Tiistaina 26 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 82 — 1910 V. P. K. Kokous ja harjoitus kalusto- huoneella huomenna keskiviik kona klo l /-i8 ip. Ylipäällikkö. 3. Kp. toimesta mahdollisesti perustet tavaan kauppa-apulajsilta- kouluun aikovia pyydetään ai komuksestaan ilmoittamaan elo kuun 10 päivään mennessä yh distyksen puheenjohtajallekaupp. J. Hakkaraiselle, joka myöskin antaa lähempiä tietoja koulusta. Johtokunta. lääkkflin Siorlmeiim pidetään t. k. 31 p. omalla talolla. J- Kp. Y. toimii Rääkkylän Nuorisoseuran juhliin sunnuntaina t. k. 31 p:nä höyrylaivalla »Lieksa». HUOM. I Musiikkiyhdistyksen torvisoittokunta seuraa mukana. Pftäsyllppuja saatavana ranta puistosta isosta vesimyymälästä ensi torstaista lähtien. Metsästäjät Pyssyjä, Tampereen hau leja, Ruutia useaa lajia sekä kaikenlaisia Ampumatarpeita myy Mukavasti sisustettu ja sangen tilava höyryvenhe „MATTI" vSlittäfi liikettä tänä purjehduskau tena toistaiseksi Joensuun—Niemi nen—Rääkkylän sahalaiturin—Oravi- «alon—Yarpasalon Ja ehken myös Pötsönlahaen ja Haapasalon välillä. Laiva lähte» Joensuusta joka päi vä 1 päivällä, kulkien edellämainit tujen laitnrisn kautta, paitsi ei sun nuntaina, Jolloin kuljetetaan kirkko väkeä Rääkkylän kirkolle. Varpa- mlosta lähtee laiva Joensuuhun klo S «imulla ja Rääkkylän sahalaitu- ritto klo 4 aamulla, Niemisestä ei annen klo 1 /t0 aamulla. Keskiviik- b«na ei käydä Niemisessä, vaan sen ■ijaan Piimälahdessa ja ehken Pie- ■essälahdessa. HUOM.! »Mattia» voidaan tilata huvimatkoja varten allekirjoittaneen hautta. A. J. Kervinen. Karjalan matkatta. Keski-Suomen maanmiljelysseu- ran äskettäin toimeenpanemalta opintomatkalta kertoo eräs retke- Iäinen Huomioistaan seuraamaa: HammaslaHden asemalla oli meitä »vastaanottamassa Pohjois- Kajalan Maanmiljelysseuran sih- teeri, agronoomi Reinola. Hän loimotti meidät tervetulleiksi. Jä timme matkakapineet kestikiema- riw ja kämelimme 1 km. päässä olemaan maanmilj. Kontkasen taloon. Isäntä oli mehiläishoito» kursseilla Kuokkaniemellä. Meidän oli nyt tietomme saa- tawa emäntämäeltä. Eikä se hul- lummin käynytkään, sillä emäntä olikin namettahommiin komin pe- rehtynyt. Hän meti lehmäin kanta- kirjat, koelypsypäimäkirjat, tarkas- tuspäimäkirjat, y. m. pöytään, josta heti asiantuntemuksella alkoi selostaa saatuja tuloksia. Karja, joka on kantakirjasonnien Hintsin, Tarmon ja Tarmonpojan kantoa, on hymästi malikoitu, hoi- dettu ja palkittu näyttelyissä. Kar- jaSsa cm 11 lehmää, parhain' lyp säjä .Omena" antoi wiime muo- tena 4,2 pros. rasmaista mattoa 3,562 kg. Koko karjaston keskilypsy ok: tuotannollinen 2,558 kg, ta loudellinen 2 ,538 kg. — Tarkas- tusyhdistykseen on talossa kuu- tuttu 7 rouotta. Nyt tekee emäntä tarkastustyöt. Nametta oli puusta rakennettu Kementtipermannolla ja öljytyllä Jo alkoi taas. Se manha mirsi, jota on mei- sattu muosikausia, meisattu meillä täällä kotona, meisattu myöskin ulkomailla. „Sanat muut jos maihteleekin, loppu aina kuuluu näin": „ Suomalainen mäestö täällä on muka aiman mälinpitämätön maal- lemme makuutetun sisällisen itse- näisyyden kohtalosta. Ainoastaan mähäinen osa separatistisia yllyt- täjiä tekee täällä mastusta menä- läistyttämistoimenpiteille. Paikal- linen mäestö on tyytymäistä ja täydellisesti piittaamatonta malta- kunnanlainsäädäntöjärjestystä kos- kemassa kysymyksessä, mieläpä me- näläisystämällistä." Kun tämä puhe nyt taas näi- nä miime Miikkoina on menäläi- sessä, Suomelle mihamielisessä sanomalehdistössä entistä suurem- paan mauhtiin miritetty, niin on sillä nähtämästi jokin erikoistarko- tus. Mahdollisesti tarkotus on kahtalainen. Tahdotaan ehkä omas- sa keskuudessa osaksi rauhottaa nii- tä mieliä, jotka eimät ole moineet hymäksyä sitä laittomuutta, jota Suomea kohtaan on harjotettu. Jos moitaisiin osottaa, etteimät suomalaiset itsekään tapahtumas- ta mälitä, niin olisihan edes heik- kona liemityksenä sitä oppositsioonia mastaan, jota se duumassa ja maltakunnanneumostossa herätti. Ja ilmeisesti tahdotaan tällä ta- malla malmistaa mieliä malta- kunnanlainsäädännön järjestykses- sä annettamien lakien täytäntöön- panolle Suomessa. Mielet We- näjällä pitää saada pysymään kiihkeinä niitä muka Harmoja mas- tustajia mastaan Suomessa. Koko kansan yhteisen mastarinnan ku- kistaminen, koko kansan murha, olisi yksin menäläiselle taantumuk- sellekin armeluttama teko. Tämä asia on niin selmä, että sen luulisi oleman jokaiselle mal- tiollista asioita meidän maassam- me mähänkin käsittämään tottu- neelle ymmärrettämissä. Näin ollen sitä ilkeämielisemmältä tun- tuu eräs toinen manha mirsi, jota niinikään on meisattu muosi- kausia, meisattu meillä täällä ko- tona, meisattu myöskin ulkomailla, ja joka on nyt taas miritetty. Sanat muut jos maihtelekin, lop- pu aina kuuluu siten, kuin „Nya Pressen" äskettäin (tk. 13 p.) tul- kitsi. Lehti selitteli syytä, minkä muoksi menäläiset. Suomelle mihamieli- set lehdet alinomaa julistamat, että suomalainen mäestö on myön- tymäinen menäläistyttämishankkei- stin ja maltiollisesti mälinpitämä- tön. Syy onj tuon lehden mie- lestä muka luonnollisesti etsittä- missä— ..suomettarelaisista". Syy on suomalaisen puolueen „ menet- telytamassa routamuosien aikana sekä siinä tuessa, minkä tämän puolueen sanomalehdistö antoi silloiselle, puolueen johtamista mie- histä kokoonpannulle senaatille". „Tämän menettelytaman, joka päättyi melkein tinkimättömään myöntymäisyyteen, omat tapahtu- mat itse tuominneet ja armostel- tanee se itse puolueessakin toisin kuin aikaisemmin." Niinkuin sanottu sekä tuo me- näläisten että tämä meidän mii- kinkiemme nyt taas mirittämä mirsi on jo manha, johon on kyllä totuttu. Jo puolen muosisataa tätä ennen menäläiset lehdet kir- joittelimat aiman samanlaisia syy- töksiä maan suomalaisesta mäes- töstä ja jo puolen muosisataa omat myös ruotsinmieliset lehdet alinomaa matkuttaneet sitä, että suomalainen puolue on muka me- näläismielinen. Tämä puolue on muka malmis myömään isän- maansa kun maan kauppakirja tehdään suomen kielellä. Tätä nämä lehdet owat toitottaneet sekä kotimaassa että ulkomailla. Ja tälle »virrelle säestystä omat rou- tarvuosista alkaen ahkerasti hoita- paneelilautalaipiolla. Juottolaitos oli automaattinen. Nametta oli kalteman mäen kupeessa ja oli lantasäiliö sementtipohjalla ja mirt- sakaimolla marustettuna nametan alamäessä. Tämä nametta kelpaa todellakin pienmiljelijän nametan malliksi. Rehusäiliö on nametan päällä, josta rehut pudotetaan eläinten syöttöpöydälle. Rehuluukku on marustettu tormella, jonka pää on 25 cm. alempana laipiota ja joka on kannella sulettama. Il- manmaihtomentttilit, ikkunat ja re- husäkin sulkija niinikään olimat hymin käytännöllisiä. Turmepehku- kuimiketalli, jossa oli 2 hemosta, on hymin huokea ja käytännölli- nen. Kuimattu rahkaturme on tal- lissa kuimikkeena. Turnipsin ftemenmiljelyä ja me- hiläishoitoa harjoitetaan talossa hymällä menestyksellä. Tilan hoidosta näkyi joka puo- lelta, että se on miimeistelty ja sännnöllistä. Rakennukset, maikka pienmiljelystä marten, olimat tar- koitustaan mastaamat, m. m. oli makkihuone sementeeratulla lannan sekoitussäilykkeellä ja turmepehkulla marustettu: sauna- ja maidonpun- nitsemis-, separeeraus ja säilytys- huone niinikään olimat sementti- lattialla marustettuja. Kun kahmit oli juotu, hymäste- lyt ja kiitokset tapahtuneet, tallus- tellaan 2 km. päässä asustaman «Karjalan kar^akuninkaan" I. Tahmanaisen tilalle. Mikään suurtila ei tämäkään ole. — 18 lehmää. Talon isäntä tulee pian kotia ja hänen edellään astuskelee kaunis juuri poikimaisillaan olema kahden muoden manha nupukyyttö neet nuorsuomalaiset, sosialistit ja maalaisliittolaiset. Sisällys ja sämellys on mirressä sama kuin menäläistenkin meisuissa: suomen- mielisten ..myöntymäisyys", „tai- pumaisuus". Tarkotuksena on ruot- sinmielisten ainainen pyrkimys suomalaisen puolueen ja sen tm* kana kansallisten ja kansanmal täisten rientojen ja harrastusten tukahuttaminen. Mirsi on taas miritetty. Pian kaiketi nähdään, seuraako taas koko kmartetti Nya Pressenin mu- kana. Sitä ei nyt ainakaan luu- lisi mahdolliseksi. Puolella ja toi- sella lienemät jo suomukset silmil- tä siihen määrään pudonneet, että aletaan tajuta, kuinka kehnoa kar- hunpalmelusta sillä puolueraimol- la, kansalaismihalla ja mainolla, jota malheellisilla ja kemytmieli- sillä hämäistysmirsillä lietsottiin, tehtiin isänmaan yhteiselle asialle. Tahdomme ainakin mielä uskoa, ettei Nya Pressenin antamaa merk- kiä seurata. Siksi selmillä pitäisi asemamme makamuuden ja maa- ranalaisuuden jo olla, siksi yksi- mielisesti on sitä koetettu torjua, siksi selmästi eheän ja yksimielisen rintaman tärkeys nyt toki oimal- lettanee. Jos niin todella on, niin sitä suurempi melmollisuus on heti al- kuunsa tuomita ja torjua ne par- tioretket ja hyökkäykset, joille lähtö- merkin tuo miikinkilehti on anta- nut. Niin mastenmielistä kuin meistä onkin, täytyy kerran suo- mäkisenkin puolueen taholta lau sua, mistä omat menäläisten leh- tien puheet suomalaisen mäestön „myöntymäisyydestä" ja „taipu- maisuudesta" saaneet alkunsa. Ei- mät niitä ole aiheuttaneet mitkään tämän mäestön sanat tai teot. Ne omat lähteneet ainoastaan mii- kinkien ja heidän liittolaistensa sa- namalehdistä. Näistä lehdistä omat menäläiset ammentaneet tietonsa ja näissä lehdissä on, kuten sanottu, jo puolimuosisataa suomenmielis- ten myötämielisyyttä lakkaamatta jankutettu. Ja niistä yhtä mal- heellisista hämäistyskirjoituksista, joita miikingit liittolaisineen omat -vuosikymmenien kuluessa ja mar- sinkin routamuosina ulkomaisiin lehttin suomalaisesta puolueesta lähettäneet. Juuri nämä heidän omat kirjoituksensa, joita omat kustantaneet melkein kaikille Euro- pan kielille, omat sitten meidän kaikkien yhteisten mastustajaimme, meille mihamielisten menäläisten käsissä olleet toimottuja aseita, joi- ta on meidän tuhoamiseksi häikäi- lemättä käytetty. — Esialtes, joka auttoi miholliset maahansa neumo- malle näille syrjätien, sai histo- riassa kamaltajan nimen. Histo- ria myös asettaa oikeaan armoon- sa huudon maan mihollisille: „kyl- lä täällä on mäestöä, joka on myöntymäinen ottamaan teidät amosylin mastaan." Somintoa ja yksimielisyyttä me ehdottomasti tarmitsemme ja sitä meidän on ennen kaikkea rakennet- tama. Mutta se ei rakennu eikä pysy, jollei jokaista sellaista kata- laa juonittelua kuin Nya Pressenin tässä mainittua yritystä kerrankin rehellisesti ja amonaisesti tuomita heti alkuunsa, ja jollei siitä mih- doinkin loppua tehdä. Yleisiä uutisia. Teknillinen korkeakoulu. Senaatti on päättänyt antaa maltakirjan maramaamittari E. A. Piponiukselle teknillisen korkea- koulun jako- ja katasteritekniikan prosessorinmirkaan. Senaatti on myöntynyt teknilli- sen korkeakoulun opettajaneumos- ton esitykseen korkeakoulun an a- lyyttisen kemian ylimääräiseksi leh- torinmiraksi sekä myöntänyt tar- koitusta marten rouotuisen 2,000 mkn lisämäärärahan, suoritetta- hieho, joka muusta karjasta oli laitumelle jäänyt. Isäntää Haas- tateltuamme ja tuota kuuluisata karjaa katseltuamme meidän mat- kaystämämme Heikki, joka aina on tahtonut ensiksi talliin, lämpiää nyt siihen määrään, että ostaa mielä emänsä matsassa olleen ma- sikan. No, hymähän se oli meille toisille, sillä Joensuussa juotiin sitten sen elämän ristiäisiä. Niin »minunhan pitikin kertoa talosta, jossa olimme, eikä Hei- kistä". Nametta oli kimestä, päälle ajettama, siinä oli sementti-sisus- tus, automaattinen juottolaitos ja panelilaudoista tehty öljytty katto. Ruokintapöytä oli siitä merkilli- nen, että siinä oli mäkirehuja ja juurikasmia marten joka lehmälle pyöreä noin 10—15 em. syivä kolo. Tämä tyyli on siitä erino- mainen, että siitä joka eläin saa juuri sen määrän, mikä sille on aiottu, jota etua ei ole sileällä pöydällä ja ruuhella. Karsinat, jotka omat nametan etualalla, omat sementtipohjaiset, josta on laudalla peitettämät mirtsakourut nametan mirtsakouruihin johtamassa. Kui- mikkeena käytetään kuimattua ros- kaa ja turmepehkua. Kun paikkakunnalla liikkuu nau- taeläimissä punatautia, annetaan lehmille termaan sekoitettua jau- hoa ja suolaa sikäli kun ne ha- luamat sitä syödä laitumella tul- tuaan. Juurikasmia miljellään runsaas- ti ja lannoitetaan juurikasmimaa aina syksyllä, sekä kylmetään kesä- kuun alussa. Lantasäiliö on lau- doista, ulkona nametasta. Mirtsa, joka johtuu kaimoon (lanta säi- maksi ensi syyskuun 1 p:stä al- käen. Suupohjan rata. Senaatti on oikeuttanut tie- ja mesirakennusten ylihallituksen ryh- tymään toimenpiteisiin siltojen, kiskojen ynnä kiskotustarpeitten hankkimiseksi Suupohjan radalla. Tilastollinen päätoimisto. Senaatti on päättänyt että ti lastollisen päätoimiston menosään- töön laskuapulaisten palkkaamista ynnä muuta marten otettu määrä raha kuluman heinäkuun 1 p:stä korotetaan 1,500 mk:lla. W. t. prokuraattori O. I. Samonius ryhtyi tors- taina hoitamaan prokuraattorin mirkaa. Senaatin wenäjänkielen ylikie- lenkääntäjän wanhemman apulaisen Mirka. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen H. M:nsa Suomen, kanslian kielenkääntäjän N. 38. Äkerblomin nimittämisestä senaatin menäjänkielen ylikielen- kääntäjän manhemman apulaisen mirkaan. Lipskin nimitys. Senaatissa esiteltiin perjantaina kenraalikumernöörin kirje koskema maltakunnanneumoston maltiosih- teerin apulaisen salaneumos Lip- stin nimittämistä Suomen ken raalikumernöörin apulaiseksi ja sa- manaikaista korottamista salaneu- mokseksi. Kenraalikumernöörin talon kor- jaustyöt. Kenraalikumernöörintalon kor- jaustöitä marten on senaatti myön- tänyt 6,000 mkn lisämäärärahan. Junaonnettomuuksien torjumi- nen. Kenraalikumernööri on aikai- semmin lähettämänsä kirjelmän lisäykseksi lähettänyt senaatille kirjelmän, missä hän pyytää senaatin ryhtymään toimenpitei- stin, jotta rautatiemirkailijoille laa- dittaisiin sellaiset palmelusohje- säännöt, jotka tekemät sellaiset on- nettomuudet, kuin äsken Socken- backassa sattunut, mastaisuudessa mahdottomaksi. Käsityönopetus kansakouluissa. Senaatissa esiteltiin lauantaina kenraalikumernöörin kanslian kirje koskema armollisesti myönnettyä 20,000 markan suuruista lisäystä miime muoden määrärahaan käsi- työtaidon edistämiseksi maan kan- sakouluissa sekä ettäpuheenaolema määräraha, jos se maltion rahas- ton tilaan nähden katsotaan mah- dollisekst, muoden 1910 menosään- söön otetaan 33,000 markan suu- ruisena armiomäärärahana. Se- naatti päätti, että puheenaolemaa tarkoitusta marten kuluman muo- den menosääntöön. otetaan 29,000 markan armiomääräraha. Kieltolakia kiirehditään. Raittiuden Dstämät on uudis- tanut aikaisemmin tekemänsä ano- muksen, että hallitus jouduttaisi eduskunnan marraskuun 15 p:nä 1909 hymäksymän uuden kieltola- kiehdotuksen käsitttelyä ja samalla malmistaakseen yleisen kieltolain moimaanpanoa käytännössä, ryh- tyisi kaikkiin toimenpiteisiin, joilla juomutusjuomaliikkeen tuottamia haittoja nykyoloissa mottaisin mah- dollisuuden mukaan ehkäistä. Ano- mukseen on liitetty tällä kertaa yli 40 kunnan anomukseen yhty- mät lausunnot. Takalvarikoitujen aseiden luo- nmttaminen. Senaatissa esiteltiin perjantaina kenraalikumernöörin kirje ja mi- nisterimaltiosihteerin miraston kir- jelmä siitä, että korkeimmassa pai- kassa on hymäksytty senaatin eh- dotus, että Suomessa takamarik- koon otetut aseet ja ampumatar- peet on jätettämät ivenäläisen so- tamäen säilytettämiksi. Senaatti päätti kirjelmällä ilnioittaa tulli- hallitukselle tästä armollisesta mää- räyksestä. liössä), ajetaan tamallisesti nur- mikolle, jonka suurta kasmullisuu- den lisäystä saimme omin silmin merrata mirtsottomattomaan. Kaura- ja ohrajauhot, joihin se- koitetaan pumpulisiemenkakkuja, syötetään rukiinolista tehdyn sil- pun kanssa. Muuten on karjanruokinta sään- nöllinen, ruokitaan 2 kertaa päi- mässä, jolloin lypsykautena anne- taan 0,5—3 kg mäkirehuja, 6—6 kg juurikasmia ja 27 kg heiniä, täyterehuksi annetaan kauran ol- kia. Keskilypsy karjassa oli m. 1909: tuotantopuoli 2.997 kg srasmaa 4 ,07 pros.), taloudellinen 2,780 kg (rasmaa 4,03 pros.). Täällä on se kuulu „Ranssi", joka lypsi 5,062 kg. Hiehot poistetaan 2 m. man- hana. femätmasikka mähän man- hempana. Masikkain juotto on ihan sään- nöllinen, ja annetaan masikoille 2 muorok. manhakst 0,5 ltr. täysi- maitoa, 2—4 muorok. 1 ltr., 4— 6 muorok. 1,5 ltr. j. n. e. aina 5 ltr. asti. Sen jälkeen alkaa täys- maidon määrä laskeutumaan ai- man samalla tamalla, kun nousi- kin, ja sijaan pannaan kuorittua maitoa niin runsaasti, että juotto- määrä kohoaa 6—8 kg päimässä. Rukiinmiljely tässä talossa on hiukan merkille pantamaa. Juhan- nusruista nimittäin miljellään merrattain runsaasti ja marsin mu- kamasti. Miime kesänä esim. kyl- mettiin j.-ruis 1 miikko ennen ju- Hannusta, niitettiin 2 kertaa, lyö- tiin seipäisiin kuimamaan ja syö- tettiin syksyn kuluessa, osa äpäret- täkin syötettiin mielä syysniiton Kirkkolain muutokset. Senaatissa esiteltiin t. k. 23 p. kenraalikumernöörin kirje ynnä mi- nisterimaltiosihteerin kirjelmä sekä sitä seurannut armollisesti mah- mistettu asetus erinäisten kirkko- lain pykälien muuttamisesta. Se- naatti päätti julaista asetuksen asetuskokoelmassa. juomutusjuomaliikkeen uudet moi- tot, huomautetaan kehotuksessa, omat miimeisimpinä aikoina siinä määrin lisännet juopottelua ja sii- tä johtumaa mitä surkuteltamim- massa muodossa esiintymää raa- kuutta, että raittiustyön merkitys ja kaikkien melmollisuus tehdä moi- tamansa raittiusaatteen edistämi- Us,m merien WMmis>»it°s> Senaatissa esiteltiin perjantaina ^ ' kenraalikumernöörin kirje, koskema ^ Sääntöjen wahwistaminen. Suomen jatkumaa osanottoa kan-; Pohjois-Karjaian paloapuyhdis- sainmälisten merien tutkimislai- tyksen säännöille on haettu mah- tosten kustannuksiin. [ mistusta. Senaatti päätti, että Suomen puolesta kolmen muoden aikana; «f,, o rtrtW1 ,rr rt f„.r; m tästä päimästä lukien otetaan osaa ^ t l nS ' itaäfa tkalmsen kanaman manha h kustannukjnn. kaitsija G u s t a f G a b r i e l I n- Senaatin lausuntoa waadittu meni us 70 muoden isässä. Hän eduskunnan anomuksen joh- ' oli lukkarin poika Impilahdella ja dosta esikaupunkikysymyk- ' syntyi 1840. Jo nuorena hän sessä. j meni Pietariin ja työskenteli siellä Senaatissa esitettiin perjantai- ^6 muotta pianotehtaassa. Kuiten- na kenraalikumernöörin kirje sisäl- \ kin antautui hän tullilaitoksen pal- tämä kaikkein korkeimman käskyn ^ melukseen ja toimi yli 13 muotta senaatille antamaan lausuntonsa Salmissa, ensin Leppäniemen ja eduskunnan anomuksen johdosta/sitten Mirtilänrajamartiossa. Siel- koskema ehdotusta etukaupungeis-. tä hän hankki siirron Joensuuhun, sa mallitsemien epäkohtien poista- jossa hän oli jonkun muoden tul- miseksi. limartijana. ^ Kun Utran kanama Senaatti päätti esittää korkeim-: amattiin 187.^ mäliaikaiselle liiken an paikkaan, että senaattia ke-; teelle, määrättiin hänet silloin mä hotettaisiin asettamaan komitea ^ liaikaiseksi ja. Pielisjoen kanamien eri yhteiskuntaluokkiin kuulumista henkilöistä malmistamaan perus- teellistä ja yksityiskohtaista ehdo tusta asiasta. Samoin on senaatin lausun- toa maadittu eduskunnan mas- tauksista arm. esityksiin muonna 1911 suoritettamasta pelikortti-, leima- ja mallasjuomasuostun- nasta sekä palomiinamerosta, kul- kulaitosrahaston tilasta 1911 sekä tuulaakimaksun laskemisen perus- teista. Turun ent. poliisimestarille, emerstiluutnantti R. W. Mestman'- ille on senaatti myöntänyt 4,000 mkn mäkinaisen muotuisen eläk- keen. Hetvossiitoksen edistystä kos- keloa apuraha. Senaatissa esiteltiin perjantaina kenraalikumernöörin kirje koskema armollista lupaa ottaa menosään- töön maltiomarain tilan sen sal- liessa 30,000 markkaa hervossiitok sen edistämiseksi. Työnjohtajaksi Sawonliunan— Pieksämäen ratasuunnan tutkimustyössä on senaatti määrännyt yli-insinööri H. L. Lindbergin. Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun—Lieksan rataosa alvataan liikenteelle. Tie- ja mesirakennusten ylihalli- tuksen esityksestä on senaatti päät- tänyt, että Joensuun—Lieksan mä- linen rataosa Joensuun—Nurntek^ sen radalla kuluman muoden syys- kuun 10 päimänä amataan ylei- selle liikenteelle. Tuomarit. Ilomantsin tuomiokunnan tuo- mari, homioikeudenneumos A. v. Meissenberg on saanut mirka- mapautta t. k. 27 p:stä tuleman elokuun loppuun? sijaiseksi on mää- räity maratuomari I. H. Maris. Aleinen raittiuskokous ja pa- pisto. Tällä miikolla pidettämän rait- tauskokouksen johdosta kehottamat Raittiuden Istämät papistoa ja erikoisesti pääkaupungin papistoa 'unnuntaina heinäk. p:nn muis tamaan jumalanpalmeluksissa rait tius- ja kieltolakiasiata. Hartaasti toirvotun kieltolain miipyminen ja ? makituisesti liikenteelle 1879 amat- tua, marsinaiseksi kaitsijaksi, jossa toimessa hän sitten pysyi kuole- maansa asti eli 31 muotta. Teh- tämässään tunnettiin hänet malp- paakst ja säännölliseksi. Joutoaikoi- na rakenteli hän urkuharmonioita, miritteli pianotta ja korjaili mo- nenlaisia muitakin soittokoneita. Utran kirkon malmistuttua toimi hän ajoittain myös lukkarina. Herttaisella, iloisella ja leikillisellä luonteella hän moitti paljon ystä- myyttä. Nyt kuoltua kaipaa häntä lähinnä leski, tytär ja kolme poi- kaa. Olawiu kylpylaitokseen Samonlinnassa on kylpymieraiksi ilmoittautunut m. m. kauppias A. Eskelinen Joensuusta, taloll. Juhana Lukkarinen, Olli Lukkari- nen ja Heikki Maris Kontiolah- delta. Suomen Pankin apulaismaihtokassöörin mirkaa Tu- run konttorissa on hakenut m. m. Suomen Uhdyspankin Sortama- lan konttorin kassööri, ylioppilas neiti Elna Grönberg, Joensuusta. ylimääräistä eläkettä miesmainajainsa jälkeen omat ano- neet Joensuun tyttökoulun kolle gan leski Alina Lundelin ja Li- perin kappalaisen leski Sanni Heikkinen. Hutvimatkan Rääkkylään tekee Joensuun kauppa-apulais- yhdistys ensi sunnuntaina t.k. 31 p. höyrylaima »Lieksalla". Pe- rillä on Rääkkylän nuorisoseuran kesäjuhla ja arpajaiset. Mukana on laimassa Joensuun Atusiikki- yhdistyksen tormisoittokunta. Ajas- ta tarkemmin seuraamissa nume- roissa. Pilettiä on saatamana torstaista lähtien isommasta ranta- myymälästä. Missä on raatojen hautaus- maa? Tämä kysymys johtuu mieleen siitä syystä, kun sattuu eteen, ku- ten eilen illallakin kamala hemo- sen raato aiman paljaana maan- pinnalla ja mieläpä sellaisessa paikassa, jossa on kulkutie aiman mieressä, joten siitä lemiämä haju on, ja on jo ehkä kaumankin ollut tarjolla ohikulkijoille. Mainittu hemosen raato on Linnunniemen tymellä, ohrapellon päässä, poikit- tain mainitun pellon päässä kul- kemaa tietä. Näyttää siltä kuin tuo kamala raato olisi jo kaumem- min ollut tuossa samassa paikas- sa, niin ainakin merkit sen osoit- tamat. Niinpä nyt ainakin olisi aika asianomaisten käydä korjaa- massa se sieltä pois. älkeen, ja ruis oli mieläkin pa- rempi kuin syysruis. Eräässä talossa oli laskettu m- iin oraisiin ensin lehmät, sitten )emoset; ja miimeksi siat olimat aihon syöneet ihan tarkkaan ja kuitenkin oli ruis nyt hymä. Tästä näkyisi, että rukiin juurettuminen yksyllä, maan ei laihottuminen on !emätlähdentää mastaan parhain !eino. Pellot, jotka omat luonteeltaan aiman meidän Keski-Suomen pel- tojemme kaltaisia ja mäkisiä, oli alaojitettu kimillä 1 m. lemeäksi a 1,5 m. symäksi. Isäntä sanoi ojien oleman mälttämättömiä. Sikola sementtipohjalla ja mirt- sakaimolla marustettuna oli mar sin mukama. Sonnan ulossaanti tosin olisi saanut olla mähän käy- tännöllisempi, mutta hoito ja puh- taanapito oli sitä helpompi. Niinkuin Pohjois-Karjalassa muuallakin, oli täälläkin maidon separeerausta, punnitsemista ja jäähdyttämistä marten pihassa eri- tyinen pieni, sementtilattiainen huone, jossa on sementistä tehty hinkalo jäämettä marten. Tätä lai- tosta pidän paljon mukamampana tarkoitukseen, kun meidän tupia, kamareita tai kyökkejä. Myrstenin maitomaaka (maksaa 12 mk.) oli käytännössä. Nyt oli pääasia taloudessa läpi käyty, kahmit juotu, hymästit ja kiittelyt tapahtuneet. Toiset lähti- mät kiemariin yöksi, muutama meistä yöpyi talossa. Aamulla sit- ten hemonen maljaisiin ja naapu- reihin masikoita katsomaan. Os- timme Tahmanaiselta jonkun rotu- Muualta Poh- jois-Karjalasta. Koulut. Rinnakkaisosaston yläpitämiseksi Sortamalan suomalaisen realily- seon 2—4 luokilla lukumuonna 1910—11 on senatti myöntänyt 9,796 markan määrärahan. Sortamalan suomalaisen tyttö- koulun uuden moimistelusalin sisus- tamiseksi on senaatti myöntänyt 3,578 markan määrärahan. Kouluylihallituksen esityksen 800 markan määrärahan myöntämi- sestä meisto-opetuskurssien toimeen- panemiseksi Sortamalan seminaa- rin naisosastolla on senaatti hy- lännyt. Uusien pulpettien ostamiseksi Sortamalan realilyseoon on se- naatti käyttömaroistaan myöntä- nyt 500 markkaa. yhteiskoulun opettajatar Aina • Karimirta on määrätty kahtena koetusmuotena hoitamaan Torta- malan seminaarin tyttoharjotus- koulun alemman osaston opetta- jattarenmirkaa. Sortamalan seminaarin harjo- tuskoulun yliopettajanmiran sijai- suutta omat hakeneet seminaarin- opettaja Juho Franssila ja kansa- koulunopettaja Wilho Ylönen. Enon kunnanlääkärin Mirkaa on hakenut Pöytyän, Dläneen ja, Oripään pitäjien kunnanlääkäri lääket. lis. Onni Alsr. I. Sjölin, kotoisin Sortamalasta. Maali toi- mitetaan ensi lauantaina kuntako- kouksessa. Kansakoulujen apurahat. Opettajien ja opettajattarien palk- kaamiseksi on myönnetty Jlomant- sin kunnan Kuolismaan koululle opettajan palkkaamiseksi 900 mk. a käsitöiden opettajattaren palk- kaamiseksi 50 mk., ehdolla että kou-1 lulle malmistetaan myöskin kellari a että sen tontille marataan riit- tämä ala maata koulupuutarhaa marten. (Erioikeuksia. Senaatii on myöntynyt Kurki- >oen ylemmän maanmiljelyskou-' lun ra. t. johtajan I. E. Häll- strömin anomukseen saada oikeus päästä Mirkoihin, joihin maadi- taan agronoomin tutkinto. Cräs Nurmeksen kauppalan ra- hasto. Senaatti on päättänyt, että se rahasto, joka on muodostunut tont- tien myymisellä y. m. Nurmeksen kauppalassa kerääntyneistä ra- hoista, saa edelleenkin olla ole- massa. , Wuonislahden tvaihderata. Senaatti on suostunut Muonis- lahden muolukimiyhtiön anomuk- 'een saada noin 3 km. pohjoiseen Muonislahden asemalta Joensuun Nurmeksen rautatiellä rakentaa 100 metrin pituinen maihderata ja että yhtiö oikeutettaisiin rauta- tien alueella johtamaan kapearai- eisen radan sekä pystyttämään nostoraanan. Maanmittaukset. Läänin kumernööri on määrän- nyt komisionimaamittari Sigurd Rosenbergin lainmukaisessa järjes- chksessä toimittamaan rajanaukai- un merotilalla n:o 2 Kaamin pi- täjän Kaamin kylässä: komisioni- maamittari Paul Ekblomin toi- mittamaan talonhalkomisen mero- ilalla n:o 11 Ilomantsin pitäjän^ Kimilahden kylässä ja merotilalla n:o 6 Enon pitäjän Sarmingin' "ylässä; maramaamittari Ossian öderlundin toimittamaan talon- halkomisen merotilalla n:o I Täiti- männiemen kylässä ja n:o 17 Ra- 'imaaran kylässä Rääkkylän pitä- jää; maramaamittari Juho Saa- relaisen halkomaan nierotila n:o 28 öturmeksen pitäjän Nurmesky- elämän ja jo kello 8,10 aamulle lähdimme. HammaslaHden asemalta tulim- me Niittylahden pysäkille, missä johtaja I. H. Hakulinen oli mas- tassa. Hän toimotti meidät terme- tulleeksi ja kehoitti meitä saapu- maan kotiinsa Niittylahden puu- tarha- ja Kansanopistolle klo 1— 2 aikana. Lähdimme ensin asemamies Lei- n o s e n kanalalle. Agronoomi Rei- nola oli taasenkin mukanamme. Uuttera Leinonen saa mähäisillä kustannuksilla, mutta huolellisuu- della, puhdasta tuloa 4 mk. 56 pniä kanasta muodessa. Kanalassa on 103 emäkanaa, 41 poikaa ja 4—5 kukkoa maikoista Leghornin rotua. Kaikki pojat haudotaan ko- neella. Huhtik. 15 p. tulemat ensi- mäiset pojat, jotka munimat jo lokakuussa. II ikäluokka poikia mu- nii jo joulukuussa. Kanoille kylme- tään: ruista, herneitä, peluskia ja mikkeriä, lisäksi ostetaan liiseitä y. m. Hymin oli Leinonen innostu- nut kanalaansa. Ei sanonut kus- kannuksia korkeiksi, mutta huoli ja tarkkuus, sekä ammattitaito omat mälttämättömät, hymiiu tuloksiin päästessä. Kanalaa perustamat moimat muuten saada häneltä ja myös kananhoitokirjoista lähempiä ohjeita. Kanalasta kämelimme 1 km. päässä olemaan H. Matasen taloon. Täällä on isäntä, joka Kou- moton karjanäyttelyssä sai I pal kinnon maatiaiskarjan kasmatta- jana. Tarkastusyhdistykseen on kuuluttu m:sta 1904 eikä aijota enää milloinkaan ilman säännöl- lista ..kontrollia" allakkaan, maikka CO I MI S5Z CO s-s n M CS9 I OO co" t/i karjakon palkkaamiseen menee puh dasta rahaa 2 mk. 10 pniä leh- mää kohti muodessa. Suurtila ei ole tämäkään. Leh- miä on 13. Karjan keskilypsy on 2,600 kg., eräs 4 kertaa (l l ro. 1:sen kerran) poikinut lehmä'an- toi 4,15 pros. maitoa m. 1909 3,708 kg. Karja ruokitaan 2 ker- ua päimässä. Mäkirehut, joina äytetään maapähkinäkakuilla se- Uitettuja kaurajauhoja syötetään 'ilpun kanssa. Nametassa, joka on 1 m. kor- kealle kimestä ja yläosa puusta, on automaattinen mesijohto ja juottolaitos ylhäällä olemilla juo- makupeilla (maksaa 380 mk.) ja sementtipermanto. Pöydillä on ku- ten Tahmanaisenkin nametassa mäkirehuja ja juurikasmeja mar- ten kuppi jokaiselle eläimelle. „Ne on pahat puhdistaa — niitä ei saa luudalla, maan käsin", tokasee joku joukostamme. — „ Totta se on", sanoo isäntä — „pitää hiu kan taittaa selkäänsä, ei muuta" ja jatkaa merkalleen: ..Karjanhoi- tajat moisimat ehkä ttMtä, ettei niitä olisi, mutta isännälle ja kar- jalle ne omat mälttämättömät". Lanta luodaan ulos seinän toi- sella puolen olemaan lantasuojuk- seen, joka on sementtipohjainen. Mirtsa johdetaan sinne myöskin kouruja myöten. Lanta tulee ulko- nakin mallan hymää, eikä milloin- kaan kylmety. Painorehua käyte- tään runsaasti ja oivat tulokset karjalle annettuna hymät. Suomiljelystä harjoitetaan mar- sin järkiperäisesti. Täällä näemme oikein tarkkoja kokeiluja. Oli ase- tettu 8 1 aarin kappaleeseen suo- C/3 B v» & V» <! st- -1 v- tfi C/3 m v» sr < P 9» cs 3* & M os