Tiistaina IS p. Helmikuuta KARJALATAR N:o 18 1910 Naalien tulokset. Kuopion läänin itiiiseSsä »aalipimssö. <Iatk. 17 n;roon.) Ä ä n c 3 1 H 3 « I u e Tol>majärwi: .Reinit Kiilsuivaara . . . - Äärtsiliin t>!idas. . . Kaiirila 2xvivl|'i!fln HS . . . . Citfamo 3fivwentau?!a .... Kontiolahti: Picliienstmn itäinen . . Picliseniuun tautinen Piiio Kontiolahti .... Jalokoski (Paihola! . ■ iUiörmi ja Voitie . i.'et)mo .... Ma«tawa«ra: «UPiavtoi -Hai:ta:oaara Lk«o: (inontiitu . . iliitiiiranra . . SariyinK .... Sfirfonfijlii .... ffaltimo .... Luhtapohja . . ■ Vinoumin .... Kesälahti: Iiäincii alui . . . Steluintn . . . Pohjoinen al.ie . - Kitee: Riihijärivi .... JuurikkajSrmi. . ■ Aileknlcihli .... PotoSkamaara. . . Rnv!ipowaara. . . ?>iiniktimpu . . . MrsAiälä .... Zatulaivaara . . . Ailcenkylä .... Jaakkima .... Puhossalo .... (■»ommnSEallio. . . Polwijärwi Kinahmo .... Haapaivaar» . . . Kiim:waara . . . Kirkonkylä .... Marimiwaar<> . . . 9Jlaariomoaav« . . sattuma .... RäÄkkhlt: 9?toaiuem . . . . Craroiialo NSSkklilä Rasimaara Haapasalmi . . . Kmrsjärwi: Zllsmä WariSlalni Maljasalmi . . . . Jnuka: Ahmomaara ■ . • . Ka joo JunankulS Ziunnanlahti . . . . Paalaamaa Polmijarmi.... Rahola Vuokko Liperi: Kaaiax» Taipalc Kästimä Mallisciilahti . . . . Ruokolahti Liperinsalo Leppälahti Vipfri Maalilippuja # ci n i a s n i >v a I «S j ; S O | : § B. : 5f» i ff i. (?> i i 354 1 C4 48 14 227 | -- 195 7 ! .">9 24 135 i - - Z80 1 12 1 85 4 278 ! — :)51 4 74 1 46 10 217 ! — 'i77 5 :\2 i 72 1 *' 262 351 2 47 I 57 f 7 237 i - 3 48 1 :!4 I 5 22'! ! 462 4 63 51 24 319 S i nuo 4 23 29 li :s28 I i 278 7 30 53 9 17<J i — M).i 6 29 149 16 161 o 261 1 ;so 122 1 107 — 290 47 66 IS 162 . _ i 1 :t 3 38 ■SO 4 98 182 4 62 29 66 i 1 i 193 57 129 104 15 48 1 130 > - 144 — 6 52 84 2 171 4 19 26 I 120 1 250 2 48 45 154 l 306 i 85 31 9 180 — 154 2 3 32 89 1 195 i 16 36 o 139 3tf2 2 254 23 106 132 4 11 28 93 44 271 4 9 159 1 98 174 2 63 109 294 — 6 63 16 208 1 250 1 2 64 8 175 223 6 14 36 6 161 307 11 76 32 187 1 391 6 16 96 32 241 240 — 2 9 114 112 124 lö 9 42 61 — 283 4 43 82 15 135 1 243 3 9 59 24 147 1 226 3 4 31 37 151 132 " 5 31 4 86 2 157 2 24 51 22 58 89 — 15 23 3 48 — 163 2 27 39 9 85 1 189 4 52 34 30 69 — 193 — 34 49 14 96 — 125 3 34 14 10 64 — 111 1 17 42 2 48 1 330 28 86 o 214 371 3 49 98 6 214 1 274 2 86 81 5 100 — 393 3 38 97 —- 155 — 262 3 34 146 2 77 ■m 4 12 70 32 83 1 175 5 14 42 31 81 1 300 3 «1 89 8 44 253 ] 39 97 10 106 198 2 95 10 12 79 — 474 3 80 148 3 238 2 285 5 48 25 31 178 1 143 — 28 52 — 63 — 175 — 46 29 12 88 — 49 — u 4 9 22 — 200 3 76 55 ' 123 374 3 80 75 5 211 365 5 114 57 13 173 124 2 4 77 4 37 — 134 1 28 58 10 37 — 289 — 54 129 4 101 — 142 1 10 40 2 89 186 3 13 44 2 123 1 260 1 33 140 — 86 — Otteella äänestäjiä kaikkiaan »39. Zturmeksen kauppalan uusi ase- makaawa on lähetetty Helsingin kaupungin geodeetin W. O. Lillen tehtäiväkst, joka on työstä maatinut 600 mk. Hytvää tviljawnotta ennustetaan 'MrmekseSsa miimeis- ten tuiskujen johdosta. Lumi näet tarttui seiniin kiinni ja nietosti seinimieret muutamissa paikoissa ikkunain yläpuolelle. Manhain merkin mukaan se tietää sitä, että enst talmena omat aittain seini- mieret yhtä korkealti jauhojen ja jymien mallassa. .kurkkumätää Nurmeksessa. Nurmeksen kunnallislautakun- nan puheenjohtaja ilmoittaa lää- nm kumernöorille että Salmin ky- lässä kahdella tilalla on lapsiin leminnyt kurkkumätä, johon jo lv lasta on sairastunut, kolme kuo- lemanseurauksella. Paikalliset »vi ranomaiset omat heti ryhtyneet tarmokkaisiin toimin taudin lewe- nemisen ehkäisemiseksi. Suuri suoukuitvaushanke. Rautamaaran kunta päätti mii- me tammik. 29 pnä pitämässään kokouksessa ott.'.a 200,000 markan maltiolaina kunnassa olemien soi- den kuiwaarnista ja miljelemiStä marten. Siinä tapauksessa, että laina-anomukseen myönnytään palkataan asianymmärtämä agro- noomi malmomaan töiden suo- rituSta. ^ TuiStamou piiri» «imismie» helle. Sakari Ilmaselle on pyynnöstä myönnet y ero mainitusta nimis- miehenmirasta. Aivonaiseksi joutunutta SuiSta» mon piirin nimismiehenmirkaa toistaiseksi hoitamaan on määrät- ty senaatin ylim. kopisti Wilho Hirmonen. Wielä on saloilla kontioita. Perjantaina tehdyllä kauppakir- jalla on talollinen Masileij Faari Salmista myynyt neumoja Ab- ram A. Rainiolle Hämeenkin- naan 12 karhunkierrosta, hinta 400 markkaa kierros, mahtiminen siihen luettuna. Kierroksissa pitäisi olla useampia karhuja. Karhun- kierrokset on kaikki ZLenäjän puo- lella, 70 lilom. Suomen rajasta. Varkaudesta tuomittu. Wälikäräjissä Liperin ja Kuus- järiven pitäjien käräjäkunnan kih- lakunnanoikeudessa womitttin t. k. 7 p:nä Liperin pitäjän Taipa- leen kylästä kotoisin olema lois- mies Pekka Hymärinen ensikertai- sesta markauoesta ja näpistämi- sestä pidettämäksi yhteensä 2 kuuk. 6 pmää mankeudessa sekä menet- tämään kansalaisluottamuksensa kolmeksi muodeksi yli mapausran- gaiStusajan. Wiinawerorahat. Muoden 1908 miinamerorahois- ta Kuopion lääniä marten saa- mat eri kunnat lääninkonttorissa tehtyjen laskujen mukaan käytet- tämäkseen seuraamat määrät: Kuopion kaupunki Smk 1,817: 65, Joensuun kaupunki Smk 501: 66, Iisalmen kaupunki Smk 301: 81, Karttula Smk 1,318: 35, Keitele Smk 558: 65, Kuopion maalais kunta Smk 2, 354: 59, Maaninka Smk 846: 29, Pielamesi Smk 1 ,589: 75, TuuZniemi Smk 966: 35, Leppämirta Smk 2,1tzS: 92, Rautalampi Smk 1,715: 78, Suo nenjoki Smk 1,012: 21, Mesanto Smk 519: 59, Iisalmen maalais- kunta Smk 3,197 14, Kiurmvesi Smk 1,480: 66, Lapinlahti Smk 1,152: 57, Muurumesi Smk 828: 50, Kaami Smk 1,225: 10, Kuus- järmi Smk 477: 76, Polmijärmi Smk 866: 16, Liperi Smk 1,418: 30, Kesälahti Smk 496: 02, Rääk kylä Smk 958: 30, Kitee Smk 1,745: 67, Kontiolahti Smk 1,51 12, Eno Smk 895: 76, Ilomantsi Smk 1,950: 26, Kiihtelysmaara Smk 1,093: 51, Tohmajärmi Smk 1,340; 87, Pälkjärmi Smk 3GC 59. Pielisjärmi Smk 1,005: 0.'., Juuka Smk l,4l>«>: 45 NurineL Smk 1,740: ui. Paljo meuopaikkoja oli nnriiiekselaisilla miime sunnun- tatua. Kirkossa saarnasi lähetys- matkasaarnaaja Koski, kauppalan talolla puhui klo 1 Matti Seppä lä, klo 2 oli useita haudattamia in. m. agronomin rouma Hilja ~ aurio, klo 5 lcmloimat yhteiskou lulla Onoila, Kuokka ja AUsshuk- ka ja Merilässä saarnasi Koski; iltasella oli palokunnan iltaina kauppalantalolla, jossa inqöskin toimottiin Matti Seppälän puhu- man. Ei riittänyt yleisöä kaikkiin paikkoihin tarpeeksi. Tieltä kuolleelta löydettiin miime. perjantaiaamuna Onkamon Lahnalammin jäältä eräs lanip. Pekka Törrönen, joka oli Salme- senin firmalle tukin ajossa. Mies, joka oli parhaassa miehuuden moimassa, noin 50 muoden ikäi- nen poikamies, oli aamusilla kotoa lähtiessään termeenä, inulta met sässä jo tuntenut hiukan pahoin- mointia. Siilä huolimatta ja ai- na mastuksia kärsimään tottunee- na teki työtään enempää aamis- tamatta totutulla työmaallaan, itse pannen kuormansa ja sen ran- taan mietyään oli lähtenyt toista kuormaa hakemaan, kun tuonen miikatemies näin äkkiarmaamatta katkasi elämänlangan, pudottaen miehen reestä tielle, josta toinen ajomies hänet aiivan heti pudot- tua löysi. Hakien läheisestä ta- losta katsojia tätä ikämää tapah- tumaa, ei moitu muuta kun todis- taa mies kuolleeksi ehkä sydänhal- maukseen. hiostettiin naapurin rekeen ja niin sai päimätyönsä päätyttyä elämän huolista mapaa- na ruumis jäähtyneenä kyydin kotia, meljensä, kotijoukon ja tut- tamapiirin suureksi suruksi. Maatilaukauppoja. Ataanmiljelijä Mikko Palmiai- nen Kiihtelysmaaran pitäjään Hamniaslahden kylästä n:o 79 on myynyt tilansa maanmiljelijä Paamo Soiniselle saman pitäjän Hammaslahden kylästä. Kauppa- hinta tuntematon. Kaupan mälitti asioitsia A. A. Haaranen Joen- suusta. Maanmiljelijä Otto Kerminen Kiihtelyksen pitäjään Huhtilammin kylästä on myynyt omistamansa maatilan n:o 23 talolliselle Heikki Tukiaiselle Joensuusta 5,000 mar- kan kauppahinnasta. Kaupan mä- litti asioitsia A. A. Haaranen Joensuusta. Taloll. Heikki Tukiainen Joen- suusta on myynyt talonsa Meri- mies- ja Koskikadun kulmasta n:o 1—35:sa korttelissa uuden piirrok sen mukaan, talolliselle Otto Ker- miselle Kiihtelysivaaran Huhtilam min kylästä 8,900 markan kauppa- hinnasta. Kaupan mälitti asioit- sia A. A. Haaranen Joensuusta. Tikkalan nuorisoseuran »vuosi- kokouksessa tk. 13 p:nä Lahnalammin Simo- essa malittiin m. m. johtokunta. Kun samalla kirjotlautui jo ky m- menisen henkilöä seuraan jäseniksi, niin mastustajista huolimatta toi- motaan hymää muoden jatkoa. Kaksi kotvaa laukausta Äultiin tuliluikusta lähtemän, niin että maa tärisi Kannusjärmen sa- lolla. Mitä lie ammuttu, sitä ei kertojamme tiedä, mutta kun kuu- ijat olimat lähteneet kohti hiihtä- mään, niin oli huudolla toiset reltäneet tulemasta sinne kuole- man uhalla. Oikaisuja. Karjalattaren 14 n:roon K. A. Psalerin Kuhmon tutkimuksen ar- moSteluun oli tullut pari paino- mirhettä. Oli sanottu Olli Tiai- en kuolleen lauantaina, kun piti olla l a m a n t a u t i i n. Päimä ei ollut lauantai maan keskimiik- o, niinkuin Oman maan I osan opussa olemista tauluista näkee. »Kertoelmia Kajaanin läänin mai- zeista" ilmestyi 1867 eikä 1869. Psaler ei puhu häätamaroista maan hää lamoista. Manhan ulkuneumon nimi on renttuut eikä rentuut. Kylän nimi on Katerma eikä Katenna. Muualta Suo mesta. Tenaattorihuhuja. Huhu tietää kertoa, että ent. enaattori I. Serlachius, raati- miehet A. W. Lindberg ja F. W. Heimburger tulisimat astumaan enaatin oikeusosastoon. — Siksi pä kai hra Heimbiirger käytännös- ä somelluttikin laitonta suostunta- asetusta. Mikäli asioita tuntemalta ta- jolta olemme saaneet tietää, tul- Mee lähimmässä tulemaisuudessa nimittämään mielä kolmaskin suo- malainen mies senaattoriksi ja senaatin talousosaston jäseneksi. Ulkomaalaisten oikeusoppineit- teu lausunto. Berlin helmik. 12 p. Der Tag kirjoittaa otsakkeella Europäisches Gemissen: Ulkomaalaiset maltio- oikeusopit eimät ole mitään asial- lisiä maltoja, joten Wenäjän halli- tuksella on tilaisuus kumota op- pineiden perusteet mastaperusteil- la: Wenäjä ei ole tunteeton Eu- roopan omalletunnolle. Wenäjän panslmvistiset piirit, jotka aina protesteeraamat määryyttä mas- taan ja joka on tullut heidän slaa- milaisren meljiensä osaksi Saksassa ja Jtämallassa, eimät moi malit- taa mieraiden sekaantumista We- näjän sisäisiin asioihin. Postijnttn. Turun homioikeuden kannemis- kaali G. Sehybergson on senaat- Uin malittanut Turun homioikeu den päätöksestä pääpostitirehtööri P. Janralaisen ja postinhoitaja, homnleumos Gammalinin ju- tussa. Paitsi pääpostitirehtööri P. Ja- malaista omat postinhoitaja F. W. Gestrin, karip. misk. O. R. ^Zllbrecht ja kannemiskaali G. Zchybergson senaailiin walitta- neet Turun homioikeuden päätök- sestä pääpostitirehtööri Jamalais- ta y. m. ivastaan nostetussa ju- tussa. llusi kilpa-ajoeunätys. Valtion suurissa ramikipailuis- sa Jymäskylässä perjantaina sai- mat palkintoja: 1 palk. kaupp. Fr. Buttenhossin Viipurista ori „Eino-Wakaa", ennät. 4 min. 59,4 sek. (Uusi en- nätys talmiradalla). 2 palk., 800 mk., Pohjois-Hä- meen Hippoksen Tampereelta ori „Walpas", enn. 5 min. 7,2 sek. 3 palk., 600 mk., Rudbeck Ma salan Kokkolasta ori „Poika", enn. 7 min. 17,4 sek. 4 palk., 400 mk., liikemies A. Breitholzin Mikkelistä ori „Lip- pari", enn 5 min. 20,6 sek. Dksimielistä »väkeä on Pieksämäen Montolan äänes- tysalueessa. Siellä on 290 äänestä- jästä 271 äänestänyt suomalaisen puolueen listoja. Huonoimpia ei ole saman pitäjän Mehmaskylän äänestysaluekaan, ääniä siellä on suomalainen puolue saanut 408:sta 348. Ehdolla, että ei puheita tai esitelmiä pidetä. Kenraalikumernööri on suostu- nut ooperanaamiaisten johtokun- nan anomukseen saada toimeen- panna arpajaiset naamiaisten yh teydessä, jotka toimeenpannaan teatterin eläkekassan hymäksi, eh- dolla ettei tässä tilaisuudessa sal- lita mitään puheitten tai esitelmien pitämistä. Astäwykset tukkanuotassa. Viipurin läänin läntisessä pii- rissä ottimat nuorsuomalaiset ylei- seksi ehdokkaakseen ruotsinmielisen senaattorin L. Gripenbergin me- tääkseen sillä ruotsalaisten äänet nuorsuomalaisen maaliliiton hy- mäksi. Ja niin ruotsalaiset äänes- timätkin nuorsuomalaisten listoilla. Mutta senaatt. Gripenberg ei tul- lutkaan malitukst maan teht. Matti Pietinen, antaa ..Miborgs öchhe- ter" nuorsuomalaisille aikamoista tukkapöllyä. Herra P. on «sokkopilli" („blind- pipa), „tusinamiehiä", hän on ..miikkokausia tehnyt hämitysretkiä (härjat) ympäri piiriä tamalla, oka sulkee pois kaikki muut nimi- tykset kun englantilaisen maaliter- min ..canmassing" ja ja hänen lis- loillaan on äänestänyt ..tietämä- tön, muttta helposti moitettu, hel- posti johdettu joukko". — Nuor- uomalainen johto, jonka niskaan ehti sälyttää syyn maalien tulok- esta, on ..juonittelema klikki, joka on anastanut miilipiirin nuorsuo- malaisten johdon haltuunsa", ei ole ..liian aroissa käsissä", on sitä mastoin antautunut ..joukkoniieli- piteen kosimiseen" ja..onnenongin- edustajaa ja sosialistit 2. Eräs lautakuntaan kuulumaton henkilö oli kumminkin malitsijayhdislysten asiamiehenä seurannut syrjästä ään- ten laskua ja oli hän saanut suomal. puolueen äänimäärän maanan- tai-iltaan 13,740. Kun hän sit- ten tiistai-aamuna huomautti maalilautakunualle tästä lasku- _ erosta, mikä oli hänen ja lauta-! kunnan mirallisen laskun mälillä, alettiin näitä numeroita tarlistel- la. Ja tulos tästä tarkistukses- ta oli se, että mirallinei: lasku oli määrä. 300 suonmlai- sen puolueeil ääntä oli las- ketru sosialistien hymäksi ja sata- kunta maalaisliittolaisille. Eikä täniä Ivääryys ilmene nyt enn kertaa, maan on se säännöllisesti jokaisissa edustajamaaleissa esiin- tynyt. Mitä totta tosiaan on tällai- sesta hutiloimisesta sanottama! Maltio palkkaa kalliilla hinnalla keskuslautakunnan ja siihen koete- taan saada ainakin yksi knnnolli- nen laskumies, jonka ohessa las- kuapulaisia palkataan kokonainen armeija, mutta silti saattaa maa- lin tulos olla airocm sattuman marassa! Uksi syrjäinen henkilö moi laskea tarkemmin kuin liki puoleen sataan nousema laskija- joukko ammattilaskijoineen ja las- kukoneineen! Kuka takaa ettei samallaisia ..erehdyksiä" ole moinut tapahtua ennenkin ja muissakin keskuslauta- kunnissa, joissa ei simullisia ole ollut tarkastamassa. Muutamas- sa keskuslautakunnassa oli aina kin tässä takamuosina sellainen laskukone, että se Harmasen päimä raappasi suomalaiselta puolueelta satoja ääniä ruotsalaiselle kansan- puolueelle, mutta kun silloinkin oli syrjäisiä henkilöitä malmomas- sa, korjattiin nämä erehdykset nai- den maatimuksesta ja syytettiin sitten tuota laskukonetta, että se- hän se taas on tehnyt rötöksen. Siina suhteessa tämän koneen mika oli merkillinen, että se aina laski suomalaisen puolueen ma- hingoksi. SJjLsi opetus tästä on kummin- kin saalu mastaisen maralle. Ia se on se, että kun maalilaki myön- sanom sekä eräs piirustaja. Sa- naakaan sanomatta otti Peräkylä taskustaan remolmerin, ampui in- sinööri Tsekullin ja käänsi sitten remolmerin piirustajaa kohti, joka kuitenkin ehti ryömiä pöydän alle; sen sijaan konttoristi Mitrosanom sai kuolettaman haaman, jonka jälkeen Peräkylä tyynesti käänsi remolmerin itseänsä kohti ja ampui luodin päähänsä. Insinööri Tse- knll kuoli paikalla, konttoristi Mitro- fanom kahden tunnin perästä ja Peräkylä itse miimeksi lahnalla, joka oli miemässä häntä sairaa- laan. Äiitään mihaa ei mahtajien mä lillä tietty oleman, koko tapauksen aikana ei Peräkylä lausunut sa- naakaan eikä kukaan ilhreista tul- lm tajuihinsa, joten ei mitään sel- mää ole saatu syistä tähän kania-^ , , laan tekoon. Otaksutaan sen ta-> lUTUPl liGVOS — pahtuneen mielenhäiriössä, sillä Peräkylä on tunnettu siimoksi ja hiljaiseksi mieheksi; pitkällinen il- nianalakuuine oli häntä maiman- nut ja oli hän artvarenkin sen kuun ajalla zohoosta hymin hermostuitut. ?)h- tiöil palmeluksessa hän oli ollut kymnienkunta tvuotla. Kaikilta näin surkean lopun saaneilta jäi perheet. Nahasta ei ole puutosta. Tätä nykyä on maitokunnan Hananhoitokirja, kirjoittanut Mikko Ilkka, on erinomainen opas kana- tarhan omistajalle. Se mak- saa ainoastaan 1 mk. 25 p. ja on sen kustantaja Kustan- nusosakeyhtiö Otama. Ulkomailta ostamme nyt muosittain kananmunia yli 2 miljoonalla markalla. Jos kaikki kanaithoitajat ostasimat tämän mainion kirjan, moisi- mat he itse helposti ansaita nuo Kaksi miljoouaa markkaa! vakuutusyhtiön vuosimaksuja kantaa Kontio- <K. S. 1 k.) J. Räsänen. «K. 1 k. 75 mm.) Joensuu *;ar„ ! kreik. kat. seurakunnassa kylälu- tilillä mapaata rahaa 243'. rnilj. "T; ^^ uuu : " t! ruplaa, johon summaan 'eimät aUIate sisälly ulkomaalaisilla pankkiireilla > * m" ^ olemat «arat. Näin ollen ei !u-^- Äo- A taloll Jaakko Mu- lumana muonna ole tarpeen enein-1^ ^^allsk. Mart inan ulkomainen kuin kotimainen- kaan laina. Arwossa pidetty saksalainen aikakauskirja saksalaisten prosessorien julis- tukseSta. Armossa pidetty aikakauskirja "Chritsliche Welt", joka edustaa laajoja Saksan mapaamielisiä kir- kallisia piirejä, mainitsee tk. 3 pnä ilmestyneessä numerossaan saksa- laisten prosessorien lausunnon Suomen oikeuden puolesta ja liit tää malitsijayhdislysten asiamie-! siihen omasta puolesta muuta- silän tehtaalla. 4 p. Maalisk. Oskolank. !l)k:o 24 tal. Jyrki Sami- naisen talossa. 22 p. Maalisk. Selkiink. N:o 14 tal. Konsta Kont- kasen talossa. 23 p. Maalisk. Iakokoskenk. N:o 1 tal. JmanRii- kosen tal. 24 p. Maalisk. Pai- holank. N:o 14 tal. Aleksander Kontkasen talossa ja 25 p. Maa- lisk. Lehmonahonk. N:o 1 tawll. Pekka Mutasen talossa. N. Solowjew. Kuulutus. Sunnuntaina» 20 päimä hel« mikuuta heti jumalan palmeluksen hille oikeuden'olla läsnä maalien "mxa mietteitä. ..He omat sen teh- päätyttyä pidetään Enon kunnan tulosta laslettaessa, tulee suoma-, »eet mälittäniätlä siitä, että asia wali mkanten^ kuntakokous Kn- laisen puolueen taholta tarmok-! oikeastaan ei ensinkään ktiuln mei- kaasti ottaa osaa maalilaskeinisen! hi" saksalaisiin, yksinkertaisesti main tarkastamiseen. Kussakin maali-! tmmoen. että sellaisen tyynesti ja piirissä tulee laskemisen ajaksi selmästi perustellun tiedonannon palkata pari kykenemää henkilöä,! täytyy tehdä jonkunlainei, maiku- joiden tulee tehokkaalla tamalla! tus asianomaisiin, jotka omat teke- tarkastaa että keskuslautakuntain! mälsillään suuren määryyden. laskut tulemat oikein tehdyksi ja Me termehdimrne tätä menettelyä että ..laskumasiinat", jos niitä sydämellisellä ilolla. Siinä tnlee käytetään, tekemät työnsä oikein, toki kerrankin näkymiin jotain siilä Tämä tapaus on jo sellaisenaan- kansojen perhepiiristä, jommoinen kin riittämä siihen mellvottamaan. meidäit pitäisi olla: „jos yksi jä- Onhan turhaa puuhailla ja pon- sen kärsii, niin kärsii toinenkin mu- nistella maaleissa, jos kerran maa- kana". Ja tämä askel on ilmei- lien tulos — äänien yhteen- Mi otettu tosin kaikella asianmu- lasku — saa jäädä sattuman ma- katsella maromaisnudella, mutta raau. j mälittämättä diplomatiiasta. Ju- konkylän kansakoulun käsityötu- massa keskustellaan ja päätetään seuraamat asiat. Malilaan kunnan puolesta lau- sunnon antaja Kuopion Läänin Kumernöörin antamaan mäli pää- tökseen insinööri 28. Rankan teke mään malitukseen täällä 1908 kunnallis taksoituksesta ja siitä ulosmittauksesta. Keskustelko» miina merorahain käyttämisestä ja mihin tarkoituk- seen ja ketä maltuutetaan niitten nostajaksi. Lumetaan kunnalle Kuopion Läänin Kumernöörin laittama kir- je ja myötä seuraama jäljennä? •inu» | r TJ >~ *rr'r Myöskin Pohjosen maalipiinn Ustus oli uiille miehille, jotka sen Aet,anUi en suomen laskut, josta suomalaiselta puo- panimat alkuun, omantunnon asia, - kammatttvlmitnskunnan ^ lneelta mirallisten laskujen mu- siinä kyllin. Diplomaatit, jotka ta minne zoulukuun b pmmalta enaatin kirjeeS- kaan puuttuu noin parikymmentä Mirkansa puolesta malmomat kan- ääntä saavaksensa neljännen edus- i°i c " perhepiirin sisäisiä suhteita, tajan, sietäisi tarkistaa. Tämä tehkööt julistuksesta mitä parhai- sitäkin suuremmalla syyllä kuin ten moimat; se on nyt heidän keskuslautakunnassa ei ole ollen- huolensa ja heidän melmollisuu kaan suomalaiseen puolueeseen tensa" . kuulumaa jäseiitä ja suomalaiseit puolueen piiritoimikunta on tykkä-! nään laiminlyönyt toimittaa kes- - kuslautakuntaan tarkastajia suo- malaisen puolueen etuja malmo- inaan. Mielestämme ei olisi niyös- kään miranomainen kontrolli hai- taksi keskuslautakuntain äänten-- Iumysista, helmik. 12 p. laskennassa. Kun laskijotkjt haa- 3einen mesi on alkauut taas nous- lttaan kaiken maailman herras- Rantakadut omat joutuneet neidit, joiden uieankm ..ratiiiki- ^eden alle pään" laita saattaa olla niin ja Pariisi, helmik. 12 pmä. ..i a " n . / ^ Senaatti on myöiitänyt 20 rnilj. tietämät ettet heidän jälkiään Langia tuimasta kärsineiden amus- enaa tarkasteta, mot tyo tulla mmhekn tehdyksi hutiloimalla, — marsin-, kin kun yleisö tuloksista tietoja' Ulkomailta. Pariisin tulma. uteliaana . odottaa — maikkapa I taan helposti kumoon haastetun ^suoranaista määryyttä ei aina! yleisönkeskuudessa", ..Chronschong- niin tarkotettaisikaan. Jos sen! 'imistyksen" hallussa ja ..klikkihar- sijaan maaliliput lähetettäisiin' Englannin pankki alentaa diskonttoa. Lontoosta, helmik. 10 pnä. rastusten, turhamaisuuden" y. m. s. . keskuslautakunnista mielä esim. Englannin pankki on alentanut mallassa. tilastolliseen päätoimisloon tahi ö iefonton 3 1 ,:§ta 3:meett ja Sak- osialistiue» johtomies tuo- remisionikonttorille, näis>ä mielä f an valtiopankki o» alentanut dis- mittu sakkoihin tvarastetnn tarkaStet>.a>vakii, ja lamakunnan ^^uon 4:jään ja lainauskoron tmvaran salaamisesta. || a ^P et '« maUa f tehtaO"n lailli- 5;teen prosenttiin. Miime lauantaina tuomittiin mastuunalaytkit maarutla^.- ^ ..... ■«* Asikkalan käräjillä puuseppä K. . , olkoon ie sitten tapahtu- «-unr» haak,lrlkko. W K armo n en marastetun ta- tahallaan taht tohloudesta, Mayeilles, helimk. » p. Hoy- ^laainisestti 1 «lO nikit luulemme, että laskuerehdyk- rylaima General Chausyn,^ joka maran akkoon. Karmonen on sosialidemokraat- ien innokkaimpia johtomiehiä niillä seuduilla, m. m. on hän oiminut Asikkalan Hillilän työ- mäenyhdistyksen puheenjohtajana ja ollut sosialidemokraattien matka- ja maalipuhujana m. m. Samos- a. Puolueen mäittelijänä eri tilaisuuksissa on hän myöskin niillä seuduilla tullut tunne- tuksi. Wiime kesänä muutti Karmo- nen Asikkalasta asumaan Lahteen. — L:ti. set mältettäisiin. („Waasa".) Murhenäytelmä KaSpian merellä. ■' on kulkenut Marseillesin ja Algie !rin mäliä, oli heittänyt toissa iltana kello !> Cindad del Mino- reon luoiia aiikara myrsky karille . ja rikkonut laiman. Laimassa oli > 87 matkustajaa ja 47 laimamies- ^ tä. Kerrotaan, että main kaksi ^henkeä pelastui. Lailva on pai- ; nunut merrattain matalalle. Ruu- ^ miiden pelastamiseeii ei mielä ole ! moitu ryhtyä myrskyn ja koman ^ aaltoilemisen tähden. S Waltiopäi»väkustanuuksetw:lta U. S:lle kirjoitetaan Bakusta: ! Pyhä saari sijaitsee parin tuu- ^ Senaatti on päättänyt kuten nin matkan päässä Bakun kau- jo mainittu tehdä korkeimpaan pungista, Apsheronin niemen kär- paikkaan ehdotuksen arm. esityksen jessä, ja oli muinaisten tulenpal- antamiseksi maltiopäimäknstannns- melijain pyhä paikka; paikkakuu- taniiusten suorittamisesta m:lta nalla alituisesti maasta mirtaama 1911. Esitysehdotukseu määrä- kaasu oli sytytetty ja tätä ikuisesti rahaehdotus päättyy 083,000 palamaa tulta palmeltiin. Nyt- mk:aaii, josta edustajapaikkojen Miime miikon maanantai-illana' lemmin omat pyhät tulet sammu- ja matkarahain osalle tulee opetettiin äänten lasku Maasan' tetut ja Pyhäsaarella porataan 296,000 mk., maltiopäimäin yleis- läänin eteläisessä maalipiirissä ja maan pomesta esiin nastaa. ten menojen osalle 290,000 mk., ilmotettiin silloin suomalaisen puo- j Veljekset Nobel yhtiöllä on nasta- kirjaston ja arkiston osalle 34,000 ueen äänimäärän oleman 13,345., alue saarella ja siellä oli yhtiön mk., säätytalon menosäännön osal- Tähän piti sitten main enää lisät-' palmeluksessa muun muassa suo- le 2(5,000 mk. sekä maltiopäimäin ämän ne äänet, joita mahdolli-' malainen koneenkäyttäjä Julius mäliaikaisen huoneiston menosään- 'esti mielä saapuisi muista maa- Peräkylä. Laumautaina tammi- nön osalle 37,000 mk. ipiireistä, ja niin piti maalin kuun 29 p:nä aamupäimällä tuli Kuten tunnettua osottimat 1909 ulos sitten julistettaman näiden Peräkylä aluekonttoriin, jossa sil- m:n maltiopäimät mm 1909 mal- askujen mukaan, joten suomalai- loin olimat aluepäällikön apulainen tiopäimämenojen suorittamiseksi nm puolue olisi saanut main 3 A. Tsekull, konttoristi P. Mitro- 700,000. Omituista äänten- laskua. tilattoman mäestön lainna rahas- toin korkoja. Enossa 12 p. Helmikuuta 1310. Juho Nuutinen. Kuntakokouksen esimies. aanantaina helmikuun 28 pnä kello 10 e. pp. pai- kanpäällä tapahtumalla huutokaupalla annetaan Eiion kunnan Kuisman piirin kan- sakotilutalo urakalla rakennetta- ivaksi tilaisuudessa määrätyillä eh- doilla. Urakoitsijan on sitä ennen esitettämä kirjallinen takuu urakan suorittamisesta ja annetuista ma- roista pidätetään oikeus tarjouk sen hymäksymiseen tai hylkäämi- seen. Enon Kuismassa 11 p. Helmi- kuuta 1910. Äuisuian koulun rakeunus- toimikuuta. K. S. 1 k. Palmelusta haluaa kauppa-alalla täysin perehtynyt nuori raitis- mies. Dlemmän kansakoulun läpikäynyt. Suorittanut kaksinker taisen Italialaisen kirjanpitokurS- sin mähittäis- & tukkukauppaa mar ten. Ne likemiehet, jotka tämän huomioon ottamat, pyydän armoi- saa mustausta kahden miikon ajalla nimimerk. Reipas. Osote: Liperi, Leppälahti. K. S. 1 k. Rymässä kunnossa olemat loko- mobiili, puima- ja silppu- kone niihin kuulumme lisä- tarpeineen myydään huutokaupal- la osuuskunnan purkamisen takia Ruokolahdella K. Puhakan talos- sa ensi maaliskuun 15 pmä kello 12 päimällä. Myyntiehdoista huu tokaupan alussa. Koneista tieto- ja antaa Ruokolahden puimako- neosnuskuunan hallitus, osote: Liperi. (K. S. 1 k.) Automobiilien lukumäärä Eng- lännissä. Miime syyskuussa Englannissa näkyy olleen 183,773 automobiili- ajoneumoa, nim. 84,840 yksityis- automobiiliä, 15,181 kuormaa-au- tomobiilia, 8,752 muokra-automo- biilia ja 75,000 moottoripyörää. Lukumäärä on m:sta 1908 lisään- tynyt 30,000:lla. — Ranska on melkoisesti jälessä, siellä kun on main 42,707 yksityisautomobiilia.