N:o 94 — 1910 KESKISUOMI Keskiviikkona huMknnn ^? pma syyskuun ivrrmersenä päimän?. Palkinnot omat 1:nen 50: — mkaa, 2:nen 40: — mkaa. 3:3 25: — mkaa ja 4:s 15: — mkaa^ ^Tampereen Sanomain" kilpailu n:o 2. Tämän toisen kilpailutarkoitukse na taasen on saada kerätyksi elämäker- rallista ja muita henkilökohtaisia iteio» ja Maisista kansanmiehistä jotka pai.?- kakunnallaan oövat olleet ja omat mer killisiä ja huomatuilta. Tä.nän kilpa:- lun ollemme tahtoneet kohdissa ctu- päässä Maisiin merkkihenkilöihin, joi- den roiminnasta -tamallisesri ei säily tietoja minkäänlaisissa »virallisissa pa- pereissä ja jotka siren omat Maarassa jourua unhotukseen. Senlvnokn emme ole ulottaneet kilipaikua sellaisiin henki- löihin, joilla on ollut sa on merkitystä pelkästään kunnallisessa, maltiollisessa ja kirkM^sessa suhveessa. Kilpailuaika idäsfakin loppuu ensi syyskuun wiimeisenä päimänä. Palkinnot omar 1:nen 50: — mkaa. 2: nen 40: — infoa, 3:s .30: — mkaa, 4 :s 25: — mkaa ja K:s 15: — mkaa. Molemmat nämä 'kilpailut koskemat etupäässä Hämeen ja Satakunnan maa- kuntia, muna sitäpaitsi tietysti saa nii- hin itsekukin halullinen ottaa osaa leh- temme lemiämisaluaolta näiden maa- kuntien ulkopuoleltakin. Vksiryiskchtaisempia ohjelmia ja nemooja sekä kaikkia näirä kilpailuja koskemia tietoja anneiaan mielihyvällä »Tampereen Sanomain" toimitukses- ta, Tampereella. .Tampereen Sanomain" toimmrs. Uaualta Luomesta. Alatornion murhayritys- juttu. makuutti «syyttömyyttään ja wäitn mi- tä todistajain lausuntoja, jotka näytti- wät puhuman händä tvaÄasir, mieli» kuavuuksiksi. Kun sitten aisiamies Procope oli saa- nut »vastaajan ipyynnöstä Mannoa, et- ta nimismies Möller «oli hänelle rma Junneliuksen wangilsemisen jälkeen ky- syträesjä myöntänyt, ottä Termonen o- lisi sanonut Johanssonille, että Pääsee helpommalla, ranFcdismksella, jos tun» nustaa ^Mlisyyrensä ja ilmoittaa was- laajan yllynchälfi, ja kun syyttäjä ja Termonen ckiavat wäiltäneet tämän Pe- räuömälsi ja todismksen armottomaksi, sauvat asialliset astua ulos odottamaan oikeuden päätöstä asiassa. Tc-isla tuntia kestäneen odotuksen jälteen noin 1 / 2 1 Yöllä laumantaita mas:en julistt oikeus sitten päätöksen- sä, joka on julkaistuna jo sunnuntain lehdessämme. TlMymäliömyyttä PääiökMn ilmoi- jettiin molemmin puolin. Seuraamana «amuna matkusti rlva Junnelius mämynsä tri Harnnanin kanssa 'tämän kotiin Kemin Karihaa- raan. (Omalta kirjeenimaihtojalta). Perjantaina i.k. 22 p:nä luulustek- ti A aluksi vastaajan asiam iehe.t pyyn- nöslä ilman Ma laa wastaajan Mämyä tohtori Hanmania. Tohtori H. kertoi yrityksistään saada Mältetyksi aMioero masiaojan ja tamäian Mälillä se^kä »vastaajan käynneistä Karihaarassa. T:ri H:n mielestä oli amiopuolisoiden »väliseen eripuraisuuteen jiHtä molem- misfl». Syyttäjä > ja kantajan asiamies mäillilvä:!, ettei r:ri H:n kertomukselle woida antaa muään armoa. Vastaajan «siamies Marat. Pro- cope ri;l);t>; suren puolus^emac.n Mastaajaa. Alcksi tahtoi hän huo- mautiaa, etiei tämä oikeus -c-lc mis sään tapauksessa ofcutettu ratkaise maan amiorikosta, mikäli sen Mäite- tään iapo«himieen Kemissä. Tilien se- liiteli csiamiss P. kuinka st>yroksen te- keminen muihaan yllyttämisestä on jo periaattccllisesrikin määrin, koska Jo- Hanssonia ei ote Ruksin puolella tuo mittu murhayriN)kscstä, Maan Pahoin- pitelystä hengenmaarallisella aseella, syillä eitä hänen cn katsottu heittäneen m u rha-v>i kom u kse n sa. Sttten tahtoi asiamies P. laajas'a lausunnossaan osoittaa niiden Ivättiei- den huonoutta, joiden nojslla syyttä- jän ja «kantaan puolalla- rahdoraan mastaajan MllisrM min hyivin amio- rikokseen kuin murhaan yllyttämiseen- kin, tvätträen topuksi ettei mastaaja ote tullut toistetuksi M)lli.selsi. johon kaikkeen nlchben >toiwc>i, että edesmas- tumvaarimukser samoin kuin muutkin maarimut^et kaikissa osissaan hyljärtäi- sn n ja tahtoi pibätiää mastaajalle oi- keuden erittäin riidellä kukuista, joit- ten luettelemiseen ei ole nyt luaisuut- •ta. Syyttäjä jja kantajan asiamies pm- tvät wasiaaj<m puo>lel:a tehlyjä mäit- teitä perättöminä aisiamies P:n ]<• liiytsiä todiÄulststa m:eli>m«tltaisesli leh.yinä ja jmuwät asian oikeuden ma- lismneeseen l>arkin:aan. Oikeus anioi mäUpäälöksen siitä, on- ko Ämnssa tapcihluneeksl nxi;;erti) a- miori'kos fiffMelidnxi iässä o keudessa ja katsoi oikeus, eträ se ollen saman ri- koksen Mloa on Rikosl. 10 L 21 §:n 1 -kchdan mukaan on käsueltÄvä tässä oikeudessa. Lctpuksi »vastaaja rouma Junnelius Työnantajain lakkowatun» msyhttö päätetty perustaa. Maanantaina oli Helsingin sema- huoneelle kokoontunut suuri joukko työnanrtajia keÄuMelemaan ja päättä- mään Sucvnen työnantajain keski nai- s-en laklowakmitulsyhi iön perustamifts- ta^ jonika yhtiön tarkotuksena olisi osak- keiden 5Minäi>sM maötuulla myön- tää wa?uutuksia Mahinkojen ja tap- Piciden kormauksesta, jotka kohtaam.it iiyonantajaa työlakon tshi työnsulun ai- heuttaman täi/dellisen tahi osittaisen lyönseisau>ksen johdosta. KclöouILsleslsa' rkmoitetliin, että aioi- ruun yhtiöön jo oli ilmoitettu merkit- rämäksi lmakuutiulsra yhteen>ä 3 milj. :nkn armosi. Mmnijunilaatuinen yhriö pääl^tliin perustaa ja sen mäliaikaisen toiinikun- nan jäseniksi lmcklittiin senaaiiotr Len nart Gripenberg, »vapaaherrat K. E. Palmen ja Carolus Wrode, kauppa- neumos <Äösla Björkenheim, ponnesta- ri Lennart Cajander ja tohtori K. I. Hariman. Ahriö alkaa toimintansa ensi syksynä. — «Suom. K. — Aesijohto Mikkeliin, kikkelin wckluusrc> päätti Miime tors:<?i-i!tano pitämässään kokouksessa ryhryä pun- hclalnaan kirpun ti: n ^vesijohrolai.ostu niiden aPfuuiVsuunnucuntori p.'rusreel^ !a, joikoi »valtuustolle on jättänyt insi nööri Gayneur. La>tos iulce laireita- maksi pchjamedelle, ja ryhdytään »veden pcrusreelliseon eifininec.i ja lurkimrseen ai ivan ensi tilassa. Wai:nistustöitä^ kuten turkimis:a, suunnitelmien laati misia ja MälHöifaisep. pninppulattokjen laitramista manien malrnuriimat Mal- luusmiehet rokennuÄvaliokunnan. jvl- le asia ijäteitiin edelleenkin huolinta- ivaasi, käyttämään ivesijohrorolzastosra 15,W0 mk. Ra5?nntiÄval'.^?unnan huolisi järerdiin myöskin lairosta wai- im taNmitta^van kuolettlsiainan tiedus- tuleminen, erupäässä kaupunkien ylel selrä palcapuyhdisiykjeiia, ehkäpä muillakin rahalairokst^a. — M. S. — Sopimus Suomen Höyrylaima- O. A:n ja Bore-yhtiön kesken. Mrkäli kciroraan on ««lomassa perusrelru toi- wo stitä. eträ Suomen Höyrylarma osa- keyhtiön ja Bore-yhriön kesken saadaan aikaan molempia yhriöirä ryydytlämä sopimus. Sen 'kautta päättyy palion mci m ia kulutranut mistelu. sopimus ollokirjoitetaan aiman lähimpinä Päi-- minä. — Suom. K. — Kuollut. TorÄai-aamuna ltwipui Kristiinassa tuolanunecn »itfon pliirnat tuuutetta pakastettuhan Etelä-Poh^an- maan »vastaatva toimvttaja Viktor Robert Niemi 40 w. 24 p:n itäisenä. Niemi oli -syntynyt Luumäellä. Muuta- mia luock>kia lyseota äätjtyäiin oli N. jon- ifiun aikaa poiste f n i H ij jä »pistossa, jon ka käynti jäi 'kuitenkin keskeneräiseksi. Noin 10 tou-otto sitten muutti ivainaja Kristiinaan, ollen siellä jonkun aikaa ^S-mvp. Kaiun" tsimittajana. Noin kuu- den tvuodsn asan on N. sitte painosta jvlaissut ensm ^Kaskisten Lehteä" ja sittemmin nykyistä «Etslä»Pohjanmaa« ta', joiden hywA!si hän on kaikin tvomiin toimmut saamatta kuidenkaan «Sille huomattatvampaa Zannatusta. Kirjalli,sia taipumuksia osoi'.: ivainaja myöÄin nuorempana ollessaan jossain määrin. >P<rri pienempää näyrelmää cn hänen iynäsliään ilmestynyt julkisuuteen. Mainajaa jäi lächinnä kaipaamaan puoliso-, ojs. Malin ja 3 alaikäistä lasta, joista nuorin »vasta muutaman päijvän ikäinen. — Suiup.K. — Salakapakoitseminen RauduSia. — Noin 30 henkilöä syytteeseen salakapa- koimisesta. Sala?apakoitscminen Nau- tmssa on huolestuttvwcm suuresti >vii- me avkoina 7aAlvcmut. Salakapaioita on miltei jo!kai>sessa A)SäAsä, muutamissa Pa- ri, loHmekin. Tawallisin myyntiaine on Mcnäjän pirtu, joiv siallaklalpaikoiksijat kÄ)wät Wc- näjäM noutamassa Zymm^nmiehisissä joukoissa, »varustettuina kirlveillä ja pyssyillä — ituKrtoarttjain wara>l:a. TMiävirkamiohet owat kyllä koettaneet estää salakuljetusta, mutt» tvaikea on sitä saada ehkäistyksi, kun sitä niin suu- ressa «näärin hanj-otetaan. Samoin o!oa>t PÄiisiwircmomai!sct ryhtyneet toimcnpi- tei-sim. Muutamia salakapakoitsijoitaon jo saatu «desivasttursem ja toisia koete- taan saada ftjtytteeseen. Niinpä onkin ensi käräjim mana Ku noin 30 „pirtnsa>?sa^", >j-ctka owat olleet smmeksi sM aineclli- seksi että henkiseksi häiriöksi paikkakun- nall«. — K:ta. — Maasan puumillaosakeyhtiön yh tiökokous oli lauantaina Äaasass». M. m. päätettiin korottaa osakepäaotna 4 miljoonaan, antamalla uusia osakkeita 1 miljoonan nimellisarmosta. Os-ik- kaille ipäätettiin jakaa 9 pro». — Apurahoja Viipurin ja Kuo pion läänin „oikeauskoiZtei»" seura kuntain lastenkoulujen opettajille ja opettajattarille. Korkeimmassa Paikas- 'sa on myönnetty wuosina 1910, 1911 jo 1912 24,000 mk. jaerramaksi pieni nä apuralhoina Aiipurin sa Kuopiot', läänien „c>ike>auskoisten" seurakuntien 'lasrenkoululjen opettajille ja opetta- .jattariÄe. — Asioitsija Hansenin aseidensala- kuljetus. Tuillihalliluksen kannemiskaa- lin O. W. OMin >t oi minimiä O. D. Stockmann, Viotor Ek y.m. Mastaan nostama jurtu salakuljetuksesi^ sa sii- hen m>ötäwaikui:uks!cista otettiin t. k:n 25 p. jatku.masti 'fnjttefiämcifft Helsin gin ralastu?manc>ikeuden kolmannessa osastossa. Oikeuteen oli eri seuduilta maata chaastetliu 43 >hen?kilöä, ?o:ka. osaksi itse tai asiamiesten kautta olimai saapumilla. Oikeuldelle jätetystä Haas- rekirjelmästä ilmeni, että saksal. höyry- laiioaÄa Föhr miiime ma r ra sk. 24 >pnä oli Helsinkiin saapunui: Hampurista m .m. 5, yhteensä 4,280 ?g painamaa 'kassakaappia. Kanne Miska ali Ovell etsitti mielä, et- tä yön aikoi ivaatia ei ainoastaan ma^taajain langettamisia edesmastuu- seen siitä mitä he esillä olemassa ta- pauksessa' olemat "riffcncd:, maan myös- 'fiii t'Q'for.uariffC'0'n otetun omaisuuden jtoistamista! menetetyksi sekä asian- omaisten ni^tmmttamista korwac>maan kruunulle ja tulli laitoselle uraahan lultvaktoina-lu tuodun tamavan sen osan «noo, j'vta> ei ole jälellä, jotapartir yleinen sytyttäjä Orell pidätti itselleen oikeuden saada, sen hälkeen luin ra as- tuivanoikeudessa' asian tutkiminen on loppuun suoritettu, estttää ne maari- mukset, soihin aihetia> ilmenee. Nleinen syyttäjä katsoi että käynee tarpeelliseksi ama» asioitsija ^Hansenille julkinen haaste. — Sucm.K. renttien b&u layttää pääsiäispyhiä refe« taätitienfa tvaknisdamissen. Waltaktunanneuwostvn oik:iStoryhmä on laatitniut sauraatvan ehdokaAi-Stan Suomen qsiain »valioikunnan maalia Marten: Durnotvo^ Whno, Stiöhi-nski, Parocmi Kvrff, KobilinÄi ja Mjasoje» dotv. He luulotvat ffaawansa Durnotvon wali4ukl!si tvaliÄunnan puheenjohiajaksi. KeMistan ehdokas on Tagantsem. On epäivarmaa, kmnpi heistä tule>e saamaan äänten «neimmstim. „Now. Rulsj" kevtoo, että tämä käänne ei riipu lcöa?U'Ulai!sista, Maan ulkoapäin kulleista tvaiLutteista. Suomen asiain Imlurfuniaan on kutsuittA suunnaton määrä silhtovreiiä, joiden tehtäivänä on ennen päqsiäistä jäljestää kaikki sama- «Missä «iletvat amokset jonkunlaiseni ikat- sau?s>e?si Suomen kysymtMeon. Bennigsen on Mvcmnut «isitellä duumalle Suomen kysymylklsein wiiim>eistään chcmMuun 17 p. MaliÄkmnan iskunne «Äkatvat huhtikuun 27 pnä ja pidetään niitä joka paitoi. BenniKsenin aniessestä itarmitaan kaik- liaan 8 tai 10 istuntoa. Mjckomosri.r'' tamalli- scsbi hlMin asiat tuntema duuinarese- ventti on ilmoittanut, ortä lakiehdo- tusta el millään muotoa ennätetä lop- puun 'käsitellä köMätistuniokaudella. Kaikissa takauksissa tullaan ehdotusta muodostÄemaan melkoisesti lietvem- maksu nelle asetta. — Tahdomme luottaa teidän ai- Man ennenkuuluinattoinoou laitamuu- teenne, sanoi pckiisipäällikkö. Ja miiiauuaan minu>t lno^cen kuis- kasi hän kovlvaani: — PÄiililla ei ole mirään tekcmis- tä hänen kanssaan. Viekää häne: tri Souchyard'in luo. . Murra tohtori Zab!lz'ill!a cli ta- Ivat tomun herkkä kuu^l». sillä omassa lyinäsl hän Pystyyn ja sanoi hermos- luneesti: — Ei, ei, m?nä rukoilen teira! Teh- kää miltä muuia hyvänsä, mutta ei tä- tä! Ajatel'kaa, Y ymä herrat, eitä mi nä olen 'sx>kea, erffä senmuoksi moi tie- lää ketä minun lchnsyydessätri on. Täytyyhän teidän käsittää, «llä elämä- ni nuottaisi minulle lvain ruskia, kun tietäisin ttseni wakoojvin ympäröimä!-- sr, jolka main koetnxisimat löytää mi nussa hottkomiÄistZyden, oireita! Mie- kumimlin kohta kunniattomus, tuomio ia kuolema ! Sen cken aniainnut ai- kolallani, muka en n K n ankaraa ran- ga-^iusta, tuin ^ tahdMe minulle tuottoa. ~ - ,,~ _ En Ujmdtfle ftta, etta maimonr pitää minua mielisairaan, iatkor tri surullisella äänellä. — Mntta »eidan tÄoe tuomija paattaa onko Nlelswaltakunnallinen lain saadantötysymys. Kiire on. .Llet.sh" ciitö dumnaSsa liikkuu huhuja, etitä ylc>iÄvÄrtM>nnaltin^n laki- Ehdotus Nsit-ellään duumassa cuiuen kesä- l«nnan avkiiia. Akussa oli aiVmnus lykätä ise Msyyn. mutta hallitus huomautti, ctiä Ä)symys on 'ratkaistava pikimmiten. Erittäin sskväffi >käwi tämä MÄttämät- tömyys GutiWowin »viime markan jäl- keen Tsa^skoxe Soloon. Duuiman Suomen asiainlMaliokrmnan puhcenjolhtajalla Krripenskilla on ollut >k>cs?us-tLlu Gutjshkctvin ja kre>iwi Ben» nigscnin 'kanssa. Päätettiin, rttä refc» Pikku-uutisia. — Seyn »valmistelee uusia hyökkayk- siä. „Nowa!ja Rusj" kertoo M armot s» ta lähteistä saaneensa tietää, että ken» raali Seyn »valmistelee nykyään uusia tärkeitä erotuksia Suomea koskeviksi toimenpiteiksi. — Mackenzie Wallace» Pietarin matka ja Suomen kysymys. Kuten en- nen on kerrottu, on Mackenzie Wallace saapunut Pietariin. Hänen käyntinsä tietää ..Ritsk. Mjeldomostin" Pietarin- kirseenimaihtaja herättäneen huomiota sekä duuma- että Malttomiespiireissä. Hänen tunnetut suhteensa kuningas EÄmardiin ja sen teihtÄvän Maltiollt- nen luonne, jota suorittamassa hän on ennen käynyt Pietarissa, on nytkin saa- nut luulemaan, että hänellä on nytkin samalla^inen tehtälmä suoriteiiamana. Niinipä avMellaan yhtäältä, eträ hänen maakansa 'v>n -joila'kin tawolls yhteydessä PeHän yulan kanssa, mutta toisaalta taas arvellaan sen aiheutuneen Eng- ilanitin yleisessä mielipiteessä heran- iveestä pyrÄmyksestä liementää kärjis- tyichttä Su«men kysymystä. Pietarin Maltiollisissa piireissä on jo kymmenkunta päimää sitten huhuttu, että Suomea koskema 'läkiehdotus ul- koapäin tulemien ysiämällisten neuMo- jen johdosta jää lepäämään. Pääinr- nister^i Stolypinin manhoillijet Mas- tustajat toiwowat tämän seikan ai- heuttatvan häinen Pikaisen eronsa, koska tätä hänen jättämäänsä lakiehdotusta pidetään liian räikeänä. — Onpas eri ,Mmahduksia" siellä- kin. Joiku aika sitten kiersi sanomaleh- distössä uutinen, että nykyisessä senaa-- lissakin. joia ei saa eikä ilkeä kutsua Suomen hallitukseksi, olisi kagaalipuo- lue. Siihen kuuluisimat senaattorit Wilenius, Kraatz ja Hedlund — ehkä so?u lisäksMn. Tämä uutinen herätti huomiota sa naurua. Asian todellinen laita ÄMe^kin sellainen, että senaatissa on syntynyt kaksi puoluetta -- toiseen kuulumat hrat Wireni>us ja Hedlund, toiseen mmtt. Heidän lpuÄuekaintansa eroaa sikäli että muut pelkäÄvät keisaria ja Sey- niö edelliset Main keisaria. Syynä lienee aikaiiemmin hankittu kenraalin tai amiraalin attvo. Siinä senaatin kagaali ja sen aat- teellinen Pohja. — Suom. K. Juuri «itään saapunut Naisten kesäsaketteja ja sädekepsej sekä Miesten sadetakkeja Wilh. Höglundin Kangaskauppa Pobjoiflmaiden ptnHn talo. Puhelin 65. — »Suomen hallituS"-nimltystä ei saa käyttää. Kenraailikum^rnöör, on se- naatille muistuttanut edeltäjänsä, ken- raalAuwernööri Böckmannin mirkakir- jeestä kesälmin 12 (toailok. 30) p:l:ä, jossa senaatin huvtniota kiurnitetliiiisii» hen, että on määrin käyttää nimitystä »Suomen ihallvttMelta", kuun alampitäen «ibi kaÄverrutettl» niihin kultakelloihin, jotta senaatti antoi paMnnotji höyrylai- tva Gelderlcmdin miehistölle suomalaisen höyrylaitvan ^Fortunan" miehistön pe- lastmni-sesta Ihaaktsiriklosta. Mutta sa- analla ?enraalilkuw«nöörl on senaatille lähettänyt veisarrkiunnan minU-teripresi- dentin Stolypinin asian johdosta aikoi- naan kaÄemPaan paMaan tekemän esi- tYZsen. jotka Liellä myös hymässyttiin. jos- sa tätä mulka Määrää nimityskä kiellet- tim Näyttämästä, ja huomauttaa kenraa- likumernööri. senaatille, että täm hallit- lsijan YytoästsyiMiää esitystä on tarkoin noudatettatva. — O. N- Suomea Tähkösanomatoi misto» ilmoitustaksasta cn :!ineS:!)»yt 1S:S painos, sijältäen tr:''ja suomclai!- ten, tvenäläisten, ruo^vlaiste.i. nrria- ilaisbon, tanskalaisten. ?a^ala'.dlen, »>ng« lantAaisten, ranskalaiZrcn ja itämältä- un?arÄaisten sanomalehtien ilmoitus- hinnoista. Vsiiäjältä. Suunnanmuutosko We- näjän ulkopolittikassa? Tuleeko Jswolski eroamaan. ..Berlmer Tageblattille" sähkötetään Wienistä: LuotettaMista lähteistä saadun tie- don mukaan tullaan ulkcPolitiikan joh- dossa piakkoin toimeenpanemaan muu- toksia. Ulkoministeri Jslvoljkin ny- kyimn apulainen Sasonom tulee nimi- tettämä^ksi ulkoasiain ministeriksi ja Jsmolski niimitetään lähetttlääkn Noo- maan. Siksi on Jsmolski jo alkanut tutustua Rooman johtMii.r prrethm ja keskustelussa minisieri Di Ta n Giuljanon kanssa on asia jo järjes:<t- ty. 9öyfi)inen Venäjän lähettiläs Roomassa, ruhtinas Tolgornk: tulee lähettilääksi Parisiin. Jsmolski Parisissa. T.k. 13 pnä saapui Jsmolski Pari- siin. Hän selittää, ettei iällä matkalla ole MnkäätÄaista Mirallista nierkilys- tä. Hän ei tve käyntejä eikä halua Mi- rallisia käyntejä. Lähimpinä päiminä lähtee hän etelään. »Sattuma", joka diplomlaaieillie on niin suotuisa, Mer Denäjän ulkoministerin ja mirkamel- jensa Blichonin Wenäjän lähettilään a- suntoon, LoHsa herroilla oli polÄiiista laatua Äewa keskustelu, mainitsee ..Berliner Tageblatt" hiukan imalli- sesti. Arvoisalle yleisölle saan täten ilmoittaa etti vielä kfs- kiviikkona 27 p. t k. jatketaan las* tenva&tteiden myyntiä Benrahuo^ neella. HUOM.I Uusia tavaroita eaapu- nut Tampereen Lastenpukimo. Tilda Vesanen. 1680 l—l Simaa, Pomrilia, Omenia ja Appelsiinia 1552 Jobai UoprnL i—i N^llju-dom. 3!ämä otvat kumpilii» nauttineet juurta luotlainusra jeta paoluet'0werienfa erm tociufiiatnja testuudesja. Sylistä eroonj, janoo Lmom: .Ei- l.nen puheeni ouvmassc e, mrcllyllä» nyi monta lokakuuta.sia, crka je mas- laa puoluen^umoston mttlipileilä. kysymys oli peruslusiakien S6 §-Slä, siis tärkeästä asiasta, kiujon nvlmMiMudekjenl ero:a Puolueesta". ^teklju^om määri irelee eroansa jeu- raaivasli: „Olen aikonut muodostaa duumassa maalaisryhma^, jonka oh- i<1m<r rositi ei mielä ole ivattnis, mutta a.!ca je loiminlania ensi jykjysrä. n.lbe olvar lumaniieet .'aiinalus:a 12 likukuula-isnMrä.': jäsenli. Koska c- k:: lämän maalatsiyymän pä.i-.igt:aat- toii. pidän melloollisuuienani tuta ^lclclmtlaisista-. 3c* todella Ncf.judo.v iaa 1Z ;a« jeftu uuteen ryhmäai-ji. :ul<e lokaku::- l>'. sisla kaikkiaan eroamaan 20 »dusta- jau ölelähän silloin mielä iäätreer tähän puoluoes.een — klyyH „Nom. 3tuei". — Markaus Uspenskin tuomiokir kossa. Moskoma, huhlik. pn.t Uspenskin iuonviofirffiKi ja ivarastet- tuja p>)lhäinkuwia on mekropolitc käy-, nyt tarkastmnassa. Kirkossa pannaan toimeen perinpohjainen tarkastus. Ci- tä .ympäröi lmanioslo. Kaksi henkilöä on epäluulonalaisina pidätetty, mutta mitään todisralvaa ei ole tullur ilmi. Mosk'0wa. huhtik. 22 pnä. Il- lalla löl)deitiin Uspenskin iuomiokir- kossa ptjhÄnkmva-alttarin takaa >?alu- gan lMnin raloiipoilka Femin, :jal- tään 16 muotia, jska oli tehnyt kirkon- mar^kauden. 'Varkaan osotusren mu- kaan löydettiin samalla ryöstelyt lal- leudet. W«k« lMMÄei N|W tmiclä! Eroamisia taasen ryhinästä. Lokakuulaisten nchmäsiä on taas eronnut kaksi iäsenrä, nim. Lmom ja Kirjallisuutta ja taidetta. Uusia kirjoja. CtöttHin kustantamia. -'' Jalmari Finne, Sysmäläinen. Romaani. Hint» 3 m?, öl) p. Anvid Järnefelt, W e l j e k s e t. Romaani. T«nen painos. irm. - 104 - Makkaran valmistus Mankeli 1 1 ijokin ihminen täysjärkinen Mav ei. PMschäällikkö D. sanoi: — HiMä, todistakaa ilmoituksenne oikeitsr, niin jätämme asmnne yleisen syyttäjän htitem — DodiStalkaa? Eikö miehen lsana — Kaikkien Zhmiisten Mätttce: oMrr a>iwan armottomia, ellei niitä lvoida oi!l>ettsi tod^taa. Teillä ei o!e tod^s- niksiä, te efie moi edes sanoa, missä re-molmerv on, solla ^tei^te tekoiine. — En woikaan. Kauhistuin tekoa- ni ja itseni suoielemisen maistosta^'- lin sen heiittän-e^ksi pois luotani. ?1mt- iki joku on lÄ)tänyt fen kadulta. Pan- kaa siis itmoit^iA!feh>.<*in ja tfiiiuo palkinto lötMjall?. «Minä maksan kustannukset. ^ Samalla käsitti hän, kuinka usko- nia!ttomalta hänen ksrtomulsensa tneis- »ä tuni-ui ja hän huudahti: > — Ammävrän kyllä, että ker.omuk- seni tuntuu teistä tehdyltä. Kaikki, »nttä olen puhumtt, 'tuntuu teistä us- komaltoniällv, mu 1 !ta 'teidän, jotka joka (päibä jaatte licTroftrfTä kaikenlaisia asi oida, pitäisi tietää, että maailmassa u- sein esiintyy P^vjnkii^ uskomattoinilta tuttimvia problemeija. Se ei olluit mi«!li>jmra>a,n ihnlisen pu- Kettä. Minä näin^ ?umka häne?; rou- gvansa tunteet maiHtelimat. — Ostin pastoolin, jatkoi toh!on. — niin — en »voi il>mott'taa teille myö- jän nimeä. ÄaNi puhuu minua Mas- taan. En woi esittää mikään todistuk- sia, mutta w a i m o n b. hänkin jo Pel- ! ikää, että 'ker>tomM<m on tosi! Sen todistaa hänen mailkenemisensa, »väike- Leminen, jo?a wuorm tawoin on aset- irutiTJt Maliimme. I — Ei, ei, se ei ole totta! huuda !i>' i >häliren imaimoiiisa. — En rcoi koskaan .uskoa, että ] i> n ä Mstt tahrinut kätesi ^verellä, sinä olet minun rakas, hlimä >Konstanti>m>, sa. maikka joskus oletkin slylmä ja ankla^ra, niin ei omaabilirtoa- si kuilknikaan Moi mrkc^n rikos pai- ' maa. Se on main luniloÄelua kaikki. Jatk. Yhteensä 120 — Eino Leinon „Alkibiodes" näy- telläan tÄnä iltana «nisi kerran Kansal- ^isteatterissa Heksvngisjä. Näytelmän lon harjoittanut rouma Iida Aalberg. I joka m-yös esiintyy Dimandran täckeäs- ^ sä osassa. Musiikin kappaleeseen on läMÄtänyt Leemi Madetoja. - 101 - yleinen liika-asutus prosentti, että asukkien liika-asutusprosentti ovat suuria. Sen sijaan asuvat ne suuremmissa asunnoissa sillä ta valla, että heidän liika-asutus prosenttinsa melkein säännöllisesti on suurempi, kuin asukkien jo korkea, vastaava prosentti. Jos yksinomaan tarkastamme liika-asu- tuita asukki-asuntoja, huomaaamme, että niiden 94 asukista 69 on koululaista. Siis 73.4 pros. kaikista liian ahtaasti asuvista luona asujista on koulu 1 aisia. Neljäs osa (24.7 pros.) kaikista koululaisista asuu liian ahtaasti. ♦ • O Asumisahtauttautta laskiessa ei ole otettu lukuun satunnaisia yövieraita. Sellaiset voivat kumminkin, jos niitä on lukuisasti ja jos osuvat jo ennestään ahtaisiin asun toihin, jossain määrin lisätä asumisahtautta. Meillä on kumminkin perin vähän niitä. Paitsi epämääräisiä markkinamiehiä on kaa- vakkeihin merkitty 9 miestä, 10 naista ja 4 lasta, yhteensä 23 henkilöä. Näistä tulee Mäkimatin osalle ainoastaan 3. Jo ennes tään liika-asutuissa asumuksissa niitä on kaupungissa 8 ja Mäkimatissa 2. Niiden merkitys on siis vallan vähäinen.