liisisins msslisliuun 16 p:nä W:o 30 — IZ!0 GllSKlllltll. Walioku»uat. Suuri Valiokunta Valitsi perjantaina puheenjohtajakseen ed. A. Li ston 32 äänellä ja »varapuheen johtajakseen ed. E. N. Setälän 32 äänellä. Eduskunnan Valitsija miehet kokoontumat eilen klo 2 päiwä säätytalossa toimittamaan toimitus, tarkastus- ja Virkamies» maliokuntain jäsenten maaleja. ToimituSmaliokuntaan tuli 2 suo ma!., 1 nuors., 1 maalaisi., 1 ruot- sal. ja 4 sosialistia; tarkastuSmalio- kuntaa 2 suomal., 1 nuors., 1 ruotsal. ja k sosialistia; nnrkamiesasiain wa- liokuntaan 2 suoma!., 2 nuors., 2 ruotsal., 1 maalaisi, ja 6 sosialistia. Pieru stuSlakimaliok unta on sihteerikseen Valinnut esittelijä- sihteeri Filip Grönmallin. 7IM »Ms. Cllme» sslei» tMelyssii korkeimmassa paikassa eilen on edus kunnalle jätettämäksi hymäksytty ehdo tukset arm. esityksiksi 1) mallasjuoma- suosanasta w. 1911 ja 2) palo- wiinaweroSta ja sen käyttämisestä w. 1911. Walilopäiwä-astoita. Genaatiu lansuutoa on kenraalikumernööri korkeimmasta paikasta annetusta käskystä Vaatinut seuraamista miime waltiopäiwäin kä sittelemistä asioista: toimenpiteistä eräänlaisten kruununtiloille otettujen maanmuokralaisten aseman turmaa- miseksi, sukuoikeus- ja tehdastilain oikeudellisen aseman uudestaan jär jestämisestä, kansakoululasten kesä- siirtoloista, ulkomuseoitten perusta misesta, sanomalehtimiesten matka- apurahoista, lastentarhain arvustami- sesta, sotilaskyytirasituksen liementä- misestä, maanjaon edistämisestä, suo jeluksesta ammattimaaralta, kansa- koulumäärärahoilta, kulkulaitosrahas- ton menoarmiosta, marojen hankkimi sesta niihin menoihin, joihin mäki naiset tulot eimät riitä, waltiowarain tilaa koskemasta selonteosta, Pietarin suomal. yhteiskoulun waltioawusto, kansakoulukirjastojen amustamisesta, Suomen Pankin ohjesäännön muut tamisesta, kunnallishallituksesta maalla ja kaupungissa, kunnallisrvaaleista, w. 1893 asetuksen 5:n ja 9:n pykä län muuttamiselta sekä Suomen kan salaisoikeuksien saamisesta. A kaisemmin on senaatilta Vaadittu tällaista lausuntoja minist?riwaltm sihteerin mälityksellä. Senaatin lausuntoa on nimikään Vaadittu eduskunnan käsittelemästä arm. esityksestä, joka koskee Voimassa oleman kirkkolain erinäisten kohtain muuttamista toisin kuulumiksi. MW» W«rm jimlMckn »ujkSjttimir!-. Yliopistorin konsistori on kokouk sessaan lauantaina 20 äänellä 18 mastaan, palauttanut kysymyksen Ve näjän historian ja Valtiotieteen pro- sessorinmiran täyttämisestä historia!- liSkielitieteellisessä osastoon, jotta kon sistori saisi lausunnon siitä, katsooko osasto tohtori U. L. Lehtosen pate- mäksi sanottuun mirkaan wai eikö. Historiallis-kielitieteellinen osasto käsitteli, kuten muistetaan-, helmikuun 23 p:nä loppuun sille lisäselmityStä marten palautetun kysymyksen Menä- jän historian ja maltiotiedon profes- sorinmiran täyttämisestä. Ennen oli osasto 6 äänellä, niiden joukossa de- kanus, 6:tta mastaan julistanut toh tori U. L. Lehtosen mirkaan päte mättömäksi. Lisäselmitykseksi olimat, niinkuin ennen on mainittu, eräät osaston jäsenet hankkineet muutamia uusia lausuntoja, jonka jälkeen osas ton kukin jäsen antoi pöytäkirjaan lausuntonsa. — Ulkomaalaisten ottaminen Snomen kansalaifikfi. Kenraali kumernööri on senaatille ilmoittanut että Hänen Majesteettinsa Keisari on nähnyt hymäksi määrätä, että asiat, jotka koskemat ulkomaalaisten otta mistä Menäjän alamaisiksi Suomessa ja Suomea kansalaisoikeutta nautti mien henkilöidin »vapauttamista We< näjän alamaisuudesta, omat ratkais, tamat siinä järjestyksessä, kun yleensä on moimassa henkilöiden ottamisesta Menäjän alamaisiksi ja mapauttami sesta Menäjän alamaisuudesta, nim. siten, että ministerineumoston kautta siihen on hankittama Hänen Keisarit lisen Majesteettinsa suostumus. Kenraalikumernööri maatii tämän asetuksen julkaisemista asetuskokocl, massa. Airkon rotta. Kertomus farmarielämästä. Suomennos.Satakunnalle". (Jatk.) Hänen äänensä tuntui niin kun» malliselta. Nainen tarkasti häntä tutkimaSti ja epäluulolla. — Onko tosikaan, että olette saa neet asuinpaikan? kysyi hän. — Kyllä on! Talosta masemmalle, jonkun mat kaa tiestä, oli pieni kaatumaisillaan olema maja. Hieno sinertämä samu kohosi lamupiipusta, ja laiha pitkä poika nojasi omen pieleen. — Mahtaako hän jäädä tuonne? mutisi nainen katsoen hänen jäl keensä. Poika ei huomannut Hannaa, ennenkuin hän oli aiman Vieressä. Sitte hamahtui hän ikäänkuin unesta koettaen hiipiä pakoon. Hanna huusi häntä takasin. — Samuel, sanoi hän — tule tänne, — tahdon sanoa jotakin! — Mitä sitte? — Tule tänne! Poika lähestyi Vastahakoisesti,^ — UliopiSto. Estetiikan ja nykyiskansain kirjallisuuden profeslo- rimviran hakijain pätemyyttä ar.rvos- telemaan malitut asiantuntijat omat yhteisessä lausunnossa a-ettaneetpns. Söderholmin dosentti Z. Hirnin edelle, katsoen kuitenkin suotawaksi että myöskin dosentti Hirnille Val mistettaisiin profe?s?r:ntoimi yliopis- tossa. — Painoasiain ylihallitus tulkitsemassa Paiuoasctukfia. Painoylihallitus on nyttemmin tar kistanut menettelynsä perusteet yli hallitukseen miime aikoina lähetettyjen ilmoitusten ja anomusten suhteen ja päättänyt, että kun on kysymyksessä uuden aikakaus- tai sanomalehtijul» kaisun julkaiseminen tai mastaomon toimittajan tahi julkaisijan Vaihdos, maatii ylihallitus lupa-anomusta, mutta kun kysymyksessä on joku muu muutos, esim. kirjapainon Vaihdos, ilmestysajan muutos, julkaisun muoto tahi nimi, riittää yksinkertainen ilmoi tus. Ensimäisessä tapauksessa nojaa yli hallitus painca-etukssn 12 §:n 2 koh taan ja jälkimäisessä sa-raa pylälän 3 kohtaan. — Hleisten rakennuSte» yli hallitus on senaatille esittänyt, että myönnettäisiin yhteensä 229,411 mk. 28 p:in määräraha korjauslöchin, jotka w. 1910 omat suoritettamat kirkollis asiain toimituskunnan »vaikutusalaan kuulumilla rakennuksilla ja muinais linnoilla. Senaatti on tähän tarkoi tuksen. myöntänyt 200 000 mk, jch?n määrään yleisten rakennusten ylihal- lituksen tulee supistaa mainitut kor jaustyöt kyseessä olemana muonna. Waltiokv»ttoriu tzlitireh tSörin ttirka. Mt-rshtöSri I. K Paasiliivi on senaatille ilmoittanut olemansa maltiopäiiväin aikana estetty säännöllisesti hoitamasta Mirkaansa, mutta että hän kuitenkin tulee otta maan osaa tö.den suorittamiseen mol tiokonttor ssa mikäli maluopäimätyö sen sallimat. Maltiokonttcrin sihteeri O. Megeli^is on määrätty e.isi h:ch tik. 16 p:wään saakka, jolloin malrio konttorin tirehtöörille laamanni Pry z' ille myönnetty mirkamapaus menee umpeen, hoitamaan laamanni Prytzm mirkaa. — Maatalouden alalla toi mitvien waltion wirkamieste« pätewyysehdoista. Miime tain mikuun keskimaiheilla lähetti maan- miljelyshallitus lausuntonsa kera se- nacttiin haettomalsi julistetun hemcs hoidonneumojan apulaisen tointa ha keneiden henkilöiden maanmiljelyshal litukselle jättämät hikemuskirjat. Asi- ata käsitellessään katsoi senaatti, siihen nähden että kaksi hakijaa, jotka oli mat päättäneet kurssin Mustialan nnanmiljelys- ja meijerit pistc ssa, ei mät olleet puheenalaista tointa kos keman, heinäkuun 23 p:nä 1909 an netun asetuksen 3 §.ssä mainittua ag> ronoomiatutkintoa suorittaneet taikka päättäneet kurssia eläinlääkäriopis samassa ilmaantui pitkä nainen kyn> nykselle, kurottaen eteenpäin, kuullat seen mitä Hanna sanoi pojalle. — Sinä saat auttaa minua kan tamaan keittouunia ja tamaroitani pois sanoi Hanna. Minne sitte? — Kirkkoon! ^ Kirkkoonko? — Niin, sisälle kirkkoon! Nainen omen suussa, kädet wal keinä suopawahdosta, tuijotti Han naan pesu höyryn seasta. Ei hän eikä poikakaan lausunut mitään ihmet telyä — siksi hidasluontoisia olimat. Tahdon lainata Samuelia — hän auttaa minua! sanoi Hanna. ^ Hän ei ole niin mahma, että nostaisi keittouunia! Vastasi nainen. ^ Ei likimainkaan niin mahma! toisti poika. — Hän on taipumainen rampeu- teen! — Sitä on niin monessa — olen itse ollut puoliksi rampa! — tule nyt, pikku Samuel! — Ei hän moi raskasta kantaa! — Hän tahtoo kai mieluummin itseänsä kannettoman? — Mitä sillä tarkotatte? — Keitto-uuni ei paina juuri mi- Hän, sanoi Hanna — moin sen itse !antaa, kun joku auttaa selkään. Tule Samuel! tossa. nämät samoinkuin muutkin ha kijat, maikka toisista syistä, kelpaa- mattsmiksi puheenalaiseen toimeen sekä käski maanmiljelyshallituksen uudes taan haettamaksi julistamaan toimen. Tähän nähden ja kun käsitykset sii tä pätevyydestä, minkä henkilö, joka on suorittanut kurssin Mustio lan maanmiljelys- ja meijeriopistossa en nenkuin 7 p:nä elokuuta 1906 annettu asetus tiedonnäytteistä pätemyyden osoittamiseksi opettajatoimim ja mui hin Valtion Virkoihin maanrviljelyk- sen alalla astui Voimaan, omaa Val tion Virkoihin nähden maomviljelyk- sen alalla, omat erilaiset, on maan- rviljelyshallitus katsonut tarpeelliseksi saada tässä suhteessa täyden selmyy- den sekä sen johdosta kirjeessä senaat tiin ottanut «sian puheeksi ja omasta puolestaan tehnyt ehdotuksensa. — Käsitöiden edistäminen maalaiskausakonlniSsa. Senaatti on kouluylihallituksen esityksestä päät tänyt tehdä alistuksen 20,000 mkan tilapäisestä lisäyksestä 1909 Vuoden määrärahaan käsityötaidon edistämi seksi maalaiskansakouluissa, sekä ottaa tämän Vuoden menosääntöehdotukseen puheenalaisen määrärahan 33,000 m'an suuruisena. — Työttömyyden poistami nen. MaiVaishoidontarkastaja, jon ka lausuntoa oli Vaadittu työttömyy den poistamista koske -van eduskunnan anomuksen jchdoSta, on ollut sitä mieltä, että työttömyys — se kun il menee monissa eri muodoissa — Vaa tii sen mukaan moninaisia poistamis- keinoja ja myös ettei niitä toimen piteitä, joita eduskunta anomukses saan esittää, Voitane jokaisessa ta pauksessa pitää riittäVinä tai sopi mina. Maimaishoidontarkastaja ehdottaa erinäisiä muitakin keinoja epäkohdan auttamiseksi. MezzMllltlimt. Lauantaina alkoimat tämän keiväi- set ylioppilastutkinnot käännöSkirjoi- tuks-lla. Ruotsiksi käännettäivänä oli seuraama: Chor'.es Darwir.'in teoksista on tärkem hänen kirjansa lajien iliji ^ art) synnystä, joka ilmestyi w. 1859. Siinä esitetty käsitys kasmi- ja eläin lajien polmeutumisesta ennen elä neistä yksinkertaisemmista mucdoista alotti uuden aikakauden luonnontutki muksen alalla ja on enemmän kuin mikään muu Vaikuttanut kehitysopin Voittoon, niin luonnonhistorian kuin muunlin inhimillisen tiedon alalla. I? motkallaan maapallon ympäri Vuosina 1831—1836 D)rwin teki eräitä hamainnoita, jotka herättimät HInessä epäilyksiä silloin mielä Val litsemaa oppia Vastaan kasmi- ja eläinlajien muuttumattomuudesta. Palattuaan kotimaahan hän, maikka h?nen termeytensä oli matkalla mur tunut, olkoi ihmeteltäivällä kärsimälli- syydellä ja sitkeydellä järjestelmälli sesti kerätä niitä tosiasioita, jotka oli mat omansa malaisemaan kysymystä lajien synnystä; etenkin hän kokeili kotieläimillä ja miljelyskasmeilla. Huomattuaan että luonnossa on ali tuinen taistelu elämänehdoista, koska kukin kasmi- ja eläinlaji pyrkii lisään tymään enemmän kuin tila sallii, hän päätti lslöt) tämän niin sanotun tais telun olemassaolosta johtaman siihen, että main parhaiten marustetut yksi löt jäämät elämään ja lisääntyivät. Tätä toimintaa luonnossa, josta on seurauksena, että kussakin sukupol- wessa wain sopimimmat muunnokset säilyivät, hän nimittää luonnolliseksi malinnaksi. Etlen suoritettiin ainekirjoitukset. Kirjoitettavia oli jostakin seuraamas ta aineesta: 1. Jumala ompi linnamme. 2. Pietistinen maailmankatsomus. 3. Sokrateen elämä ja toiminta. 4. Hansa-liitto ja sen merkitys pohjoismaissa. 5. Kustaa 3:S ja Ruotsin henki nen elämä. 6. Italian kuningaskunnan synty 7. Kale malan naisluonteet. 8. Jonkun nykyään elämän !iv jailijan tai hänen teoksensa karastv riikka. 9. Auringon Vaikutus machon. 10. Mitä tiedettä eniten harras tan. Kokelaita on Porin lyseossa 15 joista 2 primatistia, tyttökoulussa 14, joista 3 primatistia ja ruotsalai sessa yhteiskoulussa 7. — Syyte wirka«irheestä. Sen johdosta, että sokerileipuri Anton Aron Ahlb-rg Porissa on mnosikaudet kondiittoriliikkeensä yhtey dessä ilman asianomaista lupaa myynyt mallasjuomia, ilman et!ä Viranomaiset olisimat asiaan sekaan tuneet, on prokuraattori kchsttanu Turun ja Porin läänin kumernööriä ryhtymään sellaisiin toimenpiteisiin että ne nykyiset tai entiset Porin poliisilaitoksen mirkamiehet, joiden syyksi moidaan katsoa, että puheen alaista myyntiä on saanut jatkua tul:simat asetetuiksi syytteeseen mirka mirheestä. Kun asianomaisten asetusten mu kaan kuitenkin poliissmevtaria, joka ensi sijassa cn katsottama syypääksi puheenalaiseen laiminlyöntiin, on ho mioikeudessa syyietcäma wirkawirheeS tä, niin on kumernööri lähettäny jutun asiakirjat Turun homioikeuden kannemiskaalille pyytäen' häntä ryh tymään toimenpiteisiin kanteen nosta miseksi syyllisiä mastaan. — Waltio»ra«tatiet. Toiseksi kirjuriksi Turun asemalle on nimitetty Porin aseman toinen kirjuri Artturi Montala. Rautatiehallitus on senaatille lähet tämässään kirjelmässä, joka koske? Venäjänkielen matka-apurahojen hake m uksia, ehdottanut Porin aseman en simäiselle kirjurille L. L. L ukselle myonnettämäk i kuukaudessa 250 mkn suuruisen matka-apuraha i 8 kuukau den aikana. — Elinkeiuoilmoitukfia. La. jittelija Ateks. Salonen on maistraa tille ilmoittanut alkamansa harjoittaa sekaiawarakauppaa, työmiehenmaimo Jenny Okkonen torikauppaa ja kaupp. Ernst Albert Emi! Förste, Turusta, pukimolnkettä. — Talonkanppoja. M^anmil jelijä Kustaa Miinikka on myynyt omistamansa talon ja puolen tonttia n:o 239 tämän kaupungin 5:nnessä osassa lemyseppä Aug. Leppäselle. Ajuri Juho Nordling on Satakun nan kansallismielisten kauppwsake yhtiöltä ostanut ent. kaupp. Hj lmar Messmamn omistaman talon ja ton tin n:o 13 7:ssä kaup. osass'. Hanna kulki takasin farmille, poika hiipi jälessä pieni matka iväliä, ikäänkuin häntä medettäisi. Sitte hän pysähtyi, katsoi taakseen äitiin, kuin apua pyytäen. Äiti näytti aiman epätoimoiselta. — Pelkään, että tulet sairaaksi, Samuel! — Ah, hän ei tule sairaaksi, siitä olen marma, sanoi Hanna. — Tule nyt, poika! Samuel antoi hänen lujan tah tonsa kuljettaa itseään ja seurasi mukana. Kello oli silloin neljä. Pimeän tullessa oli Hannalla kaikki kunnossa. Kirjama peite oli pingotettu kirkon nurkkaan lehterillä samupiipun luo na, estäen uteliaita katseita hänen sänkyynsä ja uuniansa tarkastamasta. Oli laumantai ilta silloin, kun hän laittoi telttansa kirkkoon. Seu raamana aamuna kun poika, joka hoiti entisen kirkonmahtimestarimai- najan tointa, tuli omea kolkuttamaan, oli Hanna reippaana amaamaSsa. — Kaleb Storm lähetti minut. Teidän pitää päästää minut sisälle kelloja soittamaan! — Mene maan tiehesi! sanoi Han na. — Minä olen unilukkari ja minä soitan. Ja Hcnna soitti kaikin moimin. Ensin se oli rajua, säännötöntä pau- — Covcordia o. y:n kokouk fessa lauantaina malittiin jrhtolun taan entiset jäsenet kauppiaat G. E. Ramberg, E, Mellin, Hj. W dl»m, maisteri O. Lilius ja olutpanimon omistaja K. F. Grönmall sekä mara jäseniksi kapteeni I. E. Grörblom ja kauppias W. Petrell. O.-y:n toimi tusjchtajaksi malittiin edelleen kaupp. G. E. Ramberg ja tilintarkastajiksi hrat U. L. Forsberg ja N. Beckman, maralle L. Pettersson ja A. Sohi- ström. — Miimemuoden moitto pää tettiin jättää jakamatta, ..Concordian" reitti tulee ensi kesänä olemaan: Pietari- Rau ma- Pori —Kaskinen—Sundsivall. Sitäpaitsi poikkeaa laima Hernösan- dissa ja GesleSsä. — Pohjois Hämeen „Hippok- sen" kilpa-ajoissa Tampereella miime laumantaina sai nimismies B. Färlingin tamma „Ujo" toisen pal kinnon, miipyen 3 kilom. pituisella radalla 5 min. 12 sek. Palkintona oli pokaali ja 100 mk. rahaa. kettä, mutta mähitellen tasottui ääni. Kansa kylässä tuumi, että Varmaan on tullut uusi lukkari. Ei kukaan moinut aamistaa, että Hanna kir kossa asui. Kun seurakuntalaiset saa- puimat kirkkoon ja näkimät tuon kel- tasen kirjaman teltan siellä, sekä huomasimat pienen, päättämän nä köisen ilkityöntekijän haasteleman uuden kotinsa sisäänkäytämällä, syn tyi yleinen liike. Farmarit Vaimoi neen häiriintyimät tamallisesta sun- nuntailemoStaan. Jumalanpalmeluk- sen loputtua huomasi Hanna, joka oli istunut äärimmäisempään penkkiin telttansa miereen, kuinka kansa ko koontui pieniin ryhmiin kuiskutellen keskenään. Pienen ajan kuluttua astui pappi, Kaleb Storm ja eräs kirkkoneumoston jäsenistä ylös rop- puja lehterille. Hanna otti asennon. Kaleb Storm astui auringonkukka- peiton luo, weti sitä syrjään ja kat soi nurkkaan. Otsa rypyssä kääntyi hän sitte Hannaan. Tänään ol hän marma armokkaisuudestaan, kor keiden todistajainsa takia. — Oletteko tuoneet tänne uunin ja sängyn ? Hanna nyökäytti. — Kuinka sellaista saatoitte tehdä? — Mitä sitte olisin tehnyt? Niin manha nainen kuin minä, ei woi Sunnuntaina saman yhdistyksen toimeenpanemissa tasotusajoissa saa- muttt „Ujo" niinikään toisena palkin tona pokaalin. — Porin Ksrhu» iltama mii me lauantaina klo 8:!la i.p. Kanft-l- liskodissa oli koonnut yleisöä huoneen täydeltä. Hra W. Katajan esitettyä muutamia pianokappaleita piti hra Eino Heinonen hcnkemän puheen kan sallismielisestä nuorisoliikkeestä, kehot taen Vanhempaa mäestöäkin sitä tu kemaan ja oikealle lc-dulle ohjaamaan. Puheen jälkeen laulettiin yhteisesti »Mäinölän lapset". Hetkisen kahmiloman jatkeen lauloi Karhun kööri muutamia lauluja ja sitte näyteltiin „JuhannuStu!i?a". Rattoisaa yhdessZotza jatkettiin kar keloiden pikkutunneille saakka. — Porin W. P. Lt:n Ainofi kokous pidettiin miime sunnuntaina. Laatimansa vuosikertomuksen luki kun nan sih-ser'', paloasianne? A. Alm. qmist. Mainitsemme ftr.ä seuraasat kohdat: Tulipaloja, joiden sammutus työhön W. P. K. on ottanut osaa, o a muoden kuluessa ollut 5. Harjoi tuksiin on koko kunta kokoontunut 4 kertaa, sammutusosasto 1 kerran, pe lastusosasto 2 kertaa, höyryrui^ku- komppania kerran, pelast. osaston I komppania 3 kertoa, II ia III ?ompp. kumpikin kerran. Johtokunta on ko koontunut 20 kertaa. Raha-awustu5ta on kunta kaupun gin naltuuStclta soanut 3,000 mk. ja anmsk.yhtiön moittonaroista 2,000 mk. sekä kormaukseksi siitä, että M. P. K:lta kiellettiin mäkijuomaramin- tolaoikeudet, omat Valtuusmiehet edel lisen lisäksi wielä myöntäneet palo kunnalle 10,000 markan suuruisen rahamäärän. Seuraamat kokoukset, juhdat ja ret keilyt on toimeenpantu: Muosikokous maaliskuun 28 päimänä, kävelyretki ensimäiftnä pääsiäispäivinä huhti kuun 11 päimä, yleinen nimihuu:o ja kaluötstarkastus toukokuun 16 päi mänä, kemätjuhla samana päimänä, ylimääräinen kokous kesäkuun 4 päi mänä ja heinäkuun 30 p.nä, muosi- kuun 12 p.nä, arpajaiset syyökuun 25! ström p:«ä, perunapai5tika-retkl lokatuun 17 j j^ Aksel Ekblom. p:nä, keskustelukokouS loka!. 21 p:nö, yilki.j.nilunwietto marrask. 21 p:nä, ylimääräinen kokous jouluk. 8 p:nä, kii!b>il:ama tammik. 15 p:nä, ylimää- rSincn kokous tammik. 23 x:nä, las- kiaisajo ja iltama h°lmik. 8 pmä ja rekiretki maaliSk. 6 p:nä. Lahjoina on kunta saanut was- taanotma 1,200 mkaa. Suomen Meiseen Palokuntaiiittoon on kunta liittynyt jäseneksi. W. P. K :n Voimisteluseura Tar mo on edelleen ollut Vilkkaassa toi minnassa ja ivuodsn kuluessa toi meenpannut huhtikuun 29 päimänä ja joulukuun 5 päimänä Voimistelu- iltaman sekä tammikuun 30 päimänä Porin piirin käsntämät moimistelu- kilpailut, joita paitsi mainittu seura on useat kerrat menestyksella esiinty nyt W. P> Kin iltamiisi ja juh lissa. Lauluseura on muoden kuluessa plrustettu kunnan keskuuteen. Palokunnan jäsenluku on nykyään 275. Kunnan tilit osottimat säästöä muo- delta 1908 1.474 mk. 79 p. Tuloja oli miime Vuonna 21,016 mk. 33 p. ja menoja 14,484 mk. 87 p., joten säästö tälle Vuodelle tekee 6,528 mk. 46 p., josta kuitenkin 4,000 mk. on jo ennemmin Varattu erinäisiin tar koituksiin, joten puhdas säästö oikeas taan tekee 2,528 mk. 46 p. Tilin päätöksessä oli kunnalla maroja 9l,208 mk. 49 p. ja meltoja 30,132 mk. 96 joten omaisuutta on 61,075 mkan 53 p:in ermosta. Johtokunnalle ja rahastonhoitajalle myönnettiin was- tuumapaus. Kiubitoimikunnan ja moimisteluseu- ran muosi- ja tilikertomukset luettiin. Johtokuntaan malittiin konsuli H. Rosenlew, kaupp. Hj. Idman, opet taja I. Lindell, »vapaaherra H. v?n Hellens ja kaupp. W. Broholm sekä maralle kultaseppä A. B. Ranne ja tiimi8i»iM Esritinketu S. Puh. 434. Omistajat: Hon?ioileudeiMlZrc.rio Wäinc Kiwi ja Homioikeuden- lansliZti Santer! saurnijon. kaupanjohtaja A. Tuominen. Johto kunta malitsi puheenjohtajakseen H. j vm Hellensin, marap johtaj. I. Lin dellin, sihteeriksi A. AlmqVistin ja taloudenhoitajaksi I. H. Hedenströmin Kunnanpäällikökst Valittiin pormes tari Harald von Hellens ja rvara päälliköksi kaupp. M. Broholm. Kuw nanlipunkantajaksi tuli Valituksi Lindblad ja marakantajaksi K. Huh tan e n. Kunnialipun kantajaksi Välit uin G. Stenrosit ja marakant. Mickelsson. Rahastonhoitajaksi ma littiin hra I. Hakkarainen. Kalus tontarkastajiksi malittiin op. I. Lin dell ja mekanikko A. Saarni. Titin tarkastajiksi tulimat herrat O. Lilius ja G. Pannan sekä maralle O. Ström d^rg, Er>st kesänä Helsingissä pidettk mään ylsisesn p alokuntalaiskokoukseen malittiin edustajiksi pormestari H von Hellens, paloasiamies A, Alm qmist, kauppiaat M. Broholm ja Hj Idman, opettaja I. Lindell ja kau panhoit. A. Tuominen sekä maralle hrat K. Laaksonen, O. Strömberg A Salmela ja G. P armo n. Matka> rahoiksi myönnettiin 35 mk. eduSta> jaa kohti. Moittoja keräämään ja ennakko arpoja myymään ensi lokakuulla Hel sinessä pidettämiä yleisiä palokunta lai ?arpa-sta Varten Valittiin komi tea. Anniskeluyhuön woittowaroista päätettiin pyytää 10,000 mk. awus> tusta. Tehtiin ehdotus 2-kertaisen torwi septetin perustamisesta palokunnan keskuuteen. Lähemmän ehdotuksen an taminen asiasta uskottiin johtokunnan huoleksi, jota amuStamaan Valittiin hrat A, Parola, A. Salmela ja Marpukari. Köydenmedon ja n. k. marssisav wen kilpailutamoista laatimaan uusia sääntöehdotuksia Valittiin komitea, johon tulimat komppaniain päälliköt juhla elokuun 29 p:nä, siikaretki syy?- Z Signal suksi malittiin hra A. Sohl> p.nä, arpajaiset syyökuun 25! ström ja ajutanteiksi K. F. Grönmall Eri osastot malitsimat Virkailijansa seuraomasti: Martiaosasto: Päälliköksi paloasiamies A Alm> avist, marap. kaupp. Hj. Midbom, lipunkant. tynnyrint. I. Johansson, marakant. I. Hakkarainen ja K. H. Hakoluoto sekä ajutantiksi K. M. HiUlimclin. maata kirkon penkillä, jakahmi tipan- >an myös pitää saada. Miehet latsoimat toinen toisiinsa. He menimät lehterin toiseen päähän neumottelemaan, sen jälkeen poistuen Erkosta. Hanna hymyili heidän jäl- ^eensä, metäen helpotuksen huokauk- en, kun kuuli kirkon omen sulkeutu man. Hanna käsitti kyllä asemansa, mutta minne mennä kun ei ollut waiwaistaloa. Matami Kroonin uoltua oli hän joutunut ilman suo- aa. Pienen kylän asukkaat olimat iksi tarkkoja, etteimät raskineet häntä ottaa. Hanna oli kyllä reipas ja Voimakas, Vaikka olikin manha, ja olisi moinut elatuksensa maksaa työl ään, mutta ei kukaan uskaltanut läntä sittekään ottaa. Hanna oli oStakin syystä joutunut komin juonoon huutoon, häntä pidettiin orjantappurana herneiden seassa, pie nenä petoeläimenä kotieläinten jou- ossa. Hänestä puhuttiin, että hän aina piti oman päänsä, kulki oman mielensä mukaan eikä taipunut mah tumienkaan edessä. Mutta Hanna lukkarina, se oli kuitenkin pahinta kaikista. Tehdä teltan kirkkoon oli jo sen huoneen häpäisemistä. Maan mitä oli tehtä viä. Heidän welwollisuutensa oli huolehtia hänestä, sitä ei kukaan kieltänyt. Kolme kuukautta oli Han S ammutusosasto: Päälliköksi kunnallisneumosmies I. H. Hedenström, marap. apteekkari G. Midbim, lipunkant. kelloseppä K. Holmsten ja mar. I, Koskinen. Höyryruiskukomppania: Päälliköksi kauppias G. Parman, marap. konttoristi Arthur Malio, järjestysmiehiksi Gust. Salin, F. A. b>rö?qDist, kalustomest. F. Lehti, I. W. Mactiin, H. M. Forsman ja I. L ndhslm, suihkumestareiksi F. Aro, K. Iissä, I. O. Lundgren ja M. Helenius, lipunk. I. Lindholm ja A. Nqlurd, koneenkäyttäjiksi I. E. Ro seiib rg ja A. Rahikainen, lämmitt. K. J^berg ja A. Lehti. I kompp.: Päälliköksi A. B. Ranne, I järjes- tysmieheksi A. Lipsanen, II järjes- tysm. O. Mickelsson, ruiskum. F. Fimiberg, s:n A. Laaksonen, suihkuin. A, W'.loonen, s:n F. Peltomaa, li punk. Roine ja E, Malm. II kompp,: Päällikölsi O. M. Seppi, järjes- tysm. M. Mattsson ja K. Helminen, ruiskum. E. Hellman ja S. Malm berg, suihkum. F. Hellman ja S. Malmberg, lipunk. O. Viljanen ja K. Koskinen. III kompp: Päälliköksi Hj. Idman, I järjes- tyim. 5), E. Strömberg, II s:n Os kar Portin, kalustom. ja ruiskum. A. na jo soittanut sunnuntaikelloja. Eräänä päimänä soitti hän erään Vanhan ukon hautauskelloja, joista päättäen ukko oli ollut hyrvin mai laton ja iloinen Viime aikoina. Hän piti tuon pienen kirkon puhtaana ja hienona, koristeli seiniä tekemillään ivillakukilla, neuloi raamatunlausei- ta, ja sillä tamoin somitteli seurakun- talaisten tunteet. Mitään hienoa kauneuden aistia ei kyläläisillä ollut ja Hannan millakukkia oli aina ihailtu. Nuoret tytöt koittelimat tehdä samanlaisia, ja ajanpitkään oli hänelle kokoontunut niitä koko joukko. Nyt riippumat ihaillut kukat pitkin kirkon seiniä, koko kimppu punaisia, keltasia ja Valkosia ruusuja sekä sinisiä ja sinipunaisia liljoja koristimat kirkon penkkejä, ja pyl- Väitä akkunain Välillä ja ihailtiin niitä yhtä paljon kuin hienompia pyhimyksen kumia roomalaisissa kir koissa. Hanna sijoitti ommellun raamatunlauseen alttarin ympärille ja asetti suurimman taideteoksensa, Vaharistin muurimihreän köynnöksen ympäröimänä itse saarna tuolille. Rmusteessaan tätä, ei mikään ruhti- natar jalokirvinensä ollut ylemämmän näköinen. »Kun kansa näkee tämän" ajatteli hän, „ei marmaan kukaan maStusta minun täällä oloani". Johansson, suchkum. F. Hakansn, s':'. W, Rosendahl, tipun?. I. Salminen, n^-rakant Sigfrid Lehti. Pelastusosasto: Päälliköksi kansako»lanop. I. Lin dell, marop. ti,ör,j. dt. K. Laaksonen, lipunkant. H. W. Niemi j-z «arak, I. B^aomolost. I kompp.: Päälliköksi työnj. A. I. Salm»!a, I järjestysm. W. Ström, II iörjes- tysm. O. F. Salo. t punk. A, Tuc>. minen ja war. I. Si»ren, kalustom. A. Rensors ja Maralle K. Eklund. II kompp.: Päälliköksi I. Hznkanen, I järjes tysm. F. Nyman, II s.n U. Holm sten, lipunkant. K. Korsman, I ka lustom. I. Nurmi, II s:n A. Ek man. III kompp.: Päälliköksi A. Manninen, I jär jestysm. O. Palin, II järjestysm. A' Friman, lipunkant. N, Mantere ja K. Kunnas, kalustom. K. Steen. Klubitoimikuntaan Valitsi kukin komppania yhden Vakinaisen ja yh den Varajäsenen. Nämä malitsnvat puheenjohtajakseen K. Huhtasen, sih teerikseen hra K. K ikisen ja rahak- tonhoitoj-ikseen E. Malm. — Hiihtokilpailut. Miime sunnuntaina suoritettiin täällä Porissa kilpailut «Lylyn Lykkijäin" Suom. moim. 6 urh.liiton Porin piiriin kuulumain seurain kesken kilpailla- maksi lahjottamasta kiertämästä sar- mesta. Huolimatta siitä, että ilma ei ollenkaan tahtonut ottaa suosiak seen näitä kilpailuja, olimat ilmotta- utuneet seurat kuitenkin lähettäneet miehensä moimiaan mittelemään. Ja hymiä tuloksia nyt saatiinkin. Tähän ienee ollut syynä lumen puute. Liuk kaasti kyllä sukset miilsimätkin kir kasta jään pintaa, jos tosin myös „kumoonpurjehduksia" usein sattui no peuden Vähentämiseksi. Tulokset omat Verrattuina miime muoden ennätyk- iin paljon paremmat. Sarmen moitti nyt m oim. ^ urh.seu- ra «Porin Tarmo". Seuran 5:n paraan miehen <O. Kaipaisen, A. Mannisen, N. Tuomisen, M, Ahl- grenin ja O. Palinin) yhteinen aika määrä oli 180 min. 30 sek. Lähin nä oli Kaukolan „Taimi"-seura Tyr- määltä, jonka edustajain yhteinen aikamäärä oli 180 min 35 sek. Siis Tarmo moitti nyt Viidellä sek., niin- uin keikyäläisetkin miime muonna moittimat kokemäkiläiset. Kolmas eura järjestyksessä oli Tyrmään Mammalan »voimisteluseura „Moi- ma", jonka edustajain yhteinen aikamäärä oli 183 min., 22 sek. Nel jäs oli Porin M. P. K:n mcim. .v urh. seura Tarmo, jonka edustajain yhteinen aikamäärä oli 218 min. 43 ek. Paraat yksityistuloksel olimat! 1 palk. F. Torpo, Keikyän wot- misteluseura^ta, aika 34 min. ZK ek. 2 palk. W. Saukkc, Kaukolan «Taimesta", 34 min. 55 sek. 3 palk. L. Pohjola, Kaukolan «Taimesta", 34 min. 59 sek., 4 palk. A. Taipale, Tyrmään «Moimasta", 35 min., 16 ek. 5 palk. O. Kaipainen, Porin Tarmosta, 35 min., 32 sek. 6:s jär jestyksessä oli N. Tuominen Porin Tarmosta, ajalla 35 min. 43 sek. Miidelle paraalle yksityistuloksen saa- alle annettiin palkinnoksi mitalli ja tarmon edustajille kullekin kunnia' irja. — Urheilukenttä. Merokamari zäätti eilisessä kokouksessaan maltuus- olle ehdottaa, että Urheilukentän ympäri laitettaisiin aita ja kentälle Mkun merran penkkejä. Tästä aihe- utmva menoerä 1500 mkaa ehdote taan olettamaksi mäkijuomamoittoma- roista. Kentälle rakennettane? lisäksi uojus piletinmyyjää marten. Kansa ei kuitenkaan ollut niin ihastunut kuin hän luuli, mutta risti ai olla paikallaan ja pappi saarna tessaan oli komin maromainen, ettei työntäisi sitä lattialle. Täsmälleen Viikkoa ennen joulua eräänä lauman taina oli Hanna laittanut lämpimän aterian ja seuraamana päimänä mä- emä kaalin- ja nauriin tuoksu täytti irkon ja seurakuntalaisten keuhkot. Se oli jo liikaa heidän mielestään ja >e silmäilimät suuttuneina Hannaan, oka istui auringonkukkapeitteensä takana iloiten ateriastaan kirkkomäen ähdettyä. Ei Hanna usein saanut unnollista ruokaa. Lahjana sai oskus kyläläisittä Vihanneksia, joita zeillä oli liikaa ja Vikaantunutta muuta ruokaa. Vastalahjaksi op.tti zän heidän tyttäriään kukkia laitta maan. Nyt oli hän kuitenkin tahto nut Vähän herkutella ja oli ostanut äanlihaa sekä keittänyt kaalia. Ei )än ajatellutkaan, että kukaan sitä paheksuisi. Aamulla oli kirkko läm- mitelty, siimottu ja hieno, ei yhtään omunhiutaletta näkynyt missään. Aurinko paistoi maharistille ja Han na istui lehterillä ihaillen kirkkoa. Että hymän ruuan haju olisi sitä aastuttanut, sitä ei Hanna ymniär änyt. '.Jatk>