jola tekee 4',-' kul- man kolmion tasoa mastaan. Kol- mion simun pituus ou 4 em. Las ke näiden kolmen tason ja kolmion tason rajoittaman kappaleen tila- mmi 5. C c : I O uen .i tci. iai;-ua p- näinä ?mi-.or luUustv; eusiinäisellä s"cfunuilia sen jäikeen kitin ne on Ii'uUiiiuuii vamoitunnian jrr Uifa.i ei oicia frao- '.mc.c.n i... 1 .jncni ;a se luuti yktiUoiuci. e'* < *1 e ^ u' J j e -!»''IJ; •? - taijsu J V, ' ' tcti vahuvlor.hoiuTfa il. . konvula soiton yksistyksen nmobcn kulu- :C o; ' nunekil osa!ii koh- ' . ' i;-. 1 ' ->r»vc,-?len pe- ^ ^ pa-i.-iij.l '.läimiltä. .'iatxausi o.; ostettu >U yeivosta. Ku-'.ul:-uu»la c>l: uiy.:;. leivitetty, i.i.itaäa katipiiiH?a :a maa^u- 0!t!ta kait!akouli!laosi'le ..Ptcntä :!änii.:ii t ;:iäioää". yjn^istrjs ot ti osaa r.rin E. iUlne;i-t matlara- liaaii Loiitoon yleisessä eläinsuoje- i ' i S i o f o n v j c v : a l ä y : u : a I v a rteu. tVieno!a oli yhdistylsellä kaikiiaan n,k. i'> ?. Herrat A. v ; aa-- malen ja Olli Pttto oliivat tai- kasia.ieei tilit ja rahaslonhvita- ialle mucnucUiht tiluuapauo. — kamreeri L. Thurmq mapautet- tlin pmjiinöstääi» johlolunnasta '^ä iM I jtt yaitcn i Piti .•taanja njalittiiu kaupp. a eromuorosjo. olema kaupv. V/tufii Partanen uudelleen, ivarajmemkii hrat. A. Airanne ja ja T. Piisvanei!. tilintarkastajiksi hrat. A. Paomole», ja Ä. I. Ta- pannien. unoriij>ctt- ran muosikokoukien loputtua Niitty- lahden kansanopistolla tämän kuun 2>> päilvä näytellään näy- tclrnät Tiukalleolti ja I,«.Hannus- tulilla. ^ii?en$ara3tint kanapa. Toiminimi M. Riikosen jalkine- maraston »viime tiistaina osti asioitsija K. H. Luubhoim. Suomen yleisen «ausernikan- naiusyhdislykseu' 4:3 konsertti on tänä iltana lyseolla. Tilaisuu dessa esiintyi) laulajatar Jna von Pfalcr ja säestäjänä nua I. Za- mauder. Lähemmin iliuoitusosas- tossa. ^v.-»5u:in rnitriusienralla oli »viime keskimiikkona, t. k. lk pnä peryetltama Ilosaarella, ilivauspuheen piti pliliseppä E. Sorjonen, jonka jatkeen lausui ly- seolainen Jakobson runon ..Mikä on se »voima?" Tämän jälkeen oli keskinäistä seurustelua ja teen juontia, jota r.-seura tarjosi puo lestaan kaikille tilaisuudessa olleil le. Talla ajalla kirjoitettiin uu- ... . ... . . .... , . na jäseniä, joita liittyi muuta- r.ht mkaa kiuit_ era» mia. Sololauluci esitti couma 'B? ©s fe- m' KS £25 - «5 —3 C© ÄS •-«es ' «a» fs ÄK N» ■m lähtee paikasta A toiseen paikkaan B, lähtee toinen laima B:«tä n:han. Laimat siivuultaivat toiseiisa 3 t. 20 miu. kuluirua, ja nopeampi knlkiiinen saapuu perille 1 t. 30 min. aikaisemmin kuin toinen. Ziuinka nopeasti kumpikin laima kulkee, kun tiedetään, että matka A:sta B:heit on 90 km. <>. Maamuitjclija moi maiton sa, jonka rasivapiioisuns oli ^,. " osaisi kermana, jossa oli l-V- " „ rasioaa, oiaksi kuorittuna maito- na, jossa oli 0.. " „ rasioaa. Ker masta sai hän <S0 p. ja kuoritus- ta maidosta 3 p. kilolta. Pai- jonko tuli hänen täten saamaan kilolta kuorimattomasta maidosta? 7. Määrää polynoomin ar- ^ br ... e kerloimet «koessisie-nin itiin, että se saa armon o kun f —1, ja armo»! 0 kun x — '*, sekä että niiden r:n armojen tulo, jotka tekemät poly- uooniin lm auvoiseksi, on 1. Jttiii edellisillä mattiopäimtllä laillisuutta palautettiin, ^ oli-vat „perustuclailliset" sitä mieliä, cttä jen tuli tapahtua adressin »nuo- dossa, sillä suomalaiseit puolueen ajatteienia anoinustie ei muka pe- ritle mrisi. Luulisit, että herra Mechelin puuhaisi nyltin adressia hallitsijalle. ÄKttta niin ei kuiten- taan sanota tuleman tapahtumaan, maan tuo..suomettarelaisten" ajat- teleinä anomusue, sese lienee sii- tenkin haivaittu parhaaksi. „Pe- rt.smslaillisetkin" — kuu ympäri käydään niin tässäkin asiassa nh- teentullaan — omat nyt tulleet siihen käsitykseen, että asiallinen ja arivokaS anomus ei saata koko- uaau hilkkaan joutua. Mutta auo- mukseu ei!^pidä sisältää pelkkiä lvoiinasauoja ja kuluneita puheen parsia, jotka jo entuudestaan taalla osataan ulkoa, maan hymiit har- kittuja, suoranaisia eydotulsia, joista tyynesti ja järkemästi ajattelemat ivenäläiset yhteiskunrathntiiet itäte- ivät ja ymmärtämät, mitä Sno- men eduskunta tahtoo. Sittenkuin jo kaikki muut ivalio- kunnat oliivat nfetetut ja parhaat moimat niihin kiinnitetty, maati- mat maalaisliittolaiset ja sosialis- tit mielä eri maitokuntaa hra Aikion y. m. tekemää cmomusch- dotnsta marteu mirkamiesasiassa. Sellaiueii kysymys luonnostaan kuuluu perustuslakiioaliokuutaaii ja sinne se oit edellisillä mallio- päiroillä lähetettykin. Mutia nyt asetettiin sitä marten eri ivaliokmita. Kysymys ei ole mikään unsi asia. Siitähän on herra Neivan- linnan laajasti ja ansiokkaasti pe- Nyina.i useita kappaleita hra Ta- neli Hucrili säestyksellä. Sitten nähtiin nätiUämölta näytelmä „i)o ja päiivä", joka sujui noin jotakuinkin taroctllifesti, parhaiten suoriutui Liisa osassaan. Samas sa tilaisuudessa oli r.-seuran jäsen ten keskuudessa maalit, jotka toi mitettiin kahden edustajan lähet tämistä marten Marianpäivänä pidettamään raittiuspiiriti mnosi- fofoukfeen Jakokoskelle. Valituiksi tuliivat rauma E. Weisseitberg ja maisteri I. Vlo»nqwist, sekä maralle puuseppä E. Sorjonen. - Loppuiltaa »vietettiin rattoisalla^ seurustelutta, teenjuonnilla y. m. lystillä, seka luettiin huroiposti. loppujen lopuksi pisti nuoriso I vV" pystyyn iloisen tuanheinmaUaaii leikin, josta et olleet kielletty. HartnlsHctrc» ' ^iiittulahden ta na io p i § t o II a Pal- musumuuitaitia klo 1 „ 4 i. p. pi tää pastori ii. I. Laamanen. «• S?, uisteltu anomus jo enues^ääu ole massa, jonka rinnalla Alkion nyt laatima on niin pintapuolinen ja epäkäytännöllinen lelele, että epäi lyttää, tolio tällaisella on edes totta tatle-eumaau. Kolo puuha näyttääkin keksityn puhtaasti agi- tatoorisesia lartotulsesia. Ou niin äärettömän helppo yksinkertaisille ihmisille ]anoit: t^ay<ääs, tunika me, lnaalaisiiittolanet ja sosialistit, pidainme huolia ioirkamiesasian- kin tiireeltijesiä rallaizemi>esla kan- sanivaltai>een suuutaan, multa kat- solaas itoira muita, jotka sen asian otiiituai haudaniieel perustuslaki- iualiolimtaan. He jättämät noille ytsiiikertaisitle ililnisille huomautta- matta, että oliiiioarliau maalais- liittolaiset ja sosialistit enemmis tönä ollen moitteet määrätä, että se olisi pillmyt ottaa perustuslaki- ta &5 ««J vs c/J r-f S» Ui OB m e» V» < A3 SS ou ti o otti tiuat fartitancettin tehdä, jos iooelia halnsiivat jouvuttaa asian hebetmäUiotä tasiucliiä. iUitä fiitä nyl eri roatiofutiuaosa syntyy, saa daan kerran liäodä. Kuu tuonet kohdat »virkainiestosniiiytsessa omat perustuslain luontoisia, on malio- kmmaii tietysti pyydettamä perus- titslakimaliolumtait lausuntoa asi asta. Anomusebdotus rajoittuu maan pyyntöön, eitä hallitus asettaisi komitean tutkimaan mirkamiesoloja. Saattaa kuitenkin olla epäilyksen alaista, mielö tätläincn pyyntö tarfoletulle peritte niiufauan kuin kotimaisen hallituksemme kokoon- pano on sellainen kuin se on ja cs Sssmm SL m m