L... -<*v(*VCr VV k/ U» 40 39 vuosikerta Jyväskylässä peijantaira helmikuun 18 p:n& 1913 Tilaushinnat: t-fVrllara H 1 *** (nirtftjry loka palvi paitsi vcansotalna Uo 8 a. p.): ra» vaod; 4: — Ja kmkaul 75 p. — VtaljUc koko vaod 4 ■IktBtinc 22 mk. koko vnod 7 mk. rapL — laetikua; I» IIIIHIUI a mk. S-yilvilaea | i 1 in (llmestyv tiistaina, torstaina ja umrantalna klo 8 a. p.): koko vnod 4 mk.; pooli vnod 2 mk. ja knckausi 50 p. — Wcal]ille 2 rapL — Aaerikaaa Ia «tkaaallle 12 mk. Toimitus: 6. Sviha, Vastaava. >. Kalnla. TolmltuslhteeiL V. Vaarelaliea, Tav. 11—1. Oma pata. 196. Toimisto |a konttori vastapUtl rantattenasemaa. Pohdin o» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. nnoltasblnoat: Tekstin «^na g pmnia n/m Ja tekstin JUkaea 6 penni» m/m. VaoJ- ja p&opialkaitfsta IlmoltBkslsta akanasta. Knolcaan-Pmoftnkirt 1—5 okaan. Kihla», vthklaS- )a ay» tymanmottakaat 2 mk. — VatbtoHauftiUa vUUatlla Hj. Hollmerus'™ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Vara'uomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toi misto avoinna 10 a p. — 2 i.p. Ajaa asioita kalkilla, ■ui Mrljilll ji toi nitta! kaikkia laklaliai kuluvia tebtavia. 153 Alattmiiksl tflrjoiiiQR v. M0. M mMIi). vlezlci-öuomi ^yvÄskylsssä dolmik. 18 pmä. Osuustoiminta maata- lauden kohottajana. (Jatkoa wiime feäfiftniifon n:roon). Tilaushinnat: k-väiwainen Painos': Koko vuodelta 7 mkaa. Puolelta „ 4 „ Kuukaudelta 75 p:mä. Menäjalle 4 rupl. Amenkaan ja ulkomaille 22 mk. 3-PSiwäine« painos: Koko muodelta 4 mkaa Puolelta „ 2 „ Kuukaudelta 50 p niä. MenSjälle 2 rupi Amerikaan ja ulkomaille 12 mk. nenkuin hän tulee samoan Paikkaan tu- koisin. Tällöin on neutvozen antami- nenlkm suurimmaksi osaksi arvailua: neuwoja ei tunne henkilöitä »itä maan- «laatua, niin kuin tulisi tuntea woidak- seen antaa Wviä neuwoja. Ja sitä' paiösi kun neuwoja tietää, ettei hän mah>dolli!sesti koskaan uudelleen 'u!c paikkakunnalle, missä hän on opastus- ta antanut, niin hän ei tunne min- käänlaista edesvastuuta. Lisäksi on ÄeskuslainarahaSto on ^vaatinut o-- asia niin, että toiminta lau>assa pii- suuskass^ilta, että ne joka wuosi lähet- rissä kuolettaa neuvojaa. Täytyy ai- täwät kertomuksen siitä, mihin er? lar- na wain antaa neuvoja, mutta ei kos- koituksiin kassasta on myönnetty ra- kaan saa nähdä, mikä on seuraus nois hoja ja missä määrin lainanottajat o- Kunta», icsten kokouksista eli kunnallispäivistä. «Kunnallislehdessä" kirjoitetaan: Ei ole monia ivuasia kulunut siitä kuin kunnallisia asioita harrastamia ja kunnalliseen elämään'itchakkaa>:nmin o- sna otlatvia henkilöitä eri kunnista sil° loin tällöin kokoontui keskustelemaan ja neulvoitelemaan tähän alaan kuu- luvista kysymyksistä. Nähtävästi jo silloin käsitettiin kuinka tärkeätä kun nallisen elämän kehittymiselle on. että siihen osaa o naiva: kansalaiset saavat waihtaa -kokemuksia ja siren laajentaa näkö-alojaan kunnallisissa asioissa. Näitä kokouksia kutsuttiin jokseenkin y- leisesti kuntamiesten kokouksiksi. Kir joittaessaan ahoinaan niisiä Päiwä- lehdessä, ehdotti tämän kirjoituksen :e- tijä, eliä tästä alusia olisi »vähitellen asiantuntevuudella levittäL ketoja fr ylläpitää harrastusta funnofli;>n to» minnan alalla. 4) Erityisen kunnallisen keskuZto^ miston, joka M järjestäjänä ja nm tronantaj^na maan kunnallis?» toh mannan organiseeraamistyössZ. 5) Palkallisia kunnallisia toimistoja ja Funnallisasiain neuvojia paikalli» sen kunnallistoiminnan pysywäij:A järjestäjiksi. . 6) Mapaita paikallisia kunaalliSyhv dischksiä, iotka virallisten kunnalliske» kouksien ulkopuolella ylläpitävä» ka» nallisasiain harrastusta. kokoa«a> vuorovaikutukseen kunnalliSasiaiS harrastaja: Paikkakunnalla ja pohttivat niitä kysiymylsiä. jotka wirallisis>4 kli» nalliskokoukstssa tulewat käsit.elya >» laisiksi. Kun tämän järjestäytymisen on yi» rustauduttama taloudelliselle ja sofias» liselle pohjalle, eivät esteet sen toteat- z wat FÄMneet saamansa lainan oikein. . . säilyttäen tietysti myös- taimselle voi olla woittaniattomat. ta neuvoista. kin paikalliiel kokoukict, koko maata ka- Vaikkakin on ajateltavissa, että epä» Kun neuwoja toimii pienemmällä Mtavia yleil,ia lkuiita-intcstcn kokoukiia. suotuisat valtiolliset olot voivat to» alueella, niin hän ensin oppii tarkoin ' )l, X a . •päässyi_ toteuiuiniKin ja Talvitakkia ja Villapaitoja alennettuihin hintoihin Juhani Keto, Herrali Vaatetus- ja Sikaarilllke. S ZS & Miime lvuonna joimitettiin tutkimus lnäiden kertomusten johdosta, joita yh- ^ tuntemaan kaikki maanwilje<!jät taol- ^ P?^llis«tk^n kunio- ^ 3 o-a % =*■ l II-', ■< « • . miesten Tofoufiet laanect unhotufitm. -teenja di lähes 2-i0 ^a koskivat ehka^a alueella ,a maatÄviljeliiat oppimat zyilä tähän itämään tosiasiaan emme noin 12,000 lainaa. Tulos oli, että tuntemaan hänet ja luottamaan hä- tojpo käiHä tutkimaan. leuttamisla vaikeuttaa, ei tämäa ma^ dollisuuden pelko saa estää nihtyNästO lcimeeit. Taloudelliset kustannukset taas eivät voi nousta niin sullriil» -1 t r • ii e,., • • i . „ ... .. . „ i , r ,.- ... määriin, etteivät kunnat niistä hd> 71 pros. lainanMajista oli hylvin juo- neen. Han on aina tilaiiuudesia n^- Äviime aikoina, lollmn kaninlaisieii suoriutuisi. Mutia or.fo cfiatt rittanut tyoirsa, niin hyvin, että työ.' kemääw tulokset töistään ja on hänellä huomw ja harrastus jälleen enemmän toteuttamiseen tarvittavaa afianhar» määrä vastasi lainasummaa kokonai- tilaisuus korjata tekemänsä erehdykset, on kaant!>,iiy^kunnalliseen elmnään. on usta ja hipvää tah:oa, llllä fiinZ T.vr* » SJB talista oii ]uoruit<inw otnoaataan o- .jDontöjarfestelmatla. Muutannsia lulkiniudesia^otettu ka>ittelyn oloijif;!. v, a Ljo harrastusta, joka taipua »aoft fott työvitä tai ei mitään. ^ lina a nw il j e l>)sseu roi ssa neuwoi'.tatoi- ,.^^iu>^iii ^mi^m s^a on o Hui iva- yllättämisiä ja kokoamisia järjestet» ^ lovta Pidettiin kaikkialla er.ttäin hy- .ntiitta io on siten järjestetty ja hyväl-, ^isciivia kirjoilukiia kunnall^s.viigres- toimimaan. !iwänä^ 5Mö iiiä ennen luulivat kaikki. : 1 ei5ta l ö :eiefunwtoioubcD;:-rsf.i at- j Mainittuamme näin kirjo. pääkohdat, tahdomme esittää muuta- tul)? >"ä, Mä siiä ennen luuUvat kaikki, ^ menestyksellä. KäytätmöM tämä ^ ^5 ^.srun^^^^^ lettaykil kaSsalnkkeen hevkoimpia puo- ^rjestettäisiin siten, että.maanvilje-^Äkiinnitlämä kirjoitus: '..Mitä oUsi ihn rvfi nniri ininä ^rtrr inmrnn frKituif r. ^r !*r. , t * ••• • ^ •• a maamiesseuroille apu-! tehläwä kunnalliselämämme järjestä- > "neluniä sen johdosta >a sen tay isien neuvojien p^ltkai- miseksi?" josia tätä kiMnystä „ .. . .. . , i niiuin iillä cfibolla -itä käsitelln. Viimemainitun kirjoituksen I '^a-ttel t.rioiiutie»ia ole ;t:a ^ z »ra n Ma eydo.la.^ ei a i meiicmaan »lainutu. ka>>pt fuiteufii 119 6 6 llmottajat huomatkaa! on pai&kakuntaniDie enin levinnyt ja li a oli juuri siinä, että lainain saajat s,^seura antaa >eiwät osaisi ttyttää rahoja hyväkseen. rflfwn paikallisten aWu-iito tamöfänn Mol ei »iKä ole n ,jj e fr t mutta »vain Mä ehdolla eitä! käsiielli,. Viimemainitun kirjoituksen | »mi"" tirioiiunesia ote ;na \\y 1 W,dyttÄvä Dnötä Mä oli i-M, hai- p. ? - f rT • «f 1 »säUw on fturaaiva: ! -nencmaan ma-nlttu, ka>>pt kuiteuk-» ion^^ mutta If,!' "emvoia «ift)**tt huolehti. -Ms- / kunnallisen to-minnan ala on .,h»!t-k- se» ..'ällyksestä selAiill.', <t>& ti, iun, muna u,ein .m |uorttettujt= kassan ,ä,ent.-n neuwomt,esta erntatn- ^emmän laajentunut ja smventm.yt.!kunnallinen iar,estaytym>uen m teit, ettei lainanottaMa ollut ,nta fin sellaisten, jotka samalla ovat maa- Mitä lärkeimPiä ^hteiÄunn^llista -el,- l -apahiuva ainakin suur-mmaksi osaktz niin suurta hyötyä, kuin sama työ tosin miesseuran jäseniä Keskuslainara- täiviä on kunnalliselle toiminnalle us- Z »^paachtoimuÄen neta Cn fuiteuftti suoritettuna olisi »voinut mottaa.'h<Monpuolelta otMn kehoitettu oinus- koitu. Nämäi tchtÄvät asettavat sille a °n «nid>««» MM, (iiimmMtt M-mkji inonto: «rate t«t, je oni W)t,«uo fo. ft„r«jhi„ ja «Hm p«<i»>«» «am.JtuMlijHn i>' lononi totit. Huttlotmi,esta ei koskaan tule wiljelysseuro!lta apurahaa. Missä jä- lisiin tietoihin nähden. Ainoastaan siinä tapauksessa, eitä tämänlaiset tie- enin luettu sanomalehti, joien siinä ilmottaminen tu lee edullisimmaksi. Rahakyrssi. Saomen Pukki 17 p. helraikuata 1MO. Myycti- Outo- kursrii. kurasi »» PieUri L B, 2f-9 — 266: Sk' 90 pv. - Lontoo ....La, 2b: 39 90 pp. —: — Pariisi , , , .lv. 100- 80 90 pp. —: — Aiiwerpen . . Berl -inl . . H import. . . Lyypekki , . fr*nkfort a. M , . Tukholma , , Kristiania , , Kööpenhamina L n. 100; 40 90 pp. —: — L n. 124: — 90 pp. —- - L n. 124: 10 90 pp. —- - U 124 10 90 pp. —: — 1. n. 124: 10 90 pp. —: — Ll 209. 40 90 pp. —: — 1. n. 189; 80 L a. 189: 80 L n. 189: 80 2t!3i tO 25: 24 25 16 ICO: 09: 50 99 7ii 99: 10 128: 40 124 40 128: 40 122: 4° 128: 40 122: 40 128 40 122: 40 2( 8 80 2'-)6: 50 188: 80 18S: 80 188: 80 Castren ö Sncliisisn 55 Mick» mslimttM Tohtori G. Palander, sairaalan lää- käri, arkipäivinä kello 9—11 a.p. ja 5—6 pyhäpäivinä klo 10—11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau» punginlääkäri, arkipäivinä klo 9—11 cjp. ja 4—6 up., pyhäpäivinä kello 9 10 o^). 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäivinä Lo 9—11 a.p. — Erikoisalana sisä taudit. 3? Liike- |a ammaftiosotteifa. SuIMi dUMi». ThZzz j, tiMtra = tuotteita suositellaan. 86 Ali Nlihljärrvt. ZinmisxM» jl> Scpjitlcitä myy Uusi Ruumisarklnkauppa. N. Blom & Kumppani, 92 Jymäskylä. Sliita on tylsyttävä pieneni- senmäärä maamiesseurassa on suu- pään maa-alaan, jonka muokkaa ja r empi tai seuran piiri laajempi liell.i lannoittaa hijlvin. — Osuuskassoista neuvojan täytyy rajoittaa piirinsä yh- kävi lkuulumaan wali>tulsia tässä suh- dclsi, korkeintaan kahdeksi pitäjäksi, teessä. He vallittivat, ettei heillä otetutta missä maami>esseurat zwat saa- tietoa, millä ^taivalla nä!tä uusia wil-1.auttaneet wähem.män kannatusta, siel- jeli^tapoja oliji seuraitlNva, mitä kaik- ^ paikallisneulvcijan alue olla laa- kia seikkoja o>list otettaZva huomioon j Piri iij. Kun näyttäychy, ettei hän jak- rheodor Lilius, pormestari jyväskylässä. ▲jaa itiöitä maan virastoissa. Matkus taa maaseudulle. 52 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telet 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35 Varatuomari Harald Boucht, Asianajaja Vaasassa. Arffurl Wakkola, asianajaja JyvBikylisia, partori 011 Haisen talotta, läh«iia Hotelli Vahlgrenia. 84 TsTtUan 10—2. — Puhelin 195. Kaarlo Liukkonen, luruununnimismies, vara-uomari Korpilahdella. 5; ▲jaa asioita. Matkustaa tarrittaMsa. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lind. Castrenin talo —a Bantak. varrella Ighella asemaa. Avoinna lv—2. Puhelin 1S3. 95 — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jyvlskylfisst. Kaikkia ammattiin knnlnvia tSitft otan tehdftkseni. Sein&karttoja kiinnitetft&n kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kahyvlistoja «nori varasto. Salkkuja (portföljejt) vai- mätetään. Haom.! Lainakirjsstoj»n kirjoja * ; do- tsan bnokealla. 100 uusien iviljelyskasvien viljelemisessä. Ja monesäa osasta maata nämä osuus- kassat nimenomaan huomauitivat, ei- tä jos heillä olisi maatalousneuvojia, niin tulokset olisivat paljoa paremmat ja lainarahat tuottaisivat suurempaa hizötyä. Heräsi silloin chsymys, mi»ten olisi ai- kaansaatavissa, että osuuskassojen jä- sinet Mpoimmin voisivat saada käy- dot saavat vaiikuitaa. voi kunnallis oläunä p»isyä kehityksen tasalla ja luoda itsenäistä ja hedelmöittävää toimin- taa. Minkälaiset oivat tcissä suhteessa o- To-t meillä? On myönnettävä, että ne jättäivät paljon toiwomisen varaa. Kaikkein suurin osa kunnallisissa toi- missä olevista henkilöistä elää täy- dellisessä tieiämättömyl^essä niistä ennätyksistä, joita kunnallinen taimin- ta siivisÄMtaissa on saavuttanut ja vieläpä suuri n osa heistä ei iunne e- jeinpi. sa suorittaa kaikkia toimituksia piiris sään. niin voidaan sitä pienentää. Minkätähden sitten maanviljelys- seurat rivat 'kiinnittäneet huomiota sii hen, että osuuskassojen tulee saada a- des omassa maassa 0Ismiä pyrkiinytjiä >,,.^9 B . 5(j , rtW - talla alalla. Seurautiena tasta on ^ .. .2 , ? fv, V .' vÄinpitämättömyys ia harrastuksen etta osuuska^ioilla on mhaa. ^00 el .^uie kunnallisissa riennoissa. Änn= ole rahaa, niin on turha antaa neuvo- nallispckitiikkamime tutkiminen ei vie- ja-kaan, sillä neuvot Päättyvät aina lä ole oikein alussakaan. Ten verran menoihin. Ja toiseksi: osuuskassa woidaan kumminkin jo muu:am-cn taan julki. Ei ainoastaan, osa tasiä järies.ymisestä. vaan koki' ocginesee- ra us ntsilyiskohtia myöten on tapah- tuva ilman lain Pakkoa, v^paaehtoi- sesti. Ei saa lainsäädännön avulla pakottaa sitä taj): niitä kuntia, jotka ei vät tahdo yhtiM järjestöön, siihen Iiii- tytnään. Vapaus tässä on moncst» spiistä välttämätön. Ensiisik^n vaatii sitä meidän arkaluontoinen Miltiolli» ne n asemamme. Toiseksi pakollinen kuntien jät'je->täyiym!nen vo si vähi- tellen jos ei kokonaan havinää niin ainakin liian suuressa määrässä Käl- iveniää siiä kunnallis a ykstiölliiHSti, joka anica kunnalliselle loiminnalle ja elämälle niin suuren merkitnkien yh- te!skunnalliscssa toiminnassa. Muit» syitä main-tsematta. Tärkeätä on myöskin, ettci tämä järjesiy.ninen wä; hitellen muutu liian Ninieäisi yhteen- liinyiniselsi. Mc cmme täZsa tarkoik» lainsäädäntötieiä ailaansaataivain laa- jempien Paikallis-iliehl-llinloyhdyskuu- tain syn ym-s.ä. Tarkoitamme etu> e»ä I°«n järieetii>y!ymis!ä. Jos fofo maamme iKitUJfKltä MMMUi» SMI laBdh MU.; , ,. Iln , bl ,a„ ,ri,täi„ SuotuiMfn. leuroien Ke^usliiton edustajakokouk- ohjeet aina tuleivat toteu:etuik- o-nxit tuoneet todistuksia siitä, kuinka kunnat liirmisiivät aiivan kiinteästi ie»ja viime ft/.synä, ja yhtyi kokous yk- hänen työnsä jättää joitä nurinkurisella kannalla kunnallisten ^Hh^cn. mniyin tästä Ii:toeta iihtetsi imtteltsosti seuraawaan Pomeen: jsil.nällä voi havaita. Koska soisetta puslen osuuskassojen > Lopuksi voi vielä mainita, että ti- maanviljelyksen kohottamista ja tuke- maanviljelysseurain toiminnas- mi»ta tarkoittava lainausliik? ja toi-^g^ Maatalousseurojen Keskuslii- selta puolen maaiMiljell)s- ja maata- l kokouksessa toimitettiin, selvästi lousseurojen neuivontatoimintz ilmei-^ ^^iaa, että nykyään maatalousneuvo- sesti tulistivat nysistä paljoa tehok-^x^ ^ku ei ole suhteellinen nemvo- kammiksi, jos mainittu neuvontatoi- lukuun esiin, metsänhoidon ja Puu- minta ulotettaisiin osuuskassoihin, ! iar^Qn'ljotfeon alalla. Ja vielä vioitti tuo tilasto, että mitä suurempi määrä' mahdolliseksi? , wa!ltion moomviljelysseuralle myöntä^ NiiiMin faif-en yhjeiskuiniolliscl'. bcn iniÄfixin jrtrjc^ioi|tiuä{ nculucntö 5 ijjxciätti ntiiäröröfyi^tö flpurtt 3 touniunon» uioiiKjffc-cu tutlö juurcut* toimimania Paikallisesi ja silmällä pi- ^ naikallisseuroille cman neuvojan "'«ssa määrin Yleisen harrastuksen en täen, että osuuskassojen tarve maan- ^ l ff < , Qm ij. e .isi; sitä suurempi määrä' uccf|1 ,c ,aa ' tn,tIcaf|een ^ ,fn,nnn :uIof= viljeliMeuvojiin nähden tuusi tyydy- ^ neuluoj:o maanviljelysseuran koko a- ietl/fii. s luceHo saatiin toimimaan maanv lje- Kuten tästä huomaa tunnustettiin .kous -lawsun suotavaksi, että maanmil- ■ jfly»- ja maatalousseurat mahdollisuu- ^ >y^tion maanviljelysseuralle myöntä- raha-asiain järjestelyssä ja hoidossa ynnä muissa iichieissa vielä laajalla a- lalla maassamme ollaan. Tämmöinen asiaintila on nmhiii^ollinen ei ainoas- taan kunnalliselle elälmällcmme, n aan myösikin fofo maamme taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. Mitä olisi näin Men tehiäwä kun- nallisen eZämämme uudistamiieisi, eitä sen itsenäinen, päämäärästään tietoi- n en sa aikansa tasalla pysyvä kehitys vi Nuorsuomalaisen puolu*en PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 eea, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 64 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Huvejas 0. Y. Opiksi ja Haviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja sunnuntaina 4—9 ip. 420 kokouksessa, että osuuskassat vaikutta- vat kohottaivasti maaniviljeiytseen. Ajatus saattaa maatalousneuironia- lyö lyhempään yhteyteen osuuskassojen kanssa ei ole mikään uusi, vaon on se herätetty sv »vuosia sitten. Asiain ke- hiitymistä siihen suuntaan on pidelty välttämättömänä ja tämä seuraavista syistä: Maatalousneuvojat maanviljelys- seuroissa eilvät tähän saakka läheskään die voineet toimia maanviljelyksen hyväksi niin kuin maa?unta olisi toi- vonut ja he itse tahtoneet. .Heidän piirinsä on ollut liian laaja ja toi- minta sentähden hajanaista. Neuvo- jan on pitänyt kiiruhtaa paikasta paik- kaan ja kuluu kenties vuosikausia «n- lyksen hipväksi. — Muistosanoja. T. k:n 'i pnä kätkettiin Konginkankaan seurakunnan kalmistoon wiimeiseen lepoonsa- talon vanha eitnäntä Miina >Tavola:nen. 0. s. Liimatainen. :Wain«jaa muisieiles- sa hylutfn moni paikkakuntalainen vuo dattaa kaipuun chyneleilä. sillä hän oli todella Perheen esikuvana ja oikea äi- ti. Moni kötMkm kaipaa sellaista äi- itä kuiiN tämä »vainaja oli, monen moni apua tattvikseva aina muista.', häntä 'kaipaavalla tunteella, sillä hä- m n kätensä oli aina valmis auita- maan puutetta kävsiivää, e'kä tarvin- nut lähteä pois apua saa m a rt.1. Kepeät mullat llvainajan haudalle. sia kehityksessään, täytyn olla orqaa- niseerattua. niin knnnallisen toimin- nan on järjestäiityminen väriinkin sii- kunia yh:eiskuniaan. Tästä mntyifi kunnille sama vaara kum pakollisesta yhieenliitiyinisesiä, nv.ara vähitellen sulauma suurenaan tchdysku. taan eli toisin sauoen koko kunnallisen e'.amäs khävö. Mutta kunnallisen järjestäyiymnet» ja yhteenliittymisen mukana ienras vielä eräs vaara sitä suurempi kuta kiinteämpi, mutta sitä pienempi kuts hölleutpi ja !vopaamipi liittyminen ori. Niin »valtiollisessa kuin ichteisknnnal» lisessa eilämässä tavallisesti fäli niitt, että henkilöt, jotka omaaZvat perinpoh» jäiset ja laajat tiedot, joutuvat johto- vaan ja määrääjään asemaan, toist» sanoen tulevat auktoriteeteiksi. Nämat auktoriteetit vaiknttawat välittömästi lähimpään ja välillisesti laajempaa» nä suhteessa, että sen eri teki.ä: >aa- Ympäristöön, vaikutus on usein fiinä wat keskinäistä koossapiioa ja pidetään määrin vakuuuava,^ etteivät vaikn- keskinäisessä Vuoroivajkutukiessa «h-^ ruksia saaneet |itä itse huomaa. Kas ieisillä. aiikansa tasalla oleville. l)arras- on ktiimnijs teoreettisten tictoicn io» luksilla. >tilittämisestä käytännölliseen elämää». Tässä suhteessa tarvitsee kniinalli-- l>n iällä auklorileeili-uskolla s.lurei ne n eiäinä meillä seuraavaa järjesie- ^vaaransa. Varnickin on asianlaita lyä: 1) yleisen kunnallisen eli keskusliiton, johoi, voi li "tiliä jäie keskusseuran semmoinen yhteiskunnallisten tietojen suhteen. Ei kuitenkaan ole harvi» naisia, että hsnrilöt, joilla on kyky niitä yksityisiä asiiaharraslavia kania- - hankkia laajojakin tietoja esim. sivis- laisia, ennen muita kuitenk'n maamme! ll>smai>den yhteiskunnallisilta ololta, kunnat, ja jonka tehtävänä olisi yllä-Leivät omaa sitä käytännöllis:» neroa, pitää kunnallisten asiain harrastusta ^ joka tarvitaan näiden tietojen sovitta» ja ivalvoa kunnallisen to!mianan jär- miseen oman maan yhleiskunnalliseet» l *2 t 1 Z. » A> H it ^11 l»H /vIT Irti (Hl M f/lAH tilli jeSlavmmisia maas>.a 2) Erityiset kunnallispäivä!, joika tarpeellisten väliaikojen kuluttua' ko- koavat kunnallispn toimimia.', harras- tasat yhieisiui neuvotteluihin kunaal- lista elämää koskevista kysymyksistä. 3) Erityisen kunnallislehden, jonka ja kunnalliseen toimintaan. Jos nnt tämänlaiset henkilöt uusien kunnallis» järjestöjen fauita, joilla epäilemättä tulee olemaan 'suuri vaikutusvalta kunnallisen elämän kehittämisessä, jou- tuvat johtamaan kunnallista «la- määmme. on vaara tarjona, ellä se n