144 - IOIO. KAIKTJ. Maanantaina Joulukuun 12 häivänä Werner Söderström Osakeyhtiö. ♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦ ovat suureksi osaksi erittäin arvokkaita. Te voitte seuraavan luettelon mukaan valita itsellenne kokoelman, jonka arvo ei tule vähenemään. Lukekaa aina parhaita kirjailijoita! ♦ ♦ ♦ X ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ WWW kmMMM pain uutuuksia: Tähtien alla: Maila Talvion ro maani Merkkiteos. 5 50. Aikakausien vaihteessa Kyösti Vilkunan mainio teos. 3:50. Säkeitä: O. Mannisen hieno ru nokokoelma. 3. —. Maalla: Eino Kaliman näytelmä- kirja. 2:75. Runoja: J. Siljon esikoisteos. 1:50. Syvistä hetteistä: Marja Sal melan uusia kuvauksia elä mästä. 2:25. Piilopirtissä: John Berghin etevä historiallinen romaani. 1: —. Paitsi Maila Talvion ete vää romaania on Kyösti Vil kunaan historialliset kertomuk set jo tunnustettu vuoden kieltä mättömäksi merkkiteokseksi. „Sä- keiden" uusi sarja on tämän vuoden hienoin runokokoelma. »Piilopirtissä" on jännittävä ja kelpo teos. Olltulaisia mestariteoksia etevinä suomennoksina: Anna Karenina; Leo Tolstoin toinen pääteos; vuoden etevin uutuus. I osa 5:50 Antikristuksen Ihmetyöt; Sel ma Lagerlöfin suuri ja ihana romaani. 3.50. Sappho: Franz Griliparzerin ete vinrunodraama. V. A Kosken niemen suomentama. 2:50. Kihlautuneet; Alessandro Man zonin historiallinen mestari romaani. I osa 4. 50. Sydän; norjalaisen Peter Eggen romaani; suurta ja hienoa taidetta. 2:50. Mukkuva talo; Ingeborg Maria Sickin kertomus. 1:—. Useimmat näistä teoksista ovat maailman kirjallisuudessa kuului sia ncrontuotieita. Kun tahdo taan käänöski r jallisundella koti maista kirjallisuutta rikastuttaa ei ole helppo etevämpiä teoksia valita. Kaikisssa kirjakaupoissa. : ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ : ♦ ♦ : ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ramfitaMini kehittynyt paikkakunnan suurimmaksi ja on sellaisena paljon puhuma todistus siitä, mitä tarmokas ja kukenemä nainen pystyy aikaan saamaan. Onhan tunnettua, että naisilla on Oulun liike-elämässä leritoten kauppa-alalla > ollut tärkeä osa. Rouma A. on näitten joukossa ehdottomasti eturinmn asetettama. — Liiton Mylläri on jauhattanut suu- rimman osan alakertarvarastoaan Kaiun tilausilmoituksesta, joka ei näy oleman Lii ton mieleen. Mylläri sanoo siinä oleman paljon sellaista, mitä siinä Liiton mielestä ei saisi olla ja sitten siitä on poissa paljon sellaista, jota Liitto olisi suonut. Johon minä täydellisesti moin yhtyä. Kaiku taisi astua pahasti Liiton liikamarpaille, koska siitä sellainen äläkkä syntyi. Ja siihen asti, kunnes Liitto ja Mylläri on hankkinut oikeuden tarkastaa ja määrätä, mitä Kaiku ja muut lehdet saamat lukijoilleen kirjoittaa, suon mielelläni Myllärille humin järsiä Kai- kua mielensä mukaan. Siitä on nähkääs se hyöty, että muut saamat sillä kertaa olla häneltä rauhassa. Myllärillä, nähkääs, on auttamaton mika täyttää pussinsa tökeröil lä toisten nakerteluilla, syytöksillä ja par> jauksilla. Hymää jatkoa, hymä Mylläri! Jouni. — Henkiwaku«t«syhtiöitten toimintaa. Henkimakuutusosakeyhtiö Salaman johto- kunta on tähän saakka myöntänyt makuu- tuksia yhteensä 5,2<i7.400 markkaa. Tämä määrä jakaantuu 1,29!) henkilölle ja tulee kutakin henkilöä kohti siis keskimäärin 4,200 marikaa. Kaikkiaan on makuutuksia haettu r>,967,400 markkaa. Suomi yhtiö on marraskuun aikana jäte- tyistä 2,0(>8 hakemuksesta myöntänyt henki makuutuksia Smk:sta 4,595,000. L>säys »vii me rouoben mastaamaan tulokseen merra- ten on 35.!) Hakemusta ja 420,000 markkaa. — Siirtolaisuus. Marraskuun kuluessa on Hangon kautta matkusta- nut ulkomaille yhteensä 1,157 siirto laista, joista 1,142 suomalaista ja 15 menäläistä. Edellisistä oli miehiä 577, naisia 435 ja lapsia 140; jälkimmäisistä 5 miestä, 7 naista ia 3 lasta. Muualta Suomesta. — Kuollut. Lauantaina kuoli Helsingin dtakonissakodissa Kaustisen kirkkoherra Strömmerin puoliso Ma ria Strömmer o. s. Slrömmer, lähes G0 muoden ikäisenä. — Neutvottelut kirjaltajaiu palkkaustnrissiSta. Kuten aikaisen, min on mainittu raukesimat tuloksetta- nlina sen somittelulautakunnan neumot- Mut kirjaltajain uudesta palkkausta- riffista, jonka qraasillisen teollisuuden Harjoittajani työnantaj.nnliitto ja kir jiltajalutto olimat asettaneet. Kun silloiset neutvottelut osottimat, että täy sien maltuuksien puutteessa tyydyttä kää yhteensomitusta tuskin on saata- unssa, päätti somittelulautakunta yksi- mielisesti tehdä kummallekin järjestölle e!>do!ulsen, että asetettaisiin täydellisillä lualtuufjiUa iDamstettu lautakunta laa- timaaan lopullista käytäntöön tulemaa tariffia. Tämän ehdotuksen järjestöt hymäk- nnmätkin ja asettimat lopullisen tarif nn tekoon maltuutetun komitean. Tämä komitea on nyt kokoontunut Helsingissä ja alkanut työnsä. — Nimismies tuomittu laitto maSta wungitscmlsesta. Ho-oioi keus on nyttemmin mahioistamu Alis laron ja Isonkyrön pitäjäin kihlakun nanoikeuden tuomion, juUa mainittu oikeus tuomitsi m. t. nimtsmithon ja mäkitupalaisen Jaakko Myllykosken sii ta, eitä ilman laillista syylä oliivai Ylistarossa pidättäneet ja säilyttäneet manqittuna ivuorotauden ajan erästä S. Konttnri-nirnistä henkilöä. Mami tun oikeuden tuomitsema sakko olt 150 mkaa eli 25 pänvää mankeutta kum rnallekin henkilölle, siihen luettuna manailulle matsettamat kormausrahat ja oikeudenkäyntikulut. Kirjallisuutta ja taidetta. Sydäntalroi. Joululukemista Suomen kodeille. Kirjailijain W. A. Koskenniemen ja Eino Kaliman toimittama kirjallinen joululehti on nyt ilmestynyt Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella. Tämä „Sydäntalmi" sisältää 40 si- wua suuressa koossa. Se on aiottu luettamaksi ja sisältää erittäin hyiviä kirjoituksia; tekstikumat on aio- tut main somisteiksi. L i i t e k u w a- n a on Carl Larssonin kaunis, moni- märinen kotikuma ..Omenankorjuu". W. A. Koskenniemeltä on kolme ru- noa, joiden mertaisia eimät suomalai set joululehdet ole koskaan nähneet. Kyösti Wilkunalta on historiallinen joulukertomus: ..Äärimmilleen jänni tetty", moimakas kumaus Armfeltin tunturiretkestä jouluna 1718. Johannes Linnankosken kumaus ..Kuolemansynti" on sanonnaltaan erin omaisen moimakas ja ajatukseltaan pal jon merkitsemä. Maila Talmion kertomus..Laiskan- koulussa" on. hauska ja onnistunut. Eino Kalima julkaisee ensimäiset no- mellinsa. ..Huhtikuun sade" on (luon- nossa ja henkilöissä elämä) hedelmöit- tämän kemätsateen tunnelma. Toinen, inspiratsioonilla kirjoitettu nomelli: ..Admenttl", on lapsipsykologia-kumaus, joka aiheensakin puolesta on miehättä- mä lukijoita. Toimo Kailan kumitetut matkaku- maukset „Wenäjän prairioilta" omat tyylillisesti notkeita ja aiheeltaan int- resantteja. Kuten tästä huomaa, on rcalmta huolella toimitettu. Hinta, 1 mk. 25 p., on huokea näin runsasta kannokir- jollista sisältöä maslatakseen. Mutta toimottamasti se ainakin hankkii lehdelle sitä suuremman menekin. Maatalousosasto. Smcii SJiflötoIousifuroifD Kcskiis- liitm r^stfljiston 1V:$ ulriitfit kokous. Istunto joulut. 5 pnä. l:si jatkettiin jouluk. 3 pmän istun nossa jo alolettua käsittelyä opetus maliokunnan mietinnöstä n.o 1 : Maatalous-, metsänhoito-, maanmittaus- ja e^äinlää kintäopetuksen järjestä m i s e s t ä. Tämä asia, keisarillisen senaa tin toukok. 8 ja heinäk. 24 päiminä 1908 tekemillä päätöksillä jätettiin eri- Iy'selle komitealle, jonka puheenjnhta- jaksi määrättiin prosessori Arilmr Rm dell, sekä muiksi jäseniksi professorit N. A. A. T gersttdk, A. G. Peirelius, Karl Enckell ja dosentti Aimo Kaarlo Cajander. Komitea oli asiasta anta nut laajan 114 simua sisältämän mie- lintönsä, niitä päättyi komitean enem mistön tekemään elid^tntseen i että kysymys erityisen yliopis ton perustamisesta mainittuja opetusaloja morien saisi toistat seksi raueta. Komitean jäsenet taas kuten Robert Tigerstedt ja Alfred Petrelius laajasti perustellun mastalauseensa ponnessa ehdottamat että erityinen maanmiljelys-, karjanhoito-, metsänhoito- ja maanmittaus-korkeakoulu perus- tettaisiin. Waliokunta oli mietinnössään aset tunut mastalauseen kannalle, puolus- taen maataus-, metsänhoito-, maan- mittaus- ja eläinlääkäri opetuksen erot tamista yliopistosta ja uuden korkea- koulun perustamista, jonka opetus olisi järjestettäivä oloja mustaamalla tamalla ja suomenkielisen kan san enemmistön tarpeita sekä kielellisiä oikeuksia mastaamalla tamalla. Maliokunnan kantaa kokonaan mas- tustamalle kannalle asettuimat proses- sori Rindell, agronoomit Samela, Axel- son sekä osittain kielellisessä suhteessa agronoomi Reuter. Puolustaman kan- nan toimat esille perusteellisella ta- malla senaattorit Kairamo ja Schildt, agronoomi Teräksinen y. m. Asia ratkaistiin äänestyksellä, jossa malio- kuntaa puollusti 29 edustajaa sekä mastusti ainoastaan 5. 2:ft käsiteltiin maatalousmaliokun- nan mietintöä n:o 3: Mihin toi menpiteisiin olisi ryhdyt tämä mädin saannin tur- maamiseksi kalahautomotl- l e m m e? Maliokunta huomautti, että kys? mys on erittäin tärkeä, mutta kun kysymyksen ratkaisu maatii am- mattituntemusta, niin katsoo malio kunta sen parhaiten sopiman äsken muodostuneelle ammattiyhdistykselle. Suomen Kalastusyhdistykselle, ja eh dotti että kokous päättäisi jättää kysymyksen Suomen Kalastusyh- distyksen käsiteltämäksi. Kokous hymäksyi tämän ehdotuksen. 3:si käsiteltiin kotieläin- ja meijeri maliokunnan mietintöä n:o 4:jää: Mietintöä h e w o s h oito-ope tuksen järjestämisestä. Ko- mitea ..hemoshoito-opetuksen järjestä- misestä", johon jäseninä kuuluimat hemoshoidonneumoja Axel Alfthan (pu heenjohtaja), eläinlääkäri H. G. Jääs- keläinen ja hra M. Rautajärmi, oli laajemman mietintönsä tuloksina eh- dottanuti että maahamme mitä pikem- min perustetaan maltion amulla ja maltion kannattamia hemos hoitajakouluja, joista toistaiseksi yksi hemoshoitaja- ja ajokoulu yksimuotisella oppijaksolla ja ai- nakin kolme hemoshoitajakoulua, joissa kustakin muosittain anne- taan opetusta kahdella neljä kuu- kautta kestämällä kurssilla; että konsulentin tai neumojan palkkaamiseksi maltioapua naut- timat hemosjalostusliitot mel- moitetaan piirissään talmisai- kaan toimeenpanemaan konsulent- tinsa tai neumojansa johtamia lyhytaikaisia kiertämiä käytän- nöllisiä hemoshoitajakursseja: että edellämainittujen marsi- naisten koulujen perustamisen amuksi myönnetään maltionma- roja yhteensä Smk. 12,500; sekä että maltiomarojen menosään- töön muotuisesti merkitään kysy- myksessä olemin koulujen ylläpi- tämiseksi Smk. 29,500. Tämäkin kysymys tuli laajan kes- kustelun alaiseksi, jossa puollustettiin sanottua komitean mietintöä (agronoo- mit Lehtonen, Jaakkola, Kurikka y. m.) ja maliokunnan perusteluja ynnä pon- siekdotuksia (maanmiljelijät Torppa ja Neitiniemi, agronoomi Peltomuoma, opettaja Fränti ja senaattori Kairamo y. m.) Keskustelun päätyttyä ja hymäksyt- tyä lisäksi, että maltuuskunta saapi lausuntoa täyd^ntä ^ keskustelujen poh- jalla, tulimat hymäksytyksi seuraamat ponnet: että kokous, hylkäämällä ko mitean ehdotuksen uusien hemos- hoitajakoulujen perustamisesta, puoltaisi komitean ehdotusta kon- sulenttien tahi neumojien palk- kaamiseksi maltioapua nauttimien hemosjalostusliittojen melmoitta misesta toimeenpanemaan lyhyt- aikaisia kiertämiä käytännöllisiä hemoshoitokursseja, sekä päättäisi maltuuskuntansa kautta anoa, »ttä maltion kustannuksella so» pimassa paikassa toimeenpantai siin kursseja hemoshoidon neu- mojien malmistamista marten maanmiljelyshemosen kasmotta- iille, ja että maatimuksena näille kursseille pääsyyn asetettaisiin käytännöllisiä maanmiljelijöitä marten tarkoitettn maanmiljely' oppijakso maamiesopistossa, maanmiljelys- tahi maamieskou luissa. 4:si käsiteltiin seurojen maliokunnan mietintö n:o 2, kysymykseen: Olisiko syytä j a m i l l ä t a iv o - v K e s kusliitto möisi saoda ai kaan tarkastusta maata l o n s i e u r o j e n t o i m t ti t a a ti nähden^ Maliokunnan ehdotusten ja keskus telujen perusteella päätettiin: että hallituksen toimesta pidet- tämien tarkastuksien kertomuists- ta toimitettaisiin jäljennös tulle fin seuralle mikäli se seuraa il seään koskee; että Keskusliitto jo tulemasta muodesta alkaen, sihteerinsä kaut- ta, järjestäisi jäsenseurojeusa toi- minnan tarkastuksen, jolla etu- päässä olisi ohjaama ja neumot- telema luonne; sekä että enemmat malmistelut asian ^ suhteen jätetään maltuuskunnalle. > 5:si käsiteltiin opetusmaliokunnan - mietintö n°.o 2: Kysymys maan-! miljelysharjoittelulatok-! sen uudestaan järjestä m i-z s e s t ä. j Tässä asiassa hymäksyttiin sekä eri-! koiskohtainen ..Ohjesääntö Suomen Maanmiljelysharjoittetulaitosta mar ten" että myöskin seuraamat ponnet: Vrjö Heilala: ia Kertoinuskokoelma. löti sivua. Hinta 2 mk. Niilo Mantere: Uusia runoelmia. 110 sivua. Hinta I: öO. että maanmiljelysharjoittelu- laitos johtoonsa nähden olisi siirrettämä suorastaan maanmil- jelyshallituksen alaiseksi; että maanmiljelysharjoittelu laitoksen johto uskottaisiin yksin- omaan maanmiljelyshallitukselle; että harjoittelijoin paikallinen malmonta tapahtuisi koulujen johtajien kautta ja laitoksen ylei- nen johto jätettäisiin erityiselle, maanmiljelyslaitokseen asetetulle ylimääräiselle, ylempänä mainit- tuja pätemyysehtoja omaamalle tarkastajalle; sekä että harjoittelutiloihin kohdis- tuma neumonta ja malmonta uskottaisiin maanmiljelys- ja ta lousseuroille. Larin Kyösti lausuu: Olen mielenkiinnolla lukenut Yrjö Heilalan kir joittaman ..Tuskaa ja toivo a"-nintisen kertomuskokoelman. Suuri edistys askel on tämä kertomuskokoelma Yrjö Heilalan kirjallisessa tuotannossa. Tekijän mielikuvituksen runsaus, kärsimysten, kellittävien kokemuksien, todelli- suustunteen, kauneuskaipuun, sovitusjanon kirkastama kirjailijaluonne taannevat, että hän kirjalleen on saavuttava ystäviä, sillä hänellä on jotain sanottavaa ihmi sille maailman lapsipuolten varjo-elämästä. Haapaveden maamiespäivät. Perjantaina jouluk. 2 p:nä oli koh talainen talmi-ilma. Puut olimat pak- sussa kuurassa, taimas puolittain pil messä ja talmituiskut olimat jo ennät- täneet saada maan ohueen lumimaip- paansa. Hymän tuulen näköisenä saa- pui mäkeä maamiespäimille kansan- opistolle huoneiden täydeltä. Amaus- puheen piti maamiesseuran esimies opettaja A. Muttonen ja lausui ter^ metulleeksi esitelmäin pitäjät ja yleisön. Puhuja toimoi tämänlaisten tilaisuuk- sien saaman aikaan edistysaskeleita, että itsekylläisyyden tilalle tulisi eteen- päin pyrkiminen pääelinkeinomme ja osuustoimintamme alalla. Seurasi sitten Suomen suomiljelys^ neumojan agr. Rautakosken esitelmä suomiljelyksestä. Siinä hän laajasti teki selkoa, kuinka maaperä suossa on tehtämä miljelyskelpoiseksi. Malta- ja ympärysojien pitäisi olla suuret, mutta sarkaojien pienet ja peltosarkojen le- meät. Niin on koekentillä saatu hymiä tuloksia suomiljelyksestä. Samea ja hiekkaa pitää siinä myös käyttää. Sitten puhui hän suomiljelyksessä käy- tettämistä lannoitusaineista. Malaisema esitelmä näytti mieliä jännittäneen. Sitä todisti se laaja keskustelu, joka asiasta syntyi. Siinä tehtiin puhujalle kysymyksiä hymin paljon. Apulannoituksen käyttö ja kat tolannoituksen tarpeellisuus kiinnitti mieliä keskusteluun. Toisen esitelmän piti Talousseuran konsulentti K. Louhela karjanhoidosta ja mäkirehnn käytöstä. Selmästi ja milkkaasti hän esitelmässään esitti tätä asiaa ja kosketteli, mitenkä mäkirehun- käyttö tulisi kohdistua kotoisiin mäki- rehuihin. Jokaiselle lehmälle pitäisi sitä antaa sen tuotannon mukaan. Mäki- rchu olisi parhainta antaa lehmille ruumenien kanssa. Keskustelussa useat puhujat olimat samaa mieltä kuin esitelmänpitäjäkin, mutta oli sellaisiakin, jotka pitimät mäkirehun antoa edullisena appeena eli silppujen kanssa. Kysymyksiä tehtiin runsaasti. Kotalelmät hamaittiin tar- peettomiksi. Kodan omet lujasti kiinni. Ei lehmät tarmitse kiehumaa mettä. Olkien käytöstä myös paljon keskus- teltiin. Sitten seurasi Pellermonneumojan . Mähä-Erkkilän esitelmä, jossa hän kosketteli osuustoimintaa ja osuusmei jereitä. Osuustoimintaliike on maas samme mielä nuori. Ensinnä se kyllä lämmitti kaikkien mieliä, mutta sitten omat maltiolliset olot siihenkin maikut taneet lamauttamasti. Osuusmeije reistä puhuessaan johtui esitelmöitsijä Haapameden osuusmeijeriä koskemiin asioihin ja mertaili sitä Tyrnämän kuuluisaan meijeriin. Siinä tuli sel mästi näkymiin, mitenkä paljon haa- pameteläiset tekemät itselleen mahinkoa siinä, ettei heissä ole yhteishenkeä niin paljoa, että antaisimat maitonsa osuus- meijeriin. Esitelmonpitöjän innostus tarttui kuulijoihin ja esitelmän johdosta syntyi erittäin milkas keskustelu, joka koh distui etupäässä Haapameden osuus- meijeriasiaan. Asian malaisemiieksi poi- kettiin mäliin simuseikkoihinkin. Innot- kaita puheita pidettiin ja ihmeteltiin, miksiköhän on Haapaifedelläkin niin ,vähän osuustoimintahenkeä. Kyllä en nen muinoin maitoa mietiin penikul mienkin päästä yksityisten meijeriin, mutta nyt ei anneta opitisineijeriii? maitoa, maikka f<!*'i sen ottaisi por tilta. Osuustoiminta maassamme on kyllä laimeata, ituina toimuttalvasli se mirteämpään toimiltaan herää masta silloin, kun kansamme enemmän simis- tyy ja siihenkin asiaan kypsyy. Siihen saa todistuksia muista maista. Kes kustelussa lopuksi hymäksyttiin se mie lipide, että on käytämä pitäjän joka kylässä asiaa malaiiemac.sa ja se jää köön etupäässä maamiesseuran tehta- maksi. Räin oli ensimäinen kokouspäimä loppunut. Lauantaina jouluk. 3 p:nä jatkettiin kokousta. Ensimäiseksi nytkin puhuja- lamalle astui agr. Rautakoski, puhuen kannanhoidosta, makkilannasta ja tur- mepehkusta. Erittäin selmästi ja haus kalla tamalla puhuja malaisi, mitenkä Suomessa ollaan paljon jälessä esim. makkilannanhoidossa kiinalaisiinkin näh den. Turmepehkua meillä ei mielä osata kuimausaineena paljoakaan käyttää. Osuuskuntia siinäkin pitäisi olla, mutta niiden perustamisessa maaditaan kyp- syneitä mieliä. Mielä ei moida niiden tuloksia numeroilla näyttää. Tästäkin syntyi milkkaanpuoleinen keskustelu. Kysymyksiä tehtiin. Keskus- telu kohdistui turmepehkun käyttämi- seen ja laittamiseen. Oli niitäkin, jotka kuimausaineena olimat jo käyttäneet kuimattua tunvettc ja sekin on jo pa- rempaa kuin hamut ja oljet. Tämän jälkeen piti metsänhoidon- neumoja A. Hakkarainen armokkaan esitelmän metsänhoidosta. Puhuja kos- ketteli esityksessään, mitenkä huonosti metsiä pidellään, maikka metsätalou- desta Suomessa saadaan paljoa suu- remmat tulot kuin karjataloudesta. Luonnon kasmattamat, suuret metsät, nuot komeat hongikot hämitetään. Ajattelemattomalla myymisellä ja koti- tarpeenkäytöllä saadaan metsät lop- pumaan. Sitten täytyy niitä kylmää. Mutta jos kirmeenkäyttäjallä on jär keä, niin ei silloin tarmitse metsiä kylmää. Keskustelu tässäkin kysymyksessä kosketteli useita metsänpitelyn eri puo- lia. Esitettiinpä leikinmuodossa, että annetaan metsiemme main loppua. Onhan tässä kokouksessa tullut se asia tietoisuuteen,että tolkuton metsänmyynti on alentanut maanmiljelyksen tuotan toa. Kun ei saada metsistä tuloja, niin täytynee silloin palata jälleen maan miljelystämme parantamaan. Parempi olisi sentään hoitaa järkiperäisesti mo lempiä, niin armelimat toiset puhu- jista. Suoranaista metsänhämilystä tekemät kilman monetkin ne talot, joi- den metsämaat omat jakamattomia. Tähän loppui toinen kokouspäimä. Lopuksi puheenjohtaja kiitti luennoisi joita ja kaikkia niitä, jotka olimat maamiespäimien eduksi apuansa anta neet. Opistolla saatiinkin päimäliiset ja kahmit halmalla maksulla. Milkkaanpuoleista oli osanotto mar- sinkin ensimäisenä kokouspäimänä ja paljon hyötyä tulee näistä maamies- pätmistä marinaankin paikkakunnalle olemaan. Mesa. Venäjältä. — Arestiin hautajaisissa käyn nistä. Sen lähetystön jäseninä olleet ylioppilaat, jonka sotilaslääketieteellisen nkioviston oppilaat lähettimät Jasnaja Poljanaan, olemaan läsnä Leo Tol- f toin hautajaisissa, omat nyt saaneet rangaistuksensa. ?)liappilaista on 2 erotettu akatemiasta ja muut 3 läbe- tustön jäsentä saaneet arestia päämah dissa. Mirallisessa käskyssä sanotaan, että mainitut ylioppilaat omat syylli siä siihen, että omat laittoman kokouk sen määräyksestä poistuneet Pietarista. Mitkä joilirjat ovat talo asti olleet »M Mä? Vastaus: Valkeneva tie kirj. Hilja Haahti, nid. 3:50, sid. 4: 25. Sirkka kirj. Katri Kortesuo, nid. 2:75 (toinen painos on tekeillä). Pyhä rakkaus kirj. Ilmari Kianto, nid. 3.50 (toinen painos on te keillä)* Hänen armonsa kasvatti kirj. Anni K^iste, nid. 3 mk; sid. 3: 75. Kruununtorppari kirj. Väinö Kataja, nid. 2: 75. Lappalaisten kuningatar kirj. Carl Blink, nid. 1:90, sid. 2:65. 1 Ulkomaalta. — Ruotsin sotalaitoksen undis taminen. Puolustuskomitea, joka on työskennellyt jo muoden 1W7 syys kuusta alkaen eutisen maltioministerin Lundeliergin puheenjohdolla, on nyt lemmin antanut lousuntonta ja on sitä mieltä, että lähemmin S muoden aikana 93,000,000 kruunua moidaan «vuosittain määrätä puolustusmenoja marten. Komitea maatii 4 uutta pans saritairoaa, 4 tovpcebonhäivittäiää, laa jennettua afemelmollisuutta ja rannik fnjen puolustuksen mahmistamista. Koniikeatt 13 jäienestä on »S laatinut ivasi--lauseita. — Abdul Hamidin rikfaudet. ?)IioikellS on mahmistanut kamarioi- tev.den päätöksen, jonka mukaan ;nal- tiopankki melmotettiin luomntt.iMaan entisen sulttaanin Addul Hamidin lal letutSVi. Alioikeus ei ole tunnustanut oifeatii otatUimaa, että sukkinani olisi ollut patoiettu ottamaan talletuksensa .pois pankista. — Jyorrevin oikensmurha. M. d- ridista iliuo'e!a^n Palitifenille, että tasa'.valtalaisp c 1 neesee>'. hiuluiva edus taja, asianajaja IHlivare^ aitoo l.Ja- mc-ltnltvsen puolueen puolesta ottaa edustu lafauiarissa esille ^.rrcrin pro - sessin. Sitä tarkoitusta marteti on hän hi'' ni tarkoin tutkinut oikeuden- käynti . n il'irjot. M.n-hoillijen puolueen puolesta tu lee f.im "\'n entinen puheenjohtaja, osiatiajaju Tatu '.vastaamaan Alma- reelle. Helsingissä. FRANCIS BACON: filosofiset mietelmät. Suom. Elof Kristiarson. 1:75. Filosofi ja valtiomits Bacon, Shakespea ren kuuluisa aik;.i<;ii en ja mainiitavimpia uranuurtavia henkiä tieteellisen tutkimuk sen alalla, esiintyy tällä kans;inta|uisimmalla teoksellaan suomalaisenkin lukijakunnan eteen. Yrjö Weilin S Krnnpp. Osakeybtiö. W MARIE HAGREN-JOTUNIN kuului- ^ sa novellikokoelma, josta on niin paljon ri.delty ja kirjoitettu, iienee kaikesta huolimatta niitä harvoja, jotka tulevaisuuden kirjallisuuden tut- ^ kimus on leimaava suorasanaisen tyy- limme kulmakiviksi. Teos ei tieten- kään ole mikään ,nuorison k rja", vaan se on tarkoitettu ainoastaan niiden ajattelevien luettavaksi, jotka W haluavat syvemmältä tutkia inhimil- ^ lisiä probleemeja. Saadaan k. ikistä W kirjakaupoista. Hinta Smk. 3:50. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Mmttelya odotetaan sunrell., mie- lenkiinnolla, sillä se on ensiniäinen ti- laisuus, jossa tätä oikeusrikosta to- della harkitaan. — Nanskalninen sotawäki feo -ki "Zlsrikaeisa. P.irisista. jouluk. 7 p. Wnme ktiiii: !> p--ä kniölk^si Tr'g>/tisiä. Mass-Uuiu alueella «'eski Ast kossa» ranskalaisen sotamäen kiinpouun suuri alkuasulasjoiiklo W d in ja Massali- tiu sulttaanien johdolla. Hyökkäys torjuttiin: iviholliien puol»ll^ on pal jon kaatuiieita, niiden jeufo'>sa su't- taani Toksnd idin, samoin on haamoi'- tiinettä fiturei joukot, tn. m. W id.iin fulttanni. ^{,:tisfa!ai-ten t..ppiot oivat melkoiset, uieitu upseerejakin on haa- moiNunitt mid.ti joukossa ranskalais- ten päällikkö. — 5inUansaa!i« Trane>waa liSsa. ^oh tnni- lnirgista, joulut. 5 p. W. 1909 ja 1910 on Trun^ioaalisia saatu kultaa 31,044,753 puntia» ar soosta. Lähetettyjä kirjoituksia Itucrtcn !)-tävniu toiminta Oulussa. Jo in uittamia muusia o-oat Nm-r- teu ^Staifät koettanee: tehdä työtä lorbäiräfisten keskuudesta. Kaupnnki elämällä ou suuret maarausa. Wor- sinlin nousema nuoriso on maarassa joutua määrille teille. Jos manhem-