1 lorstsiim msiiAskuun 17 p:aä F-> «:o ISl — IM S V . i!6 S «a» Z - M L <S « « ?» » S « .s. »» « L -« «- .T . »-» « ^ Z « « « «z «z !L ^ «»»» ? « « «- «i .^- » » »S ? S L. U-- s L Z S L « » «-» » -L « S « L »» .s « s L ^ .« » 'Z «- S -L — S .-Z » -L G Z « « . ».» « »» » ^ 'S « -L <- «z 2 ,2 ^ LZ Z « »» «s -"! »-» L > <? »» zL s » ^ « L « ^ w»» «-» »» -u? L Q» « '?«»»» -7^ S » -S « -« >5 s s Z Z « 2 « s ^ » «- ->-- »» -«--« ». " a» « « »2 ^ »-» A « Z « « Z. ^ 'L «° T Z S Z- N »« c8 sitten toimittaa kumernöörinmir istoon, josta taos maksu nimismiehen mäli- tyksellä tulee asianomaiselle muokra- lautakunnan puheenjohtajalle. Las kua seurasi pöytäkirjan ote siit-1 koko uksesta, jossa muokra!?at>iiunnan jäsenet ellekirjoiiuksillLan hy'.räksyi» mät puheenjokt jansa laskun, noudat taen siten tuossa useinmoini.ussa sa nomalehtiuutisessa olleita senaatin antamia määräyksiä. K m lasku asiapaperein een o!i ollut kuukauden päimät iumernöörin mi rastoSsa, saapui sieltä muutamia pä!- wiästttenseuraaNar-suuntsinkn l^ete- päätöö: ..Palauteiacn pii' rin Kcuununnimismiehelle, joka muok- ralautakuntica puheenjshtcj^lt2 m^lltikoon ja tänns lähet täköön otteet heidän oheen- liitetyissä laskuissaan mainituista tsimttuksiste sekä Ki.hlakunnanoikeudes- sa pidetyistä pöytäkirjois ta, joista käy se!wille että toun!tu^ set ouzot olleet sen laatuisia että wal tion tulee suorittaa lisknissa we!otM palkkiot ja että Kihlakunnan oikeus on määrännyt palk kion jäämän kruunun kor k» atta n? a k s i".*) Muzkralautakuntien pLheesjyhia- jille Turun ja Porin läSnissä — ei ainakaan allekirjoittaneelle — ole tullut mivkäänlcnsta wirallisiz ilmoi tukfia siitä, m-!ä kaikkia ofiap^ereilc tulee laskuun KikSö. On tässä suhteessa n?ain sanom??c'!tiuu tisten mu?aan, ja — kuten sonotU niiden mukaan tules kstu? seurata ainoastaan ote siitä röycäkiv jasta, jossa «uokralcutakur.n^n Me net omat puheenjohtajan laskut hy mäksyneet. Mutta nyt tulee kuiver nöörin Virastolta päätös, jossa woa ditaan ei enempää eikä mSdsmpZS kuin otteet kaikkien toimit:s: en v-?yiö kirjoista kuin myö8kin o!e Kchlakun nznoikeuden pyö:äk-rjoista ja pöy'.L kirja» ote, jossa Kihlakunncno.leue nimenomaan määrää, että pzlkkio on kruunun maksettama. On tosiaankin maikea tietää mihin nämä kumernöörin miraston maati mulset xojautumat. Silla tuskinpa maamme wuokralautokun;ien puheen johtajat edes sanomalehtien kouk kaan oivat saaneet mää<^y?tä, että muokra > autakuntmn vuheenj oh tojaii- toimituspöytäkirjat omat jcteUäwä' K chlakunnLnoi^euden torkastettawi' si. Eikä julkisuudessa ole mitään siitä kään näsyny», että Kihlakunnanoikeus olisi määrätty tällainen tarkastus tekemään ja palkkion luonteesta lau suntonsa antamaan. Ja jos tölla.sic määräyksiä tcsiaonkin on olemassa, eikä niistä muokralautakuntien pubeen johtajille tietoa ole annettu, on tapoh tunut huclimattomuus, jota ei moito ne millään puolustaa. Jos taai> nämä uudet maat>mukset omat kuwsr nöör>n miraston keksintöjä, e'; nnllö luulisi oleman mitään me^moittamao moima', sillä siksi mahdottomia ne omat. Kuvernöörin miraston tarkas^moi palkkivlaskut koskemat toimintcamuo den ensimäisellä puoliskcll?. Tamä^ mussiouoliskon kärSjä^ o!iivat j-' miime t^mmi- ja helmikuulla. Tc>' mituksta on sittemmin pilkir aikaa heinäkuuhun saakka, jolloin palkkiolaskut olisimat jätettävät ku mernöörm miraStolle. Mn'ta siih-r muoden aikaan ei Kihlakunnanoikeus iStu, ja tusUmpa mäl!kärS;öitäkööi' tämän asian takia moitaisiin maotia. Jis taas katsomme muoden jälkipuo liskoa, niin käräjät nyt kysymiMeöso olemilla paikkakunnalla omat sun» kuuSsa tamallisesii, joten va^kiot!? syyskuun jälkeisistä toimituksista ei saisi näiden uusien mZZräyslen mu kaan ennenkun seuraamana k?mät talmena j. n. e. I) Läll^inm n?e- nytteleminen on savgen kiusallista. Mahdoton on myöskin se maati- mus, että puheenjohtajin tulee lähet tää otteet ei ainoostaan om sta toi' mituskirjoista maan mieläpä Kihla kunnan oikeudessa pidetyistä pöi) ä- kirjoista! Allekirjoittanut ajattelee missillä kauhulla sitä työtaakkaa mikä muodin jälkipuoliskon toimituksina näin rllen koituu. Kumernöörin mir?stossi ei nähtämästt tiedetä, että samitteluk-,ku usten pöytäkirjat s?>:ttarrat pmsn-> merrattain pitkiksi, niihin kun merki tään asianomaisten ja tvdistajai?- lausunnot, j?ita-> jälkimäisiä m?nessc- kin asiissa sasttaa esiintyi surret joukot. Hauskuud-n muoksi tulkeo? tässä mainituksi, että allekirjoittanee^ johtama muokr^Iautakunta istui lähen ne l j ä päimää somittelemassa muok- rasuhteita koskemia riitaisuuksia ennen miime syySkSrLjlS. Pöy'Lk.rjaan tu!i lähemmäs kaksikymmentä py kälää, jotka meimät kolmisenkym mentä isonpuoleisen pöytäkirjan simua. Mutta muosi ei ole mielä lopussa. Toimituksia tulee olemaan mielS kosolta. Ia kaikista näisLLkö olisi ote kuvernöörin mirastolle toi- mitettama? Sellaisen maatimuksen täyttämisestä ei tule yhtään mitään. Se olkoon suoraan sanottu. Sanomalehdissä on äskettäin ollut uutinen, että hallitus on asettanm jonkunlaisen tarkastajan muokrolcu- takuutöin toimintaa silmällä piiämSä^ ja siinä reumoja antomaan. O!;fi erinnomainen asio, jos tuo n>ir?n- omainen antaisi vnhdollisimmcn pian selmät määrSy'set myöskin si'tä, mitkä toimliukset omat luettam t malnon kormattamiksi nutkä osiin- Harmevnukset allekirjoittaneen. omaisten, jos nimittäin jälkimmäi sessä suhteensa mitään epäselmyyttä enää on. MyZskin olisi pikainen ielmitys tarpeen tässä esitetyssä Tu run ja P -rin läänin kuwernö5r!n 1ähetepäätSisc?tZ, kuin myö-Nn siitä josko mu:kr lautakunnan pu'^enjoh- taja tosiaanlin on melmollinm hank kimaan k(i'll ru? lähetepLIÄszisä merkityt otteet ja kuka m- I^a sti ä joh.umat kulut, sillä kihlaklmnan^ike- uden arkisto cn r.oin kuuden pui r- !ul?NuN päössä. Ei?ä siel.Mön saisi muita pSytäiirjav otteitkuu: mitä, jcU-a k:hlakunnanoike»S on käsitellyt; kun taas kaiÄL ne rikMud^, jo.ka wuokralauta!unta sai sow.tetu.ksi, omat yksinomaan wuokra!vuL'. kunnan vöytukirjoissa, mutta ne siwät Tu run ja Pirin läänin kuAMöörm wir stolle riitä, enempää kuin muok- ranantojain ja muokransttajain ma- läsemain luottamvsmieZten laLkun hymäksyminen. Suunnilleen muoden ow"t m^ok^ ralautakunnat maaosamme jo Loisi neet, joten k:kemus!a on tarpeesi »väittämää'?, ettei nuo'r luutakun tain toimiipa ole turhaa, maan päin- BL^toin s.ur!m?r?ity!sellistä, marsin kin r.!'s'ä seuduin, joissa muolraolot -zmat sekamia ja lansc-n luonne rii> täinen. Monta turhaa kär-MnkLyn- tiS on muskralautakunta saonuL roZlt- ymcan ja m.'nia seb m?'? suo?r> suhdttts selw! täZiyt. se e?äw2rnmr.S, nvsm ruokralau^kvnt^.in xuhee?jo?)wjat ?oimiwat ja marsinkin sellaiset, n-ah- dottomuuksia tamoittelemat määräyk set kuin tässä selostetut, tekemät toi minnan sangen mastenmieliseksi, niw että jokainen, joka hiemankin cntca tuluttamuLeen ajalle ja tekemälleen rySlle jotain armoa, pyrlii m-.paakf koko tc-imests, niin tärkeä yhteiskun nallinen tehtämä kuin se kieltämättä onkin. Juho Tormelainen. Muokralautakunnan puheen johtaja Kankaanpäässä. Kvtitcollisuutta kdiS- tämään: Kstiteollis»«smytzmäiä Por»i». Nyt, kun kaaZ tul?e pitkät puh!ee !2 kotimäellä on hymää aikaa, on syytä kurnittää huomiota koteollisuus asiacn. Eatisai'aan iltapuhteilla kiv meet ruM puut essa. iel'a. pavkkuimat, böy!ät sihisimät, surisimat, helskvimät kong s takkamalkean iloisesti loimotta Tumassa tuntui niin turmalli Se oli ihailtoma aika se! Jh^ miset viimat paljon lähempänä luom toa. Luonnonlspsina he askaroimat kotikontujen pientar-illa. Tuntematon oli heille ummehtunut kc-upunkilois> ja tehdaskatujen elämä. Eimöt kulut 'aneet nuoret miehet sikaani. „^ulku reina M2-lma?!rantc>a" kiertämässä, eikä weieleh'ine?t jounl"''nz piri:? ?ankclla. E mät myöskään «aise; aikacnsa humitteluu". uhranneet. E^ 'illoin v.tkiä telmipuhteita läy'e'1y ioutamean jaaritteluun, maan hyö dylli?een käsitvön tekoon. Niin runolliselta kuin nuo puhde ryö-oiat meiltä tuntumatkin, on mei dän kuiten'in heti myöntäminen, että entiseen ormronsa eiroät ne enää jaksa kohota. Jz marsinkin on näin lait niillä seuduilla, missä maanmiljelys ja karjanhoito lähentelee svurm!;-'' iy^luzntoisuutta. Silloinhan tal-n o'to maatii suur-mman osan aikaa asujaltaan t.lmpuhteisiakin. Mutta vimmilielijät ja mäkitupalaiset möisi mat maanmiljclqkssn ohe-sa d''nnu« 'ää enemmän aikaansa puhde öih n. Jopa moimat elmvt'.öä ne niinkin pitkälle, että riittää myytä-Läksikin Näin ollen kehittyy heille uusi tuot' tama simuanfto, eikä tarmitse muu> alta lähteä tilapäistöitä etsimään. Meidän maamme on köyhää ja karua ei'ä pääelinkeinomme kaikin p-.ikoin moi koskaan taata ruttäMä toimeentuloa työntekijöille! Ja jos mielä lisäksi kMeollisuustuottesLkin o?tewan, niin eletään alituisessa kö'-?- dyydessä, sekä mennään mcrallis? U' dcssa al'späin. Sen tädden on ru- mett^ma kehittäm mn jokaista tusta5» non haaraa, niin paljo kuin svi"'in mahdollista. Erittäinkin on rvhdyt- taioä elvyttämään k'.-titeoll,st!u:ta. S ihen on meillä edellytyksiäkin, sillä tilatonta mäkeä on palM ja met sämme sisältämät runsaasti r ^ka ameita, eimätkä ole naistöidenkään työ-aineet marsin kalliita. Kauppa- kästteollisuuden kehittyessä moisi-vat talmen tullen pienmiljelijät ja mäki tupalaiset käyttää päimiLänkin ajoka lujen, astioitten, korien, kankaitten y. m. kotiteollisuusesineitten tekemiseen. Näin säilyisi kansassamme perinnölli nen kätemyys. Monet turmiolliset mauriot, jc^ka kaupunki- ja tchdzs- p iikoissa kohta-mat, tulisimat mälte- tyiksi. Silloin kansamme eläisi rai- kaZta maalaiselämää. Kotiteollisuuden elmyttämiselsi ja edistämiseksi Satakunnassa on Sata kunnan M mnmiljelysseura asettanut n. s. kctiteollisuusmaliokunnan. Wa- io'unta on syksyn kuluessa pitänyt kokouksiaan, joissa on keskusteltu toi- m nmteistä täm^n asian edistämiseksi. Kxn ryt Satakunnan maanmiljelvs- eura ensi kesänä miettää b0-mui,tisen olemossa olonsa johdosta suurta jud» aa monine näyttelyineen, niin järjes- tää moliokuntalin sen yhteyteen koti teollisuus-osaston. Sitä marten ke- hoitetaan Satakunnan kotiteollisuuS- mäkeä nyt jo hymissä ajoissa malmis» tamaan sellaisia kotitecll suustustteit?, jotka ulkoasuunsa j5 tekotapaan sa nähden moimat pystyä kilpailemaan tehdastyönkin kanssa. Ju te isännät ja emännät miettikääpäs tekin, mitä pa'melijat malmistani puhdetyö nänsä kotireMsuusnäytt-lyyn Sata kunnan ma inmiljelysleuran 50-muo- tisessa juh'a?sa. Wielä asian e^znpam miemiseksi on valiokunta lähettönyt Msskuntson k .'si neumc-2a: neiti A. Hmdun ja käsityönopettaja hra M. Pasasen, j-z^ka antamat Li>rÄttamia neuiroja ja ohjeita nöyiklyyn osaa^-tt-Mlls. KoSk^z pzikkakunnallsmme ei ole minkäänlaista kcvpp. liikeUä, joka kotiteolli suu?tuo!tsiLa ilmcn mäÄäsiä rah -ksi muutiaisi, on maliolunta sen puutt-m voiStamiselft päZttLnyt pe rustaa Poriin Välitysliik keen kotiteo ll isuustuottei- den kauppaa marten. Mutta zsS tshdotcan tctS lu^ttZ kannattaa on ostaman yleisön tehtämä k.?o käänne. Kaikki suosimaan ja ant?- m> an armoa ensi kädessä kotiteolli- suudelle. Sillä rnime m- osien tilas tot osoittamat, et^ä miahamme tuo- dinn y i kymm?n?n mili^onan mcr- kan ar«oS!a sellaista tamaraa, joka ulkamoillÄ w«lmistet-izn d2siL?sll>suL- terä. MM kcu^ ° su'.;:ma^ c m m «-'-'N picxilZj'lle! siiZ woi- mie-sa mukzan k!?t:tto!Z'^'t!ta koho!- tam.ian, fiä5 jc?a'n?n kotitseLisuuden suosija on mas?aiss!ojen parantaja. Ja monet Miljconot, jotta nyt Vir taamat ulkomaille, jäisimät Suome°n ja tuottaisimat monelle köyhälle leipää. L. S. 'S^'« ! .. , / I ^ — KeisariZliste» kstiivpaluu. Ts^ rsk 'jeseiosta sähkötetään t. k:n 16 ?nä. Kio 11 a p. pal2siwc t H. M. Knsari ja H M. Keisarinna ja Kei- s"rill:s«t lapset j^ aj»-iivzt keiserilli- se ta asenzz!^ A dro^stn> pa- lätsiin, j.?Ssa pldetUii? juu'a!cnxolme^ — U!?o«sal«il!!te» prvfesso- rlcn l«e««ot. D!!!!p'i?ton kutsuk-.-s tulee xros-Äsori H ^ruid Höffding Kö. pe Haminasta maalatuun 26 huh- t>?uun 8 p:n mäullä 1911 Hetsin- gissä pitämään 6 luentoa käsittäen luentokurssin joitain fi ostfi'eKta ai neesta sekä yhden luennon Tanskan fi!cscfi>>n kirjallisuuden a!a!ta, — Oppikirjat. Tohtori K. E. Kiwirikon lulkaisema oppikirja ..Kou- l m eläinoppi" on humäksytiy käy'et- tämälsi mcan alkeisoppilaitoksissa. — Paiuoaftamiehet. Uusia aiic!miesa.'irkoja painoasiain ylihalli tuksessa ci toistaiseksi täytetä maki- naisesti eikä niitä juli- eta hae ta miksikään, maan otetaan niitä hoiia» m.-an henki ö:tä, ft t a oivat ii^oit-- tautuneet si.hen hvlukkaiksi yi^.^lli. tskselle. Sell iisten he-.ki;öit:en lu^'-- määrä on huomattaman! c lie mies- toimia suurempi. Uudet mirk iiijat ryhtyivät hoitomaan toimiaan iahim. mäs'ä tulemaisuudessc. N Pr — Hkfttyiset laiivahhtiSt ja walt°o» kauuatxs. Sln.'otti on hy'.Lnnyt höyrylaimaosakeyhtiö Boren anomuksen 600,000 mkn suuruisen maltiolainan saamiselta nopeakulkui sen matkustajia ja postia kuljettaman LalDihöyrylsiVan hank-imiseksi Turun —Tvkhsimon linjalle. Simoin on se.iaatt! hyMnyt Suc- ms.i Hö^ryiain-aosakeyhtiön anosmk sen 990.000 r.ikii xra't:clai--^.n saa misesta kakden uuden ajav-nukaisen laiman hank'!m'.Äst kesäreitille Ruotsi —S:?5mi—Pietari. — Vrä»bod^u ti!a ostetean «s.'.lttvÄs. Senaatti on pcältäny! li? aa korkeimpaan poilka-.'»», eitä Brän^bMn tila Kemiössä ostettaisiin t lattomm marten. Tuvmeil asia ja str «dmard Grey. Se kirje, jo7a kahd^san huimatta vaa e?g! ntilaista Tww Sien flssä l ii kään!y?i?t sir Ed:o rd Englannin ulksanc.::, mini^erin, puo lan Suomea kiisymykiecsi, on seu- Diiiy Nemsin julk'isi:alle. Str. — Teidän lukijanne ti?tLwÄ, että Suomen !l-a'.ittu edusku-aa on hajLitetiu sentätzden, etiä se oli kiel täytynyt käsittelemästä laki^hdotuksta, joika hra Stolypin ja Menäiän mi- nisrermeumosto oli sille esittänyt. Tämä kieltäytyminen jcchtt-i kokonaan "u>ä epäverustaslailliiesta muodista, joKsa mainitut !okl!-hd?tus?et jätettiin eduskunnalle. Mv e» käftliel-m.sez!. olisi sisältynyt luopuminen Suomen perustusla-liisista oileuksisia, sotka Alekson eri I tunnusti tulessaan Suo- men suuriruhtinaaksi ja jmka hänen läikeisensä omat juhlallisesti makuut, aneet. Närten peruStvslnMsten vi- seuksien pätemyvs on seluntetty kir- jetmSssä, jonka Europan huomatuim- mcit la>tm'elzet miime maaliskuussa allekirjcnttimat. joitten joukossa ed»s- t mat Englanti-, sir Edmard Fry, ^ir Frederick Pollock ja prosessori W"stl.k?. Eduvkurnan hajoittaminen sisältää nisidän mielipiteemme muk ian uuden ,zö'käuksen Suomen etuoikeuksia ja kansallisuutta mosta n. Suomen kania on saamutlc'Ut kymin koroon simis- tysastesn. E!^keinojen alalla, kau. vassa, tieteessä ja taiteessa edistymät uomalaiset yhä edelleen nopein aske lin; ja meistä näyttää oleman onnet tomuus E -ropalle, j:s sellaisen kan san kanscll fuus ia stmislyS saatettai siin samoile asteelle kuin MenSjän waltakunn5N. Ei ole epäilystäkään siitä, että ne neumonantajat eimät tarkoittaisi sellaista, joitten sanoja hra Stolypin onnettomuudeksi on kuun nellut, ja se duuma-enemmiStö, j ?ka miime kesänä päätti ryhtyä kutista maan Sucmm maltiosääntöä. Me emme halua edistää sekaantu mista toisen kansan sisäisiin astoilM, mutta jonkunlaista yhteisymmärrystä on kuitenkin nykyään olsvassn Eng lannin ja Menäjän Hallitusten mä- iillä ja epLperMuZlaMsten hySMys selle!!en kasan oikeuksia wastaan ?'-in suam-^'c.isct omat, tulee — me olemme si iä makuutettuja — maik'2t- tamaan sen tunnuswrsen mähevty- mista, jon-a tä^ä yhteisymmärrys on meillä saamuttanut. Me esiiämmz ulkoministerille sen- tahdm kunnioittaVimmin, että hän tekisi MenZjän hallitukselle esitykstä osoitettuun suuntaan. — Wsa!iPiiriwWe S»oms- laisen P«ol»ee« k°vs'is on uu- d-"<en järjestetty puolueen entisen iihtzerin hra I. N. Koskisen luoise. Ka»!issz maalia koZkemiesa asioissa on si-s kSSnnytt-Zmä hänen x'.c-l- nia, osoitteella Piri, Arjönkatu l. Puhe- un 417. E^-.si työ^ssL» tulee n^, jsk^iscn, joka aikoo ctteclla ääneZtöz tÄ sä maalipiirissS tai joka täällä on kir joissa ja aikoo muualla äänestää, kääntyä k.nUian puoleen. Kanslia silloin ilman muita maimoja han!k>i otteen kullekin. Ne, P rin suomenmieliset, jotka aikomat tehdä Valituksen ääniluette- loja mastaan, ilmoittautu! wt h e t i kanZliaSss. — S«o«alaife» ko- ZViiZsessa tiistai-illa^a perus:et!iin Porin molr.sijayhd stys. Ezd^kkaikft asetettiin kultaseppä Isukki Saha Porista, jumiluus?pintoktori L:>uri J"gman H^lsi g^stä, l^kitietem tohi tori I. K. Paasilimi Hs'sing'Ztä se'ä m rolle ma:steri I. A. M^scra P> rs a. Pi^ujouiujuhla mietehän Nuijan, iuomolusen ra'siärje^tön ja kcnsol. lismielissn nuorisoliiton Karhun kanssa yhtsisesti. Juhlaa malmista, maan malitsi Nuija puolestaan kaksi m-es ä ja kaksi naista. Edusta-jatsi suomalaisen puolueen ta'on mihk ä>sjuhlaan mal-ttiin mais teri Jussi Puumala. — Pori» Äarh»» kokous ja seurusteluitta tänään klo 8 i.p. Kan- salliskodissa. — N«ija» sekakuoreu harjoi tus tänään klo 8 i,p. On er-ttäm tärkeätä, että kaikki saapumat. — 5iotiteMisuuSk««ppa Po- riis. Satakunnan M( ann)ilj.'!y!- seuran käsiteollis-m/mal otiirt^ cn pää tynyt p.-rustaa Por i:: kot- eclli- suuSmnymäicn. Tätä tark-:ilusta marten sekä käsiteollisuuden edistämi seksi Satakunnassa on voydetty mal- tioaoua 3,600 mk. Myymälä c-j?- t:an awata ensi muodin alussa. — SuoSt««taselkka»s. Oluen panija K. F. Grönmall on senaatilta cnonut, että bänelle takaisin mokset- wisim 520 mkan erä, mihin ncuiee HZnen suoriitamansa mero t. n:n tammikuu-! 1—24 p. ruhjoiuista mal taista mäkevLmp-en «n^Lasjuom!?'' m^tmi^t^miSta morien h^nen pani- mossi-cii. P:rissa. — Pori» metsastysse-«?a ja fe« awP»WLr»ta taaAkiu h!lo- mio» efi«ei«ä. Porin metsästys seuran puheenjohtaja sai e len mas- taanotlaa läänin kumernöörin m ?is- trautille lähettämän k.rjelmän, jossa m ustraatia pyydetään hetimiten?u- mernöörille toimittamaan tieto siitä, m ssä ja milloin (m llä päcitökjellä) P.rin metsästysseuran säZnnöt omat mahmis.ctut ja milloinka seura on miime-si saani't luman käyttää am pumarataan^. — Lii?e-!ila!5a. 5iuusi!ucdon sa- uun hoita,o!si c>u Mullttu konttorini Bruno Obsrg Porista, joka noin 13 «'Uotia on toiminut konttorisuna. Wm'oass,'sadassa täällä. Mainittu !?uustluodon saha sijaitsee saman N!- m^?llä luodilla noin 15 klm meressä K-miin ja Tornion mäl.liä. Herr> Öberg matkustaa täältä p.'rhe.neen enst v?aananrcll! a uuteen toimeensa. M^iö^cladjllna ontoimot W mhan- sadi>n työnjohtajat toissa-itlana hra Dbsrg lle komean kantasormuksen, jo- hon o ti kairverrettu sanat „W.-Sahan työnjohtajilta 19"/n1O". — Tnn««sla»s?. Suomalaisen puolueen edustajakokouksessa täällä mii ne lc-umantaina hymäksyttiin m.ia- lipiirin kaiikien malitsijayhd-stysten tunnuslauseeksi sanat: Suomalai nen puolue. Huomautamme täs tä erikseen koska se miime numerosta jäi epähuomiossa pois. Oikaisemme samalla edustoja, ehdokas K. W. Huhtalan kotipaikkaa laskeman kohdan miime lehdm malit- fijayhdistysuutisessa, joka painomir- heen takia Uimilan asemesta mainit tiin oleman Helsinki. — ZIarkaudesta on etsimän» iiift pidättänyt iääliä kotoisin oleman tunar> sepän lesken Amalia Suomisen, jo?a t k. 12 pnä anasti Toukoon- kylässä vuu'yömieS K Järmijen asun nosta 7 mkn arvoisen saalin, jonka sittemmin on myynyt. — Ka«pKa-ap«laiSko»I» Po- rk!«. Eilen illalla kokoontuimat kaup pa-apulaisten iltakoulukysymyStä Mar ten molitut kevpp^yhdivtyksen, kaup pakoulun ja kauppa-apuleisyhdiStyk- sen edustajat keskustelemaan osi<??!". Valiokunta päätti yksimielisesti pu?l taa ehdotetun iltakoulun perustamista Poriin. Samalla päätettiin ehdottaa, että kauppayhdistys ottaisi koulun perustaakseen ja sen taloudelliset asiot järjestääkseen. ^ TuliKalos slL» oli eilen aam. klo 10 e^aon vohjoispnolella j 'ke.7, tvönj^bt. j^nlesken I d i Lim- nelli.i onn^tomassa tolc^sa sillankor- A.-.Ssz tvönjehiajc: Jub-» Peltos-n «'ustamnssa keittiS»s6. R^uma Pel tonen oli miipynyt hetken aikaa ukko na ja oli k puno otcksuttomvsti sillä aikaa pouk dtcnut heilasta seinällä vlemo^n esiliinaan ja torikassiin, joika sitten Virittivät seinapoverit y. m. palanioan. Tu'en sammutti muu an reipas mieshendlZ, joka^munhuu- doista riensi pnkalle ennenkun palo mestari ..minimakseineen" ehti s-c. yua. Wahinw ei r-le suuri talolle eikä irtaimistolle. T>-li on makuu tettu Kaupunkien yleisessä palo^pv- vbtW5ä ja Pellosm irtain omaisuus Pohjolcöse. — As«LLol>»s5» toimitetaan tä nään Undell^-koimistnlla ja Tnejoella, j-^nka muolsi talonomistajain tulee olla mahd?Wsu- dm mukcen saaxu- mills. — Kepsfaars» Zirkossa sscr- naa AH:-y?sc.orrLsza K. Pacsio hu«- merna xerjantaina klo 5 i.p. lapsine o 7 aikuMc. — TaL<sna« f.lakk^markli- kt>»t. Til!inna<.n tuotan Svim^sta marraskuun 6—12 vnä 1350 tyn5 y. riä suolatulta si'akona. Syyssila- koiSta saaNin ty^.ntjriltä puolen t'.m- nvrin astioihin suolattuna 8 rupl. K0 kop, 7 rup'a^i 73 kopektaa ja nel:k- koikjin suolattuina 9 rupl., 8 ruplaa 23 kopelkaa. I. Alb. Sandmm. „Tasapnolistttttta 5ata- kltnnau maantviljelys- seuran johtoon". Työllä Porinsa ilme-Uyy suomen- k eiellä eröe san^mU h i, joka kuri?:» ineäSn ..Satakunnan Sanomiksi." Sen ainoana teht^Dänä on suzmen- m'.e:'sy^den, „su!)me:iarel^tsu>ids?'." nUnlUin tuo lehti scnoo, waLuu?t.-- minen, kaiKi! iuo-nsnm:s!ik>ten tl im??>- nan porjaammen, suomenmie>'^'e? zaioimpaZNkin tekojen määrin iultcse- minen ja ruotsalu: len kohtuuttomim- paiukin tekc-ien miikenemisellI salaa minen. Kun t'. o lehti sitten ei mMään e.simällä'öän löydä puhecn- >Zihetta „suome'itor<lmsista", nnn te'c- see se it e jutun, jota mostaan sitten joku kunn gittnren puikon riiar.kun- nan j.-. en köy urheasti taisteli m zo.n ..isänmaan puolesta". Ziim rvkäll- ^lent^u tuo lehti. et'ä esim. sillo n, kun täniän suomalaisen mac-iipi^rn keSkuslautakunnnn puheenjohtajana oli ru'tta!at?en, ei ie bnskunut t>.:osw kaikkea kohtuutta loutkaamasta me?e - ie'y?:ä yhtään m'tään, mutta keti, kun silhen sontiin suomata.nen, nost! lehti h2täduud)N. Tekastpa mielä numerottakin, joiden valheellisuuden "sotimme miime lauantain numeros samme. Tuollaisen perättömän juiun ja sen i-^haoö'2 tuul?-tz temmatun ielU'- tu sen zs kekonaan aiheettoman hyöt- läyssen te?-:sew.:t „S. Sanomc-t" n:»saan 123 Sat. kunnon ML^-nmilie. lysseuran johtokuntaa »rastLan. 5kir- iytukscssoan „T's>vuolisuutla S-tto- kannan maaniv^lzelysjeuron johtoon" lekti mitään p e ru s tel uj a, mi tään todistuksia yrittä mättäkään esille tuoda ilman muuta mäittää suikauttaa, eitä ..seura ei enään o'e mast'.nnut sille kohmudella asetettamia ma tnnvksi^:." W eiavä sanoo ..«arsinvisen mo.->n- mil^el-jäluokan ol m m se ,:r-'N joht,'- kunnessa liian -räiän edusti uno". — „si >ä johtokun'? '-n jäsenten enemmistön w^rsina nen toimia!^ e ole mcanmiljelys". Noin jcaritel u- aan maati, sitten lehti johtokuntaan molittcmaksi jäseniä — ..myö^l'-^ nuorsuomalaisesta vuolveeSta". Siis Satukunn n maanmiljely'seuran joh tokunta yi-5ifi nyt muuttaa nuoriuo- ma^aisckii puolueneiimostoksi m an siitä ylsiukertaiiesta syrjiä, etiä ntuutan:c-^si-, Porissa pamettamossa „noo?so?moiaiseösa" sanomol^hd Sft joku h'rrssm!es sumattsee tekaista perättömän mäittekn, e-«ä „jchw'u» n m j ^cnten cr..>.ami.«tön raarsiuaj- n?n toimiala ei o'e m^c!nmilj?lyk>"! !!i-»sotaanpc:S. S^takonnen maan- miljeltp.skurcn jobtekuvtaon kuul-.vv: ny!: lzän>«rowaS!i 3i. Grönmoll L'- mi-^to, n-aanwi'/e'i'ä, maisteri K G. O^qA-ft Ahl.-.isisic-, n^l.:^M:Ijkli'ä. m .r^u.^mor! K. I. Jnb:rg Pcri'tt > >A?»iai,1stc!), opettaja W ' Oksanen. Kauw'.ts.-l:-i>, maanmiljsitjL. ogronc-^- mi A. Grönholm Kokemäeltä, cgro- noomi I. Laitinen PonStä, maa?» wi!jcl jä I A. Jankoin Porin mce. seurakunnasta, maanwi!je!i:ä T. Jun nila TyrmöäliZ, maanmitjkljä K. Kuiko Huittisista, maanmilsetijä I F. P^lin Ulmilosta. Sihteerinä loimii maanmilielijä, ogr-moomi, maisteri Jusst Puumala LaSsilc-sto. Näistä jokainen harjoittaa omin takeista ma^nmilit>wsiä. Mnanmiije- l'jät Ollonqmist, Grönholm, Jaakola. Junnila, Kuiko, P^lin ja Laitinen ottamat toimeentulonsa maasta. Hei dän marsinainen tmmialansa on maa^. wi!j?lys. J^> siinäkin 7, siis enemmistö I0 :Stä morkim-ista maanmiljelijöiiä Ooettaj.i Oksasella on opettojLwi- mensa ohella pieni, mutta hymin hmdettu maatalous; sitäpaitsi on hän koko SuomeSla tunnettu meijerimies. jonka jälennys maanmilje?ys'euram» me johtokunnassa on mältiämätön. Samoin mnratuomari J?berg milj?» le>? kototaloansa mallikelooi'es !i. S? seikka, eitä hän sen liläkst on saanut lamovivisen simistyksen ja tuntee lii- ke-e'ämäakin. on hänelle niin tärke ässä toimessa kuin m^anmiljelysseu. ran i"l!to?unnan jäs->nyyd?s!S m»in annoksi luettama. RamaSti Grön mall on pLppistoimensa ohessa käy tännöllinen mcantviljelijä eikä edeS A5?NJ)otew'.5ts Surasla. Eerikinkatu S. Puh. 46 t. ? OmiZtajzt: Hennoitsuvenv oiari o W«nid Knni ja Howioik>!uden- kanslisti Santeri sac>r:ii;o!i. „S. Sanomain" kynälläkyntäjätkSSn moi asettaa hänen tietojen, taito jaan, kykyään ja kokemuksiaan macn- miijeiy^en jz sensimuhaarojen alalla späiiyksen alaiseksi. Satakunnan maa- ta^iljeiemä kansa sen cn julkisesti urnusmnut malitsemella hänet 10 m- oden ajan aina uudestacn moan mtljelysleuran j-!h'ownnan jäsenekfl ja — m'?:d:n t'jan sen puheenjohto iäksi. Maanmiljelysseur.-.n oikea käst. ien sidt?'v, ogroneomi Puumala hoi- ta^ h^nk-n isoa tilaansa. Juuri ^ m^nmiiielysien etua sil mällä vitöen on Satakunnan maan- m^ijely seuran nykyinen joötokunta enttättl onnisim>ee'li kokoonpantu. tuo ei tyydytä „S. Sc-.no^ main" herroja, maan jo'u heistä typerISfä seputtuksessaan csi.tää nuorimmaista puoluekantaa pa- tomoksi perustaksi, jonka mutaan maanmiijelysseuromme johtokunnan jäsenet ensi joulukuun 13-14 pmä mcilittaisiiv! Sellaista se on se ka^'. vu' k la s-herrain kirjoituspöydällään harjo/tama maauViljelys. /'/e/?/-? „Meidän ruotsalaissytttyinctt sukumme ja h e im o m mc." Omasia suomataiseZta kansastsan erot- iautuneet, ruotsinkieltä oeeteveer ja rnih doin kok-naan rans^-scaan wicr'amunee? hcrra?wäet owat tä-sä maass; jo niin tyystin kadottaneet kaiten isänmaallisuu den. kaiten kansallisuuden tunteen, että he täävä Suomessa Zviettciivät naapuri maan, Ruotsin, kanssa samaan aikaan qhteiZtä ruotsalaisuuden juhlaa. Puhu mattakaan siitä, et'ä tuollainen mieraan matlakunnan, w?er>'.an kansan kanSsa yh dessä juhlilninen ni^rsiniiu nykyisessä a?em?,ssamnie ja nykyisenä wakawana aikana on kemytmielistä leikkiä, on tuol lainen ri'otselaisen herrassäädyn yhtymi nen mieraan m? an kanssa samaa juhlaa pitämään teko, jolla ruotsi, puhumat herraskaisemme, entisten eristaytymis- hank ettteasa ja -Vakuutustensa lisäisi, julkisesti tunnustamat, uhmaawasti tah tomat kaikelle maailmalle näyttää ole wans- yhtä Ruotsin kanssa, olsw nsa täällä Suomen ran> iktokimillä w an »vie raita siirlolaisto, jolka eimät ole mäsään telemisi-sä Suomen suomalaisen kansan kanssa. Kun tämän maan ruotsalaisia' > ei näy tä oleman sen merr n kaukiznäköiiyyttä, et?ä he hi!omnifi'.vat tuollaisen kansastaan irtautumis?'', tuollaisen erilleen sulkeutu misen lopulta koituman heidän oma!si hakd'.!seen, niin anneltakoon, suotakoon se heille, mitä itse tahtomat. Mieltäkööt kernaasti ruotsalaisuuden päimiä, ne omat main heidZn hautaiaisiyalmisiuksi^an Ei siinä ainakaan mikään „wiiknttihnmo" kuvle, maan se on kansastaan eronneiden luopioiden surkea loppu, se on main juu rettoman puun laho romahdus. Millaiseen naurettamaisuuteen saakka „meidän ruotsalaisen sukumme ja heimomme jälkeläisiisi" itseään kutsumat herraskaisemme menemät, sinä mainitta- lorn tas a kuivaamana esimerkkinä rnot- sal' is.iudsn tukipylmä? Helsingissä pro fessori Ado's Ossian Aschan. Hän muu tama päimä sitten Helsingissä mietetyn »Ruotsin väiwkn" juhlapuheessaan lausui m. m,: „Se ruotsalaissynty-ncn, joka ei vn-'cie puolueen m-rllien alla. ei ole oikeutettu lukeutumaan meidän sukuumme, meidän heimoamme." (! !) Jos nyt aitai simme csim, A'chanin ruotsalaissyntyi syydzs^ä, ruot''alaissuwusta ja rnots^lai? heimosta, niin on hän suomalaisia Asi kaisia. Hän polmeutuu — ei Skandinna- mian mnkingeistä, ei Ruotsista, ei >,des rannikkoruolsalaisisia — maan samslai sista talorpojiNa, Samosta, Juwa» pi täjästä Asikaisen talosta. Siellä Saivon sydäi inailla se on hra prosessori Ascha- n-.nlin „ruois.'lussynlyinen ruotsalainen suku ja hrimo" eitä suinkaan Smea-mam- man maaSt.?. Ja siellä niitä on paljon Asikaisia Mi^kciissä, Kangasniemellä. Ju milla y. ni. Samoa pitäjissä matistimeita kansall>?m:e?'.fiä suomalaisia ni^anmiije- li iil'.-. jotta säälien hynmil?wär kuulles saan kadonneen meljensä puhuman „ruot- sa'a^.syn!yikcslä sumustaan ja heimos taan". Siellä näet hymin muistetaan, mi.en jumalaisen Asikaisen talon pojasta, kun häne: koulutettiin papilsi ja sai pai kan Miklelin kappalaisena, tuli ensin Asi. .r.us ^a sitte Aschauius. Hänen po- j<l^poi:an?a, Juma» tappalainen. oli jo A°Uiau. mutta lieneekö mielä häntään — haa kuoli 1S!>- — ollut niin mier.mum- nut kani^Ztaan kuin nyt hänen poja^- poik.a-sa peo>'es,ori Adolf Ossian Ascln», ruotfttnhtui-ten pvolueräälliiko ja ruotsa laisen „Kami.nu- täysiverinen jäsen. Miden inll '.iSten „ruols<-.laiösyu Mten" talia ja heitä martcii pitä.si sitten meillä kaikki käymään ruotsiksi, nä den täLaiSte» «ieraantuueide» holhouksesta kun Suo men kania pyrkii mapautumaan. niin Moi?, tä-fä Uiaassa astuu esiin joukko sellaisiakin, jotka eimät mielä ole keren- ne-r oppia nlolsii.ku'ltä, tn'ee mäliin ionllo kir'oul,K>,n hcira^iväkeä „nuor- juomalaisen puolueen" nimeää ja kchot tcia häiohuudon „ei saa sortaa ruotsalai sia". — Kuinkahan kauan Suomen kansail lcZIuudeZsa tuollaista »arripetiä kestää" — .Suutari pysyy lestis sään". Miime lauantai-iltana oli töällä ^nuorsuomalaisen puolueen" ivaali»iir>n edustajain ja piirihallinnon yhteinen lo- kous. tiokoukieeii saapui komin nmhan n>ä eä, maalaisia ainoastaan 1>>—!- hen keä ja koupunkllaisherrain kanssa vhieen- sä ^yli ti>o'ta msiln „S. lsanomam o ni i e n sanojen mukaa» kerroim me. Mutia tuota surkeutta ei olisi saanut „Sata!ilnn<-,n" laajalle lu'iiakun-ia-!e le^ minää, sillä eipähän se „S. Sanomain palsloiva monenkaan tieioon tule. Eili nen „Sanoma"-parka on nyt siitä ko- masti pahoillaan ja tapansa mukaan pau- haa, cller sitä olift saanut.urlki," eikä kertoa, ja samassa eilisessä numerossaan mcirmcmmokil makuudeisi ilmoittaa, ellei nuorsucmalatsten tällaisen kokoulsni „lu- ttiisuuÄ moi nousta montakaan henkeä suuremmaksi, ku-n mitä se nyt oli". No sitä sama h n melin aina olrmme sano n et. Hymä w5-w, että „S. Sanoman." sinctarl tlir nl n vy^ya lesiissaän. Min käs ms siäe mahdamme, ettei «lnku.sun- ienne" wo> siitä suuremma'st nonSta. El sen „rätt>äämiseen" mitään „urkk>m sta" tarmita, kyllä sen täällä Porissa jokmnen tieiää, multa saakoot nyt tietää kauem panakin. -^Stelläkin kuolee nuorsu o- m ai a in e n sanomalehti. Heino- tannn herrat omat mäiyneot yllavitä- mas>ä insllään „!!oor^ooin!>lai?ta eenek- kannaitajaa". Heinolan S^n^miin yh- dokouksessa miime lii^taina pääteltiin lakkauttaa „He>no^an Sanomal" tämän muoden l^pu^sa. — Joonas myrskyssä sattuu olemaan muullcin?in iv^nn Viiinimestä paetessaan, maikka ei «nm rni??iä mereen izeitetä. Nä ii s t!ni rrii^on alku^ päiminä kSäsky?pc.','d>i«Ui ma?WStae?- saan Nupurista Mu..' ueraus- matkalle HSyryimma Matkalla yllätti R-.stn ^ ».a scaiumill, ankara myr?ky. joka k-i u!-5li liimaa sekä laimassa olijoita si> ellä oli kääntyminen taisin ja iaik-iiara matkaa hcmosella. o!i komin huono -onuinen tällä iohdalla ilse laima- kulluunktn nähden, sillä koko kesänä eimät luojan myrskyt häirinneet sanotun tai- wan kultua niin pahoin kuin nyt Joo naan ollessa mukana. Lieneelö se finen ollut senlähden mai muutoin? Kamalla kin maalla kuulumat rnolsalaiSnuorsuo malaisen Joonaan matkat huonosti o?' nistvman. ^ Seikkailuhaluinen nainen. v ripaan Latrvan ja Makkar'osken kylissä isi^ityi miime laumanraina eräs nainen venäläisenä k rj.ien ja hemosten tarkas- t!:zana. Sanoi olemansa lähetetty Tuu- iulan msnäläiseNä kasarmilta ja sinne lähetlä räniä tiedot larkastuksistaan. Hän maati iiselleen ylösp don tarkaslusaialla ja kyydm toteen paittaan. Hän uhtaili, että hänen jälkeensä tulemat mielä k>sa- kat si-mauai^ta tarcaslu^ta ptt-?mään. N uLla uskottiin useassa paikassa ja otet un, bymia mast.-an selä käytettiin hänen aistimuksensa ja määrSytsensä, m. m. oesemäilä st'.-t. Metsäkulmilla oli hän aikaisemmin esiintynyt peilailemassa tyt töjä Amerikkaan. t.^uantai ill.ma polusi i>si>iZu: liidon saaUia:u teki lonun hänen ! !rka?t!iin?la7n ja muista petkuv.ksi tcan pidättämällä hänet. TutkiltaeS?a kän il- motti useampia er: nimiä ja kotivailkoja. Mutta lienee kotokin Teumalta. Hui pas sitettiin kumernöörin lmkittamaksi. LrjMilU8 js teiSe. Anna Forselli» ja Mi Uotila» konsertti. E si l^umar.taina t. k. 19 p:nö kello 3 illalla artamat miulu'aiteilija Anna Foriell ja pianisti Elli Uotila täällä konsertin. Kun neiti Forsell muutamia muo- sia sitten antoi täällä konsertin, he rätti hän soitollani, yleistä mielty mystä. Hänen soittonsa sämelpuh- tauS ja taiteellinen kcsi!y'ssnsä csot- tautuimut silloin marsin k>ite'.täMsi. Ohjelm nla oli bän tarkkaan w'lin- nur, niin että hän hallitsi esitettä- mänsä hy oin ja pystyi siten synnyt tämään kyisön taiteellisen maikutuk- sen. Warma'nkin on hän näinä muo- sina edclleen taiteessaan mormisiunut, joten hänen soittonsa nyt tehnee en tistäkin edullisemman maikutu!sen. Neiti U tila ei tietääkseni ole täällä eni-en esiintynyt, mutta kiitetään HZntä hrmäksi pianislilsi. Kehotan ylei öä p tämään niuis- tiöscan laumantai-iltaisen konsertin. S. S. ^alanhoitoyydistys (5urajoe!!e. Ennen mu'n:in, kun ihmisiä oli m,?HLn mutta riistaa metsinä ja kaloja mesistöitsä aimon joko. aöke- leeua ja joka kimen kolossa, kuljeske- limot j^ oleskelim5t heimot suoli?- rikkoimm^lla paikoilla main niin k -uan ki-nnts suuhunpantoma r^esi wähe- nsmaän. Salloin mrutet iin taes tei sen joen suuhun, toisen !cs'en var taalle, t-nlm mäin rin'.eelle, vteliiin kiini koloja ja melsäi.otu?sia n>in paljin kiän main saatiin. Ei osattu huolehtia huomisesta, ei uskottu kalan medestä eikä riistan metsästä loppu- man. Mutta se loppui. W'h.'ni ni!.-, eitä tuo hamityS ja ryö^ö ei esic-än yksin elättänyt kaitkia - ylidlMäjiö. Ihraisten täytyi keksii muita "einoja. Ottttiin kiinni ja kekyteltiin metsän elämiä: lehmiä, lampaita, hemosio, muohia, sikoja y. m. Paimentolaisi na sitten muuteltiin ?ai'u?nelta laitu melle. Kun yksi puii.a oli syZtetly pichtaaksi siilrottii.l ruchoisem-^aue seudulle. TLStSkin kjertelem!;>?!S tSy- t!?i mihdoin lakata. Ihmiskunta l'- sääntyi, karjalaumat kas»o:m-7«. Kau.ue ei riittänyt laajoja sySUö- :nai:a rajattomasti. Synty: riita !'.id:mm^ista. Täytyi lahteä toisen oikealle toisen majemmalle. Täytyi asettaa ja määrätä rajat kunkin lii kunta -alueille. Niin loppui kuljeske leminen. Kunkin heimon ja perheen tSytiji pysyZ aloillaan. Kun siinä ntten maa lakkasi antamasta oppimot ch-niset sitä milje le m ään, cppi- mat siementämään ja uutta kasmat- tamacn sen sijaan, että ennen oli main malmista hämitetty. Ja jora iiy^y Äkäinen maanmiljelijä osaa höys- rääkin maata, lisätä sen kasmukuntoa. Meikäläinenkin maamies, joka mielä paljon haahkaa metsää, harjottaa ryöstömiljelystä, laihduttaa maata, tietää jo kumminkin niin paljon, että hänen on kynnettämä, kylmettämä ja kaömsja hoidettama ja suojeltama, jos mi-li satoa sooda. Mutta meikäläinen kalustaja, maikka hän näkee, miten kalansaalis muosi muodelta mähenee, miten armokkaam- mat kalalajimme sukupuuttoon kuole mat, hän ei pane tikkua ristiin kala- sumun lisäämiseksi ja suojelemiseksi.