\ Tiistaina 16 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 91 — 1910 ?)iautawaaran pitäjistä. — Hau tuumaa on hqmää hiekkakangasta «Llistmäisenä siihen haudattiin wi hittäessä heinäkuussa 19()ii eräs nuorukainen E. Keinänen, joka mä hämielisenä oli mennyt tapittomal- la »veneellä soutamaan Suurelle Säyneiselle ja sinne hukkunut Mihmisen toimittiivat Kaaivii» papit. 5towia tuskia on saanut kärsiä uutistalollisen maimo itaria Karppinen o. s. Iär- meläinen, Ahmonpurolla, maltion ^uuan tehtaalta ostamilla Siika- järiven mailla. Waimo näet läksi juhannusaattoiltana klo ; J > miertä- inään ja sai siellä tulen nuttunsa selkään. ;3itä sammutellessa hä neltä paloi käsi niin, että siitä liha irtosi, kun hän mihdoiu pääsi Key- rityu joen rummakkooi» heittäyty- mään. Samoin paloi selkä, kylki ja alaruumiskin aiivan pahan pai »väisesti, niin että mainio hourii mielä nytkin. Iältään hän on »viidennellä fi)»nmeneUä; yksi ty tär main on lapsia enää kotona. Nurmeksen yhteiskoulu,> ivenäjän opettaja maist. W. K. Trast oil saanut mirkamapautta syyslukukaudeksi, sijainen yliopp. I. (5. Latukka Pietarista. Woi- mistelun opettajaksi tulee metsäuh O. Heikinheimo. .Heinäniitylle iviikatteensa ääreen kyykistyi Kaa- ivin Pisankoskella heinäkuussa kuo- lemaan lampuoti Pekka Wartiai- nen. Wain »»»»mtamia kertoja oli hän ennättänyt miikatettaan nii- tylle tultuaan metäistä. Nuorisoseuran woimisteluosas- to <*non .valtimossa on johtajansa mestari Hällström'- in johdolla mennyt aimo askeleen eteenpäin. Wireille on nyt pan tu kilpailu kolmiottelussa, johon kuuluu 100 metrin juoksu, keihään heitto ja pituushyppy. Enon nuo- risoseuran kesäjuhlassa t. k. 21 p. urheilijat kilpailemat ja neljä pal kintoa silloin jaetaan. Se on hy- mä ivalmistus Joensuun ivoimis- telu- ja urheilujuhlaa marten. Tervetulleita olisimat silloin Enoon naapuriseurojenkin urheilijat ja hauska on sinne matkustaa joko laimassa tahi rautatietä. Muualta Suo mesta. Henkitvakuutusyhtiö »alama Sen johdosta, että on asiamies- toimen tiedustelujen ohella saapu nut kyselyjä, »voisiko jo nyt ruwe- ta ivalmistamaan työalaa Sala- malle, on U. S:rta pyydetty huo- »»»auttamaa»», että semmoisesta myötätunnosta ollaan erittäin kii- tollisia ja toiivotaai» kotinmisen, suomalais-kansallisen henkimakuu- tusliikkeen ystämäin aivulla moi- taman toiminta alkaa muokatussa maaperässä. Asiamerkko lienee aikomuksena leivittää mahdollisen laajalle. Uusia koleratapauksia. Perjantaina aamupäimällä saa- pui Samonlinnaan Joensuusta toiminimi And. Amvisen O. H. Saivoulinnasta omistama höyry- lotja ..Tiera" ollen halkolastissa matkalla alaspäin. Jo matkalla oli yksi lotjan miehistä Emil Käyh- kö, kotosi» Säämingin pitäjän Jkoinniemen kylästä, alkanut tun- tea matsanmäänteitä saaden ta- mantakaa kouristus- ja oksennus- kohtauksia. Kun Käyhkön mointi yhä paheni kuumeen samalla ko- hotessa, meni hän Samonlinnaan saamuttuaan kaupunginlääkäri O. F. Taivaststjernan luo saadakseen apua tuskilleen. Kun taudin oi- reet iviittasimat koleraan, määräsi tri Tamaststjerna Käyhkön otetta- maksi sikäläiseen kolerasairaalaan ja laiman eristettä,vaksi. ..Tiera" on nyttemmin kuljetettu Haislahden selälle. Sen eristä- minen mei kuitenkin paljon aikaa, sillä lotjan miehistö oli jo ehtinyt hajota kaupungille, ennenkuin käs- ky laiman eristämisestä saapui. Näytteitä Käyhkön ulostuksista lä- hetettiin lääkintöhallitukseen. ..Tiera" oli noin miikko sitte saa- punut Pietarista Samonlinnan kautta Joensuuhun, josta se nyt oli paluumatkalla alaspäin. Koleralääkäri tohtori Mahtera ilmoitti perjantaina lääkintähalli- tukselle sähköteitse, että edellisenä iltana oli Kellomäellä sairastunut tohtori Permolinin 65 muotias lastenhoitajatar Tarja Feodoromna liemiin koleraoireisiin. Sairastu- nut ei ole »viimeaikoina käynyt Pietarissa, mutta on äskettäin nauttinut sieltä saapuneita hedel- niiä. Hänet mietiin perjantaina illalla Terijoen kolerasairaalaan. Humilan muut asukkaat 2 perhettä, yhteensä H henkilöä omat hamam- tojeit tekoa marten asetetut Kello- mäeu koleraparakkiin. Humila on myös eristetty. Ollilan aseman läheisyydessä on torstai-iltana muuan menäläinen nainen sairastunut tautiin, jonka oireet muistuttamat koleraa. Näyte sairaan ulostuksista on lähetetty lääkintöhallitukselle bakteriologis esti tutkittamaksi. Axelini» katvallukset olimat torstaina Kristiinan ^ kau- pungin raastumanoikeuden käsitel- tämänä, mutta lykättiin juttu !> p:ään syysk. Kuulustelussa kämi selmille, että kissa oli jatkunut jo useita touosta, ja että mekselisummat joskus oli- wat nousseet aina ^2^,000 mark- kaan. Mitään selmitystä Arelinin konkurssipesän tilasta ei mielä ole. Suurimmat melkojat omat Waa- san Pankki 1 «0,000 nik. ja Poh joismaiden Osakepankki l'!^,700 mk. puhtaita saatamia ja takaus- sitoumuksia. Uusi majaus on huo- mattu satamakonttorin kassassa. Se nousee <>,419 mk:aan 17 puin. Toistaiseksi ei ole mielä selrvitetty,^ tähden, onko majaus syntynyt »virheellisen. miehensä aina siitä saakka, jolloinka se liit- lienee monta, jotka eiwät aksioo- tyi Englantiin, on kärsinyt byrok- mina pitäisi, että suomenkielen ke- ratisen hallitusjärjestelmän sen- hittyminen on »välttämätön ehto rauksista. suomalaisen kansallisuuden kehit- Malesissa on ilmestynyt saman- tyiniselle ja kohottamiselle, lainen liike ja äänekkäästi malite- kuinka saattaisikaan toisin olla? taan, ettei hallitus »nilloinkaan ^ Ja täytä lupaustaan ja lakka»lta Eng- lannii» maltiokirkkoa Malesissa. Alahuo »»een kolmekyminentä irlan- tilaista jäsentä omat moimattomia tomeriensa »välinpitäinättöinyyden heidän eteivimniän rahaministeri Lloyd- Ja Mutta Suomen kansa ei ole erityinen kansa ainoastaan oman kielensä kautta, »vaan myös omien lakiensa ja yhteiskunnallisten lai- erikseen koeteltu tostensa kautta. Luon-' määrätty, otetaan jonkun aikaa muutamia alkumal- mistuksia. Johtajan tulisi kaikkein ensiksi laulattaa laulajaa yksikseen, käydä läpi esim. asteikko eli aske- lo < skaala) C-duurissa (tässä tie- tySti Harmooni tai joku »nuu soit- tokone apuna). Ja kun näin on tehty, moi johtaja määrätä mihin ääneen mikin on sopiivin. Tämä on ensimäinen ja tärkein kohta. Toinen ja yhtä tärkeä on se, että sitte kun näin on henkilöt jokainen ja paikoilleen muutamia ker- kirjanpidon »vaiko anastuksen kanta. Georgen kädet oivat, hänen ollessa nollista on, että Suomen kansa ( toja yhteisesti läpi askeloja (skaa- ministerinä, sidotut. tällä hetkellä ajattelee tätäkin pe- loja), ensin diatoonista ja sitten Muurin murha. 1 Mutta nyt näyttää siltä kuin rmtoään ja että sen pomessa elää kromaatista, sen jälkeen lauletaan Häneil ylhäisyytensä kenraaliku- j ajateltaisiin Englannin hallitus- harras toiivo saada säilyttää se ( läpi kaikki duurit ja mollit. Kun mernoör» on ilmottanut m. t. pro- piireissäkin lujittaa maltakuntaa kuraattorille, että armollisen ase- - »nuodostamalla siitä liitto,valtio.; tuksen ajalla helmikuun 1H pai->Ia tällamsn suhde tulisi silloin' mältä 1^!1«>oikeudenkäynnistäniis-.myöskin »vallitsemaan Englannin, sä asioissa, jotka koskemat Suo- i Skotlannin, Irlannin ja Malesin! meen sijoitettujen We,läjän sota-j kesken. Koko maltakm»»»au yhtei- joukkojen sotamäkeä ja asukkaita „en hallitsija olisi silloin Englai»-' Suomessa, hän on lähettänyt --' lt in keisari. < armeijakunnai» päällikölle jäljen-1 Irlannin »»»inisten Birrel, joka nöksei» m. t. prokuraattorin kirjel- 0U jäsenenä vetokongressissa, oi» mästä talonpoika Muurin murhan ^ suoraan sanon»»t, että aijotaan pe- johdosta, jotta mainittu päällikkö ^ rustaa Britannian saarille neljä ryhtyisi asian aiheuttamin» toimen-parlamenttia, jotka alistetaan piteisiin, ja on kenraaliku,vernööri Westn»ii»sterii» parlainentin alai- tällöin pyytänyt tiedonantoa siitä'seksi. järkähtämättömänä. F. ii. Schauman. tällainen alkumalinistus oi» suori- tettu, määrätään laulu, mutta niin helppotajuinen kuin sui»»kin. Ja enne»»kuin johtaja ryhtyy n»ää- räämää» laulua, tutkikoo»» sei» sisällön tarkoin, jotta moi antaa siitä selmityksen myöskin laulajille, illoin saa laulu oikean niahtin- silloin siihen saadaan kaikki se sarja silloisen musiikin mestariteok- sia Helsingissä. Turussa piti huolta musiikin ko- hoamisesta Konrad G rem e (1620—185,1). Hän oli »nyöskin syntyjään saksalainen. Greme toi mi Turussa sikäläisen soitannolli se» seuran johtajaiia. Suomalai- nen mirkamies Karl Eollan (^1S2«—1H71) sämelsi m. m. „Sa »volaisen laulun" suomalaisille sa noille ja „Waasan marssin" ruot- salaisille sanoille. Collan palmeli ruuuuumontina ja oli >iain»isissa Paciuksen tyttären kanssa. Filip von Schantz (IN.i.' —lH(i.")) opiskeli Saksassa, jonka jälkeen oli kapellimestarina Hel singissä. Hän oli suomalainen mies, mutta työnsä tuloksilla hänkin tyydytti ruotsalaisen kan- sa»»aineksen tarpeita. Hä»»en lau- lunsa, kuoronsa ja laulunäytel- mänsä i»iii»ikään olimat ruotsii»kie- Rakkaus, joka herättää luotta- Srnri" ««»1" '«« °».°n nmh.in- li.l.Ms-ss- ,uht«i,a wiin iodm, JulnoL» iemrnoi-l |a '..l' aabo °" kmlti s- tuti joutuu metron rco8to falfn= tusta. Ilman sitä ei ole mielä i initään suurta ja ihmiskuntaa! hyödyttämää toimitettu. Jnnos-!^ tus ou sokea! se ei näe selivästi' - ia a mihii» toimenpiteisiii» asiassa on ryhdytty. ^otilasmiljoonat. lännin kysymys t»»lee »nuodosta > maan pohjan somittelnille lordien ja alah»loneei» mälillä. Ko»»ser- joka siitä muussa ta- (s. 183.">) aikana. Ryhtyessään pHuttmt. Jos näin täällä työhön, per»»sti hän kuoron meiltä kiinnittämään ja orkesteriyhdistyksen Miipuriii». siihen kmlniiseen o»ni- Joitakin aikoja sen perästä muutti fpinmtffm sw„Hr,i uai ' uuteeu ' ! ota laulumusiikilla Saltin Helsmkiin, jossa hän Pa- . jtarkoitetaan, niin silloin ei tämä ciuksen jälkeen tuli yliopisto»» mu- i Ja myöskin »väitetään, että Jr- p^uttöjensä. , „ että tä!nä ^sei»' vmintöien »naali»seil muisto milloinkaan.siik»nopettajaksi ja on myöskin ete- ' ' ^ J. . ♦ hriTDntlT mnifffi nriffum= tniHna irrhtvhirt inmirmtt Äöffttt- on Helsingissä olema Venäjän>val-.^ .oanu» ^ {{& j ( u .knnna,,'^Sk-.ttäin ! watn>v»,e>» puolueen,anotaan uos- mma ' ma J ai ° ,liaau nyontamaan Irlannille ho sekä tekemään myönnytyk i.s s- ^ n maikka joskus paksum->änä urkurina toiminut Helsin- jalo. ,e uskoo wo»ttaival»,a,!/,,.^„ matkii» »»sivat sitä ympäröisimät. gin »»»»lsiikkiopistoi» opettajana, n, iMr t llsivainkin keskeltä »voi kohota ylös ; Hänen sämeltäiniääi» kantaateja tatnmiamahasto oi» ciskettum ^ito-j! »»»assa pääsee lopulta »voitolle^, , ^ ^ . ...» »tien Pankissa roaihtamtt is milj. j ^ »i»)OiUamaai» oxlmmtlle ho- vo fjf ea g t j .- e jokaista roosUista I 1° no ^ e . ntn f "' ■ luoroza y nt. [ot)tt)y iuomatat]i[le i i 'inerulen leka tekemään myönnytyk- A"./ ^ " ..V.: " mat eta»syyksin»kn» »vien»aan iv»es-,ja ruoyalayille teksteille, »»»utta tiä kansan kohtaloista, joka sumui- ^säivy on niissäkin saksalainen. Hä- sellakin säällä jaksaa omia kansan-' nen solvittamansa suoinalaiset kan- laulujaan laulella, laiilnii» moi sanlaulutkii» sointumat saksalaiseen markkaa Suomeu setelirahaa! 111 vetokysyinyksessä ehdolla, ettei Saksan »narkkoihin ja Englannin > .. puntiin, sekä »»oin 7 miljoonaa! huonelaitokjeen osaksi Suomen, Diaksi Venäjä» ful =i ... . f .. tarabaa t N»n myontainalla hoine-rule n»yos- Keskimiikko-iltana mietiin nä.nä ^i" Skotlannille ja Malesille Jon- miljoonat, arkk»»ihinpautuiua,pää->^ a „ ? eia ^? ' e ulotetta»n»i» kaptta- mahdista Helsingin rautatiease- ^aa>» koko mahtaman maltakm.- malle postijunalla mietämäksi Pie-^um., !0>»ka hmppuna. kuten joina»- kohti, sillä tämä usko antaa roh- milj. markkaan ulkomaista xa^aa, ! ^dä^eelliseÄia muutoksia M- keutta ja »voimia! rohkeana se kaa- Englannin > muinoiiia ym tietää, että ,en Äiyönnytys Irlannille peitettäi- <$?.. e ! '"M yksilön tekemi- ' - j»sta, ja etta ie mahaiiiennn, jonka se on aikaan saanut, on amaiseksi pysylvä. Ia mikä maali on ja- lompi kuin kansan kansallisuuden säilyttämii»en ja kehittämme», mi kä toiminta ylemämpi kuin tais kohtalo>»sa kowatki>» iskut »vastaan ottaa. Tämä tällainen on »nusiikkia, tapaan. Kuitenkii» omat cius suuressa Faltii» ja Pa- maarin kehittäneet ixu.juiumu iuicmiw«i|i i ^.jjK ah(>(?ni- ul yieivainpi mm taviin. Arkut pantun junan en l! : 'S r ' the ^ S o bri ' telu tämän olemassa oloksi? n»ä»ieen inakuumaunuun. Mavtioi-'????. I ^ j »»a seurasi muka»»a sotilas- ja san->^'^en ke»>ar». , , tarmikomennuskuuta. ))hä wain waltiowaroja we- näläisen sotawäe» majoitta- mi seksi. Hämeen lää»»in kuivernööri on senaatilta anonut 5,000 nikan määrärahaa Hollolan pitäjän Lah- den kylässä oleivai» tehtailija H. Älattssonin oluttehtaan kuntoon saattamiseksi 200 sotainiehen ma- [oitusta marten. Kuivernöörin toi menpide johtuu asianomaisen soti- laspäällystön tekeinä»» anomuksen johdosta. Kamala merityö Helsingissä. Tiistai-iltana tamattiin Husmud- stadsbladetin korjauslukija Karl Aleksander Westerholm kuolleena makaamassa Helsingin Nikolain- kirkon rappusilla ammottama puu- ko»»haama rinnassa. Eräs poika, ^oka poliisin oli kutsu»»ut paikalle, osoitti myös minne päin murhaaja oli paennut. Pojai» johdolla al- oikin poliisi heti etsiä rikollista, joka saatiinkin kiinni Kirkko- ja Nikolainkadun kulmauksessa. Hä»» oli uiiii humalassa, ettei monnit ilmoittaa nimeänsäkäan. Puu- Kirjallista. Kansa» Kotiruoka ja .Kotitalous. Kun kansan siivistys on »väärää lajia, kun sen käsitteet ja tamat omat turmeltuneita, niin se kansa kukistuu toisten, Lamoiltaan ja käytökseltään sekä tiedoiltaan ehkä raaempien kansojen tieltä, »uutta sitä oikeata ja jaloa ihannemusiik- ja milkast»ittai»eet meidän musiM kia, josta kansan oma henki ja j elämäämme. He omat mainitun eläinän johtaneet warn»alle poh- elämä hehkuu. Kansanlauluilla on siis äärettömän s»iuri merki- l»)s. Tämä työ »vaatii kuitenkin hyivii» paljon kärsimällisyyttä jv pitkämielisyyttä. Ja mikä par- haiien käy koittelemaan j»»»»ri kär- simällisyyttälnme, niin on tuo san- gen stmressa määrässä huolestut- taiva ilmiö, että usein kui» joku kuoro on perustettu, on siitä toi- »vottu jotain hyivää ja kaunista, jotka ivielä kunnioittamat totuutta! mutta siitä onkin syntynyt jonkin- Edellinen osa! K o t i t a- lous ja ruokakamara oppi. Kirjoittanut A malia G r ö n-' niitten edestä, bevg. !>t» sim. 11 kumaa ja mä-! - rillinen sienilaulu. Hinta md. 1 mk. I älkimäin e n o s a: K a n- sai» K o t i r n o k a. Täydellinen keittokirja, sisältöinä 312 ruokare septiä sekä ruokajärjestelmäehdo- tuksia. Kirjoittanut Edit R e i- ma K ra,»k. ja oikeutta ja tahtomat ja kykene- mät tekemään työtä ja elämään W. Snellman. sananen musiikista. (jatkoa n!oon «d>.> lainen kateuden kuoro. Sellainen k»ioro ei moi olla ylemimpien aja- tusten tulkkina eikä edustajana, maan on sillä päi»»mastaiset py- rinnöt ja t»iloksena haihtumat unel- mat. Jos sellaisia tarkoitusperiä »varten pystytetään kuoro, löytyy sen tiellä ai,»a jonkunlaisia koin- pastuskilviä ja yhteistyö on »nah- dotonta. Omalla paikkakunnal- lamine juuri äskettäiu mietettyjen laulujuhliei» toiivottua kaunista Ruuausulatuseliiiten häiriöt ja sii- { tä johtuivat sairaudet oivat »neil- lä kansan keskuudessa aiivan ylei- tsnmspat :£ nilä ja Valma Kr a n k. l.">4 sim. Hinta nid. 1: 3.',. Molemmat Mutta ennenkuin kajoamme nm- ^ yhteistyötä yritti jonkunlaiset snr osat yhteensidottuina 2:40. - siilin yleivämpään kohtaan, sen 'kuteltamatjälkimainingit herpaista. Kustannusosakeyhtiö Otama. | „huippuun",jota taidemusiikillatar- ^ korjaantukoot. Ei kateudella yleisesti tunnettu, ivalitettaiva koitetaan ja jota se sanan täydes-' ja on,ai, kunnia»» pyynnöllä ivoida tosiasia on, että kansamme ruuan-' sä »nerkityksessä oi», nii» tahdon ^ mitään hyivää aikaan saada, laittotaito o» peri» huono ja se» huomauttaa, ettei ajatusten mää-I Paljonhan riittäisi tästä tär- se»iraukset sangen »vahingolliset.' rinkäsitystä syntyisi, sillä tarkoituk-, keästä asiasta puhumista, mutta ' ' ' " ei ole suinkaan tehdä kehityk-! hankalaksi käy niiden pitempi ja asiasta pidetty. Kuiuka koleraa ivastaan tais- tellaan. ^Nomoivoroiitsomkan kylässä lä- )ellä Jekateriiioslalvia juomat asukkaat sonuasta liumotettua met- tä koleralääkkeenä. Feodosian k»imernööri on sakot- anut sanomalehteä ..Feodosiski Listok" 30 niplalla siitä, että lehti o» „sopi»natton»alla ta»valla" ar- mostellut koleran »vastnstustoi- menpiteitä. Älterkillinen ryömäysyritys. Jekaterinoslamista lennätetään, että junassa oi» tehty salaperäinen ryömäysyritys remisionia toimitta man senaattori Djedjulinin ap»i- laista Nomitskia mastaan. Ryö- määjät, jotka olimat ylioppilaan pumuissa, pääsimät karkuu»». Ulkomailta. Tuurbritanuia liittovaltioksi. — Kuningas keisariksi? Lo»»toosta le»»»»ätetääi», että Eng- annin sanomalehdistö ylimalkaan annattaa Daily Expressin ehdo- usta, että kuningas 5)rjö kruu nauksessaan ottaisi armomme»» kei- ari. Ja o»»han itse asiassa omi- alista, että Bvitannian hallitsi jalla ei ole yhtä kovkeata avmo- nimeä kuin Wenäjä»», Saksan ja Jtämallan hallitsijoilla, puhumat- takaan niistä ei-englantilaisista )allitsijoista, joidenka avmonimet diplomaatit kohteliaistiudessaan omat kääntäneet sanalla keisari: nim. _ Turkin, Japanin, Kiinan, Abessinian ja Annamin hallitsijat. Jotapaitsi on jossain »»äärin »uer- 'illistä, että Englannin kuninkaan oisena armonimenä or» Intian kei- 'ari. Paitsi tätä huomattamaa tiedon- antoa, ilmoitetaan Lo»»toosta, että Englannin alahuoiieen kaksikym- mentäyksi skotlantilaista jäsentä omat julaisseet »»«»»isestin, jossa maatimat itsehallintoa Skotlan mekselimäärennyksiä Waasan Pan-'nille, »varsinkin koska tämä »»»aa loudellinen tappio. yiäitä puutteita poistaakseei» ja opastaakseen maamme tuhansia koteja järkiperäiseen ruua»»laittoo» ja taloudenhoitoon oivat julkaisseet tämäi» kaksiosaisen teok- sensa. Edellinen osa antaa oiivak lisiä »»eumoja kaikissa kotoisia as- kareita, puhtaanapitoa y. m. kodin hoitoa koskemissa asioissa sekä te- kee selkoa erilaisista ruoka-aiiieista ja niiden oikeasta käyttämisestä. Jälkimäinen osa, ..Kansan Koti- ruoka", on täydellmen kodin keit- tokirja latoine rnokaresepteineen ja räokajärjestelmäehdotuksineen. Tekijät oivat kokeneita talous- koulun opettajia sekä..Ruokatama- raoppi" ja ..Kotiruoka" »»irnisteu edellisteu teostensa kautta tuiinet- tuja kirjailijoita. Tämä heidän nyt julkaisema»»sa teos tulee »varmaan laajalti lemiämään ja »vaikutta- maan tehokkaasti ruuanlaiton ja kotitalouden hoidon edistymiseen laajoissa piireissä kansamme kes- kuudessa. Pieni sieniopas. Sienitaulun »valinistanut Wäi- uv Blomstedt. Tekstin kirjoit- tanut John Linden. Hinta 30 p. — Kustannusosakeyhtiö Ota- ma Helsinki. Syyskesän sateitten kasmatta- »»»ana omat kohta metsäinme täyn- nä sieniä, armokasta vuokata»va- raa. Mutta ftiurii» osa näistä metsiemme aarteista jääpi sinne korjaamattomana mätänemään, kun kansamme ei ylee»rsä sieniä tuiiue eikä osaa niitä käyttää ra- minnokseen. Tämän puutteen poistamiseksi on kustaunusosakeyhtiö Otama jul- kaissut ..Pieiien sienioppaan", jon- ka johdolla ken hymänsä oppii tuntemaan tärkeimmät syötämät sieiiemme sekä niitä raminnoksi malmistainaan. Km» sen hmta- kin oi» perin halpa, ainoastaan 30 p., ,»»in ei köyhimmäi»kään tar- mitse sopiman oppaan puutteessa olla mailla hymää ja halpaa sär- mintä. Mieliin painettamaa näinä aikoina. Suomen kansan toimo on saa- da mapaasti kehittää kansallisuut- taan, liittyy läheisesti toimo saada mapaasti kehittää myös kieltään, että se aikaa myöten yhä enemmän tulisi simistyksenkii» kieleksi maassa. Niin, tuskinpa enää )em , , , , sen kulkua maassamme laulun»» laajempi käsittely yhde-zsä sanoma^ nähden mitättömäksi. Päinmas- lehtikirjoituksessa. Siksipä onkin toin on edistys sillä alalla fulke -^ämä puhumani kohta jätettäivä nut sangen huornattamasti eteen- asiaan innostuneiden sydämelle päin. Löytyyhän meillä kuoroja.'ja toiivo» ^ laulun kaöivatukselle jotta pystyivät tälittämään alal- suot»iisaa edistystä ja satoisaa kas- laa» korkeimpiaki» taiteellisia ivaa- mullisuutta, suomalaisille kansan- timuksia. Sellaisia kuoroja oivat, lauluille suurempaa jalansijaa, esim. maisteri H. Klemetin „mo-! Maikka tässä olen tahtonut py- tettikuoro", joka o» i»aai»me kuo- ^ fyteUäfm näin kauan kiinni yksii»- roista eteivi», saman johtama ^ omaa» laulua koskemissa kohdissa, „Suomen laulu", »viimeksi mm-1 "iin silti ei tarkoitukseni ole musiikkia nittu on saanut »»»itä suurinta! rajoittaa yksistää»» paljaaseen lau- ihailua osakseen »varsinkin Unka- luun. N. s. taiteellinenkin mu- rin matkalla. Edellisen rinnalla, silkki on täällä jo saanut jom- mainittakoon Helsingin „sinfonia- moistakin jalansijaa. Onhan Suo- kuoro". Manhin maiiiehikkaim-Anella siinäkin osansa, joski» sen mistä kuoroista»,me ou „M.M.", osa on ivielä pieni. Akutta mmk- (Muntra »»isikanter), joka, kuten^ka se onkin ivielä pieni, niin on edellisetkin, on Helsingis,ä. Stämä! se siksi suuri, että naapuriniais- kuorot omat todisteena siitä, että j samme semmoista ivielä kaima- kansamiiie alkumusiikki on säily- taan. nyt hyivii» suuressa määrässä kes- kuudessamme. Näihin taidekuoroihin en tahdo Heitämme tässä lyhyen silmäisi- sen ajassa jonknnmerran taakse- päin, moidaksemme nähdä taiteet kajota, »»iidei» paikka on »»»eikäläis-^ lisen musiikkimme alkumaiheita. te» armosteluja paljou ylempänä.'Ia o»ha» hauskaa saadessamme Ne oivat runkona Suomen lau-> tutustua historioitsijan» tekemillä tussi», »e kertomat nykyajan pol-, selostuksilla »»iihiii miehiin, jotka mille siitä mahdista, joka ei mene ^ omat tehneet tässä maassa sitä maan rakohon, maikka mahtajat: työtä, josta olemmekin heille suu- menemätkin. Se» sijaa» en tah-' ressa kiitollis»mdenwelassa. toisi hellittää mieläkään siitä toi-! Maamme »vanhin sämeltäjä momuksesta, josta jo kirjoitukseni' B e r»»h a r d Erusell (177'»— alkupuolella mainitsin, että olisi < 1«38), joka fiiitenkii» suurimman iiiin suuressa määrässä kuin suin-, osan elämäänsä oleskeli ulkomail- kin mahdollista ja pienemmätkin! la, marsinkin Ruotsissa, oli oima moimat »nyöten antamat, pidettä^ mä huoli siitä, ettei tuo kansallem- me rakas ja sen ainoa omaisuus pääsisi kuoleutumaan. Perusta malla pieniäkin kuoroja eri paikka- kum»ille ja saatettaiva ne innokkaa- seen toimintaan, saadaan mirkeyt- tä ja harrastusta asialle. Silloin klari»»etisti ja sämelsi soittimelleen suosittuja kappaleita. Hänen lau- lunsa omat parhaasta päästä ase- tetut ruotsalaiselle tekstille. War- sinainen meidän maamme musii- kin isä on Fredrik Pacius (1809—1890). Hän oli syntynyt Hamburg'issa ja oli kuuluisan miu- säilyy se mikä ei milloinkaau saisi - lusäiveltäjäu Louis Spohnn op- sammua. Marsinkin nuorisossa! pilas. (M»)öskin Spohr oli oop- o>» herätettämä innostus tähän perasämeltäjä, mutta päämerkityk- työhön, sillä niin äärettömän pal- jo» löytyy nuorisomme keskuudes- sa hymiä taipumuksia ja hymiä »voimia, mutta niitä kohentele matta riutumat ne hyödyttöminä ja armottomina. Otettakoon kuiten- kn» huomioon, että k»m kuoroa millekin paikkakunnalle perustetaau, kärsiettäköön silloin työtä niiden rakentamisessa. Ei ole sillä hy»vä, että kootaa» joku määrä henkilöitä, »e ajattelemat- tomasti usein jaetaan mikä mihinkin ääneen ja kuitenkaan hä» ei olisi siihen ollut »ii» sopima kui» johonkin toiseen. On luon- »»ollista, että silloin koituu hanka- luutta kuoron sointuisuudessa ja maike»iksia itse laulajalle. Olisi seutähden otettama huomioon se seikka kuoroa perustettaissa, että eimenkiiiii jotakin laulua »vasta- alkamalle kuorolle annetaan esitet- tämäksi, nii» täytyy ensin tehdä jalle. Kuulutus. Lepp» Jaakk;> Vaakanais-vai- najan perilliset kutsutaan pesän jakoon tämän kuun 30 p:nä klo 12 päiv. Pielisjärvellä Elok. 13 l>:nä 1910. Olli Turunen. Antti Saarelainen. (K. S. I k. 4 s. 80 mm.) Enon papiston woi- saatawia kannetaan seuraaivasti: 1910 tomaarai» klo 9—12 e. pp. Ait- i. p. »nyllyllä ja klo 2— ti armingin Z!uutilassa. , 1910 klo 9—1 päimällä Enossa Ahivenisella Määnälässä. 1910 klo 11—2 päimällä Kuisman Nissilässä. a7 / s 1910 klo 10 e. pp. Kirkolla Vläpappilassa. Rästikanto ^läpappilassa 1910. Woin hinta rahana mak- sajille on 1 m. 47 pmiä lehmältä: niille, jotka suorittamat näinä kan- topäiivinä, annetaan alennusta 7 penniä lehmää kohti. Kantomies. sensä hänellä oli »viulnsämeltäjä- nä.) Pacius oleskeli »»uorena Tuk- Holmassa, josta hänet kutsuttiin yliopisto» musiikiuopettajaksi Hel- si»kii». Hä» olikin sitte koko lop- puikä»»sä Suomessa. Paciuksen aikana musiikkielämä on tässä maassa saanut suurta >va»ihtia ku- järkiperäistä lullee». Hä»e» sämeltämiään oivat ..Maamme laulu", ..Suomen lau- lu" ja ..Sotilaspoika" y. m. sekä opperat ..Kaarlo kuninkaa» met- sästys" ja ...Kyypron prinsessa", nelin ruotsalaiselle tekstille. Hä nen musiikkinsa ei ole kuitenkaaii moinut tyydyttää niitä kaipauksia, joita olemme toimoneet ja odotta- neet, sillä niistä puuttuu yleensä suonialainen sämy ja sitäivastoiii muistuttamat meille Spohr'ia ja Mmdelssohnia. Pacius perusti Helsiukiin sinsoniaseuraii m. 1845 ja kuoron 1848. Hänen alottees-. taan ja johdollaan esitettiin koko! Kuntakokouksessa Kontiolahdella täinä» elokuun 29 päimänä käsi- tellääii seuraamat asiat: 1. Luetaan ja tarkastetaan »viime kuntakokouksesta ajan »vä hyyden tähden tähän kokoukseen lykkäytyneet Utrai» kansakoulun, maimaistalou ja Pujon kansakou lun rakemmstilit »vuodelta 1909 ja tarkastajan» »»iistä antamat lausunnot sekä päätetään lausun- tojen johdosta. 2. Wastaanotetaan eräiden km» nai» luottamusmiesten tälle kokouk- selle mahdollisesti antamat selivi tykset heille am»etuista mielä tilit- tämättömistä kuuna»» maroista. 3. Talollisten Edward ja Konsta Riikoste»» kormaukseu ai»o- »uus Paiholai, kansakoululle oste- tui» tilan jakokuluista ja eräistä tarivepuista. 4. Luetaan kuntalaisten hy- iväksyttämäksi lautamies I. A. Räsäsen lasku kunnan asianaja jana sattuueista käräjäkuluista. i'>. Kuiinallislautakuiman esitys somerpalstan ostamisesta soran ottoa marten Joensuun—Komeron »»»aa»»tielle. Tarivittaissa malitaan asiaa marten yksi eli kaksi asia- miestä. <i. Kysymys uusien kilometri- patsaiden teettämisestä entisten lahonneiden sijaa,» kaikille kunnan piirissä olemille maltamaanteille. 7. Tarkastetaan kunnallislailta- kuunai» tekemä kunnassa olemien teollisuuslaitosten manttaaliin pa- no-armio kunnallismerotusta mar- ten seuraamana kolmena »vuotena 1911 muoden alusta lukien. 8. Luetaan sitämarten asetetun toimikunnan kertomus ja lausunto Mönnin kansakoulurakeniiuksen tar- kastuksessa huon»atuista rakeiinns- mirheistä ja päätetään lausuunoii johdosta. 9. Lähetetäänkö mielisairas nah- kurin tytär Hanna Martikainen johonkin parannuslaitokseen kun- »»an kustannuksella. 10. Malitaa»» selityksen antaja talollisen M. Sutisen läänin herra Kumeriiöörille tekemään malituk- seen kuntakokouksen päätöksestä mii- me heinäkuun 11 päi,vältä, jolla M. Sutisen miirne toukokuun 20 päimänä palaneen omaisuuden armio alennettiin. Kontiolahdella, elokuun 13 päi- »vänä 1910. I. Zöäyrynen. Msuffl Msoseora toimeenpanee t omalla talollaan Sunnuntaina t. k. 21 p:nä kello 4 j. pp. Ohjelma kentällä: Alkusoitto. Kertomus. Ä - Laulua (Sekakuoro). Z ^ . . 1 Torvisoittoa. Runo. Laulua (Naiskuoro). u 3 s >1 >> E a D 'o* CU u Torvisoittoa. Kansallistansseja. Laulua (Sekakuoro). Satu. Laulua (Naiskuoro). M K m "3 M 15 M 'S a a Torvisoittoa. Ohjelma sisässä Näytelmäkappale: »Set ä». Tanssia. Sisäänpääsymaksut: 25 p:iii, niiytelmäkappaleaseen 1 mk., 75 p:iä ja 50 pää sekä tanssiin 50 p:iii. Arpajaistoimikunta. 0 OQ kentälle Euokamiehiä ottaa ja asuntoa koululaisille y. m. täysihoidossa antaa Hilda Korhonen. TohmajärYen kunnan kunnallisveroja kan netaan seuraavasti: tk. 29 p:nä Tikkalan majatalossa klo 7 ap. klo 4:jään j. pp.; 30 p:nä Ke- miessä rahastonhoitaja M. Sor musen asunnossa ja 31 p:nä klo 1 j. pp. alkaen ja 1 p:nä syys kuuta klo 3: meen j. pp. Värt" silän asemalla majatalossa. — Maksamattomat verot pannaan heti ylöskannon perästä ulos- haun kautta perittäviksi. Tohmajärvellä elok. 11 p. 1910. K. P. Hakulinen. (K. S. 1 k.) Pientenlasten koulu Liperin Ruokolahden kansa koulussa alkaa maanantaina tk. 22 p:nä ja varsinainen koulu maanantaina*lokakuun 3 p. kello 10 e. pp. Kaikki varsinaisen koulun ensi osastolle pyrkijät saapukoot vält- tämättömästi pienten kouluun. Allan Pitkänen. (K. 8. 1 k.) Pientenlasten koulu alkaa Mutalan kansakoululla Maanantaina Elokuun 22 p:ni klo 12 päivällä ja varsinainen koulu Lauvantaina ensi loka kuun 1 p:nä klo 10 ap., jolloin tulee kaikkien oppilaitten suo rittaa lukuvuosimaksunsa. (K. 8. 1 k , Johtokunta. (K. S. 2 k. 4 s. 30 mm. (2 v.v.) Metsästyskielto. Täten kiellämme kaikenlaisen metsästämisen omistamillamme tiloilla Rääkkylässä. Toivo ja Onni Hirvonen. {K. 8. 1 k 4 a. 20 mm). L-ehmon kansakoululla valmis- I tava koulu alkaa tk. 22 p:nä klo 9 ap. ja varsinainen kansa koulu ensi lokakuun 3 p:nä klo 10 ap. (K. S. I k. 3 s. 10 mm.) 3 eli 4 koulutyttöä saa asunnon täysihoidossa eli ilman J. Vai nikaisella, past. Laamasen talo. Kadulta löydetty kukkaro, si sältävä vähä rahaa, jonka saa periä jarruttaja p. Neva laiselta Niinivaaralla. Laillisen edesvastuun uhalla kiellämme kaikenlaisen met sästyksen tiloilla N:o 19, 26 ja 30 Lehmonaho. E. Leskinen, A. Halosen peri II. Venäjän kurssi on tänään . 2U8: - - .266: 66 8 /* 8 kk. . . — — 263: 60 (likoinaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 19 3 kk. . . . 25: 03 Pariisi a /T . . 106: 60 100: — 8 kk. ... 99: 30 Antverpen a/T . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/T . . 123: 90 123: 40 S kk 152* 9 n Lybekkl a/v ' 123: 90 123: 40 2 kk. . . 122: 20 Hampuri a /T . 123: 90 123: 40 8 kk. ... 122:20 Frankl. a.M. b/t 123: 80 123: 40 8 kk. ... 122: 20 Amsterdam a/T 210: — —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. a. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a /t . 139: 30 138: 80