N:o 127 -- 1910 KAIKU. Keskiviikko r a Marraskuun 2 t-äivsna. Pohjois-Suomen Maanmittaus- toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmitttiustoimia y, m. tietoja, joita ei »virallisista lähteis tä saada, ja niiden kokoomista ja jär jestämistä warten asettanut eri va liokunnan. Aikaisemmin pyydettyjä tietoja pap- pismirkataloista ei mielä kaikkia ole saapunut. Komitea kokoontuu ensi kemäänä kä sittelemään tilastotietojen tuloksia ja Ruotsin niitä uusia asetuksia mirkata- loista, joita ei tähän istuntoon saatu. — Kulkutiet Pohjan perillä. Utsjoen kunta on anonut yleisistä wa- roisia amustustä kärrytien teettämiseen Ialmen talon rannasta ennen tehtyyn ja Utsjoen kunnan tientekowelwollis ten ylläpitämään tiehen, joka johtaa A!a-Könkään kosken fttuu, .">00 mk., sekä talroitien ja siihen kuulumien siltojen teettämiseen Ialmen talon rannasta Pa juniemi-nimiseen paikkaan ynnä siltojen teettämisestä Pajuniemestä Nuorgamin kylään asti armiolta 1,200 mk., minkä ohessa kunta mielä on pyytänyt, että ammattimies määrättäisiin tarkasta- maan talmitietä aina Ala-Könkäästä Ou- takosken kykään Inarijoen suuhun pit- kin Tenojokea ja laatimaan kustannus- armion tämän tien korjaamiseksi ja tar- peellisten siltojen teettämiseksi. Ano muksen johdosta on Oulun läänin ku mernööri, huomioonottaen, että teitä marten Lapin kihlakunnassa menosään- töon otettua 25,000 mkn määrärahaa ei ole miime nmosina paljon käytetty ja että kuluman muoden samaan määrärahaan ei mielä ole koskettu- kaan ja ehdottaen, että tarkoitukseen saataisiin käyttää mainittuja rahoja, esittänyt: että Utsjoen kunnalle 1910 muoden määrärahasta Lapin kihlakunnan teitä marten myönnettäisiin tilitystä was- taan korkeintaan 1,700 mk. Könkään tien jatkamista marten alas Ialmen talon rantaan, talmitien tekemistä marten tarpeellisine siltoineen Ialmen talosta Pajuniemi-nimiseen paikkaan ja tarpeellisten siltojen teettämiseen Pajuniemen ja Nuorgamin mäkisellä taipaleella; että kumernööri oikeutettaisiin wal- tion kustannuksella määräämään sopi- man insinöörin eli rakennusmestarin tekemään ehdotuksen ja kustannusar- mion talmitien korjaamiseen ja tar- peellisten siltojen teettämiseen aina Ala-Könkäästä Outakoskelle Inarin- joen suuhun Utsjoen kunnassa; ja että kumernööri oikeutettaisiin ma- raamaan ja siirtämään ensi muodeksi ylijäämän 1910 muoden määrärahasta Lapin kihlakunnan teitä marten, joten rahoja olisi saatamana Könkään—Tör mäsen sekä Inarin kirkon—Utsjoen ni- mismiehen mirkatalon mälisten polku- teiden korjaamiseen. — Kajaanin kihlakunnan siir täminen Kuopion läänin raken- nuskonttorin alaiseksi. Senaatti on suostunut siihen, että Kajaanin kihlakunta ensi muoden alusta saadaan siirtää Oulun läänin rakennuskonttorin alaisuudesta Kuopion läänin rakennus- konttorin alaiseksi. Tämän johdosta aiheutumasta lisätyöstä on Kuopion lääninarkkitehdille myönnetty 400 mkn lisäpalkkio siihen saakka kunnes läänin- arkkitehtien pakkaussuhteet tulemat uudelleen järjestetyiksi. Oulun kaupungista. MiintiMlit. Oulun läänin eteläisessä maalipiirissä moimat puolueeseemme kuulumat jär- jestöt, ryhmät ja yksityiset kääntyä maaleja koskemissa asioissa kauppias rt. F. Ruots alo n puoleen, joka antaa tarwittawia tietoja, joko kirjeel- lisesti (osoite: Oulu) tai puhelimella in:o 74). — Kuollut. Miime sunnuntaina maipui koman taudin murtamana kuo- lonuneen Kemin maaseurakunnassa täkä- laisen talousseuran melsänhoitokonsu- lentti Fredrik Louekari «Lund- qmist) 20 muoden ikäisenä. Mainaja pääsi ylioppilaaksi Oulun suomal. klassillisesta lyseosta m. 1905. Suo ritettuaan tutkintonsa m. 1908 Emon metsäopistossa, tuli hän Keski-Suomen talousseuran palmelukseen, josta sitten miime kemännä nykyiseen Mirkaansa. Jälkeensä jätti mainaja nuoren mai- rnon ja pienen pojan. — Uusi rautabetonkirakennus. Äskettäin on Aströmin tehtaille mal- mistunut uusi rautabetonkirakennus. Se on 42 melrin pituinen ja 17 met- ru\ lemyinen. Rakennus on siinä eri lainen ennen tehtyä, että se on tehty kattoon saakka ulottumilla pilareilla, joita yhdistää ktirijalfana olema be- lonkivalkki. Samallainen palkki on ka- tonkin rajassa. Palkkien mälit omat muuratut ontoista 1 X ^,4 ;< 0,22 n,, suuruisista betonkimlistä. Omien ja akkunain maissit sekä mesikatlo omat myöskin aiman rautabetongista. Tu- enaroiksi siis jäämät ainoastaan omet ja ikkunain kehykset. Lahomisestakaan ei luonnollisesti tarmitse puhua. Toi- den johtajana on ollut rakennusmes- tari W. Lindroos. — Punkerin jutussa annettiin mihdoinkin päätös miime maanantain raastumanoikeudessa. Oikeus katsoi selmitetyn, että sanomalehti „Liiton" n:rossa 41 Rantsilan osuusmeijeriä koskema kirjoitus, jonka on „Simulta- katsojan" nimellä kirjoittanut A. Kor- tekangas, on loukannut talokas Juuso Punkerin kunniaa ja tuomitsi siksi mas taajan rikoslain 27 lumun 3 ja 7 §:n mukaan solmauksesta 60 mkn sakkoon melmoittaen hänet kormaamaan kanta jan oikeuskulut 850 mkalla sekä pai nattamaan päätöksen „Liitto"-lehdessa Wastaaja kuitenkin mapautettiin sano tun lehden .'»8 n:rossa olleeseen kirjoi tukseen nähden, koska sen on näytetty koskeman toista henkilöä kuin kanta- jaa. „Liiton" mastaama O. Karhi mapautettiin jutusta, mutta melmoi- tettiin maksamaan todistajainsa kulut. — Uusi painokanne Liittoa" wastaan. Piakkoin tulee nostetta- maksi uusi painokanne „Liitto"-leHteä mastaan, sanotussa lehdessä joku aika sitten olleen Ruukin sysiliikettä koske- man uutisen johdosta. — Nuori waras. Eiliseen raas- tumanoikeuteen oli tuotu »vastaamaan maanmiljelijä Zrjö Saarelan renki, joka oli anastanut kaupungissa käy- dessään isäntänsä rahoja. Useita eri kertoja oli poika näpistelyään harjoit tanut. Omin lupinsa ottama raha tekee yht. 24 mkaa 50 p:iä. Poikaa epäillään mielä erään rehujauhosäkin ostoon saamiensa 8 mkan 25 pnin anastamisesta/ mutta tämän hän kielsi, tunnustaen kuitenkin muut markau- tensa. Miime kerralla kaupungissa käydes- sään saamillaan rahoilla oli poika os- tanut punssia pullon, jota juotti toi. sille poikasille, niin että nämä joutui- mat hutikkaan ja poliisin huostaan. Poika kertoi mielä ostaneensa yhtä ja toista anastamillaan rahoilla. Poika, joka on ollut ennenkin kiini, ja jota isäntänsä on useasti pahoista tamoistaan marottanut, on masta 14- muotias ja nimensä on Emil Aleksan- der Milmanen. Asian enempi käsittely lykättiin t. k. 8 päimään, jolloin mastaajcm on ol- tama saapumilla tuonnin uhalla. — Elinkeinoilmoituksen lai minlyömisestä sakotettiin eilisessä maistraatissa kahmilanpitäjää Miina Briita Miinikanojaa 10 mkaa, johon summaan yhdistettiin hänelle ennen tuomittu 20 mkan uhkasakko. — Ot takoon tämän huomioonsa jokainen sanotun ilmoituksen laiminlyönyt. — Tonttien huutokauppa. Kol- mannessa kaupunginosassa olemista tonteista n:rot 161 ja 162 teki miime maanantaina rahatoimikamarissa pide- tyssä huutokaupassa korkeimman tar jouksen, 8 mkaa neliömetriltä, raken- nusmestori K. A. Niemelä. — Suomalainen tnrnee (Oskar Rosqmist) esittää huomenna klo 8 i.-p. Työmäentalolla Meyer-Försterin 5 näy- töksisen näytelmän „Manha Heidet- berg". — Pahempaakinko tapahtu nut? Kuten muistamme, lyötiin mii- me miikon keskimiikkona jossain Koske- lankylän läheisyydessä metsässä työ mies Frans Jimari Mattilaa puukolla kaulaan siksi pahasti, että hänen täy tyi turmautua lääkärin apuun. Laä- kärin sidottua haaraan, jonka hän ei sanonut oleman hengenmaarallisen, sai M. lähteä kotiaan sitä parantelemaan. Samana iltana menikin hän kotiaan Pateniemeen, jossa hän perheineen nykyisin asuu ja oli siellä seuraaman yön, kärsien komia tuskia haamansa tähden. Torstai-iltana lähti hän sit- ten kotoaan, aikomuksella mennä Ou- luun. lääkärin luo, maan ei hän ole »vieläkään sinne saapunut, eikä myös- käan palannut kotiaan, joten on syytä epäillä jotain pahempaa tapahtuneen. Olisi suotamaa, että jos joku hänestä jotain tietäisi, ilmoittaisi siitä joko hä- nen maimolleen tai sitten poliisimiran- omaisille. — Tulipalonyriths. Eilen klo 3 seuduissa päimälla huomattiin tulen päässeen irti osakeyhtiö Lundberg & kumpp. linoleumimatto marastohuo- neessa Pakkihuoneenkadun marrella, mutta se saatiin kuitenkin omilla moi- millä sammumaan, joten ei hälyytys- täkään tarmittu toimeenpanna. Tuli, joka ehti polttaa erästä hyllyä ja samuuttaa huonetta, sai alkunsa pe- sästä lattialle pudonneesta kekäleestä. Huone oli täynnä linoleumimattoja. — Juopumisesta sakotettiin eili sessä raastumanoikeudessa 8 eri henki- löä, nousten sakot 20—25 mkaan. — Miinan yhteisostosta ja juopumisesta olimat eilisessä raas tumanoikeudessa syytettyinä työmiehet Matti Dlitalo ja Konrad Skarp. Oi^ eus tuomitsi kummankin mastaajista erikseen juopumisesta 20 mkan ja mii- nan yhteisostosta 75 markan sakkoi hin. Samoin miinan yhteisostosta syy tettyinä olleet tilailet työmiehet K. I. Tapion, H. A. Björnin ja A. Heino- sen, mapautti raastumanoikeus syytök sestä, koska asiaa ei moitu kylliksi to- teennäyttää, sillä mastaajien Tapion ja Heinosen kieltäessä, ei Björnin tun- nustukselle moitu yksinään armoa an- taa. — Laiwaliike. Eilen saapui tän- ne maasalainen höyrylaima ..Frej", tullen Pietarista. Laima oli yrittänyt Kemiin, mutta jääestetten tähden oli sen käännyttämä Ouluun, purkaen täällä Kemiinkin tuleman osan lastiaan. Tänne odotetaan mielä erästä „Theo- dor"-nimistä laimaa Räämelistä. Lai- massa on 8,000 säkkiä jauhoja täka- Iäisille kauppiaille. — Jääesteet. Nykysin mallin neet komat pakkaset omat äkkiä jäätä neet rannikkomme. Toppilansalmikin on maarassa jäätyä ennen laimaliik liikkeen kokonaan loppumista, sillä Raakkulan rannassa etenkin on jo pak- sua jäätä. Sitämarten on siellä muuan hinaaja-alus alituisessa työssä, jotta mäylä pysyisi auki mielä odotetuille laimoille. Majakkalaima „Plemnakin" tuodaan tänne näinä päiminä. Kaupungin ja sataman mäli-llä kul kemien höyryalusten oli jo toissa päi- mänä pakko lakata kulkemasta. Niin äkkiä jäätyminen tapahtui, että muutamien luotolaisten kalamenheiden, jotka eimät osaneet sitä odottaa, mar sinkin kun ilmat omat olleet tähän asti mielä lauhoja, on ollut pakko jäädä tänne, — ehkä talmehtimaan. Pikisaarelle on jo kuljettu, maikkei jää mielä komin luotettamaa ole. — Jllanwietto palwelijatta rille on tänä iltana klo 7 N. M. K. D.ssä Lindgrenin talossa. — Merimieslähetyksen myy jäiset omat joulukuun 19 pnä. — Trubaduuri menee tänä iltana miimeisen kerran Työmäentalolla. Ryhtykää levittämään Kaikua vuodelle 1911. Asiamiehille maksetaan hyvä palkkio. Pyytäkää tilauslis toja ja asiamiesehtoja Kaiun konttorista Oulussa. — Kansakonlnrakennnkset. Se naatti on erinäisillä ehdoilla myöntä- nyt Kuusamon kunnalle kansakoulutalo- jen rakentamiseen Paanajärmelle kruu- nunmetsästä Oulankojoen marrelta 1,000 rakennuspuuta. — Passeja on täkäläisestä läa- ninhallituksesta mastakuluneen lokakuun ajalla otettu ulkomaamatkaa marten 132 ja matkaa marten Menäjälle 7, jota paitsi 5:lle ulkomaalaiselle on an- nettu ololippu Suomenmaassa oleske- lemista marten. — Tullituloja on miime loka- kuulla täkäläiseen lääninrahastoon ker- tynyt: Oulun tullikamarista . 135,000: — Raahen 32,500: — Kemin 43,000: — Tornion —: — Mteensä 210,500: — — Palotviinan tvalmistus- weroa on Maikkulan polttimo miime lokakuun ajalla täkäläiseen lääninra- hastoon suorittanut 18,478 mk. — p. ja muoden alusta yhteensä 87,685 mk. 59 p. — Kestikievarit ja kyyditys. T. k. 27 p:nä antamallvan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut Simon aseman seuduilla määrätyn kestikiema- ritalonpidon urakkakaudeksi 1911—1915 sekä siinä tehtämän marsinaisen ja yli- määräisen kyydityksen talolliselle Jaak- lo Ruikkalalle säädettyä kyytipalkkaa ja Simon kunnan muosittain makset- tamaa 850 markan suuruista kormaus- ta mastaan. — Wahwistetut säännöt. T. k. 29 p.nä on läänin kumernööri wah mistanut sääntöehdotuksen Hailuodon pitäjän paloapuyhdistykselle. — Teollisunslainanpyyntö. Nahkuri Johan Kärnä on pyytänyt 5,000 markan suuruista teollisuuslai- naa Kajaanin kaupungissa harjoitta- mansa nahkuriliikkeen laajentamista marten. — Perintökirjan on senaatti m. k. 21 pnä antanut: talolliselle Heikki Mikonp. Jussilalle puoleen Jussilan Vh manttaalin kruu- nulitaloon n:o 54 Kiimingin pitäjän Kiimingin kylässä: talollisille Antti Antinp. Jokilehdolle sekä Juho ja Matti Antinpojat Joki- lehdolle :i ;4 osaan Jokilehdon "/»: mant taalin kruununtaloa n.o 20 Oulaisten pitäjän Matkaniman kylässä: talolliselle August Jisakinp. Autiolle Karjalan V* manttaalin kruununtaloon n.o 76 Haapajärmen pitäjän Kuusaan kylässä; talolliselle Heikki Ristonp. Saari- järmelle Saarijärmen Vo manttaalin kruununtaloon n.o 40 Romaniemen pitäjän Kemihaaran kylässä; ja kruununtorppari Juho Juhonp. Myl lyojalle Myllyojan kruununtorppaan n:o 15 Siikajoen pitäjän Mipään ky lässä. — Maanmittaustoimituksia. Waramaanmittari Arel Ahrenius on määrätty toimittamaan ja kartalle pa nemaan maantien suunnan Reisjär- mettä Haapajärmen kirkonkylään ja maramaanmittari Elis Raimio Tamast- kengän kylätienjatkon Pyhännän kun- nan Tamastkengän kylässä sekä teke- mään kustannusarmiot niitten rakenta misesta. Maramaanmittari I. M. Ikonen on määrätty mittaamaan talmitien suunnan Kajaanin kaupungista Sä räisniemelle. IIII ill)!)!llll|llllifl] III set Alun niiiollii. Sen jälkeen kun n. k. paikallisjuna lakkautettiin Oulun radalta ja tamara- juna rupesi kulkemaan lakkautettujen junien ajoilla, ei tämä juna ole mon takaan kertaa saapunut aikanaan Ou luun. Ei ole ollut harminaista sen myöhästyminen toistakin tuntia mää räajastaan, puoli tuntia se myöhästyy säännöllisesti kohta joka päimä. Ai man harminaista on aikataulun mu- kaan saapuminen. Täytyy ihmetellä rautatietä käytta- män yleisön pitkämielisyyttä näiden jokapäimäisiksi käyneiden myöhästymis ten suhteen kun ei ole julkisuudessa kuulunut mielä tähän asti minkään- laista tyytymättömyyttä tuotaman esille. Onhan selmää, että kaikenlaista hankaluutta niistä koituu sekä matkus tajille, että tamaran lähettäjille. Esim. maaseutulainen, joka on aikonut myydä kamaroitaan torilla, pääsee tamaroineen perille masta sitten kun paras toriaika on jo ohitse ja häätyy siis jäämään kaupunkiin mielä seuraamaan päimään asti, ellei tamarat ole jo siihen asti pilaantuneet ja menettäneet armoaan. Entä sitten tuoreen maidon saapumi- nen: se joutuu ostajille masta sitten kun monellakin on ollut pakko nauttia aamiaisensa ilman maitoa, kuten kou- lulaisilla, työläisillä y. m. Ja tama- ra junan myöhästyminen myöhästyttää myöskin pohjoiseen päin menemää ju naa aina Torniota ja Romanienta myöten. Syynä näihin myöhästymisiin on se, että tamarajunalla ei ole asemilla, joilla on isompi liike, tarpeeksi pysäh- dysaikoja kuin myöskin se, että nyt on maunujen kuljetus, niiden asemilta junaan ottaminen ja asemille jättämi- nen toimitettama tällä yhdellä junalla. Erityisten asemien mäleillä kulkee kyllä erityisiä maununmaihtojunia, mutta kun ne eimät ole yhteydessä toistensa kanssa, eimätkä kuljeta pitempimatkaifia maunuja ei niistä ole juuri paljoa apua mäkinaiselle junalle. Ei luulisi tuleman kalliimmaksi, pikemmin päin- mastoin, jos järjestettäisiin nuo maih- tojunat yhdeksi samalla koko sen mat- kan kulkemaksi junaksi, jolla nyt useam- pia kulkee, päästäisiinhän tällöin yhdellä meturilla ja miehistöllä. Silloin olisi tästä myöskin se etu, että maunun kuljetus ja maihtaminen mäkinaiselta junalta mähenisi ja se möisi noudat- taa paremmin aikataulua. Lieneekö asianomaisilla rautatien miranomaisilla aikomusta tehdä mitään korjausta näiden alituista häiriötä liikenteessä aikaansaamien junien myö- hästymisten suhteen ennen ensi kemättä, jolloin masta uusi sikataulu astuu moimaan mai eikö sittenkään, sitä emme tiedä. Mutta jo senkin nojalla, että Oulun radalla kulkee ainoastaan kaksi junaa, jotka matkustajia kuljetta- mat, on matkustamalla ja liikettä har- joittamalla yleisöllä syytä maatia, että nuo junat kulkemat säännöllisesti aika- aulun mukaan. Muutoin moi junien epäsäännöllinen kulku mielä johtaa nhenkin, että lähiseutulaiset alkamat Äyttää muita kulkuneumoja kaupun- gissa käydessään ja niin koituu siitä uoranaista mahinkoa itselleen rauta- iellekin, puhumattakaan siitä, että rautatiehallinto joutuu mielä huonoon luutoonkin päälliseksi. Siis: tamarajunat aikataulun mu aan kulkemaan Oulun radalla! — Rowaniemi kauppalaksi. Romaniemen yhdyskunnan kokous pi- dettiin m. k. 30 pnä Palokunnan ta- olla. Siinä keskusteltiin Romanie- men yhdyskunnan kauppalaksi hake- misesta. Kuten muistettane? on kauppalaksi- hakemus jo ennen päätetty ja onkin jo niin pitkälle päästy, että asiepape- rit omat malmiit senaattiin lähetettä- mäksi. Mutta kun asia on menynyt menymistään, niin rumettiin sitä kii- rehtimään. Kokoukseen kertyikin mäkeä kelpo- lailla. Puheenjohtajaksi malittiin hra A. Kurth ja kirjuriksi kaupanhoitaja E. Piippola. Kokouksessa olijat päät- timät yksimielisesti rumeta toimiin, että Romaniemen yhdyskunta saatai- siin kauppalaisi. Sitä pidettiin tar- peellisena m. m. senmuoksi, että maan muokra on niin äärettömän kallis, ettei moi köyhempi kansa mitenkään pesäpaikkaa saada. Milkas keskustelu syntyi siitä, miten olisi meneteltämä, että pikemmin saataisiin mainittu y. m. ikamat epäkohdat poistetuiksi. Lop- putulos keskustelusta oli, että päätet- tiin malita lähetystö jättämään asia papereita senaattiin ja samalla suulli sesti asiasta puhumaan. Lähetystöön tulijat malituiksi kauppias E. A. Tuisku ja metsänhoitaja Paamo Nor- masalo sekä maralta sahanomistaja M. Stelander. Keskusteltiin myöskin lähetystön matkakustannuksista. Ma- rat päätettiin koota listoilla ja malit- tiin herrat Drjö Hagberg, Juho Hag- berg ja Taneli Kiminiemi kerääjiksi. — Kuolleita. M. k. 30 p. aamulla kuoli lyhemmän sairauden jälleen koto- naan Haapajärjellä Haapajärmen kihla- kunnan kruununmouti Charles Emi le A h n g e r. Mainaja oli syntyny Iisalmen pitäjän Ulmalan kylässä 1844. Hän pääsi ylioppilaaksi 186;' suoritti kameraalitutkinnon 1871 ja tuomaritutkinnon samana muonna Otettiin auskultantiksi Maasan homi oikeuteen 1872, nimitettiin Muhoksen piirin nimismieheksi »viimemainittuna muonna. Lapin kihlakunnan kruunun moudiksi 1876 ja Haapajärmen 1892 Mainaja on m. m. julkaissut useita kirjoituksia Suomen ja Ruotsin aika kauslehdissä, pääasiallisesti Lapinmaan oloista. Häntä jäi suremaan puoliso ja 6 lasta. Alamieskan Taluskylässä maiprn kuoleman uneen lokakuun 30 päimä nä kylän manhin, entisen sotamiehen Erkki Pyyn leski Sanna 84 muoden manhana. Korkeasta ijästään huoli matta oli hän täydellä toimella kuole maan asti. Saman kuun 10 p. kuoli hänen tyt- tärensä Karoliina Pyy rintataudin murtamana43 m. manhana. Dhdessä he täällä kyynelten maassa elimät ol- len Herran sanalle kuuliaiset. Heitä jäi kaiholla muistamaan omaiset ja ja suuri tuttamapiiri. —Limingan kansanopisto amat tiin toimeensa eilen 1 p:nä marras- kuuta klo 1 päimällä. Toimitus alkoi rukouksella, jonka piti m. t. kirkkoherra N. Merenheimo Oulunsalosta. Nytkin, kuten aina ennen oli khra Me- renheimo kirjoittanut erityisen runo- mittaisen amausrukouksen, jonka hän lausui maikuttamalla tamalla. Mav sinaisen amauspuheen piti opiston joh- taja maisteri O. Tolm a n e n, ja puhui hän malaisemasti ja herättä- mästi opiston työstä. Johtokunnan puolesta lausui rehtori S. A. M e s ter- lund opettajat ja oppilaat termetul- leiksi toimehikkaaseen yhteistyöhön, jossa rakkauden hengen piti mallita. Tar- astaja O. Rauhamaa esitelmöi 'ansanopisto asian kehityksestä Tans- ?assa ja meillä. Mielä luennoi kar- anhoidonneumoja K. Louhela maa- alousainetten opetuksen merkityksestä. Runoja lausunnat opettajatar Helmi Salmi ja johtaja O. Tolmanen. Laulua oli puheitten ja lausuttujen runojen lomassa. Amausjuhlallisuus päättyi Maamme-laululla, jonka jäl- een lukuisa yleisö hajaantui tyytymäi- in mielin, mitkä yhteistä päimällistä yömään opiston talouskoulussa, mitkä oteihinsa. Oppilaita ilmottautui yht. 60, joista miespuolisia 23. Aikaisemmin lehdessämme mainittu- en lisäksi saimat mielä seuraamat oppi- aat stipendimaroja: Eema Liisa Käh- önen, Jaakko Ahtola, Katri Näppä, Katri Moilanen ja Eema Sosia Pek kala. — Oulun maalaiskunnan ti> anomistajien yhteinen jako- nnnan kokous pidettiin maanantai- iltana Oulunsuun nuorisoseuran talol- a ja siinä malittiin selityksen antajat äänin kumernöörille Oulun kaupungin anomuksen johdosta, jolla se hakee muutosta isonjaon täydennykseen Ou» un pitäjään ja Oulunsalon kappelin akokunnassa, mikäli se koskee Toppi- ansalmen rantamain rajoitusta ja omistusta. Malituiksi tulimat I. Pikkarainen ja I. Kauppila. Jakokunnan maalla olemien torp pien sopimukset allekirjoittamaan ja mahrvistamaan ivalittun kunncin puo- esta I. Kauppila, I. Pikkarainen ia H. Errvast. — Oulun maalaiskunnan kun akokouksessa miime maanantai-ilta- na päätettiin seuraamista asioista: Edustajiksi Oulunsalon ja Oulun maalaiskunnan yhteiseen kuntakokouk- een, joka pidetään ensi joulukuussa, malittin I. Kauppila, O. Kangastalo, Pikkarainen, H. Kauppila ja ma- ralta A. Jsteri ja H. Kynsilehto. Kouluylihallituksen kirjelmän johdos- a päätettiin mastata, että Pikkaralan oulua aletaan rakentamaan masta itten, kun koulupiirijaot tulemat lo- inllisesti määrätyksi. Piirirajamalio- Unnan jäsenen I. E. Laukan tilalle malittiin A. Tirkkonen. — Valiokun nan kutsuu kokoon Pikkaralan kylässä malittu jäsen. — Nakennnssäännön ritkomi esta oli Romaniemen käräjillä mas- aamassa seppä Matti Tapio, jonka oikeus mapautti sakosta, mutta mel- moitti hänet kahden kuukauden kulut ua miemään pois rakentamansa kaup^ pakopperon. Samoin rakennussäannön rikkonu- esta oli mastaamassa mäkitupalainen Matti Tepsa. Asian enempi käsittely ykattiin kuitenkin ensi talmikäräjiin, olloin roastaajaii on oltama saapu milla 100 nikan sakon uhalla. — Työsopimuksen rikkomisesta uomittiin Romaniemen masta olleilla äräjillä 5() mkan sakkoon kultasepän- yöntekijä Johan Edmart Marliainen. — SuurwiinankauPPias wan- keuteen. Romaniemen käräjillä tuo- mittiin tunnettu suurmiinankauppias Mikko Jisakinp. Hartikainen Nurmet- sen pitäjään Sarmikylästä, kolmikertai- näytellään tänään vii meisen kerran Työ väentalolla. Pienempi määrä pilettejä vielä saatavana Kirjapaino o. y :n paperi kaupassa Kirkkokatu 29. sesta miinanmyynnistä s kuukaudeksi mankeuteen sekä maksamaan Romanie- men kunnalle 100 mkaa ja lisäksi kor- maamaan todistajien kulut. Lukemattomat miinalitrat ' on mai- nittu kaupustelija myynyt iloliemeen hairahtumille, ottaen tamarastaan säännöllisesti monenkertaisen hinnan. — Oikaraisen niemellä sattunut hukuttamistapaus oli m. m. käsi- teltämänä Romaniemen käräjillä. Ku- ten muistamme sattui tuo surullinen onnettomuus heinät. 31 pnä, mieden uhreinaan 4 henkilöä. Syytteenalai- sena heidän hukuttamiseensa omat ol- leet työmiehet Kalle Nurminen ja Ju- ho Laurila sekä niin sanottu „Helsin- gin Heino" eli Samuli Heinonen, joka on Oulussa nykyään kirjoilla ja joka pääsi pakenemaan, eikä ole mieläkään saatu kiini. Laurila ja )iurminen ' tuomittiin kumpikin 3 muodeksi mankeuteen mai nitun 4 henkilön hukkumiseen syypäi- nä sekä suorittamaan todistajain pal- kat ja lääkärille ruumiiden amauksesta. Heinosen osa hukkumisonnettomuuteen otetaan oikeuden tutkittamaksi, kunnes H. kiini saadaan. — Rotvaniemen käräjillä sai mat entisten lisäksi sakkoja miinan myynnistä ja juopumisesta y. m. seu- raamat henkilöt: Työmies Armid Misikangas Kemi- ärmen Alakylästä, toiskertaisesta mii- nanmyynnistä 200 mkaa ja sen kule- uksesta 50 mkaa ja Romaniemen 'unnalle 40 mkaa, yht. 290 mkaa akkoja: työmies Waldemar Pitkänen Termolasta miinanmyynnistä ja tul- ama ensi käräjiin 100 mkn sakon uhalla: todistajaksi haastettu työmies Freeti Karttunen Romaniemeltä, pois- aolosta 10 mkaa ja tultama ensi kä- räjiin 40 mkan sakon uhalla: työmies Johan Albert Termo eli Mettinen Kemijärmen Alakylästä, ensikertaisesta miinanmyynnistä 75 mkaa ja maksa- maan Romaniemen kunnalle 30 mkaa: vömies Augusti Lyytikäinen Kemistä, miinanmyynnistä ja poissaolosta 150 mkaa sekä tultama ensi käräjiin 250 mkan sakon uhalla: työmies Matti Tormikoski miinanmyynnistä y. m rikoksista sekä poissaolosta tultama ensi käräjiin 300 mkan sakon uhalla: yömiehen maimo Mädittä Termo Romaniemeltä, miinanmyynnistä, tul- ama ensi käräjiin 50 mkan sakon uhalla. Syyttäjän on haastettama myöskin ilmiantaja asiassa kuuttomaksi: yömies Erkki Tolonen Sotkamosta, miinanmyynnistä, tultama ensi kariin iin 50 mkan sakon uhalla: työmies Juho Hukkanen 5vajaanin kaupungista, miinanmyynnistä, tultama ensi karä- iin 50 mkan sakon uhalla: työmies Kalle Suominen Porin maaseurakun- nasta, miinanmyunnistä 75 mkaa ja maksettamaksi Romanimen kunnalle 30 mkaa: työmies Matti Turunen Tob majärmellä. miinanmriynnistä 75 mkaa a maksettamaksi Romaniemen kunnolle -K) mkaa: työmies Wille Poikila Rd- maniemeltä, miinanmyynnistä sekä zoissaolosta 20 mkaa ja tultaiva ensi äräjiin 50 mkan sakon uhalla! työ- mies Juho Törmänen miinanmyyn- nistä 75 mkaa ia maksettamaksi Ro maniemen kunnalle 30 mkaa: tnömies Kalle Jimari Kallenp. Palomaa mii- nanmyynnistä ia poissaolosta 20 mk. ultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. Ja todistajiksi haastetut Juho Mitikka ja Abram Kulppi poissaolosta 0 mkaa ja tultama ensi käräjiin 40 mkan sakon uhalla: työmies Augusti Ahonen miinankuleiuksesta mkaa: yömies Fredrik Wilho Halmari Ro maniemeltä, miinanmnynnistä ja tul- ama ensi käräjiin 50 mkan sakon uhalla: työmies Kalle Pietiläinen Su- miaisista, miinantuletuksesta 75 mkaa: yömies Aapeli Tolonen Puolangan pitäjästä, miinanmyynnistä ja poissa- olosta 200 mkaa sekä tultama ensi kä- räjiin 800 mkan sakon uhalla: tw-- mies Oskar Kalle Könönen eli Kuitu nen, miinanmyynnistä 120 mkaa ja maksamaan Romaniemen kunnalle 40 mkaa: työmies Esraim Pekanp. Hyny- nen Lapinlahdella, miinanimiynni^lä seka poissaolosta 150 mkaa ja tullaina ensi käräjiin 250 mkan sakon uhalla: työmies Olli Wille Seppälä Roma- niemen Muurolan kylästä, juopumi- sesta, tultama ensi käräjiin 1<>0 mkan sakon uhalla: työmies Augusti Kank- konen Ruokolahdella, komasta ajos:a, tiiltama ensi käräjiin 50 mkan sakon uhalla: työmies Edward Maikkunen Romaniemen Jaatilan kyläska. juopii- misesta 20 mkaa: kaupustelija Jaakko Ollikainen Romaniemeltä, komasta ajosta, tultama ensi käräjiin 20 mk^n sakon uhalla ja syyttäjän on haasta