N:o 146 - 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina heinäkään 1 p:na SaomaL 1 k. 1 s. 40 mm. P. P. S. Kilpailu Fredrikson—Sai vesen pokaalista, jonka ohjelman mukaan tuli tapahtua heinäkuun 3 p:nä, siirretään sattuneesta syystä seuraa- Taan sunnuntaihin. 2307 Johtokunta. i—i Raamatunaelityksen pitää Keijon kansakoululla sunnunt. heinäk. 3 p. klo 6 i p. pastori L. Rikala. mtÄaisja elKetta. Erohakemustaan ^ Kotiniemen kaMatuAaitokssn oPet-I GlHskuun 26 p:nä Miitaiaaren kö- perustelee kmvemööri de Pont sillä,'tajiH on senaa-tti nimiuänyt kansa-.rajakunnassa käräjätalossa Haapanie- •n: t: » ..... , .. . !fmtf1111 11rriint 9f. n n t i m • «V «tt ' nt»« fnlnJii™ että hänen teMeytensä on heikentlMt koulunopettajai A. I ä ^ MtÄMnHXA M. Vuorion ia I. I. n t l n, I. W. ^ men kylässä. I« Myöläliittää hän lääkärintodistuksen. hakemukseensa .Himiii" jMmc». Senaatissa esitettiin eilen painohal- titutffen. kirjelmä „Päiwän" lakkautta mista koskemassa. asiassa ja päätti se- naatti ciseitaa asiaa harki isomaan lkes- kuudesosaan waliokunnan. railvaajan hautaa. Jhana.npi muita dli hänelle aatos, että nuorisoseura* liite oli?aÄv<»llaiva uuden sukupoltven, jota ei enää Painaisi entistäen ftrot, »vaan joka oliisi lirojen sijaan saanut perinnotsi ^hymeidm idut ja terveen tveren. Kcktki intomieliset ja palama- henkiset ltumaval tämän loimeen, sillä -se on heidän wäken>yyrensä Heil7^uden herkenö ja wi«votus peity nysien uu pumuksessa, että mMsyyttä, joka pilk- taa sielumme pyhiniä loimetta tai ha- jottaa tuuliin käilemme NLmön, seu raa tulavaijuus, jolla on lvieuiiami- sen onni ojanaan. Kauniisti sanoo eräs oilamme jyivemmistä henqistä, Nietz sche, joka Misetnmtn kuin kukaan muu rakasti suä mikä oli tulava: Oi mihin sninä ttyt olen kaipuuni kera nousema! Kotkilla mtoaftto minä ersien katselin isän ja äidin maita. Muva »kotiseutua minä en löytänyt misrääin; epälvaikainen minä !>len kai- kissa kaupungeissa ja maikalle lähtö kaikilla poneilla. Vieraita owal minulle ja ilHxttä karkki M)kiiaikaisel, joiden luo sydän minua äsken asoi ja tarkoiteltu minä olen 'kaikista isän ja äidin maisia. Niin, minä rakastan nyt ainoassaan lasteni määrä tuota löyiäuiäiö uä <au- kaismnmasja meressä. silä unnä käsken purjeeni etsimään ja eils^nääir. ^Zap- sisuani minä lahSon vioittaa, eitä olen isieni lapsi ja 'kaikessa tulemaisuu- dessa — tämän nykyisyyden. Nuorisoliikkeen johtajat, säiliLöön teissä yhä edelleen, tämä rakkaus nuo- risoon, rakkaus, joka ei koskaan tväsy, joka ka-i^i usfoo. kaikki :oimos, kaikki kärsii, 'sä.chköön reissä Palatva rakkaus siihen nuorisoon, joka seuraa soihtum- me maloa. mutta palawa uijina Zviclä se rakkaus, joka leimätiää toiset yU W)fi)ifi7i)i>en, tuU^taisuubeii korieai»- paan ihmi'^>leen. Oi. le jeyuiiat ar- maan nuorismmne, olkaa sille suiana ja johtotähtenä ylöspäin, eieenpain. Antakaa sielunne kulkea ykstnäisiiyden wuorilla ja imeä korkeuoen ili!U'a, nousta kuikuioille nähdäkiciiiie tul^- lvaisuudcn maahan ja laskeutukaa sn- ien taas laaksoihin ja s>uei.kää :uon ihmemaan oimes:a. ■Snrctlfiiä ja läm mittäkää sillä nuoriso on määräiry sen asujaksi ja nuonen mieli NM mali- tamarloinana ja lähtö'.'.v!miiiia tictii sinne. Ci re johtajat armaan nuorisomme. c!?aa e.ftkuwia ja heijastimia siitä ih- miÄMvasta. jska on 'auniunp', puh- loisennpi, tcvmeempi ja kokonaisempi kuin nykyinen, oltaa tui:m<v.iuudtn ihmisen edeltäjiä. Nuoriso kaipaa ihanteita, mutta ei sanoista sommiteltuja ja märeisiä tai timeslä muomailtuja maan elämiä ihanteita, ihmisiä, soihin se moi luot- taa ja joita se lvoi kunnioittaa ja ra- kastaa. Sillä ei yksikään aate elä oh- 1 el mistä ja yhdistyksistä, maan se tar- wilsee suurien persoonallisuuksien elä^ wää sähköisyyttä. Se tarmnsee lihaksi ja »verefsi muuttunutta rakuuna. Jatk. — Haagin sosialimakuuluskongressi. Edustajakseen Haagin kansaimvaliseeii jsosictlimakuutuskongressiin on senaatti wa>linnut makuuiusiorkaslaja Onni H alt s le n i n. Wis a k an- non. — Arpajaislupia. Kenraalikumer- itööri on Myöntänyt m.m. seuraamille ^hdisK/ösille luwan arpajaisten toi- iineenpanemiiseen: PetäjÄveden kirkon- Ä)län, Kekjon, Pihlajaweden, Suolah- den, Wi>rtmn, Wir >tain JÄ>dyspohjan, ,Wirw in Wän, M M ti an Wä ä lä i schlän, Äänekosken, Ampialan, Elämäjänven, Konginkankaan ja Pihtiputaan kirkon- ■kytän työwäenyhdistlMlle sekä Haapa kosken nuorisoseuralle, Toismeden n: seuralle, Tö>/sän n:seuralle, Töysäir r: yhdisiykselle, SaariDmen n:seuralle, Mäntän n:seumlle. Haapamäen yhteis- kockun johtokunnalle ynnä A'.ma Jär- iviölle y.m. cklttaritaulun hankkimiseksi Multian seurakunnan kirkkoon. Lokakuun 10 p:nä Pihtiputaan p>- läjän käräijäkumta^a Äankaan majata- kossa Pihtiputaan kyläsiä. Marraskuun 14 p:nä Laukaan pitä- jän käräjäkunnassa wasl'edes määrät- tälvässä PaÄassa. Rautalammin tuomiokunta' Elokuun 29 p:nä Hankasalmen Pi täjän käräjäkunnassa Maakauppias Maiti Pöyhösen karta imi a Hankaive- den chlässä. S>Mkuun 20 P:nä Rauiala'.nmin ja M^sannon pitäjäin ku^äjäkunnassa Lassiian sotilasmiMtalolla enstksimai- niiun Pitäjän Rautala-m-min kylässä. Marraskuun 7 p:nä Pieksämäen pi- täjän ja JiiPpilän kappelin käräjäkun- nassa maainvilljelijä Heikki Vauhkosen ^^omistamalla tilalla N:o 8 sanotun pi- Määräajat wuonna 1910 toimitettawalle laklmäaräi- sille syystaräjille. ^ —Osuuskassat. Raut a la iii m i n Kongressi kokoontuu en>l syyskultsja. pimiön osuuskassan säännöt on lopul- ^;x n — Koleramaara. Wii,ne tiistaina llisesti Mahivislettu. lähetettiin rautatiehallituksen loimesta Helsingistä kaksi n. >s. koleramaunua, toinen Pietariin ja toinen Valkeasaa- reen. Ne tulemat toistaiseksi olemaan siellä, kunnes ne. annettaman määräyk- se>n mukaan, yhdisietään niihin mat- kustajajuniin, jotka kulksmat Pieta- riin. — SuomÄ. Senaarii on oifeufl.inut lääkiniä- haUiiMen, mikäli se tulee kaisomaan Jämsän tuomiokunnassa: Syyskuun enstMisenä (1) päimänä sen tarPeelliseksl. richiyMlM niihin toi- Kochilahden Pitäjän käräjäkunnassa menipi:eihin. joi!ka owat tarpeen, -j i-ita M «--Markkula n tilalla mainitun pitä- Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Päijänteen luotfipllrl. Päijänteen luoisauspikin Päällikön apulaisen 'pakkkaamilseen on lsenaatti Virallis'sy.m. yleisi» uutimia. Sufai Imi» fatttrnötri titei. Vaasan läänin kmoernööri salaneu- Kos Kasien de Pont on eilen senaatin reistraatlorin konttoriin jättänyt erc- hakemuHensa anoen samalla asetuksen naatti pääl^tänyr kirjel>mallä maan ku weriiöörcille huomauttaa asiaa koske- voan asenuisen taakan noudattainisen wältiämättömylidestä. — Totawäen majoitus. Senaatissa cfHdtiin eilen keilraaiiknivernöörin tinje wenäläisen soiMväen majoitusta warten Suomessa kesäk. 1 p:siä 1904 samaan P:ään 1910 Mahlvisictiujen hinia^lueiteloidcn noirdatiamisesia eoei- leen. Senaatti päÄti, e11:'i sauotiuja hinialucllcloiia on noudaietl<i!va silsi. kunnes uuvei on mahmisieuu. IIufteix himölucttclojen ivalMisianiiun miipy- minen johtuu siitä, että asia.tomair.en Wenä>jän minis^eri ei '.violä ole niitä puvla:a.1 ii ivafcoistanui. — Korjaustyöt »virka-ajunnvisja. Senaatti on myöntänyt niuä Mirka- cksuniojcn 'korjaustöiiä Unirten, jotka suoritetaan yleisien rakennusien yli- halli'tulsen toimesta, 8.^3 »i.irikaa 45 penniä sekä limnk'.'Uijof)toiu«t;cn kautta >suorilettawia korjaustöitä mer ien 3,093 m'k. 90 p. — Muistokilven pystyttäminen. svi(. maisterien Kaario 331onu'tebi'in ja Eino Lavoni n hakemus saada lranhan Vaasan triwiaIil'otiiun raunioille pys- uy.uiii muis:^ki?.vi. csT:Ht : in scnaalisia ellen ja piiivtti senaalii <vlic-to-a asian komeimpaan Paikkaan. — Sääntöjen muutos. Kcskinäiscn henfiiiocfituuL^hiiö Suomen säaniö- jen muutoksen on senaaiti mah'risia- nut. — Asetus kauppalailvoista. Seran» nssa esitettiin eilen kenraalikumernoo- riu kirjeinä ja minisiernvaiiiosil>!-.'c- rin miras^on kirje siitä, että H. :\'t. Keisari on käskenyt senaaun leaii- maan uudestaan eh>doiulsen armoll. asetulseksi Suomen kauppalaimoiSia. Asta lykättiin maitokuntaan, johon tu- ttiroat senaanorit Wi«nius, Saarikos ki ja Berg. — Palkinnot wiinarikkonliiöttn il- misaattamisesta. Pälkiniioiksi ja kor- mauMksi iv iällisille iyynäsille ja po- liisimilranomaisille ahteroim:!esta pa- lowiinarii?omusten stM:eeseen saatia- miselsi on senaatti maan kuivcrnöorien tekemien el>dotusten johdosta myöniä- nyt yhieensä 17,9G0 marl^a. Seiti-Sumu HMjxIM- OiSlOtn M» ZMmIi Keiis. senaatin päätös huhiik. 20 p:itä jän kirkonMässä 1909 woisi silloin kuin sen katsotaan > ©i,takuun f^ntem^mmnentenfi M,^Ävaroistaan Entänyt 1516 mk. dlenxm tacheemvaatima, miipymatta kuudentena (26) paiimana snna kara- ' astua moimaanisa, joko kokonaisuudes- jäkunitaZsa, johon kuulumat LänKel-. u saan tai osallsi. jiniäen ja Kuoremeden Pitäjät, Eräjär- mk/ilven kappeli sekä Pajulan yläkunta - Ulkomaalms en passit -en >ol - pitäjää, Alasen tilalla en. (on, PMtt ;»« Sofoluun #.el|d 1 Uc„äWiä:a (19) c^tu^n mufci|e,n leimoJuia. im f. ipätoänä tu .^i^ n ja sjäaba(.jom pi-, läjien käräjäkunnassa Pukkalan tilalla, (p;,, lokou?scnsa Äica an.w i lj elt>b seu m n ensimainitun pitäjän vipiflluit iy° ^ kansliassa .täällä eilen ja päätettiin sii. Marraskuun nÄjäntenätoista (14)!'^ ieuraaniisia aiiotsia. Luekiiin ja 'lMväkstiitiin edellisen 'kokouksen pöytäkirja. Esitettiin fiMmjs yhteisen koko >naa:a käsiimmäil Suomen Hemosliii- tojen keskushallinnon perustaiiiiseÄa. CduG koko maan heioosasialle ja tar- peellisena tasaisemmalle l0i.ni>'.nalle ja yhieisiyölle Pidetuin Kestushallinnon perustaminen ja faitn^ettiiit niin Ä- Icn esitystä setä :a>rkaÄeii:in heti Äcs- k iisha ll i n o lle laadittu sä ä n. öc h d o! u s ja hymä.isyiliin se isitten kun oli esileiiy siihen useiia korjauksia. Goellä mainiiulle ^estushalliiinolle pää!ie.tiin Heli keskusteltamalst esitiää kl'ymys: »Millä lamalla :ammain kan- takirjaan otto saa laisi in tasaisemmaksi :'koko tnaasjaV" Tälle kijjyinijficlle ma- 'litiiin älusmsia laatimaan a^ron. A. Nordenstreng ja konsulemti Uuno Jaa- vncn, joiden tulee laatimansa alus:us älisiaa Miclä ennen ÄcslushaUinnolle kähetiämiSlä Liiion toiinikunnan iar- 'kistetlaivaiksi. Edustajiksi Keskushallinnon kokouk- seen HcMnkiin ensi marraskuun 12 p. waliltiin Liiion puoleÄa: A. Norden- streng ja Uuno Iaa.inen s^kä heille ivaramichilsi I. H. Pellinen ja I. H. Mesierinen. K.S:n H. ja Liiion Ohjesäännön 2 § mukaan Moidaan poitkeusiapauk- sissa imnmoja merkitä kantakirjaan muulloinkin kun Liiton näyttelyissä ja — Kansakoulut. Muuruen koulun opettajaasi Viitasaaren kunnassa on ivaliitu op. A. A. Kanninen ja> tyt- töjen käsitöiden ohjaajalsi neiti Hilda Pajula. Laukaan kunnan Kankaisten kansa- koulun opettajaU opettajatar, neiti Wilma Aurora Koskela. ettci fiire ollut ensinkään utraten. fiun fiidä huolimalta laififi torjaiifict Elät tiin jsiiuri <uin komennosta, r professori ©rinimiiiri puchecssa ^panssaroiduiöta ia* ki<chdotuHscsta" ollut mitään louNaatvoa. siläkin wähemanän kun hän ei anvoStel- lut Panssarin laatua. — Valtion orinayttelyyn ilmoitet-' tutus aiheeton. Sillä okchan kakiehdotuk- liin määrätyllä ajalla <il.n 31 oritta. ^livotionu.us ylisesti tunnuKtettu solsia 16 sellai^a. jotka eiwät tvielä ole kantakirjaan metnt:yjä. — JymäÄylän seminaari. Edellisen Iviran häiiian saatua eron Mirastaan, on täkÄ. seminaarin matematiikan leh- lorin witka julistettu haet:awaksi 56 ja saman miranjsiZjaisuus 30 päimän kuluessa io.f. 22 p:slä lukien. Wiran- stjaisuutia hakeman on samalla ikmoi- letiama paMaMaatimuksensa. — Kilpailu Fredrikson-Talmesen pokaalista, mikä P. P. S:n toimesta piti olla ensi sunnuntaina t.k. 3 pnä, onkin siivretiy wiikko tuonnemmaksi. — Mapaata soittoa on Nantapuis- tossa tänä iliana klo Soittajat saawat nyt tämän jälkeen kuukauden kesäloman. — Emankeliumi-juhlia Mieleiään täällä tässä kuussa. Juhla alkaa iau- mamaina heinäkuun 9 pnä klo 7 i.p. S-eurakumatalossa ja jatketaan sun- numaina kaupungin kirkossa, jossa päiwäsaarnan pitää luth. elvank. lchd. saarnaaja K. G. Mickstrand. Juhlaa jaikeiaan No 4 i^p. Seurakuntataiossa, jossa esiinilp) useampia puhujia. Kah- wia, moileipiä ja mirmoitusjuomia on lsaatawana. päilivänä Jämsän Pitäjän käräjäkun- liassa K ähä n tilalla sanot un pitäjän Kähön kylässä. Alamuuden tuomiokunta: ElMun 29 pniä Lappajärlven, (5Zvijärmen, Kortesjävmen, ja Wimpe- Iin Pitäjäin käräjäkunnassa käräjähuo- neessa ensinmainitun pitäjän kirkon- kylässä. Sl>?>skuun 26 p:nä Masänven ja Soinin pitäjäin sekä Lehti.näen kap- ^in käräjäkunnassa käräsähnoneessa ensimnaimlun pitäjän Alajäriven kir- ko>vkt)lässä. Lokakuun 24 puiä Namuden ja> Kuorianeen pitäjäin sekä Töysän saar- nakunnan käräjähuoneessa ensinniaini- liin piläjän Alawuuden Nälässä. Marraskuun 14 p:nä Lapuan ja Nurmon Pitäjäin käräjäkunnassa Äeriiulan palstatilalla Lapuan pitä- jän kirkonkylässä. Jymäskylän tuomiokunta: SnMuun 1 p:nä Jyiväskylän ja Petäjäwc>den piläjäin käräjäkunnassa Kuokkalan talossa Jymäsfylän pitäjän Jylväskyiän kylässä. Lokakuun 10 p:nä Keuruun, Mul- lian ja Pihlajamedcn pitäjäin käräjä- kunnassa Aroinaan kartanossa Keu- ruun pitäjän Suolahden kylässä. Marraskuun 14 p:nä Wiriain ja Ähtärin piläjäin käräjäkuiuiassa Jus- silan talossa Ähtärin ptuijan Pärän- ieen Mässä. Saarijäriven tuomiokunta: SiMkuun 1 p:nä Kimijarmen pitä- jän käräjäkunnassa Seppälää lilalla Heinolahden idässä. Si/listuun 22 p:nä Karstulan Pitä- jän käräjäkunnassa Korpelan talossa Karstulan kylässä. Marraskuun 7 P:nä Saarijärmen ja Uuraisten piläjäin käräjäkunnasja ToiZvolan kartanossa ennnmainilun pitäjän Saarijärmen Rajahin narri. (Suomennos). 3. — Nimityksiä. Vaasan läänin >va- ra?läänin?<nnreerin niirkaan on senaatti puolestaan nimittänyt saman läänin- Hallituksen kirjanipiiäijän K. A. W i k- manin. Ystäväni istui ja mietti koko päi vän siitä tunnista alkaen, jolloin hän oli käynyt kuninkaan haare missa, siihen saakka kuin ilma al koi riiletä ja varjot laskeutua. Mut ta ajatus ei raan tahtonut selvitä. Sinä yönä näki hän kummalli sen unen. Ja hänen unensa oli seu raava: Hän oli nukkuvinaan suihkuläh teen luona palatsin puutarhassa, siihen aikaan päivästä, jolloin valo alkaa vähetä. Hän kuuli veden surullisesti putoavan marmorial- taaseen. Hän tähysteli sinistä tai vasta, jolloin yön helmikirkts läh ti vyö jo alkoi näkyä. Silloin kuuli bän äkkiä ikäänkuin jättiläismäisen linnun siipien suhi naa. Hän katsahti ylös ja näki kauhean Civa jumalan lähestyvän ilman läpi illan pilvellä. Ja hänen rinnallaan lepäsi hänen puolisonsa, mahtava Durga. Hän kuuli Dur- gan sanovan jumalalliselle p uoli- solleen: — Kuinka sokeita ovatkaan nä mä ihmiset 1 He eivät vieläkään voi kiaittAii ettl heidät on luota toi foiliisct IM m M uo M ii * MilSOMst» hMiksstistsili MltckMMMMsl. R^c-tsH kiyjoiitaa: JoÄ milloin omat ipanallaan siiwcklää< sanat ^lainsäädäntö lpikajiinan »v<zuhdil- la, ntim mvat nc nia^naniais^Zla wat:a- kunnanncmvoSlon istunnosta puhunacs- sa. Piiltäpä, lahtia, ^orjauPia wi.isi ?!>i nopeammin kuin jalhltötantavyiiväitä pi- kojunassa istujan sienissä. Ei ihtimit scuraja aälä .. lar ta s ia mistä". Ahdcesä tunnissa tarkasteltiin tö Iu>.'l:rli?n toh- taa, «iiii te n jonk»ia kaitlcin liivtcirninii ja aniklat 3—tl. Äorjaustcn cdcltä- päin inätirätiin kohtalon iiuvasi 'cltväsil Grimm plchu<ssaan panssaroiduista ia- kichdo-tnlsisia. Lilcist?» ä<inr!ä» pro- tcsii Grimmin fäirt mmi ii •'enoja lvas- la.Mi cnMii, titä !»waus oli ianiuva. Wätia>jan pcrästä fuMi juna !vicia no- p.cainiimii'ii ja fan isninto cli lopusia ja oijfeisto -tuli vi niinistcvicn aitioon onnil- tclciiuian S^cApUvid ja Hari:ou-owia, Nxvhivislctt ,iin iwcnito suuteloilla, jcita herrat Dcutviich ThishcFi<dvitlM> waih- toiwat kcsk-enään. lLitcusmmistrrin puhecs^cn xäiitmi- tymäit itsc kcsik^ustclut. Zittcn ci rnää mikään itucticlon lohia eitä mil»iän ar- tikta aiihciUtanut kcÄkustcina. ci cdcs sil- ^ loin lkuin kilÄvat <sillc k»s>>n»!>!jct f oi i = lusta, Vhdi»tt)s- ja rotvcmtuuu^ir^paudcs- ta. alottccSta Luomen pcrusti!sta^ci« muiilckta^ssa. iZircmen cbii#:uficttii ival ta kunnan ^lakiasää nimissä laitoliissa. Rlchiinas Obolcnski luopui iiiettclon 10:rtä kohtaa koMcivasta muimoschdotuk- scc-taan .ja Mamchin 14:i ;ä johtaa kos- (c-nxisia. SananmufarKja nciljänncs- önfi Su,mi-wih«lline« alt«k»»Lkirj«. ranskanticlincn. niinrltaän .Rcvue am» tomporaine". on elianut ilmestyä Pl<« tarissa. Sen on määrä ilmestyä jola kuun o ja 20 pnä. EsipicheeÄsa ^Tovkotu^sejnme" lausu» taan, että kanisa, jckka odottaisi lan» saimvAisen tuoinioistuimcn tvahivistus- ta -historiallisill» tarkotuh'ill«cn. clisi hywin onneton ja «tiä W«,^än «ansalla on mitä laillisin moraalinen oiicus an« taa yksilöllisen lisächä eää-mä!, ^nuo:ci« hin. Nimim. .PH ^IHarmonios' kirjoittaa Suonten fyiqirajlljcn historiikista ja P. ?u<vorsff Tuomen kysymyks^Ztu ja länsi- etiroPaHai-soÄa mielipiteestä. Edellinen sitocraa Crbinin ja Cjtcn-Sarfcnin sano ja ja.lausuu, ettei Tuomen ?i)sl)mys ele tais^lua ivapaamielist>ydcn ja itseival- tiuten mÄillä. ivaan kansallinen alueel» linen taistelu. — Ellei Tuomen yhdis tämisellä Wmä>jään oilisi oi?e»iuöta. lau» suu hän, niin oltaisiin loo>zillis«Sti pa» katettuja kuomaan tuo oikens N>kin pank» kcella. Tuomen täydellinen yhdistämi» nen Wenäjään on mÄä pikiiqin «välitä» mä^ömytiS, minkä esi-isäm«nc jo seirsc» man »vucfisataa «vat älynneet. — Tuo» mi ci koskaan crmen Ruotsilta eroaan, lausuu rirjoiltaja. oie ollut ivaltio, eikä scn jä?kecnkään. Herra Tuworoff ivalittaa Tuomen asian erichistä etuoi7ende?lis'z asemaa Europan yleiiessä miclip'.t'r>sä ja snä. ctiä anaa katsellaan ainoan Tuomen kan» nalia. Hc-rra A. Rafsalmvitsh kir,doi':aa Äc» näjän raha-^sioi-ia. Taa mft nähdä, mitä luoll.i uudella yrilMcllä Ivoiltaan? Vlilil-iltti Suoniosta. suä »varten tvaMiin paitsi eläiulääkä- tunnissa suoriuduttnin nÄten tiirfcibcn r: O. A. Vuoriota >a 1'ouiulcntii U. Julista, ,jot'fö jo ennen ouuit lvaliiut Miimelset venäläisten waugitscmlset. Viipurin läänin lään-nhollitukselle "oo|>ui eilm anancuiic/si-ll.^ niirasioilta Pictarisa Viipurissa .va.i^iii^ja we- näläM loslccrot asmlirj.i!. Eiellä samoin kuin Helsingissäiin pidetään ir|j<tin st,all'.>ö salossa. Vangitut ivictänce näinä päi«winä Pietariin. — Taasen lippujuttu. Wiime wii- kon lopulla saapui eräs Hortianosia oiu^.va mcnäkäincn iotilaxlätifiiri moo:. ioriivenecllä daupuiifiui. S^iiceix pe. räc'ä oli punakcilaine» livpu. ^aia» man suulla moonori pyiäistettiilt ;a lääkäri luisuttiin erääseen sotalainaan. Zen päälliitt oli kohvin ankaralla päällä; sanoi aikoneensa ampua inocl- ».'rui upeisiin ja Iriii miksi moinen li|upu nviiccsiä lichui. Lääuir: selitti scn olecvan weiicen lipun, eikä sellai- sei'.a fcri ivcorallisenrman kuin .ie ino- nct punakÄtaiset ja muun ivänser li- pui, joita nättjt) ripuStet in moneen pauhaan, m.m. itse sotaiaimaank.n. Lääkäri sai poistua tämän seli:>'.'ien anneiiuaan. Niiiasaaren tuomiokunta: SiiiMuun 1 Pniä Kongii,^.iukaa., ja Tmnimsien piläjäin käräjäiunnassa jiruununttiinismies Kosu Äuulan Huwila-nimisessä talossa Tumiäisten pimjän Sumiaisten kyläsiä. silleen, ja kuitenkin ovat he jo en nen kuuluneet toisilleen. Lamassa hetkessä katosi näky, mutta sen sijaan ilmestyi toinen. Häa luuli nimittäin näkevänsä valkoisen olennon lähestyvän kau kaa. Se tuli lähemmäksi ja lähem mäksi. Viimein saattoi ystäväni erottaa kasvonpiirteet — se oli ra- jshin lemmikkipuoliso, hän, jolla oli ollut kyyneleet silmissä naurun asemasta. Hän hypähti ylös ja ojensi kä sivartensa ikäänkuin tahtoen van- g ta ja pidättää h arhanäkyä — ja heräsi sillein. Ajatukset pöyrivät hänen pääs sään. Tämi, tämä siis oli se muis to, jota hän turhaan oli koettanut manata esiin. Tuntikausia istui yltäväni, raja- hin narri, liikkumattomana vuoteel laan, miettien tapahtumaa. Kun bän huomasi, etiei hän enää voisi nuk kua sinä yönä, puki hän vaatekap paleet ylleen ja meni ulos hiljai- , seen pimeyteen, hankkiakseen lievi tystä palolle, joka kulutti hänen lintsaa sa. Hän vaelsi väsymättä ja ilman päämäärää linnan puutarhoissa suihkukaivojen ja kukkivien pen saiden välissä. Viimein tuli hän sille paikalle, jossa hän unessa oli nähnyt itsensä lepäävän. Kuka sil loin tuli hlntä vastaan? Hitaasti, niinkuin unissakävijä, ja keveästi keinuen kulki kunin gatar nurmikon yli. Hitaasti kuin päivänkoitto lemmenkaihossa sydä messä — niin hitaasti lähestyi hän. Huudahtaen kimakasti kuin lin tu heittäytyi hän ystäväni kaulaan, ja kohta oli muiston sulous him- mennut vielä suloisemman todelli suuden rinnalla. 4. kaiuäkirjalaulakumaan, inaanniilj. I. H. Pellinen. Siinä tapauksessa, että sattuisi tapaus, jMa edellä on mai- nitiu, kusta>niaa toimitan omistaja 'fai'ffi- föituHKH kusiannulset tällaises ta erityisestä ta^kasiulseSia, tulkoon tontiiia hyiväMiM tai ei. Kottsuleniti Uuno Jaatiselle m^ön- kysyinlisten »Mi>i«>islvhtaises:a tarla«!uk- ! — Laltva uponnut. outiannULaat- scsta. Nain klo 4 i.p. oli lalvcifybotiie fo« tl» il a ajoi Viipurista nuopioctt mat» konaiisuudc-Asaan tullut h>s:väk!ytl>!ii. ^ l^lla ol<ir-a <l)M?rii>la:wa »Vellamo Rjctsh muistuttaa toises>a paika-sia ei-, ^aiin-aalla lähellä Tah.oran:aa kartlle tä »vttinc sunnuntaina N«o. Wrcmjan t^llä <seurau.!'ella, eilä la.iva kaitlia Mc>nM!v>v omisti wattasunnann <uw0v- ' päästljäöit U^<lsl P olijaa n, joten ai- tollc pitkän tuli^ielman, jos>a huomauict- ^ iicastcon joi^iuimvrran iiea mastoa liin scn jäyenten hienosta ja rikkaasta jä: nä.^nään Ivcvenpiiinan Nlapuolcl kultuurista duumaan wcrrato.i. ikui- teniin saatiin maanantaina na^tu suu ri saniaa mitä oli nähty duumassa. Wan- Hat rotuherrat, ruhtinaat, krciivii, sa- nettiin Helsingin waltion kilpa-ajojen roon« >ja ent. mimstcrit cimit^ talla kcr- (ensi j!>)ysk. 15 lviikon loma. p:n) aikaan kahden Vielä monta kertaa, kun Intian tähtiyö oli levittänyt kullankarvai sen, tumman kupulakensa kuuin- g88kaupucgin ja aarniometsien, lu misten vuorenhuippujen ja viidak kojen yli, kohtasivat molemmat jäl leen toisensa löytäneet, ja vielä mo nena yönä vietettiin rakkauden juh laa uudeelleen. Mutta sitten tuli aika, jolloin kan sa alkoi käydä rauhattomaksi sekä Megsdhassa että muissa maissa Kuljeksivat roisto- ja pahantekijä- joukot kiihottivat kansaa sekä anas tivat ja hävittivät laajoja aloja maas ta. Siihen aikaan huojuivat kunin kaiden linnat perustukeillaan, ja tu len jumalan leimuavat kädet koho sivat veristen uhkausten ja avutto mien rukousten kaltaisina mykkää ja synkkää taivasta kohti. Aijakin viuaa ja mahtava Ma- gadhan kuningas alkoi peljätä val tansa ja henkensä puolesta. Monta yötä valvoi hän vuoteellaan, rau hattomien ajatusten vaivaamana. Eräänä yönä valtasi tuska hän^t sellaisella voimalla, että hän tur haan koetti nukkua. Kun hän oli loikonut monta tuntia ja rauhatto masti heittelehtinyt vuoteellaan, te ki hän ripeän päätöksen, pukeutui, kutsui erään miehen henkivartio- v&estään ja lähti vaeltamaan oman palatsinsa läpi. Molemmat nrehet kulkivat huo neesta huoneeseen voimatta huo mata minkäänlaista vaaraa. He tut kivat tarkoin puutarhat — kaik kialla vallitsi äänetön hiljaisuus. Kuitenkin — kuningas pidätti seuraajanpa, asetti maila kätensä hänen käsivarrelleen. — Mitä valkoista häämöttää suih kulähteen luona? Emmekö sinne ole pystyttäneet kuvaa Korkeimmalle? — Oi, mahtava rajateinä, jonka vallan loisto on puolipäiväauringon kaltainen, vielä eilen, kun päivä pimeni, ei siellä ollut kuvapatsas ta, vastasi orja. Ruhtinas käski orjan lähestymään vaarallista esinettä ja tutkimaan, mitä se saattoi olla. Nopeasti ja ääneti täytti oija käs kyn; kun hän palasi, näki hänen herransa, että hän tuskin voi pi- dättää kevyttä naurua, taa jaksaneet kestää »kansallisen itscta- jatiman nousua", tvaan poiZtunvat sa!:s- ta. kuten olpposilsioni duumassa. Lehden mielestä oli puhemiehen, bra SMimrtvm Hra G rimmille tekemä nuns» — Oi rajah, siellä oli kaksi ih mistä I Ja nyt hiipi rajah itse lähem mäksi, käsi puristaen ruoskaa, joka hänellä oli mukanaan. Kammottava, ivallinen nauru, ku* ten heikkomielisen, hä ritsi yön hil jaisuutta; ja rajah kohotti kätensä ja löi. Hin jatkoi lyömistään siksi kunnes käsivarret herpos v&t. Vasta sitten kun hän aivan vä syneenä lakkasi, huomasi hän, et tei kumpikaan ihminen päästänyt )ienintäkään ääntä eikä valitusta. Iän kumartui ja näki heidän ikään kuin nukkuvan toistensa käsivarsil- a, ruhtinattaren ja narrin. Rajahin luulet vääntyivät ilkeään by.uyyn. iän kohosi kumartuneesta a*emas - taan ja kuSki pois, ajatellen ihmis koht-loa, elämää j* kuolemaa. Orja löybytti hänelle viileyttä ja balsa- minlemuinen yö oli hiljainen ja autio, kuten ennenkin. 5. Kertoja vaikeni. Hän istui hetken pää alaa pai nuneena, ja näytti vaipuneen aja tuksiinsa. Äkkiä kohotti hän taas päänsä ja sanoi lyhyesti ja jyrkästi: — Kuninkaan narri olin minä. Kummallisen miehen viimeiset sanat herättivät meidän ihmette le. Miehisiä Pääsi maih n pelastus- menneitten owulla. Uponneen aitffien. jon^a lastina oli suolaa, rimmmiä Y.m., omi*:i fuo« piolainen toiminimi Birger Hallman. — Koutvolan uusien kasarmien ra» kennustnöt on näinä painutut autettu, netää Wib. N. — Woinwienti lisääntynyt. Kulu neella — lo.f. 27 p. päät.yneelli — lyämme. Katsoin tarkemmin häntä — hänen kasvonsa näyttivät mi nusta irvistävältä pääkallolta, ja luiset, kalkin vaaleat kädet pisti vät esiin mädänneistä rääsyistä, jot ka peittivät hänen ruumistaan. Minä katsoin ja katsoin — kohu peitti valkoinen usva sen paikan* jossa ihmeellinen vieras oli istunut. Se viipyi hetken ja leijaili sitten pois iltspimeään. Tuuli suhisi hiljaa puiden lat voissa; tunsin mantelikukkien tuok sun ja tarkasteli kummissani seu ralaisiani, vieraita, haaveellisesti puettuja miehiä. Ja minä huoahdin ja katselin itämaista kirkkotarhaa, jo sa istuimme. — „Nukkuwa" juna — protoofat» stonin tulos? Stockholms Tagbladet on saanut Helsingistä sähLöjanoman. jonka mukaan „nu5kuwan" junan 7u(- jenajan ja lämmittäjän nukkumisen stftffst epäillään u»i,juomaa, jota olisi setotettu heidän nauttimaansa juoma- »veteen. T«ks olisi promokatoorisessa jarkmuklsessa suunniteltu.