!« 4 Z .,>-1 S- ^ ^ . MMt», lH Lanomis l.snsi-Zuomssts »« v»^-->ti. ÄP: 1Z?? lD.v^SZ^.Z.2^1:s.: faztiiissttorlz»»! koi-i-j»»! ^/z VlioÄK 7-'!l/« , . I: 2'' V- . /><«»»« isnu»t«i'ot « /» ?»«?>»»» «k> illmkstv; jok» ^usi^i, tor?r»! j» !z.uv»i:t?.i ksilo 3 »»MiU!». t i vllv-ik, u: W) ivullk^uc!^!!» öt) pgnul^. korissa lorstsins Ismmileuu-i 27 p:r-g. !>:I-f fil. to>mitt»j, I X. Xo^kIllZv. NI! t?!-k Äi. 'toii^r^psikk», til»us ^ j»k»wis- >» ii^.^itu-Lv^t v^i V.^6u!i, !S«! I1rZQ.s1'k-^.Sl^.Z.».'ds.: Lvsi zivull» g j» viimo ZivvII» 7 psnniZ. Millimetriltä. — VLdill ilmoituspU p:i». llmoidiksst ovat Msttävst viimsistä-Aa ilw«ztvmiso^iviui oäsllisvn» päivän» «vu?ll k:lo K i.p. Iskäin konttoriin. Vli»?ll,i^ist» iuvoit »ksist» ol) " „ korotn?. L«j»-ovizt» ilmoituksist» mvönns?Asll ^I?nn?s» -o^irovlczoin m?^»»n. S Xiolleitz. lIäsksrsits: I—II j», 5—L ^ictdvmin rs^u- '»kaupan tslo.^L» ^sisZÄnkävtsvä k^dim pnolsltaj. X»ist»ut. tiist. zs. psr>»i.t. II— 12. I^«ikks.uksi» jok» pillv» s»ir2»l»ss». »ki 8. H. ^Msz. snsunniiuovn k»r>piiL^iMs^k^ri, ^zp>» n»»<i>»vt«ekill viqrvss» 3—11 >'» 5-ö ?^ti»p»ivill» II—IL. zsvr»»- !»^o i—L. Ui kj. ^MZ t»v»t»»u v»nnisiliull g—II ».p.. 1—2 i» 5—k j.p. sek» 1— 2 ps.i sannuvt»isin >» jukl»p»ivi^2. Sllt. k»!ipp!»s ijnkMiv. n?S. >^!!M^K»UP»ll t»!ön d!??.?/!. kkz^tk?» pit^su puolsit». ii. I lnderg VsrslZvZZ?! ^ori Vrjövk»tu 8 L-tt^^ur.u»» kirj^k»ripai> > !Äl«rr»ss»>, ksl^i. »«?>. »^», v. m »Äioir». r»k»spsriMis^». 1^»» >ii K»upp»ic!rj!»j», z^. w. Varamaamittaii ^.-» ilovloikelläen- »u>jku!tsntti ^l.IVl. l.ÄUl'! ?orl, ^utlQtc. 27, kukelli» 378 tuimitt»» oop^ssti ksikki» ll»silnwiU»UZ- kuu!uvia tsdt»vz^. KZMZll i8iZ!I^ll- jz MklviMÄV. llsltsjst: klov!» k ^äen^iiÄliult ^o>it j» L. Lskol». 1°u^slirl 17ll. I^»ui»akv!ä s^. Iloi- l^ulcellties 0°li»ri 1.»i!ru». ?atisim. 'koimitt»» k»ikil!» Iski!t!»»n lciulijV!» tsktiviä, v»Itttä» killitti köii, kKLkki! I»>vvj», peru rsdvj» v. w. lieildii Olavi - 1ö03. f « » ISlv. tsiilll j» Vämä V«rtl«». Rerrs^ suivi^ kvrr» otti, kiitstt? olkoou Le^rsui l^iazi. N" UK.MU ^siltnsZotoimisis ttslMgissS LuruII» ilmoitsllims, ett» ralc»z äitimius lalo» »»ok» <>mäot» IM MUMmI o. s. Kuori Pomarkussa, pitI:ä>!is'Ä tcelt»t»ii^i, 8»irssivt'u»!ili rs. liklli--v^ti nukku' ku> loo uossri, uskossa V»n»tns- w»»n»u^»iii» 17 p:>>5 t,m- mikoutg. >9 U kello sssmiilig. W l» i Z.vuoclsll»»ll, suruksi j» ksips.nt!- ss^si ^käsl v p ^ kskäslls tvltsrsll». I»steo>s.r>si!ls xiill» moiils soklll»isille js. iutt»vi!ls. l.»pi»>t. II. V. No 213. SirtMÄs jlNvMzu. M! Dli Iso koobvrtu:!«»'ij sjzz szsvi klill! asunto R.sums1l2, Kl2nriiz'ön tslos-s Is.keUs rsur^ties.sslnsa. l^ö^lulle llraaisel<si. lilimi jz vi ?or>8!>», x»t»riio»i»k»tll Iv. I.ädbllä r»ut»'.ik»ssms,». 'l'^I»-ko >i i ^ ^1. ^alls Rinne. 1III()>I.! Ov iL>ö^ w»k»siliii j» t»l!i. M»»I»N8NtkLv Vi^önk»tu X:» 15. f. o. »almken «»SttUIUIKv V«k«»I.ii»ik»tll u. 8»«!>!tetil«». ?>><!>Irien V!^Illl'!itus. vlittSNNÄ» LsnÄZ Li^ r»at»U»iu»«a^»i1», .»v-ki» «»!l«zuizuv 5. «. z»»ä>um d»!?»l!! :U»»s t»i«t. 1Ä ?orw 8llllM2lziiikll 8ää8tö?Mki It»pnistoks.t>i K, »voiliu» ?II«t»I»Ii> j» perj»iit»l»lo Itl» k V»8 i. l.»»«»ot»I»l> , S—1> » p. ?r»ng ^VLrtsssv UsmiuMMu 'SUV O suin lIÄklLiteZitassss R»upp»t»?1s vsi-rell». NattvZS, I.akkeM u»isiU«, uuvkills j» I»psiIIs ta- trn?t»ll j» v»d>t äin k»!v»I>». S. Iler«8«i»kell^itx»- ^epitolillt« HIi«»d«;tiQll»tll 12 ZuoilislLiLSQ PIIvIneS» iivvst»Qt!v!ii^»til 24, 1Ä)- Totw1»to »vowo» j» 4—k i.p. l^zow»»v v. t. «ikt««dl, o?»it»j»t».' tt«Zr> k»vvvv v»vit« sv »»»S viets'ä?u l^oris?» sosi Iauv»nt»ili» ia 8>ivr»iii»»io». ^nkl» »lotki»»» I»n»vtai- >I'»ns. kl" 7 rnk"us>lvol>«--II», j llniii pn- kuv.r r>sstorit ki«nv,Ii j» 1>>iv!i V»l- t»ri. k!oilo poo!i 7 otot»»a vs»t<»ii p<>n- uivliäi^ksoa s»»stö!^at>knt >)kjm.vst t^vi si. Luiioliiitsiiig. >it»ä ?oris » pii->- iip»>vä»».»r'>»t p»st Renvall j»ii-posZ»- rell» (ks>>o 12 ps.iv.j past. V»It»ri. II- I»il» klo K i!t»iv» ruk^n^diionsk!»». k>u pjsäv»t p»st. kellv»^!, V»li»ri j- V^^i-tia. <»vir»k» 2S p ^l»ioit> !ss» ii- !-«8ni>ksisZ» »ui»-' kolekti m^rniissliids- tvkseN» j» on I»k«rz?kssll kirjasi» r»vso5. llsrtzMeM. LrsMelilieil zzsriiz t'"ä»r> kello g j.pp. I^»stso '^äkooni-^Il» ^lik llkst > ö. X. HaUni-n Mz-llMMm. Nuliis. l ucireits muni» m^^tAV^vZ. leipuri K. g. l^lnvlls. jmsMgii. 8ZK8Z». j lizvskZll M Veiisjzii j MMMgill, Kauran-, Odr-.n-, I^ii^i-, ^lanna- js ^sttzrli-^nc^ä, ?uorLit» luumuja, ku-moits jz kuivstuits Om>?nig, ..Lcl?^teecl j, ,Matti?!-" LiiZ^-i, Ks!iv>3, 1>elä Xssicaots. '^ukutt.-i-n ja väkittäin cciullÄii ostopsikks. I!/vät t^vsrst. Isrtizmöii. KiiluillI S K:er8. i^l^O^vl! I.Ä^clen I'Ai'n0^uvci^ v^ra^toLsa. - -s^.. X6l!o8öizaii!jikk6k88ä Ilvviu >Ku!!nm!-Nt >> >i>>in!i><ella>:l, 1I,i-!it.v^k«>II»^u. X« Ilooix i iii, IIiuapuntÄi «?it!>. l>iinpön>iti»i oit». m t 1,1,'liiii» tivvlu. IIin>i:>.! ^»tuiiui <>n <ulu>ttu ilurinll^n lu>- i^iun > >,«> !>>i<>I>p>'?. ^ok. Ii3^3rZ!86n käätälilÄö. ^«t!ult»tu >7. — ^ukell» ?6^. My? S Islviksutta varten n^t 8ii>ääntu!!ut!i> via lajiteltu « wv v.ira>;rc> koti- ja englantilaisia p7>lttc>c>-, pul<u-ja kc>us'^anlca!sZ. ^oi-ta samein l^iin tilaai-tin lcanl^aista va!mi-tctaqn am mattiin liuuluvia töitä suuriiniuLUa tarlclcimcjclla viimcistell muotien m !!<ai.n. Luom.! hinnat kalvat. Icuulemaan. ? i ö s<A si SS 11 i 8-Oss ks-1-^3 ki!< ki ottaa vastaan rakoja ^orjcoa ^asvaivaaQ ^ G Ssastoka88Ä5iIMs. ^ GD on «nttäii» «opiv» ni»!?> kävttAjii-o, otk!t«!>ll j » »nnvt»» -!!IMMI»!» ork!r«!>ll j:« »nn«t»»u r^liil» ! m»rk» -ta »!l::»vu >:«!-r»Ii^»li. l!»-v^u»t koikc, vno<lnn Iopu5.<» s«Z-»- vD»!.u. jo«a ->us k »sv»» korko» korolla. 5ik!i?tLK»8»»KIiH»ll» voi ,l »»n uo-st»» irtisaaomatt» AU Miirkk»»r! u.>ti^ ? z Z Miim- Viiotiset sekii ktii ililiilhemiillit ilmoi tus-, tilaus ja pmno- tiiösliatliliilimiiik Dii- dälllM tiliMm t. K. KllllltSsll Slltl!- Illinim koilttoriin. gzrjlinMii iV. ?. X. toimii Zloket duvit liznttrllvpiii^iiuii M»en 4 i.p. on m. m. Z-nä) t. nä/- tvlmslcsp^sle ja tanssia >'. m. >', m. Iluom! ?I/vä soitto. LiLään^ää^x 50 p. I»'it«lw!It«»ta. ?Z5i <IzzzIceIzi8en k<onssstti Ikänään lrello 8 j.pp. ?.>a vlipp l-. ZQ. i mk. ja koulu- l-ti'i!t^ 75 p. saatavana K. ttolm- stenin kellokaupassa. Zznsiien NZZN IiilMIIe. Kutka omat miime muosina maam me julkista elämää johtaneet? Ei> ivätkö ne, jotka omat enimmän osan> neet huutaa ja enimmän j.iljenneet huutaa? Maan hiljaiset ne omat maan simulta katselleet. Kun onnet> tomina routamuvstna täällä omat kansalaiset järjestimät oikean ojomet> sästyksen niitä mastaan, jotka eimät hqmäisyneet heidän hurjastelujaan, niin missä climot silloin maan hil jäiset? Jz kun täällä maan paraita miehiä parjattiin isänmaan pettureiksi, kun heitä syljettiin ja poljettim, niin liikahtimatko silloinkaan paikoiltaan maan hiljaiset? Kun suurlakon ai» kana raimoisat kansarjoukot häpäisi- mät rehellisiä, omantuntonsa mukaan toimineita isänmaan ystämiä, niin maan hiljaiset sallimat tämän tapah tua kohottamatta ääntänsä heidän suojakseen. Ja kun eduskuntamaa- lien aikana kansajoukoille tahdottiin selitellä päimän kysymysten merkitys tä ja rähisijät suurella melulla ja uhkauksilla häiritsimät kokouksia, niin maan hiljaiset taas olimat maiti ja jättimät mihdoin kokouspaikat koko naan rähisijäin haltuun. Kun sitte eduskuntamaaleihin oli mentämä, niin suuri joukko maan hiljaista pysyi poissa haluamatta puuttua asioihin, jotka heidän mielestään kuuluimat yksistään rähisijöNe. Mutta mikä on ollut tästä seura uksena- Katsokaamme! Melunpitäjät lupasimat palauttaa maahan lailliset olot. Mutta sen sijaan tuli entistä suurempi Villiinty minen. Järjestysvaltaa ja järjes tystä rumettiin halmekfimaan. Oi keita rosmoliittoja perustettiin. Pank kien ja kassojen ryöstöjä toimeenpan tiin. Ja niissä muoti monesti meri kin. Aleinen milliintyminen kasmoi. Kumousta haudottiin. „Woima"- liitto muodostettiin ja sota-aseita kul> jcieltiin salaisesti maahan. Suurlakon j ilkeen olisi ollut otolli nen aika selmitellä maltiollista risti riitaa. Mutta silloiset mallanpitäjät päästimät sopiman hetken käsistään ja käyttimät aikansa kostotoimiin mal- tiollisia mastustajiaan mastaan omas sa maassa. Se komitea, jonka oli määrä somitella Suomen ja Wenä- jän mälisiä riitakysymyksiä, päästet tiin hajalle, siinä luulossa, ettei mi tään somitteluja enää tarmita. Kun suomalainen puolue siitä huolimatta maati, että uudestaan olisi ryhdyt- tämä somitteluihin, sanoimat Vastus tajat tätä maztimusta epäisänmaalli seksi. Aiman äskettäin nämä „perus- tuslailliset" sentään huomasimat, että suomalaisen puolueen silloinen maa- timus oli oikea. Nyt hekin siihen taipuimat. Matta sopimin aika oli jo mennyt ohi. Nyt ei suomalaisten toimomuksille enää anneta Menäjällä sitä huomiota, kuin olisi annettu pari muotta aikaisemmin. Kansamme suurena onnettomuutena on miimeisinä muosina ollut sisällinen riita. Kansalaisia on yllytetty toisi ansa mastaan. Wiha, Vaino, par jaaminen, omat kansaa raastaneet. Suomalainen puolue on aina har rastanut kansan eheyttä ja sisällistä somintoa. Sitä marten se on tahto nut hallitukseenkin saada miehiä eri puolueista. Tätä kokoomis-harras- tusta Vastustettiin „perustuslaillis- ten" taholta kauman. Mihdoin huo mattiin sentään silläkin taholla, että se olt oikea ja hymä ajatuS. Siihen suostuttiin, mutta maan Vähäksi ajaksi. Sitte kaikki ..perustuslailliset" lähti, wät taos pois hallituksesta ja toisia estettiin menemästä heidän sijaansa. Jz mihdoin meneteltiin niin, että jäl jelle jääneiden suomalaisen puolueen miestenkin täytyi lähteä hallituksesta pois. Sijaan saatiin menäläisiä mie hiä, jotka eimät tunne meidän olo jamme, eimätkä kaikki edes meidän kieltämme. Ja miten on käynyt malnopöi- mäimme, joista niin paljo toimottiin? Miks'ei tcimeet ole toteutuneet? Siksi että suuriäänisellä ja epämusaolla esiintymisellä on Vähä mäliä saatettu Valtiopäimät hajalle. Mitä hyödyt tää Suomen kansaa sen tduskunta, jos se menettelee niin, että se lähete tään pois, ennenkuin on päästy kun nolliseen työn alkuunkaan! Mutta sellaista eduskuntaa näkymät taaskin rakentaman suuriääniset huutajat. He uskottelemat ihmisille, että jos edus kunta jyrkästi Vastustaa Menäjän mcatimuksia, niin Suomi on pelas tettu. Se on harhaluuloa. Suomi ei sillä keinolla pelastu. Se päin- Vastoin saatetaan siten perikatoon. Millainen on nyt siis se tila, jo hon suuriäänisellä huudolla on maam me wie!y? Hallituksesta on saatu pois omat miehet, sijaan saatu mento Vieraat. Kenraalikumerröörin Mi rasta saatu pois Suomen Mämät, sijaan saatu Bcbrikomin mies. Edus kunta taman takaa hajotettu. Jo jos entiseen tapaan jatketaan, onpa pelättämää, eitä menetämme koko eduskuntalaitoksemme. Samalla kuin ulkonainen asemamme käy yhä toi- mottomammaksi, enenemät maamme taloudelliset maikeudet sen turmiolli sen toiminnan johdosta, jota sosialisti johtajat harjottamat kansamme kes kuudessa. JoS kansa olisi tehokkaammin kan nattanut suomalaista puoluetta, ei tällaiseen »vaikeaan tilaan olisi jou duttu. Te maan hiljaiset, te hymSk- ytte sen rauhan pyrkimyksen, joko johtaa suomalaisen puolueen toimin taa. Mutta te pysytte syrjässä jo jätätte taistelukentän suuriäänisille. Mutta teitä, juuri teitä nyt t^ ränt äisiin. Nouskaa »vihdoinkin raken- tamaan maahan rauhaa ja hymää oloa. Teitä olisi tarmittu jo kauman ätä ennen. Teitä olisi tarmittu rou> amuosina, teitä suurlakon pä minä, teitä monesti sen jälkeenkin. Lähtekää jo »vihdoinkin l ilkeelle. A!aa teitä kutsuu. Kansan rauhan aipuu teitä kutsuu. Menkää ensi helmikuun 1 tai 2 päimänä maaliin a miekää moittoon rauhan rakentajat. Jos äänestät cusi eduskuntavaaleis sa muita kuin Suomalaisen puo lueen ehdokkaita, autat sen yl tiöpäisen ja uhmailevau suuu- uau voittoa, joka menettelyllään saattaa isänmaamme warmaan perikatoon. Miku malmtil «jllt- ttlee miljoonakysii- mykscstii. Saarnaamat nuo sosialistit ja maa laisliittolaiset ja nuorsuomalaiset meil le: ..suomettarelaiset olisimat myöntä neet miljoonat, mutta me olemme kiel täneet." Minä tiedän sen. Juuri niin on asian laita. Mutta minä kysyn: onkos maa nyt teidän kieltämisenne johdosta 20 mil joonaa rikkaampi? Ja onko maa ehkä mielä muutakin hyötynyt teidän kiellostanne? Nehän 20 miljoonaa otettiin sitten kin. Lupaatteko ehkä ottaa ne takai sin? Ette ole lumanneet. Maa ei ole siis rikkaampi teidän kieltonne Vuoksi. Ja ne miljoonat otettiin lait tomasti. Selin merkitsee jotakin. Mutta onko maa ehkä muuten hyö tynyt teidän kiellostanne? Katsotaan. K ellon muoksi ensinnäkin saatiin Venäläinen senaatti. Onko siitä ollut maalle hyötyä? Masiauksen antaa, paitsi muut asiat, suostuntaselkkaus. Maon rah'.'asiat omat täydellisesti hunningolla. Virastoissa mallitsee yleinen sekasotku. Laittomia määrä yksiä annetaan. Laittomia määräyk siä noudatetaan ja ollaan noudztte- matta. Miten suuren rahallisenkin tappion tämä onneton suostuntaselk kaus maallemme tuottai on mahdoton laskea. Kiellon muoksi saatiin toiseksi maal lemme merrattain suosiollinen kenraa- likumernööri Böckman ja kansliapääl likkö Knipowitsch erotetuiksi. Sijaan saatiin kenraali Seyn ja hänen apu rinsa. — Onko tästä ollut maalle hyötyä? MaStauksen antaa, paitsi muut asiat, jo annetut epälukuiset laittomat määräykset, kenraalikumer- nöZrin kanslian menosäännön lisää minen, erinäisten Virkamiesten lisää miset, kenraalikumernöörin talon ko mistaminen y. m. mikä kaikki tekee, että Seynin Virkaanastuminen jo nyt maalle maksaa yli 2 miljoonaa mkaa. Onko maa siis rikastunut miljco- nam kiellos a? Kiellon Vuoksi kolmanneksi hajotet tiin eduskunta. Maalitkin maksamat rahaa. Ja lainsäödintö keskeytyi. Onko maalle tästä ollut kyöiyä? Sen si'aan, että sucmalaisen puo lueen ehdotuksen makaan sotilasasiam- M', tuo kaikkein orin kysymys, olisi saatu lail-isesti järjestetyksi kymme neksi Vuodeksi, en meillä nyt maassa täydellinen sekasorto ja mitä epämar- min tulemaisuus ei ainoastaan sotilas- asiassa, maan kaikissa muissakin »val tiollisissa kysymyksissä. Meidän tu lee muistaa, että juuri sotilasasia cli Bobrikoffin HSmityi>työil lähtökohta ja pysyi aina sen keskuksena. Ja nyt antoi eduskunta päätöksellään Seynille saman lähtökohdan, saman kiinnipito- keskuksen, maikka eduskunnalla olisi ollut tilaisuus järjestää osia laillisesti 10 muodeksi. Maallemme mihamie- liset henkilSt woiwat menestyksellisesti selittää Menäjän sotataokan rasitta malle kansalle, että pakkotoimenpiteet omat Välttämättömät, kun Suomi ei suostu mihinkään sotilasmenoihin ot- tamaan osaa. Siten lietsotaan tämän sotilasasian marjossa Menöjän Var sinaiseen kansaan epäluuloa ja wiha> mielisyyttä Suomea kohtaan. Ja Suomen yStämät Menäjällä omat, kuien he itse omat moneSti sinoneet, moimattsmia Suomen itsepäisyyden tähden. Siksi olisi eduskunnan tullut ottaa tilaisuudesta maari, kun sen olisi ollut mahdollista saada »uin pitkäksi ajaksi tämä asia pois päimäjärjeStyksestä. Mutta eduskunta ei »vääntänyt was- tus'a':an kedestä Vaarallisinta asetta. Se oli maalle, kuten jo osoitettu, tuhoisa ja turmiollinen päätös. Se 011 huonoa p. litukkaa. En kannata huonoa politiikkaa. Kannatan suomalaista puo luetta. Malitsi a: tutki aseman »vaatimus ta. Ammörrä se. Eräs »valitsija. »« ««» —»« ««»« 5 PZIVZZ on ensZ vasleikin! Suomalaiset! Hlet- teko umkveissa? Hnko waalitoiminta jo kaikkialla zärjes- tetty? Knst kädessä on oman puolueenmäkimietämä maaliin, tzi ainoata kaan saa unhottaa.