N:o 132 — 1910 KESKI-SUOMI Sannan laina kesäkumi 12 pnä i<trfoomat edut juuri etupäässä kaikkia pieniä eläjiä ja siis myöskin pientvil» zelrjöitä. Käsityksemme mukaan onkin piemviHjelys ja osuustoiminta filji toä- littömäSsä ja tikeijessä juhteesja toi- Pinja, ettemme puolestamme >moi edes ajatellakaan kannattaman moimaperäi- jen lpiemvi^jechkjen harjoit:amista yleensä ilman monipuolisia osuustoi mintaa. Parhaimmin laule-nmc woi- tvan ojurää «käytännöllisen ojuuslci- «ninuan Aierkityslu pienmiljolykjelle jä mällä {im lyhyesti käsittelemme muu» lomia eri yyleiÄ- eti osuustoiminta- muolvja. Seltvän yieiÄtaljannon tvuotsi olisi tieiysti tarpeen lamalla tai loimella Lyhmitellä eri yhieiSioiminla- mucvot, mutta kosta ojuuslolininla on jomellutettamisja lukuisilla täylännol- lijen Elämän eri aloilla, «n iarkka u)h- miliÄy yhrenäiSren ja jebmim Perus- leilien mutaan hymin «vaikea, silä enemmän luin eri>to.slunujaikaan ei- »väl «vielä liene päässeet yksimielisyy teen täsjä suhteessa. )Lyydyimne jei> wuvksi tuohon ylimalkaiseen ja haia- raan «HmittolZ)yn: 1) ojuuskmmat ja 2) yhdislykjer. Osuuskunnista on meillä ensimäijeksi mainiltalvat ojuusuteije- rit, joulen tvaitutus ja merkitys lienee jotenkin Mmielilsesti »unnus:etiu. ai- nakin kaikkialla missä yritys on Perus- tenu kaikkia luonnollisia näkö köhi ia huomioon otlaen ja muutenkin järjel lisyyttä noudattaen. Ojuusineijerien ansioksi vn ainakin suuremmaksi ojaksi laÄeitatva!je Äahutiaiva cdisiijs, joka wiime »vuosina on karjataloudessamme huomattamissa. Lukuisat sonni- ja tar- tasnisyhdislykset halvat kiittää osuus- mekjerin aikaansaamaa herätyslä juuri pienmilMMpiireissä olemassaoloslaan ja elleiwät maÄontuottajat ojuusmei- jerin maksamista suureinmista hin- noista olisi tulleet tajuanutan karjan- hoidon merkitystä, ei myöskään esim. ruokinta ja maidonikäsilteiy olisi jellai- jella kannalla kuin nyt jo monin Pai- koin on. JuurikaÄvi-. lvihantarehu- ja heinänmiljelys on moittanut alaa myöskin jeurau^ena osuusmeijerien tvaikmuksesla ja »välillisesti lienee wä- hiiellen kotiutuma järkiperäinen lan- naHoilvkin osuusmeijerien ansiona j. n. e. . Että juuri pienwi>lje!ijät suhrerlli- Mi enimmän omat hyötyneet osuus- meijereistä, ei tarminne erikoisia mai- nisemisia. Varmaankin mol moni heisiä täydellä wakaumuks.'lla yhtyä kuuluisaan tanskalaiseen La Cour'iin: »Osuusmeijerit otvat enemmän kuin mikään muu auttaneet maamviljelijöi- tämme M>kyajan waikean, usein muser- tuwan ahdinkotilan läpi". Ojuuskasja on toinen ojuus° toiminnallinen muoto, joka mevkityk- sÄlään ansaitsee lulla mainiinksi edel- lijen yhteydessä. Kaikkien parannusten aikaansaaminen käylänuöllij.'ssä niaan- wMykjessä edellyttää, paim larpeelli- sia tiewja «ryöskin enemmän tai wä- hemmän rahallisia uhrauksia. Mutta juuri rahaa meidän pieiUviljelijöiltä puuttuu ja sen muoksi käy ujein cdulli- siittpienkin ja suurempiakin korkoja an- talvien parannuslen eikaans^aminen lksein avlvan mahidotlomakil. <i.ämän asiantilan >tvoi osuuskassa, ainakin useimmiten poistaa, se aniaa näet jä- ftnilleen pienimpiä lainoja, sopimilla hymillä ehdoilla, jotka lainar annettui na maatallouden eri haarojen paranla- miselsi ivokvat tuottaa hyminkin Pal jon siunausia nnljelijöille. osuuskas sojenkin merkitys on jo kullin meillä lunnusletlu ja jos niitten käyttäminen Msi Yhä yleisemmäksi ja osianomaisel- ta ttcholia niitten käi)»etlä.välsi ok iii saatanoissa iarpeeksi pääo,naa, l?n livar- maa, eltä me 'suomalaisetkin moisimme omasta Puolestamme yhtyä saksa!oi- jeen, nykyajan ehkä elemi'npään ,naa- taloustieteilijään von der Gollz'iin siinä, että „ei löi)dy mitään Mapaalle toiminnalle Perustettua laiiosta, joka Hampurin maanwil- jelysnäyttelystii. ^ HampuriZta 5. 5. 19l0. Miljoonakaupungin arkipäimäinen elämä tarjoaa jo matkustajalle paljon näkemistä, patjon ihmettelemistä. Kun taasen mahiatvan maltakunnan Miljoonakaupungissa pidelään suurem- pia juhlia. woi samalla odottaa jaa- tvcmsa nähdä jotain suuremmoisia. AiiinPä Hampurissa palaillaan ole- wasra kolo Saksanmaata käsilläsväslä maanmi^jechsnäyllelystä olisi kerrotla- ivaa hyminkin paljon, ettei tämän lch- den Palsiat siihen riiltäiisi. Tahdon kuitenfin arw. Keskisuo men lukijoille yleispiir:eissään tehdä jetkva mainitun näyttelyn kulusta. lVieraita on näyttelyyn saapunut kaikista Saksan »valtiaista sekä myös» fin ulkomailla, jotta niiden lumun woisi määritellä sadoissa tuhaniissa. Kaikista Hampurin hotelleista ja mie- raskodeista on huoneet aikoja sitien Vuokrattu näytiÄlyn ajaisi. Tilapäisiä matkustajakoteja on järjescetiy koulu- Y.M. ylLiisim rakennuksiin, mutia toi» jesta huolimatta ei juylatoimitunta Miime aikoina o5isi »vaikuttanut liki- mainkaan niin laajalti ja niin edulli- sesti maatcm>ikjelewään Maestöön kuin osuuskassat. Jatk. Viig1Usisx-w. yleisiä uutisia, .Wm' jMMl. I Senaatin oikeusosaston äskettäin annettua mastauksensa Uudenmaackää- nin kumernöörin tiedusieluun, kuiM senaatin aikaisemmin antama „Päi- wän" julkaisemista koskewa päätös oli ymmarrettämä, on Painoasiaiitylihalli- tus nyt tehnyt Päätöksensä fil. maisteri Herman Stenbergin ilmoituksen joh- dosia, että hän mastaamana toimilta- jana aikoo edelleen julaisla aikakaus- ichli „Päiwää". Palnoi)tchallilukjen pääiös en näin kuuluma: ^!ämän asian on ylihallitus vita» nut käsileltämäkseen ja kun Häncn Ma- ljesteeltinsa Keisari ja Suuriruhtinas armollisella käsMään lviime tuluneen joulukuun 4 P:tlä on kumonnni Suo- men Keisarillisen Senaalin päätöksen maaliskuun 9 pltä 1909, jolla ylihÄ- liius »vetmoiletliin maslaanoitamaan aikakautisten painotuotteiden lulkaise- mistä koskemia asiakirjoja ilmoituksen muodossa ja antamaan asianomaiselle pöyläkiyjanotteella tahi erikoisella to- distuksella todistuksen siitä, eitä il- moitiamismelmollisuus on iäyietty, ja kun söl. maisieri Herman S:cii!xrg o- heenliiteiyillä asiakirjoilla ilmoiltaa aikomansa edelleen julaisla „Päiwä"- nimistä aikakauslöhteä, jota Keisarilli- sen Senaalin päätöksellä maaliskuun 4 >pllä on määräily lakkautl?t:a'.vatsi, sen- lähden ja karsoen moimnssaoleman pai- noasetuksen 12 §:n määräyksen, että sen, joka ttchloo julaisla aitakauiista julkaisua, on ilmoitetiaiva siitä yli- hallitukselle kirjallisella hakemuksella, jonka melimollisuuden nuiöskin Keisa- rillisen Senaatin päätös sisältää ei tä- mä ilmoitus Painoylihallnuksen puo- 'lelta anna aiheita mihinkään toimen- piteeseen", « Maisteri Stenbergin wiime huh ti- kuun 19 pnä Painoylihallitukselle jättä- mä ilmoitus oli sisällöltään ieuraatoa: »Allekirjoittanut aikoo mastaÄvana loimiltajana edelleen juiaisia wiikko- lehteä „Päiwä" joka lauantai wähin- täin L°^siwuisena 4:o kokoa ja sisältäen simistyskysymyksiä käsittelemiä kirjoi- ruksia s» ajdecnsa siten toimitettuna kun oheenliileiyt kolme näytenumeroa o- sortamat; 'Ichii Painetaan Simeliuksen perillisien kirjapainossa Helsingissä. Sittemmin sälti maisteri Stenberg painoylihalliiukselle näin kuuluman kirjelmän: Kuluman huhtikuun 19 p. Paino- asiain Nli>hallilukselle jältämääni il- moitukseen aikomuksesiani edelleen jalkaa aikakauslchii „Päi!-.vän" sulkai- semis:a liitän täten täydennykieksi o- heenliiteiyn todistuH'en siilä, eitä ma- paasri halliisen itseäni ja omaisuutta- m". — Painoylihallitus, Vaasan läänin kumernööri ja prokuraattori. Paino- lMhallitus oli senaattiin ilmoittanut, etlä kun ylihallitus oli eräässä asiassa pllMänyt Maäsan läänin kumernöörin wirka-apua, Äi tämä antanut alaisil- leen wirastoille ja Mirkamiehille mää- rälMn lähettää suoraan ylihalliiuksel- le sen PtMämät tiedot, ilman etlä ilinoilukset kulkisitvat kt.^ernövrin kauita. — Senaatti jätti asiakirjat prokuraattorille tarpeellisiin toimenpi- reisiin ttchtymistä Marten ja Prokuraat- tori on nyitenrmin mastannut, eiiei asia anna hänen puoleltaan aihetta s>iHlteen nostamiseen. Prokuraattori oli kuitenkin huo- maultanut Maäsan läänin kumernöö- >rille, etlä hänen olisi tullut itsensä toimittaa mainitut tiedot painoylihal- liiukselle. Prokuraattorm Mastaus esiteltiin senaatissa t.k. 10 pnä ja senaatti il- moiltaa siitä kirjelmällä kenraaliku- Mernöörille. enää w>oi Ij uhlaan saapumille ^opastaa minkäänlaatuisia asuntoja. Tosin Ham- purin asukkaat, jotka suinkin waan Doiwa>t, kiiruhtamat tarjoamaan huo- neiraan matkustamille, kiskoen niistä moninkertaisia hintoja. Senpä muvtsi näfre ivcrosinkin ulkomaalaisia ku1je!si- Man öisin «kaupungin kaduilla, tmlta omat he «saaneet is:umap.tikin jvsjoin yökahlmivassa. jvÄsa iorffueu Miciiä- Mät ljötärisä -oluÄasin ääressä, heittäen silloin tällöin iylläs.yneen silmäyksen ,nx>rieie->laulaiarmren li^htolniin ^iiik- ke isiin. Äiäytielly on sijoiieitu eräälle kau- pungi>n keskustassa olemalle no.n i km pilviselle !ja V- lw lemyiselle kentälle. Asluessaan sisälle näyttelypaikalle huoinaa kcchta olemansa, korkealle tehit- lyneessä sit.vistt)smaasisa, jota maan- imilijÄylsen ja jf-en simuelinkeinosen kai killa eri aloilla Mpaa esimerkiksi mille Euroopan maista tahansa. Hemvsia oli näyttelyyn tuotu taik- kiaan 705 «ipil. ja on niisiä edustet- tuilla kaikki »Saksanmaan hemosrodut. Siinä sai nähdä tarkoluksenmukaisesti jalostettuja kantoja, kuten komeita Maunuparihttvosia, nopeita ramureita, tulisia ratsuhemosia. ja ennen kaikkea — jykeiviä työhevosia. Kuitein tun» — Kauppaoppilaitoksista päässeiden oikeudet rautateillä. Nauialiehallituk- sessa on poraillaan käsiteltämänä tysy- mys, Mtä Suomen Nauialiehallituk- sen Jchtosääniö 19:nnellä p:llä huh- tik. 1909 tarkoltaa 62:nnessa pykäläs- sään »korkeammilla kauppaopistoilla", joiden päätetty oppimäärä tuottaa iau- läteillä saman hakukelpoisuuden kuin MapjpilastuKnro. Tä-näa johdosta komitea, joka toisessa maamme kaup- paoppilaiiosten opeitajakokoutsesja Tampereella 3-^ p:nä kesäk. 1909 a» setettiin ^ walmistamaan kysymystä kauppaoppilaitosten käyneitten cikeuk. sisista imirka-alalle, ehdoitaa lautaiie- hallitukselle: 1) että rautatiehallitus maikuitaisi siihen suuntaan, etlä rauiatiehallituk- sen 'Moimassa oleman johtosäännön 62 §:ssä mainittujen ..korkeampien kaup- paopislojen" setiletläisiin larkotiM -an niitä kauppaopistoja, joista arin. ase- tus kauppaoppi la iiolsisia Suomassa 28 p:ltä tammik. 1904 Puhuu 4 ja 5 §§:sfään, ja 2) että rautatiehallilus vyhtijisi tar peellisiin toimenipileisiin sellaisen lisä- ytjen aikaan>'aamisetsi johtDsääntöniä 6*2 §:ään, eitä ennen mainitun kaup- -paoppi^ailoksia koskeman aseiukjen 4 ja 6 M:ien mukaisten kauppakoulujen suoriteltu oppimäärä tuottaisi saman hakukelpoisuuden rautateillä kuin ly seon miiden luokan tai täydellisen tyt- lötoulun cppimäärä. — Ulkomaan passit. Helmikuun 22 pnä 1909 oli senaatti kirjelmällä esiiiänyt kenraalikuivernöörille, että ulkomaanpassien teksnä lnuurettaisiin silen^että niihin tulisi kotimainen kie- li enflmäisetsi, eikä kuten ennen, Wenä- jän kieli. Silloinen kenraalikuvernööri Böck- mann aivastaisi csityiseen touko?. 15/23 pnä m. 1909. etlei ole riitiÄvää syytä mainittuun muutokseen. Tämä kenraälikumernöörin iloasiaus esiielliin senaatissa tolssapäimänä. — Esittelyt senaatin talousosastos sa tapahtuivat 'kesäkuukausina perjan- taisin, lautvantaisin ja inaananlaisin joka toinen miikko. Kaikki esiiielyluet- ielot omat asetetut perjantaipäimälle, ja jaiklitvat esittelyt sitten :arpeen maaliesja laumantaisin ja maanantai- isin. Wiime perjantaina oli esilellämiä asioita 240 lv a idillä. — Papisto. Pappiemvihkiminen toimitettiin tiistaina Oulun tuomio- kirkossa. Papinmirkaan m.m. wihit- liin jumäluusopin ylioppilas A. Mark- kanen, joka määrättiin sauialla Keite leen seurakunnan palmelukieen. — Rautatielääkärit. Kenraaliku- mernööri on yhchnyt senaatin päätök seen lääk. lis. G. A. BjörkqMi- s t i n nimittämisestä rautatielääkäriksi Tampereen—Orimeden rataosalle ja lääk. itif. E. S. Kaila n nimittämi- seslä rautatielääkäriksi rataosalle Haa- pamäki—tzllamus. Keski-öuomi kuvissa. Kansan elinkeinot. A. Alkuperäiset. Metsästys: a) hirmenmet- säsiys Luhangassa ja Kimijär- mellä, metson ja teirinanlpu- minen, ilmetsen pyynti Toimakas- sa; b) erilaisia Pyydyksiä: ketun kapula- puu, jänjis permessä. Ä. Kalastus: muikunpyynti Ki- mijärmellä tai Keiteleellä, muroklait- tenptMti Liewestuoreella, lohenpyyn- ti padoilla <Kuhnamon alapuolella) ja onkimalla (Huopana :ai Haapakos ki). lähnanipyynii merkoilla, tuurasta- minen, nuoianmeto talvella j.n.e. Z. Kaskenpoltto: (kaadettu kaski, poltto jja imiertäminen, karhilse- minen. kaskila^yo). 4. K a r j a n h o i t o: a) nauiakar- jaa, kyyttöjä laitumella Palinenineen. karjasamu, karjan lähtö laitumelle (ke- määllä), karjaa kujassa, karjaa nawe- tui minusla, — la>usuakseni jonkun laisen arilvosiÄun Saisan hemosro- Vuisia —, ettei jalvstusiyö hemoshoi- don alalla Salsasisa ole kaikissa suh- teissä johtanut oikeisiin Moisiin, tai on hvmoMalosrusiyö tässä maassa Mie- lä keskeneräistä. Esim. tarlasiellessa korkeimmillakin palkinnoilla palkittu- jen heivosten ruumiin rakennetta, — oli monasti huomattami-sa silmiiitpis- lämiä Mikoja, »varsinkin raajojen eri osissa. Kuitenkin mainittakoon, eliä Saksalla on llvaiMa- ja suliriruuinii- nen, kestälväjälkainen il)öhe>vo>ien, jota- kykenee liiiruiramaan niin raskaita ko- neiia kuin Saksan korkealle kehiiry- neessä maantviilljokyksessä nyihään kä>)- etelään. Paljvn elHcminän ?nwan sai katsel- lessaan satsalaista nauiakarjaa. Kaik- kiaan oli näytteillä 1278 nautaeläintä ja olimat ne Wvin monesta eri ro- dusia, jjoiden kaikkien sclmittäminen tällä kertaa «on mahdoloiua. Entläin- kin kiiimilli huomiotani itä-sr-isiläisen rodun eri kannat, ollen samalla ltipsl>- tyylisiä, sekä ruumiin rakenteeltaan imanttoja ja siroja. Sen rodun edus- kajat jsaiwatk'in näyttelyssä useiminat paltinnvt. Mainittakoon muuten, että täällä oli nähtävänä oikeita lypsykö» taAsa (ruokintaa, lypsyä y.m.); 6) lam« paan hoito: lampaita lairumella (Heis in laulun muk.), lampaitten keritse- minen,; c) Sianhoito: harjassikoja lumessa; >d) Homoshoito: hemosia haassa. 5. M e t s ä np i t e l y: tukkimetsäs- sa, lautojen 'sahuu käsin, hirsien weis- to; taKvepuiden otto (suksipuiden, kau- hapuiden, hakojen hakkuu, tuohen ot- to, päreitten kiskominen, lapioipuitten weisto j.n.e.1 6. Terwan- ja sysienpolt- to: termaspuiden kolaaminen ja ke- ilottuja näreitä, termahaudan walmis- taminen salolla, tynnyrien malmistus ja kusetus metsästä, (termameijeri), MMiilu; 7. W i i n a np o l t t o: salapoltti» mo. 3. Teollisuus: a) kotiteollisuus; tuohi-, suksi-, uurreastia y .!N .;b)Mesi- w o im alla käypä: mylly, Pärehöylä, c) Tuulen »voimalla: tuuliinylly. B. Kehittyneemmät elinkeinot. >1. Maatalous. a) M a a n av i l j e l y s: (Keski- Suomen Maamviljelyssenran 'n^alcku- wal), kyntäminen, äestäminen, kylmä- minen, leikkuu, peltoja, niittyj-i, iuo- miljelyksen ja puutarhanhoidon alalta y.m. b) Karjanhoito: (K.-S. M:n ^walokuwia), karjas:a ja natvettain si- säkuwia ynnä kumia eri hoirotamoista. c) H eZvosh oi t o: K.-S:n Par- haita juoksijoita, marsanäyiteiy, kilpa- qjot, homosmiehiä. d) Kotiteollisuus: tuohi-, suksi-, (Saarijärmi), uurreastia-, (Laukaa), teollisuus; naisläsilyöl ja kutomateollisuus. 0. Metsätalous: (harmennus, chlmö, hinaaminen Y.m.) a) lErilaista tukkimetsää (K.-S. M:n mälokumia). id) Kaadettua metsää järmen tai joen rannalla. c) Tu>kinwetoa meisäriellä (lu- misen näreikön läpi), d) T u k i n k a a t o, hakkuu ia hal- koja pinossa. e) Tukinuitto: sacssa ja kvs- kessa. kosli rännissä, ja 'aulassa ja niputettuina (la im a n meiäinäna Päi- 'jämerää); eroittelem.n.'n ja iaSkemi- nctt (Haapakoskella); niputlaininen (Haapakummussa). 3. T e ih d a s t e o l l i s u u s. a) S a h a l a i t o k s i o: (kuivia ra kennuksista sisältä ja ulkaa), tuki: sc- han lahdessa ja rannalla, lautatarha; scchatmvaran lastaus (ro o n, ui hi n >ja maunuihin); b) Terlv a tehtaita: (kantojen ^vääntäminen, kantoivaras.o, tenoa- tehdas (ulkoa ja sisältä); tärpälinlis- lausiehdas; iynnyrilehdas; ternxityn- Mirien kuljeius hemosilla (I.'kiilaan); c) Paperitehtaita sisus- ja ulkokurvia: Äänekosken, Kankaan, Mäntän, Jämsän pcPeril-ytac>t. d) M e i j e re i t ä: I:kylän. Saa- rijäaven, Haapamäen, Karstulan, (TMamannilan juusiomeijert) Liite ja tulkuneuwot. a) maantiet: tasanen ja mäkinen maantie (Korpilahdella), >naaniiesilto- ja, losseja, tyl)dillä--ajo (kesällä ja :al- iivella), kestiliÄvaritalo, o) rautatiet: korkea rautaiiepankki, järmenrantaa kieriämä rata, raulatieillto^a, rautatie- asema; c) wc!siliel: laimaialtureita, (J.ylä, Korpilahti, Miiiasaari, 1) ttx- neu>alkama, kirkko.alas, palkmveneellä souioa, Ikirkkomatka (Korpilahdella); Laimoja: pieniä paikallislaimoja (Toimi, Mellamo) useampia liikkees- jä, matkustajalailmoja (Suomi, Alä- Äeiiele ja Lahti); 3) kanamia (Hcr- raskosken Y.m.); 4) purjehtijoita Pai- jänteellä (NMnästä); mootiorimenei- lä <iPäijjänteen purjehdusseuran Pa- mihjongilla). neiia. joi ka useimmiten olimat hollan- tilla>isroluisia, otsottaen ainapa kymme- nen tuhannen >älon muoruista lypsy- määrää, se>kä ^myöskin kaunista iil)a- kaqjaa. Mipäänsä tuntui minusta taisellessaiu saksalaista karjaloina et tei Suomesja Mielä pilliin aikoihin moida saawutiaa sellais^a kantaa kar- jaichoidon a lailla, kuin Saksassa jo on saaMutettu. Sianlhoivon alalla taasen owa: saksa- laiset jo äikoja sitren olleet nicailman tunnetuimpia ja oli niinmuodoin näyttelyssäkin siikojen osasto ehkä tay- dellisin kaikista. Sikoja mumoin 'Cli .näytteille luotu 860 kpl. ja oliioar ne su u ti mm a lsi osa lsi saksalaisten o in mi jalostustyön hedelmiä niin. jaloste!- tua lsalsalaisla rotua, tai salsalaisia. maatiaisia. Marsinkin jalostetun saksa- laisen rodun siat ölimar koollaan <niin suuria, ettei niitä Suomessa nähdä — ja j>os »vaan Pitää paikkansa maicha suomalainen sananlasku: — «mie lika .Salsaan, tuo sika Saksasta, — sika on aina sika," — niin sopisi mallan hy- min mielestäni tuoda sikoja siiioseläi- miisi täältä Suomeen. Kausellensa taasen lampaiden osas- toa, nÄi k sh ta, että Saksassa 'harjoi- tetaan miyöÄin jäBperäistä lammas- Kauppa. a) Maalaisosuuskauppa: b) kauppa, keskuhia (kirkonkylä, :ehdaskylä (Aä- nekoski, J:kl)lä (jänveltä katsoen), c) Kauppakatu); torikauppaa, kulkukaup. paa. Jatk. Jyväskylästä ja Keski-Saornesta. — Metsäpalo Tittamannilassa. Vii me perjaniaina iltapäimällä hämiiti metsäpallo noin tynnyrin alan mersä- maata Tikkamannilassa. Että tu- li ei suurempaa lvahinkoa saa- nut aikaan, on kiittäminen wal- 'pasta walwontaa, jonka alaisena Tikka- Mannilan kartano nykyään täytyy ol- la, sekä silä pikaista apua, mikä tuli Tikkakosken työmiehlen niinkuin karta- non alustalaistenkin puolesta tulen »sammuttamisessa. On lausuttu epäi- lylsiä, että tämä metsäpalo olisi syty- tetty. Näihin epäilyksiin on aihetta siinä, etlä kaikenlaisia Pahaii:ekoja on Tittamannilassa tullut kuin Päimäjär. jeslykseen. Niinipä on meille kerrol- tu, että hiljattain rakennettuja ja kun nossa olemia aitoja on rikoliu ja etlä kartanon kareja on ajettu niinhymin ta- lon kuin naapurien Miljelysmaihin. Jos lohellakin epäjärjestys Tifaman» nilassa on kehittynyt niin pitkälle, etlä mäkimaita a jo koslon synnyliZiiiäa ri- kollisuutta tehdään, niin on siitä mitä ainoastaan »vaadi yhteiskunnalli- nen welwollisuus. Maan mlM- kin kansallistuntomme, sillä em- mehän me suomalaiset mielä ole ja edus:ajakamarin jäse^ä, jo:ka o- maisuuden häivittäminen kuuluisi mei- dän tehtämiimme. Ja onhan maassa laki, joka turmaa jokaisen oikeude: sii- näkin tapauksessa, et:ä Määryytlä olisi lehty Puolelta tai toiselta. ?^ksitt)ises- tä, oman käden kostosta siis kokonaan luocvuttakoon! — Kemijärlven kunnan lääkäriksi on 'ir^iitiu lääk. lis. Hailnes H ei k i n- heimo Keuruulta. Suomen kysymys i waltakunnau- duumassa. Lehtie» lausuntoja. Bir>sh. W>jedomosti kirjoittaa: WaMa ei woida toitvoa mLnestyetä niille csiintaioduille oick.nidcnmutaiiillc ja lixmtMiiille näMannoille, «i cbel po rooni Mcyendorfsin puheen pcräsi<». niin tiiijttjg lluitmlin tunrai^aa, «i.'ä juuri tänxä ifelLaif-c<n ilofa-JuuIaistn puhe. joko «i o>!« poistunut puoluoen ruveiötä, muodostaa niin sanostis^mine <cskipis- teen taiStvkusisa Suonren autonomia puolasta. Erittäinkin juridinen oio Mcyendorf sin pevusteellicäa ja ankaraa lakichdsti^k- sen aNvvst^lllm t>Ii s«lla'i«n, «::a Ikrciivi Benni^fon, ijvttka esitteiijunä tul; Ttxi-Sia» ta siihen, ti »voinut sitä tcbdä niin, että se olisi tuntunirt wä>hääkoän makuulta» nxtlta. EhdotuUcn laincoillincn »ia cn ivavsm hutiloimalla tehäy, ilin.'>isesii sii- nä u-ÄkoAsa, ettei lukoin tartaöta siinä esitetAM tietoja ja otteita. Äutta teki tänään ja siiecraiiS koko- naisesta 'loififitja-Ma osottaului ".uäaiiifji. Hra StoÄDinillä on tä»)si syy antaa muistutus Dcu^trichille, Lis^kille ja PlMM., jsc-tka on>at antaneet hänelle täl- laisia .xrsialkirjallisia" lietoja. Iohirpää- tös dli föiCcti se, että koto lakiehdotus kaipaa siinä esitettyjen tietoon ta:kkaa tarikastamista, anutta duuinalla on niin kidre sille annetun tch-tä-vän >suoril!ami« sesfa, ettei sillä vt e aikaa tarkaSraa. Rosisi ja sanoo Euoinen san>.".nalch« distön EFtrjoHirfqiSta näinä patioina käy neen ilimi, että lsuomataisot nyt, näh« tyään että heidän omat kausumonsa otvat hoitoa. Silä osoitaa jo sekin setkka, etlä näyttelin oli tuotu 6dS tvilla- tullkkia, joista toiser oli> vai ^varsinaisia Millan 'tuottajia, loiset ta»sen Pelkäs- lään tiha!laMlpa>ila, — miel ipä oli jou kossa sellaisiakim roiuja. jotta Millan tuoton clhella myöskin käytettiin lypsy- eläiminä. Wuohiakin oli näyttöihin lnoiu 221 lpl. ja siipieläinten luolaa taasen edusti 437 kana-, kalkkuna-, ankka-, lyykM)s- y.m. perhettä. Mailla mielenkiintoa ci kaniinien kaan chastoa katsellut, sillä Suomessa- kin M-oilMsiin lcpsci loiuliaa ja inncs- tuitaa hoiiamaan kaneja >a moin imar- masli ma>kuultaa että kaninhoioollarn kanimtuksensa ja merlityliensä talou- dessa, kun »vaan ensin saadaan oikeita rotuja. Woin siavumennen mainita, enä Belgialainen rotu on suuri- ja uopea>kasmuis:a ja on jo kokeiden kaut- la huomattu sen »viihllxoän Tuomessa. Samalla tamoin n.s. „hopea-kaniini" menesMi Suomessa ja on niitä siellä saaiÄvisisa Tikkurilan siemeiim ljeii^s. koea>ieinal:a. Kaninhoidon innoslusta SakMsa ^sottaa m.m. sekin, että näy:- ftiyyn oli lähetetty 283 numeroa ka- niineja. Tämän Wen silmäyksen lijäksi tär. käännetyt heitä i^eään ivastaan, osaksi kvettanxrt liieTtää nämä iaaxsuntcn|a, osachsi anäaa niille loisen axrkityltsenkuin niillä aMiaan on ollut. Nyt »oetetoan noudattaa zonkiuUaista ril'o»aiö:a sää» dyllistHltä, anmta tällainen menettely «m tutel^se-tonta. Now. Wremja <unnuöraa j-.ialliscn joutuisuuden Suomen asian käsittelyssä tch^een »vsstemnielisen «vaikuwj>jen yk« sin maltillisiin lolkaiuularsimkin. Lehti pelHää wais«zminiSton poist>uwan i^tun» noista tarHotu^je^sa, että duuman jäsen» ten ikuiklimäärä ei enää olisi päätösmal» täinen. >ja Nehoititaa sen wm>?si enemmiS» töä okomaan ääSnä istunnoissa. Rje tjsh >totea<r. että leskiwlikon duu« ouckeskustelirt oivat johtaneet ratkaise^ foacn visiiriltään enemmistön ja tcaS* tustu-PuM«en »välillä. Äerroiaan, la. nov lÄhti, että enemmistön johtaja saanut palaan moitteita s?olyvinin ra» jatto-masta ja taitamatto.na^ta palvele» maisuudeltaan. Stolypin saapui duu- maan ottaakseen osaa les?u^ieluih-n<aki« ehdotuiffen 2:sta iohdaSta. Dcutta Im» siihen tultiin, ofo4tautui(in ettei pää ministerillä ollut ketään wastustajia. Kako »vaiscnrmistv oli poikessa ja jen penkit täyttuvät olsatksi ovkeistolaiset. R^cHslh huomauttaa edellän, mikä suun» natcci ,skandaali feefhoiiff^iiujn päätös o'it. KiMinys Do#fi mitä Iv kohtaa tval- tasunnanluvntoisten kysymysten iuctte» lossa, ljotka iniuodostaivat lakiehdotuksen jxliiosan, ,ja!a rattaisee suomen autono mian ja Guctnen kawsan kohtalon. Ja kuitcnikm päätetään äänestää :ä-:ä luet» teloita summamutikassa ja samalla ra» soittaa p»cheaÄa «iin, että jokaisen «äi» den tv kohdan osalle tuli wah«'in yli minuutin. Nain ollen oli seltvää, ettei oppeisitsioni mää woinut o-lt<ia osaa tais» i etuun. tuurnan !Sytä»»illS. Menäzän duuman iStuti:osa.'i ei wiim« lauantaina ollut niin »juhlallisen^ nätöjincn, kuin edell. päimänä. Tiellä ei näet enää ollut Slalypinia eikä muita» laon ministereitä, torit at uimartncu&voi!* tm j<ifimlcTt lukumäärä oli pienempi eikä iileisöltäun ollut niin lukuisa. Ministerein aitiossa istui Tuomen k cn raa liiitt* vnööri v. Zeyn yksin. Hän kmunteli keÄklÄel,iza tartt<ian>aSti, o.'i huomattatvan hermostunut tvastusiuS» »ihmäin taholta puhi»i!at^sa. teli kärsi» mättämän 'liififccn MÄjuk-cevin lausuessa miettpitrensä seikLailijotsta, jotta hala» jatrat «virikapaiKoja Tuomec-sa". Mutta yleisö oli chyty.väii'unpi lauan» tain. kuin perjantain koSku-zteluichin. En» simäinsn päiwä oli ikäwä. toinen on tvil» kas. Wäliqjoilla pohditaan puoluejohtajain lau^mtc>ja. MWu5owia kohutaan. Noni w>alittaav ett'ei hän pitänyt toisia suurta puchenaan stofypmm läsnäollessa. lakoonpa hän -kumota, niitä lausuitte, sa» noo Mattalom Miljuk«ville. Aleise^ti ihaillaan MaNaikowin puhi'.jak^ky^> hä» ncn suoruutensa tunnusierean. Mutta mmit<unat hänen puo?.u<:oiverciS:aan oivat »)»Uymältämät siihvn hänen pu» he<n»sa ikohtaan, missä h<in käsitteli tval» li«.!!aM>aUksia, kosÄuun 3:n p:n wallio» tekoa. ei ollut meidän pilhcemme sanoo. ei-p otit iloitsi soissa, laajoissa yhleiuntasscxroffiSsa liimä puhe on enin ivoilVultcnva — sanoo Llaraulom; se sisÄt^iä sellaisia todisteita; joita t i t u» taan woi fjuntöta. LoiSt«,u>a ^uhel .. — Sitä se ssiettämältä »n — lvaöta» taan ijctfa j<cholta. Maklatolo on ivo-t« tanut itsenlsä. M'iqpeM>in ja Moto!vi!ow'n lausun» noille nauretaan. Isku leilkillään laZkett '>c: L!oto>vi!ow on oikea-Asa. 92atsionali;;ien soo:'. 3iic» av.cn i.V^nu>^icetä lesfustjila tvain .isän» tänÄAkannalta". — Venäjälle on mahink» — sanoo 2Hin<].arcaö — ott ei nw:ftä ol: <de» niiiÄin mzrchoitiisia ainaisia, ivaan ^>»r» ra ties' mitä. Haioahtaen hän muist>'Iv« Piehmen aikoja. — Tillvin oii parempi, silloin oli ai» mtfin jänjrBjfftnii. Lchuk!o>vslin p»che on teh.»>t mahtaman tvaikutuUen. Rc>ditfhcw lupaa: teen heidän kans» saan selwär. « Vastlisiuspuojueiden p^isiuessa les» kiwii!tkona ls«lista, i.uu'.tL oikeisto ja natsionalisiit Z-iisiään. Lokakuulaisei ol>iwat ertttäin kiihtyneinä ja hämillään. ZLastustuepuolueiden mu^an^» lähti sa» keiinpien kotieläinten osastoissa H.im» purin maalNviil!je!U>önäytt!'!lissä «nainit» taloon «vielä eliä Saksanmaalla har» joiteraan paljon kalankasttalusta ja monissa seuduin Saksanmaata tyndine» lään tuoreen kalan tanve ka^n siiios- ja lactt-aiuslailosten »uoiteilla. Sa» malla> tahvoin luortaa mehiiäishoilo runsaita suvutulosa saksata sclle talon» pojalle sa Suomessakin m^>iäisiin wal» lan yhiä hiivin mehiläisho toa har» loitta». ylipäänsä lätM) antaa läysi iun» nuslus saksalaisien tt)ölle kotieläinhoi» don alalla, ja ainakin suomalaiselle ko. iieläinlen jaloslajaLe olisi Sakiau- maatta pailjon cppimisla. Etten liian palhon mäsyttäisi arm. lukijoita. t!opelan iällä keriaa. jailaak- seni, jos suinkin saan tilaisuutta, lä himmässä lulemaisuudessa, selostusta ni maanktvi>ljoneisia ja maanmilje» chksen sekä sen simuelinkeinojen luot» teista. K. I. Ollila.