kuvankin» kosäliuui'. IS p:nZ «:o K7 ISIV ja luisuu epSfimeellisyyden kaltemalle pinnalle. Samoin käy täällä kotona. On luonnollinen asia, että nuorille SSken naiduille naisille, joiden miehet omat melkein kohta häiden jälkeen siirtyneet tuonne ..Suureen Länteen", Viettelys on hyrvin moimakas, olleti kin, joS he kuulemat, etteimät mie- hensäkään siellä noudata simeellisyy- den Vaatimuksia. Moi laskea, että keskimäärin noin kolmasosa amiotto- miSta lapsista sellaisissa seurakun nissa, joissa siirtolaisuus on suuressa mauhdissa, on »Amerikan leskien" synnyttämiä*). Muuhunkin perhe-elämään siirto laisuus hymin läheltä koskee. Aja tellaanpa sellaista perheitä, joista manhemmat lapset omat siirtyneet pois kotoa. Puhumattakaan Van hempain ikämästä lapsensa kadotettu aan, täytyy nuorempien lasten use asti keskeyttää koulunkäyntinsä aut taakseen kotitöiden tasapainossa pysy miseksi manhempiaan useimmiten ikään nähden liian raskaalla työllä, mikä ei moi olla sangen turmiollisesi! maikuttamatta heidän Vastaiseen sekä ruumiilliseen että henkiseen kehi tykseensä. — Usein jättää palmeluS- »äkikin paikkansa «paremmille päi- mille" Amerikkaan päästäkseen. O-l sanottu ja sanotaan, että siir- tolaisuutta maStustetaan aiman tur han päiten kun ei edeS oteta huomi oon sen hymiä puolia. Lähettämöt hän siirtolaiset rahaa kotimaahan, ja ennen kaikkea he itse saamat siellä mierailla mailla uusia maikutteita niin että palatessaan omat muuttu neet aiman uusiksi ihmisiksi. Niinpä niin. Kyllä muutamat Harmat, mutta ei läheskään kaikki. SääStimäthän nahkapojatkin sotamäessä päimära- hoistaan ja kyllä sotamäessäkin pojasta mies tehtiin. Mutta ken mielii uudelleen samaan kouluun? Ja kumminkin: mitä oli sotapalme- lus Amerikassa tehtämän työn rin nalla! Puhumattakaan siitä surkeasta seka melskasta, minkä siirtolaisuus saa aikaan kirkonkirjoissa ja siis maan mäkilumun säännöllisessä Vuosittai sessa merkkiämisessä kussakin seura kunnassa, emme saa ummistaa sil miämme näkemästä sitä pahaa, joka kokonaan peittää yllämainitun Vä häisen hymän puolen. Ensiksikin opitaan halmeksimaan kaikkea kotoista, mikä esiintyy erit täin räikeänä ja silmiinpiStämänä Vähemmän kehittyneitten ja, rehelli sesti sanoen, tyhmien siirtolaisten keskuudessa. Kun tuollaisen „Ame- rikan Miisaan" kanssa oikein juttelee, niin eimät mitkään täkäläiset olot ja laitokset ole minkään armoista Ame rikan olojen rinnalla. Olkoonpa fitten puhe mistä täkäläisestä yrityksestä tai laitoksesta, säestämät he tamalli- seSti oitis puheluamme: „E', mutta Amerikassa!", ja sitten seuraa moni sanainen Amerikan olojen ..korkea meisu", waikt'ei itse asiassa tunne Amerikan yhteiskuntaelämää edes niinkään paljon kuin joku kuleksima tukkilainen kotimaansa oloja. Mutta tapain turmelus tunkeutuu mielä symemmälle, se svöpyy koko siirtolaisen olemukseen. Ksmeillian naurettaman kömpelöllä ..hienolla" käytöksellä, pukeudutaan niin että Korhos-Piamo marmaan somittaist heihin, mitä aikanaan mustalaisista lauloi, nim.: »Heili' on paita paltti nasta, maan on alla narrin nahka. Heili' on mielä herrashuirvi, maikk' on kohta korpin kaula". Tai mitä wanhat roomalaiset sanoimat. »Api na on apina, maikka se kultaisia koristeita kantaisi". Entä se surkea kielten sekoitus, jolla moni, useasti main Vähän aikaa Amerikassa oltuaan, tahtoo kotimaassaan komeilla. Eihän sitä rautateillä matkusteta Maunuissa, maan ..kaarassa", Vuoteesta täytyy tulla ..petti", huoneesta ..haussi", puodista ..toori", hiilestä „koli", kaimannoSta ..maini", hirrestä „tim- ') Alanen: Siirtolaisuus ja kotimaa. Porin kirje. 21. ..Suomen loppu!" — Rauta- tieouuettomuuS. Kesäjuhlia. — Omituista taloudenhoitoa. Valtakunnan duuma on hymäksy- nyt Suomen oikeuksien hämittämis- lain. SuurmenSläiset kiihkoilijat rie- muitsemat. tmis ?mlaa6isc! — Suomen loppu! — huusi Purishemitsh toissa perjantaina lopullisen äänes tyksen jälkeen. Saattaa niin olla, mutta moi se olla toisinkin. Eihän sitä tiedä, mitä tästä seuraa. Moihan tämä olla lo pun alkua. Selmää ainakin on, että Suomella ei ole hymää odotettamana läheiseltä tulewaisuudelta. Mutta Purishkemitshit eimät kuiten kaan Suomen lopusta woi päättää. Siitä kieltämättä ratkaisee miime si jassa Suomen kansa itse. KoSciuSzko se lausui nuo Puolan historian koh- talokkaat sanat, jotka Purishkemitsh nyt on Suomeen somittanut, eimätkä menäläiset Valloittajat. Ja wasta meidän suomalaisten itsemme lausu mina on niillä sanoilla merkitystä Suomeen nähden. Masto sitten, kun me itse olemme menettäneet tulemai- suudentoimomme, on Suomen loppu alkanut. peri", lapiosta ..someri", oluesta ..piiri", Viinasta ..pränti", y. m. yhtä hullunkurisia «äännöksiä eng lanninkielestä. Eikä siinä kyllä, että sotketaan puheeseen tuollaista hullun kurisia englantilaisia sanamäännökstä. Eimät kelpaa enää suomalaiset ni- metkään. Sukunimet luonnollisesti omat amerikkalaisille työnjohtajille Vaikeat ääntää, joten uusien sukuni mien käyttäminen on luonnollista. Mutta täytyy yksin ristinimetkin muokata. Suomalaisesta Jussista tulee „Jani", Antista ..Entru", Jaa kosta ..Jäkki", Samuelista „Sämi" j. n. e. Lapset saamat mitä ihmeel lisempiä nimiä näillä matkoilla. Ar- maa sen, että kun tuollainen..kielitai- turi" saapuu takaisin kotiinsa, niin on kielten sekoitus oitis malmiS. Entä miten lumsamasti ulkomaan ..mapaa" elämä maikuttaa siirtolai siin. He joutumat joko kapakka- tai yleensä hurjasteluelämän uhreiksi, alttiiksi kaikille ihmisyySmastaisille mirtauksilla, niin uskonnollisille kuin yhteiskunnallisille. Ateisteille ja anar- kistis-sosiaalisille agitaattoreille tarjou tuukin siirtolaisten armostelukymyttö mäSsä piirissä mitä kiitollisin maa perä. Suurin määryys kotimaata ja kotona asumia kansalaisia kohtaakin siinä, että tällaiset yhdessä tai toi sessa suhteessa turmeltuneet siirtolat set, ensin parhaat moimansa ulko- mailla tuhlattuaan, saapumat lemit tämään samaa turmelusta tänne koti maahan. Kaikilla niillä paikkakun nilla, joissa asustaa Amerikasta ko tiin palannutta mäkeä, on nim. san gen suuressa määrässä huomatta missä käsitteiden höllentymistä, yh teiskunnallisten melmollisuuksien lai minlyömistä ja sosialismin nimellä (itse tälle aatteelle mahingoksi) kulke> maa holtitonta ..mapauden" tamoit- telua. Ja usein, malitettamasti liiankin usein käy niin, että kun perheen tuki on muuttanut pois, joutumat turmat tomat mieron tielle tai onnellisessa tapauksessa maimaistaloon, jonne maailman murjomana loppujen lo puksi parempaa elämää etsinyt itsekin turmautuu rasiwkseksi niille, jotka omat tyytyneet näihin nnati- mattomiin kotoisiin oloihin. Katseleepa siirtolaisuutta siis puo lelta tai toiselta, emme siinä paljoa kaan hymää näe. Tosin on täällä' kin, kotoisissa oloissa paljon korjaa- misen maraa, mutta sitä ei paran- netakaan maasta karkaamalla, maan ankaralla, «väsymättömällä työllä kc din ja isänmaan hymäkfi. 7IM l»M. Korkeimmassa paikas- sa Hywäksyttyjä asioita. H. M. Keisari cn I/l4 p:nä ke'ök. tapahtuneessa alam. esittelyssä ar mossa sumainnut sallia: Että tänä muonna käytetään tilat toman mäestSn lainarahaston Varoja 3,500 mk. pientilallisille stipendeiksi ja opintomatkoja ivarten Suomessa, pe riaatteessa suostua siihen, että ylei siSiä «aroista annetaan 3,000 mkan suuruinen Vuotuinen määräraha kei sarillisen Aleksanterin yliopiston yli oppilaskunnan kirjastolle sekä ormos- sa maltuuttanut Keisarillisen Suomen senaatin ottamaan sanotun määrä rahan mu?den 191 l menosääntöeh dotukseen, jos se ivaltion rahaston tilaan nähden katsotaan mahdolliseksi; että ensi tuleman muoden meno- sääntöön otetaan, jos maltion rahas ton tila sen sallii, 11,000 mkan mää räraha annettamaksi Suomen metsän hoitoyhdistykselle sen toiminnan amus- tamisekfi; Toistaiseksi ei asiaintila ole sellai nen. Me toivomme mielä. Niistä, joiden luottamus nojautuu miljooniin pistimiin ja tuhansiin tuli kitaisiin tykkeihin, jotka tietämät moi mansa milloin tahansa marssittaa ar meijoja kuin heinäsirkkalaumoja tähän maahan, saattaa tuntua nauretta- malta tällaisen Vähäpätöisen kansan luottamus tulemaisuuteensa sellaisella kin hetkellä, jolloin sen annetaan tun tea näin karkealla tamalla mäkimal- lan moimaa. Mutta miten outoa tä mä heistä lieneekin, niin tuo toimo, tuo luottamus on kun onkin meillä olemassa. Ja sitä tukee meissä ma kaa tietoisuus siitä, että kaikki tässä maailmassa, yksin moimasuhteetkin, on kehityksenalaiSta ja että rauta ja meri eimät yksin ratkaise historiallisen kehityksen lopputuloksia niinkuin muu tamat menäläiset omat julistaneet. Maailmanhistoria tuntee lukematto mia esimerlkejä siitä, mitenkä heikko jen moima on koettelemuksissa kas- manut ja mitenkä oman mahtamuu- tensa ylenmääräinen tunteminen on maailman mahtajia perikatoon mienyt. Me emme toimo Menäjän kansalle mitään pahaa sen mallan käyttäjäin määrintekojen takia ja kaukana on meistä kostosuunnitelmat; mutta me tiedämme historian opetuksista, että määrä teko itsessään kätkee aina kuo leman siemenen. Ja sama historia opettaa myös, että mäliStä moi käy- H. M. Keisarin tullittomaksi ja mahmistettamaksi alistaa ehdotukset arm. asetuksiksi, jotka sisältämät teol- lisuuskoulujen säännöt sekä Tampe reen teknillisen koulun säännöt, niin myös ehdotukset teollisuuskoulujen ja Tampereen teknillisen koulun muosi- rahasäännöksi, sekä tehdä ne muutos ehdotukset, jotka kysymyksessä olema uudistus ehkä aiheuttaa, sillä ehdolla, että, joS H. M. Keisari periaatteessa hymäksyy mainitut ehdotukset ja esi tykset, ehdotettujen toimenpiteiden toi meenpaneminen moitaisiin jättää riip pumaksi käytettämänä olemista mal tion Varoista muosirahasSäntöä Vuo delle 1911 laodittnessa; että tullilaitoksen henkilökunnan li säämiseksi kuluman muoden purjeh duskautena Suomen maltiomaroista maksetaan 85,000 mk.; että m. 1910 saadaan käyttää 30,000 mk. talouSkoulujkn ja -kurssien yllä pitoa marten sekä että senaatti mal- tuutetaan, joS maltion rahaston tila sen sallii, kuluman muoden tulo- ja menoarrviota laatiessaan ottamaan siihen mainitun määrärahan; sekä maltuuttaa senaatin edelleenkin 5:n muoden aikana, kun sopimia tilaisuuk sia sattuu, ostamaan yksityisten omis tamia metsämaita etupäässä Uuden maan, Turun ja Porin, Hämeen, Mikkelin ja Maasan lääneissä ja tä tä tarkatusta marten ottamaan meno- armiota marten 350,000 mkan muo- tuisen määrärahan, joS maltion ra haston tila sen sallii. Suomen waltionrauta- teitten menäläis- tyttäminen. S»»«»itelma walmii»a. ..Retsh" kertoo, että Menäjän kul- kulaitosministeriössä on jo malmiiksi laadittu ehdotus uudistuksiksi Suo men rautateillä. Tämän ehdotuksen mukaan tulee tapahtumaan perinpohjaisia muutok sia Suomen rautateidm henkilökun nassa. Samalla ryhdytään toimen piteisiin, että keisarikunnan rautatei den liikkuma kalusto möisi eSteettö- mästi liikkua Suomen rautateillä. Ehdotuksessa puhutaan myöskin uu desta nimityksestä, joka annetaan Suomen rautateille, nimittäin »Poh janlahden rautatiet". Uudistukset aiotaan toimeenpanna nähtämästi hallinnollisessa järjestyk sessä. Sitä todistaa m. m. se, että on jo määrätty uusi Suomen rauta teiden päällikkö, jonka Virallinen ar- monimi tulee olemaan »Pohjanlahden rautateiden päällikkö". Toukokuun miimeistnä päiminä (manhaa lukua) sai Nikolain rautatien päällikön apu- laine i, insinööri Lesnemski kulkulai- tosministcriltä erityisen ilmoituksen siitä, että hän tulee kesäkuun 1 p:nä (m. l.) miralliseSti nimitetyksi »Poh janlahden rautateiden" päälliköksi, nauttien 12,000 ruplan Vuosipalkkaa ja saaden mirkaarmznsa mukaiset muosirahat. Kun insinööri Lesnemski on astu nut Mirkaansa, alkamat suuret muu tokset Suomen rautateiden henkilö kunnassa. Huhujen mukaan tulemat muutokset koskemaan koko henkilökun taa ja uudet miehet omat jo Valitut. Mikäli N. Pr. on asiantuntemakta taholta saanut tietää, lienee näihin toimenpiteisiin kulkulaitoSminiSteriSn puolelta ryhdytty silrä Maralta että Suomessa saattaisi sattua tapauksia, joiden moitaisiin katsoa pakottaman julistamaan maa piiritys- tai sota tilaan. Rautateiden hallinnon ja lii kenteen ottaminen Venäläisten miran- omaisten haltuun ei siis tulisi Heli tapahtumaan, maan tullsi se tapahtu maan ainoastaan Väliaikaisen liiken- keen tarmittaissa ylläpitämiseksi. Usein on myös kerrottu, että Me näjän rautateiden mirkamiehiä olisi määrätty Suomen radoille. Rauta tiehallitukselle onkin tullut suuri joukko dä niinkin, että siitä, mihin kademieli luuli lopun päättyneen, alkaakin ivas ta todellinen elämä. Kansojen sisäinen moima ja jänte- myys eimät kaSma myötäkäymisten muolaassa mirraSsa; Vastoinkäymis ten tuomat koettelemukset ne main pystymät tahtoa terästämään. Tule- maisuus näyttää, eiköhän main meille kuolemaksi aiottu isku muutukin uu den kansallisen elämän aluksi. Painamasta maltiolliseSta ajasta huolimatta Vietetään tänäkin kesänä juhlia kaikkialla maassamme. Kansa juhlii, mutta sen sijaan, että mapaina aikoina juhlimme juhliaksemme, an taaksemme hetken innostuksen elmyt- tää itseämme pois jokapäimäiseStä arkielämästä, juhlimme malon moi- tolle, juhlii kansa nyt aimankuin ha- mainnolliseSti itse itselleen todistaak seen, että maikka täällä meraS sorto kuinka meitä painaisi, me sittenkin, kaikesta huolimatto, ponnistelemme eteenpäin niin henkisellä kuin aineelli sellakin elämän alalla. Ne omat nyt makamia juhlia, aikaisempain iloisten juhlien sijasta. Myöskin Suomen kansallisesti mal- meutunut nuoriso on herännyt juhli maan. Miikka sitten, miime lavan- taina, sunnuntaina ja maanantaina oli nuorisoa kautta Suomen niemen kokoontunut JymäSkyläSsä neumotte- sanotunlaiSten mirkamieSten hakemuk sia, mutta lienemät ne erehdyksestä osotetut tänne sen sijaan että ne olisi pitänyt osottaa asianomaisille Menä jän Viranomaisille. MeisumltakunnaM- nen laki Valtakunnan- neuivostossa. Wali»s««»a» mietiut». Maltakunnanneumoston Suomen asiain maliokunnan mietintö on jaettu maltakunnanneumoston jäsenille. Mie tintö sisältää 45 suurikokoista simua. Suurin osa siitä on käytetty lakieh dotuksen yksityiskohtaiseen selittelyyn Tehtyään yleiskatsauksen suomalais- menäläisiin suhteisiin, lausuu Valio kunta, että lakiehdotuksessa olemien periaatteiden moimaansaattaminen tulee maikuttamaan ravhoittamasti maassa, sillä kapinan henkeä Suo messa ei ole ylläpitänyt ainoastaan hallituksen horjumaisuus, maan myös lakien epäselvyys. Tehdessään selkoa lakiehdotuksen yksityiskohdista, molio- kunta esittää koko joukon mieltäkiin- nittämiä ujutuksia. Maliokunnan sa nojen mukaan yleismaltakunnallisten asiain luettelo on maan useiksi muo- siksi laskettu deklaratsiooni-ohjelma ja siksi maliokunnan mielestä lakiehdo tuksessa pitäisi mainita eitä luette lossa mainittuja kysymyksiä koskemia lakeja moidaan julaista paikallisessa järjestyksessä kunnes nämä julais- taan yleismaltakunnallisessa järjes tyksessä, ja mikäli maliokunnan sa noista saattaa päättää, on luettelo tehty martamasten epäselmäksi ja ra jattomaksi. Ne omituiset suhteet, joissa Suomi on keisarikunnan yhteydessä, tekemät main sitä suuremmassa mää räSsä mälttämättömäksi sen, että kei sarikunnan maltiomallalle turvataan määrätty toimintamopaus tässä suh teessä, niin että maStaisuudeLsa moi taisiin mälttää useasti toistuneita ta pauksia, jolloin paikallisessa järjestyk sessä on julaistu yleismaltakunnallis- ta merkitystä olemia lakeja. Mietin nössä huomautetaan fitten lakiehdo tuksessa useissa kohdin olemista puut teista, mutta samalla lausutaan se toimomu?, että nämä puutteet tule mat poistetuksi lakiehdotuksen tulkin nan sekä sen maromaisen asteettaisen toteuttamisen kautta. Näin puhutaan niistä kohdista, jotka koskemat sopi muksia Suomen rikoslain ja oikeuden käytön muuttamisesta, opetuksen sil- mälläpitämisestä, yleisen painolain säätämisestä y. m. Suomen maltiopäimien lausuntca koskemasta kysymyksestä sanotaan: Maliokunnan mielestä on selmäa, että jos maltiopäimille kuulumaan lakiin, joka on julistettu yleismalta kunnallisessa järjestyksessä, on tehtä- mä muutoksia, jotka eimZt koöke Suo mea, hzllitus ei ole melmollinen pyy tämään maltiopäimien lausuntoa. sestä Siperiaan lähetetyille Suomen kansalaisille sekä tilaisuuden malmis- tamisesta heille maltion kustannuk sella palata kotimaahan. !öp. — Zkartot»sj»pakka. Kenraali- kumernööri on senaattiin lähettänyt Miipurin ja Maasan läänien kurvcr nöZrien lausunnot kenraalikumernöö- rin maatimuksen johdosta, että ase tettaisiin syytteeseen ne lääninhalli tusten Virkamiehet, jotka täa.än muo den alussa olimat allekirjoittaneet asiakirjoja ilman että ne olimat kar toitetut. Lausunnoissaan huomautta mat kumernöörit, etteimät he katso moimansa nostaa maadittua kannetta, koska he itsekin uloSantamalla kar- tottamattomia asiakirjoja omat mene- telleet aiman samoin kuin mistä heitä nyt kehotetaan nostamaan kanne alai siaan mirkamieh ä ivastaan. Tämän johdosta pyytää kenraali- kumernööri senaatin lausuntoa siitä, moidzanko tätä kumernöörien menet telyä pitää laillisena. — Siperiaa» karkoitettuje» armahtamisen. Kenraalikumer- nööri on pyytänyt senaatin lausuntoa eduskunnan m. 1909 tekemästä ano muksesta armahduksen myöntämi- lemaan yhteisistä asia sta, mieltä mään toista Vuosikokoustaan ja -juh laansa. Mutta niin nuorisoa kuin osanottajat suurimmalta osaltaan vii matkin, kantoi juhla koko ajan, kuten sanomalehtiselostuksista olemme huo manneet, makamaa leimaa. Isänmaan synkkä tulemaisuus tätäkin toimori- kaSta nuorisoparmea huolestutti. Mutta sama tunne kannusti sitä myöskin entistä enemmän yhteen lyöt täytymään ja käsikädessä mannomaan uskollisuutta aatteilleen, melmollisuu- tensa horjumatonta täyttämistä isän maatansa ja kansaansa kohtaan. Nä mä juhlat osoittimat, että tämän maan kansallismielinen nuoriso on sittenkin se kantajoukko, josta Suomen tulemaisuus kansana lähinnä riippuu. Mutta niin mieliä sytyttämiä kuin tällaiset yhteiset, koko maata käsittä- mät juhlat omatkin, eimät kaikki ole tilaisuudessa näille juhlille saapua. Sen muoksi että tämänkin seudun mäestölle, s. o. minun taajalla lukija kunnallani olisi mahdollisuus ottaa osaa nuorten malistuSrientoihin, on paikkakunnan nuoriso hommannut yhteiset kemätjuhlat Koke mäelle ensikuun 2:ksi ja 3:ksi päi- miksi. Tulisella kiireellä niitä mal- mistellaan ja suurenmoisiksi suunni tellaan. Ohjelmasta on jo monasti tässäkin lehdessä mainittu. Nyt riip puu juhlien onnistuminen etupäässä kansallismielisestä yleisöstä itsestään. — Tuomarit. lllmilan tuomio kunnan tuomari L. Th. Eck on saa nut mirkamapautta tuleman heinäk. 1 p:stä syysk. 16 päimään ja on homi- oikeuden auskultantti M. Remell määrätty sillä aikaa sanottua tuoma- rinmirkaa hoitamaan. — Zkausakoslut. Pietarsaaren kaupungin suomalaisen kansakoulun apuopetlajattareksi on malittu opetta jatar Fanny Melhomuori (MesSlan- der) Lohjalta. ^ Arpajaislutva» omat m. m saaneet Reposaaren työmäenyhd., Nakkilan torvisoittokunnan kannatus yhdistys, Loimaan Hirmikoslen työ- mäenyhdiStys, Metsämaan työmäen- yhdistys ja Euran työmäenyhdistys. Lupaan on liitetty tamanmukainen ehto: „ei puheita eikä esitelmiä saa pitää". PMlllldeu tikme» kalmsto löydetty Nakkilassa. Kuten jo kuukausi sitten kerroimme löytyi tänä kemäänä tehtailija E. Lehtisen puutarhamaata tehtäessä Nakkilassa Soinilan kylän Pentta- lan talon maalla joitakin manhoja perustuksia ja rautakauden alkuajan aseita y. m. Löydetyt esineet lähetet tiin sittemmin Helsinkiin tutlittamiksi ja annettiin tieto löydöstä muinais muistoyhdistykselle, joka lähetti pai kalle tri Asr. H ckmar.nin. Nyt on hamaittu, että löytöpaikalla on pakanuuden ojalla ollut kalmisto. Kaimauksia toimitettiin miikon päimät ja oiettiin tällöin talteen 60 muinais esinettä. Kaimaukset on nyttemmin keskeytetty ensi kesään. ^ Suurlako» ajan jälkiseu rauksia. Marrask. 3 p.nä 1903 oli suuri joukko kansaa kokoontuneena Loimaan tor-lla päättänyt lähteä sa notun pitäjän Onkijoen kylässä sijait semalle Aittamäen oluttehtaalle laske maan maahan siellä maastossa ole man oluen. Saamuttuaan tehtaalle oli mäkijoukko särkenyt oluttehtaan kellarin omen ja laskenut siellä ol leista tynnyreistä maahan 3l,250 litraa olutta ja 590 litraa kaljaa. Kihlakunnanoikeuteen haastettiin tämän johdosta sitte mastaamaan 23 henk>löä ja tuzmitsi kihlakunnanoikeus heidZt suorittamaan korjausta olu esta 30 pennin mukaan litralta eli 9,390 mk. seka korvaamaan olutteh taan omistajan leskiriva E. Wirze- niuksen kulut 500 markalla. Tästä päätöksestä malittimat sitte silloinen Loimaan työmäen osuuskau pan hoitaja, nykyinen „Sosiat demo kraatin" mestaama toimittaja, kan sanedustoja F. Koskinen ja kaikki muut syytetyt Turun homioikeuteen, joka nyt antamallaan päätöksellä on mahmistanut kihlakunnanoikeuden päätöksen ja lisännyt rwa Mirzemuk- selle maksettamia kuluja 40 markalla. — Tatak«»!»a» Ataa»»vilje- ltzSs -ura» kouehoidou opasta» jau Mirkaa on päättyneen hakuajan kuluessa hakenut kaikkiaan 43 henki- löä. Näistä on malmistusmaliokunta ehdolle asettanut B Kunnaan, Aug. Laaksosen ja H. W. Niemen. ^ Riitaiueu taloukauppaj»t t». Turun raastumanoikeuden ensi mäisessä osastossa oli t. k. 14 p:nä uudelleen käsiteltämänä talonomistaja Aug. Mienolan talonomistaja K. W. Jso-Kulkkilaa ivastaan nostama juitu petoksesta talonkaupassa. Monola oli itse oikeudessa läsnä maratuomari G. Mm ^ AfianHotolmisto Turusia. Eerikinkatu S. Puh. 484. Omistajat: Honnoikeudennotario Wäinö Kiwi ja Homioikeuden- kauslisti Santeri Saarmjoki. Kansallismielinen nuoriso on us- kattanut puuhata ensimäiset suuret kesäjuhlat toimoSsa, että se juhlillaan jaksaisi puhaltaa uutta mirkistämää elonmoimaa Satakunnan monin pai koin kansallisesti mielä nukkumaan nuorisoon, uskossa, että näistä suu- rSta kesäjuhlista tulisi käännekohta hymään päin nuorison ja yleenlä nuorisoliikkeen elämässä ja luottamuk sella, ettei Satakunnan manhempi kansallismielinen yleisö kiellä heiltä niin kipeästi tarmitsemaansa apua suurissa, mutta samalla ihailtaman jaloissa pyrkimyksissään. Rumetkaamme jo ajoissa järjestele mään kaikki asiat siihen kuntoon, että heinä'. 2 ja 3 p. pääsemme oikein naisissa ja miehissä Kokemäelle Sa takunnan kansallismielisen nuorison ensimäisille suurille kesäjuhlille! Tämän miikon maanantaina ta pahtui maassamme suurin rautatie- onnettomuus mitä koskaan on sattu nut. Karjan radalla Sockenbackan aseman lähellä törmäsimät tamara- una ja paikallisjuna yhteen. Seu- raukset olimat mitä hirmeimmät, ja olisivat moineet olla mielä kamalam mat, elleimät kuljettajat olisi yhteen törmäystä moineet liementää. Aja teltakoon maan, että he yksinomaan oman henkensä pelastumista silmällä pitäen olisimat hypänneet pois metu- A. Timgrenin aroustamana ja Jso- Kulkkilaa edusti oikeudessa homioik - auskultantti Mieno Toimonen. Asi assa kuultiin todistajina maanmilje lijä I. W. Rantasta Piikkiöstä ja ent. talonomistaja I. Mirtasta, joista edellinen kertoi Jso-Kulkkilan tehneen myöskin hänen kanssaan kauppaa ky symylseSsä olemasta Porin talosta ja ilmoittaneen, että se tuottaa muokraa 6,000 mk. Heidän piti sitte yhdessä mennä taloa katsomaan, mutta kun Rantanen tuli sitä marten Turkuun ei Kulkkila lähtenytkään. Mirtanen on miime muonna omis tanut mainitun talon pienemmän ojan ja kertoi hän talosta tuleman nuvk- ria 213 mkaa kuukaudessa. Todistaja piti mahdottomana, että maalar Maunon omistamasta buoneustosta maksettaisiin muokraa 425 mkaa kuu kaudessa, mutta muotuiseksi muolraks olisi 425 mkaa sopima. Makaajan ja myöskin kantajan puolelta jätettiin juttu päätettämäksi jota paitsi miskaali maati Kulkkilolle ed-Smastausta petoksesta. Päätös jutussa annetaan tuleman heinäkuun 5 p:nä. — Rokotus jatkuu ensi miikolla seuraamasi'.: tiistaina t. k. 21 p:ni henkilöille talosta n:o 201—250; kes- kimnkkona 22 p:nä henkilöille talosta n:o 25l—275; torstaina 23 p:nä hen kilöille talosta n:o 276—300 ja lau mantaina 301—326. — Pori» Uimaseura» »ufi uimalaitos mihitSän tarkoitukseensa huomenna kello 12 päimällä. MeidZn ei tarvitse kehottaa yleisöä tähän ti laisuuteen menemään, koska siellä muutenkin on marmaan „täysi huo ne". Ohjelman näkee ilmoitusosas toSsa. — Pori» Saaristolaispur jehduSseura» pamiljougillo, loka sijaitsee Lyttylässä, on Juhan nuksena ilo ylimmillään. Silloin omat siellä paljon puhutut ja maimaa kysyneet suuren suuret arpajaiset, joissa kuka hymänsä moi 25 pennillä »voittaa itselleen kaikenlaisia siemiä esineitä, meren antimia y. m., jotka sopimat sekä saaristolaisille että kau pungin asujsmille. Mutta eipäs siinä kaikki. Mielä toimeenpannaan siellä sellaiset purjehdukset, jollaisia Porin seuduilla ei toisia ole nähty. Kol messa sarjassa lähdetään laineita laskien tuulen punoessa purjeita tai paleelle koettamaan kenen mene pa- raiten kisailussa suoriutuu. Ja mene, joka ensilsi emää, se mainetta ja kun niaa tekijälleen tuottaa ja omistajal leen siemän palkinnon hankkii. Muis' takaappas siis saaristolaiset jo hy- lvlsiä ojoin metää meneenne maalle ja laittaa ne kilpakuntoon, sillä ol koonpa mene millainen tahansa joko pieni 15 jalkainen tai suuri 25 jal kainen „rääkiwene". niin kyllä se kil pailuun pääsee. Mutta ei saa unoh taa soutomeneitäkään, sillä niitä mar ten on järjestetty eri kilpailu, samoin kuin moottoriiveneitäkin marten, joille myös jaetaan siemiä palkintoja. Kaiken päimaä kajauttelee tormi soittotunti ilmoille suloisia sämeliä ja salissa saamat tonSsinhaluiset pyö riä ja kicriä minkä jaloista läh'ee. Ken taas seudun kauneutta katsella tohtoo, se nouskoon ylös näkötorniin, mistä on mitä parhain näkö-ala yli saarien ja salmien, luotojen ja nie. mim. Juhlapaikalle, jonne on mapaa pääsy, pääsee moottorivene Lokilla, joka lähtee kaupungin rannasta klo puoli-8 aamulla, sekä siiäpaiisi tekee döyry'. Norrmark ylimääräisen mat kan Pihlamaan lähtien kaupungista klo 8 aamulla, mutta lähtee sitten uudelleen kko l0 kaupungista Repo saarelle. Pihlamasta mälittää kulkua juhlapaikalle moattorirvene Lolki y. m. Klo pu?li>9 illalla lähtee köyryl. Norrmark paiviljongin rannasta tuo den juhlayleisöä kavpunkiil-. Mirmokkeita kahmia ja moileipiä saatamana seuran ramintolasta. Porin Saoristolaispurjelidusseu- ralla on nyt kulumassa miides ole- maSsa-olonsa muosi. Tähän asti se on asunut muokrahuoneissa, mutta nyt se on ottanut aimo askeleen, se on rakennuttanut omistamalleen mää reistä ja antaneet niiden täysin moi- min mennä maStakkain, kuinka kau heaksi olisikaan seuraus muodostunut. Tuskinpa paikallisjunan matkusta jista olisi monikaan jäänyt henkiin, muista maurioista puhumattakaan. On sentähden juuri meturinkuljetta- jille annettama täysi tunnustus siitä, etcä he kuolemaa pelkäämättä seisoi- mat paikallaan ja tekimät minkä moi- mat yhteentörmäyksen liementämiseksi. Toisaalta on tuomittama sellaiset kul- kupuheet, että onnettomuuden olisi aiheuttanut tamarajunan kulettaja. Niiden johdostahan pelastuneet mat kustajat onnettomuuden jälkeen huu- simat ..hirttäkää hänet!" Tähänasti- set tutkinnot omat kumminkin osoitta neet, että syy ei ole hänen maan en nemmin muiden. Minua on usein kummastuttanut, että Porin aseman luona olemassa ..kuriviSsa" ei mielä tähän asti ole tapahtunut suurempaa onnettomuutta. Sehän on aiman samanmoinen kuin tuon onnettomuuspaikan käännekin, sillä eroituksella Vaan, että siellä on radan Vieressä kallio kun täällä on korkea ylinäkymätön hiekkamalli. Aja- tellaan, että Friitalasta olisi päässyt lähtemään jokin järjestelyjuna tänne- päin samoin kuin HuopalahdeSta ja Porista lähtisi Vähän jälkeenpäin toinen juna Tamperetta kohden. Ai man helposti möisi kurmi aikaansaada yhteentörmäyksen. Ja kenen olisi syy? palstalle uuden komean pomiljongin, jonka kurkihirren suojassa se mar- maankin tulee paremmin miihtymään. Toimottamasti yleisö suosiollisesti ot taa osaa seuran rientoihin, rientä mällä suurin joukoin Juhannuksena sen pamiljongille Lyttylään ja uhraa- molla muutcma ropo sm hymäksi Terme tuloa siis! Juhannuksena kai toisemme tapaamme. Arpa. — Valtiosihteeri»- ja pro- kuraattorisviraSto. W. t pro kuraattorin Charpentierin ero on pian esissä. Häntä on suojellut ministeri- maltiosihteeri Langhosi, joka siteerail- len lakeja määrin on mäittänyt, että muoden 1789 yhdiStySkirja mahmis- taa oikeusmirkakunnan mirlamiesten erottamattomuuden, maikka laissa on puhe ainoastaan tuomareista. Tämä seikka aiheuttaa huhuja kenraali Long- hoffn erosta. Hänen sijallaan ha- lumsimat separisut nähdä hra Elterm, jolla on tuttamuuksia sekä homissa että korkeimmissa menäläisissä seura piireissä, kertoo Nom. Mr. — Kuten tunnettu, on prokuraattori Charpen tier useita kertoja pyytänyt itse eroa. — „S«ome»kieli MieraS kieli S»omessa". Tällä otsakkeella mc- rustetussa kirjoituksessa muistuttaa „N. Mremja" mieliin, että Suomen sencatti m. 1883 mastusti suomen kielen julistamista yhdenmertoiseksi ruotsinkielen kanssa ja miralliseksi kie leksi, sillä perusteella, että Suomessa moimassa oleman lain mukaan suo menkieli on mieras kieli Suomessa. Jos tätä mielipidettä somitetaan Suo men eduskunnan maltakunnanlainsää- däntöehdotuksen johdosta antamassa lausunnossa alituiseen esiintymiin huo mautuksiin, että Aleksanteri ensimäi- nen muka korotti Suomen kansan kansakuntien joukkoon, niin täytyy tunnustaa — sanoo „N. Mr." — että kansakunnan armoon korotettiin ei koko Suomen kansa, maan ainoas taan sen ruotsalainen osa. Mahdolli- nen on sellainenkin johtopäätös, että maan suomalainen mäestö, ..mieraana" ollen, ei kuulukaan Suomen perustus lain alle, maan on saanut nauttia itsehallinnon etuja epähuomiosta. Ja Suomen kansalla ei siis cl? mitään aihetta kiittää smekomoonejo, maan ainoastaan Venäläistä maltaa, armelee lehti. — »Pääskysiä" Porissa. Paik- kakunnallamme on liikkunut „pää?- kysiä", ne kuulut herrat Jonas ja Heikki. Omat kuuleman mukaon kau- neet mippausmotkclla täkäläisten hen- genheimolaistensa luona. Mahtaako- han se iltalehti Suomalainen Konsa jo nyökkyä haudan partaalla, moi aiotaanko tappaa Helsingin Sano mat perustamalla uusia „pää-äänen- kannattaja". Siihen ainakin miit- taa Sat. San. tiedonanto, että Hei- singissä ollaan aikeissa perustaa uusi suomenkielinen sanomalehti. Puuhan etupäässä lienemät hrat Jonas Cast ren ja Heikki Renmoll, jcnden mat- kai, maaseudulla pitäisi olla yhtey dessä asian kanssa. Mene ja tiedä, mitä herrat „pääs- kys-johtaiat" kulloinkin tuumimat. — Perbeuutifia. Kihlauksensa omat julkaisseet ylioppilas nti Anni Strahom, kauppias I. Strahomin ja puolisonsa Lotan tytär Hämeenlin nasta, ja ylioppilas Armo Färling, Porista. — T«»«uSt»kse»a lv »vuo de» nuhteettomasta pal«e lnkseSta sai konttoristi K. Taka lat.!. 15 v:nä isännältään, konsuli G E. Rambergiltä mastaanottaa ko mean kultakellon perineen sekä työ tovereiltaan kultaisen sinettisormuk- sen. NiMIM, j» — Taiteilija Sulo Hursti »e» antoi toissailtana »viulukonser tin ..Karhulassa" Huittisissa. Armo- kas tilaisuus oli kesäisestä illasta huolimatta koonnut yleisöä runsaasti ja oli se esityksiin erittäin tyytymäi- nen. Säestäjänä esiintyi rouma )urstinen. Olisiko se Veturinkuljettajani Ei. Puhumatta nyt lähettäjäin erehdyk- lstä, saattaa sanoa, että syy on ra dan rakennuttajain. Jos kurmin ra kennuttaminen juuri santakuoppaon on ollut Välttämätöntä, olisi ainakin mallia pitänyt mataloida, ja jos se- !ään ei olisi auttanut, niin olisi Äänne pitänyt tehdä kokonaan toi- een paikkaan, koska lakeutta on yllin yllin. Asianomaisten tulisi tarkastaa, mis- ä määrin santamallin alentaminen lisäisi näköalaa ja jos katsottaisiin lten sitä saataman Vaikka waon Vä enkin, olisi tuo toimenpide turmalli- uuden muoksi kiireimmiten tehtämä. illä määrällinen Porin kurmi tuollai- enaan on. ..Tyhmyydelle mtnä vleu ivi Iiainen ja äreä kuin rakki koira, mutta «viisaus ei v>«' kaikille suotu". Nummisuutarin Esko. Hra kaupungininsinööri, johon minä erittäin olen mielistynyt, on taasen aattanut päänmaimoja kaupungin Mitusmikhille. Maltnuston m. 1905 ekemän päätöksen johdosta sulettiin Softegartenin simu kulkema rantatie, asetettiin siihen eStepuomit ja paalut, ^otta sitä pitkin ei päässyt ajamaan. Tie olikin jo ruohottumassa kun insi- nööri tänä muonna omin päin amasi