«To 131 (910 KAIKU. Pe.jantaif a Marraskuun II päivänä. ben aikana ja opetetaan niissä uskon toa, laskentoa, kunnallistietoa, maan- miehen kirjanpitoa, lukemista ja aine- kirjoitusta, termeys- ja raittiusoppia, kotitalous- ja ruokatamaraoppia sekä puutarhanhoito-oppia. Kurssien ohjel- ma on siis hymin käytännölliseen elä mään somellettua. Kurssim johtaja- na toimii opettaja Jaakko Jussila ja muina opettajina neidit Anna Solje- mirta ja Liisa Nikka. .Kehottamme haukiputaalaisia lukuisasti käyttämään hymäkseen tätäkin simistystilaisuutta. Kurssit alkamat marrask. 15 pnä. — Limingan kuntakokouksessa t. k. 8 pnä päätettiin laittaa kansa- koululle käsityöhuone tyttökoulun ala- kertaan luokkasalin alle, joten se huo- ne, joka on ollut käsityö- \a kunnan kokousten huoneena, jääpi yksinomaan kunnanhuoneeksi. Kansakoulujen piirijako hymäksyttiin entiselleen, joten Limingan kuntaan tulee 8:san koulupiiriä ja kolmeen niis- tä tulemat rvastaisuudessa koulut pe- rustettamiksi, kun lapsimäärä y. m. olosuhteet sen pakottamat. Kelunmaan piirin kansakoulupaikaksi hymäksyttiin äänestyksen kautta Oja- lankangas. Vähemmistö tahtoi kou- lupaikaksi Majankangasta. Piirijakoa esittämä kartta päätettiin tilata ja kun se saadaan, niin sitten noille kouluasioille mihdoinkin säätänee kumernöörin mahmistus. Kansakoulun johtokunnalle annettiin malta ottaa koulukassaan mäliaikainen 2,000 mkn laina. Lastausmekseli, jota Temmesjokitör- mälle puuhataan, päätettiin joulukuun kuntakokouksessa ottaa lopullisesti käsi- teltämäksi. Kokouksessa oli saapumilla piiritar- kastaja maisteri O. Rauhamaa, ja se olikin erinomainen sattuma, kun kan- sakouluasioista enimmästi keskusteltiin. Monta ivalaiseivaa esitystä toi tarkas- taja kansakouluolojamme koskemissa eri asianhaaroissa ilmi ja saimat ne ko^ kouksessa täyden tunnustuksen. — Kemin, Simon ja Terwo lan pitäjien yhteinen kuntakokous pi dettiin Kemin kunnanhuoneella lauan- laina t. k. 5 p:nä. Kokouksessa käsi teltiin seuraamia asioita: Kumernööri oli päätöksellään mii- me elokuun 30 p:ltä melmoittanut kuntien tientekomelmolliset tekemään ja kunnossapitämään 50 metrin pituisen tien yleiseltä maantieltä Koimun ase- malle Termolassa ja päätettiin tuo tie tehdä niin pian kuin maa-alue on sitä morien pakkoluomutetlu tai ennen pakkoluomutustakin, jos kysymyksessä olemat maanomistajat siihen suostu- ivat. Luettiin kumernöörin päätös miime tammikuun 8 p:ltä, jolla päätöksellä kuntien yhteisen kokouksen päätös Si- mojoen tien teettämisestä urakalla oli mahmistettu. Kähkösen ja Tossaman lossitoimet jätettiin Termolan' kuntakokouksen toi- meksi tarjota hoidettamaksi 5 muoden aikana ja myöskin hymäksyä tehdyt tarjoukset.! Päätettiin ottaa 15,000 markan laina kuntien yhteiseen rahastoon. Yhteisten töiden teettäjäksi ensi muo- deksi malittiin talokaat Wille Kukko, Kemistä, W. Jaanus, Simosta ja M. A. Jänkälä, Termolasta. Kuntien puolesta mastaamaan sii- hen haasteeseen, jolla kuntia pyydetään kihlakunnan oikeudessa mastaamaan tehtynn anomukseen maantiesuunnan tutkimisesta yleiseltä maantieltä Ter- molan kirkolta Termolan asemalle, malittiin maanmiljelijä S. Sotisaari, ja lausui kokous mielipiteenään, että maantiesuuntaa on mastustettama. — P.-P. — Perä Pohjolan kansanopisto alotti toimintansa t. k. 1 p:nä taman- mukaisella amajaistilaisuudella, johon oli yleisöä ja marsinkin entisiä oppi- laita lukuisasti saapunut. Rukousten jälkeen lausui johtokunnan maraesi- mies asemapäällikkö A. Jolma johto- kunnan puolesta uudet opettajat ja oppilaat termetulleiksi sekä Loimotti heille intoa ja moimia alkamaan työ- hön. Varsinaisen amajaispuheen kan- 1'ansilvistyksen merkityksestä ja tarpeet- lisuudesta maassamme, piti johtaja E. Tuomvo. Väliaikoina laulettiin isänmaallisia lauluja. Kannatusyhdistyksen muosikokouk- sessa, joka seurasi amajaisten jälkeen käsitelsiin sääntöjen määräämät asiat. Johtokunnasta eroamismuorossa ole- ivat rehtori I. U. Nordberg ja pas tori F. Lujanen malittiin uudelleen, samoin marajäsen maanmiljelijä Matti Liisanantti. Oppilaita on ennenkutsuttujen 30 lisäksi mielä otettu seuraamat: Yrjö Keisari Alatornio, Juho Alaruikka Romaniemi, Matti Putaansuu Ro- maniemi. Alli Kreimi Ylitornio, Hel lin Roma Ylitornio, Maria Martti Alatornio, Kristian Kellokumpu Kuo lajärmi ja W. A. Salminen Kemi- järmi. — P.-P- Nenwosmiehenwaali. Neu- mosmiehenmaalia, jonka piti olla kes- kimiikkona Raahessa, mastaan teki tuo- mari Fredrik Grönroos sen muistu- tuksen, että siitä ei ole kirkossa kuulu- tettu ja maati sen siirtämistä toiseen kertaan. Antamallaan päätöksellä määräsi maistraatti maalin siirrettämäksi keski- miikoksi, t. k. 30 päimäksi. — R.-S. — Lisätvaltuusmiesten waalin maa-alueen luomuttamista marten Ou- lun lääniin perustettamaa mielenmi- kaisten keskuslaitosta marten, on Raa- hen maistraatti määrännyt tapahtu- maksi tuleman joulukuun 1 päimänä. — R. S. — Pulkkilan maamiesyhdis tyksen kokous pidetään sunnuntaina t. k. 13 päimänä klo 4 ip. Laakkolan kansakoululla. Kokouksessa malitaan yddistyksen mirkailijat ensi muodelle. Jaetaan palkinnot tämän muotisista kilpailuista y. m. asioista päätetään. Kokoonnutaan miehissä! — Ensimäisen lumen satoi Merijärm.'llä tv. k. 30 päimän mas- taisena yönä; samoin on sitte myöten maata routinut joka päimä, niin että on pannut kuokan ja auran tälle syk- sylle seisahtumaan. Nyt t. k. 5 p:nä on lunta karttunut jo sen merran, että on moitu hemoset maljastaa reen eteen. Joet ja järmet omat jo siihen määrin jäätyneet, että jalkamiehet omat niiden yli kulkeneet ja kuulumatpa jotkut jo hemosellakin yli ajaneen. — Marottama olisi jokaisen heikkoja jäitä, ettei mahinkoa tulisi. ^ Kirje Kuiwaniemeltä mar- raskuulla Amwliittoja on täällä nykyisin sol- mittu oikein kosolta. Niitä onkin jo karttunut tämän muoden osalle koko- naista 17. Onpa joukossa ollut eräs kahdeksallakymmenellä olema morsian- kin. Sanotaan, että perunamuosi on myös hymä naimamuosi, mutta ei se- kään näy enään paikkaansa pitämän, sillä perunankasmu on ollut huono ja naimamuosi on silti hymä. Nuorisoseura ja työmäen- seura. Olen aina ihmetellyt sitä suurta juopaa, joka on kimitetty nuo- risoseuran ja työmäenseuran mälille, sillä ne omat aina niin komin eripu- raiset toisilleen. Rumalta kuuluu ja näyttää, että oikeusjuttuja on joka kä- räjillä kymmenittäin mainituilla seu roilla tapahtumien rähinäin johdosta. Ennen oli Kellon nuorisoseura mainit- tama sellaisista ja nyt jo saisi Kuima- niemenkin nuorisoseuralle sanoa samaan tapaan kuin eräs tuomari Kellon nuorisoseuran esimiehelle oikeuden edes- sä, nimitt. „että huonoa te pidätte siellä seurallanne järjestystä.'' Hymä aate on nuorisoseura-aate, jos sitä oi kein johdettaisiin. Jkämäksi käypi ali tuiset riitaisuudet ja ne mierottamat kunnolliset ja toimimat jäsenet seurasta. — Eiköhän asia olisi jotenkin autetta- missä, maan onko jäätämä sen suhteen kokonaan epätoimoiseksi? Syrjästäkatsoja. — Undessa elämien kumien näyttä- mössä on taaskin tamallisuuden mukaan arivokas ohjelma. Ompa m. m. nähtä- wänä kokonaista 2 taidefilmiä. * — Palokunnan elämissä kumissa ei unhoittane kukaan käydä, joka tahton nähdä selmiä ja hyrviä kumia. Ohjelmassa, joka on taaskin uusi, on m. m. nähtämänä kes- kiyönaurinko lappalaisten maassa ja hieno, historiallinen kuwa, Atalja. pikku uutisia. — Henkimakuutusyhtiö Salama. Hen knvakuutusyhtiö Salaman johtokunnan tus tain kokouksessa myönnettiin makuutuksia 585,500 markkaa. Kaikkiaan on siis tähän asti myönnetty 3,555,100 markkaa, mikä määrä jakaantuu 705 henkilölle. — Joko taas? Eilinen „Liitto" kertoo meidän uutisemme „Suuremmoinen tilaus" sanasta sanaan, mutta lähdettä ilmoitta- matta. Kenenkähän määräyksestä ja sopi- muksesta toimitus tällä kerralla on Kaikua saksinut. Me main kysymme. * — Postilaitoksen ihmeitä. Tapahtuu usein, että Haukiputaalle tulemat Uudet Suo mettaret ja Kaikut menemätkin siwu junas- sa ajaa köryyttämään ja palaamat sitte jos- kus, kun muistamat, takaisin määräpaik kaansa. Tapahtuupa niinkin, että tekemät humimatkan Lapin perukoille asti, ennen- kun muistamat palata takaisin. Niinpä erääl- le haukiputaalaiselle lokak. 23 lähetetty Uusi Suometar ivasta marrask. 8 p. saapui ti laajalleen. Mutta se olikin tehnyt humimat kan Inarissa asti, koska oli saanut „Jnari k.k." postitoimiston leiman I X110. Samal- lainen tapaus on ainakin yhden kerran en nen tapahtunut eräälle toiselle haukiputaa laiselle. Tällaiset „ihmeet" woinewat kai ainoastaan postihallituksen herrat selittää Tähän arw. lähettäjän tiedonantoon moimme lisätä, että toimitukselle osoitetut lähetykset matkustamat Oulun ohi «sekä pohjoiseen että etelään» taman takaa ly- hramtfle tai pitemmille syrjäpoluille. — Pappi sosialistiksi. Pastori Juho Uoti, Askaisten ent. w. t. kirkkoherra, on eräässä äskettäin pitämässään esitelmässä julistanut huomanneensa parhaimmaksi so- sialistien joukon ja liittyneensä mainittuun puolueeseen. — Kaartin pataljoonan kasarmikirkko on muutettu kreikkalais-menäläiseksi kirkoksi ja topahtui kirkon mihkiminen miime per- jantaina. Kirkon sisustustöihin oli hallitsija lahjoittanut 2,000 ruplaa, kertoo Hinlj. (Aaseta. * — Talmilakki kai pitänee hankkia ajat- teli nähtämästi se henkilö, joka toissa-ilta- na kämäsi Lindsorssin saunasta marasta- massa lakin eräältä kylpijältä. Lakki olikin hymänlainen, joten sillä pääsee hyminkin taimen yli. Varkaasta ei ole tietoa. * — Meteoriko eli mikä lienee ollut se malaistus, jonka eräät henlilöt näkimät miime miikon perjantaiaamuna mähää en- nen klp <>:ta Pulkkilassa? Oli kuin olisi sa lama leimahtanut. Walon kulkusuuntaa ei huomattu. ^ — Teikkailuhaluinen taiteilija. Kuten tunnettua, on taiteilija Akseli Gallen Kal- lela jo kauemman aikaa oleskellut Asrikas- sa. Nykyisin on hän määrällisellä karamaa- nimatkalla AsrikaZ sisäosiin, seutuihin, jonne ei kukaan europalainen tähän saakka ole mielä uskaltanut lähteä. * — Venäläinen ilmianto suomalaista lääkäriä Mastaan. Nom. Mremjan mii- me maanantaillisessa numerossa on ruhti- nas N. Tenishemin allekirjoitama lähetetty kirjoitus, jossa Kurkijoen piirilääkäriä Stan- derstskjöldiä syytetään siitä, ettei hän anna lääkärin-apua menäläisille sairaille, maikka nämä olisimat kuinka suuressa lääkärinamun tarpeessa tahansa. Asian malaisemiseksi ker- too ruhtinas muutamia esimerkkejä. * — Venäjänkielinen »viikkolehti Suo meen. Finljandski Vjestnik kertoo että joku aika sitten syntyi Helsingissä aie rumeta julkaisemaan maltiollista menäjänkielistä lehteä menäläisen yleisön tutustuttamista marten suomalaisten maltiollisten toimihen- kilöiden käsitykseen asemasta. Tämä aate ei ole mielä moinut toteutua, mutta mikäli on lehri kuullut, aikoo sen sijaan eräs Suomen lehti lähimässä tulemaisuudessa ryhtyä toi- mistossaan julkaisemaan menänkielistä miik- kolehteä. yhteismetsät Kuolajärwellä, Kuusamossa ja KemijärlveUä. Selostuksessa Kuolajärmen isojako- kokouksesta lokak. 24 pltä sanotaan Kaiun n:ssa 127: »Sitäpaitsi kokouksen puheenjohta jan määräyksestä luettiin myöskin maanmittausasetuksesta ne kohdat, jois- sa määrätään, paljonko yhteismetsää w ä h i n t ä i n*) annetaan manttaalille siitä määrästä, mitä manttaalille isos- sajaossa Kuolajärmellä, Kuusamossa ja Kemijärmellä koko manttaalille an- netaan meronkannattamaa maata. Pää- tettiin laskelmoin helpoittami- seksi ottaa yhteismetsää manttaalille noin 530 ha alaa." Asetuksessa 17 pltä tammik. 1898 sanotaan tästä 2 tz:ssä: „ että se maa, jonka tilat jaossa saamat yli sen määrän, mitä niille nykyään moi- massa olemien asetusten mukaan olisi ollut annettama, on lohkaistama eril- leen — — —mutta siinä ei sano ta „wähintäin", maan siinä on t ä s- Mällinen määrä. Eikä sitä saa muuttaa ainakaan laskelmien „helpoit tamiseksi" eikä yleensä mistään mieli- maltaisesta syystä. Laskelmien „hel- poittamiseksi" olisi sitäpaitsi, jos se olisi ollut tarkoituksena, sopinut ivali- ta jaollisempi luku kuin 530, esim. 528 tai jokin muu. Mutta se ei ollut yksin näin mä- häisen takia kun olen tahtonut puhe- muoron, ja kun se nyt kerran on myönnetty, pyydän lausua jonkun sa- nan yleisesti tuosta yhteismetsä-alasta näissä kolmessa pitäjässä. Kun tarkkaa asiata käsitelleen malio- kunnan mietintöä, niin ci moi tulla muuhun käsitykseen, kuin että suurem- pi ala annettiin, ettei paikkakuntalais- ten etua loukattaisi. Kun nimittäin maliokunta huomauttaa, että Kuusa- molle ja Kemijärmelle tulisi moimas massa oleman maanmittaussäännön 139 §:n mukaan 1,480 ,92 ha ja saman mukaan Kuolajärmelle 1,974,-,«; ha manttaalia kohti, mutta samalla tah too sanoa kuten myöhemmin asetuskin, että Kemijärmelle annetaan 1,800 ha ja Kuolajärmelle ja Kuusamolle 2,500 ha manttaalia kohti eroittamalla näin tehty lisäys yhteismetsäksi, niin ei sel- mästikään moi asetuksista poikkeamat- ta tulla muuhun päätökseen kuin, että Kuolajärmellä on joka manttaalin osal- ta yhteismetsään eroitettama 5 2 5 ,4 h a, Kemijärmellä 319,»* ha ja Kuu samossa 1,019,«8 ha. Maliokunta mielä kertoo, että on kyllä maadittu toisin, mutta että ma- liokunnan mielestä »ainoastaan se maa", joka yllä on laskettu „on yh teismetsäksi marattama." Mielestäni on kunkin tilallisen, jos hän tahtoo luomuttaa enemmän yh- teismetsäksi, tehtämä siitä pyyntö, mutta muut jakokuntalaiset eimät moi poissa oleman puolesta ilman mal- tuutusta mennä niin maan kokouksessa päättämään. Tämän yhteydessä lie sopimaa tuo da esille ihmettely, jonka tuo suuri yhteismetsäala Kuusamossa on herat- tänyt, mutta johon ei ole ollut tilai- suutta. Kuusamolle nim. oli puolus- tettu tuo suurempi määrä 2,500 ha eli sama kuin Kuolajärmelle siitä syys- tä, että niityt miemät taloilta niin suu- ren määrän ha, ja: ettei kotitarmemet- säksi jää paljoakaan, jos Kuusamolle annetaan yhtä mähän kuin Kemijär- melle, — ja kuitenkin sama maliokun- ta, joka tämän näkökohdan ottaa huo- mioon, eroittaa yhteismetsäksi niin paljon, että kotitarmemetsä Kemijär- meen merraten ei siitä kostu yhtään neliömetriä. Leikinlaskijalle jää todella tilaa sanoa, että maliokunta ainoas- taan näin palkitsee kuusamolaisia siitä, että omat metsiään knihtikontrahdin aikana pahoin pidelleet ja rankaisee kemijärmeläisiä siitä, että silloin sääs- timät metsiään. Sanoisin tähän pal- jon lisää omia ajatuksiani, mutta täy- tyy pitää maransa, että mastakin saisi puheenmuoron. Mutta puheenmuoron menettämisen uhallakaan en malta olla huomautta- matta siitä, että keskusteluissa armel- tiin, että kun knihtikuntalaiset omat moineet niin laajaa alaa niin hymin hallita, että siellä oli mielä paljon tuk- kipuitakin myymättä, niin moimat il- man holhousta hallita kukin omaa metsäänsä: että kun asetusehdotuksen lopussa oli toimomus, että kruunu suorittaisi 10:n muoden kustannukset yhteismetsistä, huomautettiin, että sel- laista se metsänhoito on, ettei se kan- nata kustannuksiaan; sekä että lopuksi päätettiin toimoa, että ensi kymmen- muotiset kustannukset kruunun marois- ta osaksi suoritettaisiin, osaksi korotto- mina lainoina myönnettäisiin. Lisäksi on otettama huomioon, että yhteis metsäin marattu ala on lähinnä maan kruunulle palauttamismaaroille alttiina, jos sellainen, josta jo mainituilla kol- mella kunnalla on kokemusta, jälleen kohtaisi uudessa muodossa. Muuten Ruotsissa, jossa yhteismetsillä on jo kokeiltu, ei kuulu tulokset ole- man niinkään kaikkia tyydyttämiä, että toistaiseksi uskaltaisin ehdottomas- ti kehoittaa ketään suuntaan tai toi- seen, maan katson parhaaksi toistai- seksi maijeta. Ymmärtämälle kylliksi! Assari M. Heikinheimo. Mtistöilllillllckl! tllsl *) Harivennus minun tekemä. Kahden kuukauden päästä omat taas maltiolliset maalit, lumultaan miiden- net. Alustamat toimenpiteet niihin omat taas alulla, ainakin miralliset ja lienee mähän jo käynnissä eri ryh- mäin kesken muutkin touhut. Nyt tunnustetaan jossain määrin yhteinen suuri maltiollinen maara. M- tiöpäisyydelle näyttää tulleen rajansa. Maltin kurssi nousee suurin askelin. On huomattu, mitä uhmailulla on saamutettu ja järjellinen toiminta on jo sumaittua, jopa siinä määrin, että entiset maltin suunnan kannattajat omat sumaittuja, kenties armonsa an- saitsemiakin noin kaikessa hiljaisuu dessa. Siksipä onkin nyt maaran suu- rimmillaan ollessa tuumailtu yhteis- toimintaa eri ryhmien kanssa: siis meikäläisetkin mukaan. Lähestymissä maaleissa on ehdotettu yhteistoimintaa ja ajateltiin aluksi, että kaikki ryhmät liittyisimät yhteen, mutta siitä nyt lienee saatu tuntumat nolaukset. Kaksi »kansanpuoluetta", s. o. ruotsalainen kansanpuolue ja sosia- listit kulkemat ensi maaleissakin omia teitään, joten suuri, koko kansamme kä- sittämä liittoutumishomma on mennyt myttyyn. On sittemmin ajateltu, että liittou- tuminen olisikin sopimaa ainoastaan n. s. suomalaisille puolueille, s. o. nuorsuomalaisille siipineen, suomalai selle puolueelle ja maalaisliittolaisille. Mutta sekin homma näyttää hankauk- sia saaman aikaan. Nuorsuomalaiset yhtymät kai meikäläisten kanssa liit- toon sellaisissa maalipiireissä, joissa heillä ei ole mitään toimetta ja sa- mansuuntaisia ehtoja kuuluu maalais- liittolaisten taholtakin; siis ainoastaan omat tarkoitukset pääasiassa ajettama- nä. Näin on jo alussa hieman epäi- lyttämiä enteitä edessä ja kun tulisi tosi neumottelut, niin mitenhän silloin kämisi sen suuren sominnon. Suu- resti on ainakin allekirjoittanut epäll- lyt jo alussa tätä liittymishommaa ja epäilys tulee sitä suuremmaksi, kuta lähemmäksi toiminnan hetki tulee. On nimittäin ollut nähtämissä miime ai- koihin saakka, että mastapuoluelai- semme omat rintamaansa kaikkialla koettaneet järjestää meitä (suomalaista puoluetta) mastaan, s. o. saada kaik kiin maikuttamiin toimialoihin oman suuntansa tunnustajia ja henkiheimo- laisia ja jokaisesta pienimmästäkin moi- tosta, mikä main on saamutettu, on hiljaisuudessa kämmeniään hykerretty Ja kun jokin luultukin mirhe on suo malaisen suunnan miehessä tai nai- sessa oltu saaminaan selmille, on siitä ihastuttu ikihymäksi. Ei siis mitään tosi myötätäntoa eikä meljellisyyttä, joka pitäisi olla ehtona, jos mieli mielten päästä lämpenemään ja man Hat kaunat unhoittumaan. Meidän puoleltamme ainakin, niin armelemme, ei olla läheskään siinä uskossa, että sominnon hetki olisi mielä omella. Me emme kannastamme luomu hitustakaan, sillä olemmehan nähneet, että se suunta, jota olemme kulkeneet, on sittenkin lähinnä oikeaan ollut miepää ja muutkin omat lähte- neet samaa latua hiihtämään, mikä enemmän, mikä mähemmän, niin että suuressa maltiollisessa kysymyksessä ei olla enään erimielisiä muualla paitsi siellä, jossa ei tunneta asiain kulkua. Mutta maikka niinkin on, niin sit- tenkin on mielä jälellä jotakin, joka estää yhtymisen. Routamuosina iske- tyt haamat omat tosin ulkonaisesti parantuneet, mutta niitten armet ja niitten katkerat muistot omat jälellä. Onhan kyllä käynyt ilmi, että se äärettömän suuri eroamaisuus, joka muka piti olla suomalaisen puolueen ja n. s. perustuslaillisten katsantokan- tain mälillä maltiollisissa kysympksissä, onkin supistunut mallan mähiin. Pää- määrä on ollut sama. Keinoista ja menettelytamoista on kiistelty ja usein sitä tehdessä unohdettu se suuri asia. johon nähden kaikki omat yksimielisiä olleet. Vähitellen on yksi ja toinen mastapuolueen merkkimiehistä lähenty nyt sitä polkua, jota myöten suoma- lainen puolue on, oikeaan tai masem- paan poikkeamatta, alati kulkenut. Mutta suuret kansanjoukot omat mielä entisessä erehdyksessään, kummastellen johtomiehiään, joitten nykyistä esiinty- mistä eimät tahdo ymmärtää. Sanoimme jo, että kärsimysmuosien muistot omat jälellä. Luullaanko to- siaankin, että se osa kansaamme, jo- hon syytösten, soimausten ja parjaus- ten nuolet suunnattiin, olisi jo kärsi- mänsä määryyden unohtanut? Eimät ihmiset luullaksemme sentään ole niinkään lyhytmuistoisia, että en- tisyys niin pian haihtuisi ja täydelli- nen sopusointu io mallitsisi. Ja jollei niin ole, niin turha lienee mennä jo- tain kokonaisuutta muutoin saamaan niin tärkeässä ja laajakantoisessa asiassa kuin maltiolliset maalit meillä omat. Huomautimme, että ihmiset ei mät moi niin mähällä unhoittaa enti- syyttä. Voimme osoittaa, että niin onkin. Ne kansalaiskokoukset, joita maltiollisen asemamme muolsi pidettiin useissa paikoin m. m. Oulussa syk- syllä, osoittamat selmästi, että toi miin ryhtyminen niitten aikaan^aami- seksi ja yleensä niitten toimeenpano, ohjelman laatiminen ja sen suoritus sekä itse kokousyleisö ja niihin osan- otto. esitykset ja mihdoin ponnet esim. Oulussa panimat ajattelemaan, että ei ollut kaikki niinkuin olisi pitänyt olla. Ja se tulos, mikä saatiin, osoitti, että oltiin mierrnsilla kuten lapset. Tosin lienee erilaisia katsantokantoja tästäkin yhteistouhusta, jota tässä olemme käsitelleet. Mielipiteensä asiasta siinä suhteessa lienee lupa sanoa Senpä muoksi olemme rohjenneet epäi- lyksemme siitä näin tuoda esiin, sillä armelemme sen hyödyn, joka tästä olisi tullut, jotenkin mähä-armoiseksi Mielestämme esim. suomalainen puo- lue olisi tullut kentiesi menettämään jonkun edustajapaikan, sillä kun kerran ei ole mitään erikoista, joka makamam- paa mäestöä metäisi puoleensa, niin ajattelema ja kiihkoton malitsijaryhmä jättäytyisi maalista pois luottaen täy- sin toisin ajattelemiin, että kyllä ne maltiollisessa asiassa omat yhtä kun meidänkin miehet ja naiset. Seuraus tästä olisi se, että meidän ryhmämme pieneneisi ja innostus sen mukaan lamautuisi ja niin ei totta tosiaan saisi enään tapahtua, sillä lamautumi- nen jopa Välinpitämättömyys on mei dät mallannut, niin että ei sitä enään missään tapauksessa pitäisi edistää. Ja meidän luullaksemme tämä yhteis- toiminta olisi juuri meltostuttanut mutta ei mirkistänyt. Jos taasen nähtämästi suurempi prosentti kuin ennen jäisi mälinpitä- mättömänä maaleista pois, niin seli- tettäisiin se menäläisellä taholla siten, että marsinainen kansa muka ei mälit- täisi menäläistyttämispuuhista mitään. Niin saisimat mastustajamme suuren maailman mielen mastenmieliseksi meitä kohtaan. Olemme täten kyllä puhuneet eri ryhmien liittoutumista mastaan ensi eduskuntamaaleissa, koska emme luule ajan siihen mielä tulleen, mutta tar- koituksemme ei suinkaan ole puolustaa sellaista maalikiihkoa kaikkine halpamai- suuksineen, jollaista malitettamasti on ennen tahtonut eräillä suunnilla olla Sittenkin maalit moimat olla milkkaat ja innostamat, maikka niiden edellä ei olekaan toisin ajattelemia parjattu ja mustaakin mustemmiksi rymetetty. Toimittakoon armokkaasti ja puhtailla aseilla! P. Helposti kaupaksi käyville KANSANVALISTUSSEURAN KALENTERILLE 1911 ja TIETOKALENTERILLE1911 otetaan innokkaita asiamiehiä kaikkialle, missä niitä ei ennalta ole. Kansanvalistusseuran Kalenteri on 30 ilmestysvuofenaan kohonnut kaikkien ka lenterien ja joulualpumien kuninkaaksi van himpana, laajimpana, monipuolisimpana ja sisällysrikkaimpana perhekalenterina. Le viää joka joulu kymmeniintuhansiin Suo men koteihin. Kansanvalistusseuran Tletokalenterl taas on loppumaton tietolähde kansalais ja koti-elämässä. Sisällyksensä tavattomaan monipuolisuuteen, tietojensa runsauteen ja arvoonsa nähden on Tietokalenteri alallaan ehdottomasti korvaamaton teos jokaiselle. Pyytäkää tilauslistoja ja asiamiesohjeita Toiset yleiset Kirjallisuusarpajaiset vapaan kansanvalistustyön tukemiseksi ovat nyt alkaneet. Voittoina arvokkaita tietokir joja, suuria koruteoksia, taiteellisia kuva tauluja, suuria seinäkarttoja y. tn. 580 eri laatua. Päävoittoina 2 taidemaalausta (750 mk.), 2 taikalyhtyä kuvineen (400 mk.), 2 kirjakaappia (300 mk.), 2 Tietosanakirjaa (360 mk.), 3 Omaa Maata (240 mk.), 10 Europpa loistoteosta (560 mk ), 17 suurem paa (200—50 mk.) kirjastoa y. m. Arvan hinta 25 penniä, ?ilti joka 3:a"s voitto. Arpoja myyvät kirjakaupat, kustantajien maaseutuasiamiehet, kirjastojen hoitajat y. m. Arpoja saa m\ös lähettämällä vastaa van rahamäärän (25 p. arpaa kohti) suo raan Kansanvalistusseuran toi ml atoon, jonne myös tarmokkaat arpojenmyyjät voi vat ilmoittautua. Pyytäkää painettua voittojenluetteloa. Akuualta Suomesta. — Mälikatto pudonnut rauta tien hallintorakennuksessa. Maa nantaina klo 3 aikaan päimällä kuului Helsingin rautatien hallintorakennuk- sessa ankara jyräys. Aluksi ei oltu oikein selmillä, mistä oli kysymys, mutta kauan ei tarminnut tutkia en nenkuin huomattiin kolmannessa ker roksessa eräässä suurenlaisessa salissa mälikaton pudonneen melkein tyystin lattialle. Pudonnut laipiokerros oli noin runsaasti desimetrin mahmuinen betonikerros, joka muodosti huoneen marsinaisen katon. Katon pudottua paljastuimat neljännessä kerroksessa sijaitseman mastaaman huoneen beto nipalkit ja lattia. Välikaton mukana tulimat alas luonnollisesti siihen kiin nitetyt sähköjohdot ja -lamput. Onni onnettomuudessa oli, että lai- pio putosi sellaisesta huoneesta, jota mielä ei ollut ennätetty ottaa käytän- töön. Syytä putoukseen ei mielä tar- koin tiedetä. — Kuwernööri erottanut Waa san w. t. poliisimestarin toimes- taan. Lehdessämme olleen Vaasan m. t. poliisimestarin erottamista kos- keman uutisen lisäksi moimme „Vaa- sa"-lehden mukaan kertoa seuraamaa: „Sanomalehdissä kierrellyt uutinen, että erottaminen olisi tapahtunut ken raalikumernöörin käskystä, ei pidä paikkaansa, maan tapahtui erottaminen kumernöörin omasta alot teestä. — Tapaus, paitsi sitä, että se hymin kumaa uuden maaherramme mirkaintoa, on sitäkin kummallisempi, kun poliisi menäläisen papin hämäis- tysjutussa on osottanut pontemaa toi- mintaa, josta seurauksena oli m. m. miimeksi tapahtuneen ikkunainsärkemis- jutun päättyminen lain sallimaan anka- rimpaan rangaistukseen syylliselle." — Kauppias Haatvan Petokset Lyypekissä. Viimeksi saapuneet ul komaalaiset lehdet kertomat, että lää- kärit omat julistaneet kauppias Haa- man, joka Lyypekissä, Hampurissa ja Berlinissä on kamaltanut saksalaisilta kauppiailta noin 100,000 Saksan mark kaa, syyntakeettomaksi. Haapa on su- lettu hoitolaan. — Uusi höyrylaiwaosakeyhtiö Suomen ja Nuotsin wälistä lii- kennettä warten. Uumajassa on julaistu kutsumus merkitsemään osak keitä yhtiössä, jonka tarkoituksena on ostaa Ruotsin ja Pohjois Suomen mälillä rahtilaimaliikettä mälittämään aijottu sopima höyrylaima. Osake- pääoma tulee olemaan mähintäin 50,000 kruunua ja enintään 150,000 kr. jaettuna 100 kruunun suuruisiin osakkeisiin. Johtokunnan kotipaikka tu- lee olemaan Hernösand. Vaasassa, Hernösandissa, Sunds- mallissa ja Pietarsaaressa on jo mer- kitty useita satoja osakkeita ja jos Uu- majassa moidaan merkitä 10 ä 15,000 kruunua, katsotaan uutta yritystä mar- maksi. Uuden yhtiön höyrylaima tulisi kah- della miikkomuorolla kulkemaan Sunds- mallista, Hernösandista ja Vaasasta. Kansanvali&tusseuralta Helsinki, Eerikink. 13. Uutta kirjallisuutta: Edv. Bernstein, Sosialismin edelly tykset ja sosialidemokratian tehtä vät 3:50 Brotherus, Valtio ja valtionuskonto —: 75 Uno Cygnaeus, Kirjoitukset 5: —. sid. 6: .50 Uno Cygnaeuksen Muisto .... 2:50 Einar Fieand, Ihmisen polvetuminen 1: — Harald Höffding, Sielutieteen pää piirteet II 2:25 I. K. Iinha, Saksanmaa . . . sid. 10: — Jouko, Pohjois-Pohjal. osakunnan kotiseutututkimuksia I 4. 50 Karl Kraepelin, Biologian alkeet . . 6: 25 Lönnbeck, Uno Cygnaeus . . . . 2: .50 John Stuart Mill, Naisen asema . . 2: 75 A. K. Ottelin. Kasvatusopin historian oppikirja 2:25 Helmi Setälä. Minna Canth . . . —: .50 Herbert Spencer, Kasvatus, 2: 50, sid. 3: 75 K. Tallqvist, Juutalaiset ja me . . —: 75 Uusi Testamentti, Uusi suomennos, sid. 3:15, par. pap 3:60 6. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Kirjallisuutta ja taidetta. Helmi Setälän kuulemassa. Kirjailijatar Helmi Setälän ensi- mäinen, täkäläisen työmäenopiston kut- susta pitämä esitelmä Johannes Lin- nakoskesta oli lauantai-iltana klass. lyseon moimistelusalissa. Aluksi esitelmöitsijä huomautti, kuin- ka harminaista on, että kirjailija ensi teoksessaan, jonka hän julkaisee, moi tarjota niin täysipitoista ja malmista taiteellisessakin suhteessa, kuin Linna- koski esikoisteoksessaan, 7 muotta sit ten ilmestyneessä ..Ikuisessa taiste- lussa" osoitti moimansa luoda. Heti tuli ihmettelemä ja ihastunut maail- ma makuutetuksi siitä, että ..Ikuisen taistelun" kirjoittajan nuoli oli mielä hyminkin korkealle lentämä, että kir- jallisuutemme mainiolle oli ilmestynyt uusi ja erittäin lupaama kyky. Muutamin äärimiimoin esitelmöitsijä toi esiin joitakin Linnakosken kaikissa tähän saakka ilmestyneissä teoksissa ilmenemiä yhteisiä piirteitä. Taistelua L. kaikissa teoksissaan symästi kumaa, milloin ihmisen sisäistä taistelua hy män ja pahan mälillä, milloin koko ihmiskunnan, eri kansanheimojen j. n. mälistä taistelua. Elämä on ainaista taistelua. Mutta oman maailmankat somuksensa mukaan L. aina saattaa totisen taistelun, oli se kuinka suuren mahing-?n kärsinyt ulkonaisesti, sisäi- sesti hymään, taistellutta henkisesti kohottamaan tulokseen. ..Ikuisen taistelun" ja ..Kirojen" sisällön selostamisen oli esitelmöitsijä nähtämästi ottanutkin päätehtäiväkseen. Selostus tästä metsi liian pitkiin mie telmiin, jonka muoksi tyydyn ainoas- taan mainitsemaan, että esitelmöitsijä marsin onnistuneesti esitti joitakin koh- tia etenkin ..Ikuisesta taistelusta", te- kijän oman maailmankatsomuksen us- kottamana tulkkina, m. m. enkeli Mi- kodin ennustuksen kirjan loppuosassa. ..Ikuisessa taistelussa" tekijä kumaa selmästi eri henkilöiden luonteiden jyr- kän eroamaisuuden ja siitä johtuman taistelun. Sunnuntaina klo 12 päimällä jatkoi esitelmöitsijä esitystään Linnankosken ..Laulu tulipunaisesta kukasta" ja „Pa kolaiset" nimisistä teoksista. ..Laulul- la tulipunaisesta kukasta", tuolla kor- kealla rakkauden meisulla L. masta lo- pullisesti maineensa saamutti. Hän esittää tässä teoksessaan tuon tulipu- naisen kukan, rakkauden, jonka siemen on kylmetty jokaisen ihmisen, niinhy- min rikkaan kuin köyhän, ylhäisen kuin alhaisen, korkean kuin matalankin ma- jan asukkaan rintaan, niin moimak- kaasti, ett'ei sitä kukaan, muu meidän kirjailijoistamme ole sillä tamalla esit- tänyt. Tämä teos on kokoonpantu ikäänkuin toisistaan aiman irrallaan olemista tapahtumista, mutta kirjan päähenkilön, Olamin ympärillä kehit tyy kuitenkin kirjan juoni koko ajan. Olami on tuollainen kuleksima, elämää nauttima, määrällinen naisten sydän- ten sytyttäjä ja murtaja. Esitelmöit sijä loihti Olamista todenmukaisen, inhimillisen kuman, osoittaen, ett'ei tuo kulkema ritari, joka niin monen nai- sen sydämen oli murtanut, kuitenkaan ollut niin peräti huono, sillä ei hän itsetietoisesi kerskuen, kuinka monen tytön kanssa hän jo oli suhteissa ollut, matkaansa taimallanut, maan ainoas- laan maistomaisesti, kemytmielisen, nautinnonhaluisen luonteensa ohjaama- na. Pitkästi kuivasi hän Olamin ja Kyllikin suhdetta toisiinsa, joka mieles- täni olikin aiman paikallaan, sillä oli- han Kyllikki niin erilainen kuin kaikki nuo muut Olamin tielle sattuneet hei- kot, sokeasti rakkaudenjanoiset naiset, jotka olimat malmiit antamaan kaik- kensa hetken ihastuksen puuskassa, itse mitään maatimatta. Kyllikki oli itse- näinen, jokapäiioäisyydestä poikkeama naisluonne, joka teki aina oman sisäi- sen itsensä mukaan, mälittämättä mui^ den mielipiteistä rahtuakaan, kun maan itse tiesi oikein tehneensä. Kyllikki kä- sitti, ett'ei kukaan eheänä, kokonaisena moi muiden luomaa latua hiihtää, selmästi tuntien, että omatunto on pa- ras tuomari. Pari osaa kirjan keski- paikoilta m. m. ..Malja pohjaan" olisi tekijä esitelmöitsijän mielestä moinut Keuhkotauti on siksi levinnyt maassamme, ettB sekä sairaiden että terveiden tulee tutustua teokseen: Henrik Berg: KEUHKOTAUTI. Hinta 4:50. Sitä paitsi jokaisen kirjaston pitävän kun- nianasianaan hankkia tämä tärkeä teos. Saatavana kaikista kirjakau poista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. FRANCIS BACON: filosofiset mietelmät. Suom. Elof Kristianson. 1:75. Filosofi ja valtiomus Bacon, Shakespea ren kuuluisa aikalainen ja mainittavimpia uranuurtavia henkiä tieteellisen tutkimuk sen alalla, esiintyy tällä kansantajuisimmalla teoksellaan suomalaisenkin lukijakunnan eteen. Yrjö Weilin S Kumpp. Osakeyhtiö. kirjoittanut Emma F A. Drake. Hinta 3:- Milä avioliifossa olevan miehen tulee fistää kirjoittanut Sylvanus Statl. Hinta 3: —. liiti pojan tulee tietää, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta 3:—. Itä nuoren miehen tnlee tietää, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta 3: — litä tytön tnlee tietää, kirjoittanut Mary Vood-Allen. Hinta 3:--. Mitä nuoren naisen tulee tietää, kirjoittanut Mary Vood-Allen. Hinta 3:—. Kaikki yllämainitut teokset kuuluvat maailmankuuluun Puritas kirjastoon. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki . . . . . Leo Gunnarin Kulta- ja Kello sepänliikkeestä Rovaniemellä ostatte halvimmalla kauneimmat kihlat, parhaimmat kellot, ket jut, taskulamput, patterit, sil mälasit y. m. y. m. Meitä on tvossä 5 miestä, joten nyt työt valmistuvat pian. Talaan hyvän työn ja tehdään kohtuullisiin hintoihin. Omassa talossa. Palokunnantaloa vastapäätä. ■ ■ Marttinen & K:ni Kirjansitomo K tas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. jättää kokonaan pois, kirjan siitä mi- tään kärsimättä. ' Kirjan loppuosa on heikompi, siinä on jonkmlmsta hempeämielisyyttä, joka sen pilaa. Tätä kirjaa on armosteltu niin mo- nella mastakkaisella tamalla. mutta kyUä esitelmöitsijä mielestäni esiin ma- nasi siitä sellaisen symän, tosi-inhimil- lisen kuman, jollaisen tekijä on tahto- nut luoda. Tässä teoksessa etenkin Linnakosken sujuma, kaunis kielenkänt- to ia omaperäinen tyyli ilmenee kai- kessa loistossaan. »Pakolaisissa" Linnakoski käsittelee ta J?! etu ^ vanhemman miehen, kirjan päähenkilön, Uutelan isännän symiä taisteluja. Tässä teoksessaan L. on °?^.barwmalsen Vähäsanainen, se ei ole hänelle tamallista. Hän on ikään- kmn pannut itselleen, monisanaisuudet- een koman pakon ja siten saanutkin ! tr . l . an ftjroaufjet mahdollisimman mai- cr-ar» J- a a ^ een kiinteämmäksi. £a£fa teoksessa tekijä usein muutamal- ta sanalla saa hämmästyrtämän pal- jon sanotuksi. Kaikki muut kirjan hen- kilot omat marsin heikosti kumatut, yksinpä Mantakin, tuo rikas talon ty- tär, jonka kanssa Uutela menee naimi- siin, kostaakseen sitä, kun hän ei nuo- rena, renkinä i llessaan katsottu kyllin armokkaaksi saamaan talon tytärtä maimokseen. Tässä teoksessa taistelu esilelmönsijän mielestä oli saamutta- nut paraimman, eheimmän moiton- kaunis, itsensä moittama onkin kob- taus Uutelan isännän kuoleman kanssa