Torstaina 30 p. Kesäkuuta K ARJ AL AT AR Joensuun Uimaseura antaa sunnuntaina 3 p. heinäkuuta klo 1 päivällä vaihtelevalla ohjel malla. 83f* J. Hirvosen hirsiä ja parruja myytävänä T. Ryynäsellä. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Paikkaa halutaan. I^aksinkertaisen italialaisen kir janpitokurssin suorittanut ja vähemmän aikaa sekatavara kaupassa palvellut nuori mies haluaa paikkaa kaupungissa tai maalla. Vastaukset pyydetään 8 päivän kuluessa Karjalattaren konttoriin osotteella: Haluava. tää kai Hänen Majesteettinsa mie- tittämäksi, koska hän ei itse niistä mitään lausu. Eduskunnan mirkamiesmalio- kunta on nyt sitten »viimeksi kool- la olleille waltiopäiwille tehnyt ehdotuksensa, jonka eduskunta hy- mäksyi. Mutta millainen on tämä wir- kamiesmaliokunnan mietintö? Se on kaikelta pääosaltaan ko- pio, jäljennös suomalaisen puolu- een alotteesta w. 1907 ja sikäli kuin siinä on pysytty main jäljen- tämistyössä ei mietintöä mastaan ole sanottamia muistutuksia. Mut- ta niinpian kuin malioknnta on yrittänyt siitä poiketa tai jotain uutta esille tuoda, on saatu ai- kaan miltei humoristista. Maliokunta on siis ehdottanut korjauksia 1) mirkamiesten ammat- ti malmistuksiin, 2) »virastojen työtapaan, 3) palkkaukseen ja elä- keoloihin, 4) kurinpitojärjestel- mään ja 5) mirkaanasettamisjär- jestelmään. Mirkaylennysperiaat- teet, jotka niin suuressa määrin »vaikuttamat siihen, millä tapaa iviran hoitaja täyttää tehtämänsä, ei ole oikeastaan lainkaan koske- teltu. Ja mitä noihin muihinkin, lueteltuihin seikkoihin tulee, on maliokunta rajoittunut sanomaan main sen, että »korjausta kaima- taan". Mitä, minkälaista ja mi- ten toimeen pantamaksi, siihen ei uskalleta kajota. Suomalaisen puo- lueen alotteessa ei tietysti ollut tässä kohden malmista ehdotusta, siinä oli main miitattu epäkohtiin ja perustettu siinä tehdyt korjaus- »vaatimukset. Miten korjaus olisi ollut tehtämä, se tietysti jäi edus- kunnan asiaksi suunnitella. Mut- ta wirkamieswaliokunta on main lyhennellen ottanut tuosta alot- teestä jotakin sieltä ja täältä ryh- tymällä juuri mihinkään omaan ehdotukseen »»iistä keinoista, joilla parannus olisi saatama aikaan. Mietinnön kautta ei siis päästä askeltakaan pitemmälle kuin alku peräisen alotteen. Eikä niinkään pitkälle. Sillä alkuperäisen alot- teen perusteluja on, niin kuin sa- nottu lyhennelty ja mielä ylimal- kaistutettu. Tai milloin jotain niihin on lisätty, on siihen pan- tama malitus senaattorin y. m. korkeampien mirkamiesten palkois- ta, jotka yhteensäkään euvät suin kaan muodosta sellaista erää, et- tä se möisi muodostaa „waltiowa- rojen tuhlaukseksi" niinkuin malio- kunta sanoo. Näitä »virkamiehiä on näet siksi mähän. Lisäyksiin kuuluu myöskin ehdotus kenraali- kumernöörin palkan mähentämi- sestä. Ja maliokunta armaita- rvasti luulee keinoksi siihen, että hallitsija ryhtyisi tähän asiaan, niinkuin eduskunta pyytää. Uutta on lisäksi mielä se, että wir- kamiesten ammattimalmistuksen parantumiseksi toimeen pantai- siin joitakin kursseja mirkamie- hille. Kai sellaisia kuin sosialis- tit agitaattoreilleen. Tämä onkin jo sitä humoristista esitystapaa, johon mittasimme. Lisäksi on maliokunta ottanut ed. mainitun Alkion anomuksen mietintöönsä ja tehnyt ehdotuksen yhtä ylimalkaisesti kuin hra Alki- okin. Aiman ulkopuolella entisiä alot- teitä ja siis puhtaasti maliokun- nan omaa on: 1) että mirkamieheltä ei maa- dittaisi sitä, että hän kuuluu jo- honkin kristilliseen uskontokuntaan ja 2) että mirkamiehiä saata»sim malita. Edellinen sisältää kumarruksen sosialistien uskontomastaiselle kan- nalle, jälkimäinen ei sisällä mitään, koska ei sanota, mitkä mirat tah dottaisiin kansalaisten maaleilla määrättömiksi. Sillä ei kai kaik kia? Esimerkiksi ministerimaltio- sihteeriä, joksika silloin pian möisi tulla maikka joku »piirisihteeri Boman". Ryhtymättä tässä kirjoituksessa yksityiskohtaiseen armosteluun saa- tamme mielä mainita maliokun nan ehdottaman naisille ylipään- sä samaa pätemyyttä Mirkoihin kuin miehillekin. Mutta se sa- moinkuin kaikki muukin on mail- la kaikkea selmittelyä maliokunnan puolelta. Miimesessä kirjoituksessa kosket- telimme jo yksityiskohtaisesti tähän maliokunnan ehdotukseen, onko se miittauksillaan osunut oikeaan suuntaankaan. Sillä oikeista kei- noista ei saata olla puhettakaan. Koska maliokunta ei ole mitään keinoja ehdottanut. Suomen kysymys waltaknnnannenwos- tossa. K o r m i n M i l e m s k i n mie- lestä piti jokaisen Menäjällä, joka mähänkin kunnioitti konstitutsionia ja perustuslakeja, asettua lakieh-' dokusta mastaan. Menäläiset lain- säädäntölaitokset eimät ole tässä kysymyksessä pätemiä päättämään. Ne eimät ole mitään sumereeuisiä laitoksia, päinmastoin on niiden! pätemyys ankarasti rajotettu. — Ehdotetun uudistuksen toimeenpa-' no ei ole edes palautumista men neeseen laittomuus aikaan, se on paljon enemmän. Bobrikoffin ai- kana oli mallalla mielimalta, nyt tulee sitäkin pahempaa. Nyt tulee aiman uusi mielimällä» mahti- kausi, jolla ei ole mitään tekemistä laillisuuden ja oikeusperiaatteiden kanssa. Luetteloon otetuilla yleis- maltakunnallisilla kysymyksillä ei useimmilla ole mitään yleismalta- kunnallista merkitystä. — Minä makuutan, sanoi puhuja — ettei ennätä kulua monta muotta en- nenkuin jokainen suomalainen ki- roo lakiehdotusta ja sen laatijoita. Puhutaan lakiehdotuksen maltiol- lisesta hyödystä. Sen nimessä on toimeenpantu Pärttylinyön kauhut ja sen niinessä on järjestetty pog- romeja. Puhuja ei näe mitään hyötyä siinä, että hallitsema se- naatti ulottaa selityksensä käytän- nön myöskin Suomeen. Nykyisten olosuhteiden mallitessa moi se 10 rimillä selittää Suomen oleman turkestanilaista aluetta. Puheenjohtaja kutsuu pu- hujaa päimäjärjestykseen. Tämä pyytää anteeksi jyrkkiä sanojaan ja lopettaa nopeasti pu- heensa. Sen jälkeen esiintyi S t a h o- mitsh, jonka lennokkaasti esitetty puhe teki suuren maikutuksen. Hän otti selmitelläkseen kysymyksen, josko Suomella on ollut konstitutsionia, ja »vastasi medoten useihin histo- riallisiin todistuskappaleisiin kysy- mykseen myöntömästi. Erittäin makuuttamia olimat hänen mie- lestään Aleksanteri I:sen ja Zllek- santeri Il:sen omakätiset kirjeet ja juhlalliset lupaukset. Näistä kir- jeistä luki puhuja otteita. Puhujan mielestä ei inaata »voitu hallita, jollei hallitsijan lu- pauksille pantu merkitystä, sillä hallitsijan sanaa pidetään kansan omantunnon ja horjumattomuuden esikumana. Ja mitä hyödyttää kaikki tämä? kysyy puhuja. Suomi on oikeuk siensa suojassa kukoistanut. Mitä aiomme nyt antaa sille ja toisille rajamaillemme? Missä on se mal- tiollinen hyöty, josta tässä yhtey- dessä on niin paljon ääntä pi- detty? Se hyöty pitää myöskin moida näyttää toteen. Lakiehdo- tuksen mahingollinen maikutus on nyt jo nähtämissä. Kiitos sen, omat Suomessa kaikki puolueet tulleet yksimielisiksi, joka ei ennen ole tapahtunut. Ja tulemaisuu- dessa saa Menäjän kansa somit- taa tämän lain. Minä en ole yksinivallan kan- nattaja ainoastaan nimellisesti, minun yksinmallan ihailuni on kaiken epäilyn yläpuolella, ja minä tahdon kysyä pääministeriltä mi- ten hän moi edustaa yksiinval- taista hallitusta ottamatta ollen- kaan huomioon lujan yksinmaltiu- den periaatteita, joiden perustuksia horjutetaan joka askeleella. Mitä hyötyä on * Menäjälle, jolla on läytettämissään miljoona pistintä, pienen Suomen oikeuksien, sirvis- tyksen ja hyminmoinnin tuhoa- misesta? Ja se on kumminkin ai- noa, minkä me saaivutamme. Puhujan mielestä metoamiset isänmaallisuuteen ja ivaltiolliseen hyötyyn omat pääministerin keksi- miä malheellisia poliittisia käsit- teitä. Ja hän pyytää lämpimästi ettei pantaisi kahleisiin kansaa, joka ei ole tehnyt Menäjälle mitään pahaa ja hän muistuttaa mielä, etteimät kansan kyyneleet juokse ja katoa hiekkaan, maan ne pu- toamat niiden päälle, jotka omat ne aiheuttaneet. Parooni P. L. Korss puolus- teli lakiehdotusta ollen sitämieltä, että se main täydensi jo kauan tunnetun mälttämättömyyden, mut ta ei suinkaan rajottanut Suomen oikeuksia. A. S. Shebeko mastustilaki- ehdotusta, jonka hän katsoi louk kaaman Suomen perustuslakeja ja hallitsijasanan pyhyyttä' tukah- duttamau kaiken kulttuurielämän Suomessa ja saattaman kaiken tyytymättömyyden puhkeamaan ilmiliekkiin. Kiihkon Suomessa o- mat laittomat toimenpiteet syn nyttäneet, samat toimenpiteet, jotka aiheuttimat »vallankumouksen Me näjällä. Tyytymättömyyttä ei saa- da poistumaan poliittisilla kosto- toimenpiteillä, maan noudattamat- la laillisuutta ja oikeutta. Lakiehdotusta mastaan puhui- mat mielä S. F. G o d l e m s k i ja parooni Dellingshausen. Miimemainittu lupasi yksityiskoh- täisessä tarkastelussa malaista joukon lakiehdotuksessa olemia puut- teitä. se ei antanut minkäänlaisia ta- keitä suomalaisten separatististen pyrkimysten loppumisesta, maan päinmastoin se tekisi niin raskaan muutoksen Suomen asemaan, että Suomen kansan suuttumus ja miha kaksinkertaistuisimat. Puhujan mielestä erosi lakieh- dotus kaikkein korkeimmassa mani- sestissa selmästi lausutusta hallit- sijan tahdosta säilyttää Suomelle paikallinen lainsäädäntö. Mutta lakiehdotuksen 2:n pykälä epäsel- mine asialuetteloineen on onnetto- maila taivalla ennakolta määrätty täydellisesti hämittämään Suomen paikallisen lainsäädännön. Puhuja piti hyödyttömänä liittää Wenä- jän lainsäädäntölaitosten yhteyteen Suomen edustajia. Näitten edus- tajieu mähälukuisuus ei salli hei-. dän tarmittamassa määrässä puol-, taa paikallisia etujansa. Heidän^ osanottonsa puhtaasti menäläisten kysymysten ratkaisuun on taas tarpeeton. Järkemämpää olisi Suo- men kysymyksen ratkaisulle järjes- tää suomalaisten suhde keisarikun- taan ja perustaa erityinen lauta- ( kunta, jossa olisi puoliksi Wenn-' jän ja Snomen edustajia. Lopuksi mastusti puhuja lakieh- dotnksen toimeenpanon kiireelli- syyttä. ! Äänestyksessä e n e m mis- tö hylkäsi ehdotuksen pu- he m uo rojen antamisen l o- pettämisestä ja puheiden lyhentämisestä 20 mi- nuuttiin. Kesäk. 22 p. Jatkettiin Snomea koskeman lakiehdotuksen yleisiä perusteita kos- kemaa käsittelyä. Ruhtinas Liemen puolusti lakiehdotuksen hylkäämistä, sillä Toinen esittelijä Kobylinski selmitteli tarkemmin keisari Alek-, santeri I:sen antamien aktien nier- i kitystä ja osoitti ettei missään j kohden näissä akteissa puhuta kons- titutsionista sanan nykyisessä mer- ' kityksessä. . Perustuslakilupausten puuttumista todisti mielä Alek- santeri I:sen myöhemmät määräyk- set, kun hän perusti kenraaliku- mernöörin ja ministerimaltiosihtee- rin mirat. Myöhemmin Snoinelle lahjotetulla autonomialla on puh- taasli paikallinen luonne. Te ei ollenkaan koske sitä, jonka muoksi tänmn johdosta edellisen puhujan lausuman armosteluu huomautuk- set eimät suorastaan maikuta asi- aan. Huomautettuaan mielä Tuo- men lakien liiallisesta manhuu- desta ja osotettuaan suomalaisten yleismaltakunnallisiin laitoksiin kutsumisen »välttämättömyyden ja tarkotuksenmllkaisuuden esittelijä pysähtyy selostamaan lakiehdotuk- sen 2:seen pykälään sisältymää luet- teloa ja luettelee pitkän jonon asioita, jotka luettelon perustalla jäämät suomalaisten päätettämiksi. Lakiehdotuksen lähettäminen Suo- men eduskunnan harkittamaksi on aiman turha, sillä Suomen edus- kunnalla ei ole sellaisia toiminta- maltuuksia. Lopuksi esittelijä todis- taa, ettei lakiehdotus aiheuta min- käänlaista symempää murrosta suonialaisten elämässä, ivaan pyr- kii ainoastaan luomaan täysin oi- keudenmukaisia ja kohtuullisia suh- teitä keisarikunnan ja Suomen mä- lille. Su h otin toteaa niiden yksi- mielisen mielipiteen, jotka omat pu- huneet yleismaltakunnallisen lain- säädännön »välttämättömyydestä ja huomauttaa, että tällaisen kat- santokantojen yhtymäpohjan omat menäläiset tutkijat Ordin, Tergi- jessski, Korkunom y. m. malmista- neet. Puhuja tekee yksiiyiskohtai- sesti selkoa akteista, jotka säätä- mät Suomen hallintojärjestelmän ja tulee siihen lopputulokseen, että maliokunnan mähemmistön neu- mostolle esittämä erityinen mieli- pide ei ole oikea. Lopuksi Suhotin maatii miipy- mättä lakiehdotuksen hymäksymistä, sillä Tuonri on tullut kaikenlaisen petoksen pohjaksi Wenäjää was- taan. Joka tunti, joka minuutti yhä enemmän uhkaa waara jäädä ilman suojaa Suomenlahden puo- lelta mihollisen hyökkäyksen sat- tuessa. S k i r m o n t mastaten Suho- tinille osottaa, että ettei mikään maara uhtaa Wenäjää lännestä, jonkamuoksi ei myöskään ole mält- tämätöntä somelluttaa erinomaisia toimenpiteitä Suomen ja Menäjän mälien järjestämiseen. Lakiehdotuksen toteuttaminen on mastoin Suomen lakeja ja se me- nee pitemmälle kuin mikä on tar- peellista maltakunnallisille tarko- tuksille sekä hämittää koko Suomen autonomian. M j ä s o j e d o f f miittaa Por- tvoott maltiopäimien mähäpätöi- syyteen ja sen jäsenien mähälu- kuisuuteen ja huomauttaa, ettei siellä annettu minkäänlaista kons- titutsionia. Pormoon neumottele- malla kokouksella ei ollut ollenkaan lakiasäätämän eduskunnan luon- netta. Puhuja esitti joukon todisteita, jotka hänen mielestään tekimät tyhjäksi tarun Suomen lojaalisuu- desta sekä todisti suomalaisten alituisista separatistisista pyrft myksistä huolimatta kaikista niistä suosionosoituksista, jotka muolaana mirtana omat juosseet Suomeen Menäjän puolelta. Osotettuaan, etteimät lakiehdotuksen kannattajat millään tamoittele Suomen menä- läistyttämistä kannattaa puhuja lakiehdotuksen miipymättä hymäk- symistä. Kreimi O l s h u m s j e m huo- mauttaa, että lakiehdotus on syn- tynyt kärjistyneen natsionalismin ilmakehässä äsken päättyneen so- dan jälkeen. Sitä käsiteltäessä mal litsee nähtämästi sama tunnelma, jota todistaa m. m. moittima suh- tautuminen Aleksanteri I:n poli tiikkaan, maikka tämä oli musasta politiikkaa, joka tunnusti, että eri simistystasolla olemia kansoja on maikea yhteensulattaa. Suuunatto- man keisarikunnan yhteys on mah- dollinen myöskin silloin, kun sen eri osat saamat omalla tamallaan järjestää omat elämäntapansa. Olshumsjem panee mastalau- seensa lakiehdotukseu toteuttamisen kiireellisyyttä mastaan ja osottaa, ettei tällä kiireellisyydellä suoma- laisten tuottamusta lakiin saamu- teta sekä ehdottaa, jos yksityiskoh- täiseen käsittelyyn siirtyminen hy- mäksytään, että hymäksymällä mas- taamia oikaisuja mähennetään maikkapa osaksikin mahdollisuus niielimaltaiseen tulkintaan niiden henkilöjen puolelta, jotka käytän- nössä tulemat toteuttamaan laki- ehdotuksen. Kesäk. 28 p. j Ensiksi esiintyy A. S. S t i s h i n- sk i, joka sanoo, että jos lakiehdo- tusta moidaan jostain moittia, niin moi sen tehdä main siksi, että se on myöhästynyt sata muotta. I. G. Kamenski: Suomella' on Euroopassa aatemeljiä ja us-' konheimolaisia, ne omat unkarilai-j set saksalaiset ja ruotsalaiset. Jos ( hukkumaa saa tarttua hiuksiin, - jossa ei ole mitään pahaa, niin! tokkohan Europau kansat »voimat? kylmämerisesti katsoa, kun 100: muotta rauhallisesti työskennel lyttä kansaa tartutaan kiinni knrk- kuun . . . Puheenjohtaja keskeyttää puhujan ja huomauttaa, että hän puhuu sopimattomia. Kamenski: Sen minä tiedän, mutta pelkään, että siitä moi koi- tna ikämyyksiä Menäjälle. Lopuksi sanoo puhuja äänestämänsä laki- ehdotusta mastaan. Ruht. A. D. Oboleuski (p. synodin ent. yliprok.) on sekä laki ehdotuksen hylkäämistä että sen hymäksymistä mastaan semmoise- naan. Hallitsijan tahto ei tule täytetyksi kummassakaan tapauk- sessa. Puhuja toimoo, että laki- ehdotuksen puutteet tulemat kor- jatuiksi yksityiskohtaisessa käsitte- lyssä. M. I. Sergejemitsh selit- tää syyn, jonka muoksi hän äänes- tää lakiehdotusta mastaan. Hän sanoo, että halutaan hämittää maltakunnan yhteys luomalla eri- tyinen Suomea koskema lainsää- däntö. Lakiehdotus ja sitä seu- raama selitysmemoriaali lähtemät siitä ajatuksesta, että Suomi on main maakunta eli lääni. Akitta mikäs lääni se on, jota ivarten pitää olla erityinen lainsäädän- tönsä? Eri rajamailla saattaa olla erikoiset tarpeensa, mntta ne omat tyydytettämät itsehallinnon eikä lainsäädännön kautta. A. T. Kony pitää lakiehdo- tusta monin paikoin puutteellisena. Siinä ehdotetut jyrkät toimenpiteet perustumat tunteisiin eimätkä mält- tämättömyyteen. Menäjän lain ja maltamahdin tunkeutuminen pai- kallisten olojen alalle jotka Menä- jän hallitsijat omat mahmistaneet ja joissa Suomi on kehittynyt »vuosisadan kuluessa, on mahdo- tonta. Lakiehdotus rajottaa Suo- men paikallista lainsäädäntöä, joka uhkaa tämän jälkeen muuttua meuäläiseksi semstmotaloudeksi. Pu- huja ehdottaa, että lakiehdotus ly- kättäisiin takasin maliokuntaan huo- lellistä tarkastusta marten. Jos niin ei tapahdu, äänestää puhuja lakiehdotusta mastaan. Lopuksi puhuja huomauttaa edel- lisessä kokouksessa tehdystä lau- smmosta, että muka ne omat Me- näjän »vihollisia, jotka eimät hy- iväksy tätä lakiehdotusta. — Minun täytyy surukseni sa- noa, — lausui puhuja, — että tämmöiset lausunnot eimät rvas- taa tämän huoneen armoa. Ne on historia tuominnut ja ne trio- mitsee myös parlamenttipraktiikki. (Masemmalta ja keskustasta bra- mo-huutoja). Puheenjohtaja masemmis- toon kääntyen huomauttaa, että nenmoston ohjesäännön mukaan ei saa ilmaista hymäksymistään tai paheksumistaan äänekkäästi. P. P. Jsmolski (p. synodin ent. yliprok.) mastustaa lakiehdo- tuksen kiiruhtamista. M. F. D e u t r i c h mastaa kai- kille lakiehdotuksen mastustajille ja esittää entisiä mielipiteitään. Tämän jälkeen muutamat puhu- jat esiintymät mieskohtaisten syi- den tähden. Näistä M. M. Ko- male m s ki huomauttaa, että yk- sinpä Plehme-mainajakin oli ollut sitä mieltä, että tällainen lakiehdo tus pitäisi jättää Suomen maltio- päimien harkittamaksi. Sen joh- dosta, että on mäitetty, ettei Suo- mella ole hallitsijoiden makuutta- maa maltiosääntöä, lukee puhuja keisarien, m. m. nykyisen, juhlalli- set makuutukset. Kesäk. 24 p. Kysymys lakiehdotuksen hyl- käämisestä kumottu. — 5ior- jausehdotukset hylätty. — Ttolypin esiintyy ««del- leen. Siirtyminen lakiehdotuksen yksi tyiskohtaiseen käsittelyyn hymäksy- tään 15 äänellä 20 ääntä mas- taan, jotka annettiin lakiehdotuksen hylkäämisen puolesta. On huo- mattama, että neumoston oppo- sitsionin moimat omat pääasiassa suunnatut korjauksiin eikä lakiehdo- tuksen hylkäämiseen. Mielten kiihko istuntosalissa oli koko ajan tamaton. Oikeiston ja keskustan jäset kämimät mähämä- liä muissa rimeissä ja ministeriön aitiossa. Kun D. D. Grimm ja M. A. Stahomitsh olimat lausuneet muutamia sanoja mieskohtaisten syiden tähden, puhuizpappi B u^t k e- mitsh, joka sanoi nähneensä Suo- men kehutussa siivistyksessä paljon kohtia, jotka eimät todista simistystä. : Menäjän hallitus on miimytellyt? liian kauan pontemia toimenpitein j tä, jotka omat sekä itse Suomelle että Menäjälle onneksi. N. N. Suhotinin mielestä on lakiehdotuksen käsittelyyn kulu- tettu jo riittämästi aikaa, sillä sitä on pohdittu kolmessa istunnossa kokonaista 14 tuntia. Puheenjohtaja julistaakes' ktistelut päättyneiksi ja ilmottaa äänestettämäksi mähemmistön e h- dotuksen lakiehdotuksen h y l k ä ä m i s e s t ä kokonaan. Tämän ehdotuksen puolesta nousee seisomaan »vasemmisto, osa kes kustaa ja joku oikeistolainen taik- kiaan 13—20 henkeä 155 läsnä olijasta. E hdottl s siis h y l ä- tään. Enemmistö esittää seuraaivan ponnen yksityiskohtaiseen käsitte- lyyn siirtymistä marten: »Pitäen toimottamana, että malt.-nemvostolle myönnettäisiin oikeus pyytää Suonten maltiopäi- mien lausuntoa ole sitä ennen pyytänyt ministerinenmosto tai duuma, siirtyy nenmosto" j. n. e. Ponsi hyiväksytään, samoiit la- kiehdotnksen 1:n osan johdanto. Ensimäistä pykälää pohdittaes- sa pyytää parooni Nerkull von G y l d e n b a n d t ivakamasti ottamaan huomioon ehdotetut kor jaukset. N. S. Tagantsem lausuu suuren ilonsa ylläoleman äänes- tyksen johdosta. Puheenjohtaja ilmottaa, että hän on saanut par. Delings- hausenilta ja pros. Grimmiltä korjausehdotuksia. Mutta kun hän, eimätkä muutkaan ole niihin tutustuueet, jota samoin kuin ehkä mastakin ilmestymiä hy- miä samanlaisia ehdotuksia marten hänen pitäisi määrätä eri istun- toja, katsoo hän niiden t ark a s- tuksen mahdottomaksi ja keskeyttää istunnon 13 minuu- tiksi. Tämän jälkeen hyiväksytään 1:n pykälä korjauksitta. Toista pykälää pohdittaessa pi- tää puheen S t o l y p i n. Pää- iniitisteri puolustaen puheessaan lakiehdotusta niitä mäitteitä mas- taan, että hymäksyttämäit lain toi- ne» pykälä lamauttaisi Monaan suuriruhtinaskunnan paikallisen prominssielämän. Puhuja huo- mauttaa, että Tuoinessa pysymät ivoiniassa entiset lait siksi, kunnes uudet yleismaltakuunallisessa jär- jestyksessä omat säädetyt. Hleistä laatua olemassa lainsäädännössä tullaan myös kuulemaan Suomen kansan mieltä, sillä lakiehdotukset jätetään lausuntoa marten Sno men senaatille ja eduskunnalle. Lopullisesti käsittelee lait malta- kunnanduuma ja -ueumosto, jossa suomalaisten edustajien lausun- toja seurataan huomiolla. Mitä tulee taasen siihen, ettei Menäjän lakiasäätämillä laitoksilla ole kyl- liksi aikaa symentyä Suomen pro- minsiaalielämän Vähäpätöisten asioiden käsittelyyn, niin on aja- teltu käsiteltämänä oleman yleis- maltakunnallisen lainsäädännön kautta juuri eroittaa sellaiset pro- minssiluontoiset kysymykset, joilla ei ole poliittista merkitystä, sekä jättää ne edelleen Suomen mal- tiopäimieit säädälttöpiiriin. Hallitus ei tahdo ensinkään teh- dä -vääryyttä Suomen kansalle, eikä loukata sitä. Jos lakiehdotuk- sen sanamuoto on ylimalkainen ja, kuten täällä on ironisesti sitä ni- mitetty, hämärä, niin ei sillä tah- dota järkyttää eikä muuttaa Suo- men perustuslakien edellyttämää itsehallinto-oikeutta lainsäädän- nön ja hallinnon alalla, maan on tahdottu ainoastaan malmistaa yleismaltakunnalliselle lainsäädän- nölle tilaisuus erottaa yleismalta- kunnallista luonnetta olema lain- säädäntö paikallisesti. Stolypinin lausuntoa mastaan ja korjauksien puolesta puhui- mat armokkaasti Komalemski, Grimm ja ruht. Oboleuski. Kesäk. 24 p:n istunnossa hy- mäksyttiin niininuodoiit korjauksitta lakiehdotuksen ensimäinen artikla kokonaan sa toisen artiklan neljä ensimäistä kohtaa. Ensimäinen ar- tikla koskee lakien julkaisemista Tuomessa. Toisen artiklan luette- losta hymäksyttiin: 1) Tuomen osanotto yleismaltakuunallisiin me- noihin, 2) sotilaskysymys, 3) Me näjän kansalaisten oikeudet Suo- messa ja 4) menäjänkielen käyttö. Nämä kysymykset siis kuulumat Menäjän lakiasäätämien -laitosten kompetenssipiiriin. Waltakunnanueuwosto hywäk- synyt lakiehdotuksen. Kesäk. 27 p:n istunnossa johti puhetta A kimo w. Mannhin maati 2 Z:n 5 kohdan poistamista, katsoen ettei tämä kanta somi yhteen maltakunnan perustuslakien 2 §:» kanssa. Pu hujan mielestä Suomessa erityi- sillä asetuksilla hallinnon pääpe- rusteet ja koko hallinnon sisäisen rakenteen määräsi tähän saakka korkein malta, öiykyinen lakiehdo- tus ei ollenkaan kumoa eikä moi kumota lainsäädäntöä, joka mää- ritteli mainitun järjestyksen. Grimm kannatti Manuhinin ehdotusta lausuen, että käsiteltä- mällä kohdalla loukataan ei ai- noastaan Suomen lakeja, maan myöskin maltakunnan perustus- lakien 2 ja tf:ää, sekä itse mani festia, jonka perusteella nykyinen lakiehdotus on jätetty lainsäädän- tölaitoksille. Puhujan mielestä moi ehkä uusi hallitus tämän kohdan perusteella perin pohjin hämittää Suomen konstitutsionin. Aianuhinin ehdotus hylätään ja maltakunnanneumosto hymäk- syy 5 kohdan duuman hymäksy- mässä saitamuodossa. li kohtaa käsiteltäessä Grimm ilmotti, että piti 5 kohdan hyväk symisen jälkeen turhana maatia jäljellä olemien korjauksien käsitte- lyä, sillä hän sanoi selmästi nä- kemänsä, että paitn haukuttua me- noarmiota, löytyy myöskin oikai- sujen solmaamia lakiehdotuksia. Puheenjohtaja marottaa puhujaa siirtymästä haukuttuihin lakiehdotuksiin, sillä sellaisilla hei tetään taistelumalmistus enemmis tölle ja niihin moidaan saada asianmukainen mastaus. G r i m m illnotti peruuttamansa oikaisuchdotuksensa. Tämän Grimmin ilmotuksen jäl- keen lähtemät Grimm, Stahomitsh ja enemmistö neumoston masem- man siimen jäseniä istuntosalista. <> ja 7 kohta hyiväksytään duu man hymäksymässä sanamuodossa. Taczantsem luopui oikaisus- taan 8 kohtaan. Oik eus ministeri piti tar- peellisena Ta^antsemin peruutuk- sesta huolimatta selittää, että mai- nittna oikaisua, joka määrää Suo- men rikoslain alaisista asioista erotettaivaksi main »valtiorikoksia koskemat kysymykset, ei moida hy- mäksyä. Löytyy koko joukko rikok- sia, esim. rikolliset maltiokiihotns- työt, uskonnolliset rikokset y^m^, jotka omat pidettämät tekoina, jotka ran- gaistaan samalla tamalla koko Menäjän keisarikunnan alueella. Kuitenkin, lausui ministeri, ratka- semat Suomen tuomarit ue, ei keisarikunnan hengen mukaan, jon- ka muoksi menäläiset oikeudenmu- kaiset edut omat riittämättömästi turmatut. Atinisterin mielestä Suomi on rikoslakiin nähden ase- massa, jollaista ei ole missään maailmassa: Meidän rikoslaillani- me parhaiten turmataan oikeu- denmnkaiset edut tapauksissa, jol- loinka Menäjän alamaiset omat tehneet rikoksia ulkomailla, kuin myös silloin, kun rikokset omat tehdyt Menäjän alueella, mutta ~ nomessa. Ministeri osotti, ettei- mät suomalaiset tuomarit ollen- kaan oikenta nimitystään, eimät he ole martioimassa yleismalta- kunnallisia etuja, silloin kun syn- tyy tällaisia rikosasioita. 8 K hymäksytään duuman hy- mäksymässä sanamuodossa. Ruhtinas Oboleuski 2 pe- ruutti oikaisunsa 10—12 koht. Luettelon jälellä olemat kohdat samoinkuin kaikki ensi osan pykälät hyiväksytään keskustelutta duuman hymäksymässä »luodossa. Pidettiin pieni mäliaika, jonka kuluttua neumoston masen siipi oli kokonaisuudessaan lähtenyt. Keskustelutta hymäksytään 2 ja o osa. Senjälkeen lakiehdotus kokonaisuudessaan h y- m ä k s y t ä ä n maltamalla enem- mistöllä, ilman minkäänlaisia muu- toksia, dntiman hymäksymässä muodossa. ^ 7l — 191o 2uomctt ivaltiofonttvii.; Maltiokonttorin tirehtöörinmir- kaa omat hakeneet w. t. tirehtööri, pormestari Albin Edward Routa- mo ja Laukaan kihlakunnan kruu- itunmouti 5tnnt Volter Lindroth. Teknillinen korkeakoulu. Maanmittauksen ja katasteritek- niikan professoriksi teknilliseen kor- keakouluun on lopullisesti nimi- tetty maramaamittari E. A. Pi- ponius.' Tie- ja tvesirakennnsten yli- hallitus. Amoinna ollutta manhemman iltsinöörin mirkaa tie- ja mestra- kennnsten ylihallituksessa omat ha- keneet nuoremmat insinöörit M. Fors, R. Tennberg ja E. Aioring. Uudet postiwauuut. Sittenkun postihallitus oli se- uaatilta pyytänyt, että rautatie- hallitukselle annettaisiin toimeksi laatia piirustukset ja sittemmin konepajassa Helsingissä rakennut taa postilaitoksen tarpeeksi kolme 13 metrin pituista postimaunua, on rautatiehallitus senaatille an- lainassaan lausunnossa ilmoitta- nut, että edelläkerrotut mauunt moidaan kyllä rakentaa maltion- rantateiden konepajassa Fredriks- bergissä sekä että postihallituksen armioiina knstannnssunnna 24 tuh. mk. maunulta mastannee li- kimäärin myös malmistuskustan- nuksia. Koulutarpeiden keskusliike o.-y. Werner Söderström O. H^,Kus- tannusyhtiö O tama, O. Aka- teeininen kirjakauppa ja O. U- Weilin & Göös A. B. omat se naatilta anoneet mahmistusta »Koulutarpeiden 5ieskusliike Osake- yhtiön" säännöille, yhtiön toiini- alana on kaikenlaisten koulutar- peiden paljottaiskauppa ja moi- daan se laajentaa ntnnnlaisten kotilutarpeiden paitsi kirjain jaha- maintomälineiden kauppaamiseen. Osakepääoma on 13,000 ink. jaet- tuna 130 osakkeeseen, mutta moi- daan se korottaa 30,000 mkaan. m co SS I Yleisiä uutisia. H. Mmsa sähkösanoma kenraali- kuwcrnöörille. Pietarin sähkösanomatoimisto on saanut Viipurista seuraaman sähkösanoman, jonka kenraaliku- ivernoöri Seyn on saanut: - u o m e n k e n rja a l i k u m e r- n ö ö r i l l e m m e. Kaikkein korkeimmasta sallimuk- sesta ja Pietari Suuren moitto- jen kautta mollotettiin Miipurin linna 200 mnotta sitten ja tuli Menäjän maltakunnan omaisuu- deksi ja Miipurin kanssa palautet- tiin takasin Menäjälle ikimanhoista ajoista menäläinen ja oikeauskoi- nen osa Karjalan maata. Tämä mallotns lujitti Pietarin neron perustaman keisarikunnan pääkau- pungin puolustamista antamalla turmaa oikeauskoiselle kirkolle Kar- jalassa ja laskien lujan alun Me- näjän herruudelle Suomenlahden rannalla. Menäjän aseiden mai- nehikkain menestys seuraamien hallituksien aikana laajensi Pietari Suuren mallotusta ja koko Suo- menmaa joutui miime mnosisadan alussa keisarikunnan omaisuudeksi ja sen yliherruuden alaiseksi. Tällä merkittämällä tapahtumalla luo- tiin pysymäinen turma Menäjän mallalle Itämerellä ja lopetettiin suuri työ, jonka keisari Pietari I alotti. Tämä muistopäimä, jolloin Pietari Tuuri Menäjän moittoisain joukkojen etunenässä marssi ku- kistettuun Miipuriin, Me hartau della muistelemme esi-isäirnme U- koja. Me symällä kiitollisuudella muistamme taistelukentillä tsaaria ja isänmaata miehuullisesti pal- ivelleitten Menäjän sotajoukkojen moittoja ja raskaita maimoja, Me luotamme lujasti siihen, etteimät nämä moitot lakkaa innostamasta kaikkia suuren Menäjän uskollisia poikia uhrautumasta palmeluksesta yhteisen ja jakamattoman Menä- jän maltakunnan onneksi ja kun niaksi. Nikolai. Baltisehport, 14 27. 6. 1910. «SU Zp? SS Joensuusta ja likitienooita. mvolaiscu ja karjalaisen osa- kuntain yhteinen kesäjuhla on heinäk. 2, 3 ja 4 pnä Tamon- innassa ja Punkaharjulla. Hei- n ä k. 2 p n ä lansutaau termehdys- sanat kylpylaitoksen edustalla. Il- lanmietto alkaa klo 6 ja tanssiaiset omat klo 9 alkain kasinolla. Hei- n ä k. 3 pnä on Keski-Tuomen kuoron konsertti ja kansanjuhla. Heinäk. 4 pnä on humiretki Punkaharjulle. Akateeminen illan- mietto alkaa klo 9 illalla. lllkoilma-konsertti. Tänä-iltana (eli sateen sattuessa huomenna) antaa Joensuun Mu- siikki-yhdistyksen tormisoittokunta neljännen mapaan ulko-ilmakon- sertin Ilosaarella alkaen klo 7 i. Ohjelmia on saatamana saa- relle mentäessä 5 pennin mak- susta. Alisairaanhoitajattareksi Joensuun kaupunginsairaalaan on eilen malittu Pihtiputaan kunnan kiertämä sairaanhoitajatar neiti Tyyne Aiaria Ruuth. Zltvioliittoon »vihittiin miime perjaittaina morsiamen ko- dissa Oulussa opettajatar, nti' Ester Reinilä, pankinkomisario Edm. Rehnbäekin ja hänen puoli- sonsa Elisabethin, synt. Hellman, tytär ja arkkitehti Ilmari Launis. Hopcahäitään wiettiwät tk. 20 p. Parikkalassa ruununmouti K. A. Teittinen ja hänen roumansa Anna Sillsors. Hylkeen näki pari kaupunkilaista miime maanmttaina nousseen Pielisjoes- sa Ilosaaren rantamesille. Kolmas kaupunkilainen sai uistimella sa- mana pänvänä 4,2 kg painoisen lohen kaupungin puolella koskesta. Hylettä ja lohta tässä paikassa jokea ei liene usein tamattu. Warkaus laiivassa. Kun höyrylaima Liperi oli toissa yönä matkalla Oramista tänne Joeitsuuhuu, niin Pyhäselällä huo- »nättiin, että rammtolanpitäjälla oli kadonnut naisten kultakello ja kahdelta laimassa matkustamalla työmiehellä »niesten hopeakello kum paisellakin ja toiselta myös pari- knmmentä markkaa rahaa. Mar- 00 m K? & I etä »-—H —3 e is* V>3 Uu kanteen syyllisiksi alettiin epäili eräitä toisia matkustaivaisia tn miehiä, joista joku oli jäämi: Liperiin ja pari on poliisi tääilä kaupungissa pidättänyt. Tapaturma. Kun maanmiljelijä Simo Su- rakka oli eilisaamuna Liperi?:ä hemosella poikansa ka»»ssa täiuic kaupunkiin tulossa, niin hänei? hemoseitsa ^)!oljakan tällä puolclia äkkiä säikähti tiepuolessa seisomaa hemosta ja hyppäsi sellaisella !ei- mauksella, että Surakka poikii.oen lensi »naantienojaan. Siilc.iscn sillalla pysäytettiii» täyttä lanli.-a nelistämä hemonen, enne»»k»tin lär- rit särkyiivät rikki, ja mentiin o^a- jia etsimään. Heidät lötjbetiiut- fin, isä kasmot merissä oli fa~nut kylkeensä rnhjemamman ja poita toiseen jalkaansa tuntuman tu.äb dyksen. Atttään pahempaa ei o!- Uit kuinpaisellekaan tullut. :5 s- CO o PJ cn &} t=t S» o S"