Torstaina 3 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 125 — 1910 ^ygnaeuS-lastenkirjastot. Werner Söderström Osakeyhtiön ^iygnaeus-juhlan johdosta lahjot- lmnia sataa 50 markan armoista lastenkirjastoa on '^40 koulua ha- tenut. Luettelemme seuraamassa ue koulut, jotka saamat kirjaston ilmaiseksi: luopion läänissä: Hankasalmi, Säkinmäen koulu. — Kontiolahden kunta, Utran koulu. — Juuka, Nunnanlahden koulu. — Kontio lahti, Selffen koulu. — Kuopion maalaiskunta, Mustinlahden kou- lu. — Kuusjärmi, Sysmän koulu. — Lapinlahti, Pitkälänmäen koulu. — Liperi, Tutjunnieinen koulu. — Muurumesi, Karjalankosken koulu. Nurmes, Saramon koulu. — vtur- ines. Jokikylän koulu. — Rauta- maara, Suojärmen koulu. — Rääkkylä, Oramisall^n koulu. — Tohmajärrvi, Kaurilan koulu. — Zohmajärivi, Kutsunmaaran koulu. Ahteensä 1~>. Kansakoulut, jotka eimät saa kir jastoa lahjaksi, moiivat ostaa sen puolesta hinnasta. Iuojärwcu »vesistö» .kanalvoi- minen H. M. Keisari on senaatin esi- tysiä esiteltäessä sumainnut sallia, että Juojärmen mesistön kanamoi- mistä marten tie- ja mesikulkulai- toksen ylihallituksen ehdotuksen mu- kaan maltiomaroista, silloin kun se maltiomarain tilaan nähden ha- maitaan mahdolliseksi, saadaan täyttää aina 1,390,000 mk. asti, suorilettcnvaksi 4 w. kuluessa. Knusjärmen seurakunnan kir- konkokouksessa l. k. -3 p. luettiin kaikki miime ivnoden kirkolliset tilit jci tilientar- kastajan lausunnot. Tilintekijälle myönnettiin tilirvapaus kuin on muistutukset korjannut. Tämän kuluman muoden kirkolti- sia tilejä tarkastamaan malittiin entiset tarkastajat talolliset M. Talliuen ja Janne Kuokkanen. annetta», akn päätettiin kirkko- rassaan ^,00u mk. pappilan raken nuskassaan 380 mf. ja papin mir- katalon kassaan 480 mk. Marsinaisessa kokouksessaan loiakuun 24 p. päätti Kajoon maa- laisseura seuraamista asioista: Johtokunnan eroamismuorossa aifetuifett marsinalslm jäsenten ta- toll. Paamo Tuonosen ja torppari zlntti Tuonosen sijaan, malittiin kaloll. Hlli Tuononen ja torppari Antti Tuononen uudestaan, sekä ma.aiä.>ni^ - mpuot . D§fad Willman'in sijaan malittiin taloll. Kalle Millman (Kaisakko). Seuran sääntöihin ei katsottu tarpeelliseksi tehdä muutoksia. Jäsenmaksua päätettiin kantaa kolmena seuraamana ivuvtena 75 p. muodessa kultakin seuran jäse- neltä. Kuluman muoden tilien tarkas- tajiksi malittiin taloll. Juho Miet- tinen Wesiwaarasta, taloll. Paamo Hamunen Halimaarasta, sekä wa- ralta lampuoti Olli Pehkonen Kuusimaarasta. Kokouksien ilmoittamistapa pää- tettiin jättää entiselleen. Esimiehen, rahastonhoitajan ja kirjurin toimiin malittiin tulemaksi muodeksi torp. I. P. Kallinen Pet- romaaran kylästä ja lumattiin yllämainitusta toimesta palkkaa 12 mk. muoden ajalta. Jaettiin palkinnot alempana ole- man palkkiolautakunnan laatiman arinostelupöytäkirjan mukaan ja tulimat palkituiksi seuraamat kil- pailijat: Kesannonhoidossa: Il palkintoja: Smk. 5:50 taloll. Paamo Hamunen, 5:50 lamp. Olli Pehkonen, 5:50 taloll. Olli Tuononen: III palkint. kunniakirja taloll. Juho Miettinen, Smk. 'A: 50 taloll. Olli Kainulainen (Selkola), .i: 50 lamp. Erik Niskanen, 3:50 taloll. Paamo Kainulainen, 3:50 taloll. Adam Nykänen: IV palk. Smk. 1:80 taloll. Matti Toimanen, 1:80 torp. Paamo Pennanen; Ke- hoituspalkinto Smk. 1 taloll. Kalle Millman, Smk. 1 taloll. Aaro Pen- itänen; yhteensä Smk. 36:10. vi uomiljelyksessä: I palkinto Smk. 7: 20 lamp. Olli Pehkonen; II palkintoja 5:40 ta- loll. Paamo Hamunen ja 5:40 taloll. Juho Miettinen; III palk. Smk. 3: 60 taloll. Paamo Kainu- lainen, 3:60 taloll. Matti Toima- nen (Maarala) ja 3:60 lamp. Antti Kallinen; IV palk. Smk. 1:80 ta- loll. Adam Toimanen, 1:80 taloll. Heikki Toimanen, 1:80 torpp. Jo hannes Metyinen, ja 1:80 taloll. Leander Pirinen, yhteensä Smk. 36: — Lannanhoidossa: I palkinto Smk. 5: — lamp. Olli Pehkonen, ja 5:— taloll. Juho Miettinen; II palk. Smk. 3:50 ta- loll. Paamo Kainulainen, 3:50 taloll. Olli Tuononen ja 3:50 torpp. Johannes Yletyinen: III palk' Smk. 2:25 taloll. Paamo Hamunen, 2:25 taloll. Adam Toi- manen, 2:25 taloll. Adam Nyfä- nen, 2:25 lamp. Erik Niskanen, 2:25 taloll. Juho Louhelainen ja 2:25 torpp. Pekka Kallinen; IV palk. Smk. 1:80 taloll. Leander Pirinen; yhteensä Smk. 35:80. Turmepehkun nostossa: I palkinto Smk. 5 — taloll. Juho Miettinen; II palk. Smk. 3: — Olli Tuononen ja torpp. Johannes Yletyinen; III palk. Smk. 2: 2-> ta loll. Adam Toimanen, 2:25 lamp. Olli Pehkonen, 2:25 lamp. Antti Kallinen, 2:25 taloll. Paamo Kai- nulainen ja 2:25 taloll. Leander Pirinen; I V palk. Smk. 1:50 torpp. Pekka Kallinen, 1:50 taloll. Kalle Millman ja 1:50 taloll. Eero Pi- rinen: yhteensä Smk. 26:75. Rahaa jaettiin palkintoina: Kesannonhoidossa Smk. 36:10, suomiljelyksessä 36:—, lannanhoi dossa 35: 80 turmepehkuin nostos sa 26:75; yhteensä Smk. 134:65. Tarkastuksia toimittaessa ei tar kastuslautakunta moinut muuhun turmautua kuin näkemäänsä. Ilomantsin metsästysseuran ampumakilpailussa lokakuun 30 p. saamutettiin seu- raamat tulokset. Ensiksi kilpailtiin toisen kerran kiertämästä palkin- nosta (pyssystä) ja moitti sen nyt maanmiljeliä HeikkijKarminen piste- määrällä 127; lähinnä oli Pekka Kyöttinen 113 pist. Sitten kilpailtiin 75 metrin mat kalla kahdessa luokassa l:sessä luo- kassa saamutettiin seuraamat tu- loiset: 1 p. maanmilj. A. Kahelin 120 pist., 2 p. maanmilj. H. Kar- minen 121 pist., 3 p. kaupp. P. Kyöttinen 120 1 2 pist. Seuraa mat olimat I. Sissonen 112 pist. ja agronoomi A. I. Tamminen 100 pist. 2 luokan ampujat sai- mat seuraamat tulokset: lp.Jaak- ko Sissonen 106 pist., 2 p. Ta- neli Karminen 100 pist., 3 p. Ot- to Kettunen, Patrikka !>4 pist., 4 p. Wäinö Kettunen, Haukimaara, 00 1 pist., 5 p. Antti Simonen, Putkela, 80 pist. Seuraama A. Makarofs 72 pist. Sitten kilpailtiin 30 metrin mat- kalln pieneen tauluun, jonka kes- kus oli 2 sent. läpimitassa 1 sent. renkaalla suurennettuna, ja sairvat siinä seuraamat palkintoja: 1 p. Heikki Kaeminen pist., - p. Antti Kahelin 48'^ pist., 3 p. Jaakko Sissonen 45 pist., 4p. Pek- ka Kyöttinen 43 pist., 5 p. Hannes Oinonen d'" pist. lähinnä A. I. > Tamminen 42 pist. Miettisellä ja _ Oinosella oli kyllä sama tulos, j mutta ratkaisussa Kyöttinen moitti. Palkinnot olhrat aviouuutia ra-, toustarcamaj millanuttuja, tahot-1 lakkia, kello, y. m., y. tti, j Ilma cli kilpailujen aikana jo- \ tentin Huono, ^uuti ja lumi]ab? ; maikuttimat hymin paljon tulok-' siin, marsinkin kiertämästä palkin- nosta kilpailtaessa oli ensi luokan, lummnr.^ -'m että maimoin moi >nähdä kimääri'.'. tähtäimiä ja piti niitä tuon tuostakin pyyhkiä lumen peitosta. Muutoin moi sanoa, että innos- tusta on aika lailla, sillä huoli- _ matta niin huonosta ilmasta oli' ampujia saapunut kilpailuun, ai- ° na lähes 20 kilometrin päästä ja ° eipä kumma, sillä nämä kilpailut olimat metsästysseuran miimeiset- tänä kesänä. Kenpä ei olisi rien-, tänyt tähän tilaisuuteen sanomaan! edes jäähymäiset, talmen ajaksi' poistuakseen mikä mihinkin toi meensa, trnään tullen taas pala takseen puristamaan kilpailukump- j paninsa kättä ja uusin innostunein mielin koettelemaan ampumatai- toaan. Heikon jään uhri. T. k. 1 p:n aamuna klo 1 9 aikaan oli joukko kansakoulupoikia Lieksan jokirannoilla luistelemassa jolloin pari heistä noin 12 muo- tiaat John Laitinen jaMetu.Romp- panen uskalsimat lähteä ulommaksi sillä seurauksella että molemmat upposimat. Eetu Romppanen on- nistui kuitenkin saamaan kiinni lä- hellä olemaan puomipuun silmuk- kaan ja pelastui omin neumoin. John Laitinenkin ollen hyivä ui- mari pysytteli pinnalla muutaman minuutin, mutta maipui kuitenkin ennenkuin apua ehti paikalle. Uut- terästä naarauksesta huolimatta ei ruumista ole löydetty. Sukeltaja- kin on ottanut osaa etsimisiin, maan kun mirta on jotenkin moi- makas ja melkein kauttaaltaan jään peitossa, löydettiin hukkunut masta klo 3 ajoissa iltapäimällä. Hukkunut oli Gutzeitin piiripäälli- kön A. Laitisen ainoa poika. Tulipalo. Eilen iltapäimällä, kun Taipa- leella sosialistien talossa kiihkeim- millään tanssia retkutettiin, syttyi aiman lähellä olema maanm. Pekka Laineen heinälato äkkiä tu- leen ja paloi täysineen poroksi. Luultamasti oli menty latoon tu- pakoimaan ja maromattomasti tulta käsitellen päästetty tuli hei- niin, jotka sitten nopeasti lei- mahtimat ilmiliekkiin. Eläintautia. Läänin kumernöörille ilmoitet- tua, että määrällistä tuntematon- ta tautia on ilmaantunut karjaan tilalla n:o 7 Ilomantsin pitäjässä ja kylässä, on piirieläinlääkäri Axel Söderman määrätty matkus- tamaan paikkakunnalle ja ryhty- mään toimiin taudin lemenemisen ehkäisemiseksi. Määrän nimen käyttämisestä ja toiskertaisesta warkau- desta tuomittiin Liperin ja Kuusjärmen pitäjien kärjäkunnan kihlakunnan- oikeudessa m. k. 24 pnä talollisen- poika Antti Koistinen Ruokolah- den pitäjästä pidettämäksi 9 kuuk. 12 pmää kuritushuoneessa. Nuoria rikoksentekijöitä. Lakimääräisissä syyskäräjissä Kiihtelysmaaran pitäjän käräjä- kunnassa määrättiin kuusi sano- tusta pitäjästä kotoisin olemaa ala- ikäistä poikaa näpistyksestä rikos- lain 28 lumun 1 H:n ja 3 lumun 1 §:rt mukaan kotona toteensaa- tettamasti kuritettamaksi. Muualta Suo mesta. Tullilaitoksen päällikkö laamanni Toim o Johannes B o i s m a n on mies, joka on toi- minut eri hallinnollisissa Miroissa ja ottanut osaa maltiolliseen elä- määmine m. m. edusmiehenä sää- tymaltiopäimillä. Wiimeksi hän on omistanut taidokkaan ja tarmok- kaan toimensa tullilaitokselle, jon- ka päälliköksi hän nimitettiin m. 1007. Jo kerran ennen m. 1002 hän erotettiin Mirastaan, asessorin toimesta tullihallituksessa, kun hän ei moinut myötämaikuttaa erään laittoman asemelmollisuusasetuksen täytäntöön panoa tarkoittaman luettelon antamiseen. Ja nyt hän saa uudelleen eronsa samanlaisen syyn tähden. Hänet on nyt ni- mittäin kaatanut tullihallituksen suhtautuminen tunnettuun aseiden- tuontikieltopäätökseen, joka oli syn- tynyt menäläisten miranomaisten esityksestä. Suomen miranomaisia ja Suomen lakia syrjäyttämällä. Sijaan nimitetty emersti as Enehjelm, sortomuosien aikuinen Maasan ja Helsingin poliisimesta- ri, miimeksi kenraalikumernöörin kanslian mirkamies, on niitä, joi- den nimeen ei liity kaunis muisto entisestä toiininnasta. Tämä päällikönmaihdos on se- kin osaltaan osoituksena siitä, että purjehdimme täyttä mauhtia bob- rikosnlaismuosien oloihin. Pastori Pantsun siirtäminen. Mikäli Tamp. S. omat kuulleet, on arkkipiispa Sergei antanut pas- tori Pantsulle lurvan olla Tarnpe- reellä ensi marraskuun <u. l.» lop- puun saakka, maikka ensin oli mää- rätty, että pastori P:n on heti ntuutettama uuteen paikkaansa PoUuijärmellc. Perheuutisia. 'Amioliittoon mihittiii? H.gissä maanantaina morsiamen kodissa sil. kand. K. N. Ra nta k ari ja neiti Maija Kalmani, waliio- ne^. I. Tn. Tanielfon-Kalmarm ja hänen puolisonsa (o. s. Herlin) Kihlauksensa omat julaisseet näyttelijätär Elli Tompnri ja lakit. kand. Lauri af Heurlin.' Ruttoon kuolleen ihmisen eli- miä löydetty Pietarin kadulta. R j e t s h kertoo, että mk. 28 p:nä toi eräs talonpoikaisnainen Litei- nin 4:nteen poliisiosastoon Wos- kresenskin prospektin ja Kirotshnin kadun kulmasta löytöinänsä pui- sen laatikon. Amattaessa löydet tiin laatikosta kaksi lasipurkkia, joissa oli patalogisanatomisia pre- paraatteja. Samaan aikaan il- limitettiin Miipurin kaupungin- osan l:stä poliisiosastosta, että laatikon oli kadottanut suomalai- nen lääkäri G. A. von Wille- brand, joka palasi Odessasta Helsinkiin, jonne hän ott matkus tanut tutustuakseen ruton mastus- tamiskeinoihin. Mainitun lääkä- rin ilmotuksen mukaan on lasi- purkeissa sormaliniin upotettuja Odessassa ruttoon kuolleen ihmi- sen elimiä, joita hän kuljetti Hel- siilkiin lääkeopillisen tiedekunnan nlioppilaitten kokeiluja marten. Liteinin 4:nteen poliisiosastoon saapuneet lääkärit ryhtyimät heti seuraamiin toimenpiteisiin: 1 lasi- purkeissa olemat elimet maleltiin 5 prosenttisella sormaliniliuoksella ja lähetettiin tarkastettamaksi kokei- leman lääketieteen keisarilliseen opistoon: -) koko poliisiosasto de- sinsisioitiin ja laatikkoa amattaessa läsnä olleet henkilöt omat eriste- tyt; 3) Semernajahotellissa olema huone, jossa tohtori von Wille- brand oli asunut, desinfisioitiin. Katsoen siihen, että tohtori Wille- brand on matkustanut Snomeei:, on tapahtumasta ilmoitettu Suo- men kenraalikuivernöörille. Mellakat Savonlinnan sairaalassa. Miime torstai-iltana olimat muutamat Samonlinnan sairaa- lan kuppatautiosaston sairaat saa- neet jollain tamoin mäkijuomia luokseen ja juoneet itsensä huma- laan. Huoneessa nostimat he juomuspäissään metakan, rikkoen pöydät, tuolit ja muut huoneka- lut. Asiasta täytyi ilmoittaa po- liisille, joka korjasi mellakoitsijois- ta työmiehet F. Romin Lappeen- rannasta ja I. Partasen Puu- malasta huostaansa. Toimitetussa poliisitutkinnossa ei käynyt täysin selmille, miten miehet olimat mäkijuomia luok- seen saaneet. Työmies Romi ker- toi, että eräs hänen kaupungissa asuma tomerinsa oli hänen pyyn- nöstään salaa kulettanut juomia sairaalaan, mutta kun hänen mai- nitsemaansa henkilöä ei tiedetä oleman koko kaupungissa, näyt- tää työmies Romin ilmoitus määrältä. Selmille on käynyt, että samaan aikaan kuin mella- kat tapahtnimat, oli sairashuo- neen talossa sairaalan mahtimes- tarin I. Jyrkisen luona jokin 1 kous, johon myöskin sairaalan palmelushenkilöt ottimat osaa sekä että omet olimat olleet auki pu heenalaisena iltana, jotenka mie- het itse olimat olleet tilaisuudessa hakemaan mäkijuomia kaupun- gista. Kuulustelua tapahtuman johdosta jatketaan. Hra Josna Järtvine»» jatkaa Mikkelin Sanomissa pal- jastuksiaan sosialistisen puoluejoh- don ja opin simeettömästä kurjuu- desta. Hän kumaa yksityiskohtai sesti useitten nimeltä mainittujen s osialistijohtajain suunnatonta juop- poutta ja sitä turmiota, mitä he omat elämällään aikaansaaneet. Tämän jälkeen hän sanoo m. m.: „Ja että Suomipoloiscn nuori so saataisiin oikein eristettyä kai- kesta ivanhasta, kaikesta koetellus- ta simeydestä, julistamat nämä simeettömyyden saarnaajat, että kaikki simeys on pormarillista, kaikki raittiusintoilu on pormaril- lista, kaikki tiede on pormarillista, se maan on uskottamaa, mitä nä mä henkilöt puhumat ja opetta- mat. Ja he omat onnistuneet. He omat kansan pimittäneet suun- nattomilla lupauksillaan, lumoten ihania tulemaisuudenaikakausia, jol loin työtäkään^ei paljon tarmttse tehdä, jolloin ylellisyys mirtailisi kuten Muhamedin paratiisissa. Kansa on lähtiessään takaa aja- maan noita kangastuksia unohta- nut omassa pomessaan puhuman simeellisen äänen. Ja että nuo simeellisesti rappeutuneet henkilöt saisimat mellastella herkkäuskoisen kansan kustannukseklla ja hiellä ansaituilla penneillä ja että hei- dän elämästään ei pääsisi maali- karjain tietoon mähääkään tietoa, noudattamat he lehdissään mitä ailkarinta sensuuria. Kun minua oli alkanut jo kammottaa elämi- nen moisten henkilöiden joukossa, kun jo oli tullut makuutettua, että juopot eimät moi ajaa raittiusasi- aa, ei huorat simeyttä, ei simeet- töniät henkilöt ohjata kansaa hy- mään päämäärään, kun tuon ha- mainnon tein, päätin heti erota ja kunlkaapa nyt samalaiset kun eroni ilmoitin Työmiehen toimi- tukselle, liitin eroni mukaan aino- astaan pari desimetnä pitkän, ly hyen ilmoituksen niistä syistä, jotka minut omat pvkottaneet ero- ni ottamaan, niin minun pientä liuskaani ei otettu Työmieheen. Minua ei annettu sanallakaan il- maista Suomen työmäestnsle, inis tä syystä olin yakotrtm ^samaan. — ^ Teille puhuttu, että so- «Äioemokmtia taistelee puhtain asein, että s? waatii ja kannat- ta?, 'äusuntomapautta, mutta tuo- kin tapaus näyttää, etkä sosialide- mokraatit ivaatimat painomapaut- ta ainoastaan saadakseen halmen- taa ja hämäistä heidän mihaa- miensa henkilöiden persoonia, saa- dakseen mustata niitä henkilöitä, jotka uskaltamat hiukan nostaa tuon puolueen edessä olemaa esi- rippua ja näyttää tietämättömille maalaisillekin mitä siellä kehutun sosialidemokratian sisimmässä pii- lse, mitä simeettömyyttä ja juop- poutta harjoitetaan kulisien takana kansalta piilossa." nöt määrittelemät kirkollisen wal- lan suhteen kirkon ulkopuolella ole- miin seuroihin ja yhdistyksiin ja kirkollisissa miroissa olemien hen- kilöitten yhteiskunta-poliittiseen toi- mintaan, määrää: Koska pappi Sadomnikom, tahtomatta alistua noudattamaan oman piispansa on, ehdotuksen mukaan, antaa op- pilaille uskonnollissimeellinen kas- matus, kehittää heidän rakkaut- taan Wenäjään ja antaa heille mälttämättömät alkeistiedot. Kouluissa opetetaan: uskontoa, menäjänkieltä, laskentoa, mittaus- oppia, maantiedettä, Menäjän his- pua tarkastajatoimesta. niin ken raalikumernöäri pyytää eikö kat- sottaisi mahdolliseksi lähettää Sa- domnikom, joka mastustaa hengel listä hallitusta ja maltakunnan miranomaisten toimenpiteitä, jo- honkin »valtakunnan luostariin. sM senjälkeen antaa hänelle jotin tok mi ulkopuolelle. Suomea". Sadolvnikolvin asia. kenraalikumernööri pyy- tää Sadomnikomin lähet- tämistä luostariin. Miimeksi ilmestynyt tekee selkoa eräästä merkillisessä asiakirjasta, Miipurin hengellisen konsistorin kirjelmästä synoodille, jossa olemat ponnet kuulumat seu- raamasti: ..Asiakirjoista näkyy: 1) että pappi Aleksarder Sa- domnikom, ollen jäsenenä politilti- sessa nuorsuomalaisessa puoluees- sa, jonka tarkoitukselta on pyrkiä Wenäjästä erilleen, sekä äärim- mäisyyteen asti mihamielisenä kai- kelle menäläiselle ja oikeauskoiselle, kreikk. katol. kansakoulutarkastaja- mirassa ei ainoastaan itse persoo- nallisesti toimi oman Hiippakun- tansa Hallituksen määräyksiä mas- taan, maan on yllyttänyt, mieläpä sakon uhalla pakottanut opettajia ja opettajattaria julkiseen tottele- mattomuuteen Hiippakunnan mal lan määräyksille: 2) m. m. on johtamana henki- lönä ottailut osaa m. 1909 pidet- tyyn opettaj«kokoukseen, joka pani päämääräkseen suursuomalaisuu- den aatteiden propagatldeeraami- sen ei ainoastaan Suomen Karja lan, maan myöskin rajantakaisten karjalaisten keskuuteen, jonka ohes- sa otti osaa julkaisuihin, mitkä omat suunnatut Suomessa toimi- man menäläisen työn mahingoksi sekä oikeauskoisen kirkon hengessä tapahtuman, oikeauskoisten kansa- laisten hengellisen malistumisen mahingoksi: 3) että pappi Sadomnikom on mirkamelmollisuuksiensa täyttämi sen aikana oikeauskoisten suureksi pahennukseksi tahallaan rikkonut sääntöjä kirkon paimenen ulkonai sesta käytöksestä ja muodosta, ta hallaan tehnyt eroitukset oikeaus- koisuuden ja luterilaisuuden mä Iillä pelkäksi dogmiksi sekä kieltä- Nyt koko oikeauskois-kirkollisen elä- män kokemuksen. — Sentähen, tunnustaen mirkaerossa oleman pappi Alekjander Sadomnikomin toiminnan kansakoulun tarkastaja- mirassa turmiolliseksi ja maarak liseksi oikeauskoisuudelle ja siis semmoiseksi, joka on lopetettama, ja Sadomnikomin poistamisen mai- nitusta mirasta mälttämättömäksi, ja koska Sadomnikom ei tahdo alistua tähän määräykseen, kuin myöskin siihen nähden, ettei Hiip- pakunnan mallalla ole mitään muita keinoja, joilla mmtaisiin Sadomnikomiin maikuttaa, sekä lopettaa se mahinko, jonka hänen k ansa koulutarkastajatoimintansa tuottaa, Konsistoria, nojaten 4 ja 5:n §§:» Pyhimmän Synodin mah- mistamiin sääntöihin, jotka sään- laillista tahtoa ja pitäen parem- toriaa ja yleisiä tietoja luonnon pana säilyttää itsellään maallisen opista ja yhteiskuntajärjestyksestä, miran seka jatkaakseen poliitillista Niillä paikkakunnilla, joissa on toimintaansa, kieltäytyy paimen- mieraskielistä mäestöä, sallitaan mirasta, jota hänelle on tarjottu, kihlakunnanneumoston suostumuk- ja ilmaisee sillä halmeksumista sella opettaa paikallisia kieliä, pappisarmoa kohtaan ja koska maikka opetuksen pitää kouluissa näitten sääntöjen 6 §:n maatimat käydä menäjänkielellä. Kouluissa, esipaimenneumot olimat hänelle jo joissa lapset kouluun tullessaan ennen tehdyt, eikä niillä ollut mi- eimät osaa menäjänkieltä, moidaan tään menestystä — riistettämäksi opettaa kuitenkin paikkakunnan kie- häneltä, mirkaerossa olemalta pa- lellä kahtena ensimäinenä muote- pilta Aleksander Sadomnikomilta, na. Opetuksen jatkaminen paikka- pyhän armon ja, sulkien pois kunnan kielellä tämän jälkeen mää- hänet hengellisestä säädystä, luo- rätään jokaista kansakuntaa ja mutettamaksi hänet Miipurin Lää- paikkakuntaa marten erityisellä pää- ninhallituksen huostaan". töksellään. Ikäänkuin aamistaen ettei tä- Kihlakunnan semstmojen ja kau- mä asiakirja ole riittämän älyk- punkien tehtämäkst jätetään mää- käästi perusteltu toimottua maiku- rätä yleinen koulupakko. Nämä tusta aikaansaamaan, on nähtä- päätökset mahmistaa kansanmalis- mästi kutsuttu amuksi itse ken- tusministeri sisäasiainministerin raalikumernööri, koskapa hän tä- suostumuksella. Jos yleinen koulu- män kirjoituksen johdosta erikoi- pakko jollain paikkakunnalla mah- sesti kirjetietä ilmoittaa Synodin mistetaan, sen on astuminen moi- »prokuraattorille „että Sadomni- maan muoden jälkeen sen julkai- komin tarkastajatoimi on suunnat- semisesta. Wanhemmat tai heidän tu sen hajottamiseen, minkä We- sijaisensa, jotka kieltäytymät nou- näjän malta on Suomessa mai- dattamasta koulupakkoa, tuomitaan malla saamuttanut kreikkalaiskato- enintään 25 ruplan sakkoihin kou- lisen uskon suojelemisen ja malta- lun holhouskunnan mukaan. Pa- kunnallisten etujen puolustamisen piston on kouluoholhouslautakun- tarkoituksessa, ja sellaisena sitä ei nalle annettama tiedot kouluijässä ainoastaan moida olla kärsimättä, olemista lapsista, maan mieläpä sen pitää saada Tällainen on pääpiirteissään ansaittu rangaistuksensakin, ja lakiehdotus, mutta asiain nykyi- koskapa Sadomnikom kieltäytyy selläan ollessa saattaa siihen »vie- noudattamasta piispan tahtoa luo- lä päimä ja toinenkin kulua, en- m',t f— neukuin asiassa oikein tosi tulee. Ulkomailta. Espanja tvallankumonksen kynnyksellä. Hallitus on antanut käskyn ' mangita tunnetun radikaalisen puo- lueen jäsenen, yliopiston prosessori Andrez Omejron. Waltaknnnan duuman , Tietotästä on herättänyt suur- ta mleltenkuohua tasamaltalatsten neljäs istuntokausi keskuudessa ja puolueen johtajat ' omat kutsutut ylimääräiseen ko- alkoi miime perjantaina kutakuin- ^uh~een. . , ^ in pahoilla enteillä. Ankara yh- ^ Kenotaan, ^etta hallituki ella on teentörmäys näet tapahtui jo ensi- alkomuksena kayttaa kemoza mitä mäisessä istunnossa eri aatesuun- kukistaa^ sottlasmastatsen aill edustajien mälillä ensimäisen kuhotukjen, Ma suurella tnnnolla duuman puheenjohtajan, proses- harzotetaan Madridlssa. ori Muromtsessin muiston kun- m ' + m nioittamisesta. Kun ensin oli kun- ^uglyemlsen tapahduttua as et- maitettu seisaalleen nousten kuol- ^, • J+lf" f f:K leen duuman jäsen Lamromin 5 5^:. Paha ette: polusi muistoa, niin esitti professori Mil- ^d° taman^ nykyMa olmpmkkaa jukom, että äskettäin kuolleen ensi- ^omert ^txeto kertoo, etta hallitus mäisen duuman presidentin muis- toa myöskin kunnioitettaisiin, mut- r ta puheenjohtaja, ruhtinas Wol- .«p..ngna Nue- konski oli tästä toista mieltä mai- niten, että perustuslaillis-kansan- ^ ^ rlg+Ji maltaisen puolueen jäsen on jättä- tan?t, että hänen puolessaan saa- nyt esityksen että duuma kunnioit- daan uhkaus panna tonneen mrl- taisi äskettäin kuolleen entisen duu- om haansa. Syytös hanta mas- man puheenjohtajan muistoa. Kos- ta ™ perustuu ,uhen, että h an on kettamatta lainkaan mieheen, jat- " &! «! koi hän sitten, jonka muistoa eh- Mlasmastmsta ;a^ yhteiskunnalle dotetaan kunnioitettamaksi, suota- f ?' +1 ,m mrtrtn koon minun lausua asiasta mieli- . Tatukin asiaa tulee tutkimaan piteeni. Ellei asiasta olla täysin I^aoueus. yksimielisiä, en katso moimani e it- L.nnassa pidettnn ,oku pa wa- tää kenen muistoa tahansa kun- ^Ue ^ mtnistenneumoston lstunto, nioitettamaksi. Jos mainajain kun- ^Aa pohdlttnn ky ymysta halll- nioittamisesta nousee riita, on pa- H anasta tasamaltalayeen ras jättää se tekemättä. Tällä het- umeeieen. , kellä en ainoastaan epäile, ettei , yksimielisyyttä saamutettaisi maan °»an Mmls ertprestdenttl Can ol n aiman marma siitä. Epäi- ^es \a , n rntttotn ttebon et a ha- lykseni perustumat kirjallisiin to- melienaMadndmsim^^^ distuskappaleeisiin. Siinä syyt wernoorl Lou^ Canalai-S ok ad^ miksi en katso olemani oikeutettu kuollut. Kumngas keskeytti he ° [maa ^ Madrtdissa ollaan hymin huo- ionta Mtäeäiä fabetit, lyörchm» jÄÄÄjSS» ja sosialidemokratit jättimät miel- ! täosottaen istuntosalin, oikeiston ^ lt f a ^ S/sSS nS' ja nationalistien pitäessä taman- maltalainen puolue panoa pat- mukaista metakkataan. ^ Tämä tällainen työkauden alfa- uEmStLailf fuSSd jättäneet !a«B(a ,"foa ÄÄ ^Äie! eiiä «eiätenon tat|* peljMfa koko kolmas Menäjän duuma lie- ^ fnStnn ne sittenkin, kuten Miljukom lau- on - Ia ^ eUa ' 10110n f ui, tuominnut itse itseänsä. Duumalle jätetyistä lakiehdo- tuksista tulenee ensimäisenä käsi- teltämäksi koulupakkökysymys,mikä Kauhea ajomeyastyv lakiehdotus käsittää yleisen kansan- opetuksen koko opetus- ja halli- (Susihistoria Rumaniasta.) tuspuolen, ja on sangen tärkeä maalle. Joulukuun 24 p:nä 1903 jou- Iltamat toimeenpanee Heinävaaran Maalaisseuran Särkivaaran osasto 6 p:nä Marraskuuta Särkiraa* ralla J. Raatikaisen talossa, vaih televalla ohjelmalla, aikaan klo 5 ip. Huvitoimikunta. (K. S. 1 k.) K. S. 1 k. 4 s. 50 mm). Täten ilmoitetaan että 1911 vuoden edostajavaa- leja varten tehty Kontiolahden äänestysalueen vaaliluettelo on tk. 3 p:stä alkaen 18 p:ään asti julkisesti tarkastettavaksi esille- pantuna allekirjoittaneen luona. Vaalilautakunnan puolesta: Juho Puhakka, puheenjoktaja. J&efimon äänestysalueen vaaliluettelo v. 1911 edustajavaaleja varten on esillepantuna yleisön tarkastet taviksi 5 p:stä marrask. 15 p:äin samaa kuuta Onttolan kansa koululla. V aalilautakunta. CK. S. 1 k.) Kuulutus. Lehmon kansakoululla myy dään 2 pientä aitta-huonetta ensi Marrask. 5 p:nä klo 1 ]. pp. Lehmossa 29 p. Lokak. 1910. Paavo Hgvärinen. (K. S. 1 k.) Pielisjärven kunnan 7:nnen äänestysalueen vaali luettelo vuoden 1911 valtiopäivä vaaleja varten on luonani kulu van marraskuun 2 päivästä al kaen 13 p:vään saakka asiallis ten nähtävänä. Sarkkila Vii 10. Onni Niiranen. (K. S. 1 k.) 1 huone ja keittiö vuokratta vana Niinivaaralla K. Poutiaisella. Saattakaa kotiini Kaksi viikkoa kateissa ollaet kaksi pentukoiraani, joilla knm* mailakin on omistajan nimila put kaulassa. Toinen on punai nen ja tuntee nimen n Riffe a , toinen punainen, mutta valkeita pilkkuja, tuntee nimen „Ruffe a « Koirat tai tieto niiden olinpai kasta tuotakoon palkintoa vas taan Joensuun Seurahuoneella Budolf Jonssonille. (K. S. 1 k.) makamia lemottomuuksia. Ehdotus yleisestä koulupakosta tui kersantti Babra Calinesen mat- jätettiin duumalle marraskuun 1 kalla Plaestin kaupunkiin nälkäi- p. 1907 m. I. ja joutui se tammi- sen susilauman hyökkäyksen alai- kuun 8 p:nä m. 1908 m. l. kan- seksi ja pelasti henkensä suurilla sanmaliswsmaliokuntaan. Tämä ponnistuksilla ja kylmämerisyydel- muodosti keskuudestaan erityisen lään. Pelottamasta tapahtumasta alamaliokunnan, jonka tehtämäkst kertoo hän seuraamaa: jätettiin tarkan selostuksen laati- Kello miiden tienoissa ittapäi minen kansanmalistuksen tilasta, mällä, kun jo alkoi hämärtää, rat- Kun työt alamaliokunnassa jo oli- sastin pitkin Madenimetsän reuna- mat loppuunsuoritetut, jätti kan- maa. Hemoseni alkoi tulla lemot- sanmalistusministeristö duumalle tomaksi, mutta minä en siihen selostuksen alustamien koulujen ti- juuri sanattomasti kiinnittänyt lasta ja oli alamaliokunta pako- huomiota, ennenkuin se alkoi pärs tettu uudelleen käsittelemään laa- kyä ja mapista. Silloin kuulin limaansa lakiehdotusta saadaksen- ääniä, jotka olimat aiheuttaneet sa sen yhdenmukaiseksi tämän mi- pelon — etäältä kuului susien ul- nisteriön selostuksen kanssa. montaa. Tiesin mitä se oli, maik- Kansanmalistusmaliokunta ryh- ken koskaan ennen ollutkaan sitä tyi käsittelemään lakiehdotusta läh- kuullut. Hemonen tuli hymin her- tieil siitä ajatuksesta, että taata mostuneeksi, jonka muoksi ajoin kaikille lapsille tilaisuus nauttia ramia — että sudet minua seura- alkuopetusta on maltakunnallinen simat, sitä en siinä hetkessä usko- asia mutta että tämä toimenpide nut. Hetkisen kuluttua häipyi ul- toteutuisi on eri paikkakuntien yh- monta kokonaan ja minä luulin.! ta masemmalle, tällä kertaa pal- joa selmemmin. Sen jälkeen kuu- Iin oksien ritinää ja ääni käheS» tyi lähestymistään, ilman että näin petoja milaukseltakaan. Ajattelematta maaran suuruut- ta — se joka ratsastaa, tuntee ai- na itsensä mannaksi heroosen se lässä — irrotin karpiinin kanto hihnasta uskossa, että yksi ainoa laukaus olisi omiansa karkotta- maan sudet pakosalle, jos ne us- kaltaisimat näyttäytyä. Meillä on on aina kaksi tyhjää ja kolme täy- sinäistä panosta karpiineissamme. Minun ei tarminnut kauman odottaa. Jonkun hetken kuluttua näin joukon harmaita marjoja kii- tämän pensaiden ja puiden wä- Iissä; mikä lähemmäksi ne tulimat, sitä suuremmaksi niiden luku li- sääntyi. I jAkkiä, aiman kuin somitun mer- kin mukaan, syöksyimät ne kaikki esille; minun laskuni mukaan oli niitä mähintäin kaksisataa. Am- muin samassa kaksi tyhjää lau- kausta, mutta hämmästyksekseni ei tämä tehnyt petoihin mitään maikutusta. Katsottuani taakseni näin kuinka joukko susia juoksi tien yli, joten jouduin molemmilta puoli niiden ahdisteltamaksi. Ammuin silloin kolme komaa panosta pau! pau! pau! Kuulin tuskaista ulmontaa, mutta en moi- nut nähdä mitä tuloksia luodit tekimät, sillä samalla alkoi hewo- sen nelistää. Tie oli aiman suora ia turhaan tähystelin apua lähet« tymiltä. Nyt tiesin että minun oli todella taisteltama elämästä. Mi» nun täytyisi ratsastaa mähintäin tunnin ajan, ennenkuin olin toi- mossa saamuttaa ihmisasuntoja. Hemostani ei tarminnut kannuS- taa lainkaan, sillä pelästynyt eläin kiiti hurjaa mauhtia eteenpäin. Onneksi totteli se minun ohjaus- tani; jos se olisi painautunut met« sään, olisimme kympikin joutuneet petojen raadeltamiksi! (Jatk.) Yleisöltä. Niille arm. ystämille, jotka aut» toimat hukkuneen poikamme me« destä ylös, sekä niille opettajille ja oppilastomereille, jotka olimat saat- tamassa Einoamme miimeifeen le- posijaansa kuin myös siitä koleh- w..vwu* M » vv. „ dista, joka koottiin N. M. K. A:n teiskunnallisten moimien mäittä- petojen suunnanneen kulkunsa toi-' ilmamassa meille, tahdomme lausua mättömästi autettama maltiota. saalle. Mutta äkkiä kuului ul- sydämelliset kiitoksemme. Alustamien koulujen tarkoitus monta uudelleen metsästä minus-> Miina ja Juho Eronen^