l.suvsnt-uns olokuun k VMZ ^ Gnomen asla esillä ra» havkongresfissa T»khol«aSsa. Senaattori Mechelinin esityksestä pää tettiin pyytää Bernin rauhantoimis toa asettamaan komitea selmittämään Suomen kysymystä. Menäläinen Bri- antokom puolsi esitystä innokkaasti. Hän, iise Venäläisenä, tunsi kuinka komin Suomea on ahdistettu. RauhankongreSsi on hymäksynyt Suomea koskeman päätöslauselman, jossa lausutaan pallottelu sii!ä, että Menäjän hallitus ja lakiasäätamät laitokset omat muuttaneet juri.diset päätökset hankkimatta siihen Suomen suostumusta sekä toimomus, että tu- lemaisuudessa suotaisiin palautetuksi ne suhteet, jotka parhaiten omat so- wussa Suomen ja Menäjän etujen kanssa. — Eräs lvv tvnotiS mnisto. 100 muotia oli maanantaina kulunut Molmar Styrbjörn Schildtin (Kilpi sen) syntymästä, sen merkkimiehen, jonka mäsymättömän innostuksen he delmiä Jymäskylän lyseo, ensimäinen suomalainen lyseo maassamme, semi- naar'', tyttökoulu j. n. e. oivat. Nä mä laitokset alistivat jo riittäneet teke mään hänen nimensä rakkaaksi kaikille suomalaisuuden ystäiville. Mutta hän on lisäksi ikuistuttanut muistonsa mo nilla mur-lla toimillansa ja lahjoituk silla Jymäskylän kaupungin ja koko maamme hvmälsi. Mainittakoon tässä ainoaSti hänen 40,000 markan suu ruinen lahjoituksensa pohjarchMoksi suomenkielisen yliopiston perustami seksi Jymäskylään. Syntyneenä Laukaan Pernasaa ressa 1810, tuli hän ylioppilaaksi 1325, suoritti ..tiedisteen kokelaan" tutkinnon 1836 ja lääketieteen kokelas- tutkinnon 1833 ja lakitettiin lääketie teen tohtoriksi 1840. W. 1839 hän tuli piir,lääkäriksi Jymäskylään, jossa toimessa sitten oli melkein kuolemaansa asti, eroten siitä masta pari muotta ennen 1893 tapahtunutta kuolemaansa. — Rnnsas kalansaalis. Mias- medellä on näinä päiwinä saotu oi keita ..Pietarin opajia". Niinpä K. Lehtinen oli saanut 150 nelitkoa sila- koita, Fr. Josefsson 70 ja I. Män nistö 60. On siinä silakoita yhdeksi apajaksi. ^ Wede» lämp» uimalaitok- ftlla oli eilen 20°. LimZlkSli IÄS?. — Ilmestynyttä aikakakans- kirjallisuutta. Kyläkirjaston kumalehti B-sarjan heinäkuun n:o. S^mpo, makuutLsaitakauSkirjc', »:o 7. I-SQSi-ZAMSItS,. Satakunnail Nuorisoseurain LMcn kesujuklat Lapissa alkoimat miims sunnuntaina Lapin nuorisoseuran talolla. Kun oli wa» littu kilpailuihin palkintotuomarit, al koimat Nuorisoseurojen mälistt urheilu kilpailut, joitten tuloksista jo ennen olemme tehneet selkoo. Kello 2: a jä- lestä alkoi laulukuorojen yh'eishar- jotus myös n.seuran talolla. PäimZllisen jälestä mentiin juhla- kulkuceZsa juhlakentSlle, jonne oli pit- känlainen matka n.seuran talolta, mutta joka muuten oli sopimasti ma- littu juhlapaikaksi. Kun oli kuunneltu muutamia soittokappaleita, lähdettiin kentältä takaisin Pappilan nametan minnille, jossa alkoi Lapin Nuoriso seuran iltama. Ohjelmassa oli tor- misoittoa, puhe (opett. K. A. Kotko), näytelmä ..Juhannustulilla" (kilpa- kappale) ja laulua. Näin olikin ensimäisen juhlcpäimän pääasiallisin ohjclma sucri ettu. Toisena juhlapäimänä, clokuun 1 p:nä, alkoi kello 7 aamulla Satak. N. Liiton »vuosikokous n. seuran tulolla. Puheenjohtajana toi mi op. M. Latma ja sihteereinä tai teilija I. Karhula ja maanmilj. I. puolesta. Sillä nuo tuollaiset en- nakkomerkit tamallisesti ennustamat kunnallismerojen huimaa lisäystä jo seuraamana muotena. Maiteliaisuus ja uteliaisuuden puute on kaiketi laillaan hyme sekin. Mutta kun ne yhtymät pankkimiehessä niin suuressa määrin kuin Maasan pan kin lristiinankaupunkilalsessa johta jassa näyttämät yhtyneen, niin on fitä hymettä miehessä jo hiemasen liiaksi. Myöhäisempi tutkimus luonee maloa asian tähänkin puoleen. Mutta toistaiseksi tätä ilmiötä ei moi olla ihmettelemättä. Edellä olemasta muistuu mieleeni muuan täkäläinen sotkuinen juttu, jo ta sitäkään ei mielä ole loppuun suo ritettu. Tri Aspin juttu, nimittäin. Kun Satakunta aikoinaan (elok. 7 p:nä 1909) kertoi tri A.n ulkomaan matkan keskeytymisestä erään talon- kaupan johdosta poliisin »väliintulon takia, mainiten c-inoastaan: ..Porin »vanhan säästöpankin johtoja, tohtori Th. Asp" j. n. e., niin sumaitst Sat. Sanomat seuraamana päimänä (elok. 8 p.) kirjoittaa: »Eilen ilmestyivät sensationinha- luiset Porin lehdet marsinkin Sata kunta kertoimat tämän matkustamis- kiellon siinä muodossa kuin olisi tässä ollut kysymyksessä joku suuri rikos- lainluontoinen petpsjuttu. Satakunta painosti sitäpaitsi salamiittauk silla erikoisesti sitä seikkaa, että A. on Po- Heikkilä. Muiden asiain ohella pää tettiin toimia suuret koko Satakunnan N. Liittoa käsittämä! arpajaiset. Ensi muoden »vuosikokous ja -juhla päätet tiin pitää Kiik a S s a. Toimikuntaan malittiin uudelleen eroamismuoroSsa olemat jäsene!: H lja Juti, M. Lataa ja Toiwo Soini sekä R. Aunlon ja E. Tryggin sijaan kanttori Oskari Metsola ja toimikunnan sihteeri I. Karhula. Urheilukilpailujen, laulu- ja soitto- harjotusten jälkeen alkoi juhlaohjel man suoritus. Rauman soittokunnan soiteltua alkajaisiksi lausui yleisön ter- wetullee!si op. W. Raunio. Soitto ja laulukunnat yhteismoimin kajaut- tiivat kvirrestä 362 pari ivSrsyä sekä »Suomen laulun". Tällä oli mielet »valmistettu sille kansallista lämpöä leimuamalle juhlapuheelle, jonka yli oppilas nti E. Hermonen »vaikutta malla taivalla esitti. Puheen sisältönä oli onnen etsintä. Sen päämäärä koti armaassa synnyinmaassa ja omalla toimella »valmistettu. Puheen jälkeen lauloimat kuorot yhteisesti 3 laulua ja Lapin mieskuoro esitti johtajansa, kanttori F. Kiminie- men johdolla lilpalaulunsa. Opettaja W. Wirpi lausui juhlarunonsa. Kello 4 tienoissa saatiin kuulla Rmman soitann. seuran torivisoittok. konsertti juhlakentällä. Kansanjuhlassa, joka alkoi konser tin jälkeen, oli ohjelman päänumer> na tarkastaja M. A. Knaapisen juh laesitelmä Suomen kansan »vaiheista ja sen kansallisuudm säilyttämisestä. Mielä oli ohjelmassa soittokilpailut w'.u'un ja klarinetin soitossa. Näihin oli ilmoittautunut kokonaisia 5 osan ottajaa, joista 4 oli meljeksiä ja esit tivät kahdella »viululla ja kahdella klarinetilla yhteisesti muutamia tanssi kappaleita. Kilpailujen loputtua jaet tiin valkinnot, joita ennenmainitse- maimme lisäksi saimat näytelmäkilpai lussa Lapin ja Hinnerjoen nuoriso seurain näyttelijät, kumpikin toisen palk., miulunsoitossa hrat Juha Sa lonen ja Wilh. Tuominen, Lapista, ja Antti Mustola Kokemäeltä ja klarinetinsoittajat F. Aaltola ja S. Elonen. Lopettajaissanat lausui juhlassa opettaja M. Latma. T. k. 14 p:ksi H a rj akalla an juhlimaan. T. k. 14 päimä on Harjavallan kansallismielisille, sekä nuorille että »vanhoille, juhlapäimä. Sillä silloin uudistetaan täällä Suomalaisen Seu ran oma talo, ynnä samalla pidetään sen hymäksi suurehkot arpajaiset. Näi den yhteyteen on sitäpaitsi hommattu siikapäimälliset, urheilukilpailuja sekä iltama, jotea koko juhlallisuuksien ku ku tulee olemaan scuraamanlainen: Klo 1—3 j. pp. Siikapäimäl liset, joissa, kulen nimikin osoittaa, pääasiallisena ramintona on Koke mäenjoen siika; ja se jos minkälai sessa olotilassa. Klo 3—Vz5 j. pp. Talo n mih- kiäisjuhla, jonka ohjelmassa cn soittoa, amauspuhe, juhlapuhe ja juh- lar^no. Juhlapuhujaksi toimotaan erästä maalipiirimme Suomalaisen puolueen edustajaa. Klo Vz5—8 j. pp. Arpajaiset joiden kestäessä toimitetaan moninai set urheilukilpailut, m. m. seurain m Aliset neliottelut. Arpajaisivoittoina runsas on marasto kaikenlaatuisia ar- mokkaita tamaroite, joista mainitta koon: säästöpankkikirja, aura, kohmi- kalustot, lukemattomat ompeluseuran työt y. m. y. m. Klo 8 j. pp. — ..Karhun" il tama Seurahuoneella. Ohjei-ua^sa m. m. soittoa, laulua, näytelmät Ki- nun ..KihlauS" ja Mnoritsulcn ..K^Len kosinta". Kuten edellisessä jo ensi silmäyk sellä huomaa, on juhlain ohjelma ker rassaan monipuolinen. Niin että, eipä mci muuta kuin toiivoa, että rin säästöpankin johtaja, koettaen tällä nähtäivSsti »rahingoittoa pank kia maikka se luonnollisesti ei tämän asian kanssa ole tekemisissä etkä mi tään häiriötä sen hoidossa tapahtu nut niinkuin eilen alitetussa katsauk sessa ilmeni. Katsaus oli toimeen pantu sen takia, että muutamat tal lettajat olimat huolissaan Satakun nan Viittausten johdosta." Niin silloin. Hellämaroen kohdel tiin tri Aspia ja liimailtiin, jos toi set lehdet asiasta jotakin mainitsimat. Ikäänkuin Satakunta olisi päästä- nyt ilmoille jonkun Sat. Sanomain ..pelkäämän" hirmeän malheen maini tessaan tri A.n Porin manhan sääs- töpankin johtajana, leimaa Sat. S:t tämän lehden sensatsioniholuiseksi eikä näe mitään rikosta edes siinä, missä yleinen syyttäjä js on ka'.sonut wel- mollisuudekseen sekaantua asiaan. Mutta ..perustuslaillisten" äänen kannattajalla lieneekin silloin ollut laillisuudesta Verrattain himmeä kä sitys. Wasta nyt, kun tri Am tepposet alkamat koko laajuudessaan paljastua, on Sat. Sanomainkin ollut pakko esittää ne oikeassa malassaan. Jussi. Satakunnan kansallismielinen nuoriso sankkoina parmma saapuu t. k. 4 p:kst Harjanakaan juhlimaan! — Loimaa» Piirieläinlääkäri K. W. Henrik-son on saanut mirka- mspautia 1 kuukaudeksi elo?. 10 Mä ja hoitaa rokkaa eläinlääkärikard. I. Pettersson. — Ka»5akv«lnt. Kiukaisien kun- nan Hiukon viirin kansakoulun apu opettajattareksi ensi lukuivuodsksi on 29 hakijasta Ivatitu vpeltoja^r H a»na Uotila Lempääfästä. — Kiert»ko«l«t. Heinäk. 31 p.nä ivaliisi kirkkoneuvosto Lciilil ss? kiertokoulunopettajaksi nti Moria Sa- wssen Loimaalta ja närälle neiti Id? Katrina Keipin Wap>puIasW. — Lempäälä» Piirin «ivtiS- «iehe» wir!a« on hakenut m. m. N.ormcrkt>n nimismie?, hzmioi^uden at.skultantti Aimo W. Parmaren. Urjala» laZte«?od:« apu opettajattareksi on yhdeksässä ha kijasta malittu opettajator Lempi Tu lonen Urja 'a^a. — U«de»?aup»«gi« Osikus- kaspa» ko»?«rSsi. Wa'won's io> mitetM Uudenkaupungin ra^slum n- oikeuden istunnossa t. k. 1 p:nä Uu denkaupungin Osuuskaupan r. l. lon- kurssiSsa. Saatamia malmsi kaikkiaan yhdeksän sa.:mamieStä, jota pansi yh det m^lmonta-asiakirjat oli lähe^lty siteessä. Suurimman summin, suo ritetun kassakr.ditiiiviiainan 50,000 mk. zra'woi tilallinen F. Kosk nm, jota pai-si pienempiä eriä »valioottiin mekselitunnusteiden perusteella. Wal- mottujen saatamain määrä oli yh teensä 99,277 mk. 30 y MnlLonta- tilaisuudessa lakit. kand. Antii Mik kola luki kolmattasodan eri henkilön n'- mikirjotukset, joiden sanoi osuuskun- nan jäseninä maltuuttancei'. lukemaan erään lausunnon, joka, kun lupa sen lukemiseen oli annettu, huomattiin si sältämän uudistetussa muodossa, — mähäu tosin höystettynä, — 'am^t syy'ö?set osuuskunnan hallitu-ia ja tilintarkastajia »vastaan, jotka jo hy- w:n tunnetaan „Turun Sanom .ir." ja „Wak!a Suomen" aikuijemmisia samaa asiaa ki)ske,vis!a julkaisuisd?. eimätkä sisältäneet mitään uuit^. Sa mamieSten puolelta wastu°'.u!tiiu lau sunnon ottamista, osiaan kuuluinMs- mana, pöytäkirjaan ja päättikm oi keus, ettei sitä siihen oteta, an'?en kuitenkin yieiselle syyttäjälle asiaksi ryhtyä lausunnon johdosta sellaisiin toimenpiteisiin, mihin sen eruMet koh dat moimat aihetta antaa. Toimitsijamieheksi »valiitiin nimituo- mari I. F. Saoroinen jaensiMinen esiinhuuto toimitetaan t. k. 22p:nä.— U. S.t. — Hauta»?. Wiime torstaina elokuun 4 p:nä kätkettiin roivastin rouma Hilma Lindstedtin mosllis-t jäännökset mac>n poiveeu Huutisten hautausmaalla. Mmheen murtamassa kodissa en nen hautuumaalle IWöä puhui pas tori Hcin.nen sydämen saroja juhl^. matkasta ta^maallisem ksiiin. K^n oli laulettu maiaajcn lempilvirres^ä 44 muutamia wär!yjä lähdettiin wai- najzta scattamac.n hänen m^meiselle kirkkomatkalleen. Mainajan omasta makuuhuoneesta toimat ar'un raken nuksen edustalle hänen poikani teol. kand. A. Loimaranta, kauppakoulun johtaja L. Loimaranto, mai«!eri S. Loimar^nta ja ylioppilas E. Loma ranta, »veljensä ogronoomi G. A>riw, meijensäpoika pastori I. M. Airila sekä tytärtensä miehet pcSiori G. Stenrocs ja tuomari W. Kiwi. Pap pilasta kir'olle oliwc.t kantajina k-rl° koneumbston jäs-ne j: niuutamia seuraiuntalaisi.i. Kirkkoo.', missä juhlajumalanpalmelus mietetliin w.i- najon muiston kunnioittamiseesi, kon- toimat arkun osaksi edellämawi!ut lä himmät omaiset sekä ylioppilas A. Airila ja pastori K. Silirander Kun oli »veisattu mirsi 68, toimitti alttaripalweluksen pastcri G. W Stenroos. Juhlosaornan p!ti rovasti K. A. Heikel puhuen 1 Mos. 5: 24 w:n ja H br. 11: 5 w:n johdosta siitä oniiesta, mikä meille on Kic'awa luh- liesiämme tuitä elämäStci johdattamina. Lopuksi neis,tti!7. wir- resiä 516: 4, 5. Kirkosta kannettiin --.r^a kuilla koristettuun hautaan, jonka ääressä Karhun sekakööri ep'tt. W. Wäin3- län johdolla lmioi „Joka aamn oi', armo uus". Hildan reunalle cslui teol. kand. D. Loimarcmta toimilta- maan rakkaalle äidilleen miimeistä palmeluSta puhuen häuen muiö ol leen lämpimiä sanoja. Kodilleen, lau sui puhuja, oli »vainaja etupäässä elänyt, kodilleen, missä suuri pkrhe tarmitsi hänen kasroatustaan ja huo- lenpitoaan. Sille uhrasi hän kaik kensa. Manhalle isälleen ja siskoilleen lausui puhuja lopuksi lohdutuksen sa noja. Siunauksen jälkeen meisattiin mirrestä 523: 1, 8 m. Kun lapset ja lastenlc-pset ynnä sukulaiset olimat arkunkannelle sirsi- telleet pehmeitä, osaksi mainajan omia istuttamia ja »vaalimia kukkie, luotua hauta umpeen köörin laulaessa „Puh- tahaks mua". Muodostuneen kum mun ääreen astui roiv su W. Lilid- stedt lausumaan »viimeiset kiitoksensa rakastetulle puolisolleen. Köörin lau lettua »Herra taimahan" peittiivät omaiset ja yStämät haudan k^kkais- termehdyksin. Kun oli laulettu ..Her ra siunaa meit ja auta", jätettiin elämän matkansa taiivaltanut suuren ki:« 87 — ISI0 ^ perheen kaimatiu äiti lempimiensä kukkasten sylien kesäisen ilk tuulen hu mistessa hänelle tuhat-ääniStä mu siikkiaan. Kuuan muistamat läsnä olijat tämän syvällisen juhlahetken. Rauma» rs«tstie« koko- w. 1909 tekemät painosta ilmentyneen muosik^rtomuksen mukaan 243,721 mk 61 pnä, ollen m:n 1908 tulnja 3,737 mk. 37 pnä eli l.-v <>/» suuremmat. Liikenteen menot oliuiat 174,931 mk. 46 p:iö. W:n 1908 menoja on tämä 1UMM5 piemmpl 18.094 mkalla 26 p:llä el! 9>ss Voilla. Wuoden 1909 !nk niitto oli 68,790 m?. 15 p. Täniä on 46,^ suu rempi w:n 1908 niciltoa, jo ?a oli 46,953 52 p. Kokonaistulo:!;-n nähden on aino astaan w. 1907 ollut mennyttä muotta p:rempi. Menot owat w:na 1W8 ja 1907 oll-ei rviime «uetifta suurem mat. Woitto on hiukan alcmpi 10:n mii me wucd.-n leökin?oit too. — Nauma» meriliike. Heinä kuun aikana käwi Ra imzn satamassa 62 a u^ta, jo^Zla 31 höyr ilaiVaa ja yhtä monta purjealusta. — K«tteri» ka«ppa. Kuuppia? H/. Lundbergin, Raumalta kutteri Arla on o-ton kautta jo 't tnut ap- !e?fksri, sil. maisteri A. Sörmani e. — Itsemurha. Rengnmaimo Wiih:lmira Söderholm, Loimaalta, on t. 2 päimänä lopettanut pä>- mänsa s^maa pitäjän »aimai^LalsSsa pisiämällS saksilla Vasemmanpuolisen kuu!5A5lu-nc>!'sa poikki. Harjaivulta. „Harjar. alla n Karhun" kokous jz perhe-iltama p>- desiin vmr-ic sunnoutai-iltana „Hon- kalass i". Keskusteluin m. m. nais ten WvwtMel«seuran perustamisesta j^ u>al:ti.in, toimikunta Iviemään asiaa et>>erpäin. Nnn, rumetkaapa ioaan naisettin harjaannuttamaan rs-änne Wo::niS.eluL»i ja uche'.!.'.iUN, ja 5ch?ss se yhtä suurelt-L in» o-Zt nscll ^ kuin mielzet nykyään näv°Mrät teke»vöa. Opettaja' I. Kankainen piti esitel män Ler^eydenho'.d^» alalta, lenkin -r.itä tu-es maat.:tuksseu. ^ Sitäpaitsi :'ii sa runs. kertomus j- ?up^!!ti5ttwu. Looukft nuoret leikki- Aroajaiö-vgitLsien kerää- j lle b .»i?-NL ^telw;oon, että toimittai si-oat k-..t-uolla lehtä»vänsä ja koisimat ^erclämänsä moito! mnmeivt^n t. k. -H p:n aai- ulla ..Honkalaan". Mammesttl! opiilto- retiittlljltli M»- maille. Sa5sa. (J.Uto.i). Mlljel .ikset Magdeburgin seuiumilla ja sii:ä Stassfurnin ol?wat, k-^ten u'eot retkei>ijci'stä ,'rmelimat,parh:at mi-ä koko matkalla oli hamaittu. Ar- mcsteiuun !vil,e?y -t<'r> paremmuudesta luonnollisesti kyllä »roikutti sekin, että ka?»vullisu: s j^> oli pitemmälle ehti nyt suin alkumatkalla, ohran ja kau ran nyt jo olle-sa täydessä tähäs- sään j : heir-än parhaallaan kaatami seen »valmiiksi kasnzanesns, mutta etupäässä sittekin se, että kaswullisu-> den ollessa mahdollisimman reheivä- kaSnuiSta kaikkialla, se samalla oli rckr -ru-.hoiSta puhdasta, jsi? ei yleensä mc-i sanoa Etelä-Ruotsin ja T nskan roilj^yssiSt?. Szaftfurtissa yöwu?!yS lähdettiin 20 p:roän oanii-t^äilvälln kello 10 ma>- k-.-Ke ka-.pung'^'. taida';sa olemille tai» !ttilti?Liwo'si!le, kaimokse-: -ohtajan, tohtiri Smal> gis'iN tullissa opasta man. Kaimolsille päästyä parin kymmenen minuutin !äwclymat?on jälkeen pistäydyttiin ensin erääseen ratmnutscen, zoösa matkailijoille tar- -ottiin ,/alon moatteet" niihin pule-i- tum.Sta ivarteu. Kulikiz: retkeilijän puteudukua na hin kunnii ;vcr al-^n pr/y?e ryqdcn muiaan puremniin tai huonommin ..istujiin" ai^inaisiin t>:ö!nies°pöisyihin, »talkeihin ju «la keihin, lähdettiin »iä n „m- od>'. n.i>- kaiftst." p'.!:tt n.ia toisiamiue ihaillen ja toisillemme hy.'-yillen mutkille ..manalaa" kohden. Ennen kaivoksen suulle saapllmiSta otettiin retkeilijöistä ivalokuma, jota sitte muistoksi kai- niittikaimoksilta läynnistä laiioksen puolelta lurvattiin jukaa retkeilijöille 1 kpl. kullekin. Har.kkeen kui'enkin kaimoksesta palattuamme ilmoitettiin epäonnistuneen ja jäi stnlähden wa- lokumat saamatta. Saaivuttuamme sitte noin 3 m'.r. kunnekm ulottuman neliömäisen au kon suulle, il-noitti kaimoksen johtaja sii:ä lasiettaman hissillä 406 mtr. syivyyteen. Tällainen numerojen suu ruus siinä mustan kuilun partaalla seisoksa akoi muutamia hirivittää niin, että 4 ä 5 meikäläistä jäikin aukon suulle odottamaan ..termeistä manalasta". Toiset aStuimat 6 ä 7 miehen ryhmissä kerrallaan hissiin, joka höyrykone-lvoimalla laskien no peasti katosi symyyteen ilmcstmn he.ken kuluttua taas hakemaan uusia tulokkaita. Kaimokseen kämi kaksi sa- mzllaista aukkoa, joissa kummassakin toimimat hissit muoroin laskimat ja nousijat, nostaen raakaa kaniinia kaiivolseSta. Viimeisen «postin" saapuissa kai- msksen pohjalle lähdettiin retkeile mään siellä eteen auenneita monia käytämiä pitkin, kun sitä ennen wal mistetut matka-lamput olimat asian- millaiseen kuntoon laitetut ja annettu huomautuksia joukkojen koolla pysy misestä ja maroilettu koskemasta kai- moksessa olemiin sähköjohtoihin, joS m elä olisi halua ..ihmisten ilmoille palata elämänä". Olisi luullut, kun tiesimme kaimoksista olemc-n jo kym m-niä muosia nostetun kai:;ijttia, että siellä olisi auennut eteen suuri, aivara, si'llä täällä pylmäiden kannattama yhtenäinen aukeama, jota ympäröi mistä seinämistä ja pohjasta kainiit- ti» kis?owain työmiesten työkalujen kalske olisi kuulunut. Mutta ken niin oli kurvitellut, se erehtyi. Kaimokseen I skupaikalta lähti eri suunnille nam 600 m!r, etäisyydelle noin 3 ä 5 mtr. leivyisiä ja noin 3 mtr. korkuisia um- pinaisseinäisiä käytämiä ja niisiä muorostaan hairahtui simukäytäiviä samaan tapaan eri suunnille. Nä den himmkäS!i sähköwolalstujeii tunnelien vöässä j '. osaksi siruillakin amauiui sitte marsiraisia kainii .in kaimospaik- koj-?. W?rsinaincn kaimoStyö toimitetaan siten, että on ensin menty kainiitti- keirosten pohjimmaisiin kerroksiin ja sitte elxtta ottaa siivuille ja ylöspäin. Lohkominen toimitetaan pääasiassa dynamiitilla räjäyttämällä. Kaimok- s»t tehdään noin 8 mtr. korkuisiksi ja sen jälkeen täytetään ne pohjolia koi- m/kseSta saatamilla kelpaamattomilla ki^ennäisai.-e lla 6 m. Vahvuudelta n-.ennki'! siten ^ina askel c s'eleeltä ylöspäin. Lilkeen mäliUäjinä tar- mittamien käy:äMen seinät muura taan osaksi kaimoksen kelpaamatto mista aineista, osaksi tiilistä. Kus sakin sellaisess - kauvos-osastvSsa työs- keateli 8 ä 10 miestä, toiset poraus-, toisti, kainiittia kuleltamien Maunujen laswamistzzössä. Sähkömalon lisäksi kaimoStyossä tarmittaira malo s a- daan pääasiassa työmiesten lakkiin kiinnitetyn pitkulampun maloSta. KaiBcksiSta otettu kainiitti kulete- taan hissien mstopaikalle edellämai nittuja tunneleita pitkin kulkemilla sähköruitionc.-muilla, joita on aina 60 nSti s ..junaSsa" ja simuut- tamat Loisensa rinnakkain asetettuja, eri raiteita kulkemalla. KaimoksiSta tllnoilli; nostettu kainii.ti kulcte- ts.in sitte ide.lsen kainiitin hievon- nuS- j, kauxp^aV'.:ra!si V^lm-stus- teh'.aisiin yli Sta^f!>rtin kaupurgin automaattisesti lul!-'r,nSsa säh?öl^nka- raitiolaatikolssa. Kaimokseösa työs kenteli koilkiaan 330 :yvm!es-3. Stvss- jurtissa ja sen ympäristöllä on kaik kiaan 60 eri kaimasta ja työskentelee siellä kainiittiteol'isuuden palirelukstSss kaimaan noin 13,000 miestä. Aaim^kstSta nouSiua ja pukeudut tua taas vmnn maatteisiin, mei joh' tajamme meidät kaupur g ssa olemaan suureen kainuttvloboratovoc-n, missä karttojen, kumien, mertailemien nume rojen ja satoa osoittamien tamara- näytle den amulla moitiin hamainnol- liseSti nöhdä kainiitin edullista »vai kutusta kulleNn miljelyskasmills. Senjälkcen käytiin harvinaisen ys- tämalliseksi osottauluneen oppaamme, toht. Sinalegi>'in, kutsumuksesta yh teisille kainiltLi»!ai»rosyh'iöl-. kuö^an- tanulle päivällisille, jcssa maenmil- jelijä, Jalmori Reilko, ret'eilj.^in puolesta pitämässään puheessa kiitti kaiw!-Ste:i johtajaa siitä erinomaiselta ystämällisyydeStä ja auliisti antamis taan ti doiska ja opas^ksMa, sekä siitä ai»an odottamattoman suurcs:a wieraanwar Osuudesta, joka silen ret keilijäin osaksi oli tullut, huomauttaen samalla siitä saapumilla oleman teol lisuuden edustajan ja käytännöllisessä maanmiljklylscSsä uur-stelcman m^an- miljelijäa toisiaan lähellä olemisen tuvtees^a, jota eri kcns^ll.su» de?t'an- kin huolimatta saapuvilla olemat tun- simat käsilädeSsä pouv:s'eltc?s^^n yh teisen päämäärän, mviiMlperaistn maanmiljelyksen, hy-vaksi, koh?t:.uen samMa kolmikertaisen „eläk<ön" iooi- mapcräis.lle maanmi^jely^selle, mihin iunoklaaSU yhdyttiin. Puheen sisäl lön loht. Smalcg s',lle tulki si johtaja I. Tor-relainen. PäiivätUöten jälkeen klo 3 j.pp. lähdetuin usinnmcnnitun toht. Sma- logis m meitä asemalle saattaessa rau tateitse p -luumutkalle Magdcburgiin ja siitä Saksan pääkaupunki!»» Ber liniin, johon kello 7 j.pp. saamuttiin. tJatk) — Waati«»s painokaatee» »ostamisesta „Wästra Fi»- lavdia" waStaa». — T»r»» ka»p«»gi«wiskaali kieltayty- »ht ka»»etta »ostamasta. Kir jelmällään Turun kaupunginw!s'aa- lille, maratuomari HaraldNordsorsille, on painoylihallitus kenraalikumernöö- r.n »vaatimuksesta pyytänyt »viskaali Nordsorsia noslamaan kanteen sano malehteä „Wästra Finlandia" »vas taan mainitun lehden numerossa 69 olleen „Den 16 juni" (heinäkuun 16 p.) nimisen artikkelin johdosta, jonka on katsottu sisältämän kehotuksen ri kokseen. Painoylihallitus nojautuu Rikoslain 16 luw. 3 tz:ään. MastouskirjelmäSsään esiintuo kau- punginmiskaali Nordfors, ettei mai nittu kirjoitus hänen mielestään si sällä kehotusta rikokseen, jouka muoksi Viskaali N. ei myöskään katso Voi mansa panna täytäntöön painoyli hallituksen »vaatimusta. — Tuomarit. Sortam >lan tuo miokunnan tuomarin Mirkaa on t. k 4 p:stä lokak. 14 p:ään määrätty hoitamaan homioikeuden auskultantti Hj. N. Uotila. — T»omalaise» TtzSwäe». liito» »eljäs ed»stajakoko»S ja kesäjvhla pidetään Turussa t. k. 18 20 päiminä. Liiton keskushal linto on näinä päiminä julkaissut kutsumuksen edustajille saapua edus tajakokoukseen järjestämään liiton toi mintaa tulemalle muodelle sekä suun» mttelemaan ja päättämään mesiäi sistä tehtälvistä. Kokouksen ohjelma käsittää joukon keskustelukysymyksiä, humimaikoja y. m. ja viimeisenä kokouspäirvänä pi detään mpzjaiset ja kansanjuhla, jossa puhuu K. N. Rantakari. J»tt» Colin Zlrcheri» kap- teesiä tvaStaa». Kotkan raastu- manoikeudessa oli maanantaina lo pullisesti käsiteltä-vänä suomalaisen parlkilaima ..Colin Archerin" pääl likköä kapteeni W. Öymania Vas taan nostettu oikeusjuttu laimansa kokin pahoinpitelystä, josta jo ennen olemme kertoneet. Oikeus kumosi kan teen kun ei ilmiantoa »voitu toteen näyttää. Ilmiantaja E. Lautala tuomittiin maksamaan msstaajolle 400 mk. kuluja. — Kamala tapa»S. — Neljä hevkeä h»?k»»»t. T. k. 1 päimöä Vasten yöllä syntyi Kemihaaran nuo risoseuran talolla, jonkun iverran Ro- maniemea kirkolta ylöspäin, iltamas sa riita salamiinakavppiaitten ja erään miehen Välillä. Edelliset olimat lyö neet halolla jälkimäistä, joka oli läh tenyt sitten pakenemcan jokirantaan päin miinakauppiaitten takaa-ojcessa. Rannassa oli toiselle puolen jokea menossa olema mene, jossa oli muu tamia ihmisiä, ja oli pakenija hypän nyt tähän tvkneeseen. Takaa-ajojat ehtimät kuitenkin rannalle ennenkuin mene oli ehtinyt kauemmas joelle, ja olimat te kaa-ajajat rumenneet Ve neessä olijoita heittelemään kimillä ja pieksemään puukangilla. Meneessä olijat hätääntyimät ja mene kaatui, jolloin kaikki joutuimat meteen. Täl löin takaa ajajat alkoimat hödä me teen joutuneita ji esti-rät näiden pe lastautumissa sillä seurauksella, että neljä msneeZsä ollutta miestä hukkui. Muut ahdistetut, kaksi miestä ja yksi nainen, pelastuimat rannalle. P >liisitutkmtoa pidetään paraillacn. Ruvmiit tuotiin Romaniemen kirkolle. Kaksi tämän surullisen hukkumista pauksen aih uttajista on saatu li nni. K:wa. — Hy^,ä» tmlokse» keihään heitossa saaamtti toissapäimänä tamperelainen I. Saaristo 45,oo-s- 55,7.^100,7- Siis uusi maailman ennätys. — Kslera. Pietarissa on kokra t^'.s yltymässä. Pietar n lehdet mai- nitseivat uusia sairastumisia 74, eräilt. 92, kuolleita 32, paranneita 29. Sai raaloihin jäi 559 koleraista ja 263 tp.ullyä. Uusia koleratcpauksia on taas sat tunut lääkärien ja sairaalamäen kes kuudessa. Erittäin on hvomattama että sairastuneissa on 10 pientä lasta. Muutamia koleratapaulsia on sattu nut le pomoissa ja teemajoisso. Ol laan peloissaan siitä, että uudistumat näissä sellaiset joukkosairaStumiset, kuin miime ja toissamuc-nna Smoljnan manhain kcdissa (sairastui 70), Paa- malin sotakoulussa (sair. 55) ja Geor gin diakcnissakcdlssa (lair. 30). K^l raisi? on Pietariin tuotu myös Paul^Sk.Sta, Oserkista ja Raimola-?w. Jekaterinos^awista ilmoitet-zan, että koko etelä-Wenäjän suurella kaimos- alueella kolera on leivinnyt äärettö män sui.r-^ssa mZärässä. Työmäe.l asuniokasormeja poltetaan monin pai koin. Pietar!, elo?. 3 p. Koleraan on sairastunut 81 ja kuollut 23 henkeä. Kaupungin lähistöllä on sairastunut 5, kuollut 1. — Englantilainen lähetystö saap»» Pietariin ilmoitta maa» UrjA 5:«ne» waltaist»i- melle »onsemisesta. Retsh ker too, että tnsi miikon lopulla saapuu Pietariin erityinen englantilainen lä- helySlö, jonka etupäässä on lordi R b.rt. Lähetystön tarkotuksena on ilmoittaa Menäjän homille Irjö V:n- nen nousemisesta maltatstuimelle. Lä hetystö miipyy Pietarissa 3 päimää. — Salak»ljetnksen estämi- sekfi Suomen rannikolla on Menä jän hallitus tilannut Neirflin mekaa niselta tehtaalta 50 mootlorimenettä, joista jokainen maksaa 10,000 rup laa, kertomat Venäläiset lehdet. — Jnntalainen siirtolaisasia- miehenä. Milnon salapoliisille oli ilmoitettu, että eräs juutalainen Jos sei Lemin toimittaa siirtolaisia Ame rikkaan. HZn hankki talonp >j lle lai- mapiletin ja ulkomaan passin pientä maksua mastaan, mutta siirtolaiset eimät päässeet Saksaa edemmäs, en nenkuin heidän sukulaisensa olimat juutalaiselle suorittaneet lisärahan. Esim. 119 ruplaan nousemasta sum masta siirtolaiset maksoimat main 19 ruplaa, mutta kirjoittimat Saksasta sukulaisille, etteimät pääse eteenpäin matkustamaan ennen kuin Lammille on maksettu puuttumat 100 ruplaa. Juutalainen on Vangittu. l.uotsttsvin Icsina tsrvvviien ssavuttaimzök^i ja, --äilvt- täinissk^i on järlisvä rumlliillltoito. Erinomaiset olijtikt -iiiksn Ivktori VII^LIOI.VX m kii-joit- tamg, tvo-j lervexz jz tsrm. jukk». on m^kdvllisimms» pu,tgvÄt^ tä,väsIli8LN tun- niistulisev. I>!iivp5>. ou tl. nirnimerklii K. 1'. skiorom»- rssvoillli^lelulaituksoll jolitsj», lilä- iis. K. siitii sanoen siis. «VilskrQanir» H» MAksi». liintu. 75. „Ltsi surlnganvsloa " — niin ^viitori I-tiOIIi: L^DOI^lX tieimo^sininc! koiton IcK- ^ittelsväijsä llermozto» terrexZ ainviisi^sn lu-rmustunsit!!,, v^»n ujitäkiu, jvtku. Inulvvitt tisrinojsns!!, >>Iev»i> tvrvest. Kukin siitä nvuvoja. ovat kimsllö tivöclvk^i vlLini^^Äolou tMÄtLlusZ». l! 75. Xsikkien täysikasvuig- tvn mivstsn js nsistvn tules tistsä, initä kuuluisa lainen, t>-)'si!!isen Kksvktusi^rzestel- mZ.n knomattavin sclustsi». I". s^nuo teolisess!!.»» 8vdiiMoIimvrzzIi js elmziMiii. «Oikein luettu»» se antna monelle iio!t sinnansta». Hinta 5: Ä. IuItS8t»SN eivät useimmat s>i,lä lnkus. ennen kuin — sit^v ci enää vie. likanaan on senvuoksi vmmärtävän ikmisen kankittava, itselleen ensimäinen suomenkielinen tilusten koito-t K5^ sittelvvä teos MzlMzri. zossÄ tekijä, maisteli s,nt»k etevimpien, ulkoms,!il»i^tsn kiuslsätkärisll teosten mnka,g,n neu voja diusten koitoon ja reseptejä diusvoiteiäen jg. -vesien valmista- misven. tlinta 2- —. Vllämainitut teokset ovat saata- vina kiijakaupoista, asiamietiiltäm- ms ja suoraan meiltä. LuoMAntamms, että äsken ilmes- t^n^t Xirjslllkttelmms on kirjakauppiailla za asiamielnl- lämms ilmaiseksi jasttavana. FkpllilttMil aiisojiliilit ja lukekaa joskus jotakin kemyttä ja jännittämää. ..Salapoliisijuttuien" tarkoitus ei tietenkään moi olla ainoa henkinen nautintonne, päinmastoin. Mutta älkää niitä halmelsiko, kun ette aikanne tappamiseksi jaksa lukea mi tään wakawampaa. Saatamana kai kista kirjakaupoista: Donnel Vodkin Dora Myrl, 2: 75; Donnel Bodkin, Paul Beck, 2: 75; Dick Donoman, Hopeatilan, 2: 25: Conan Doyle, Sherlock Holmes'in Seikkailut, neljä osaa, hinta osalta 3:75: Mary John- ston, Salaliittolaiset, 2: 75: D. C. Murray, Seikkailija-elämää, 2: 25. Kaikki hauskoja kirjoja. W Veilin <K kMjiA. Lsekeyztiö. 1M7,2 Helsinki. Tunnetlo syntisi? Tu»ine ainoastaan pahat tekosi ja että olet syntiä tehnyt Herraa, sinun Jumalalasi mastean (Jer. 3: 13). Ihmiset usein ojattelervat ja puhu mat siitä, että Jumala on armollinen ja a-iteelsi antama kaikkia ihmisiä kohtaan, ei hän lue heille he dän syn tejänsä, sillä ..syntisiähän me olemme kaikki". Ia tottahan onkm, että ..Hecra on hyma ja hänen crmznsa pysyy iankaikkisesti". Ilman ihmisten ansiota Hän antaa heille lahjojaan, tarjoaa liittonsa siunauksia ja ian kaikkista elämää. Hän onkin „rakcs< tanut maailmaa »uin, et'ä Hän an toi ainoan Poikansa, että sen, joka uslo) Häneen, ei pidä hukkuman, maan iankaikkisen elämän saaman" (Joh. 3: 16> Mutta ihm s en oja- tukset Jumalan suuresta armMsuu- d.sta ja hymyydistä omat kuitenkin ylimalkain N)äär!ä. Ne omat »vääriä silloin, kun ihminen elää suruttomuu- deSsaan ja synnin sokeudessa, tahto matta oppia tuntemaan syntinsä ja oikein sydämestään kääntyä Herran puoleen, ja kuitenkin luottaa tai luulee luottamansa Jumalan hymyyteen ja armoon. Jumala ei tahdo ainoastaan hymiä ojatuksi ja sanoja, maan Hän tahtoo pääStä hallitsemaan ihmisten sijdämessä; ihmisen tulee antoa sydä mensä Herralle, niin ettei hän aino astaan sanoissa ja joissakuissa ulko naisissa menoissa tunnulta Herraa, maan niin, että Herra Henkensä kautta pääsee hänen sydämensä Val tiaaksi. Ja sentShden täytyy ihmisen oppia tuntemaan syntinsä ja ne tunnustamaan Herman edessä. Syn nin oikea tunteminen ja tunnustami nen on tärkeä asia ihmiselle. „Minä olen laupias, sanoo Herra, enkä Vihastu iankaikkisesti; tunne ainvl staan sinun pahat tekosi ja että olet syntiä tehnyt Herraa, sinun Jumalalasi ivastaan" (Jer. 3:13). Jumala on poljon tehnyt ja tekee Vieläkin paljon herättääkseen ihmisen omaatuntoa ja saattaakseen häntä oikeaan synnintuntoon. Hän Valitsi