Torstaina 6 p. Lokakuuta KARJALATAR Nro 113 — 1910 Chavezin onneton lento yli alppien. Chavezin kuolemasta wiime tiistaina kerrotaan ulkomaalaisissa lehdissä seuraamaa: Syysk. 27 p. maivui haamoittunut raskaaseen horrostilaan ja kärsi komaa hen- genahdiswsta. Hermoston hal- waus moitti yhä suurempaa alaa. Kuolinkamppaus näkyi alkaneen. Moneen kertaan toisti hän: „Mi- nä en tahdo kuolla", ja milloin hän houraili puhui hän muorista, jäätiköistä, rotkoista ja tuulen puuskista. Moimat heikkenimät heikkenemistään ja klo 3 aikaan päimällä mapautti kuolema roh kean alppilentäjän hänen komista wskistaan. Kun tieto Chavezin kuolemasta tuli Milanoon, keskeytettiin kilpai- lut. Gavezin ruumis laskettiin paareille kasmot käännettyinä al- peille päin. Chavez ei moinut saada pal kintoa, 70,000 liiraa, mikä oli julistettu Alppien yli lentäjälle, koska hän ei päässyt Milanoon saakka. Sen sijaan jaetaan tämä rahamäärä apurahoina lentoivir kolla. Chavezin omaisille kuulu taan kuitenkin yksityisesti kerättä- wän tuo summa, ja aeroklubin puheenjohtaja on jo lahjoittanut siihen tarkoitukseen 5,000 liiraa. Chavez oli syntyisin Portugal lista, mutta oli asunut suurim- man osan ikäänsä Amerikassa. WaSta tänä muonna alkoi hän harjoittaa lentourheilua. Otti syyskuun alussa osaa lento- kilpailuihin Ranskassa, jolloin hän lähellä Parista saamuttt kot keusennätyksen 2582 metriä. Sit ten otti hän osaa Simplon-kilpai- luun, jossa hän onnellisesti suori tettuaan uhkarohkean lentonsa yli Simplonin lumihuippujen alas- laskeutuessaan main seitsemän metrin korkeudesta syöksyi maa- han saaden niin pahoja mam- moja, että parin päimän pe- rästä kuoli. Eräs italialainen lääkäri, joka antoi Simplonin yli lentäneelle Cha- vezille ensi amun, kertoo hänen onnettomasta maahan laskeutu miseStaan seuraamaa: — Huomasimme Chavezin, kun hänen koneensa hiljaa liukui To modossolan luona olemien kukku- lain yläpuolitse. Hänen laskemi- sensa huimaamasta korkeudesta näytti komealta ja häntä termeh- timät innostuneesti monet tuhan- net pikkukylään kokoontuneet kat- sojat. Onnettomuus tapahtm koneen ollessa main 6—7 metrin korkeu della maasta. Minusta näytti kun aeroplani olisi saanut äkki- näisen sysäyksen sillä se käännähti ja syöksyi etupuoli edellä maata kohden. Myrskyisät suosionosotuk- set, joilla katsojat mastaanottimat ilmapurjehtijan lakkasimat äkkiä ja kammottamaa hiljaisuutta kesti silmänräpäyksen. Olimme lamau- tuneet odottaessamme onnetto- muutta juuri sillä hetkellä jolloin kaikki uskoimat, että rohkea työ oli loppuun suoritettu. Joka puo- lelta tunki ihmisiä onnettomuus- paikalle. Chavez makasi pirstou- tuneen koneen alla. Weri mirtasi otsasta olemasta haamasta pitkin hänen kasmojaan. Hän maikeroi hiljaa. Tuossa wokiossa medimme hä- net raunioista esiin ja asetimme hänet paareille, jotka pari miestä oli noutanut läheisestä humilasta. Nostaessamme hänet, huomasin, että molemmat jalat olimat kat- kenneet. Hän amasi silmänsä, loi meihin harhaileman katseen ja tuskin kuulumalla äänellä pyysi lasin mettä. Hän oli kuitenkin niin moimaton ettei moinut itse miedä sitä huulilleen. Mutta jo muutamien Miikkojen — Makuutan, etten sellaista sie- kuluttua seurasi katkera pettymys täisi, sanoi europpalainen rouma näiden ihmisten yliluonnollista säihkymin silmin, toimomuffia. Kateus, miha, pa- Wirkamiehen kahdeksan roumaa hansuopuus ja eripuraisuus me- katsahttmat toisiinsa pudistellen nestyimät paremmin kuin odotet- pieniä sirosti kammattuja päitään, tu meljesrakkaus. Karsain silmin! Sitten mirkkoi manhin heistä katsoi jokainen tomeriaan, jonka hymin rikkimiisaan näköisenä: työkymyn hän armosteli omaansa} — Nytpä ymmärrän, miksi mal- pienemmäksi. Erittäin naimatto-iloisilla perkeleillä on main yksi , mat katsoimat sen määryydeksi maimo — he pelkäämät! 'että heidän tuli jättää koko työn- sä wlos yhteiseen rahastoon, jos-. Keisari Aleksanteri III:neu ta myöskin naimisissa olemain käydessä Suomessa, odotetaan han- maimojen sekä lapsien tuli saada' tä tietystt tarkastamaan sotamäkeä. elawksensa. Toisekseen eimät: Määpell malmMaa sotapoka tä- ahkerat ja taitamat työmiehet hän tarkastukseen ja sanoo: Kei- moineet käsittää, miksi ei heidän san tekee teille kysymyksiä menä- työtään moitu armostaa enem- \ jaksi, jota te ette ymmärrä. Ml- män kuin heidän mähemmän ky-.uun luullakseni hän kysyy ensin kenemien ja laiskojen tomereit- itäänne, johon mastaatte sanomalla tensa. ikänne. Sitte hän kysyy: kauanko Lyhyesti sanoen: yleinen tyyty- olet ollut sotapalmeluksessa, johon mättömyys kasmoi kaikissa niissä mastaatte 3 muotta. Lopuksi hän kohdin, joita sosialistisille teoreeti- kysyy: oletko saanut kunnolllsta koille on aikaisemmin esitetty käy- muonaa ja palkkasi hymm. Sn- tännöllisiksi maikeuksiksi. Miimein hen mastaatte: molemmat a,man tuli tyytymättömyys niin suureksi, rehellisesti: . > . että kaikki toiminta lakkasi. Sääs- Jonkun azan kuluttua kersan tu- tön sijaan, joka olisi tarmitw lee tarkastukselle. Hän kysyy erääl- yleistin menoihin, kuten kouluihin tä sotamieheltä: Sosialismi käytän- nössä. Australialainen lakonjohtaja William Lane, joka tuotti maal- lensa suunnattomia mahingoita johtaessaan muoden 1890 isoa lakkoa, missä työnantajien ma- hingot armioittin 125:kst ja työn- tekijäin mahingot 50:kst miljoo naksi markaksi sekä missä osa pankeista 2'/, miljaardia suurui- sine sitoumuksineen sorwi, on sit- temmin saanut tilaisuuden Para- guayn tasamallassa suuressa muo- oossa kokeilla sosialistiskommunis- tifilla mielipiteillään. Hänen onnistui sanotun tasa- mallan hallituksen rvälityksellä saada 450,000 akren suuruinen alue hedelmällistä »viljelysmaata maksutta käytettämäksi näiden pää- hänpistojen toteuttamista marten. Helposti löysi hän samoin ajat- telemia tomereita, jotka halusimat kopistaa Austraalian tomun ja- loistaan ja seurata häntä lumat- tuun maahan. W. 1903 lähti tämä sosialistisen omaisuusyhtei- syyden mukaan järjestynyt joukko 241 henkisenä, näyttämään maail- malle maallisen hyminmoinnin lähdettä. Johtajansa kumauksista huumaantuneina olimat kaikki siinä mahdottomassa uskossa, että paratiisin portit olimat nyt heille auenneet. Maa, johon he muut- tiivat, olikin paratiisimainen puu- tarha, jolla oli kaikki mahdolliset ja muihin yleishyödyllisiin laitok- siin, ei moitu edes niin paljoa hankkia kuin oli mälttämätöntä niiden ylläpitämiseksi. Jo heti ensimäisen tilimuoden kuluttua täytyi osa yhteisestä karjasta uh- rata elintarpeiden kustantamiseksi, ja tuskin oli 2 muotta kulunut, kun miimeinen liikepääoma — alkupääoma oli ollut 600,000 mkaa — oli täydellisesti käytetty. Nälkä ja kurjuus olimat nyt jo jokapäimäiset mieraat. Wiime hädässä käännyttiin mihdoin Englannin konsulilta apua pyytämään. „He luulimat moimansa luoda paratiisin", niin kertoo Englannin Assuncionissa oleman lähetystön toinen kirjuri »mutta todellisuudessa hemalmis- timat itselleen helmetin maan päälle ja juuri tässä maassa, joka olisi tehnyt kenen hymänsä »varakkaaksi, jos sitä olisi yksityis- taloudellisilla perusteilla miljelty". Ja mikä tuli laulun lopuksi. Useimmat matkustimat pois, multa toiset jäimät alueelle ja käyttimät loput kommunistisista maroista oman yksityisomaisuutensa kartut- tamiseksi. Pikku uutisia. Keisari Rudolf ja leipuri- waimo. Keisari Rudolf l oli kerran Main- zissa. Ilma oli silloin kylmä. Ja kun häntä palelsi kadulla, niin as- tui hän leipurimaimon huonee- seen lämmittelemään leiminuunin ääreen. Rudolfilla oli ainoastaan tamallinen harmaa puku eikä hän näyttänyt ollenkaan keisarilta. Lei- purimaimo luuli hänet maan ta- malliseksi sotilaaksi, puhutteli hän- tä ylenkatseellisesti ja soimasi kar- kein sanoin. Muun muassa hän sanoi: „Mars tiehesi kerjäläinen. Tulet ottamaan köyhältä ihmiseltä hänen ramintonsa. Mene tiehesi taik- ka minä kaadan sankollisen mettä päällesi". Rudolf nauroi eukon puheelle ja jäi lemollisestt paikallensa. Wai- mo tuli mielä »vihaisemmaksi, kä- mi käsiksi sankkoon ja kaatoi to- dellakin mettä mieraan päälle. Rudolf oli märkä kuin millä- koira. Hän kiiruhti takaisin leiriin, eikä kertonut kenellekään seikkailus- taan. Mutta kuitenkin istuttuaan päimällisaikana ruokapöytään, kut- sui hän erään palmelijan luokseen ja lähetti hänet miemään täyte- tyn madillisen ruokaa leipurimai- molle ja käski sanomaan: Tämän lähettt teille aamuinen ratsastaja ja pyysi kiittämään kylmystä. Waimo pelästyi komin, kun hän sai kuulla, että tuntematon mie- ras oli ollut itse keisari. Hän riensi nopeasti leiriin, heit- täytyi keisarin jalkojen juureen ja pyysi armoa. Mutta Rudolf käski hänen nousta ylös ja puhui lem- peästi: «Älkää peljätkö, minä en tahdo antaa teille muuta rangais- tusta kuin sen, että teidän täytyy koko seuran kuullessa kertoa ja tois- taa kaikki aamuiset parjaus sa- nanne." Tämä täytti todellakin maimon tehdä ja keisari antoi mielä tarkan »varoituksen, ettei hän saanut jät- tää yhtään sanaa pois. Tämän tapauksen johdosta läsnäolijat nau- roimat itsensä melkein puolikuol- leeksi. Minkäwuoksi „walkoisilla perkeleillä" on »vain yksi »vaimo f Muuan Kiinassa asustama eng lantilaisen lähetyssaarnaajan rou- wa kutsuttiin tuonnottain juomaan iltateetä erään kiinalaisen roirka- miehen perheeseen, missä oli kah- deksan maimoa. Pikku kiinattaret tutkimat tarkoin mieraansa pukua, tukkaa ja miimeksi hänen koruom- peleistä hameitaan sekä kenkiään. Viimemainitut sairaat heidän ih mettelynsä kohoamaan korkeimil- leen. — Sinä siis saat todella liikkua ja juoksennella kuten miehetkin? — Saan, mastasi rouma. — Ratsastatko ja uitko myös- kin? — Molempia teen? — Sinä kait olet yhtä mäkemä kuin miehetkin. — Luulen olemani, hymyili englannitar. — Kärsitkö, että miehesi lyö sinua? — Kauanko olet ollut sotapal- meluksessa? — 30 muotta. Teidän Majes teettinen. — Manhako olette? kysyy Kei- sari hämmästyneenä. — 3 muotta, Teidän Majesteet- tinne. — Oletko hullu mai miisaS? kysyy keisari nauraen. — Molemmat aiman rehellisesti, mastaa sotamies kunniaa tehden. Kaikenlaista. Aatvisti pahaa. „Jaakko", sanoi ruokakauppias uudelle apulaiselleen, kuka on tä- nään ostanut sen homehtuneen juuston? „Rouma Muori." „Ja sen manhan leimän, jota emme saaneet eilen loppumaan?" „Rouma Muori." „Missä on se härskeynyt moi, jonka leipuri toi takaisin?" »Rouma Muori osti sen puo- lella hinnalla." „Ja ne kuusi munaa, joita miik- ko sitten emme moineet myydä?" .Rouma Muori . . . Mutta on- ko kauppias kipeä?" kysyi Jaakko, kun hän huomasi isäntänsä kalpe- neman ja hikoileman. „Ei, minä main olen kutsuttu Muorelle iltaselle tänään", mastasi ruokakauppias. Tule takaisin kotiin Jim! Eräs amerikkalainen sanoma- lehdentoimittaja kertoo mielellään seuraaman jutun aikaisemmilta sanomalehtimiesmuosiltaan. Hän istui kerran työhuoneessaan, kun hyminmoipa farmari astui sisään pitkän hoikan, noin 17 muo- tiaan poikansa seurassa. Ukko istui alas ja alotti asiaansa. — Olen tullut tiedustelemaan yhtä ja toista, sanoi hän. — Mielihymällä annan teille tietoja kykyni mukaan, mastasi sanomalehtimies. — Asia on nähkääs niin, että poikani tuossa tahtoisi mälttämättä rumeta kirjailijauralle ja senmuoksi ajattelin, että te kai tietäisitte, moiko siitä rahaa syntyä. Onhan se tuottama toimi, mai mitä? — No — tuota noin, mirkkoi puhuteltu, olenhan itse ollut siinä työssä monta muotta, ja . . . Farmari mittaili toimittajaa kii- reestä kantapäähän, silmäili sitten ympärilleen tuossa löyhästi ka- lustetussa huoneessa, tarkasti mielä kerran edessään ja kääntyi sitte poikaansa sanoen: — Tule takaisin kotiin, Jim, ja rupea auran kurkeen! Kuulutus. Kiihtelysvaaran kunnallisve roja kannetaan seuraavasti: Huhtilainmilla majatalossa kes kiviikkona 19 päivinä. Kirkolla kuntahuoneella torstaina 20 päi vinä. Hammaslahden Honka vaaralla Juho Monosen talossa perjantaina 21 p:nä. Mulon ma jatalossa lauvantaina 22 p:nä ap. Heinävaaralla ala - Piippolassa maanantaina 24 p:ni tätä loka kuuta. Samoissa tilaisuuksissa kannetaan kirkollismaksuja. H u o m.! Mahdollisesti jäävät rästit kannetaan kirkolla kunta- huoneella 2 päivänä ensi Mar raskuuta. Verolippuja on saa tavissa allekirjoittaneen luona. Heinävaaralla 2 p:nä Lokak. 1910. Kunnallislautak. puolesta: Olli Koljonen. Kuulutus. Maanantaina 10 /io 1910 kello 10 e. pp. kunnantuvalla pidettä vässä kunnankokouksessa esite tään Kuvernöörin viraston väli päätös N:o 585 asiakirjoineen valitukseen osaaottamattomain kuntalaisten selityksen anta mista varten Jaho Hämäläisen y. m. tekemään valitukseen kun takokouksen viime elokuun 15 päivänä tekemästä päätöksestä Värtsilän kansakoululle lisähuo neiden rakentamisesta. Tohmajärvellä Vio 1910. K. Löfman. Huutokauppoja. (U. S., K. S. 2 k. 4 s. 185 mm.) Lauvantaina tämän lokakuun 22 päivänä kello 1 päivällä myy dään paikan päällä pidettävällä julkisella konkurssihuutokaupalla nahkuri T. Vehviläisen konkurssi pesän omistama asuin- ja versta- rakennukset, jotka sijaitsevat 6:den kilometrin matkan päässä Joen suun kaupungista, hyvällä liike paikalla valtamaantien ja joen ris teyksessä, Kiihtelysvaaran pitäjän Mulon kylässä N:o 26. Huoneus- toon kuuluu l:ksi asuinrakennus jossa on 3:me lämpiävää huonetta ja eteinen, nahkuriverstaassa on 18 ammetta, hyvä kuivausosasto jossa on l:si asuinhuone sekä tarpeellinen määrä ulkohuoneita, vakuutettu palovahingon varalta 4,400 markasta. Maanvuokra kontrahti aikaa on jälellä entisen sopimuksen mu kaan noin 9 vuotta. Myös tarjo taan huutokaupalla velallisen Henkivakuutuspaperit, sekä suu rempi määrä karvoja, ynnä mah dollisesti muuta pientä tavaraa. Puolen tunnin mietintäaika pidä tetään talosta tarjotun hinnan hy väksymistä tai hylkäämistä varten. Samassa paikassa huutokaupan jälkeen pidetään velkojien kesken kokous, jossa keskustellaan ja päätetään toimitsijamiehen pal kasta, ynnä muista pesää koske vista asioista ja muistutetaan vel kojia konkurssisäännön säädök sistä että poissaolevat saavat tyy tyä läsnäolevien päätöksiin. Mulossa 3 p:nä lokakuuta 1910. Toimitsljamies. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: RomppalasBa: Hra J. V. Pälli. Polvij&rvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Nurmekses aa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s b a : Hra Heikki Ikonen. Janassa: Kauppias J. Huttunen. Palholaasa: Maan vii]. Mikko Rissanen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Pielisjärven ä: Herra E. Q. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja EL Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, ViekL » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. n llei laillista estettä ilmaannu, li tulee talollisen Juho Ikosen H omistama 7* osa perintötilaa- li ta N:o 1 Tohmajärven pitäjän *■ Onkamon kylässä ensi tulevan marraskuun 2 päivänä kello 2 päivällä paikan päällä pidettä vällä pakkohuutokaupalla myy täväksi lois Anna Rummukai sen, talokas Tahvo Tapanisen ja asioitsija A. Haarasen ulosoton alaisten saamisten maksuksi. Asianomistajat saapukoot huu tokauppaan oikeuksiaan valvo maan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, ilmoi tettavat viimeistään siinä kes kustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokaupan alkamista. Ilomantsin kihlakunnan kruu nunvoudin konttorissa lokakuun 3 p:nä 1910. L. Thuring. (K. S. 1 k.) Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisten Antti ja Jnho Pulkkisen omistama '/« osa perintötilasta N:o 3 Tohma järven pitäjän Kaustajärven kylässä eneitulevan marraskuun 7 päivänä kello 12 päivällä pai kan päällä pidettävällä pakko huutokaupalla myytäväksi kaup pias Pekka Turusen ulosoton alaisten saamisten maksuksi. Asianomistajat saapukoot huu tokauppaan oikeuksiaan valvo maan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, ilmoi tettavat viimeistään siinä kes kustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokaupan alkamista. Ilomantsin kihlakunnan kruu nunvoudin konttorissa lokakuun 3 p. 1910. L. Thuring. (K. S. 1 k.) b savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. P. c. Rettig ^ C:o Turku. Maanmittarit! Alanlasku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällys- y. m. lomakkeita ....... «ottttnanmttt Näitä kaikkia saatavana JiEimi Hrluaiii- IL-li mirikaiiiitL Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 s. 70 mm.) ILTAMAN toimeenpanee Rääkkylän Oriyhdistys Rääk kylän Värtsissä 16 p:nä t. k, alkaen klo 4 ip. Ohjelmassa m. m.: puhe, esi telmä, y. m, lopuksi yleinen kar kelo. Varsanägttely 1-, 2- ja 3-vuo- tisille varsoille pannaan toimeen samassa paikassa 17 p:nä. — Sisäänkirjoitus alkaa klo 10 ja ja varsojen tarkastus klo 12 päi vällä. Toimikunta. Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa: ja myöntää: Henki-, Pääoma-, Opinto-. Elinkorko- Vakuu tuksia ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. . Olli Pitko. » Antti Kosunen. > Toivo Jalkanen. Utrassa O. E. Heiskanen. > H. Vesterinen, lohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilassä Kust H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. > Elias Pikkarainen. Polvijärvellä O. Ahti. nurmeksessa I. Lehto. » Sulo Elomaa. » Elia Palander. > M. Calonius. Junassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kanpp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselallä F. Huorinainen. Kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Venäläinen. Mulossa F. Koponen. » Pekka Kervinen. KuusiärveUä kanpp. Jnho Korhonen. Kontiolahdella Pekka Hiltunen. Rääkkylässä A. Saarelainen. Piiritarkastaja Äug. Kilpi. Telefooni N:o 140. Halko- ja Propsi- miehet huomatkaa! Suurempi määrä miehiä ote taan nyt heti metsätöihin Toh majärven Kutsunkylän Hukka lassa. (Raja-K. 1 k.) Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 pistä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. HUOM.! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Läbeek. Beckergrube N:o 80. Myytävänä. myytävänä Tori- ja Yläsatama- katujen kulmassa. Lähemmin A. Heinonen. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkik&arnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustar peitä n. k. uistimia, siimoja, koukkuii, . Tavara parasta. Hinnat vimmat. poia y. m. halvimmat Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. täessä. Käärepaperia lehden kirjapainosta. □□ □□ QQ Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Joecsna—Viipari 9 K *3' a m f l a s Joensuu . lähi 10.46 2.40 Hammaslahti 11.26 _ 3.43 Tikkala . . 11.49 __ 4.16 Onkamo . „ 12.04 4L5 Tohmajärvi „ 12.26 — 6.12 Kaariin . „ 12.46 6.46 Värtsilä . tuL 1258 6.C2 , läht Pälkjärvi , 1.10 6 .SÖ 1.27 6 .S iiatkaselkä „ 2j01 6 55 Kaalamo . , 2.19 7.08 Helyiä . . , 3.03 — 8.23 Sortavala tul. 3.14 __ 8.38 , läht. Kuokkaniemi 3.24 9.10 9.53 368 9.46 1060 Niva . . „ 4.12 10J30 11.18 Jaakkima » 4.40 10.29 1160 Ihala . . , 4.66 10.44 1263 Elisanvaara tuL 6.22 11.10 131 , läht. 6.37 11.26 2£1 Alho . . a 6.B6 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.06 3.17 Ojajärvi . „ 6.5? 12.39 425 Inkilä . . . 7.15 1J02 6.07 Sairala . _ 7.55 1.13 666 Koljola . , 7.52 136 6J2 Antrea . tul. 8.57 1.61 6.55 , . läht 8.55 2.06 7 .35 Hannila . , 8.35 2.27 7.53 aT3 Kavantsaari „ &S5 2.39 Karisalmi „ 9.5§ 261 9.13 Tali . . , 9.17 3.02 9^3 Tammisuo , 9.55 3.14 9.77 Viipuri . tul. 9.55 3.22 957 Viip. Pietr. läht. 7.1b 11.23 656 * * " 6.51 2 .ZK 7.50 460 Viip. Hels. läht. 11.33 10.® 2.40 l.3ö — 8 .Ö& s f f; Viipuri— J oensun I 0 S fr f m Viipuri . läht. 6.K0 1.30 6.00 Tammisuo » 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 161 6.34 Karisalmi a 756 2.02 6.68 K »van tsaari „ 738 2.14 7.48 Hannila . a 761 2.26 8.31 Antrea . tm. 8.10 2.46 8.64 , läht. 8.29 2.66 9.19 Koljola . , 8.46 3.11 9.42 Sainia a 9.08 3.32 10.19 Inkilä . , 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . a Hiitola . a 9.47 10.16 4.08 4.36 11.22 12.22 Alho . . a 10.36 466 12.66 Elisenvaara tul. 10.66 6.14 1.18 , läht 11.10 B5C 2.08 Ihala . . a 11.38 6.02 266 Jaakkima a 1168 6 .91 3.30 Niva . . p 12.23 6.35 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7 OS 6.00 Sortavala tul. 1.10 7.SB 6.47 , läht 150 7.47 Helylä . a 1.32 8.i3 Kaalamo a 2.20 9.3? Matkaselkä a 2.43 10 .Z Pälkjärvi a 3.11 11.23 Värtsilä . tul. 356 11 .33 , läht 3.36 6.51 Kaurila . a 3.49 6.52 Tohmajärvi , 4.09 6.01 Onkamo. „ 4.32 634 Tikkala . 460 669 Hammaslahti 6.10 7.32 Niittylahti . . 6.29 8.01 Joensuu. tul. 6.48 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajona N:o 831. g A s • m a z <D 3 ö n i 9 •o » •p Lieksa .... aoo Tiensuu . . 6.19 i 6.20 Vnonialahti . . 663 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti 7.46 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8L19 Paukkaja . . 831 2 833 Kaltimo . . . 8.49 6 864 Jakokoski . . 9.18 6 953 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu , . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. A ■ • m a Joensuu . . Lehmo , . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju Haapalahti Kelva . , Vnonialahti . Tienaan Lieksa . . . >o «o 6.27 6.35 7.Z 7.n 9.T3 9 .55 lOtfS 10.55 a 10 5 5 2 10 2 2 10 1 5 •o V 6.15 6Z 6Z 7® 735 &07 8» ag 9.15 9 S 10.T? Kantatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , * J- PP — . 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tua. Joannan Kirjap. O-Y. 1910