Torstaina 10 p. Helmikuuta KARJALATAR N:o 16 — 1910 (K. 9. 1 k. 2 s. 50 min.) pitää esitelmän Joensuussa per jantaina t. k. 11 p:uä klassilli sen lyseon juhlasalissa klo 7 ip Sisäänpääsy vapaa. Huomio! Asenteen Katajan »ukot» vanhat ja uudet jo sietää pitkäaikaisesta lamaat tavasta levosta ja yksipuolei s«sta työstä jäykistyneitä jäseniä kayiä oikomassa. Kokoonnu taan perjantaina t. k. 11 p:nä vanhalle* kansakoululle klo l k8 illalla. ja korjausta toimitetaan. Ilmoit takaa 1.1. konttoriin. Työn suo l ittaa Pianotehtailla ja virittäjä J. Ä. Bask, Helsingistä. (K. 8. 2 k. (i k. 2 s. 1 4 s.) 50 mm.) Liperin HöyryVenhe- Osuuskunnan r. 1. varsinainen vuosikokous pi datifin kuluvan helmik. 27 p:nä klo Z j. p. p. Paavo Koposen ta lossa Liperin Kaatamon kylässä N:o 3 ja klsitellään Osuuskun nan säännöissä § 21 mainitut asiat. Johtokunta. Clavien Kuvien teatterissa Aino uusi ohjelma 1. Haikalaa pigati Pohjan mereesi. 2. Kapteenia velvollisuus. 3. Nick Carter jännittävä. 4. Leikkisä karhu. 5. Ylösnousemus. (Kreivi Tolstoi.) Kaksi hauskaa kuvaa näyte tään yli ohjelman. Huom ! Kuvat ovat enin osa väritettyjä. Yleisiä uutisia. Senaatti. senaattoriksi ja senaatin talous- osaston jäseneksi nimitettänee simii- litoimituskunnan esittelij äsihteeri E. R. R a i n e s a l o. Kunnallisasetusten tarkastue. Kerrottaessa itmme numerossa että h. ylh. kenraalikumernööri on asettanut kansliansa »virkamiehistä erityisen komitean malmistamaan lausuntoa eduskunnan hyiväksy- mistä kunnallislakiesityksistä, ju- laistiin myöskin U. Suomettaren Mistä Englan- «in Vaaleissa taisteltiin. Zuuremmoinen toerotus- järjestelmän uudistus. Kulunkiartviossa lähes 10 miljoonan tvajaus. Englannissa päättyi äsken maa- litaistelu, jossa waikuttawimpana tekijänä oli riita maltion meno- säännöstä, rohkeimmasta ja suu- remmoisimmasta menosäännöstä, mitä w. 18G0 esitetyn kuuluisan Gladstonen menosäännön jälkeen on Englannissa esitetty. Malto- warain kansleri Lloyd George teki wiime muoden huhtik. 29 pnä alahuoneessa yli neljä tuntia kes- täneessä puheessa selkoa siitä me- nosäännöstä, jonka hallitus oli laatinut kulunkiarmiomuodeksi, joka ulottui huhtik! 1 pstä 1909 maa- lisk. 31 pwään 1910. Se epä- kohta, että kulunkiarmiosta päät- tää parlamentti wasta sitten, kun kulunkiarmio jo on otettu käytän- töön, on selitettämissä siten, että hallitus on »väliaikaisesti oikeu- tettu kantamaan niitä tuloja, jot- ka alahuone on periaatteessa hy- lväksynyt, kantamaan jo ennen, kuin kulunkiarmiota on parla- mentti lopullisesti hymäksynyt. Cemoisenaan wakuuttawat asian- tuntijat hallituksen kulunkiarmio- esityksen olleen alallaan kerras- saan mestariteoksen. Mutta sillä oli se nnka, että se päättyi huo- mattamiin majauksiin. Marain- hoitokaudelta 1908—09 oli iva- huomautukset mainitusta komi teasta. Ne eimät kuitenkaan täs sä tapauksessa olleet paikallaan Kenraalikumernöörin asettama ka mitea ei ole näet minkään „wal tion komitean" luontoinen, maan on sen tarkoituksena malmistaa sen lausunnon ehdotus, joka ken raalikumernöörin on annettama hallitsijalle eduskunnan hymäksy mistä kunnallislakiesityksistä niin kuin muistakin maltiopäimäin päätöksistä. Tamallisesti malmis taa tämmöisen lausunnon joku kenraalikumernöörin kanslian mir kamies, mutta astan laajuuteen ja tärkeyteen katsoen, on kenraali kuivernööri tällä kertaa tahtonut antaa asian useampien kansliansa mirkamiesten yhdessä malmistet tamaksi. Komitea on siis main miraston keskeinen ja ilnian ta mallista yleisempää merkitystä. Suomen ja keisarikunnan rautateiden yhdysrata. Maltakunnanduuman kulunki armiomaliokunta on päättänyt eh dottaa 500,000 ruplalla mähen nettämäksi keisarikunnan ja Suo men rautateiden yhdysradan ra kennukseen myönnettyjä määrä rahoja, kertoo Rossija. Joensuusta ja likitienoolta. Vaalin tuloksia. Koko maassa eilcu illalla Sosialistit 302,911 Suomal. puolue 167,109 Ruotsalaiset 108,441 Nuorsuomalaiset 97,100 Maalaisliitto 02,201 Krist. työmäki 15,215 Miiat. & kr. työm. 5,070 U, m. 1,47<> Ednskuntamaalien lopullisia tuloksia. Kuopion läänin itäisessä »vaalipiirissä oppui äänten laskeminen kaikista äänestysalueista miime tiistaina. Äänet jakautuimat seuraarvasti: Sosialistit 15,015 ^Nuorsuomalaiset 7,579 Suomal. puolue 4,210 Maalaisliitto 1,814 Hylätty 354 Millit 123 Kirjoitettuja 49 29,750 Äänioikeutettuja »vaalipiirissä on 61,940. Maaliin otti osaa us ainoastaan 48,1 prosenttia äänioikeutetuista. Laskelmista puuttuu kuitenkin mielä mieraissa maalipiireissä an- netut äänet. Edustajia tulee saamaan sosia- istit 7, nuorsuomalaiset 3 ja suo- mal. puolue 1. Viipurin läänin itäi- essä maalipiirissä saatiin äänten laskeminen loppuun suo- ritetuksi maanantaina ja omat tu- lokset: Suomal. puolue 13,208 Äiuorsuomal. 14,241 Sosialistit 18,74/ jaus 714,000 puntaa. «.Parasta on heti muistaa, että punta on 25 Suomen markkaa!) Tämä ma- jaus oli kuitenkin helposti peitet- tämissä sillä kassasäästöllä, joka hallituksella oli pankkisaatamis- aan maalisk. 31 pnä 1909. Edel- isen mnoden majaus ei nykyisen marainhoitokauden menosäännössä merkitse mitään maikeuksia. Muodeksi 1909—10 laski Lloyd Georg jo suunnitellut menot 164 milj. 152,000 punnaksi. Nykyis- en meroperusteiden mukaan olisi e merkinnyt jo etukäteen 15,762,000 zunnan majausta, joka on synty- nyt kahdesta syystä laimastome- noista (3 milj. lisämenoja) ja manhuudenmakuutuksesta, (joka maatii 9 milj. puntaa enemmän uin oli otaksuttu.) Hallituksen ehdotus »vajauksen peittämiseksi. Armiossa oleman majauksen peittämiseksi oli malittamana kol- me eri tietä; 1) suunniteltujen menojen pienentäminen, 2) mero- tulojen lisääminen ja 3) lai- nat. Mitä keinoja esitti nyt hallitus annatettamiksi? Menoja esitettiin mähennettä- mäksi sillä tamalla, että maltion melkoja lyhennettäisiin, 3 milj. mähemmän, kuin oli aijottu. Kun melkojen korkoihin ja kuoletuksiin oli laskettu käytettämän 28 milj. puntaa, käytettäisiin niihin main 25 milj. Tämä ei Englannin mapaamieliselle hallitukselle ole mitettkään miaksi luettama, sillä m. 1906—09 on sen toimesta ly- zennetty maltion melkoja koko- naista 40,532,080 ja yksistään marainhoitokautena 1908—1909 Maalaisliitto!. Krist. työm. Nuupalaiset 16,785 977 65 Näihin numeroihin sisältymä muissa maalipiireissä annetut ää net, nimittäin suomal. puol. 103. nuorsuomal. 230, sosial. 348, maa laisl. 21 ja krist. 3. Tulokset omat mielä tarkista matta. Tämän mukaan on »valittu suo mal. puolueen ehdokkaista 3, nuor- suomal. 4, maalaisliitto!. 5 ja sostal. 5. W i i p u r i n läänin l ä n t i sessä maalipiirissä loppui äänten laskeminen tiistaina. Tn los on seuraama: Suomal. puolue 14,105 Nuorsuomal. 20,059 Sosialistit 29,152 Maalaisi, ja krist. työm. 5,691 Millit 10(> Mikkelin läänin maali piirissä omat lopulliset tn lokset: Suomal. puolue 11,660 Nuor|"uomal. 8,903 Sosialistit 22,610 Maalaisl. 679 Krist. työm. 974 Millit 217 Suomalainen puolue saa läpi 4 ehdokastaan, nuorsuomalaiset 3 ja sosialistit 7. M a a s a n läänin i t ä i s e s- sä maalipiirissä on äänten laskeminen myöskin loppuun suo- ritettu ja omat eri puolueet saa- neet ääniä: Suomal. puolue 9,203 Nuorsuomal. 5,212 Sosialistit 19,437 Maalaisl. 3,686 Krist. työm. 659 Millit 87 Malituksi on suomal. puolue saanut 3, sosialistit 6, maalaisl. 1 ja nuorsuomal. 1. W a a s a n läänin e t e l ä i- essä maalipiirissä oma lopulliset tulokset seuraamat: Suomal. puolue 13,345 Nuorsuomal. 1,073 Sosialistit 7,318 Ruotsalaiset 22,224 Maalaisl. 4,112 Millit 82 Malittu on näin ollen suomal. puolueen edustajista 3, ruotsal, 6, sostal. 2 ja maalaisl. 1. Uudenmaan l. »vaali ziirissä omat lopulliset tu- lokset: Suomal. puolue 15,168 Nuorsuomal. 6,583 Sosialistit 39,840 Ruotsal. 45,211 Krist. työm. 1,787 Malittu on suomal. puol. eh- Zokkaista 3, ruotsal. 10, sostal. 9 a nuorsuomal. 2. Kuopion läänin itäisen maali- Piirin keskuslautakunta knnnos- tantnn. Suomalaisen puolueen malitsija- yhdistysten asiamiehille on otsi- !ossa mainitulta keskuslautakun- naita saapunut helmikuun 4 p lähetetty, näin kuuluma kirjelmä: ..Maikkakin keskuslautakunnan enemmistö on ollut sitä mieltä, että nimitys »Suomalainen puo- lue", jota edustamanne malitsija- 8,788,000 puntaa. Alahuone tah- oi melkoja lyhennettämän kuiten- in main 24 ja puoli miljoonaa, oten kulunkiarmion majaus siten ulisi 3 tai 3 ja puoli miljoonaa pienemmäksi. Lloyd Georgen ehdotuksen roh- ens on kuitenkin siinä, että hän »vajauksesta huolimatta esitti uusia menoja ja yhteiskunta-poliittista nonnetta olemia merohelpotuksia. Niinpä ehdotettiin malmistukseksi mastaisen työttömyysmakuutuksen maralle perustettamaksi työpörs- 'ejä — moimme sanoa: työnsaan- nin tilaisuutta hoitelemia järjes- öjä — ja niihin marattamakst ulunkiarmiossa 100 000 pun- taa. Amustusta työttömyydestä kär- imille piti kulunkiarmiossa tur- mättämän toisellakin tamalla. Ehdotettiin näet määrättömäksi 200,000 puntaa maanrviljelysra- hastoksi, jonka tarkoituksena olisi metsänistutuksen edistäminen, met- änhoidon ja metsäkokeilun opetta- minen, maalais-osuuskuntien ja maanmiljelysopetuksen amustami- nen. Sen sijaan että maanmil- jelystä ja metsätaloutta autettai- iin kallistamalla niitten hintoja uojelustullien amulla, tahtoo Lloyd George edistää niitä rahal- lisella amustuksella ja teknillisillä zarannuksilla. Kun merojen kanto "allistuisi noin 50,000 puntaa, muodostaisimat nämä menoerät majauksessa 350,000 punnan sum- man. Siitäkin huolimatta uskalsi hal- itus esittää mieläkin lisää uusia menoja. Ziiinpä piti katujen pa- rantamiseen käytettämän 600,000 puntaa, jotta kadut kestäisimät automobiili-liikenteen. Sensijaan piti semmoisille per- heille, joilla on paljon lapsia, an- yhdistys on käyttänyt tunnussana- naan ja jota myöskin oli anottu käytettämäksi maaliliiton otsakir- joituksena, on omansa johtamaan kehittymättömän malitsijan har- haan ja maikkakin keskuslautakun- nan käsityksen mukaan näii» ollen olisi ollut suotamampi ett'ei mai- nitunlaista eksyttämää nimitystä olisi ehdotettu käytettämäksi, ei kes- knslautakunta kuitenkaan tällä ker- taa ole tahtonut kieltää sanotun nimityksen käyttämistä, josta kes- kuslautakunta täten kuluneen tain- mikuun 17 pnä tekemän päätök sensä mukaisesti Teille malitsija- yhdistyksen n:o — asiamiehenä kunnioittaen ilmoittaa. Keskuslautakunnan puolesta: Pekka Pennanen. Wille Poppius". Toisin sanoen keskuslautakunta on äänten enemmistöllä tehnyt sellaisen ennakkopäätöksen, ettei suomalainen puolue saisi mast'- edes malitstjayhdistystensä tun- nnssanaksi, eikä maaliliittonsa otsa- kirjoitukseksi panna: «Suomalainen puolue". Sikäli kuin mannalta ta holta olemme nyt kuulleet, on tämä, liemimmin lausuttuna, peräti omi tuinen päätös syntynyt 3 äänellä 2 mastaan: lääninmaanmittari P. I. Rinkinen, lehtori Aaro Mark- kanen ja kassööri Jdor Uimonen äänestimät sen puolesta, sekä maan- »viljelijä Pekka Pennanen ja pan- kinjohtaja Juho Pitkänen sitä m as- taan. Merkillistä tässä oit ensiksi jo se, että keskuslautakunta, joka maa- lilain mukaan asetetaan jokaista maalia marten kerrakseen, antaa mi- tään sellaisia määräyksiä, saamat ko mai eimät malitsijayhdistykse seuraamissa maaleissa sitä tai tätä ehdottaa ja tuleeko mai eiivä mastedes asetettamat keskuslauta- kunnat niitä ehdotuksia hymäksy- mään. Toiseksi siinä päätöksessä on mer- tillistä se, että malitsijayhdistyk- siä, jotka maalilaki oikeuttaa itse mapaasti asettamaan tunnussa- nansa, keskuslautakunta ajattelisi emätä panemasta sellaista nimi- tystä, joka on yhdistyksen ja maali- liiton yleispyrintöä kaikin puolin täydellisesti mastaama. Ei kaiketi keskuslautakunta ole aimail suotta aikojaan, ilman ivaan humin muoksi tehnyt päätöstään ja lähettänyt mirkakirjettään. Joku makama tarkotushan täytyy olla mirallisen toimenpiteen takana. Jääköön lakimiesten selitettä- mäksi, onko keskuslautakunnan enemmistö tuolla päätöksellään as- tunut laillisen toimintamaitansa ulkopuolelle mai ei. Sen merran maan tässä kuitenkin lausuttakoon suotamaksi, että niin tärkeään luot- tamustoimeen kuin keskuslautakun- nan jäseniksi ehdotettamien ja suos- tumien henkilöiden pitäisi mälttä- mättömästi toki paremmin tuntea ja ymmärtää maalilakia. Niin kohtuullisella toimomuksella, jonka teemme nyt läänin kumernöörille ja Kuopion kaupungin maltuusmie- hille, joista keskuslautakunnan ko- koonpano riippuu, ei suinkaan lii- koja maadittane. Keskuslautakunnan kokoonpano on marsinkin parissa kolmessa mii- me maalissa ollut räikeästi yksi- puolinen, yhtä marsinaista ja yhtä »varajäsentä lukuunottamatta pel- kästään nuorsuomalainen. Eikä se niinmuodoin ole tyydyttänyt maa- ipiirimme muiden tunnettujen »valtapuolueiden kohtuullisia »vaa timuksia. Siltä, ainoastaan siltä kannalta onkin mainitun kirjelmän henki ja tarkotus hyivin ymmäv rettämissä. 3Nuorsuomalaisten puo- luepeli, joka kirjelmässä pistää pu kinsorkkana esiin, se niuutamissa loisissa maalipiireissä jo entuu- destaan tunnetaan. Erotus on nyt nettaman uusia merohuojennuk- ia. Majauksen peittäiniseksi esitti hallitus seuraalvat periaatteet: a) Ei ole tehtämä »velkoja, maan on lisättämä »veroja, niin. sem- moisia »veroja, jotka mastaisnu- dessakin lupaamat pysymiä ja, jos mahdollista, lisääntymiä tuloja: b) Uudet merot eimät saa mai- !uttaa liike-elämään, hyminmoin- nin muodostumiseen eikä kansan- talouden perustuksiin; c) Koko kansan oi» kannettama :uorma, mutta mälittömissä ja mälillisissä meroissa on mahmis- tettama alin mero-mapaa määrä ja kansalaisten erilainen tuotanto- Nykyisyys on otettama huomioon. Uusia ja korotettuja »veroja. Katujen ja teitten kunnossapitä- mistä marten on moottoripyöriä a moimamaunuja y. m. mero- tettama yhteensä 600,000 puntaa muodessa. Sitä paitsi on mää- rättäivä niittei» poltto-aineillen ulli. Majaukse»» muu osa on icitettämä meroilla, joita ei käy- etä »nihinkään erikoiseen tarkoi- ukseen, maan yleisiin maltion tarpeisiin. Kulutusmerojen tulee olla main »vähäisenä osana, kun iihen sijaan suurimmat tulot on aatama marakkaitten kansanluok- ien merotuksella. Malaisemina esimerkkeinä mai- »»ittakoon, että tupakkamerossa maaditaan korotusta, joka tuot- aisi maltiolle 1,900,000 puntaa enemmän kuin ennen. Alkoholi- pitoisia juomia piti merotettaman niin paljon komemmin, että niis- tä saataisiin 4,2 milj. muodessa enemmän kuin ennen. Kansleri myöhemmin kuite»»kin alahuoneen ainoastaan siinä, että muualla o,oat »vaan komil» pikkumaiset ky- näsankarit ja nuorsuomalaisten »valitsijayhdistysten asiainiehet juo- uitelleet ehkäistäkseen suomalaista puoluetta käyttämästä tunnussa- na»»a ja otsakirjoituksena kyseessä- olemaa nimitystä, »nutta täkäläi- sessä »vaalipiirissä nyt astuu luot- tamilsmirasto, nimittäin keskus- lautakunta, tälle samalle, - sanot takoon suoraan: minkään »viras- ton armoon huonosti sopimalle ja juuri nuorsuomalaisille manhas- taan ominaiselle pnolneagitatsioo- »nn erikoisalalle. Nuorsuomalaiset »valitsijayhdis tykset täällä pyytämät maaliliit- tonsa otsalirjoitnksekn .^Nuorsuo malainen puolue" ja siihen kes kuslautakunta airvan oikein yksi mielisesti suostuu. Atutta kun suo- malainei» pnolue anoo samaa oikeutta esiintyä »vaalissa omalla marsinaisella nimellään, siihen täksi kertaa maan asetetun kes kuslautakunnan nuorsuoinalaiitei» enemmistö tahtoo tulemienkii» ai kojen maralta panna sulun. Siksi että „ninntys »Suomalainen puo- lue" on »nuka »omansa johtamaan kehittyinättöinäu »valitsijan har- haan". 'Näinkö yksinkertaisissa «valitsi- joissa siis, jotka eimät ole selmillä edes maltapuolueiden nimistäkään, »morsuoinalaiset pelkäämät olema»» puolueensa tuen ja oikeusaseman? Johan i»yt! Ehkäpä. Mutta ke- nenkä syy ? Nuorsuomalaiset itse- häi» omat hylä»»neet manhai», kau- niin ja kunniakkaan suomalaisen puolueen nimen ja ajaneet takaa milloin ruotsalaisten helinöistä perustuslaillisten nimeä, milloin mitäkin uutta puoluenimilystä. Ja nyt he eimät sumailsisi liiiden- kään, jotka oivat pysyneet kansal- lifen puolueemme ohjelmalle ja nimelle uskollisina, käydä tämän lippunsa ympärillä. Suomalaisen puolueen nimi on noiden, tästä puolueesta aikoinaan eroni»eiden luopioiden, silmissä kuin puimnei» »vaate, joka heitä kiihottaa kuiu paha omatunto. Kuitenkin uskoin- me, että puoluenimi tuskin on omansa eksyttämään yksiiikertaisia äänestäjiä, maan »nahdollisesti kyllä, »iiinkuin nähdään, nuorsuo malaisia luottamusherroja har- haan: puhumaan, kirjoittamaa» ja tekemään — tyhmyyksiä. Sil lä ei mielä tiettämästi ole min- kään muun puolueen taholta mei- dän maassamme eikä ehkä muul- lakaan ikinä pidetty näii» loppu matonta jankutusta mastapnoluei- den nimistä. Täytyy mihdoiilkin kysyä: joko nyt toisiaai» omat asialliset keinot loppuneet, pareinmat ja jolommat aseet piesty säpäleiksi, kun on hä- tämarana ei»ää tällaista jäljellä? uomalaislen monelle pikkumai suudelle saatetaan esim. ulkomailla »vaan nauraa, m»ltta tämä täl- lainen typeryys, jota »»uorsuoma- laiset oikein mirallisesti käyttämät, on niitä heikkouksia, joita mar- masti surkutellaan. Surkutellaan siksi, että ne todistamat kansas- tamme hämmästyttämää kypsy- mättömyyttä maltiolliseen elämään ja toimintaan, mieläpä aikana jol loin Suomen asema on initä krii- tillisintä laatua. Edustajiksi Liuopion läänin itäisestä »vaali Piiristä tulemat seuraamat: Suomalaisen puolueen ehdokas> toht. Hugo Rantapää: Äiuorsuomalaisten ehdokkaat ^ toht. Onni Talas, maanm. Pennanen ja Onni Puhakka; ja maatiinuksesta mäheusi laskujaan, niin että hänen laskemistaan al- kuperäisistä lupameroista jäi pois 500,000 puntaa, jota paitsi 800,000 puntaa mähennettiin las- Nista sei» takia, että kulumana lvarainhoitorvuonna on alkoholii»- äyttö melkoisesti mähentynyt. Tässä suhteessa on huomatrama, että efim. teen tullia ei ehdoteta drotettamaksi eikä »»luitakaan sem- moisia juomia rasitettamai», joita äytetään tai olisi käytettämä al- oholijnomain asemesta. Halli- :uksm ehdotus oir tässä suhteessa Ilmaan pistämästi raittiutta suo- lima. Alkoholijuomain merotus ohtasi heti kiiivasta »vastusta ylähuoneen »vanhoillisissa lordeis- a. Mapaamieliset taas näkiivät jo siiliä »vastustuksessa oleivan yllin riittäivän syyn kieltää ylä- zuoneelta oikeus päättää kulunki- arivion hymäksyanisestä. Tupakan ja alkoholi!» lisämero- tuksessa on muuten huomatta- missä sama periaate, joka jo en- neiikin on mallinnut Englannin Nnsanmaltaisissa »valtioniiehissä ja jota jo Gladstone puolusti kuu- Aisaksi tulleella »vertauksellaan kah- desta sisaruksesta, joita rahami- nisterin tulee suosia kumpaistakin, »»im. sekä »välillistä että mälitön- tä merotusta. Englannin mapaa- mielinei» politiikka ei näet mastus- m kaikkea »välillistä merotusta. Se terottaa päinmastoin, että sy- mätkin rimit omat sopimalla ta- malla medettämät osallisiksi kan- 'allisiin rasituksiin. Sopimalla ta- ?ana taas pidetään sitä, että me- rotetaan joukkokulutusta, kuitenkin i»iin, että siinä ei minkäänlaisille yksityisille ryhmille jätetä erityis- ten etujei» hankkimisen mahdolli- uutta, ja sitei», että »verotetaan ainoastaan- semmoisten tamarain Sostalistieii ehdokkaat: torpp M. Lonkainen. puus. P. Tikkanen, työm. S. Kurkinen, torp. tyttö Mimmi Turunen, leivys. A. Ko ponen, maal. E. Kronqmist ja leip. I. W. Sainio. Nautatien aikata»»lu. Joensuun kauppa- ja tehoasyh- distys oi» päältäiiyl hallitukselta anoa täältä iltaisin lähteivän ja tänne aamuisin saapumait yöjunaii järjestämistä tai ainakin nykyisen matkustajajunan määräaikojen py syttämistä entisellään. Tohtori Matti HeleuinS-Zep- pälä pitää raittiusesitelmäi» lyseon juh- lasalissa huomeniia klo i i. p. Tänä iltana aivataai» Pelastusarineijai» 3 iltaa kestämät talmijuhlat, lähemin il- »noitnksessa miime simrilla. Perheuutisia. Eilei» mihittiin täällä aivioliit- toon ylioppilas neiti Betty Eeder- berg ja insinööri K. I. Louna- »naa. Muualta Poh jois-Karjalasta. seminaarit. Sortamalan seminaarin harjo tuslonlnn yliopettajattarelle Han- na Hypenille oivmyönnetty mir- kaivapautta kuluman helmik. 1 p:stä lnkukaudeii loppuun. Sijai- sena opettajatar Hanna Groun- stroein. Weroä»ireiä on »Nurmeksen kauppalan tutkija- lautakunta alentanut siten, että Kansallisosakepankille on jäänyt 63 (pantiin alkuisin 80), eläin- lääkäri I. E. Hänniselle 32 (40), kanppias Heikki »Nemalaiselle 21 (23), kaljantekijä Natanael Haata jan leskelle 8 >!.'>>. opettaja Sö- derströinille 14^15). Ä!onta muu takin malittajaa oli, jotka nyt kn- mernööriin malittmvat. Äyripe- rilste on 200 mk. Telefonit. Senaatti on puolestaan antanut Wie'in telesoiiiosakeyhtiölle luman erinäisten johtojen asettamiseen Pielisjäriveii ja ^iurmeksen pitä- jässä. llnsia postipysäkkejä oi» tainmik. 1 pnä perustettu, m. m. nimellä Mar-panen K. L. War- pasen kylääi» Pielisjärmen posti- toimituksen alle; Pienilahdei» tilal- le Maaran kylään. Kerimäen pi- pitäjään kuuhien lähinnä Punka- salrnen 2:sen luokan postitoimituk- sen alle. Tammik. 1:stä 1910 kuuluu Ki milahdei» postipysäkki, joka tähän asti on ollut Ilomantsin postitoi- mituksen alaisena. Joensuun pos- tikonttorin alle. »Nurmeslahden postipysäkki on lakkautettu tammik. 1 p:stä, koska samanniminen postitoimisto perus tetaan sen sijaan. Elinkeinoilmoituksia. Helsingin maaistraatille on il- maittanut harjoittamansa m. in. kirkkoherra Johan Fredrik Hellman siirloiuaan- ja ruokatamarain kanp- paa toiminimellä Gröiibergin jäl- keläiset. Pt)rstötähti on nähty ^turmeksessakin joka^ker- ta kuin se kuuluu mnuannekin nä- kyneen. joukkokuletusta, joita ilmankin moi sekä raiviiinon että termey- denhoidon kannalta katsoen tulla toimeen. Aiutta suuriminat, ja hyivin suuret maatimukset asettaa uusi kuluiikiarmio omistamien luokkien uhrautumaisuudelle. Se maatii jäämistö- ja perintomeron korotta- mistä, elossa olemien kesken ta- pahtnivien omistussiirtojei» »veron korottamista, yleisen tulomerou korottamista ja mihdoii» maame- rojei» suurta korottamista. Kun kämisi liian pitkäksi esittää yksityiskohtaisesti näitten eri mero- korotnstei» laatua ja luontoa, ra- joitumme »nainitsemaan main muutamia esimerkkejä. Kuten tiedetään, kannetaai» Eng- lännissä meroa ensin jälelle jää- neestä »vainajan koko pesästä ja sitä paitsi erikseen kunkin perillisen osaksi tulemasta permnöstä. Edel- linei» perustellaan sillä, että se on kuoleman jälkeen tapahtuma asian- omaisen tulomerotus, joka hänen eläessään on jäänyt kantamatta. Jäämistomerosta, joka m. 1908— 1909 tuotti koko yhdistetyssä ku ningaskunnassa kokonaista 1^,3.0,- 000 puntaa (siis 459.250,000 markkaa!), olisi Lloyd Georgen ehdotuksen mukaan saatama lisäksi 2,850,000 puntaa. Omaisuuden maihdoksista kan»»ettaman leima- meron pitäisi tuottaa 900,000 puntaa enemmän kuii» ennen, kes kinkertaisten ja hylvinwoipain kansalaisten maksettaman tulome- ron taas kokonaista 3,500,000 puntaa enentmän kuin en»»en. Kaikista suurimmat merokoro- tukset oli kmtenkin tarkoitettu koh- taamaan maanomistusta. Niin mieltäkiinnittämät kuin Lloyd Georgen suunnitelmat tässä s»ih- teessä omatki»», meisi »»iitten sel- Cuon knntakokouksessa t. k. 5 pnä käsiteltiin ja päätettiin se»lraamat asiat: Zelityksei» antajaksi Lsaleyhtio Gutzeit & C:on senaattiin tekemään malitukseen taksoituksesta malitnin kanttoori T. Huttunen. Luettiin kunnalle kuivernöörin päätös, jolla kunnallislautakunnan esimieheksi »viime syksynä malittu Äialti Hassinen oli tästä loinies- la »valituksensa johdosta mapan- tettu. Päätöksestä ei päälettii iva- littaa. Kuliiiallislautakunnan esiinie- heksi ivalittiin äänestyhellä talolli- nen Augusti Nissinen. Pirttimaa- rasta. Ehdotukseen, että lääkäri käivisi kuiinassa palkkiota ivastaai? ker- ran kuukaildessa, ei suostuttu. Lainan hankkiinineil Kuisman kansakoulnn rakemiuskustannllstcn suorittamiseksi ei antanut aihetta toinlenpiteisiin. koska maltion apu- rahal olimat jo saapuneet ia tiolaina inyönnetl»,. Pastori Puustinen mavau- tettiin pyyntönsä johdosta 5u»is- maii kansakoulim rakeniiustoimi- kunnasta. Kiuinallislautakunnan anomaa 100 markan lisäpalkkaa kunnan rahastonhoitajalle ei myonnettn. selkien nuorisoseuran miime sunnuntaiksi ilmoittainat iltamat piti siirtää ensi sunuun- taiksi suuret» ltimipyryn takia, sillä yleisöä kertyi liian iva- häi» edellä saiiotnii syyn takia. Ensi sunnuntaina ehkä rientää usea Kallion Eskelilään kuuleinaan ja näkemään monin puolin rikas- ta ohjelmaa ja onhan siinä lisäksi kysymyksessä hyiväii asian autta minen, sillä nuo iltamat oi» pää- tetty pitää lainakirjaston hymäksi. Jokaisen etu nykyisen ja tuleivan sukupolmeu oi» kysymyksessä, sillä ei muutakaan parempaa nemvoa ole kaiisan kehitykseen kuin hymän kirjallisuuden lukeminen ja siitä oppiminen. Toimotaan, että ta- mataan suurella joukolla tomerei- na »vapaina kaikesta poliittisista y. m. asioista, jotka tahtomat rik- koa kaiken todellisen meljeyden ja sijalle jättää mihan ja eripurat- suuden. ,,Wiha miepi miljan maas- ta. kateus kalan »vedestä". Kolin maalaisseuran »oarsinai- nen kokous oli t. k. 6 p:nä »naanmilj. P. Saarelaisen talossa, jossa m. m. luettiin »vuosikertomus, sekä tilit ja tiliutarkastajain lausunto. Näi- dei» johdosta ei ollut mitään muis- tuttamisla, maan myönnettiin ra haston hoitajalle ja johtokunnalle tilimapaus miime muodelta. Eläin- lääke-marasto sijoitettiii» edelleen P. Saarelaisen hoidettamaksi. Li- sälääkkeitä päätettiin ostaa, mar- sinkin niitä lajia, jotka puiiatau- tia potemille eläimille oii tunnet- tu auttamiksi. Seuran puolesta maliluille palkintolautakunnai» jä- senille päätettiin maksaa jokaiselta toimitnspäimältä ä 2 mk. miime sekä seuraaman kolme»» muoden ajalta. Vuosikertomuksesta käivi selloil le, että seura»» johtokuiltaan oi» kuulunut miime muonna: lanta- mies P. Saarelainen esiniiehenä ja kirjurina, sekä muina jäseninä räätäli Paamo Saarelainen, ta lollinen Risto Mutanen ja Eero ?tuutinel»,Z maralla taloll. Olli Knkkonel» ja torppari Äntti H!e- malainen, rahastonhoitajana ta- lolliueu Juho Mustonen. Perus- tajajäseniä ' on li!, ivakinaisia 9, mnosijäseniä 50 jatka on jäsen maksun maksaneet eli yhteensä -5.' Sitäpaitsi on jäsen maksun jättä neet maksamatta 16 jäsentä. Jä- senistä on talaollisia 44, torppa reita 26, muokraajia 2, n :äkitu- palaisia 2, mirkamiehiä 1. Iä- mittely kuitenkin liian pitkälle. Huomautettakoon main. että hal- lituksen ehdotuksen puolustajat se- littämät merouudistukseu tarkoituk sen oleman pienmiljelyksen edistä misen. asutuspolitiikan suosimisen sekä yhteiskunnan tekemisen osalli- seksi n. s. ansiottomasta anvon- notlstlsta enemmäi» ktiin tähän asti on ollut laira. Näitä mero- ja on mastustettu pääasiassa kah- desta suystä. Ensiksikii» tuolta- mat ne merrattain »vähän ja toi- seksi karmitaan niitten kantamiseen monimutkainen ja maiivaloinen sekä kallis koneisto ja järjestely. Niinkuin kaikilla meroilla, joilla oi» simutarkoituksia, jotka siis ei- mät tarkoita yksinomaan tulojen saamista, on näilläkin siis se mi- ka. että niillä ei saamnteta rasi- tusta mastaamaa merotarpeei» tyydyttämistä. Edelleei» on huo- mautettu, että kun itykyinei» ma- paamielinen hallitus ei ylähuo neen mastnstnksei» takia saisi to teutetuksi omaa mieleistään ohjel- maa maanomistuspolitiikasta, »»iin tahtoo hallitus ratkaista tä- »nänpulman merojärjestelyllä, koska alahuone tähän-astisen pe- rintötaman mukaai» yksiuääi» saa päättää kuluukiarmioasiat. Täten on turivauduttu samaan politiik- kaan, jota Gladstone käytti m. 1861 ollessaan maltiomarain kans- lerina Palmerstonin ministe- ristössä, murtaakseen lordien mastustuksen paperiiveron kumoa- misessa. Hallitus ja alahuone. Pitkien nenmottelujei» lopuksi sai hallitus alahuoneessa kulunki- armioehdotukselleen. sen lopullises- sa muodossa, 379 äänen enem- CO g;ia" I ggr eo 3^' "£ I. QrS* rs>sr es —3 OS? E? cr» ns S» 33 < VZ Ui o Ui sr OB S» Pj» S?" < v» e O b 3" £- VS