Torstaina 17 p. Marraskuuta K A R J A L A T A R N:o 131 — 1910 (E. S. 1 k.) Kihloissa: ?äa Piiroinen Jtiftolai Tammio Taipale. Joensuu. Lähetyssaarnaaja N. F. Höijer puhuu Venäjän lähetyksestä rukoushuoneella torstaina klo 7 *7 ja perjantaina klo V26 fioiempina päivinä tulkitaan hänen puheensa suomeksi ja koi- lehti kannetaan evankeelisen lähetyksen hyväksi Venä jällä. Karttapiirustukslin harjaantuneena otan vastaan työtä kiitollisuudella: Signe Silfverberg (K. S. 2 k.) Joensuussa. Elävien kuvien Teatteri »Föt r\ii u NiytSntöjä joka arkipäivä klo 6, 7 ja 8 ip. Sunnuntaina klo 4. i, «, 7 ja 8 ip. OHJELMA: 1. Sydämen valloitus. 2. La Ricadora. S. Lnmpnnkerääjän naimi nen 4. Toisen haamu. 5. Turinin nähtävyydet ja ympäristö. 7. Bigadin hakee paikkaa. että se kanne, jonka olen nos tanut taL J. Kontturia vastaan Jakokoskelta Kontiolahden Kihlakunnan Oikeudessa ja joka koskee loukkausta, on minun puoleltani aiheeitomasti syntynyt ja tänään sovittu tällä tunnustuksella Joensuussa 14 / u 1910. H. Sinkkonen. Vaskiseppä Kontiolahdella. (X. 8. 1 k.) H. Pääkkösen Rautakaupassa. myypi Ä. Eskelinen. Smk. 6: - Kannastavedettävän hyväkäyn- tisen miehen ankkurikeilon myy ja lähettää 6 markalla Kelloseppä J. E. Tuvenius, Tampereella. Hoom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonosista y. m. y. m. lä het tään ilmaiseksi asiamieheksi ryhtyville. (H. 3233) Hauskoja ta, Poilä-asliastoia uudenaikaisia H. Pääkkösen Rautakaupassa. Hyvin lajiteltu valikoima Rautasänkyjä Puusänky pettää mutta Rauta- sänky kestää. Suomalainen puolue. iv. Suomalainen puolue on ollut uusilla yksikamarisilla maltiopäi- millä suuruutensa puolesta järjes- tyksessä toinen jo pormarillisista puolueista jälleen lukuisin. Mille sijalle se on asetettama maikutuk- senja ja suorittamansa työmäärän puolesta, sitä osoittaa jossain määrin sekin seikka, että se ensi- mäisillä waltiopäiwillä teki alot- teen 73:ssa asiassa samalla kuin eduskunnan koko alotemäärä nousi 120:een, josta tosin on poissa rau- tatiemaliokuntaan lähetetyt 46 pai- kallista merkitystä omaamaa alo- tetta (maan näistäkin tulee 26 yksinään Suom. puolueen osal- le). Suomalaisen puolueen toiminta ei ole kuitenkaan läheskään rajoit- tunut näihin tässä kosketeltuihin seikkoihin, jotka tamallisissa oloissa muodostamat maltiollisen puolu- een toiminta-alan. Ennen kaikkea se on toiminut kansanmalis- tusasiassa, se on ollut luo- massa kansallista kirjaili- suutta ja taidettakin. Se on muosikymmeniä ponnistellut suomalaisen teatterin puolesta. Ja näissä ponnistuksissa on sen rin- nalla uskollisesti seisonut myöskin Nuorsuomalainen puolue, joka 1890 lumun »vaiheella erosi Suomalai- sesta puolueesta ensin eri ryhmä- kunnaksi, sitten eri puolueeksikin. Aansiosta kansallisen kirjallisuuden ja taiteen alalla tulee sille siis toinen puoli. Sitä mastoin moi sanoa, että Suomalainen puolue on saanut yksinään tehdä ne teh- tämät, jotka talouselämä m- me suomalaistuttamisel- le omat täällä olleet perustamaa laatua. 1890 lumun tienoilla pe- rustetttiin Suomalaisen puolueen keskuudessa Kansallisosake- pankki henkimakuutusyhtiö Suo- mi ja palomakuutusyhtiö Po h- j o l a. Jälkeenkipäin on samal- laista toimintaa jatkettu. Ja sil- lä alalla onkin enemmän kuin ehkä millään muulla tehtämätä ennenkuin suomalaisuus Suosmes- sa saamuttaa sen isäntäivallan, jonka Suomalainen puolue on ot- tanut toteuttaakseen. Varsinaiseksi järjestöksi on Suo malainen puolue rumennut kehit- tymään masta 1905:sta alkaen. Puolueen pää-äenen kannattajana on ollut Uusi Suometar, maaseu- tulehdistä omat olleet huomatta- mimmat Uusi Aura ja Aamulehti. Puolueen pääaineksen muodostaa maatamiljelemä mäestä, mutta kuuluu puolueeseen huomattama määrä kaikista muistakin kansa- luokista. Yleisiä uutisia. Senaattia kiirehditään. Kenraalikumernööri on kehotta- nut senaattia kiirehtimään lausun- non antamista Alankomaitten ja Menäjän mälillä tehtämistä sopi- muksesta laimain mittauskirjain molemmanpuolisesta hymäksymi- sestä. Tuomen Tiedeseuran »valtio- apu. M:sta 1903 on Suomen Tiede- seura nauttinut 24,000 mkn muo- tuista määrärahaa. Tämä apu- raha oli aluksi riittämä, jäipä joskus ylijäämääkiin. Mutta m:sta 1908 alkaen omat menot etupäässä painatustöistä, nous- seet niin, että m. 1908 oli seu- ralla 581 mkn 79 p:n majaus ja m. 1909 puuttui 15,238 mk. 50 pniä. Näiden menojen peittämi- seksi omat seuran omat rahastot hupenemistaan humenneet. Tosin ne olimat 1909 lopussa 24,680:55, mutta omat tänä muonna menot nousseet 26,608 mkaan 14 pniin, tai jos painatuslaskut luetaan mukaan, jotka näinä päiminä tu- lee suorittaa, yli 32,000 mar- kan. Tämä menojen nousu johtuu moimakkaammin kykkimästä tie- teellisestä elämästä, joka on il- mennyt seuran julkaisujen lisään- tymisessä. Myös painatuskulut omat nousseet muutaman muo- den kuluessa yli 50 pros. Kun seuran omat säästöt eimät ajanpitkään tule kestämään tätä menojen lisääntymistä eikä me- nojen pienentymisestä ole toimei- ta, on seura anonut 24,000 mkan määrärahan lisäksi 8,000 mkan lisämäärärahaa. Nusi eläinlääkäripiiri ! tulee muodostettamaksi Kaakkois- «Karjalaan ja tulemat piiriin kuu- lumaan Raudun, Sakkolan, Met- säpirtin, Malkjärmen ja Muolan pitäjät, jotka aikaisemmin omat kuuluneet Uudenkirkon piiriin. Al- kujaan oli aikomus asettaa sinne >n>. t. eläinlääkäri, mutta nyttem- min on lääkintöhallitus päättä nyt, että mainitut pitäjät muo- dostamat omintakeisen piirin. Kajaanin osuusmeijerin asia. ^Tutkimaan Kajaanin osuusmeije- 'rin mararikon yhteydessä ilmitul- leita seikkoja ja laatimaan asiasta sellaisen ehdotuksen, minkä mainit- tu tutkimus mahdollisesti aiheut- taa, on senaatti eilen asettanut ko- misionin, johon puheenjohtajaksi on nimitetty professori A. A. Ser- lachius ja jäseniksi kauppakoulun- johtaja K. A. Midenius ja Peller- moseuran osuusmeijerineumoja, ag- ronoomi O. P. Pehkonen. Joensuusta ja likitienoolta. Suomalaisen puolueen ehdokaslistat Kuopion lääni» itäisessä »vaalipiirissä. Eno, Ilomantsi, Komero. 1. Rautapää Hugo Malentin, lakitieteen tohtori, Helsinki. 2. Kolkki Emanuel, pastori, Pielisjärmi. 3. Alhainen Malsrid Iisakki, pienmiljelijä, Kitee. Joensuu, Kontiolahti, Kiihtelysmaara. 1. Rautapää Hugo Malentin, lakitieteen tohtori, Helsinki. 2. Kolkki Emanuel, pastori, Pielisjärmi. 3. Hirmonen Onni, maanmil- jelijä, Rääkkylä. Maralle: Alhainen Malsrid Ii- sakki, pienmiljelijä, Kitee. Kitee, Rääkkylä, Kesä- lahti. 1. Alhainen Malsrid Iisakki, pienmiljelijä, Kitee. 2. Hirmonen Onni, maanmil- jelijä, Rääkkylä. 3. Rautapää Hugo Malentin, lakitieteen tohtori, Helsinki. Liperi, Kuusjärmi, Pol- mijärmi, Kaami. 1' Hirmonen Onni, maanmil- jelijä, Rääkkylä. 2. Rautapää Hugo Malentin lakitieteen tohtori, Helsinki. 5. Alhainen Malsrid. Iisakki, pienmiljelijä, Kitee. Nurmes, Rautamaa ra, M alt im o. 1. Kolkki Emanuel, pastori, Pielisjärmi. 2. Rautapää Hugo Malentin, lakitieteen tohtori, Helsinki. 3. Hirmonen Onni, maanmil- jelijä, Rääkkylä. Pielisjärmi, Juuka. 1. Rautapää Hugo Malentin, lakitieteen tohtori, Helsinki. 2. Kolkki Emanuel, pastori, Pielisjärmi. 3. Alhainen Malsrid Iisakki, pienmiljelijä, Kitee. Thmajärmi, Märtsilä, Pälkjärmi. 1. Ahlainen Malsrid Jisakk-, pienmiljelijä, Kitee. 2. Rautapää Hugo Malentin, lakitieteen tohtori, Helsinki. 3. Hirmonen Onni, maanmil- jelijä, Rääkkylä. Joensuun Musiikkiyhdistyksen uelipäiwäiset juhlat alkoimat eilen klo 8 ip. työm.ta- lolla Hermann Sudermann'in 3- näytöksisellä näytelmällä „O n n e n sopukka". Sudermann on löytänyt tähän näytelmäänsä aiheen jokapäimäi- sestä elämästä, ihmisen sielun taisteluista, riehumien ristiriitai- suuksien symästä traagillisuudesta. udermann kaikella hienoudella, johdonmukaisella käsittelyllä ja suu- rella elämänymmärtämyksellä ku- maa tässä teoksessaan, kuinka mä- häiseltä näyttämät sattumat toi- sinaan saamat ihmiselämässä suu- ria aikaan, kuinka ne joskus tah- tomat ihmiseltä mäkisinkin riistää sielullisen rauhan, tyyneyden ja ko din onnen. Tässä näytelmässä niin maikuttamalla taivalla kuma- taan, kuinka järjen määräykset ja sydämen ääni toisinaan joutumat keskenään sangen makamaan risti- riitaan, joka johtaa ihmisen usein- kin sotkuisaan pulmaan, asettaa hänen eteensä ratkaistamaksi melkein selmittämättömiä kysymysmerkkejä. Sudermann tahtoo tuoda meidän eteen nähtämäksi kuinka onnelli- sellakin kodilla on suuria mastoin käymisiä, hiipimiä maaroja, jotka aiman mäkisin tahtomat riistää amiopuolisoilta sen sydämen sy- symimmän tunteen, mikä heitä on niin moimakkaasti sitonut ja mikä on kyennyt tekemään heidän kotinsa todelliseksi kodiksi, lämpöisäksi, miihdyttämäksi onnen sopukaksi. Hän kumminkin sitten löytää amiopuolisoiden uskollisuu- desta, toistensa ymmärtämyksestä ja kunnioituksesta onnellisen kodin milpittömän suojelijan; hän laittaa niistä pettämättömät kahleet on- nellisen kodin uhkaamille maaroille, moimakkaan sulun ristiriitaisuuk- sien hyökyaallokolle. Kirjailija tah- too mielä osottaa, että todellinen onni miihtyy myöskin yksinkertai- sessa ja maatimattomassa sopu- kassa. „Onnen sopukka" sieluntaistelu- jen moimakkaalla kumauksellaan ja symällä traagillisuudellaan tekee todellakin aiman mälittömän mai- kutuksen ihmisen tunne- ja sielu- elämään. Kappaleessa saamme tutustua erääseen perheeseen, jonka isä, alkeiskoulun rehtori on erin- omaisen hienotunteinen mies, joka omaa puhtaan maailman katso- muksen ja tyynen elämänmakau- muksen. Hänellä olisi ollut hymin lu- paama tulemaisuus luku- uralla, mutta hän jättää lukunsa kesken ja ottaa hoitaakseen alkeiskoulun rehtorin toimen. Hän on niitä hiljaisia sieluja, jotka tyytymät elämässä »vähempään, hakemat tyydytyksen yksinkertaisuudesta ja maatimattomuudesta. Hänen toi- nen maimonsa, Elsa, on erään marakkaan ylimysperheen kasmat- titytär, joka olisi saanut elää ai- naisessa loistossa, rikkaudessa ja ylimyspiireissä, mutta hänellä kun on niin moimakas tunne-elämä, hellä ja herkkä luonne, niin hän- kin tuntee saamansa suurimman tyydytyksen yksinkertaises ajarvaali- mattomasta elämämästä. He elä- nmt hymin tyytyroäisinä ja onnel- lisinä pienenessä kodissaan, maa- timattomassa sopukassaan. Mutta heillekin tulee joku odottamaton sattuma, joka tahtoo riistää onnen heidän sopukastaan. Eräänä päi- mänätulee Elsan kasmattimanhem- pien poika, solakka, nuori ja moi- makas paroni, jolla oli ollut ennen jonkun merran suhteita Elsan kanssa. Hän oli kyllä jo naimi- sissa, mutta hän tunsi mie- läkin moimakasta sympatiaa El- saa kohtaan. Elsalle tulee nyt eteen maikeat koettelemuksen ajat. Entinen rakastaja alkaa hänelle kuiskailla manhoista muistoista. Paronin genttelemannikäytös ja moimakas luonne herättämätkin taas Elsassa niin moimakasta miel- tymystä, että hän unohtaa nykyi- syyden, elää manhoissa muistois- sa ja heittäytyy entisen rakasta- jansa syleilyyn. Nyt tämä rikas paroni kehoittaa rehtorin perheen jättämään nykyisenahtaa ansunton- sa ja muuttamaan maatilalle, jon- ka hän lupaa heille antaa. Mut- ta juuri silloin kun hänen pitäisi jättää nykyinen kotinsa, herästkin hänessä taas rakkaus nykyisyyteen, rakkaus tuohon maalimattomaan sopukkaan, jossa oli miettäyt elä mänsä onnellisimman ajan, rak- kaus miattomiin lapsosiin, joita hän sääli ja rakasti. Nyt hän masta oikein tunsi, kuinka kalliiksi ja rakkaaksi oli tuo maatimaton sopukka hänelle käynyt. Hän ir- taantui entisen raskastajansa hou- kutuksista ja jäi tuohon yksinker- täiseen kotiinsa. Nyt he tunsimat täydellisesti toisensa ja nauttimat täydellisestä onnesta maatimatto- massa sopukassaan. Mitä kappaleen esittämiseen tu- lee, niin aiman suora melmolli- suus pakottaa heti sanomaan, el- tä se oli lamallaan meille pieni yllätys. Esittäminen oli paikka- kunnan oloihin nähden enempi kuin tyydyttämää, se oli paikoin hy- minkin sujumaa ja ehyttä. Kaikesta päättäen kappaleen harjoittamiseen on kiinnitetty tamallista suuremvaa huolellisuutta ja tarkkuutta. Suu- rella huolella ja taiteellisella huo- maamaisuudella oli myöskin lai- tettu ja järjestetty kaikki näyttä- mölaitteet. Naamioitus oli useam- malla aiman erikoinen. Muistel- kaammepas esim. piiritarkastajaa ja alkeiskoulun rehtoria, äimänhän he olimat todellisia tyyppejä. Hen- kilöiden malinnassa oli myöskin jotakuinkin oikeaan asuttu. Rma Meissenberg Elsana ansaitsee täydellisen tunnustuksen. Hän todellakin kykeni luomaan täydellisen kuman tuosta sieluk- kaasta hellä- ja herkkäluontoisesta naisesta. Hiljainen, sämyisä ja hienotunteinen rehtori tuli myös- kin jotakuinkin hymin tulkituksi. Piiritarkastaja oli erinomainen tyyppi. Paroni von Röcknitzin tulkinta oli kylläkin hymää, mutta joissakin paikon kaipasi sentään suuremmassa määrin hienon seu- ramiehen hiottua esiintymistä ja aatelismiehen aristokraattisuutta. Perheen sokean tyttären, Helenen osan esittäjää malitessa oli osuttu oikeaan. Bettinan tulkitsija esitti osansa liian ulkoläksynä, enempi olisi esiintymiseen kaimannut sula- muutta ja lausumiseen korostuksia. Toiset osat, jotka nyt olimat kyl läkin pienempiä, tulimat nekin jo- takuinkin sujumasti esitettyä, joten kokonaismaikutelmaa ei päässyt mikään liian pahasti häiritsemään. Meisö, jota oli melkein täysi huone, oli aimain sydämensä pe- rukasta mieltynyt kappaleen sisäl- töön ja ihastunut esittämiseen. Rma Esteri Meissenbergille ojennettiin näytelmän loputtua kaunis kukkaskori, jonka sinimalkoi- sissa nauhoissa oli seuraamat sa- nat: „Esteri v. Meissenbergille, „Elsan" henkemälle esittäjättärelle, symimmällä kiitollisuudella ja kun- nioituksella Joensuun Musiikkyh- distys." Kappale esitetään toistamiseen ensi lauantaina klo 8 ip. Silloin kai näytelmä metää aiman täpö täyden huoneen. Juhlakonsertti alkaa tänään klo 8 ip. lyseon juhlasalissa. Konsertin armokas ohjelma sisältää m. m. seuraamat numerot: Haydn (1732—1809. Sinfonia n:o 6, G-Tur. Mege- lius-Sibelius: Medenneito (sämel- runo). Hedman: Smen Dusma, juhlaumertyyri. (Aihe: Mänrikki Stoolin tarinoista.) Konsertissa esiintymät orkesteri, tormisoittokunta ja sekakuoro. So- listeina esiintymät nti Ali Sormali (laulu), toimitt. Ari Pitkänen (lau- sunto), hra Herman Hitzacker (miu- lu) ja hra Wilhelm Soetebier (miu- lucello). Konsertin armokas ohjelma me- tää tietenkin lyseon salin täyteen laulun ja soiton ystämiä. Joensuun wankiaseman hoita- jan tointa omat hakeneet Tobias Paukku, Wilho Heiskanen, Heikki Kakkinen, Jalmar Hokkanen, Betty Samo- lainen, Aleksander Hartikainen ja Tuomas Tirkkonen, kaikki Joen- suusta, Antti Pakarinen Rääkky- lästä sekä Erik Gröhn Kiihtelys- maaralta. Kuopion l. itäisen »vaalipiirin maalaisliittolaiset aikomat tehdä »vaalilakan? Maalipiirin maalaisliiton pu- heenjohtaja kirjoittaa Sarvon Sa- nomille asiasta m. m. seuraa- maa: Piiritoimikunnan kokouksessa tk. 4 pnä keskusteltiin puolueemme rvaaliasioista ja tultiin siihen pää- tökseen, että se on puolueemme etu, ettei perusteta malitsijayh- distyksiä siinä tapauksessa jos ei tule maaliliittoa toisten puolueit- ten kanssa. Nyttemmin kun toiset puolueet eimät ole mainitussa maali- piirissä käyneet maaliliittoon maa- laisliiton kanssa, niin jäämät itäisen maalipiirin liittolaiset, piiri- toimikunnan päätöksen mukaan ilman omia listoja. Koululaitos. Miipurin suomalaisen realily- seon matematiikan ja luonnon- historian lehtorin mirkaa omat hakeneet lehtori tohtori A. Pla- t han, silos. kand. I. S. Tuoma- lainen, silos. lis. E. F. Ceder ström ja kolleega I. Laine. Woimistelunjohtaj a kurssit Sortatvalaan eusi tammik 4—14 päitvänä. Itä-Karjalan m. & u. piiri ai koo järjestää moimistelujohtaja- kurssit Sortamalassa ensi tammik. 4—14 p:nä. Kursseilla pidetään tietopuolisia luentoja ja annetaan käytännöllisiä ohjeita moimistelun johdossa. Luentoja pitämään ja kursseja johtamaan tulemat lehto- ri Imar Milskman ja maisteri Armo Martia Helsingistä sekä moi- mistelunopettaja I. F. Blomqmist Joensuusta. Kukin maamme ele- mimpiä ammattimiehiä. Kurssit pidetään lyseolla. Osanotto on maksuton sitäpaitsi hankkii piiri osanottajille mapaan a>unnon. Kylmän kylwyn sai tiistai-iltana tuossa klo 4 tie- noissa musiikkeri Otto Schuchardt Schuchardt oli lähtenyt laimaran- nasta mennäkseen joen toiselle puolelle, mutta mälillä nousikin tie pystyyn. Tuskin hän oli pääs- syt montakaan syltä laiturista, f.;n jo pudota molskahti amantoon, josta hän ei ominmoimin pääs- sytkään enää nousemaan. Siinä hän oli saanut sitten noin kymme- nisen minuuttia taistella melkein toimotonta taistelua. Koma hätä- huuto oli sitten mihdoinkin johdat- tanut onnettomuuspaikalle ihmisiä, jotka olimat köysien amulla pääs- täneet miehen pälkähästä ja nos- taneet Schuchardt'in kuimalle. Sitkeä mies se Schuchardt. Sa- mana iltana oli näet jo ollut orkes- terin harjoituksissa ja aiman yhtä mirkeänä ja reippaana kuin muut- kin miehet. Kaiken mastaisen maral- ta pyytäisimme hra Schuchardin opettelemaan seuraaman suomalai- sen sananparren: „Parempi mirs- ta määrään kuin maaksa mää rään." Samana päimänä oli joku kou- lupoikakin pudonnut heikkoon jää- hän kanaman lähettymillä. Hä- tään saapuneet ihmiset olimat hä- netkin saaneet pelastetuksi. Kyllä olisi syytä asettaa heikon jään ajaksi rantamille erityisiä jäämahteja. Taas jokeen pudonnut. Wiime tiistaina klo 9—10 mä lillä ap. oli joku poikanen luistel- lessaan muljahtanut heikkoon jää- hän Pentilän sahan kohdalla kau- punginpuoleisella rantamalla. Jo- ku ohikulkema mies oli heittänyt pojalle päällystakkinsa, jonka amul- la poikanen oli onnellisesti pulas- ta selmiytynyt. Siis kolme saman tapaista tapausta samana päi- mänä. (Elinkeinot. Työmies Paamo Siljander sai miime maanataina maistraatilta luman harjoittaa tuppakkatehdas- liikettä sekä myydä liikkeensä tuot- teitä. — Samana päimänä ilmoitti L. K. Juuti aikomansa harjoittaa asioimisliikettä. Ensikertaisesta Varkaudesta tuomitsi raastumanoikeus erään työmiehen yhdeksi kuukaudeksi man- keuteen sekä olemaan kansalais- luottamusta mailla yhden kuukau- den yli rangaistusajan. Tuomit- tu ilmoitti tyytymättömyyttä pää- tökseen. 12,900 markan »varkausjuttu raastutvanoikeudessa Tiistaina t. k. 15 pnä klo 11 ap. jatkettiin edellisen illan istun- toa. Ensiksi kutsuttiin kuulustelta- maksi todistajana Olli Räsänen. Todist. Olli Räsänen sanoi Millman'in lokakuun alkupaiminä puhuneen todistajalle siitä, että hän möisi Domentjesfille an taa 4 mk. kormaukseksi siitä kel- losta, jonka Kyllönen oli häneltä anastanut, jos hän siten jättäisi jutun yl. syyttäjän asiaksi. Todis- taja oli sitten käynytkin asiasta Domentjesfin äidille puhumassa, mutta kun kellosta tahdottiin to- distajan mielestä liian paljon kormausta, niin hän oli jättänyt koko asian sikseen. Mast. Huttunen sanoi suuresti epäilemänsä sitä, että asianomainen olisi lahjonut todistaja Kyllösen määrin todistamaan. Asianomainen sanoi Kyllösen ol- een hänen töissään jo useamman muoden aikana, joten hän aiman lymäntahtoisuudessaan olisi kor- mannut tuon asian jos siitä olisi main 4 mk. päässyt. Mäitti jyr kästi sitä mast. Huttusen syytöstä mastaan, että hän olisi muka tuon ormauksen tehnyt jossakin lahjo- mistarkoituksess a. Todist. Toimanen sanoi put- kassa ollessaan syysk. 29 p. ja lokak. 4 p:n roälisenä aikana huomanneensa mastaajien maih- laneen main jonkun postikortin, jossa oli ollut Miipurista termei- siä. Mastaajien todistajaksi esitetty Tomentjess jätti todistuksen, josta kämi selmille, ettei lääkäri ollut nyt todistajaa hoitaessaan huomanut mitään mielenmikaisen oireita. Dl. syyttäjä tahtoi erikoisesti allemiimata sen, ettei lääkäri nyt hoitaessaan ole huomannut mitään mielenmikaisen oireita, mut- ta jotka tarkemmin tutkittua moi- simat kylläkin käydä selmille. Ul. syyttäjä armeli nytkin to- distajassa ilmenemän jonkunlaista tylsämielisyyttä, koskapa hänessä jo ennenkin on huomattu niitä oi- reita. M. syyttäjä tahtoi lukea tuo- ta »väitöstään m. m. sillä, että tuonnottain, kun oli ollut aikeessa nostaa joku juttu todistajaa mas- taan, oli Domentjesfin äiti sano nut todistajaa syyntakeettomaksi, joten silloin oli aiman sen takia juttu rauennut. Mast. Hännisen amustaja pyysi mielä makamasti huomauttaa, et- tä hänen päämiehensä mapautet- täisiin, koska ei ole häntä mas- taan esitetty mitään raskauttamaa asianhaaraa. Yl. syyttäjä tahtoi mielä todis- tajaksi ilmoitettuja Pekka Nautiota ja Harald Midingiä kuulustelta- miksi ja sanoi tulemansa esittä- mään muitakin asiaa koskemia seikkoja, jonka muoksi hän anoi mielä parin miikon lykkäystä. Raastumanoikeus »välipäätöksel lään lykkäsi jutun lähemmän kä- sittelyn kuluman marraskuun 28 p:ään, jolloin yl. syyttäjä ja asian- omainen Millman ajakoot asiaan- sa edelleenkin. Todistajaksi esitet- tyjen Raution ja Domentjesfin on oltama saapumilla 20 mk. sa- kon uhalla. Miding, Paamilai- nen ja Jukka on edelleenkin ma- nattamat todistajiksi. Dl. syyttäjän on myöskin silloin tuotama lääkärin lausunto Doment- jesfin termeydentilasta. Mastaajia säilytetään edelleenkin kaupungin poliisiputkassa. SS &£ Q»' SS? Ä3 GO TS —3 S»' EÄ3 CT3 X" SS CO sa* Muualta Poh- jois-Karjalasta. I QS Lääkärit. Lääketieteen lisensiaattitutkinnon yliopistossa on suorittanut lääket. kand. U. B. Telen Kiteeltä ja ha- kenut Jaakkiman kunnanlääkärin- mirkaa. Kirkkoherran maaleissa Ant- tolassa, joka toimitettiin miime sunnuntai- na saimat ääniä: 1:llä maalisijalla ollut Kemin kaupungin kirkkoherra, filosofian maisteri I. 9i. Joutsela 2,208, 2:lla maalisijalla ollut Wir- tasalmen m. t. kirkkoherra K. R. Sorri 182 ja 3:lla maalisijalla ollut Koiveron m. t. kirkkoherra A. I. Räty 6 ääntä. Seura- kunnan koko äänimäärä on 4,794. Vaalin toimitti Btikkelin maaseu- rakunnan ensimäinen kappalainen V. A. Markkula. Malittu uusi kirkkoherra tulee astumaan toi- meensa tuleman toukokuun alus- ta. Auskultantiksi Maasan homioikeuteen on otettu Weli Eino Kiminen. .Kuopion merimieskouluun, joka toimii teollisuuskoulun yh- teydessä, on oppilaaksi otettu m. m. I. S. Nygren Enosta. Lainat kansanopistoille. Jtä-Karjalan kansanopistolle se- naatti myöntänyt 30,000 mku lainan ensimäistä kiinnitystä mas- taan 4 pros. korolla ja 20 muo- den maksuajalla. Wärtsilän yhteiskoulun kannatusyhdistyksellä oli syys-muo- sikokous miime sunnuntaina. Ko- kouksessa hymäksyttiin tulo- ja me- noarmio tulemalle muodelle. Joh- tokunnasta eromuorossa olemien tilalle malittiin hrat Koskelo ja Bamberg uudelle»» sekä riva Sii- tonen. Marajäseneksi malittiin hra Wäinö Haaranen. Tilattoman »väestön lainara- hastot. Tohmajärmen kunta on läänin kumernööriltä anonut lupaa ottaa 50,000 markan suuruinen lisälai- na tilattoman mäestön lainara- hastoonsa 10 muotta pitemmällä takaisinmaksuajalla. Kulkutaudit. Lääninkumernöörille ilmoitettua että Tohmajärmen pitäjän Akko- lan kylässä tilalla n:o 4 sekä ai- kuisiin että lapsiin on ilmaantu- nut määrällistä, tuntematonta tautia, johon majaan parin mii- kon kuluessa on kolme lasta kuol- lut, on kumernööri antan»it mi- ranomaiselle lääkärille toimeksi ryhtyä »varokeinoihin taudin le- menemisen ehkäisemiseksi. Q-S co" ET CO SAS C/9 B o- u* < v- CO !-*• O Ui CO Ui to < vs 0 ta P3 O » «sS g^ vs sr