1910 62 Llktsm 1910 62 LlZtsillZ Lurun Levti Säuttssa Hauta- ja Kri»Ma<m- Kataje» tulmaKfa HaFtaxäätä Säästöpankkia Hoimitus: Alakerrassa, kolmas owi KriStiiaaakadu» kulmasta lahtie» Lastisella Rantakadulla. Kuhellmet: Ilmoitus- ja TilauSkoattori (S a^,.—7 iP.) . . . . S4 Toimisto (10 12 aH. ja 5—7 iH.)..... . 14 41 KaSsako»ttori. ..... 7 4S Kirjapaiao ja faktori ... 29 Toim.johtaja 9 91 Hilattshinnat: Turussa PoStik. Aok» tvuod. ... 3:— 4: — Puoli „ ... 1:60 2: — Zkelj. . ... —:90 1:20 ZrtosaiSasmerot S p. Hlmoitusten Hinnat: Teksti» edellä 9 p. millimetri. Teksti» jäleStä 7 p. . Mähia ilmoitushinta S0 p. ZVaStaskjeSta: 20 p. paitsi ilmoituShiutaa Httrmr Hehkeä jesrya ilmaiseksi kuukausittaia Suomi dooalehti kassalle. Ilmestyy kolmesti viikossa, «imit» täi» tiistaisia, torStaisi» ja lav astaisi» aamulla. Lehti kasvetaan Turussa maksutta kunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. «Utai. toukok, 81 Hella. LeSliviikko, kesät, i pu Nikodemu». Sää-olot Turussa. Wtt«e lauautaiua: LämpVmSSri: korkem -s- S, av» »s» 2. Zlmau sllhteelline» koSteuS: «S Tuule» suuuta: Koillluen. ^luriuko o» paistanut: — t. — «. ToiSpSivaaä su»au»tai»a. Lämpömäärä: korkein -s- 11, alm »t- S. Ilman suhteellinen koSteuS 81 ^ Tuulen suunta: Itäinen. Aurinko on paistanut: — t. 25 m. Ette» maa»a»tai»a: Lämpömäärä: korkein -s- 17, ali» -j- Alma» suhteellinen koSteuS: SI "/». Tuulen suunta: Lounainen., Aurinko o» paistanut: d t. 45 m. curun Lehti sisältää täuääa m. m. seuraavat kirjoi tukset: Kl»u»k»»»a» isl»«tska»st »» Päättynyt. Johtava kirjoitus. Hd»sk»«ta. MalttopiivA» kopeltajaiset. Juhkameaot valtiopäivät» l«- pettijaifisss. Puhemies saanut käs ky» tarkoin noudattaa juhlamenoja. Pu hemies pitää käskyä lainvastaisella. Suome» rantateittea venäkäis- tyttämt»e». Rahoja myönnetty etu- käteen. S»ta»Se» «ajsit»a S»s«ee«. ZZattakuauanduuma vtyöatäa 8 milj. ruplaa. Suomi Kurospa» poNtttka» huo via» estaeeaä. 40 tnkkilaista yäätakassa «el- lastamasja. Yobert A-ch ^ Aumia: Toise» Euglaanin kasa»- li» vii leniLnht. I. y. »u. KKÄlllltll. Täysi -iStunto toukok. 2« p:nä. Istunto alkoi klo 11 aH. — Pu hetta johti puhemies Svinhufvud. Seuraavat asiat käsiteltiin: TyöjärjeStyksea maatt»- miaea. PuhemieSueuvoStön ehdotuksesta otet tiin ue säännökset, joita on noudatettu toimitus- ja tarkastusvaliokuntien toi miuaaSsa, työjärjestykseen. Kertomus valtiovarai» tilasta v. 1908. Jatkettii» valtiovarain valiokuouan mietinnö» käsittelyä mainitun kertomuk sen johdosta valtioa tuloja koskevasta osasta. Ed. Pslliaea j<» Jussila ar vostelivat maanviljelyskoulutiloje» hoi toa, pitäea välttämättömänä, että ne järjestetään sillä tavalla, ettei niistä tule tappiota. Ed. Nyla nderoli mietin»?» kan nalla. vaikka ei kaiki» puolia pitänyt kään koulutilojea hoitoa tyydyttävänä. Ed. Typpö vioitti hallitusta maa»- viljelySkoulutilojea järjestämisestä suur- viljelykse» etuja silmällä pitämää». Moitti erittäi» Harjua maaaviljelys- koulua pitäea sitä tarkotastaaa vastaa mattomalla ja paikallistu oloihia sovel- tamattomaaa. Toivoi, että maaavilje- lySoloja järjestettäessä otettaisita esi merkki TaaskaSta. AfiaSta käytettiia vielä «satamia puheeavaoroja. ÄäaeStyksiSsä hyväksytti!» mietiaaöa tämä osa muuttamatta. Seajälkeea fiirryttii» käsittelemään valtioa meaoja koskevaa osaa. Ed. A. Hjelt ei pitänyt painoasi- ai» ylihallitusta koskevaa osaa, jossa ehdotetaa», että se olisi lakkautettava ja sille menevä määräraha lopetettava, oa»iStanee»a eikä hyväksyttävänä. Eh dotti, että käytettäisiin tilaisuutta ja auottaisii» arm. esitystä painotöiksi. Tätä t. rkottavaa muutosta varten olisi mietintö palautettava valiokuntaa». Ed. ^uorteva ihmetteli, että eduskunnassa löytyy sellainen henkilö, joka ottaa painoylihallitusta puolustaak seen. Ed. Mirkka »e» kaauatti ed. Hjeltiä. Ed. Söderholm huomautti, että eduSkuuuassa ei lieue ketää», joka ei olisi yhtä mieltä tämä» laitokseu tar peettomuudesta, mutta laitosta ei saada poistetuksi ilmaa lainsäädäntötoimenpi dettä. Mietiatö olisi siis palautettava valiokuntaan muodostettavaksi niin, että anottaisiia esteidea poistamista tällai- sea laiusäädäanön tieltä. Ed. Hämäläinen huomautti, että vuouaa 1808 ou ollut toiminnas sa moniaita valtioa komiteoita, m. m. agraarikomitea, jotka owat tuottaneet valtiolle suuria menoja ilmaa vaStaa vaa tulosta ja hyötyä. Ed. A. Neovius kanuatti mietin töä lausuen, että eduskunta jo monasti on anonut paiuolaliesitystä ilmaa tu losta. Painoylihallitus voitaisiin heti poistaa, sillä ilmotustea vastaanoton voifi yksi ainoa henkilö toimittaa. Mietinr ön tämä osa hyvätjyttiin 117 äänellä 66 vastaan. Siirryttiin seajälkeea yliopistoa ja teknillistä korkeakonlua koskevaan osaan. Valiokunnan ponsilauselmassa oli toi vomus, että yliopistoa kousistorio ryh tyisi afiaumukaisii» toimenpiteisiin, joit ten kautta opiskelevalle nuorisolle tur vattaisiin keskeytymätön ja täydellinen opetus eri aineissa jea omalla äldinkie- lellä. Ed. S aira m o teki laajasti selkoa yliopistoa kielioloista, mitkä eivät hä nen mie estään ole tyydyttäviä suomen kieltä asemaan nähden. Puheenvuoroa asiassa käytti vielä ed. Lindelöf, joka myönsi kielioloin sa olevaa vielä korjaamista waraa, mutta kuiteukia torjui ed. Kairamoa esittämiä väitteitä. Ajian käfiltety keskeytyi tähän ja sa moin istunto klo 4, jatkettavaksi klo 6:lta. BZaltiopälväin päättäjäiset tapahtuivat eilen. Eduskunta kokoontui viimeiseen täysi- istuntoon eilen klo 9 aamulla. Uieua asioita oli esttysllStaUa e,ka mitä kalk kia shdiuv käsitellä, kua »Stunto klo Asiaan ei tälli kerralla vielä saat» se» enempää valoa. Enempää tutkin toa ja erää» snde» todistajaa k»»luS- telua varte» lykättii» jnttu yleise» syyt täjän pyynnöstä heinäk. 8 p:ään, jolloi» »lyöS vainaja» omaiSte» taholta o» esi tettävä loppuvaatimukset. Toinen Englannin kanaalin yli lentänyt. T. k. 21 p:nä läksi ilmapurjehtija de Lesseps Doverista Englannin rannikolta kulkemaa» lentokoneiseen aoi» 500 metrin korkeudella „kanaalin" yli Talaisiin Ranskan ranuikolla. Matka onuiStai mainiosti. — LesepS o» syntyää» ranskalainen, samoia kuin Bleriotkin, joka ensimäisenä lensi kanaali» yli. Julkaisemme tässä häuea kuvaasa. Häa o» kuvattuna istumassa leutokoneeSsaa». 11,47 a.p. oli lopetettava ja valtio päiväin lopettajaiset alkoivat. JStnntosalista läksivät eduskunnan jäsenet, puhemies etunenässä, Nikolain kirkkoon, joLsa valtiopäiväin lopetta- jaiSsaaruan piti provaSti F. W. Si pilä, joka saarnansa tekStikfi oli wa- linnllt Joh. «o. 11 luvun 3 w. Jumalanpalveluksen päätyttyä läksi. wät eduskunnan jäsenet keisarilliseen linnaan, valtaiStninsaliiu, joSsa lopet- tajaiSten loppntoimitnS suoritettiin. Kua eduskunnan jäsenet olivat aset tuneet valtaiStuinsaliia ja hänen ylh- kenraalikuvernööri Seyn myöskin tul- lut sinne ja asettunut valtaistuimen alustalle, lausui pnhemieS Svin hufvud suomeksi: Eduska»»a» puolesta lausu» mi»ä se» alamaisen kuanioitulse» ja oa»e»toiwotaksea Häae» Majes- teetillee» KeisarMe ja Sauriruhti- »aalle. Kun kielenkääntäjä Ringvall oli tulkinnut nämät sanat venäjäksi, lausui kenraalikuvernööri: Edustuvaa» alamaisea kvaaioi- talse» ja o»»e«toiwotulse» ilmai su» jätä» mi»ä Häue» ÄajeSteet- tilleasa Keisarille ja Sauriruhti- «aalle armollisesti harlittavalfi Miaulle auaetu» armollise» täSky» perusteella ja Hä»e» Majesteettiasi» Keisari» ja Suurirahtiaaaa »is meSsi julistaa miaii »ämät laki määräiset Valtiopäivät päätty- »eikfi. Tämän jälkeen poistuivat eduskun nan jäsenet valtais uinsaliSta Muoden 1910 valtiopäivät olivat päättyneet. Mlsoienot vMoMZia lopetkjillzuzz. ?a?emiesta käsketty tarkok» »ovdattamaa» valttopäivik- järjestystä. H. M. Kcisari oli alamaisessa esitte lyssä 12/25 päiväuä toukokuuta suvaiu- uut armossa määrätä, että Suomea val tiopäiviä ou huomautettava välttä mättömyydestä tarkoiu noudattaa val- tiopälväjärjestylsen 25:ä ja 77:ää py- kcliä ja 15/28 päivinä toukokuuta an netun arm. asetuksen määräyksiä juhla menoista Suomea valtiopäiviä avat taessa ja päätettäessä, mitkä laiu sääu- nötset mäZräävär, että valtiopäivien päättäjäisissä puhemies H. Majesteetil leen tai sille henkilölle, lonka Häueu Majesteettinsa on määrännyt päättämään valtiopäiviä, jittää valiiopäiväpäätök sen lopulll eSsa muvdosia sekä ohecn liitetyn ven jänkieUsen käänuöl en siitä. Senaatti päätti kenraaUkuiveruröri» päätöksen mukaisesti julaista H Ma jesteettinsa käskyn Suomen asetuskokoel mana se'ä ilmotli sen sisällön kirjel mällä eduskunnan puhemiehelle. Aahemies pitäS käskyt laittomana. Eduskunnan viimeisessä täysi iStun »os,a etten ilmoitti puhemie» Svinhuf vud, että hän oli senaatilta saanut kir jelmän, jossa hänelle a»nettii» tiedoksi kaikkeinkorkein käsky valtiopäiväjäjestyk- sen 25»en ja 77:ne» pykäläin ja 28 p. toukok. a»»et»a, juhlameuoja koskeva» asetukse» aoudattamiseSta. Loska se käsky puhemiehea käjityksea mukaaa oa peraS- taSlaiavaStaiaea, ilmoitti häa että häa katsoi ei tarvitsevansa noudattaa sitä. Snomen rantateitten wenäläiStyttäminen. Naysja «ySanetttz etvkätee». Korkeimmassa paikassa tapahtuaeeSsa esittelyssä o» H. M. Keisari armossa ssvaiaaut sallia, että Suomea val- tiovaroiSta käytetääa eaaakkomaksaaa 453,877 mk., jotta viipymättä voitai siin alottaa ae muutostyöt Suomea val tionrautateillä, jotka ovat tarpeelliset keisariknaaaa rautateittea litkkavaa ka lastoa esteetöntä käyttämistä vartea sillä ehdolla että mainitta eaaakkomaks» korvataaa kulkul-itosrahaStoa varoista v. 1911. , teellisten tutkimustensa kautta. Maail ma» mainee» oa häa saavuttauut keuh- kotaattseeramillaa». HäatS voidaaa syyllä pitää yhteaä ihmiskuaaaa hyvää- tekijöistä. NiiStä wunuStuksea ja kur sia» osotukfista, jotka Kochi» osaksi tuli vat, maiaittakoo», että hä»elle jok» aika fitte» a»uettiin Nobelia lääketieteelliae» palkinto. Hofrichterin juttu. -L»«t»a»tti Kofrlcher t»»»ttt» ylrt«ttä»ä»st. Wi«»iStS, trmkok. ZS pai. Sa- svmalehtie» tiedo»an»o» makaa» on tä nään langetettu tuomio Hofrichteri» asiassa, joaka kaatta syytetty tuomittii» hirtettäväksi. Taomiota ei ole vielä virallisesti julaista. Sotaväen majoitus Suomeen. A»»ma myS»Ui 8 «iy. r?t. Perjantaisen „Rjetshia" makaaa oa duuman valtakuunanpuoluStuSvaliokuuta hyväksynyt sotamiuiSteriöa salaisen la- k>ehdotuk en määrärahan myöntämisestä kajarmlrakennuksi^ vartea Suomessa. Maliokuuta oa luiteuki» vähentänyt määrärahaa 11,000,000 ruplasta 8,000,000 ruplaan. Tomäu lakiehdotuksen väitetääa duu «apureissa oleva» yhteydessä yleisen valtakuuuau kasarmirakennusten uudis tamista koSkevau lain kanssa. Suomi Euroopan politii kan huomion esineenä. Lontoossa pidetyssä Suome» asiaa koskevassa kokouksessa kertoi .Daily Newsin" kirjeenvaihtaja olleensa 4 vuotta siu Pietarissa puheissa Suomen asiaa johdosia. Häa kuuli silloin 2 armeijaa olevan lähdössä Suomea tuhoamaan. Silloin häa riensi Lontooseen, pääsi pää ministeri Campbell-Bannermania pu heille. Asiassa aanettiiu raportti Eng lannin kuninkaalle, joaka välityksellä yllä mainittu hanke tuli ehkäistyksi. Kuollut tiedemies. Aovert Asch s. Baden Badenista Saks.-Sta ilmoitettiin t. k. 28 p>, että tuuuettu tiedemies, pro sessori Robert Koch oa siellä kuol. lut. Mainaia, joka oli syntynyt 1834 ja siis kuollessa» 76 vuodeu ikäinen, on tehnyt nimensä tuanetukst koko siviS ty»«s>ä ma. l.aaSsa tärkeiden lääketie» Juttu aseiden sala- kuljetuksesta täkäläistä kone- ja urheilakauppiaSta Wilho Mallisia ja hänen konttoristia aa Paul Lindbergiä vastaaa oli esillä ei len raaStuvauoikeudessa. Tullikamaria puolesta esitettiin, että Mallin olisi sa laa maahan tuottanut ampumatarpeita, jotka ovat kiellettyjä ja olisi uäitä fitte myynyt eri ase- ja rautakautisille Suo messa. Kaatajaa puolelta esitettiia to distuksia, joissa mainittiin nimeltääa useita henkltöitä, jotta ovat Mallisin kautta saaneet ampumatarpeita. Mustaaja Mallia kielsi jyrkästi ei kosteaa tuottaueeusa salaa maah^u mi- tääu kiellettyjä tavaroita. Ne tavarat mitä häa oli myyuyt, olivat olleet hä nellä eunen kuin kielto ampuma-aseidea tuottamisesta oli voimassa ja sanoi myös osaksi ostaneensa kysymykjenalaisia tavaroita kotimaasta. Kantajan puolelta syytettiin Malliaia ja Lindbergiä aseidea salakuljetuksesta. Mastaja Mallia pyysi lykkäystä voi- dakseeu kirjallisesti vastata syytökseen. OikeuS lykkäsi jutua 15 p:ääa heiaäk. ja Malliaia ja Lindbergin on silloin 100 mka sakoa uhalla oltava saapu villa. .Teurastaja F. Stol- tiu murhajuttu. Miime syysmarkkiaaia aikana tapah tunutta teurastaja John Stoltia mur haa tutkittiia taas eilea raastavaasi- keudeSsa. Useat todistajista eivät tienneet mi tään uutta kertoa, paitsi eräs todista jaksi haastettu mieS, joka oli istuuut Hamburger Börs ravintolassa Stoltia ja hänen seuraslaau olleea soittaja Al- tiva ja ueiti Mattssonia viereisessä pöydässä. Ravintolan peräpuolella ole vaa pöydäa ääressä oli filloia istuaat useita miehiä, joista yksi, pitkähkö, kal pea mies oli tullut Stoltia luo ja käS- keuyt tämäu lähteä syömään silakkaleipää ja riitaa haastaen oli kehoittanut anta maan pois S:n seurassa olevan naisen heille. Sitte kehomi mieS vielä Stoltia tulemaan ulos. Miehen sanoihin ja kehoituksilu ei Stolt todistajaa kuule man ja näkemän mukaa» ollut mitään vasto uut. Raakalaiselämää Honkajoella. Maaaaataiaa viime viikolla ajettiie Honkajoella palstatilallisen Luomauieme» lehmiä laitumelle Jätinmäe» taloa »»aa» halki. Se suututti eut. talollista Her- maa Jätiamäkeä: häa ajoi lehmät tu lemaa» takaisi». Kss lehmäi» omistaja me»i re»ki»ee» katsomaa» syytä lehmäi» kotii» palaamiseen, aikoi Herma» JS» tiamäki sillä väliä haaMmallaaa haa- likolla ampua häutä. Ampuja» velje»» poika Juha Jätiumäki, joka myös sattai olemaa» paikalla, sai viime hetkessä pySsyupiipuSta kiiaai aoStaea se» ylöt, taa samassa paaoS lankesi. Haulit lea- sivät maiaiwa veljeapojaa pää» yli^ vahiagoittamatta ketääa. Maarasta pe» laStuaut väänsi pyssy» fetäasä kädeStä ja löi sea kappaleiksi aataea samalla tarpeellisen ojenn»k>en hnrjapäälle. Mutta Hermaa Jätiamäki ei vielä- kää» oll»t mieleStää» kylliksi luoutoaa» aäyttäayt. Häa rieasi lähellä olevalle kivikasalle ja alkoi siitä pommitta- ät», ke» shkaamiaas heakilöitä. Uksi kivi sattuikia Juha Jätmmäkeä päähaa, mutta oaseksi ei sea tekemä haava ole heage»? vaara lliuea. Samassa tilaisuudessa ehti kuatoaa» »Lyttää vielä Herma» Jätismäeu Alfred- »immea poikaki». HS» »ia», iski ki», vee» hamaralla Luomaaiemea reag» Toivo Hautamäen kyy»ärvarre» luut murskaksi, »ii» että vahingoittunee» täy tyi lähteä Merikarvialle lääkäri» ap»» saamaa». 40 tukkilaista hää> talossa mellastamassa ?-l«?» »,>,»,« »stll». Ka» viime torStai»a Ruokolahdea Haioaiemessä eräässä talossa vietettiia häitä, saapui siuae illalla Mirmatjoe» kylästä aoia 40-miehmea joukkue tukki laisia, mukauaa» vahvasti väkijuomia. He ajoivat hääväea aloS, rikkoivat ovet ja akksaat ja jäivät mellasta maan. Ruokolahdes kirkolta, joaae hää- taloSta oa muutamia kilometrejä, sau» pui paikalle järjestystä palauttamaa» poliisikonstaapelit Tella ja Nuutinen Joukko ei heiStä kuitenkaan välittänyt vaan jatkoi hävitystyötään. Silloia poliisit ampuivat ilmcaa mautamia varotuSlautauksia. Tästä joukko vim mastui ja kävi poliiseihiu käsiksi. Nau- tiaea joatai heidäa keSkelleea pääsemättä pakooa. Eräs Helsiugi» pitäjästä ko toisia oleva tukkitaiueu Juho Litja uh kasi lyödä häutä seipäällä. Silloi» Nuutiuea laukasi itsepuolustukseksi re- volveriasa. Kuula tunkeutui Litjaa vatsaaa, teki kierroksen ruumiissa ja tuli toisesta jalasta ulos. Tällöia jouk kue alkoi vahitelleu poistua talosta. Haavotettu Litja vietiiu Miipuria sai raalaa». Häuea haavassa ei lieae hea- genvaarallinen. Kahvin käyttöä vastaan. KaasakoulujeutarkaStaja M a g » » S Straadberg Mesteräsissa Ruotsissa oa aatauut kaikille kaupuugiu kansako»- lujea oppilaille jakaa seuraavan kodeille tarkotetun kirjeen, jouka on toimittanut sikäläinen Ruotsia opettajain raittius- seuraa paikallisyhdistys: Kaikille, jotka tahtovat nähdä meidät, lapset, terveiaä ja reippaaaa! Älkää aatako meille yhtääa kahvia, ei aiaakaaa aamulla eusiksi. Kahvi ei sisällä yhtääa ravintoa» vaan erästä myrkyllistä ainetta, vai kuttaa vahiugolllMi erlttäiukia meihia lapsiia. Kahvi poistaa aäläa tuuteea ja vä hentää meidän usein huouoa ruokahalua. Kahvi tekee meidät kalpeiksi, heikoiksi ja sairaloikfi. Antakaa sea sijaaa velliä, puuroa tai keitettyä maitoa ja le'pää.