N:o 47 (25) - 1910 KBSKI-SUOMI Lauantaina helmifcuna 26 p:nä Kihloissa. Aino! Pollari Kalle Kauppinen Saarijärvi. 661 i-l Rippikoulu tjrttJji Tarton alkaa Jyväskylän kaupunkiseurakunnassa mnanan- trina 28 pna t k. klo 1 i .p. Beu- italolla. Konr. Vanne. i—i »kuntatalolla. 740 Laulajaiset antM Eino Rautavaara^ tunnuntaina tk. 27*p. klo 7 illalla iiiekOSkei palokunnantalolla. 741 1-1 jpja hanNnee^ henkAöt ainoastaan poMoMajpauksiAsa tälle alalle antau- tmvaiil. Oppimsvoillaan ja tiedoillaan soaivat he taloudellisesti paljon edulli- sempia todnia «tA «Loilla, moiden siellä lisäksi fexnfnunfen toimensa ohel la kehittää Dseään «ja täydentää tieto- jaani, milhin scmomalehtimichillä run- footn^ monasti aötvan lium rmrsaan, Syön -takia vn waan <miharwoin. tilai- suutta. Tästä johtuva että suomalainen slmomoilleHdistö Yleen'i ei ote tärkeään ja vaikeaan ^btäiräänsa niin ?ypsy- itfiftteit ja PätÄviSn toimittajien Zäsis- J3, kum IsMatvoa olisi, emiltä ilahdut- taMia ipoMeuksia tietysti lu?uunotta- matta. Sanomalchtimiohemme >o»vck> smkrivvn<M osaksi nuorta Mäkeä, jolla ei ole ollut tilaisuutta permpohjaisem- piSn tichojen, asiantuntemuHen ja pä tevyyden halimiseen, jmka olosuh- teiden Pakosta on täytynyt heti paikal- la täl^>ä käUsi kaikkiin toimialalla e- srintymiin tchlämim, ja tyyiyö siihen enemmän tai wähemimän pintapuoli seen taitoon, rtuö työn kautta on ollut saalvutettatviIsa. Allin kyllin on löytynyt ainoasiaan intoa tarratusta ja hytvää tahtia ja näitä hymiä omi- naHuuHa saamimokin?iiä«ä siitä, että su «nakuin en sanomalehdistö on edes Iillä kannalla, kuin se nyt on. Sammalchdistöllä on kuimrkin jo meidän maatammekin si.si suuri mer- k?tys. että sen tulisi Ma mahdollisim man kymykäston ja pätSvien öoimitus- toofmieit Käsi-isä. OilhxrfsiHan tämän seikan eduskuntamMeki>n, joka wiime Muntokaudella myönsi «määrärahan e- ri san omailehit imiesli it toj-en kesken joietitattxcksi juuri ammatiiischvistyksen kohottamilta Marten. Näistä Marois- ta ei ntjkyMcn waltiollisten oliojen ja (Suoman asia m lail.dcvnan esiitelyjär- josliytsen takia liene palMkacm toitvei- ltq, Mä tämä, kutvn mmltklin eduskun- nan PäärMck kaiPaa »vielä hallitsijan <Han«unaiS:a Mahmistamista. Mutta meidän suomalaisten sanomalehtimies- ten!itsemme tulisi, mikälise mahdis samme on. koettaa mMitsewaa epäkoh- 'laa korjata, tehdä PuÄeStamme kai k- kemme Ifekö yleiS- että ammattitieto- jemme kohottamiseksi. Msi Harmoista keinoista on juuri matka- ja opinto- apurahojen jakarniinon täÄsä tarkoituk sessa. Mutta Mta tällaisia apurahoja voitaisiin jakaa niin patjan, että sillä olisi jotakin merkiiijärä , tarmiiaan «meSkoisia rahastoja ja niitten kartutta- miseen olisi mielesliömme ri)hdytläjwä m.m. juihilatilaisunisien ja arpajaisten ckvulla. Ryhchkööt suomalaiset janomatehti- miesliitoi^m toimeen pcnemaan „sa^ nomailchdisväiH pä.wiä" kautta koko maan. Laqjaa ja Moimäkasta kanna- tusta ei tvamnaankaan tällaisella yri- tyffeltä puuttuisi ja tun.uiva kulisi e- yäiVemvtiä täi en saamuiouu rahalli- nen tukos olemaan. Turhanpäimäis- ijen woiwien hajvittamisen itcffio euvär mitkään pi ?^ue -eroawa suudet saisi tulla Lysymiyöjeen, maan kaikkien juo- «naiaislsn sonclmai e^htmi^ste n oli>r yhdessä, yh.?'Ävo'min puuhaiiawa, sillä oinihan tysyml/.sesPi kaiilkien yh- teinen l^Dä. Waii'kai?a suomalaisten janomailchti.mieslen keÄuudessa löl)- tyrkin eriii^toja. wo svvat >ne ynunär- ,äävslANwe Kyllä 'fji/inallä tahdolla sopia yhteistyöhön w»jä asiana. Tällaiset juuret jalaHai juh.öt i;uinuiijciuoi' pal jon lvalinisteluaikaa. joten tänä kckvm- ikamena ck^mär «e e>wan woi tulla kysy- myiden. Waan paittakocin asu nyt jo olvlle ja ensi syli»- tai >kewäilkauden ai- kana toiftrttttöröi siatat oikein suuret „ju«nalaisen saliomaleh^disrön Päi- N'äl". Aommö etta se m?aee. mutka wain meidän yhteifillä ponnistuksilla. Siis työhöni —o. Mähän kuntien piätök- fistt Raittiuden^ YstS- wäin kiertokirjeen suhteen. Jokainen aikaa seurannut kansalai- nm on tullut tietäneeksi miten wii- meisvn eduskuntamme wallistustarko. tuFsim myöntämät tvarat 'tviime Msy- lnä Pietarissa päätvttiin, ja miten tä- ma päätös vn ehkäisewvsti waikutta- nut kaMeen pu-oilueettvmaan tvalis- — Palowiinawero ja mallasjuoma- . ... _ suostunta. Senaatti on päättänyt Ra^itnusjaviestoon ^isku, eh5ä ki- ko>rkeimlpaan paikkaan esittää, että pe immin _ koski. _ Sillä eduskunnan sen laatimat chdotMet ann. esityMsi myontamlän waltioawun toiwoAsa Suomen eduskunnalle palowiinawe- kallettlin tulevaisuutta' silmälläpitäen' rc&ta ja mallasjuomalsuostunnasta tyo suurl-suuntaisemmaUsi suunnitella. waywist«ttaisim. Esitelmätoiinmta siirtyi enemmän Pii-! Tim JuolrfTt. iotfffl irvmai A i^h,L n >. ~ Wirkawapausanomus. Senaatin Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Tim huoleksi, jotka «vavoja saatuaan. ai . . Puhujia paMai.siwat ja ol>istwa>t siien ??■!?£.■JJ »r ^ tilaisuudessa alueillaan taDkompaa työ- ^"teliiaichttesri A. A. Listo on se- tä tekemävn M mieAchtaiisesti Mi- ^ ^ kuttamaan asian eduiksi. Kaikilla inu il- - ^tiopaiMain ajak>>, lakin awilla toiimmta laajeni. \ l fi™ han edustaiana ottaa o>aa Mutta toiSveet riittäiväAti waltio- > ^uskMnan töihin. awusta pettitvät. Toism KtoL Rait-1 — 7:3 yleinen palokuntalaiskvkous. tiuAjär>j«stö joutui laaijoine työohjel- Seitsemännen yleisen Palolkuntalaisko- mineen taloudelliseen ahdinkotilaan, kouksen lwalmistawa toimikunta on se- Maan työ ei saanut silti feijsahtua tänä ^ Matilta anonut 3,000 mikn apurahaa törkeänä aikana^ Moin Vieltolaki-asia ^ kokouksen lkuistannuöten fuorirtamiscfit eduskunnassakin esillä oli. N:harras- sekä tulliperuutusta m»)önnetläwäksi tuAa täytyi kmnsassa wireillä Pitää ja niistä ipaiokaluista, jotka mahöollises- keinoja ole Levsitlämä, jolla pulasta ti lähetetään kokouksen yhteyteen jär- päästä sekä chötä jatkaa. , jestettäwään näyttÄyyn ja jälleen »Nalitt. DsöAvien" taholta wodc>t- maasta Pois kuletetaan. Kokouksen me- tim Suomsn kansaan. Sillä kaikkina 'not on laskettu kaiViaan nouseman aikoina on r:työ Maassamme ollut 7,000 mlk. chötä yhteijsen kansan hyväLsi ja par-^ _ Mäinlääkäri-stipendit. Senaatti haaikst, joten ev obsi wää'rin jos kansa päättänyt 1911 wuoden menosään- Muorostaan kaaviji tukemaan ja kan- ^ön ottaa 4,500 mkn määrärahan nattamaan r:tyota. | tläinläälkäristipendejä 'lvartsn. Pllritoimikuntia kchoitettlin kään-j .... , ^ tymään piiriin kuuluin?ien kuntien^ ^ «aantoicn muutokset, suomen puÄeon anomuksella, että kunnat teollisuudenharivntajain kcvkcnaii.'n myöatäifiivät r:työlle aineellista aw^- palcwa!k.mtusyht,on ^ ofije^aantcjen tusta warojeii!sa mukaan. Tällä ta- >nuuwkMe on anottu penaalin >rah- ivalla kanisan alpuun luottaen uskottiin ^istusla. eteenpäin päästÄvän ahtaittenkin aiko° jen läpi. K.-S:n raiittiuSpiiriin kuulumille kunnille m myös ptidtoimifumtan toimesta alwustusanoanu!ksia jätetty. Toiwottiin täälläkin jotain kokoon- saatalvan yhteisen asian edistämiseksi. Mutta iHmeeiffeen on jcomvt fanoma- lchtien kuntakokonssFMuksista lukea, miten mnutamaa harmaa poikkeusta lukuunottamatta melkein järjestään kunnat ainakin täällä Keski-Suomesia Avustuksensa kieltäneet. Talloi,sen tuninustuksen sii>s antaen sille «työlle >ja asialle, josta min Paljon hykvää ,ja kännisiä on Miinie aikoina Puhuttu. On kyllä huomioon oterta- wa kuntienkin suuret.menot ja monel la ijset rasitukset, jotka eiwär suinkoan kehotta joka taholle waroja jakelemaa,:. Waan kun useat isot. odi-stl^smieliset kunnatkaan einxit odes muutamalla kymmomnavkkchslla ole myöntämää wastausta hehNM pyyntöön antaneet, niin se tummu siltä, ku n pidettäisiin nasiaa niin wähäpä:öi>senä, ettei sen edistäminen muka kunnille kuulu. Ia kuitenkin nousemat köyhäinhoitokus- tan>nukset maallemnie maksamaan lähes 5 mi!kj. mkaa wuodessa. Kuinka suuri Prosenttiluku näistä Avunsaajista on- kaan jurnut itlsensä ^imastaloo», juo nut iisöiijsä köyhäsi ja työhön kljkene- mättömälsi jouiuen siten kunnan nis- ko.Ae. ylhteiskunnan clätettämätsl? TDiä seikasta puuttuu tilaÄua. Waan j^mmoinmkin sen täyiyy olla Jyväskylästä ja Keski-Suornesta. Nuorsuomalaiset Nuoret. Kokons Kunnallistalolla tänään No 7 illalla. Ohjjekmassa yhtä ja toista sekä wa?alvaa että hauÄkia; m. m. huwipoöti. Kirjeitä ja kortteja siis mukaan. Niillä, jotlka eiwät wielä olle jäseniä »Nuorissa", on nyt Maisuus jäseneksi liivtymijseon. Kaikki entiset jäsenet koikouksem! — Palkintoja anvokkaiden kalalajien istuttamisessa. Keiiarillinen Senaatii on myöntänyt taloll. Otio Kimarille Jämlsän pit. Patalan kyläsiä, hänen isälvainajansa, Kalle Kimari n >v. 1889 tokemäisä muikkujen isturuksesta Pet- täme järwoen, jonka seurauksesta muikkusa on noin 7 rouobca aikana järwestä runsaasti jaa-a. kolmannen >Pa!Vinnon 100 mk., Kasper Niinimäel- le ja talokais Kalle jäkälille, sainas:a kljläHtä, murusen isiutiamiscska >o. 1304 Miämvn ja Salapohjan ivesis- iööir niinikään kclmamien palkinnon eli 100 mk., wvp-pari Juho Doilvonen- Lelvcislaihdeille, KuorcHvedon Pit. Ajos. taipatlcen kylästä, kahncijen istutuksesia muonna 19<>2 Salojämeen eli Saari- jänveen, j>o>ssa lahiiVja ei ennen ^le ollut, mutta missä niitä nyt on suu^ renMcr^sa määrässä saatu, neljännen Palkinnon eli 50 mk. — Papiston »virkatalot. Wesan non seurakunnan ent. kapipalaiÄvirkataiollc on senaatti myöntänyt kiMoherra.i wirikatallon oikeudet. — Maanmittauslaitos. Maramaan- mittari. 'JMus Edwarld Blomqwist on lopullisesti nimitetty Maasan lää- nin nuoremmaksi komissioonimaan- mittariksi. — Maantiet. MaafanläÄnin kuver nööri on lvahivistanut Ätsärin kunnan n„a «, «o. Ä» mu» midi. | limle( ^ AMaiät(J „ «i. J r *l ,n «rnnJ>m i^btn .'««•j.jä™ tmHUMHm i™W. 21 »-M Imim MUImäftjon Mnninm! k tBnä „ joilf. ,au<I« funa 4 »«#•»« ®.0a. «toin ira;^ 5^» «H», 'tmmifmman iopfo 1 .tu'E|«w. jm^ubih™», tai. U„ m ^ j4e ^ kuu. »at m ch,°Munu«»e ,.m.M IdfcmSn e(,toli[tu. tunto«|tt taqtbuH. lOlto »>«». foljfln j fu««™äi>ri «1 imjöu, S» T E ™\frf «MMMAMMK McbMd* Ou muitfm idmoo, e ielMMK. loifa eH5 tntine „ *« »"% Semton «)!«( tch,»is>« toMMMieff. 4 'meiirhrt 75 jbrtiiiim. leioyiseisi maan tieksi ja että se sittemmin kuntaan kuu- «lumien tieniekMoltvclllisjen keskeii lMMaisnuIdessa kunnossa pidettäisiin. — Kyytilaitos. MMelinläänin ku-- Ivevnööri on hiMäffyiiyt seuraa^xlt wiime sykjll)nä tarj on tahuut oka Upoissa tehdyt waatimuk>set kestiikiewarie>n Pi-- — Eino Rautawkaran konserttssa «eilen illalla oli Kunnallistalon sali ääriään M)öten täynnä thastuneim kuulijoita. Suosionosoitukset olitvat koko illan sangen wiMaat. Pari lau- lua toistettiin ja Usieita ylimääräisiä numeroita esitettiin. Lähemmin selos tamme konserttia huomenna. — Koululaitos. Wi>ikawapa>!lta maalM. 1 p:ötä lukukauden loppuun on myönnetty JiMMylän tyttökoulun kolleegolle E. v. Cräui-leinille, sijaisi- na toimiilvat opettajatar N. Granach ja neiti L. Miihoravaara. —' P. P. S:n wuosikokous on tä- nään kto 7 i4>. Seurahuoneella. — J:kylän Liikkeenharj. Hautaus & Elinapurahaston kokous on ..inään lauantaina kbo 3 i^p. Hotelli Wahl- grenissa. — N. N. ja N. M. K. D. toimiwzi mMjäiset eiisi huhtikuun 8 p. toimin- tansa h>/wälksi. — Rippikoulu tyttöjä <1 varten alkaa täällä Seurakuntatalolla ensi maanan- taina kko 1 i.p. M. 6, Oksalan Herrain Pukimoliikettä ja Kangaskauppaa suositetaan sopivana ostopaikkana. <E(tiu$lainm ipölä seuraa Dartaasti jokainen aikansa tasalla oleva kansalai nen. Meidän paikkakunnallam me antaa eduskunnasta cixiotto- masti nopeimmat ja parDaat tiedot ; Jtiin PaHjon sitä suinkaan harrasta että ' puolta>isi!wat awustusta cinnetramaksi. Sitähän ei siltä taholta tarwitse odo:- I taa kaan. eikä se niin chme de, jos he ^ iMastustctmat. Waan kun kerrotaan ^paikoin kiihkeintä »vastustuÄa kohda- tun juuri niidenkin ryhmien taholta, joita on tähän sca!>ka opittu piläniään rarttiusasian ijstÄvinä, ja joiden luu- llisi >selwem.Min sen tärkc^cn tajuaivan ^o-sta tulcwMia wiisiwuotiskau:ena: ja Ikun nÄnäkin Ävak nyt äänillään! Sysmän kunnan Onkiniemen keöiikie- kiÄteiseein päätökseen ratlkaiselvästi Avarista talollinen I. RuoPPila 1,000 ^vaikuttaneet, niin se tuntuu enemniän Zvuodessq, kiv?c»ikylän majatalosta positimkuilljettoja A. Wuorinen 1,000 nvk. »vuodassa ja Suopellon maja:alos- ta ent. sonaottori O. Schildt 500 mk. wuot>essa; Luhangan Taimnijänven kestikicHvavNta tck>oll. Silpi Helenius 900; KangMniemen kirkonkylän karta- -An omistaja A. P un t an e n 700, Kaih- la mäen tal. O. Pynnönen 200, Jst- rualan taloll. T. Laiitinen 235, Wld«- jalahden taloll. Swen Tuovvinen 195, Koitlilan taloll. I. Takkinen 200 ja Nellan taloll. Alb-in Liulkonen 150 mk. IMuodeAsa; Joutsan kirkonkylän kuin ihmeellisestä. Se on huoraan sa- noen «aitliu-asian sÄivää Mastus- tusta. Tamattoman typerällä tuntuu jo s; ajatussuunta, jolla ^vastustetaan, ni mittäin: „raitl>iustyöstä ei ole mitään hyönpä. Sillä wain wastuslctaan, jarrutetaan kieltolakia". Juomallako sitä sitten edistetään? Mitkä oSrat ne tehokkaimmat ke:nor kieltolain saamiseksi tätä nykyä? Jos raiitiuÄväki het keksiikään jättäisi tä- mäil ,/hl)ödyltömän" työnsä, niin sil- loin saataisiin nähdä mi>:en alas pai-/kaupp. A. Nyman 1,900; Uimaniemen n uisi kieltcllaikiharrastus. Luulisi ah- ! kaupp. O. Huirrr 400, KÄälän lauram. i taimmillakin aiwoi!lla käsittämän, eitä N. Kyröläinen 600 ja Kortesalmen mitä ulseampia uskclllisia kannattajia lamipuoti T. Laitinen 300 mk. >vuo- !käytämws>sä on Miinaliikkeellä. niin beKsa. sitä tvoimckkaanijpi se on. Sitä suu--! _ zie- ja siltarakennukset. Se- ! mimnat lmaikeudet se woi la.tiaa kiel- 1 .noatti on mi)öntänyt Mimpelin kun- tola in tiölle ja ainakin wiiwyt'^ia sen 1 n . a u e 2,500 mikn määrärahan Miua- l tulloa. Waan si:ä ei kaikki näy jaksa- ^ ilamjoctt yli >rakcnnelun sillan korjaa- wan ymmärtää koska nniftiuou':?. !ay-1 mi ^ la , llxlv t nu le.«m rotiieao Km| l»nn _ K«>--»°i>ri, ifla lUftuiuiiMlM »» ««««>» !->-« Mmu UMla» olemaaii ivang^iwart>iana >a kulieita- jana Virtain nimiSiniespiirissä kol- mcn lvucden ajan. — Sääntöjen wahwistukset. Mikke- liniäänin kmveriiööri on imhivi^ninut Siksi me emme w^si>i saa, emmekä Joutsa n telesooiiilH^>Miksen säännör. .weltostua> kun meidän roiminnasiam- me riippuu, tuleeko raittiusasia mene- mään tvoÄdoon sillä »vauhdilla kuin toiwottaivaa olisi, ku'n sen Pitäisi. Us- ^ yllyitäköön meitä ratttiu^-ihm.sii !na- kchvaan chöhön. Si nÄyy olckvan Svaaliaikojeen raittius- harrastus kanisassamine. kin mainilut Päätökset ja käiiiykset raittiustyön tarpeettomuudesta, rawal- laan todistamat. — Viitasaaren kunnan sairaalan samaaichoitajattarelksi on «valittu 15:a hikijasta neiti Elli KuoSmanen Tam- pereelta. — Kuntakokouksessa Uuraisilla t?.män J:n 20 pnä käsiteltiin seuramvat asiat. KangashÄlin ?ou.lun paUasta synti,n'.>t riita-qsia ali taas tokoutsessa esillä. 5iu- tocirnöörin päätöksestä, jonka mutaan koulu on määrätäy ra?cnnettawaksi Täl- lisättvcn rannalle Jokinicmcen, ott>at muutamat piiriläiset wallittancct Ec- naattiin dvaation kiilun paikaksi Maili- lan Kiwinicmcä. Sclity?scn antajikn lä- lhän asiaan ina-Iifctiin tal. Juho Mink kinen, poliisi K. G. Silivoncn ja tni»- »sc^ppä O. Pcllcmipää. — Tovppari T. 7ai- lpalecllc pääteltiin antaa kunnan a>?ua 25 mj. rahaa ja 1 säkki rmsjauhojc. — Tal. M. Knuutila selitti, että häncllc lv. 1808 on asetettu 5 ftKiroötjriii liikaa mtt* sätuiloista ja waati -takaisin sen mukaan maiksamaansa erää kunnatta. Siihen ei «kuitenkaan suostuttu, kun hän ci o.'e a- jollaan azsiaansa w>tkijalautakunn-alle c* sltfän^t. Miitaisaaren Kuntaan sijoite!ta« Wien nrajatalojen pitäjiksi, mikäli n: ko-z- kelvat UuraiAten kuntaa, päätti kokous puoltaa: MuoÄosken kylässä maanw!lj. W Kolaria, jonika tar,jous katsottiin k^ch- tuulliseksi. Jlmolahden kylän maiatalo toimottiin sijoitettavan tal. Johan ^aup- piselle, ikoÄa hänen tarjouksensa on 1'.'C nilf. piononipi luin tal. M. Moision, ci* lii ok muutakaan sytM hänen tarjous han siavuuttaa. Kyminkoskcn kyiäSsä o loivan mazatall-on suhteen päätettiin vh- tyä Miitaisaaren kunnan antamaan leu- fatntoton. Knnnallislelhteä päätettiin ti lata 3 llvuofitertaa ja sijoittaa ne la::> talkunnan esimiehelle, luntakokouksen vu- heenjohtajalle ja jvaimaishoitohallituksen esinÄciheMe, ehdolla, vttä ne säilyteiaän ^ scuraatville toimihenkilöille. — Kaikkein ictvimmaHe otti lviinaäverorahojen icrka- mtinen. sillä ottajia olisi ollut warsin monta. Toiset tahtoi Ivat rahoja kirjas-- töille, toiiset jaettalviksi kirjastojen ja dia- . >?onisisa kassan kesken ja toiset kokonaan diakonissa ikassalle. Lopuiksi täytyi asias- I ta ääneÄää ja sen perustoella nuiärä»- jtiin rahat seurakunnan diaikonissa kas' saan. Lopuksi tuumimat nkot ja syySiä ^iki)llä, että merikillisia rahoja o»vat nv» , teiitiarahat, niitä juodessa pidetään jo ^aika räihäkkää ja se jakluu wielä niin kantvan kun noiden rahain kanssa oi- laan tei?e>misis>sä. — Jämsän Hewosqstiiwäin seura livietti wuosikokou!?smilsa tiimän k:n 19 p. LäSnä oli noin 40 jä^cstä, jotika päätti- wät tästä lähin innoituksella jatkaa s.'u» ! >ran työtä, sillä onhan tämä hewosyhdis- ^Ä)s, zaka perustettiin so wl«onna 1 STf» lNiinmiine wanhimpia ja Zuulunin.pia. lJtä-^tzämeen h c w osjalo Ä>h d i sM k n lii lalle päätettiin uudistaa tvanba py?n>ö saada 300 m?. awustusta wuodcssa sc»- ^ ralle. — Tämän talloen ikilpa-ajot siirre tään ensi joulukuuhun. Johtoikuntaan walittiin wakina'si?si eläinlliäkäri E. Zilliacus (puheenjohia- ja). F. Saari (lvarvpichccnjoht.ija) ?'/ OlKonon, A. Flinkinan ja E. Reponen, s«kä tvaralle K. G. Hilden, W. Laakso- non ja H. 5toiwuranta. Seuran fii jjirvf= j si ja rahastimihoitajalsi ivaliitiin I. Nie- mi. Eläinlääkäri E. Zilliacus piti laajan csiteliinän hclvossiitoksmiiine tarkoituspe- rästä, hctvolscm hoidosta, ruokinnasta y. m. hKoctsia Fosk<!msta seikoista. Esitel- män johdosta syntyi witlas kcöku-Äe!'.i, jo>5sa yleisenä mielipiteenä ilmeni, eitä holvosm jalostalinincn olisi alcttalva pi^- nestä ja pirteästä suomalaisrotuisc^!^ hewososta keski -kokoisoen (noin 154—1:.6 cm.) tanaMa- ja suhteellisruumiiseen he- tr'vstt)t)ppiin. KokoUlkseSsa hylvä!!'>?ttiin yksimielisesti JÄnsän HcwoÄ)stäwäscu- ran ori ..Hatvi" siitokseen täysin kscpaa- waksi ja sopiwaS>si, mutta katsottiin, että astubusmaUu »n alenmttatva niin, eitä Pik?uwiljeliM ja ^ypparitkin lvoi.vat täyttää sitjä tammoilleen. — Saarijänven maalaisseura tulee tänä wuonna järjestämään torppari- w il jeliMichailut, ni i tllMH elyskilpai- lut, -r<hunwi!.jelyski'lpailut ja karjan- hoitokilpailut. TorppariZvilijelGki^cpailut oivat yksi- wuot>iset ja seurataan niiden järjeste- kyssä Keski-^Suoiiien Maamvilje>l>)s- seuran kokotalouÄiipaiilu-chjeita. NiitiyvMiMlipailu on kolmewuo° tinon. Kitpailua waricn täksi wuo° foefsi m>)önnielty määräraha Marakaan patkinnoM ja anotaan sitä Marien !wielä seuraamina wuosina lisämäärä- rahoKaSin. Rientälää siis jokainen Wir« tain miies ja nainen iltamaan, kun f< •tulee. Päitvästä, jolloin se pidetään, il moitetaan «varmemmin tuonnempana. Llen tvaan aikoinaan tahton-ut Umoittaa harkittmvak^enne. miten tärkeätä on ko« <ko ka»san kannatus nuvri<soscllratyöllc. — nen. — ttalewala-juhlaa »victtää Jämisän kansanopisto omion suojien ahtauden Muvksi Jämsän suomalaisen seuran ta- lolla maanantaina tämän I:n W p:ni alkaen täsmälleen kello puoli 7 i.p. LH» jelma on monipuolinen ja runsas ja >kai k?i, warchat ja nrioret sydämell'.» sesti -tenvelutleet yhieiseoii tviettäc.ään tansallista merkkijuhlaa. — Laulajaiset ainaa laukaja (lino Nauiaiivaara ensi sunnuniaiiia klo 7 i. Ä ä ii ekoske n pal o kun uaii talo ll a. — Tuomtitu »väärentäjä. Se „kan- sa'.'oulunopetlaja" joka »viime joulu, kuulla pyrki ,ja myöskui paasi määrcn- neiyillä kirjoilla openaj^si Lappajär- Mcn Uiilillän uuicen kouluun, oli t.f. 17 pnä mas:au>massa Lappajärw?n Y. iii. piiäjicu käräjillä. Trbivleiuksi tui-j että loasiaaja oli määreiiläiiyi maincicbislu.scnsa setä ickais-sui j:iell.'>:isä pääsiötoiiistukien K a j aa n in som inaar isia. lLaeieaja, joka mm:ri kolvin iärsi- neellä, luiinuvii loiuf; häiuä was:aan löydyt |mi:öl 1 ;ct ja fcir>i selm.lle, enä 'hän on Wi!l,nyi Ziaudun pil.^än Qr- j^iisaaren kynVÄ m. 1883. Hänen oikea >uimeii!ä on Juha Mikonp. ;t^an- -o. Isä on tälioll-nen, Äää wielä, sa- moin äin, kaksi -meijeä ja kolme sisarta. Cccviii kaiMvaisÄia, nöyrällä sekä hcn5isesti sa ruumiilliststi Pirstaan- iuneelia hän nyt näyni. Tekisi mieli uvUvj etici hän ole ai^van normaali. Llkeus luomitsi masiaajau pidettä- unusi 2 iv. 10 X ja 15 P. kuriiusman- NchÄvUjellMiiip-aillu käsiitää .Anoas- taan svHanlarehujen »vitjelykscn. Kikpailu karjaichoidot-sa, eiupiissä kayjan puhdisluksesisa. Pannaan toi- nneen jo läniän taII.von kuluessa. Pal- kinnot anneiean eiupäässä palweli- joille. — Lorpitahden Muuramen kylän Nuo- risoseura teki wierailu-retiken kirkonkylän nuorisoseuran talolle sunnuntaina tämän k:n 20 pnä. Wierailijat saapuuvat n.s. talolle No S. Hetken keskusteltua alkoi hanska ohliclma. Laulettiin yhtc >eo.'i „Jys sydän sulla puhdas on", jonka jäl- •fccn seurasi Puhe. Puhuja toi esille, kuinka nlMMan nuorisolla on opp'N!'s:a entisajan nuorisosta. Hän ma^nilsi, kuin?a nuorrso ennen sunnuntaisin rienn 'tuffom»elle toisiaan tapaamaan. Täällä tutustuivat eri kyläkuntien nuoret toi- siinsa. Eiellä aamuisin kisailtiin ja ju teltiin kuulumisista, seurustelu oli wa- paata, kukaan ei tuntenut itseään s:ir- jässä olijaksi. Elämä oli hilpeää, cikä sitä ivauvanmit seurustelukankeus. Rytikään, kun asutus on laajcntu- nut, !k>)lä!kunnat tulleet sluure>nimi!.ii ia n>älkiriktaammii!si, on eri- kyläkuntien rl'hm!l'.!'n«^ eri sakeiksi. Po!» rn . ^ ^ jäänyt yhteinen seurustelu ja tutustiiml- >oia pail >l olemaan n>iela pal- nen ki.'kk«iiäellä. Kukin joukko liiklu.i w.lu^a.. plkcn o w. ianialaiÄuot- omalla puolellaan, ei kivkaan halu.? i,:- ^ ^MUsia wailla. lustua »viero-puoleisen kanssa. 2)ii)öc-f :n ; — Apurahoja maamieHseuroUle Tie- on eri-pioolille perustetut nuo-risoseurat lä-Pohzanmaan Maanioitjelysseuian jcb- jliäncet wierailsi toisilleen. Usein on o- ^ man nurkkakunnan pyyteet pääsieet e- tokunta on päättänyt apurahoiöiaa.-' ^n» taa mm», seuraamille maami?ss'»roillc dolle yhteisistä pyrinnöistä. Mut'a nyt ^ allamainitut määrät: Alajäriven 18(1 on tehtäivä ikäännös, on alettaMa toimi-- nik.; Alamuden—Toikan 4G6 mk., Emi- maan enempi yhdessä. On saa ta iva eri järlven 13ö m^., KortesjäNven 70 mik.. seurat tuttalvillsi toisilleen ja yhdessä tvi-^Kuortaneen 237 mk., Lappajärven 1-J2 mittatva, yhteisen aatteen ednksi. K'i:itä-^ mk.. LaippQjärtven keÄikunnan 200 nik , lvä Yhdessä, lujassa rintamassa tulewai- ^ Lehtimäen 131 mk.. Peräseinäjoen i >! mk. suutta mastaan. Lopuksi puhuja t.ninoi seinäjoen 278 mk., Soinin 127 m'. Äim- tirkonkzlän seuran pian tekcivän lvaSta- pclin 149 m5. M teensä jakaa seura apu- wierail.un Muioranien „Tasa-nkola.'n". rahoina ntaalaisseuroille 8,5!^Z mk - Puheen,jälkeen seurasi -loisaSt- lau- _ Rantasalmen kihlakunnan henki. ^uttn runo. kirjoittajan Mirkaa Mvu keÄimiikkona Pienen tvaliaian perästä £,,e ^^^^lla hakenee: nantoskasstpa c a , • __ ijn .ni. ^^jiirmou piirin nimismies Hj. kin kelpo ai a. %aa cPaa ^ 1 von ?l>ifchan, Ziaulalammin piirin ui- la I mismi^ E. L. Air Aa» sekä Ewijärwen ^oritt.in he^ arkaa soiton ahd^ ^ -piirin nimismies Ä. Erittäin hauskan muiston jätti tama ' 1 r n?'.trailu-iltama mukana olleeseen. — ©irtain nuorisoseura toimii i!la- ^llluultklVuomvstg. Gyllenbögck. — Tampereen Talouskouluna on , Idiksi h«i>vä!lst)tty in.m.: Aina lloiiiu ja man vanalla talollaan Palmiusumiu.i! 'i' i/icdenpohja virroilla. Hil>a lia- na tahi toisena pääsiäichänvänä. ^hiel-- Pynnönen. Elli «)lä-Plinnönen ja Mart- ma koetetaan saada mahdollisinunan ^ Riikonen Ail^ulasta, Dagmar ^san- uxaihteleivaksi ja monipuoliseksi, jotta su- | näincn j a ^it Hänninen La»'oac-ia, -iä olisi .jotakin oppimista ja samalla ja- '„,^ia Llkikola Jämsästä, Signe Kosk:- tostalvaa nautintoa. Ohjelmasta »mi- j>aroiulac-ta ja Hebnii Hokkanen iit- nittakoon jo näytelmäkappale „Anna Lii- -s^jzjä. sa". Kun nuorisoseura näyttää kohdista- Man kaiken tarmonsa ja kaiken Moimansa >>va<kawaam työhön ja nuorison henkpen fehittyfifen Mst>!imiscAsi, niin on toivoak seni paikkakunnan suuri yleisö osot!awa tunnustustaan sille työlle, minkä nuori- s»seura on ottanut tehläivällseen ja sa-' ,nwHa nuorisoseurallekin. Ja sen tuu- j nustusssen osoitamme heille emi kädessä parlhaiten saapmnalla oikein sankkoina! joukkoina »vanhat ja nuoret Yinp.?n vi-1 tqjän. edellä sanottuun iltaanaan. Näy<! teliNtikapipale on jo meikäläisissä oloissa! Ku.pion läänin itäisen »vaalipiirin onnistuai »scen ik>sywä paljon N)ötä si uh- l^-^u -iauiakuiua on täänin kumernöö- rautMvaisuutta, kun se samalla on to- ^ rille lähetläimissänsä kiirjelmässä sano- distus, että seura pyrkii tarjoamaan, ie- NUl, eliä <!lualilain Z0 £:ii 2:jo» koh- kä ^vanhoille että nuorille ja myöskin daii ja 2<i ^'.n 2iM kohdan mukaan nxikawaini>nan ajatussuunnan oma^v:.'- iUlee H\iW|i)ai)!)bivn);;i:n 0|la;iuct)Cit le henkistä nautintoa. S* pyrkii toke- lcdisiaa. eitä ne h«i>li'löi, joiven ni:ne: mään chhjätsi nuori sose uiroja maZtaan tölilMmr allÄirjoittÄsina maliiujalch- ,viime aikana juttisuudessa ilnrenneen e- , divNf .seii PerueiamiÄk rj ^ssa sekä jul- päluulon, eltein <it nuorisoseurat nnky-^ kilauiuma^ omakälisesii cevat sano- ään lvastaisi niitä »vaatimuksia, joita j uu asiatiljjal all^irjoilianeet. Tar- niille nuorison kaslvattajina kohtuudella ' kasiaessaau k^skuvlauiakunnalle saapu- »voidaan asettaa. Työ on laajasuuntais- neita hakemuskirjoja ku!luwan heimik. ta ja fltyfoy tyÄvoimia ja aikaa ja wic !äpä ! 1 ja 2 pnä loimitettuja edustajlUvaa- (5duskuntawaalicn jälkimal» uinteja.