Tiistaina 13 p. Syyskuuta A KARJALATAR Nro 103 — 1910 Sydämen surulla ilmoitan että rakas lapseni IIDA KAISA muutti taivaallisen isänsä ko tiin Elok. 29 P°> elettyään 15 v. 3 kk. 14 p. Jättäen kanssa ni suremaan 3 velieä, 2 siskoa, sekä lukuisan joulcon sukulai sia ja tuttavia. Antti Oinonen. Mun kotoni taivaassa ihana on, Ja sinne mun mieleni pa laa, Kun maan päällä eloni rau haton on, Niin taivaasen mie leni halaa. Kas sielläpä suruni loppunsa saa, Ja huoleni ijäksi myös katoaa, Kun uskossa päi väni päätän. (K. S. 1 k. 1 s. 50 mm.) Herra Pekka Ervast Helsingistä, luennoi kansakoulun juh lasallssa torstaina tk. 15 p. klo 8.15 i. aiheesta ,.Kristinusko, materialismi ja teo sofia" ; perjantaina 16 p. klo 8.is i. aiheesta ..Onko elämää kuoleman jälkeen ?' ja lauantaina 17 p. klo V«5 aiheesta »Onnellisen elämän salaisuus". Pääsymaksu 50 p. luennolta. Joan luippj-aplais- i alkaa perjantaina t. k. 16 p:nä kio 8 j. pp., jolloin saapukoot kaikki ilmoittautuneet oppilaat kuin myöskin uudet kouluun pyrkijät. Jäsen- ja lukukausi maksut kannetaan myöskin sa malla. Joensuun nais- käsityökoulu alkaa taas toimintansa torstaina syysk. 15 p:nä klo 10 ap. enti sessä paikassa Petreliuksen ta lossa Malmik. 11. Koulussa an netaan opetnsta kutomisessa, om- pelemisessa y. m. käsitöissä. (K. S. 1 k.) Mm pyydetään kokoontumaan ensi torstaina kello 8 ip. kansakou lulle. Entiset ja uudet jäsenet terve- tulleet. Huom.! Tänft iltana ei ole harjoitusta. Taneli Hurri. Kätilö Elin Nyrhinen tavataan Siltakatu N:o 13. Ylimääräiset Mltiopäiumt alkavat. Eduskuntamme kokoontuu huo- mennä ylimääräisille maltiopäi- mille. Te on käsketty koolle kah deksi kuukaudeksi, sitä maaditaan »valitsemaan Suomesta edustajia Menäjän duumaan ja maltakun- nanneumostoon ja siltä maaditaan lausuntoa kahdesta »venäläisestä lakiehdotuksesta, joista toinen kos kee sotilasmiljoonia ja toinen »ve näläisten oikeuksia Suomessa. Nämä nyt alkamat maltiopäi- wät omat epäilemättä hymin mie- lenkiintoiset ja metämät kansan huomion puoleensa. Armaamaton- ta ei suinkaan ole, mitä eduskunta tulee päättämään. Eduskunnan- han on noudatettama perustus- lakeja. Sitä mastoin se yleismal- takunnallinen lainsäädäntö, jota somelluttamaan nyt eduskuntaa maaditaan, on perustuslaeillemme mastakkaisessa järjestyksessä syn- tynyt. Näin ollen eduskunta ei moi katsoa olemansa oikeutettu malitsemaan jäseniä duumaan ja maltakunnanneumostoon, eikä an- tamaan lausuntoja asioista, joissa sillä on maltiopäimäjärjestyksen turmaama päättämisoikeus. Krii- tillisessä maltiollisessa asemassam- me ei ole mielenkiintoista ja tär- eätä ainoastaan se, mitä sano- aan, maan myös sekin, miten anotaan. Senhän olemme saaneet !okea monesti ennenkin ja sitä ei uinkaan ole unhotettama nytkään, yystä siitä, että sillä seikalla on ratkaisema merkitys itse eduskunta- laitoksemme säilyttämiseen. Tosin on senaatin marapuheen- johtaja eräälle menäläisen lehden haastattelijalle makuuttanut, ettei eduskuntaa hajoteta eikä maalila- kia muuteta. Mutta Menäjän mi- rallisista piireistä on kuultu siinä suhteessa päinmastaisiakin makuu- tuksia. Kuinka sitten käynee. Se ainakin meille lienee epätietoista, missä määrin Menäjän pääminis- teri Stolypin pitää tarpeellisena ennakolta selostaa politiikkaansa Suomen nykyiselle senaatille, jonka hän tietää ja tämä itsekin amoi- mesti myöntää oleman ainoastaan Pietarista tulemien määräysten johdonmukainen toimeenpanija, jota eimät siido Suomen eduskunta ja perustuslait. Missään tapauksesta emme saa- da epämarmuuttamme sulkea las- kuista pois, emmekä itseltämme salata. Eduskunta on kahdesti ha- jotettu jo tätä ennen ja senaatin «varapuheenjohtaja mainitussa haastattelussa makuutuksestaan huolimatta miittaa syyhynkin, ni- mittäin puhemiehen puheeseen mal- tiopäimäin alkajaisissa, joka on kerran ennen hajotuksen aiheutta- nut. Muutamalle sanallekin anne- taan tärkeällä hetkellä suuri mer- kitys ja sen seuraukset tehdään kait- tamiksi. Parilla minne kerralla eduskunta itse päättämällä, mitä ja miten puhemiehen on hutsutta- ma sellaisessa tilaisuudessa, »vältti salakarin. Suomen kansalla ja sen edns- lajilla on tietyski tällä hetkellä jos koskaan paljon sydämellään, joka on sanottama julki. Eikä liene ole- massa enää muuta käsitystä kuin se, että maltiomiisaampaa on tuo- da tämä kaikki ilmi koko eduskun- kunnan yhteisessä ja yksimielisessä, perusteellisessa esityksessä kuin pu- hemiehen muutamalla sanalla. Luonnollisesti eduskunnan on niistä kolmesta asiasta, joita mar- ten maltiopäimät omat kutsutut ja jotka sille jätetään, annettama mastaukiensa. Aseman makamuus nyt maatii, että eduskunta mas- tauskirjelmäin malmistamiseen käyttää parhaimmat taitonsa ja kykynsä ja että eduskunta mah- dollisimman armokkaasti ja sel- mästi esittää kansan oikeustajun- nan. Sellaisella esiintymisellä saa- mutetaan ainakin simeellinen moit- to, kaikkien oikeamielisten, oikeutta ja totuutta rakastamien myötä- lunto ja kunnioitus. Ja se taas mahmistaa luottamustamme tule- maisuuteen, elähdyttää koimoam- me että Suomi asetetaan kerran oikeuksiinsa takaisin. ruuttcmeet hakemuksensa kemian professorin mirkaan. Maa-alueiden pakkolnottmtus »venäläisiä sotilaskasarmeja »varten. Korkeimmassa paikassa on käs- ketty: 1) pakkoluomuttaa Suomessa Menäjän »valtion laskuun uusia kasarmeja »varten ne maa-alueet niissä seuduissa, joissa tätä tar- koitusta »varten »naata ei moi so- minnolla ostaa, sekä 2) että ken- raaliknmernöörin on tehtämä alis- tus korkeimman suostumuksen hank kimiseksi kysymylsenalaisien maa- alueiden kiireellisestä luomuttami- sesta sotilashallinnolle, Suvinen artvopaperien kurssi yhä nousemassa Lontoon . Pörssissä. j Suomen 4 ja puolen prosentin , obligatioonien kurssi oli Lontoon ^ pörssissä toissa maanantaina edel- , leen noussut99 1 t prosentista 99 :! 4 . prosenttiin. Jlotnlitnslaitteet kenraalikn- »vernöörin apulaisen asun- toon. yleisten rakennusten ylihallitus on anonut tuhannen markan mää- ! rärahaa kenraalikumernöörinapu- ' laisen asunnon marustamiseksi ilo- ' tulituslaitteella.' l 5iirjassa „salat julki" tehtyjen ilmiantojen tutkiminen. Kenraalikumemööri on tiedus- tellut m. t. prokuraattorilta miten pitkälle on ennättänyt se proku- raattorinmiraston toimittaina tut- kintus, jonka kenraalikenraaliku- mernööri on käskenyt toimitetta- maksi Mustosen kirjassa ..Salat {julki" tehtyjen ilmiantojen joh dosta. Yleisiä uutisia. ylimääräisten »valtiopäitväin juhlalliset amajaiset tapahtumat keisarillisen palatsin maltaistuinsa- lissa tk. 16 pnä. Kenraalikntvernööri nostaa kanteen professori Tetälää »vastaan. Kenraalikumemööri on kehotta- nut prokuraattorinmirastoa ryhty- mään toimenpiteisiin kanteen nos- tamiseksi professori Setälää mas- taan erään tämän nuorsuomalais- ten puoluekokouksessa LLiipnrissa huhtik. 12 pnä pitämän puheen johdosta, missä puheessa proses- sori Setälä on kenraalikumernöö- rin mielestä kehottanut tottelemat- tomuuteen lakeja kohtaan. Taas uusi asetuksien jukkaise- mismuoto. Perjantain mirallisen lehden mu- kana jaettiin uudelleen »ministeri- neumoston armollisimmasti mah- mistettu päätös mäliaikaisiin toi- menpiteisiin ryhtymisestä aseiden ja ampumamarojen Suomeen tuon- nin rajottamiseksi". Tk. li p. jaet- tiin sama »päätös" erillisenä leh- tisenä, jossa oli main suomennos. Nyt jaetussa paperissa on ensiksi alkuperäinen menäläinen teksti ja sitten suomennos ja ruotsinnos siitä, kaikki ilman mitään allekirjoituksia ja ilman muuta otsikkoa kuin „N:o 1" ja päimämäärä. Kenraalikutvernööri ja aseitten maahantuontikieltoa koske- »van „päätöksen käsittely" se- naatissa. Kenraalikumernööri on pyytänyt senaattia mahdollisimman lyhyen ajan sisällä antamaan hänelle pöy- täkirjan senaatin talousosaston tk. <> pmän istunnosta, jossa käsitel- tiin kysymystä elok. 11 pnä kaik- kein korkeimmasti mahmistetnn, mäliaikaisia toimenpiteitä aseitten ja ampumatarpeitten Suomeen tuonnin rajottamiseksi koskemaa ministerineumoston päätöksen moi- maansaattamista. Mikkelin läänin knlvernööri »vaatii Mikkelin kaupungin palosammntnslaitoksen uu distamista. Sen raportin johdosta, jonka Mikkelin m. t. poliisimestari G. Ahrenberg äskeisen suuren tulipa- lon jälkeen antoi läänin kumer- nöörille ja jossa hän esitti hnomi- otaan kaupungin palokunta-ja pa- losammutusoloista, on läänin ku- mernööri lähettänyt kirjelmän kau- pungin maistraatille, jossa hän ehdottaa, että kaupungin olisi pal- kattama täydellisesti ammattitai- toinen palomestari ja mäkinainen ruiskumestari, joka hoitaisi kau- pungin höyryruiskun. Samoin olisi palkattama mähintäin G ammatti taitoista palosotamiestä, jotka muo- ronsa mukaan toimittaisimat mah- tipalmelusta sekä hankittama palo- laitokselle kaksi hemosta. Mielä olisi laitettama kaupungille »varsinainen paloasema, jossa olisi marattama huoneita palomiesistön asuntoa ja palokaluston säilyttämistä marten sekä talli hemosille. Höyryruiskua marten olisi mielä harjotettama mähintään 12 maramiestä, joille kaupunki kustantaisi tulipalossa tarmittamat pumut ja marustuk- set sekä sähköhälyytysjohdon hei- dän asuntoihinsa ja työpaikkoi- hinsa. Ehdotuksen kohtalosta on ku- mernööri maatinut maistraatilta mastaisuudessa tietoja. Kemian professorin wirka. Tohtori Gustaf Mattsson ja toh- tori Wäinö Bonsdorff omat pe- Joensuusta ja likitienoolta. Rajankäynti Suomen ja Olonetsin kulver- nementin lvälillä päättynyt. Elokuun 1 pnä alkanut rajan- käynti päättyi t. k. li pnä Mimmi jkiiueUä Oulun ja Menäjän rajalla, jossa päättyy Olonetsin kum. ja alkaa Arkangelin kumernementti. Rajankäyntikomitean loppukokous pidettiin Kuhmoniemellä Kannak- sessa, josta sitten komitean jäsenet hajaantuiroat, Komitean suoma- ^ laisina jäseninä olimat manhempi ' komissionimaanmittari Paul Ek- jblom Kuopiosta ja tulkkina ylim. «kanslisti Pekka Inkinen Wiipuris- ,ta. Menäläisenä edustajana oli .Olonetsin kumernementnt hallituk- j sen nuorempi maanmitt. apulai- nen Jurij Molkomitsh. Kumerne- ; inentin rajakihlakuntien apulais- ^ ruununmoudit seurasimat kukin ' omassaan kihlakunnassaan rajan- : käyntiä. Rajankäynti kesti kaik- kiaan 37 päimää. Rajalinjalla, . jnka on noin GOO km. pitkä, ei toi mitettu mitään erityisiä mittauk- ! sia, maan ainoaskaan amattiin ja raimattiin koko pituudeltaan, raja- patsaat pantiin kuntoon, rajapaa- lut jäimät hymästi säilyneinä pai- | koilleen. Rajankäyntiä suuresti ' helpottimat erinomaiset ilmat. Kes- -kimäärin päimässä kuljettiin noin ! 15—22 km. Miehistö oli pää- ' asiallisesti Salmista. ! Joensuun W. ja ! seura „Kataja" ja ! sen 19-lvnotisjuhla. ! Joensuun M. ja U.-seura „Ka- taja", jonka 10-muotisjuhlaa mii- me sunnuntaina mietimme, on mitättömän pienestä alusta kas- manut suureksi, elinmoimaiseksi z seuraksi. Innolla, tarmolla ja ' uutteralla työllä se on kohoutunut maamme W.- ja U.-seurojen ensi- mäisten joukkoon. Se on todella- kin tehnyt uutterata ja mäsymä- ' töntä työtä urheilu- ja moimis- teluaatteen juuruttamiseksi paikka- kunnallamme ja koko laajassa . Pohj.-Karjalassa. Suuri on se sato, siunausta tuottama se työ, ; minkä „Kataja" on suorittanut tä- ! nä 10-muotisena toimintakaute naan. Kenen muun jos ei juuri - ..Katajan" ansioksi ole luettama sitä, että täällä Pohj.-Karjalassa nykyisin toimii noin parisenkym- mentä W.- ja U.-seuraa. Eiköhän siinä liene juuri ..Katajan" sitkeä ja uhrautuma työ ollut hymänä esimerkkinä, moimakkaimpana kan- nustajana. Alpeillä saa ..Kataja" myöskin niistä kasmattamistaan pojista, jotka omat jo paikkansa malinneet maamme ensimäisten rimissä. Nlpeillä se saa myöskin niissä tyttäristään, jotka omat jo ymmärtäneet irtautua siitä tamal- lisesta naisten kursailusta ja kai- noudesta, minkä orjana mielä suu- ri joukko maamme tyttäriä näi- mettyy ja kuihtuu, ymmärtäneet rientää moimistelurintamaan ja ujostelematta, tarmolla tarttua moimistelusaumaan. Hipeillä se saa myöskin niistä lukemattomis- ta maitoista, joita se on monen monilla kisakentillä saamuttanut. ZLäsyttämäksi kämisi luetella kaik- kia niitä tuloksia, joita seura on 'nyt päättymällä 10-mnotisella toi- mintakaudellaan saamuttanut. Pit- käkst kämisi tässä lähemmin ru- meta määrittelemään sitä satoa. minkä ..Katajan" kylmö on tuot- tanut. Mainittakoon main tässä lopussa lyhyesti, että M.- ja U.- seura ..Kataja" ei tarmitse hämetä menneisyyttään,' se saa siitä yl- peillä. Jolla on rikas menneisyys, sillä on myöskin kunniakas tule- maisuus. Tämä makaumus, tämä tietoisuus kannustakoon..Katajaa" alkaessaan taas uutta toiminta- kauttaan. Jalo on se aate, siu- nausta tuottama se työ, mille olet uhrautunut. Tee sen eteen työtä edelleenkin, »väsymätöntä, uutteraa, uhrautumaa työtä. Se työ on kau- nista; se työ on kansallista. Nyt juuri kansamme tarmoa tarmitsee, nyt juuri se moimia kaipaa. Elä- köön, kauman eläköön M.- ja U.- seura ..Kataja"! ^ 10-m u o t i s j u h l a alkoi ur- heilukilpailuilla sunnuntai-aamuna klo 8 ktäkäläisellä urheilukentällä. Erinomaisen kaunis sää suosi tätä . tilaisuutta. Täällä suoritettiin juok- ^susarjakilpailu: 109, «00 ja 1,500 m. matkoilla: 3-ottelu »niehille: .kuulantyöntö, keihäänheitto ja pi tuushyppy; 3-ottelu naisille? misa- pallonheitto, korkeushyppy ja 100 m. juoksu; ja meteraaneille 100 ja . 1,000 m. juoksukilpailut. Kilpai- lijat järjestäytyimät seuraaivasti: Miesten 3-ottelussa: I palk. M. Holm, Joensuun Ka- taja, 265,41 pist. II palk. K. Hukkanen, Joensuun S. L. U. 249,58 pist. III palk. A. Hirmonen, Joensuun Kataja, 243,31 pist. IV palk. I. Peko»»en, Lappeen- rannan Mesa, 230,55 pist. V palk. A. Mahteri, Joensuun S. L. U., 230,83 pist. Lähinnä seuraama oli Saul Hartikainen, Joensuun Kataja, 230,60 pist. M i e s t e n j u o k s u s a r j a: I palk. ft. Hukkanen, S. L. N. 245 pist. II palk. A. Lihr, Kataja, 239,70 pist. III palk. A. Hirmonen, Kataja, 223,50 pist. IV palk. I. Päiminen, Kataja, 217,75 pist. V palk. S. Hartikainen, Kataja, 204,85 pist. Lähinnä oli K. Nemalainen, 184,55 pist. Meteraanien 1,000 m. juoksussa (yleinen): I palk. K. Mänttinen, Miipurin Pontema, 3.02,.; II palk. U. Salo, Wiipurin Tar- mo, 3,08,;.; III palk' E. Sorjonen. Joensuun Kataja, 3,:S3, ;) ; IV palk. O. Larinen, Hiitolan Nuorisoseura, 3,3 V palk. I. Keinänen, Joensuun Kataja, 4,2(5,,,. Katajan „Uk k oje n" (yli 3 5 m.) 10 0 m. juoksussa: I palk. E. Sorjonen 15,6: II palk. O. Sarola 15,8; III palk. I. Keinänen 15,8; IV palk. I. Kolehmainen 15,9; V palk. A. M. Koimula 16,4. Katajan ukkojen (alle 35 m.) 100 »n. juoksussa: I palk. I. Kirsch 13,4; II palk. I. Btalinen 13,8; III palk. N. Käkelä 14,4; IV palk. A. Hartikainen 14,4; V palk. R. Käkelä 14,5. Lähinnä seuraama oli M. Smeds 16,9. Näitä „ukkojen" juoksuja yleisö mielihymällä ja suurella jännituk- sellä seurasi. Ja epäilemättä oli kin hauskaa nähdä, kun partasuu ! urohot mielä manhoillaankinpyrhäl- ! siivät minkä main sääret sietimät !ja suuri matsa perään antoi. Pikku- ! poikaset siellä ..ukoille" huusimat: ' isä, kiri! Tyttöjen 3-ottelussa: I palk. Linda Halonen 6 pist.; II „ L. Heimonen 6 „ III „ H. Luukkonen 7 „ IV „ S. Ryynänen 10 „ V „ E. Jumonen 14 „ Lähinnä seuraamat oli A. Hak- karainen ja A. Lamikainen. Kun urheilukentättä olimat kaikki kilpailut päättyneet, lähdettiin sit- ten tuossa 6 tienoissa „koko jou- . kolla" marssin kaikuessa marssi- j maan Ilosaarelle, missä sitten hetimiten alkoi marsinainen 10-m u o t i s j u h l a. Aluksi kun oli Musiikkiyhd. tor- misoittokuitta soitellut muutamia | kappaleita, lausui hra E. Sorjonen ' innostamin sanoin juhlayleisön | terme tulleeksi ja samalla tehden ' muutamin sanoin selkoa „Kata- ' jan" synnystä ja sen 10-muotises- ^ ta toiminnasta. Hätä ihmiskun- ^ taa kasmattaa, kehittää, lausui ' puhuja, hätä se on saanut tämän- kin seuran syntymään. Kymnie- nen muotta sitten oli näilläkin tie- nomilla ruumiinhoito melkein tun- tematonta. lamautuminen ja mel- tostuminen aiman yleistä. Sil- loin rupesimat muutamat henkilöt ajattelemaan, että jotakin on teh- tämä yleisen meltostumisen estä- miseksi, jotakin rumettama toimi- maan ruumiinhoidon edistämiseksi. Silloin sai alkunsa se seura, jonka 10-muotisjuhlaa nyt parhaallaan mietämme. Kykyjensä ja moi- miensa mukaan onkin seura koet- tanut työskennellä ruumiinhoidon edistämiseksi, urheiluaatteen juu- uittamiseksi ja kohottamiseksi, ylei sön suurempaa kannatusta on main puuttunut. Ätuutamat yksi- löt omat saaneet aiman ylimoi- maisesti uhrata aikaansa ja maro- jaan. Dleisön suurempaa kanna- tusta kaimataan, aineellista apna tarmitaan. Moimisteluseurat ei- mät työskentele muutamien har- mojen hymäksi, maan jokaisen, koko kansamine hymäksi ne tahtoivat uhrautua. Jokainen lätstöän siis moiivistelnsenrojen epäitsekästä toimintaa tukemaan ja auttamaan. Tämän innostaman termehdys- pnheen jälkeen saimme kuulla tiiap. mieskuoron lauluja ja tormisoitto- kunnan »virkistämiä soittoesityksiä. Marssin kaikuessa astuimat sitten laivalle Katajan tanakat „ukot". Aimanpa lattialankut notkunvat ja lamput pelosta tärisimät, kun „nkot" siiitä astelimat". Sauma- liikkeillään ja »nnutamilla haus- koilla pyramiideillaan saimat „nkot" yleisön oikealle naurutuulelle. Liik- keitä tehdessä tuli tietenkin „joita- kin" pienempiä »virheitä, mutta ne annettiin »nielihymällä anteeksi. Seurasi sitten naisten saumaliike- esitykset, jotka suontettin erinomai sen sulamasti ja »virheettöinästi. Näitä esityksiä seuratessaan huo- masi selmästi, että neitoset olimat kaikella huolella ja uutteruudella harjoitelleet. ^Naisten moimistelm»- johtajatar neiti Hildnr Holm- ströln ansaitse täyden tunnnustnk- sen ja kiitokset tarmokkaasta joh- dostaan ja uhrautnmaisuudestaan. Mielenkiinnolla seurattiin sitten nojapuu- ja rekkiliikkeitä, joita erit täin kauniisti, näppärästi ja luon- temasti esittnvät seuran jäsenet M. Holm, A. Korhonen ja A. Hirmo- nen. Siinä oit kolmikko, joka ky- kenee esiintymäält »vaikka minkä- läisella näyttämöllä ja »vaikka kuinkakin armostelukykyisen yleisön edessä. Lopuksi muutamat „Kata- jan" jäsenet esittimät mielä hil- peän „mustalaistanssin", jokatäy- tyi toistaa. Tässä tilaisuudessajaettiinmyös- kin palkinnot päimän kilpailuista^ Oli erinomaisen ilahnttamaa, että „Kataja" oli palkinnoikseen ma- linnut hyödyllistä taloustamaraa eikä armottomia ..prenikoita" ku ten tamallisesti tehdään. Seuran 10-muotisesta jäsenyydestä saimat hopeisia seuran merkkejä seuraamat: Tuomas Ahokas, T. Hukka, Eino Kuittinen, Riku Käkelä ja Zlug. Kilpi. Juhlaan oli saapunut seuraamt sähkösanomat: Porivoosta: Jatkumaa menes tystä 1»-wuotiaalle! Psnler. Lappeenrannasta: Eläköön 10- »vuotias! Laamanen. Turusta: Lämmin termehdys Katajalle, muotta kymmenen tar- molla toiminut, alota toista tar- mokkaammin! Urheiluliitto' Lyseol. Olli Broseldfilta Hel singistä oli saapunut erittäin ais- tikas, silkkinauhoilla koristettu wih- konen, jonka lehdille oli taidok- kaasti piirretty: Ar»v. M.- & U.-seura „Kataja". Eläköön ..Kataja", Kaleioalan kansan urheilun sykkimä sydän mielä toisenkin kyminenen, eläköön muosituhannen, — niin eläköön kautta Matkojen! Kasmattakoon ..Kataja" edel- leenkin Karjalan siintämiin saloi hin reippaita ja moiinakkaita kata- jäisen kansan kansalaisia. Sillä moimaa maamme meiltä maaliin, moiinaa ja kestämyyttä, ennenkui»» karuilla kankailla miljamainiot ke- säisenä iltana tuuleentnmat. 9ioh- keutta ja reippautta maatii meiltä Suomi-äidimmekin kun: Idän hallat, Jdäi» mallat, maanimat Suomea suurta, kun: Tuulet tummat, myörskyt kummat, repimät kansamnie juurta. Tuokoon Tuulen-Tyttäret, »nm sinisilmäiset simasuu in»met Teille sydämeni symimmät kiitokset kut- susta, jota elämäni onnetar ei ole sallinut minun noudattaa, niin mielelläni kuin olisinkin saapunut kanssanne ..Katajaa" juhlimaan. Pohjois-Karjalan Marttayhdistysten yhteinen Marttapäimä ja sen yh- teydessä yhteinen muosikokous pi- dettiin täällä naiskäsityvkonlun huoneustolla eilei» t. k. 12 p:nä. Yleisön, jota oli saapunut ahdas huoneusto aiman pakatellen täy- teen, lausui rma A. Laine terme- tulleeksi. Nti A. Hamerinen piti sitten laajahkon ja sangen sisältö- rikkaan esitelmän kasmisruuista ja maatimattomista elämän ta- moista. Kuinka äärettömän pal- jon, lausui puhuja, eikö tuhlata sekä aikaa että rahaa rttokiin ja juomiin, kuinka monelle ei rämin- tokysymys ole tullut miltei tär- keimmäksi elämässä. Jos ei saa maksaansa ahtaa kaiken maailman herkkuja sekä ruuan että juoinan muodossa, niin on koko elämä ikämää ja kuimaa, eikä sellainen henkilö moi tuntea iloa ja nautin- toa enää mistään yksiitkertaisem- masta asiasta; möisi sanoa, että hänen elämänsä on pilalla main siitä syystä, että hän on ..elänyt syödäksensä". Esitelmöitsijä kehotti hankkimaan jokaisen itselleen t:ri Hindheden ..Cäästötalondellisen keittokirjan". Se »naksaa main 3 mk. 50 p:iä. Tri Hindhede ei siinä ole esittänyt ehdottoinasii pelkkiä kasmisrliokia, ivaan on siellä joitalnita liharuokiakin. Nain syksyllä on erittäin helppo saada ruoka »vaihtelemaksi, mutta kemääl- lä se on toista. Jos ei ole säi- lykkeitä miime »vuodelta, ei juuri- kasiveja, eikä »nuitakaan säästöjä, niin on tnrmandnttama kuiiviin herneisiin, papuihin, ryyneihin, makarooneihin, perunoihin y. m, itäistäkin kyllä ivoi malinistaa sopimaa ruokaa. Puhuja kehoitti jokaista Hallilasta muuttamaan ruokajärjestyksen kodissaan enein- män teriveelliselsi ja halivem- maksi. 7>ospa kaikki Suomen naiset, lausui lopuksi puhuja, yhtyisimät taisteluun nykyistä määrää ruo- kajärjestelmää mastaan. Tässä ei tarmita suuria saitoja eikä pit- kiä puheita, maan tnötä hiljaista, työtä kotilieden ääressä. Tuollai- nen työ tuottaisi ,varmasti par- haimmat tiilokset. Kiitollisin työ- ala on tässä lapset. Heille jos pienestä pitäen annetaan kasmi- ruokaa parhaalta, mitä on saata- maiia. eimät he koskaai» tule kai- paamaan ntmita ruokaa. Täten he oppimat elämään maatiinatto- masti, kasmamat termeiksi ja moi makkaiksi, ja sitteit astumat elä- män taisteluiin reippain ja roh- kein mieliii. He eimät odota elä- niältä suuria, niinkuin ylellisyy- dessä kasmatetut lapset. Maati- maitomiiudessa kasmatetiit lapset saamat usein ylikin sen, niitä he omat osanneet elämältään toimoa. Sitäpaitse sellaiset manheinmat, jotka noudattamat kodissaan yk- sinkertaista elämäntapaa, omat taloudellisesti riippumattomia, menot mähenemät tnntumasti ja moimatpa »vielä antaa lapsilleen paremman kasmatuksen, hankkia eneinpi koultisimistystä näillä sääs- tetyillä maroilla. Opettakaamme erittäinkin nuoret tyttäremme jo aikaisin rakastamaan yksinkertai suutta niin ruuassa kuin muussa- kin elämässä, opettakaamme hei- tä jo nuorena ymmärtämään, ettei raminto- ja pukuasiat ole pääasioi- ta, joihin tulisi kohdistaa kaikki työ, ajatus ja maima, maan että ne omat main palmelijoina kor- keammille, ylemäntmille pyrinnöil- le. Mitä yksinkertaisemmin ja rait- tiimmin elämme, sitä korkecimmal- le kehittyi) henkiset kykymme, elä- mäntme saa aiivan uuden suun- nan, päämäärämme asettumat kor- keammalle. ..Tulemaisuus oit sen maan; jonka nuoriso on hereillä", sanoo eräs kuuluisa kirjailija. Tehkäämme moitamamme saadak semme nousema nuoriso luotta- maai» siihen tosiseikkaan, että yk- sinkertaistn elämä tarjoo ihmiselle sunrimman tyydytyksen ja iha- nimmat nautinnot. Päästäksem- me päämääräämme: Terme sielu terlveessä ruumiissa",on meidäneh- dottoinasti palattama yksinkertai- sempaan elämään. Silloin moisim- me tunnustaa täydellä makuutuk- sella: ..Kemyttä on elää ja elä- mä on ihanaa, kun elää sitä oi- kealla tamalla". Noin puolisen ttmtia kestämän kahiviloman jälkeen alettiin taas ohjelman suoritus. Tällä kertaa esitelmöi kanakoiisuleiitti nti O. Autere nykyisin jo »»iin tärkeäksi käyneestä kananhoitokysymyksestä. Esitelmöijä saiioi täiiä miimeisenä muosikymmeneksenä kananhoidoii maassamme sangen tnntiiivassa määrässä edistyiieei». Manhoja kanaloita oit suurennettu ja misia on runsaasti perustettu eri puolil- le maata. Puhui sangen tajutta- masti kanaloista ja niiden järjes tämisestä, kanalajeista ja niiden jalostamisesta, ruokinnasta, lii kunnasta ja yleisestä hoidosta. Tämän esitelmän jälkeen aikoi sitten marsinainen muosikokous. Kokouksen puheenjohtajaksi ma- kittiil» riva A. Laine ja sihteeriksi nti A. Kortelainen. Edustettuina olimat seuraamat yhdistykset: Joensuun. Polmijär- men. Kontiolahden, Liperin, Kuus- järiven. Kiteen, Rääkkylän, Pälk- järmen. Enon, Komeron ja Kiih- telyksen. Kaikkiaan on Pohj.-Kar- jalassa 14 Marttayhdistystä, inis- tä oli nyt 11 edustettuna, kolme yhdistystä, niin. Ilomantsin, Toh- majärmen ja Juu'an eimät ol- leet lähettäneet edustajoita. Ensiksi luettiiii ja tarkistettiin tilit, joiden perusteella myönnet- tiin täydellinen tilimapans. Johtokuntaan malittiin entiset jäsenet, paitsi nti K. Parmiaisen sijalle tuli malituksi rma O. Rei- nola. Nykyiseen johtokuntaan ku»l- lumat siis setlraamat: rma A. Lai ne, rma Mirekoski, rma H. Par- miainen, emäntä L. Laitinen, e- mäntä E. Leinonen ja rma O. Reinola. Maralta rma L. Asika- nus, nti A. Kortelainen ja rma Marila. Tilintarkastajiksi tulimat nti N. Judii» ja rma I. Kotilainen. Muosikokouksen pöytäkirjai» tar- kastajiksi malittiin rmat A. Luikko ja I. Kilpi. Seuraamaa» »vuosikokoukseen, joka päätettiin pitää syyskuun puolimälissä, lausutsiin yleisenä toimomuksena, että siinä pidettäi- siin taaskin malaisemia esitelmiä ja puheita eri aloilta. Päimällislomaii jälkeen ryhdyt tiin ohjelmaa jatkamaan. Taas piti nti A. Hameri ansiokkaan esi- telinän, tälläkertaa esitelmä kosket teli mehiläishoitoa ja hunajan hyö- dyllisyyttä. Aine, josta nyt tiileii esitelniöi- mään, lausui puhuja, on niin laaja, että siitä on kirjoitettu monta teos- ta, sitä on jo tutkittu monia muo- silymmeniä, jopa satojakin ja sit- tenkiii on tuossa omituisessa me- hiläisyhteiskunnassa, joka elää o- mien lakiensa ja tapojenia marassa. paljon mielä selittämätöntä, salat- tua, tuntematonta iviisaimmillekin mehiläislioidon tuntijoille. Ei siis ole mahdollista, että moisin nyt TT tällä esitelmälläni saada aikaan f&3 seikkaperäistä kertomusta C3 mehiläisistä. Koetan main yksin- —»« kertaisesti tuoda esille joitakin nä- kökohtia, jotka olisimat omiansa ^ lierättämään harrastusta ja en- silmäkin huomiota näitä pieniä, siimellisiä eläimiä kohtaan. Ätehiläisen hoito ei ole mikääi» uusi keksintö. Etenkin katolisissa maissa on mehiläishoito ollut hy- min suosittu, larivittiin näet ma- haa kynttilöihin. L»iostareissa me- hiläishoitoa ensin rumettiin har- rastainaan, sieltä se sitten lemisi ympäristöön. Esitelmöitsijä sitten hymni haus kasti ja mielenkiintoisesti kertoli mehiläisten elämästä pesässä ja sen ulkopuolella. Moidaksemme mahdollisimman yksinkertaisella lamalla seurata mehiläispesän »vuotuisia maiheHa malitsemme pesäii, joka kemäällä herää talmisesta »mestaan ja ryh- tyy uiidestaan työhön, silloin näemme mehiläisten elämä!» suu- rimpien tapahtumien kulleman sil- miemiiie edessä luonnollisessa jär- jestyksessään. Nämät omat par- men muodostaiiiinen, sen pois- lähtö eli pariveileminei», »mden yhteiskunnan perustaminen, nuo rien kuuingattarien syiityniineu, taistelut ja häälento, koiraksieit eli kuhnurien srtrmaaminei» sekä talmi»meen paluu. Jokainen näis- tä tapahtumista antaa itse kaikki tarpeelliset tiedot »riistä laeista, omituisuuksista, tamoista ja sat- tumista, jotka omat aiheuttajana tai seurauksena. Olemme niin muodoin inehiläismnoden loput tua — se on lyhyt: se kestää ai- noastaan huhtikuusta syyskuun loppuun — tutustuneet mesilin- nan kaikkiin salaiftmksiin. CO sIatk.» 5*5" sn" £2. e3" Teosofisia luentoja pitää, kuten toisessa paikassa leh- teä olemasta ilmoituksesta näkyy, ensi torstaina, perjantaina ja lau- antama kansakoulun juhlasalissa hra Pekka Ermast Helsingistä. Kehottamme yleisöä runsaslukuise na saapumaan näihin ntieltäkiin- mttämiii» luennoihin. Mieltäkiii»- nittämiksi ne muodostumat senkin muoksi kun hra Erivast on tun- nettu etemäksi puhujaksi. Joensuun kanppa-apnlaisilta- koulu alottaa toiinintansa tk. 16 pnä klo 8 ip. Silloin on saaivuttarva kaik- kien sekä uusien että ennen ilinoit- tautuneiden. Lukukausimaksu kan- netaan samalla. Kauppa-apnlaiset tekimät miime sunnui»taii>.a käme- lyretken Haapajoei»Kukkoseen. Retki oli erinomaisen mirkistämä ja n»uu- tenfin hymin onnistunut. Perillä jututtiu», karkeloitiii» ja myöskin kilpailtiin. 3-ottelussa: kuulantyöntö, pi- tnushyppy ja keihäänheitto, oli osanottajia kaikkiaan 13. Ottelus sa »voittajina selmiytyiivät seuraa- mat: 1 palk. R. Mäisänen, 2palk. I. Pitko, 3 palk. U. A. Maris, 4 palk. E. Ahonen, 5 palk. E. Lesonen. Täällä jaettiin myöskin jo ai- kaiseinmin mainituista polkupyö- räkilpailuista palkinnot. Maikki Järnefeltin konsert tiin eilen illalla, lyseon juhlasalissa, oli kerääntynyt runsaampi Iitin puoli huonetta innostuneita kuuli joita. Rma Järneselt oli erin- omaisella laulutuulella temmaten kuulijat mäkisinkin »nukaausa lau lun laajoille pihoille, jossa hänen äänensä soi milloin helisten, mil loin tulistuen ja kaihoisana. Oh- jelma oli rma Järneseltin ääneen nähden hymin malitkn, mutta ei suurta yleisöä silmälläpitäen, sillä ivasta ohjelman loppupuolella oli pari laulua, joista yleisö sekä sa- nat että sämeleen tajusi. Naut- tiihan sitä kyllä kauniista säme- leestä, mutta sen maikutus jää aina »vaillinaiseksi, ellei yntmärrä sämeleessä tuodun tunteen merki- tystä. — Jnnokkaitten suosion- osotnsten muoksi lauloi konsertin- antaja koln»e ylimääräistä nume- roa. I7:sta »vapaan ulkoilmakonser- tin antaa Musiikkiyhdistyksen tormi- soittokunta tänä iltana klo 7 ran- tapuistossa, jos ilma on snotnisa. Ohjelmia 5 pennin maksusta saataivina puisto»» »vesimyymä- löistä. (Elinkeinot. Eilen saimat kelloseppä H. Heinonen ja työmies Antti Hä- mäläinen maistraatilta luman harjoittaa edellinen kellosepän lii- kettä ja jälkimäinen rnokatamara- ja maitokauppaa. l »3 CO 53" ca a* Gä 2 aa; L-s' S v» I—i- N v- < -i v- CO VI 5T xn su ST < s- s s !Z'