N:o 165 (84) — 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina heinäkuun 23 ptna \ llch iMMn: Tanskalaisin Ien «'Nitlseninfeksim S. - ik ;gj£grtf. y*J * % r?>c .7 ^ ^ <? - i it >•' )L * -* 1 v* t •* ^ . * C & ■is jr ^ % >; ' -.-1.x *• - ; . - *"t ' l-vv» * ». ■;»\A , 'T jr-A? td \ ' i - ^ *■-•» , v,y - /■ •(tt.'.' «uurmaamviljelykscu alalla on kauan kairattu kunnollista lypsykonetta, joka sa- matta olisi setä käytännöllinen että kannattama. Toiminimellä W. Lanzreuterin jälk. KöpcnhaminaSsa on nyt näytteillä lypsyko- ne, tanskalaista keksintöä ja, joka kuuluu tyydyttämän suurimpiakin waatimuksia. Aumassamme esitetään kone toiminnassaan. Ien» Nielsenin keksimä, patentin saanut lypsykone on rakennettu silmällä pitäen puserrus periaatetta. Lypsäminen tapahtuu siten, että kaksi paria lemyjä muorotellen painamat etu- ja taka-nisät yhteen, ensin edespäin sulkien maidon utaree- seen ja sitten tehden liikkeen alaSpäin pitkin nisää, painaen maidon uloS. Koneen molemmat lypsylemyparit omat keskenänsä yhdistetyt, joten ne aina pu- fertamat yhtä lujaSti, riippumatta nisäin paksuudesta. Zekä lewyt että kone kokonaisuudessaan omat aluminiumista, edelliset maruSte- tut irroitettamilla gummilewyillä. Lvpsyjemyjen keskuksessa on jouset joidenka amulla liikunta tapahtuu. Rämät jouset eStämät lemyjä pusertamasta nisiä liikaa. Sitäpaitsi moi painot somitta» ruumille sen mukaan miten kullekin lehmälle tar « its e e. Kaikki koneen liikkumat osat omat suletussa säiliössä jonka yläpuolella on 4 reikää nisiä marten. Kone painuu tiimiisti utareeseen ettei likaa pääse mätiin. Maito juoksee Nhmilän läpi hymin sulettuun aStlaan, joka riippuu lehmän etujalkojen takana ole- maSsa hihnassa. Koneen moi puhdistaa kiehumassa medessä. 'Voimajohto on sulettuna köyteen. Tällä lnpsykoneella on seuraamat edut: Gummiletkua ei ole. Lypsäminen tapahtuu aiman kuin käsin. (5i ime, pusertaa maan. Maito on aiman puhoasta, termeyden kannalta täyttäen kaikki maatimukset. Painaa main 2 kiloa, cn helppo sijoittaa ja helppo metää — yksi micS moi «etää 3 a 4 konetta kerralla. Utaretta ja nisiä ei moi huolimatonkaan palmelija koneella mahinzoittaa. Ken hymänsä, jota maan kerran on opasteltu, moi itse asettaa koneen. Konetta moi käyttää sekä ulkona että nametassa. >—> Sotilasjunat. ToiSsapäiwanZ klo 12,15 !p:llä saapui. Vaasaan taa- ijät noin 450 sotilasta MoronetMta KeAi-Menäjältä. Eilen saapui sama. ten Warsowasta W wattnullin«n ja yöllä toinen. Kaikkiaan tuloe^Warso- ivasta Maasaan siirrettäväksi noin 400 miestä. Huhujen mukaan attvellaam Daa- saan tuUaman sijoittamaan 1,500— 2,000 sotilasta. Asemalle oli kokoon- tirnttt suuri joukko uteliasta kansaa. Tämänlpäiiväisen sotilasjoukon irnt» kana saapui myös soittokunta'. — 88 ' Pikku-uutisia. — Huhuja keisarikohtaukscsta. Neue Freie Presse n kirjesimaihtaja Berli- •nissä ilmoittaa ^pätelvältä laholta saa- inomrsa Kuulla, että odoietusia keisari Mklhel-min kihlauksesta keisari Niko- lain kairssa Su-omein saaristiossa ei tie- idetä mitään. Tälla-ista kohtausta- ei PidÄakään mahdollisella, koska keisari Niko>iai luultaivasti ehlii mennä pois eimeikkuin knsori Wilhelm saapuu Suotnen saaristoon. — KenraalikmvernSöri Seyn tarkas tusmatkalle Maasaan. M-isenä huhuna MaatsaSsa tietää «Pohjanmaa" -kerrotta- »van, että kenraalikutvernööri Seyn tu- Ii.fi lähimmässä «tulÄvaisuudessa teke mään tarkastusmatkan Maasaan. Kotkan wiramomaisille saapuneen tie- donannim mukaan saapunee kenraaliiku- Mernöörr tarkastusmatkoillaÄN näinä ■jjättoinä Kotkaankin. — 60 touotta tctytti t .k. 19 p. toimit taja Juhana Walt on e n, Mipurin »vangin «sanomalchtimies. kuStajaZunken yhteentörmäys. Funat tvahingoittickvat, AN 100 heMoä haawoitkui. , Englannin ja mannermaan wä« linen telefonoiminen. Lontoosta^ heinäk. 19 pnä. Englannin tos on laÄtä-nut tvedenalarsen - johdon Dotverin ja Griz-Nezin wäliil« le. Tehdään kokeita puhelinyhteyden aikaansaamiseLfi Lontoon ja Amfterda- min wälillä. Tämä on ensiinäinen täl» lamen johto, joka on lasketm awoj- meen mereen» ^ RakennuNaMln mr^stoon palautamme että meillä löytyy puuttomaton varasto: Sementti! useammalla eri merkillä. Kllkkil, tiiliä ia savea. Kattofarpeifa nuopaa, lakkaa monipuolinen MatllUrpeldcn varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. 151 1-0 Mas viime M tickiqm iMi». Uusi kansakoulun lukukirja. Koti ja kotipiiri. Lukukirja maalais- karvsaloulun walmiStawaa koulua sekä ylemmän kansakoulun ensimäistä ja tois- ta luikMvuotta »varten. Toinuttaneet Mikael Soinilnen, A. Kohonen. K. Raiitio ja E. N. Setälä. Neliosastoisten maalaiskansakoulujen apettaiain puolebta on lausuvtu toiwo« muksena, että Kotipiirin kirjaan, Jota 7äytetään lukukirjana ylemmän LansaZou» >lun 1 ja 2 Muoisiosastolla, oligi lisättävä lukukappaleita walmiAawaa ioulua tvavten. Kun maalaiskan,sakoulujen tar- we näyttää todellakin loaatiivan, että walmistawan koulun ja ylemmän kansa- Zoulun tcchden enstmäisen uzuosiosaston lukukirja on yhtenä kirjana «ikä erikseen niinkuin kaupunkien alempien ja ylem pien kansakoulujen lukukirjat, niin oivat toimittajat ope-ttajain ioiwoinusta m»u- dattaen kiittäneet «Kotipiirin kirjan Valkosia Hyvin lajiteltu varasto ia | Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pobjoi8maiden pankin talo. Puhelin 65. Sateensuojia, Kalossia, Kummisia sadekappoja, y. m. Jyväskylän KANGAS-AUTA Väinö Oksala. 2548 1—S Ikunari »iivoilla henkilöille mokratti- van» nyt heti Palman talossa. LAhem- pik tietoja saapi W. Piiraiselta. 2665 1-1 alkuun «Kodin kiyjasta" tehdyn, n. 50 Suoritettuaan ylioppilaslutkmnsn ja >inosiwua MÄÄvän walikoiman luku- toimittuaan ensin useamman wuoden ^^ita edellä mainittua tarkoitusta opettajana Viipurin eri koulu-.ssa. alotti varten. Runsaasti kmvitettuna za eri hän 1870 samomalehtimiestoimintansa Munumeroilla tvaruStvttuna muodostaa r»nta- ^öSkcnn-ellcn useissa eri lehdissä, kuten !^mä lukukirjan erityinen alkuosa ^o. »Ilmarisessa". ,>Wiipurin Uutisissa"» .Miborgs Tidningissä", ..Liitra Finlan- diSsa" ja ..Viipurin Sanomissa". Nykyi- ^kutiMll^on annettu uusi nimi. .Koti sin kuuluu hän ..Äa-vjalan" toimitukseen, la kotipiiri din kirjasta" lyhennetyn wal.nistawan koulun lukukirjan. Tälle näin lisätylle Tuomcn kansa on peiliä nö.nä oifcubet wallannnr. Tämä ajams lehoen nuo- 1e»lä lvusutuin Teiskon 'ansaiaistc- koltksessa. Aleismaliakunnallisen lain hlimäkiym^llä dumiliisia ja neuivos- lossa ei minän suunnan kannoiiöjieii missiä ole minkäänlaisia mertiiiMä. ÄÄöia stnm kun fuä aieuiati faijnin- nösjä toteuttaa iaoiuat Suomc» mihol- liiet tirmea suomalais:.»! iljepiuni suuna. — Tuonien al>un.:i'.n lanian- eiwm Rossti.in a^uiel-) jumi. näin. Lehli julkaisee sii :en ol- xeita eräinen kijtien kirjoiulksiSla. joissa puhucaun kan^IaiZ-lokouisten wäli!ä!näilömyi>i)eÄä. joua sootoifiin scliville, mille Tantuille föi ;l)iili*;ö on aitrtiuiM Wall iälliseen asemaan näh den. Vielä lehli julkaisee cncita jois sa se näkee moitittaman luomen asuk- kaidcn wäunpilämä:tömPi::a ny ky oi oi- hin nähden. me na.sia i^jowNi->a >c. ls.ucösainme ivieraskielisissä, meille oudoissa kou luiFs», jäämme niin paljon jälelle muun Suoini-mto>> siiaris» ja tveljis» tä, ellemme jonkun ajan hihiliua jaksa ollenkaan ri>l)nyi rukouksiin, waan jäämme kitun^isina sekä henkisesli e:tä ^ ruumiilliseni foIToffi, luoleivaisi Äar- , jalan kansaksi. | Siis kuulkaa fiiiioär Taimin kansan ja rajarahivaan jik-n(iItii§ri)11ii;<it, Teil le saiiKral rajalla l>suw>u »almipojal o- lew<insa puuueessa maroja maanwilje« HiNenjä ja karjanhoiionse kohottami- 'e:si. Hai,kiilaa n;e-l!e sellaisia kirjal- lisuulia. jonka awulla me moisimme Venäjältä. — Ungern-Lternbergin juttu. T. 1 18 lpnä sai r outo a Korudlom Puhutella miesiään, porooni Ungern-Tlernl»er- giä. Äohtaus taPahtm tutkintot^.oma- rin ^virkahuoneessa hänen läsnäolles- saan. Vanki lausui toiwomuksen, et- iä hän Piakkoin »vapautetaan takuuta lioas^aan. Q-aksu^.an. ctioi asiaa käsircllä ai- tai'jcmmin, kuin kuluivan »vuoden loka- kuussa tai marraskuussa. Parconi UernJStcrnt>ercjim ilmoirufi^n miu ?aan perustuu sMös lsciinä wasiaan Kuluman wuodcn ku- ^ lunkiamio. Toimotaan saatmv.ni lvahlviötctuksi elokuun kuluessa. Konttoristi kaluaisi asuntoa tai keskikaupungilla. Lähemmin t. L konttorissa. 2556 1—1 Maualta Suomesta. SUrffo palanut. Toröiaiiia illalla klo l / 2 ö aikaan ftyttjtti salama Ziä.jälän 'tirfoa pc'la« maan. ölirkko, joTa on puinen ja 27 lvuotia ivairha, Paloi Mnsiutsiaan miAvn. Äe-lloiapuli pelasiui. kirkon irlarmisiosta saariin Pe las- tcruTfi ftjnrriliifruunu ja aluaritaulu, .{amuirtfuin sakariÄon trtai.nisto. Kirkko oli tvakuAöettu „Ewairke'lis- lutherilais^en seurakuntain paloapuyh- riö-sä" 2b,lXX) markasta. kartuttaa lieto>amme. Mutta samalla! eiupäässä sii>hen että hänen luonaan •muistakaa, että m: ?lcmn?f luvmalai- ' löydettiin papereita, joissa on tieioja sia ja siis tuon kaiken täyiyi) tapahtua wal!akminMduulman suljeiuista is- suomenkielellä, meidän suloisella äidin- tunnoista. kivellä. Mitä hnöUjii te pHär tveljet — Meniiläistcn upseerien tviikset. luulette edellä esitety.ll.i taipeillemme RetshiSsä on scuraatva hmvittaiva nuti- tuommoisien kotneu.-jten. »juhlien" y. nen: -m. kautta saamanne aikaan. ?i uu- ,iään. on tieltämätön ivasta us. Älkää ihmetelkö pyhär w^näläist>)tläjät, jos me nostamme päätämme ia tvalitam» me sitä surkeutta, että pyhä Äypriano on meille tänne lähetetty kvenäjänkiel- iä ja ivenäläisiä tapoja ehdottamaan, sillä me emme ttith-it tahdo, emmekä saa iyyiyä siksi, että ne eimät meille kuulu. 'MivUin tuita on, ja laytliykin olla,' 2-nimin r^hivaalle tunnuslause: ruot salaisia me emme ole, tuenalaisiksi cm- 1 me tiiljjo tulla, ivakin pi)fi).nme suonia-' Icisina. Meidän iydämiiinme o;iv,t' nuo sanat juurtuneet niin, että ai- uo-astaan •tärkein !väkiwalta Wot ne het- leksi lukeMuttaa. mutta sitrenkään ci- wät ne Hdämestamme tyyten lähde. »Taimin •ivenÄätstiuläiät! ^os oi- kein tahdotte Taimin kansalle tehdä, niin hankkikaa sille rUiijuuna jekä ta loudelliseen. että henkiseen kehittymi- seen. Olkaa wakuuteituja siitä, c.Mä salmin kansan suuri ensmnuStö ei halua yhteyttä Venäjän maahan. Scl« min talonpoika ei tveiiäläisiä olojd tahdo. _ Salmin kansa ci taljoo tarpeettomia isasotvnia. se ei tahdo 'venäläisiä kou- lwja. Salmin talonpojat iv.i!t,ämättä lahioiftniat ja tartvit-etsitvat suomalat- sen lyheiskoulun, maanivtljelyS. j« kar- janhottajaopiston. Ntta laitoksia Taimin kansa kipeästi kaipaa. Nasta silloin, kun niitä Taimiin raataisi, lämpeneisiwäl mielet, sykkisiivät sydä- mel juhlarunnelmasta. Jos te Karja- !an ja Salmin menäläistyttäjät niitä nielle hommaisitte, min tekisitte jalon paiiveluksen iälle kaniaile sen sijasta, että m>t sitä nienäiäislhtätte. Niin at ka lie, teidän ia hytvtn surkeat lokemuiiet. Ttllä jo-! ..hurraahuudo-istanne", toliakkunois- WoimaS>sa olcwicn lakien mukaan tay- tyy kai>kkien ylempien ja esikuntaupseerien ja 7aiktien sotilashallitukson wirkamics- ten käyttää «niksiä ja näitten ohella woi« wat >hc myöskin käyttää partoja, jo? ha- lnaivat. Minne aikoina on huomattu, että useat heistä ajawat poiZ «viiksensä. >Tämän johdosta on Pietarin sotilaspii- rin «joukoille annetussa päimäkäsky^sä il- moitettu, että •tQpa ei käyttää «niksiä so tii ritarillisia traditsioneja •ivastaan se »saattaa armeijan samaan armoon mi- lisin kanssa. Sentähden lvaroteiaan so- fk<-Bjpn<ffO'j-a lseuraamasta muodin »vahin gollisia käänteitä. Stlm itiilNMilk. if: Eräält Dirlelän talo.tpcjcr kirjoitta- war Laotokka-lehoessä: „Tuuri> murheen huokaus painoa mettä rajalla osumia latonpolkia Tai- missä olleiDen juhlallisuuksien tähden. Me rajaila olewat muanraataja: tvapi- semrne ftiiii •pelosia. että meidär Wäki- sin pakotietcan wenätäisikji, '.vaikka meillä ei ole jemmotjia mteltpiieiiä. ÄLtiiine wuosina an m et 11 e oscicttu pal jon tviera^kielisiä. meille vutoia koulu- ja. Meidän lpipiötammc cn meille miiä makeimmin esittänyt, kuinka su- iotsta meille olisi elää juuren Äenä- jä>n yhteydessä. Mutta meillä talon- kauan kun te tätä työtänne pojillaan lirstä hylvä-t.i naapuriinaas- pysiiimne me kykninä loitolla Ulkomailta. Tämän muod-n lulunk-artviota et, kuien tietty, iviela ole senaaiista lähe- tcl.y korkeimpaan paikkaan wahioislet^ tawaksi, waan sitä yhä tvielä iva lm is- «llaan raha-asiain toimituskunnassa. Tämä tl)ö on kumminkin siksi pilkalle ehtinyt, että warmaan loiivotaan mci- talran jättää ehdotus 'äm.in kuukouden lopussa tai miinie^tään ensi kuukei- den alussa kenraalikuivernöortn kans- liaan sen edelleen toitottamista •'.var ten ministeritoi:icisih!erille lopulti- s<sti esiiettäwäksi. Niinkuin mu'S'etaan, tarkasteltiin kenraalikuwernöörin kansliassa kvlun. kiavmiota tviime muonia Parin kuu- kauden ajan, jonka wuoksi se sai lopulli. sen mahmistuksensa wasia wuoden lo- Mssa. Mitä tämän ivuoden kulunki- armioon tulee, toimviaan. eitei tällä kertaa tule kysymykseen mikään pitkä mi:myn)ä 'jen lähettämisessä lopullista esittelyä warten, jonka duoksi tokoo» taen, että se saadaan rnahtvistctuksi elo. kuun kuluessa. Mitä tulee menoarivton malmisia- miseen. lienee senaatin raha-asiain toi- mituskunta tar>!as.ettuacn ioaliiora- hasion tilaa, Pyyhkinyt erinäisiä mää- rerahoja, joita aikaisemmin on myön- ja netti) siflä edelly'iiksellä, „etti malri.v ^ rahaston tila sall t", jolla ehdolle, mii- m: aikoina suuri joukko määrärahoja ou annettu. ■Ten jälkeeni tui, tämän imtoden me- foarmio on sattu mahmisteiuksi, ryh- -oylään IviiPlMÄtä malmisiamaan m. 1911 menoarmtota, jonka esiuiot jo o- wat niin pitkälle ehtineen, että sekin toirnotaan saata:r>an. ivahoistetukft en- nen tämän wuoden loppua. Saarijärven yhteiskoulun kannattajat ja harrastajat pyyde tään kokoontumaan Saarijärven Säästöpankin talolle sunnuntaina tä män heinäkuun 31 p:nä klo Vi 1 päivällä päättämään koulutalon os tamisesta y m. tärkeistä asio sta. Saapukaa joukolla! Saarijärvi 20 / 7 10. Yhteiskoulun johtokunta. 2553 1-1 Välikysymys Englannin alahuoneessa „Onwardin" pidättämisen johdosta. 5, pa.rna näemme naapuretr-tanuiie kontula^sista ja latvaiuolatsi^ta esi- merkkejä, joita me emme tiiltenkään ivat htpväkjl)ä. Etlako sitten tosiaankin meidän täl)- iljisi Kv.iiöiin furjjuu asemaati jourua? Vaikkakin tuiiiitlStamme heidät, (mainitut fyläläiset), suomalaiftlsi kie- leltään ja kansalli-uuoeiiaan. emin? kuitenkaan milenkää .t moi niitä elintä» po,a. joita he aulttL.t meille :arjo«nvat miinan y.m. muodoesa, hptväksyä, •maan saa jo ajaiuekitt tuosta kurj. t« ih.'s-ta meremme ku ohu maa n. yksinkertaise: salmilaiset talon- pojat olemme kulkenee, menälätsmte- lisen papistomme talutusnuorassa. He ukeille kouluja a!:ttawat. tiasownta ehdotiMst. MlkttZ me. ruksiIItS!<im. lamme niille 'main itkilinpitiintättö» minä hymyillen. Tämä on Salmin kansan, Salmin rahtvaan. symien riwim snora ja wilpi- tvn ajatus. Kuulkaa sii.s te, te Kar- jalan ja Taltuin menäläistyttäjät. — Kolccraksi epäilty tapaus Turus- ja. Äoleeraaii sairastuneeksi epäillyn henkilön ulostiti'fot on tutkitut Helsin gin lvjiMccrdcKjiijessa laitoksessa ja ha- maittu, e'ttä mainittu henkilö ole sat- rastunut ^oleeraan. Turusta saapuneen ilmoiiuksen mu» ^aan woinee hän paremmin, . Lontoosta, heinä?. 20 pnä. AlaHnoneessa ^kysyi •tämän k:n 19 lpnä Seymour King Greylm rnieläkö Eng- lännin hallitus yhä edelleenkin kieltäy- lyy tunnustamasta että Venäjä yrit- lää toteuttaa tuomiomaltaansa englan- tilaisien laiwojcn yli ulkopuolella 3- peninkuiHmaisen rannikkokaistalten. tie- detäänkö että Venäjän äskeiset yrityk. set on ulotettu linjalle, jonka eteläpuo lella kielletään kalastus 12 penin!kul- »iän alalla ja siitä Pohjoseen tehdään takahvarikkoja •näiden merien parhaim- malla kalastusalueella, sekä aikooko Grey wastnsiaa yrityksiä ulottaa oi- keuspiiri-ala aliileille. joi ka ^ivat tun- nusietut kansaimvälisen oikeuden alai- susi? Kirjallisessa Wastau7fessatin Grey il- Hiotti ettei hänellä ^kysymylsen enstmäi- sen ja kolmannen csan suhteen Äe tie- ioa eitä Venäjän Hall ii us olisi millään määrätyllä taivalla Pyrkinyt «harjctia- maan tuomiowaltaa englantilaisiin lai- moihin nähden ulkchuolella aluetajo- jen, lukuunottamatta tullihallituksen tavpeilta Vienanmeren rajojen sisällä. 3)!itä tulee fi)pi>myfpen toiseen osaan, niin „Onwackin" tvopauttaminen to distaa että Venäjän hallitus tällaisiin yri-tyksiin ei richdy. Xj oliiko slion Lahkomyliyn osakkaat kehoitetaan täten lau- vantaina heinäkuun 30 ptnä kello 10 a .p. pitäjäntuvalle Taulumäellä suorittamaan kukin osuutensa sa notun myllyn kattamiBkustannuk- sista, uloshaun uhalla. •Itkylä 21 p. heinäk. 1910. Oskari 2551 Riihimäki. i-i — JunayhteentörmäyZ. Lontoos» t a. heinök. 20 pnä. Eräällä englanti, loisella asemalla on tapahtunut mat« MajesteettirikoSjluttuja. Painoylihallitus on fenaattim teh nyi Htyksen majesieeitirikosjutun nos.amisesta „Borqä Madetia" ja »Kansan Lehteä" wastaan. Painoyli hallituksen «silyksen syynä on „Äorflä Bladetin" kirjoitus oisakkeclla „Pro mulgeradt", sekä »Kansan Lehdessä" uutinen, jossa puhuttiin luotsi hallituksen ohjeista niitä laavoja war- ten. jotka lähestylvät keijarillista lat- wastoa, Juomatarnarain tulli. Erinäisistä tullitakjan sorneltamis. ia koskemissa säännöksissä määrätään, että pullot, putelit ja sarnipullot, jotka mttamät Puoliliitraa :ai sen alle, •tulla- taan puolella koko putelille määrätys- tä •maksusta. Kun siis esim. puolipu- telisia kouijakkia mutse.aan tullia l:30 penniä, on tulli my'isknr kahdetiannes- litrasta konjakkia 1:50 penniä/ Tämän määräytsea muuttamiseksi on nyi kuitenkin tehty ehdotus, jonka mukaan lmächemmän kuin puoliiitraa >ielämät astiat saadaan yhdistää ja tullauksessa laskea yhteen puoliksi Iit- roiksi, joista niakse.aan tullia 1: 50 penniä. Tämän esityksen mukaan tul taisiin siis neljästä kahdeksanneslitras- ta maksamaan wa.n It 50 penniä sen sijaan kun niistä nyt maksetaan 6 mk. —' Senaatin kielenkääntäjä. Ken raali ruwernööri on yhtynyl senaatin Päätökseen H. M. Keisarin Suomen kansitan kieienlääntäjän W. Äkerbia» nimittämiseltä senaatin LZenäjän Keuruun kunnan Paloapuyhliön kokous pidetään kunnan tuvalla maanantaina elokuun 2 ptnä ktlo 10 aamupäivällä j& käsiteltävänä on palokorvauksen myöntäminen kelloseppä Multaselle ja torppari Eenokki Niinimäelle. Keuruulla, heinäk. 21 p. 1910. Hallitus. 2552 1-1 Keuruun kunnan Pai oapuyhtiön virkailijoiksi kuluvaa vuotta varten on valittu seuraavat henkilöt: Hallituksen jäseniksi: Juho Lei no, A. Auer, P. G. Hannula, Kaarlo Jukola, ja Albr. Hoskari vanhem miksi sekä A. Pii ja Matti Klack varajäseniksi. Piiriasiamiehiksi t Ampialan piiriin opettaja Albin Am- piala; Haapamäen piiriin poliisikons taapeli H. K. Kolisto; Häkkisen pii riin talollinen Emil Liukko. Kan- kanpään piiriin torppari Oskari Kan kaanpää; Kirkonkylän piiriin asian ajaja Kaarlo Jukola; Kolhon piiriin torppari Eevert Salmela; Lavikon piiriin talokas Aapo Lampinen; Lies- järven piiriin talokas Juho Palo ranta; Mäntän piiriin poliisikons taapeli Tapani Häyrinen; Pohjois- lahden piiriin talollisenpoika Edvin Lintula; Riihosen piiriin talollinen Einar Moijanen; Tiusalan piiriin ta lollinen Eemil Heinänen; Viinikan piiriin torppari Emil Riihimäki; Iso järven piiriin talollinen Janne San- hila; Jukojärven piiriin talollinen Aapeli Virkajärvi; Loilan piiriin ta lollisen poika Oskari Saarimäki. Paloapuyhliön toimitusjohtajaksi samoin kuluvaa vuotta varten on otettu ylioppilas L. Leikola. Keuruu heinäk. 9 pnä 1910. Hallitus. 2861 1—8 Kuulutus. Täten ilmoitetaan että edustajan- vaaleja varten tehty Viitsiäa- ren Huopanan äänestysalueen vaaliluettelo on heinäkuun 20 päi västä 30 päivään asti yleisön tar kastettavaksi esillepantuna Huopa nan kansakoululla. Vaalilautakunnan puolesta: J. Karjalainen, puheeniohtsja. 2549 1-1 Erisuuruisia LHSklllOlfl&kkBitfl täaii lehdes konttorissa. Kuulutus. Lauvantaina heinäk. 30 ptnä klo 11 päivällä pidetään kuntakokous Korpilahden kunnanhuoneella, jos sa: lto. Valitaan rsiamies antamaan selitystä siihen valitukseen, joka on tehty kuntakokouksen päätöksestä kesäk. 4 päivältä, koskeva Haikka- lan talon ostamista Päiväkunnan kansakoulua varten. 2:o. Tarkastetaan kunnan vero kirja rästiluettelon tekoa varten. Korpilahti heinäk. 16 pnä 1910. Kalle KuusanmäkL 2550 1—1 kielen hiikielenkäätrtäjän lvanhenunan apulaisen wirkaan. «— W.t. prokuraattori Li. I. «awe- nius riHlyi torstaina hoitatnaan pro-« kuraattorintvirkaa. ' akulatuuria l(e»kl>8uo«»a kvnUorlasa — «anomalehdillz kielletty onta- masta tietoja kcijaril^icraitusta. Tie- dusieluun WiroUihoelta, cltsilo keisa-- rillinen lanvasio jo jaapunui Luomen saaristoon, iltmoitet.tin. ctta ^.-troiah- •den ja Miehikkälän piirin nimtsmiee Westling on käynyt raiiiiikolla ilmou- tamaissa, ellei santimalehdille saa aniax' mintäänlaisia kc.^r.lliöia laiwa^toa eikä keisarillisia kovt'e.vta tietoja. ^ieU lcn on nimismies Westling janonu-i antamansa kumernövritt käskystä. Äi- kc> kiellon on atyeuttcttut tai mitä siliä ta:>x .vt.tetT siitä e*, ole ncica. — L:a. set. Kansakoulujen waltioapuano,nuk- Sainin kunnan ^iiwijärwen kylän kansakoullun ratennuswim>kunta cn anonut saada ilmaiseksi koulun raken nustarpeiksi Karstulan hoitoalueen Piiparin ivarliopii-ristä 1^50U hirsi puuta ja 300 jahanlklia, ^ — Vesijohtolaitos. Tuurin osa joh- toputtia tvesijchtolaifosta ivarten on .änne jaapunui.^a oivar li)öl niin edis» .^neet, eiiä konehuoneen perustui on io •tvalmis jekä on putkia jo las-keuu .toöenottopaikalta kaupunkiin pätiu \teräi)5jäiliöitä on lvalmtstumaisillaan. JitPjiifiuin omat iyöi Vesisäiliön pohjaa varten alkaneet. — Hieman oikaisua. LiUne wuk» .ci>issa täkäläisissä lehoteiä keirottitn. että ^esijolitokonttort on anianut kaik. u rakeniiustyöi we^ot)tcle.t:osta n»ar- .cn urakalla juorttenatvatst öteski-Tvo» men Rakennusliike «Tarmolle". Asia ei kuiteittaan ole uitti, tvaan on Wesi- ^-htokonttori ainoastaa .t antanut muu» caustyöi lonei>udi.etia -varten »Tar, .non" lehtÄvät-si. — Jywäskylän Talouskoulu olkea zoimimanja taa^ elokuun ILi pnä.