e Lauantaina 17 p. Syyskuuta KARJ ALATAR N:o 105 — 1910 Joka tenun on tullut tuntemaan formaali ScMJcpjuoIint, ii ci utuuni t\.'v:i>i'iK'iuoliui taliko fanitnii Mimdciui» totdo ä ,">0 p:»iii. aptectcissa rolifo-Miiupoi-Mci u. m. Apteeklavi V. Jtuiffmtb, 2iiiuunliiuia. SaksalaisBi NoniiGn ja G r a v e n s (e i n e r Omenat sa^punei t Ä. Heinoselle. oloja silmälläpitäen on ehdotettu kokouksen ajaksi kesäkuun puoluvä- liä. Ciiio talo Kmlsautvalistttsscu- frtUc. Helsingin rahatoimikamarin esi tyksestä suostui kaupunginivaltuus- to t. k. H pniä 5iansanwalistus- scuralle myymään tontut n:o «i Fredrikinkadun tvarrelta (n:o 19 Pohjoisen Rautatiekadun ivarres- sa» korttelissa n.o 40.', ilman huu tokauppaa niklla p.llä, joka oli tontin perushinnaksi ar- ivioitu. sudelle tontille aikoo Kanaan- ivalistusseura rakeitnuttaa tc.lon toimistoaan ja klistannusliikettään »varten. Tontin oli seura anonut saada noin .'»« pros. alle arn,ostelun pe- rushinnan, mutta tähkin ei wal- tuusto katsonut nioimansa suos- tua. Rajamaiden »valtakuntaan lä hentämiscstä uusi ehdotus tekeillä. „Ct. Pet. Herold" kertoo sellai- sett nierkilllsen uutisen, että muka sisäministeriössä suunnitellaan eh dotusta, jonka tauotuksena on eri- naisten ..rajamaiden" lähentämi- ilen maltakuntaan. 3täille raja- maille aitnettaisiin ehdotuksen mu- kaan samallainen kunnallinen itse- hallintolaitos, oikeuslaitos, j. n. e., kuin on waltakunnan keskuslää- neilläkin. Tämä suunnitelma kos- kisi lähinnä länsi-aluetta ja Sipe- riaa, mutta myöskin ..Miipurin läänin nmodostamista". Nhtcinc» maakuntakokous Miipurissa. Tiistaina kokooittui kansakoulun juhlasaliin edustajia Viipurin läänin eri kunnista suomalaiseen, nuorsuomalaiseen ja ruotsalaiseen puolueeseen sekä maalaisliittoon kuulumia kansalaisia yhteisesti il- maisemaan mielipiteensä nykyi- sestä maltiollisesta asemasta ja sen lähimmästä aiheuttajasta n. s. yleisivaltakunitallisesta lainsää- däntöjärjestyksestä. Tilaiva juh lasali täyttyi aiivan ääriään myö- ten wakawantielistä tväkeä. Kokouksen amast toimitt. Pauan- ue ja puheenjohtajaksi malittiin kanttori Huoponen, joka luki yh- teistointinnan nojalla laaditun poitsilauselman. Puhemuorojakäyt- titvät maist. Tödermann, maanm. 5iähäräinen ja Huilu, sekä metsäh. Borenius. Hymäksyttiin yksimielisesti ponsi- lauselmat. Ne olnvat seuraa- mat: Vastoit: Suomen kirjoitettua lakia ja historiallista oikeutta, ja sen hallitsijaut juhlallisia iva- kutituksia, mastoin Suomen kan- san oikeudentajua, Euroopan yleis tä mielipidettä, tieteen totuutta ja eri maitten etetvimpäin oikeus- oppiiteideit ja sitvistyksen edttsta- jäin julkituomaa käsitystä on me- näläisen mirkatvallan toimesta maltakunnanduuman ja malta- kmmattneutvoston aivulla saatu aikaan Tuomea marten erityinen n. s. maltakunnanlainsäädäntöjär- jestys, joka syrjäyttää Suomen kansan oikeuden omaan lainsää- däntöön, hallintoon ja lainkäyttöön ja jonka mukaan jo on ryhdytty ulotteisiinkin yhteiskunnallista elä- määmme mitä sytvimmälti koske- wien lakion säätämiseksi. Suomen kansa täysin tajuaa tämän lainsäädätttöjäriestyksen ja sen someltamiseksi alulle pannut toimenpiteet lakiin perustuman oikeutensa loukkaukseksi, joka louk- kaus on sitäkin järkyttämämpi, koska se on iltneisesti Suomen kansan sydämeen, kansalliseen ja maltiolliseen olemassaoloomme täh- dätty surmanisku. Suomen kansa tuntien — waik- kakin maatimattoman — tehtä- tvänsä simistyskansojen yhteydessä katsoo tämän tehtämänsä mukai- seksi ivelmollisuudekseen kaikin lail- lisin keinoin työskennellä kansal- lifen ja maltiollisen olemassaolon sa säilyttämiseksi ja kiinnipitäen perustuslaillisesta oikeudestaan omaan lainsäädäntöön, hallintoon ja lainkäyttöön se ei milloinkaan rooi myöntää tälle n. s. malta- kunnan lainsäädäntöjärjestyksclle enempää kuin sen mukaisesti syn- tyneille säädöksille welwoittawan lain pyhyyttä. Symästi huolestuneina tästä oikeuttammekohdanneesta loukkauk- sesta, kansan ja isänmaan kohta- loista ja tuntien tarmetta lujittaa siteitä kansalaisten mälillä olem- me me, eri puolueisiin kuulumat kansalaiset Miipurin läänin eri kunnista, kokoontuneina yhteiseen neumotteluun, tahtoneet lausua ilmi tämän yleisen kansanmielipiteen ivaltiollis- ta ja kansallista olemassa- oloamme mastaan suunni- tellusta tuhoamisyrityksestä; osottaa näin kokoontuma!- la tämän kansanmielipiteen yksimielisyyden ja lausua lujasti luottamani- me siihen, että huomenna ylintääräisille maltiopäimille kokoontuma Suomen kansan eduskunta on maltaistuimen korkeuteen saattama tämän kansanmielipiteen. Perkjärlven koleeratapaus. Lääkintähallitukseit suorittama bakteriologisessa tutkimuksessa on todettu, että Perkijärmellä sairas- tunut meitäläinen nainen Jesimo- ma on sairastuntlt koleeraan. Hä- neit lastaatt ja paltvelijatar omat eristettyinä ja näyte heidän ulostuksistaan lähetetty lääkintö- hallitukseen. 5uuri maatilaukauppa. Helsingin pitäjässä oleman Muuksnäsin rustitilan myimät inaa- nantauta sen omistajat kenraali, mapaah. George Ramsay ja hänen puolisonsa mapaaherrätar Elisabet Ramsay osakeyhtiö M. G. Steni- ukselle l,r>00,000 markan kauppa hinnasta. Kaupasta erotettiin 12 tynnyrinalan laajuinen ala, jolla on maatilan päärakennus ja muut rakennukset. Tämä alue jää edel- leen Villa Muuksnäs-nimisenä Ramsay-herrasmäen haltuun. Kau pan mälitti muorineumos Elmin gin asian-ajo ja liiketoimisto. Tämän kaupan kautta on osake yhtiö M. G. Stenius, joka jo en- nemmin on omistaitut melkoisia maa-alueita Huopalahdessa, saa nut haltuunsa kokonaista 1,600 tyitnyrin-alaa maata melkein Hel- singin kaupungin porttien edus talla. Taas osuuskunta nnrin. Sääksmäen Saarioispuolen tur- mepehkuosuuskunta ylim. kokouk- sessa miime lauantaina päätettiin jäsenten enemntistön äänillä luo muttaa osutiskuitta melkojille. Kun paikkakunnalla oli lakimääräiset syyskäräjät parhaillaatt, tehtiin konkurssiilmoitus tuontarille heti Maanantaina toimitettiin melko- jctitt kuulustelu. Uutta meillä. — Kapina 5loi- wulan kasmatuslaitoksessa. Suuuuutai-iltana nostitvat Koi- mulan kasmatuslaitoksen pojat me telin, kuljeskelimat suurissa jon koissa käyttäytyen sangen omamal- taisesti. Maanantaina eiivät po- jat ryhtyneet työhön, maatt käyt- täytyimät samalla tamalla kuin suitttuntainakin, mieläpä pieksimät laitoksen opettajia ja johtajaa sekä särkiivät seipäillä ikkunoita. Klo '2 aikaan lähti noin 40 poikaa karkumatkalle, eikä heistä inaanan- tiana mielä palannnt takaisin kuin ö. Helsingissä on poikia takaa- ajamaan lähetetty 4 koitstaapelia ja 2 poliisikoiraa. Laki palkkatväen ja muun ir- taimen kansan pukineista. 190 muotta on kulunut siitä kun annettiin seuraama ..Asetus §. 4. Tule tämän cautta Kieltyri cai- kelda Palckamäeldä (niin kaupun- geissa kuin maallakin) niin myös muulda irtaimelda yhteiseldä Gan- salta canda jotacuda Silckiä, Silcki maatetta, Silcki Basteja, puolta Silckiä, Hollaitdin Lijnaa Rettel- dukia, Floria, Klosteri- ja Waren- dorsti Lijnaa" j. n. e. 11 muotta myöhemmin eli m. 1781 liemennettiin tuota tuimaa lakia seuraaivasti: „Se yhden osan Palckatväen ty- öitä juurtunut Määrinkäyttärnys encaltaisten maatetten cantami- essa cuitt ei heille somi pitä sillä tamalla ojettaman, että Hushal- lerskat eli Gamari-Picat erinomat- tain jotca omat cunniallisista matt- hemntista, mutta köyhyyden täh- deit taica oppiarens jotakin hymä, omat aittanet itzens palmelureen Herskapein tykönä, mahtamat saa- da canda caickinaista Waltakun- nan sisällä Valmistettua puolta ~ ickiä ja Millamaatetta niin myös caickia mitä Silcki maatetta hei- dän Froumans ja emändäns pois- panemat ja heille lahjottaivat. Mutta alhaisemmat Pijcat Gau- pungeissa ja maalla käyttäkö» it- sens sen 1720 Muotisen Asetu; en jällen." ?)limääräisten tvaltiopäimien kokoontumisesta lausutt Uusi Suometar: Tämä eduskunnan kokoontumi nen tapahtuu mahdollisimman ras- kaissa oloissa. Ensi kerran aset- luu Suomen eduskunnan eteen ttyt täytettynä tosiasiana uusi, pe- rustuslainmastainen n. s. malta- kunnanlainsäädäntöjärjestys. Ia ensi kertaa maaditaan maamme eduskuntaa nyt toimintaan tä- män lainsäädäntöjärjestyksen toi- meepanemiseksi. Selmää on, että maltiopäimät eimät moi tähän toimintaan käy- dä. He eimät moi tunnustaa laiksi sitä mikä ei ole laillisessa järjes- tyksessä syntynyttä. He eimät siis moi maitta edustajia Suomesta keisarikunnan edustuslaitoksiin eikä antaa määräyksiä tuollaisesta maa- lista. He eimät myöskään moi antaa niitä lausuntoja, joita heil- tä maaditaan kahdesta lakiehdo- tuksesta, mitkä on aikomus edel- leen käsitellä uuden ivaltakunnan- lainsäädännön järjestyksessä. Ei ole mitään epäilystä, että tässä »vallitsee niin hymin eduskunnas- sa kuin koko maassa täydellinen yksimielisyys. Jokainen isänmaan- yslämä toimoo hartaasti että edus- kunnalle on onnistuma makamalla, armokkaalla ja isänmaan etuja. parhaiten malmomalla tamalla suorittaa se tehtämä, jonka sen koollekutsuminen on sille pannut. (^rään Puheen jälkiseuraukset. Tampereen poliisilaitoksen komi- sario I. F. Lindegren on miime laumantaista saakka ollut pidätetty nä mirantoimituksesta sen muoksi, että hän miime kesäk. 27 pnä oli sallinut toimittaja Taami Tainion puhua Tampereen työmäenyhdis- tyksett pihamaalla. Samasta pu heesta on, kuten on kerrottu, «os tettu toimittaja Tainiota mastaan kanne majesteettirikoksesta. Komi sario Lindegreniä mastaan tullaan myöskin nostamaan kanne mirka- melmollisuutensa laiminlyömisestä. I» asuiurakunnusta porona. — ! työläisperhettä koditonna. I Torstaita masten yöllä raimosi ' Jymäskylässä tuhoisa tulipalo, joka etupäässä kohdistui työläis- perheisiin. Kello puoli 2 yöllä puh- kesi tulipalo tuntemattomasta syys sä seppä Wuolion pajassa Mäki- ! matin kaupunginosassa. Namakan 'tuulen mallitessa lemisi tuli no- 'veasti ja pian olimat naapuri- ^rakennukset liekkien mallassa. Kaik kiaan paloi 18 asuinrakennusta?ja joukko irtainta omaisuutta. Noin 20 perhettä jäi palon kautta asun- notromaksi. Sammutustyötä m oi keutti suuresti medenpuute. Pala- ueet rakennukset olimat enimmäk seen marattomien työläisten raken- nuttamia. Palaiteen omaisuuden armo nousee n. >''0,000 '«tarkkaan. Se oli suurimmaksi osaksi makuu- lettua. Malitsijayhdistysten lakkauttaminen. Jokunen miikko sitten kerrottiin että senaatti on antanut Maisen ..selityksen", että kaikki malitsijain ja asukasten yhdistykset on katsot- tama tarpeettomiksi niissä paikois- sa, joissa on olemassa kaikki kau- punki-itsehallinnot. Muutamia päimiä sitteit tiesimät Pietarin lehdet kertoa huhuna, että pari Pietarin malitsija- ja asukasyh- distyksistä tämän ..selityksen" tto- jalla lakkautettiin, ja torstaina ilmoitti sähkösanoma lakkautuksen kohdanneen kaikkia Pietarin 15 malitsija- ja asukasyhdistystä. Todennäköisesti seuraa tämän jäl- keen lähinnä Moskoman ja sitten muidenkin kaupunkien malitsija- yhdistysten lakkauttamittett. Valitsijayhdistykset, jotka lail listettiin pari muotta suurlakon jälkeen, omat sangen tärkeät teki- jät lähinttä kunnallisessa, mutta myöskin maltiollisessa elämässä. Ne eimät tosin olleet muuta kuin laillistettuja yksityisluontoisia yh distyksiä, jolla on ollut kunnalli- nen äänioikeus. (Pietarissa esim. tämä oikeus on paitsi talonomis tajilla sellaisilla muokralaisilla, jotka maksamat asunnostaan mä- hintäin määrätyn alimman muok- rau, ellemme erehdy, 85 rupl. kuukaudessa.)- Mistään se, että nämä yhdistykset omat olleet niin Harmoja, jotka omat olleet laillis- tetut, on tehnyt niiden merkityk- sen suuriarmoiseksi. Sitäpaitsi on malitsijayhdistysten merkitys kun nallisten asiain hoitoa ja maltuus- miesten maalia malmistamina sekä kunnan tarpeiden pohtimista harrastatvina yhdistyksittä ollut armaamaton. Myöskitt maltiolli- sissa, maltakutmauduumau maa- leissa on malitsijayhdistysten merkitys sopimien ehdokasten aset- tamisessa ollut sangen suuri. Näihin yhdistyksiin on etupääs- sä kuulunut mapaainielisiä ainek- sia, malistuneita pormareita ja simistyneeseett säätyyn kuulumia henkilöitä, ja on niiden ansioksi esim. Pietarissa luettama se, että kunnan hallinnon johto, s. o. kau- punginmaltuusto, ei ole enää yk sinomaan manhan, mistään uu- distuksista mälittämättömän jonk- kueen käsissä, maan että mal- tuustossa on myöskin mankka mä- hemmistö, joka jollei muuta niin on ainakin uudistuksista ja pa- rannuksista muistuttamassa. Dm- märrettämä sentähden on, että malitsijayhdistysten lakkautus on tehnyt masentaman maikutuksen mähänkin mapaamielisistä käypiitt lehtiin. Niinpä kirjoittaa Pieta rin saksalainen lehti „St. Pet. Zeitung" otsakkeella »Ilkeä isku": Suurilla toimeilla ehdotettiin kaupungin malitsijayhdistysten muodostumista. Toimottiin niis- tä kaupunkien itsehallinnon uu- distusta. Toimeet eimät olleet pettäneet, sillä esim. Pietarissa omat ne saaneet aikaan monta uudistusta ja estäneet asiainkäsit- telyn pitkittämistä. Nyt omat Pietarin malitsijayhdistykset saa- neet tiedon, että ne näinä päimi- nä lakkautetaan. Sisäasiainmi- nisterio on näet lähettänyt kierto- kirjeen, että kaikki sellaiset yhdis- tykset omat suljettamat. Mahdotonta on käsittää, mikä on aiheuttanut sellaisen määräyk- sen julkaisemisen. On kyllä totta, että useat yhdistykset nykyaikoina asiain käsittelyssä joutumat hel- posti ..yleisten kysymysten" alalle, mutta kaupunkien yhteishymää tarkoittamissa malitsijayhdistyksis- sä ei sellaista ole tapahtunut. Kiertokirje ei mainitse näitä yh- distyksiä ..mahingollisiksi", maan selittää ne tarpeettomiksi, sillä asukkaat muutenkin omat osalliset itsehallintoon ja itsehallintoelinten ekä yksityisten seurojen rinnat- kain työskenteleminen saattaisi muka johtaa siihen, että samat kysymykset ratkaistaan eri smtn- taan. Tämä selitys ei ole mitenkään riittämä niin tärkeässä kysymyk- sessä. Kaupunkien maltuustois- sa on edustettuina main pieni määrä kaupunkien asukkaita, jotka eimät kykene kunnollisesti hoita maan kaupunkien asioita. Alin- omaa ott lehdissä malituksia ja t hallituksen on m. m. täytynyt pa- ' koittaa kaupuukihalliutoja toimen piteisiin termeydenhoidon alalla. Jos nyt ministeriön periaatetta johdonmukaisesti seurattaisiin, sil- loin olisi suljettama melkein kaikki .yksityiset yleishyödylliset seurat ja ! yhdistykset, sillä moihan kaikissa j tapahtua, että eri kysymykset rat- .kaistaan eri taivalla. I Jos kiertokirje perustuu seitaa- j titt selitykseen, ettei yksityisen seu- i ran toimiittaa kaupungin itsehal- linnon rinnalla ole sallittama, niin täytyy huomauttaa, etteimät j yhteishymää tarkoittamat seurat [ pyrikkään käytämtölliselle alalle, ^maan koettamat ainoastaan he- rättää kaupunkiett asukkaissa har- ^ rastusta ottamaatt osaa itsehal- ^ liittoon ja järjestää malitsijoita. s J{e herättämät malitsijoita itse- ^ toimintaan, ja tätä ei moida pe- [ rustuslaillisessa maltiossa pitää 'rikoksena maan ansiona. Sillä ^ juuri mälinpitamättomyys on ^ syynä monenlaisiin epäkohtiin ja ' saamattomuuteen itsehallinnon ' alalla. Hallitus itse esim. koulun ' ja maanmiljelyksen alalla koettaa ^herättää itsetoimintaatt. Aiiksi se 'sitten on kieltänyt muilla aloilla? j Kiertokirje herättää surua juuri .niissä piireissä, jotka tarkoittamat »samaa kuin johtama maltiomies- ! fin: rakentaa raunioista uuden j Wenäjätt. i Samansuuntaisesti kirjoittamat myöskin ..Birsh. Wjedomosti", ..Rjetsh" ja „Somr. Slomo". Eläinrääkkäystä koskewa lainsäädän- tömme. tä. Tarkkojett huomioiden kautta on useasti kuitmkin osotettu, että tällainen luulo on aiman määrä. Toiseksi mainittuun asianhaaraan, eli se, ettei eläintä teurastukseen ryhdyttäessä tainnuteta, riippunee taas siitä, että on katsottu, ja mo- net katsomat mieläkin, ettei tain- nuteta, riippunee taas siitä, että katsottu, ja monet katsomat mie- läkin, ettei tainnutetusta eläimes tä merta saada niin tarkasti pois kuin toimottamaa olisi. Lukuisien ko keiden kautta on kuitenkin näytet- ty, että tämä mielipide on on ai man määrä, sillä on saatti selmille että toimitetusta eläimestäkin täy sin moidaan meri saada pois." Tällaisella kannalla on eläin- rääkkäystä koskema lainfäätäntö maassamme ja sellaisenakin se tah- too jäädä main kuolleeksi kirjai- meksi. Sangen Harmoin, tuskin milloinkaan puutttumat syyttäjä- »viranomaiset eläinrääkkäyksiin, sii- tä huolimatta, että ne omat aiman surkuteltaman yleisiä. Siitä puhu- mattakaaii, että rikkomuksia teu- rastusasetusta mastaan tus- kin milloinkaan saatetaan syyttee seen maikka niitä tehdään melkeitt joka talossa yhtä usein kuitt eläimiä niissä teurastetaan. Tärkeimmät- kin eläinrääkkäykset saamat useim min jäädä aiman stllensä. itun ne sitten joskus saatetaan oikeus- istuimen harkittamiksi niin tuomi taan nissä tamallisesti main al- haisin sakkorangaistus, krimmenen tai pari kymmentä markkaa. Näin ei saisi tapahtua. Viranomaisten pitäisi tarkasti malmoa että eläinsuojelusasetukset eimät kuten tähän asti ole pelkkiä kuolleita kirjaimia maan että niitä todella noudatetaan ja somellute- taan. Siihen melmottaa heitä ei ai- noastaan ihmisyys, maan myös maltion ja lain armo. z Tuoittuostakin uudistumat ta- 'paukset, joista monetkin tietämät ^ kertoa niitä raairnmasta eläinrääk- ' käyksestä, joista me jo monesti ennen olemme maininneet, pakoit- x tamat uudelleen kiinnittämään huo ' tttiota eläinrääkkäystä koskemaan ' lainsäädäntöömme. Valistuksen [yhä kasmaessa on ihmisille kyllä- kin yhä enemmän selminttyt, mi- ten alentamaa ja rikollista on huonosti kohdella ja rääkätä eläi- miä, jos kohtakin samalla on myös selminttyt, ettei simeellinen kasma- ttts yksntääit riitä tätä pahaa tor juntaan, ^maan että maltion ran- kaisutoiminnan on tässäkin moi- makkaasti käytämä asiaan. Vanhempi asiaa koskema lain- säädäntö on marsin puutteellinen 'ja yksipuolinen. Niinpä 1784 m. • laissa oli eläinrääkkäyksestä sää- detty rangaistus maan siinä ta- pauksessa, että rääkättiitt toisen kotieläintä. Vasta 1868 saatiin tässä kohdin rangaistusmääräykset ulotetuiksi myös omien kotieläinten tahalliseen rääkkäykseen. Mutta rangaistus on mielä sangen alhai- nen. Seuraama askel oli m. 1889 rikoslaki, jonka 48 lumun "> § sää tää: „Joka omaa tai toisen eläin tä kohdellessaan on osottanut il meistä julmuutta, rangaistakoon enintään miidensadait markan sa kolla tahi m ankeudella korkeintaan kolmeksi kuukaudeksi." Mutta tämä- kitt laki suojelee main ..omia tai toisen eläimiä", sen ulkopuolelle jäämät kokonaan mapaudessaan elätvät eläimet, joiden rääkkääminen yhä edelleen on ilmatt rangais tusta. Viimeinen askel eläinsuojelus- lainsäädännön kehityksessä on m. 1008 asetus teurastuksesta. Se säätää, että kotieläinten teu- rastnksen tulee tapahtua tainnut- tamalla, joko lyömällä eläintä ot saluuta masten tahi käyttämällä teurastusnaamaria tahi ampu- malla otsaan tai korman juureen ja tulee eläinten silmät teurastuksen tapahtuessa pitää peitettyinä. Teu rastuksen tulee tapahtua suljetus- sa huotteessa. Vain siinä tapauk sessa, että on mahdoton saada eri- tyistä suljettua teurastushuonetta saa teuratusta, kun se ei ole am- mattimaista, toimintaa muualla- kin. Teurastusta saamat toimittaa ainoastaan täysikasmuiset henki löt, eikä sen tapahtuessa saa läsnä olla muuta kuin itse toimitukseen tarmittamat henkilöt. Missään ta pauksessa ei teurastus saa tapah- tua toisten kotieläittten nähden tahi mälittömässä läheisyydessä. Rokomukset asetusta mastaan ran- aaistaan korkeintaan 150 mk. sa koilla. Tämän asetuksen säädöksiä on monasti asiantuntemattomalta ta- holta ankarasti armosteltu ja nii- den tarkoituksenmukaisuutta komin epäilty. On silloin syytä tässä kohdin lainata erään ammattimie- hen _ lausunto tässä asiassa. V. 1807 maltiopäimillä lausui eläin- lääkäri O. von Hellens, käsitel- täessä asiaa koskemaa anomuseh- dotusta, joka sittemmin johti pu- heenalaisen asetuksen, m. m. seu- raamaa: „ Eläinrääkkäystä teuras- tettaessa harjoitetaan kahdella ta- malla. Nimittäin ensiksikin siten, että teurastus toimitetaan toisten eläinten nähden ja toiseksi siten, ettei eläintä ennen roerenlaskemis- ta tainnuteta Mitä ensiksi mai nittuun asianhaaraan tulee, niin riippunee se pääasiallisesti siitä, että eläinten sielunelämä armioi- daan miu alhaiseksi, ettei katsota niiden moiman kärsiä onnettomuus- tomeriensa kärsimysten näkemises Luostarien paljous Wenäjällä. Synoodin tiedonantojen perus teella on Venäjällä nykyään 812 luostaria. Nmsta on miesluosta- reita 421 ja naisluostareita 891. Munkkeja ja nunnia on yhteensä 08,770, joista 1(5,488 munkkia ja 52,888 nunnaa. »nuunaton tulipalo. Tsaritsinista sähkötetään t. k. 18 p:nä, että tulipalo hämitti Kaukasia nimisellä paikkakunnalla 2,«i00 ta- loa, etupäässä työmäestölle kuu lumia. Suurin osa taloista oli makuuttamattomia. Asunnotta jäi 15,000 henkilöä. Puumarastot säi- lyimat palolta. ?\kku uutisia. Automobiili maidon kuljetuk seen. Säkkijärmen kirkonkylän ja sen lähikylien maanmiljelijät omat päättäneet ryhtyä yhteistoimin- taan saadakseen maitoilsa suo- raatt joka aamu Viipuriin myy- tämäksi. Tarkatusta marten on aikomus ostaa automobiili, joka moi kul- jettaa ttoin 3,000 kiloa tamaraa ja 10 matkustajaa. Zlutoinobiilimälittäjiltä on jo tiedusteltu hintoja, ja on aikomus ostaa 9,000 inkaa maksama kone. Kokous, jossa lopulliseste pää- tetään kaupasta, pidetään piak- koin. 7 käärmettä lehmän sisässä. Joku aika takaperin katosi Ori- Mattilan Pakaattkylästä Kuoppa- lan talon lehmä, josta maras sai syyn päällensä. Mutta noin pa- rin miikon kuluttua lehmä kuoli. Amattaessa oli sen sisällä yksi emä- käärme, joka oli synnyttänyt 6 pienokaistaan lehmän sisään. Käär meet olimat kuolleet ja kerrotaan isomman niistä olleen tulossa ulos henkitormea myöten. — Raim. Akatemia sekin! Europalaiset itäiset näyttämät mielä oleman aika lailla takapa- julla Amerikan uljaista tyttäristä aiuakin siitä päättäen, että kau kaisessa lännessä äskettäin on pe- rustettu uusi akatemia, jossa nuo- ret naiset saamat oppia kauniisti ja sirostt nukkumaan. Mrs Crace Dompman, akatemian johtajatar painostaa Amerikan marakkaisiitt perheisiin lähettämissään kierto kirjeissä että nuorten tyttöjen tulisi kiinnittää suurta huomiota siihen, että he nukkuessaan säilyt- täisimät kauneutensa. ,.Nais- prosessorien" toiminta alkaa il- tasin, jolloin hienoston naiset su- maitsemat asettua lemolle. Monet kaunottaret menettämät sulouten- sa jouduttuaan unen helmoihin. Muutamat nukkumat suu auki, toiset taas rypistämät nukkues- saan otsansa niin komin, että näyttämät manhoilta ja ilkeiltä. Kaikki tämä tietysti rumentaa nukkumaa. Akatemia nukkumisen taitoa marten opettaa nuoria tyttöjä makaamaan kauniisti ja asettamaan tukkansa kauniisti, mutta kuitenkin termeellisesti ja mukamasti. Heti kun nuoret nai- set omat nukahtaneet alkamat ..naisprosessorit" tehdä huomio- taan. Jolleimät nämä ole tyy- dyttyttämiä, herätetään nukkunut ja hänelle opetetaan kasmojen- ilme, jonka täytyy hurmata jo- kaisen. ..Nukkumisen taidon" op- pikurssit mie mahintäin 0 miikkoa. Kun tytöt main omat oppineet Pielisjärven Telsfaoni-OsBke- yhtion ylimääräinen yhtiökokous pi detään kunnanhuoneella Liek sassa Lokakuun 3 päivänä kello 6 iltapäivällä, jossa keskustel laan ja päätetään kaksinkertai sen telefooni-johdon laittamises ta Lieksan— Joensuun välille; ja ehkä muistakin yhtiötä koske vista asioista. Pielisjärvellä 15. 9. 1910. Johtokunta. K 8 1 k.- Esiinsulleesta syystä todistan täten pyynnöstä, että neiti Hilda Lavikainen Liperin RiB- tis.-ä N:o 1 (nykyisin emäntä Pii parinen Leppilammilla) osti mi nulta 2b lt 1909 harppu-sitran 25 markan hinnasta. Joensuussa, 16 /ä 1910. A. Lehikoinen. (K. S. 1 k.) tuntemaan olemansa huomion esi- neenä nukkuessaan, moimat he „opiskella" itsekseen. Upsalan akatemiamylly Tuomiokirkkosillan yläpuolella pa- loi poroksi miime lauantaina. Mylly oli kaupungin huomatta- mampia rakennuksia. Traditstonin ja manhan taman mukaan on kunink. Upsalan yliopisto näihin päimiin harjoittanut pormarillista myllärinammattia aina muodesta 1647 asti, jolloin Kristiina-kunin- gatar lahjoitti sen yliopistolle tä- män huonojen raha-astain paran- tamiseksi. Ja kautta aikojen on- kin sillä ollut suuri taloudellinen merkitys, sillä ennen aikaan ta- pahtui toisinaan että prosessoritkin pyysimät ..maksamattomien palk- kojen lyhentämiseksi saada ottaa miljaa suoraan myllystä". Suu- ressa Upsalan tulipalossa m. 1702 ..Academia Miohl-qmamen" ai- man ihmeen katitta pelastui. Roosevelt pitää puhetta — puettnna yöpaitaan. Ent. presidentti Roosevelt on kuten tnnnettu, suurella agitat- sioonirnatkalla, joka pakoittaa hä- net jokapäimä lukemattomien ih misjoukkojen edestä pitämään sun ria puheita, matkustamaan pitkiä matkoja, jolloin hän moi toisinaan jotttua hyminkin omituisiin olo- tiloihin. Tuonttottain sattui hänelle aika lystikkäästi. Oli aamuyö ja ent. presidentti nautti unen lepoa makuumaunussaan pikajunassa Eräälle pienelle asemalle oli ko- koontnnut suunnaton ihmisjoukko saadakseen kuulla tuon mainion miehen puhuman ja hänelle kun- nioitusta osottaaksensa. Kun ent. presidentin sihteeri ilmoitti, että Rooseveltia ei saa häiritä, kämi- mät ihmisjoukot lemottomiksi ja kiihkeästi maatimat ne saadaksensa pyyntönsä täytetyiksi. Miimein ei tullut muu tteumoksi kuin he rättää yöunestaan ent. presidentti, joka sitten puettuna kemeään yo- pukuunsa makuumauuun ikkunas sa seisoen piti loistaman pnheen innostuneelle kansanjoukolle. Was- ta sittenknn muutamat maloku- maajat yrittimät ikuistuttaa ke- myesti puhujan, protesteerasi tä mä innokkaasti ja jyrkästi. Hän ei moinut sallia, että hänen koh- teliaisuutensa saattaisi hänet nan ruiialaiseksi, mikä marinaan ta pahtuisi, jos hänet malokumattai- siin tässä mähemrnän sominnai sessa pumussa. Juna antoi lähtö- merkin ja ihmisjoukkojen riemu- huutojen seuraamana lähti te- hoisa ent. presidentti kiitämään höyryn moimalla eteenpäin an- taukseensa taas jonkun tunnin kuluttua kansanjoukkojen nauttia hänen kaunopuheliaisuudestaan. Kirjallista. Wiinrikki Stoolin tärinäin Uusi suomennos. K o u l u p a i n o s on nyt il- mestynyt. Se on liitetty sarjaan Helppohintainen koulu- ja kansan- kirjasto sisältäen 156 simna sekä liitteenä 34 simna rehtori Ernst Laguksen kirjoittamia tietoja henki- töistä ja paikoista, joita kirjassa on mainittu; hintä on 00 p., pahmikansisfa 75 p. ja maatekan- sissa I mk. 25 p. Tätä painosta toimittaessaan on maisteri Manninen ottanut marteen ne huomautukset, jotka on myöntänyt oikeutetuiksi. Tä- ten malmistunut käännös sisältää niin paljon korotusta Mänrikkien tähänastiseen tulkintaan, että se armattamasti heti otetaan käytän- töon. Kustantaja Werner Sö derström Osakeyhtiö. Osuuskassat. Kiteen kunnan Lahdenkylän osuuskassan ohjesäännöille on a- nottu läänin kumernöorin mahmis- tusta. Sen ensimäisen hallituksen muodostamat^ maanmiljelijät Ju- hani Metso puheenjohtajana, I. Martikainen marapuheenjohtajana ekä S. Perttula, A. I. Marti- kainen ja Uuno Koponen jäseninä. Läännt kumemööri on puoles- taan mahmistanut sanotut sään nöt. H. Pääkkösen Rautakaupassa. Karjojen tuotanto- kilpail un toimeenpanee P.-Karjalan Maan viljelysseura pohjoisessa piiris sä, nim., Valtimon, Nurmeksen, Pielisjärven, Juuan, Enon, Polvi järven, Kuusjärven ja Liperin kun nissa. Kilpailu alkaa 1 p. marras kuuta t. v. ja kestää vuoden. Tarkastus tulee maanviljelysseu ran puolelta tapahtumaan, mikäli suinkin mahdollista, kerran kuu kaudessa ja otetaan siinä huo mioon, paitsi tuotantoa, myös karjan hoito ja ruokinta, va sikkain ja nuorenkarjan kas vatus, karjan siitosarvo ja maidon käyttelu. Kilpailuun on ilmoittauduttava ennen ensi lokakuun 20 päi vää. Huom! Talo, joka kuuluu johonkin tarkastusyhdistykseen, otetaan kyllä arvostellessa huo mioon, jos sen karjanhoito kil pailuun ilmoitetaan, vaan ei tule rahapalkinnolle. Lehmämäärä tu lee joka talossa olla vähintäin 8. Palkinnot tulevat olemaan seu raavan suuruisia: I plk., 2 kpl., ä 40 mk., Il plk., 5 kpl., ä 25 mk. ja III plk., 10 kpl., ä 15 mk. Joensuussa 14 p. syysk. 1010. Toimen puolesta: H. O. Heinola. (K. 8. 3 k. 20/», i/io, s/io, U. lii. 2 k. toinen k. 3 /io 125 mm.) Suuri maatilan ja irtaimen buutokaujpa. Keskiviikkona tulevan Lokakuun 12 päivänä k«llo 12 päivällä myy dään vapaehtoisella huutokaupalla Piilkjärven pitäjän Naatselän ky lässä vapaatila V< manttaalia, tekevi 8 tenkaa N:o 8, joko kokonaan eli 3:ssa eri palstassa. Tila sijaitsee luonnon kauniilla paikalla Jänisjär- ven rannalla, jossa on rikas kala vesi. Laivalaituri talon rannalla, jos sa laiva käypi 2 kertaa päivässä kul kien vakinaista bulkuvuoroa Värtsi lään, josta li,2 tunnin matka Värt silän asemalle. Tilaan kuuluu 4 mök kiläistä, joiden kontrahdit ovat näh tävänä huutokauppatilaisuudessa. Tilalla on metsää yli talon tarpeen, erittäinkin koivumetsää. Asuinra kennukset sekä ulkohuoneet kaikki hyvässä kunnossa. Pellot hyvät, heinänurmet liki taloa. Hyvää vil jelemätöntä suota sekä muuta sa- vipohjaista maata on aivan pihan luona, vaikka laittaisi suuremman kin viljelysalan. Karjanlaidun hy vä piliapalstalla. Tilalla voipi nykyään elättää IS lehmää, 2 hevosta sekä muuta jou tokarjaa, lampaita, hiehoja y. m. Samana päivänä klo 9 e. pp. al kaen myydään huutokaupalla kai kenlaista taloustavaraa: lehmiä, he vosia, lampaita, sikoja, puitua ja puimatonta viljaa, rehuja, potaattia, olkia, heiniä ja ajokaluja, Kärriä ja rekiä ynnä muuta. Isommille osta jille myönnetään 3 kuukauden mak suaika tunnustetta vastaan Joille voidaan luottaa, vaan lähemmin huu tokauppatilaisuudessa. Myyjä pidät tää itselleen 1 tunnin mietmtoajan hyväksyä eli hyljätä tehdyt tarjouk set talosta eli palstasta. Pälkjärvellä 16 p. Syysk. 1910. L. Hänninen, tilanomistaja, N:o 8 Naatselkä. Lauvantaina 1 päivänä tnlevaa Lokakuuta kello 10 päivällä myydään konkurssihuutokau palla paikan päällä kauppias Eero Huovisen konkurssi pesälle kuuluva hyvällä liike paikalla valtamaantien varrella Kaltimon tehtaan ja rautatie aseman lähellä oleva 9 /ih6 osaa Taipale-nimisestä perintötilasta N:o 21 Enon pitäjän Nesterin- saaren kylästä palsta, kauppa talo rakennuksineen, jossa on puoti, 2 kamaria, keittiö sekä tarpeelliset ulkohuoneet. Sekä samassa paikassa samalle pesälle kuuluva niittypalsta 1 / lJ osa Kak- sola nimisestä perintötilasta N:o 28 Nesterinsaaren kylässä. Ja hyvällä liikepaikalla valtamaan tien varrella Kontiolahden pitä jän Jakokosken kylässä tilalla N:o 3 vuokratontilla oleva kanp- pakartano. Kaksi henkivakuu- tuskirjaa Eero Huoviselle ase tettua Keskinäinen Henkivakuu tusyhtiö Suomessa l:si 1,000 mar kan ja l:si 4,000 markan, huu tokauppatilaisuudessa mainitta villa ehdoilla. Huutokaupan päätettyä pide tään velkojain kokous samassa paikassa, jossa hyväksytään tai hyljätään tehdyt tarjoukset sekä keskustellaan ja päätetään muis ta pesää koskevista asioista, poissaolevat velkojat saavat tyy tyä läsnäolevien päätökseen. Joensuussa 14 p. Syysk. 1910. J. Pitko, pesänhoitaja. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Liperin kirkonkylän kansakoulu alkaa työnsä nell- osastoisena maanantaina syysk. 26 p. klo 10 e. pp ? ja kehoite- taan kaikkien oppilaiten silloin saapumaan. S uone ja keittiö vuokrataan lokak. alusta. H. Kinnunen. VenajSn kurssi on tänään . 268: 40 1266: 66'/. 3 kk. . . — — 268: 60 I