N:o 60 - 1910 KH8KI-SU OMI Keekiviikkona maaliskuun 2 pmÄ tvvihän toaille 69 marKaa rahaa. Mutta slinäpä se srtten loppu oliLn, sillä Ruoko» selitä oli poliisille ilmoitettu miehen ^pyykinpesusta" talon tvinitillä. ja kun miiS läksi sairaalasta, pidätti poliisi hä- not. Tliei oG pistäytynyt alkeiSkonlullakin, oppAaitten palttoo» taskuja Lopelounas- sa. — MieS oli pidätettäessä arka hy- «vissa pukimissa. Häntiä on joennenkin rangaistu waÄaudcsta MaasaSsa. — Heinään. — Sitkeähenkinen tiejuttu. Muonna ZSov teki tak>llinen A. LiuAanen Isut- san piiujän Pärnämäen SyläSVä Mikkslin lääninhallitukseen anomuksen, pyytäen läänmchallÄulffen määräämään Hirtven» salmelta Joutsaan menemällä maantiel- PäiwZn meMhkson )B>oSta «oli pat.saalle laZkMu 1emoawat sepp eleet: MiÄppiloÄMnMa, Uusmaalaiselta i/lioppilasosMimalta kaunis laakeri- kaniteke, Sammatin n-uorisioseurallta ja Ekios Lönmio-tin emcrntäkonlun towe- riyhdistyksÄtä y.m. pmremlpiä seppe leitä ja «kukkia. Movlstovlset lomakurssit w. 1910. Suomenkielisillä yliopiston opetta- ijilla oli sunnuntaina yliopistolla ko kous, jossa neuvoteltiin lomakurssien toimeenpanemisesta ensi kesänä. Ko . fou'*',fc£sa päätettiin, että on koeteua- ta alinomaisten tient «ko »velwollisten m a if 0<m 12—14 päiwää kestä, rakentamaan maanUen Pärnämäentou- , Dät ylio>pistolliset lomakurssit ensi ke- « /.»*__" f« n » ^^ussa. Tarkemman ja lopul lisen ehdotubsen tekeminen jäte:nin toimikunnalle, johon kuuluu yksi jäsen kustakin tiedekunnasta, jon^a jäljen suomMielisek yliopiston opettajatpi tämät uui>en kokouksen. luille. Asia on sittten kaikkine mirallisine mutkallisnuLsinoe-n »viipynyt siihen asti. «ttä nyt tvaSta aitoon tviime päiwinä cm läänin >kmvernööri waatinut uudtöteruS- ta anamuHesta Jontsan Sunnan kmtta- kokouksen lausuntoa asiassa. Tien tarpeellisuus on taidettu huoma- ta tällätvälin jo »öisenkin kerran. — «»titeollisuusvhdistys perustettu Hein »llU>«. W.k:n 20 pnä oli fininfttoi-3ta teollisuuidenharraslajaa ja ystämää to- loontumrt Heinolan harjoiwskoii>lulle keAkuslclemaan niistä kcinoitsa, joilla kotiteollisuus saataisiin elpymään pait- kakunnalla sokä päättämään totiieolli- ^Mlsyhdistvksen perustamisesta. Asiasta syntyneessä keskustelussa .'am- aiattiivat melkeimpä poikkeuksetta kaikli puhujat Miteallisuusyhdistyksen pcru-Z- Amista päiväkunnalle ja mielipiteenään lausui»vat. että yhdisl!l)ks«n, ituten luon- nollista orilta, työtaipaleensa alussa olisi laitin keinoin koctettawa tehdä paikkakun- talaisille seVtväksi ajamansa aatteen tär- keyttä. KcskuAtclun lopputuloksena oli- fin. että päätettiin pevuStaa pailk^kim- nalle kotiteollisuuvyhdistys, joka haaca- osastona Killlyy Jtä-Hämoon /fctiiiöoflU jul^yhdisiykscen. Manalta Suomesta. hyökkäysten täyden; BaKniHin lähellä on se joutunut wäijytyksen uhriksi ja menettänyt 400 miestä ja muutamia tykkejä. Lontoosta, helmik. 24 p: nä. Reuterin boimiSt. Mötetään Ts<heng- fusta, että Miläisissä arsenaaleissa, jotka owat saiksalaisten upseerien pe- ruStamiai ja työskvntekÄvät uudenai- Ikäisillä saksalaisilla koneilla, tekee 7.000 työmiestä yöt Päilvät työtä kiinalaisen Tibet-retkikunnan warustamista war- ten. ttalewala juhlan wietto pääkaupungissa. Äolwiston verityö. Tästä kamalasta merinäyte^iäsla saapuneet tiedot owat wielä wii:ne päiminäkin olleet osittain wajanaisia ja epätarttojakin. Niinipä oli w:elä ai- nakin maanail^vna aamupäiwälli kaksi hirmutyöntekijän uhreista, hengissä, n-m. merikou'unoppilas Tahlvo Klaus ja Palvelijatar Eewa Karttunen. jois^ ta edellinen oa waremmm mainittu kuolleeiksi. Heidän tilansa on kuit-n km arweluttawa, joten pa>r<m?misesia u ole pakjon toiweita. Murhamiestä «i suurista vonnis- tuksista huolimatta ole tviebä saatu kiinni. Hänen luullaan pyykin?": ?l>e- näjälle ja jos hän on kerran sinne Paäs> syt, on hywin epätiedoista, saodaailk? h.intä enään kiinni. Tietämätöntä on wielä, kumka paljon hän kaiKiaan on saanut rahoja. Varmasti on hän fu?*- imkin wiemft 300 ruplaa, joilla Plis- pa oli seuraawana päiwänä aikonut lähteä lakvanostoon. Merikouiulais- Eilen -tsnnasi niuiw.ii englantilainen un taskut hän cu myös tOjentän>;t /!llöYNMva erään argei^tmalaisen hoy- selä wienyt erään taskukellon. ??n u,laicvan päälle. Mumeinamittu u.i- silaan ei murhaaja Mut löytänyt Pii- Po.si .joöoiiu .iu.uutmma henkilöitä hul- rongin laatikosta erästä 20» mkn summaa. Maltiollinen asema Englannissa. Lontoosta, helmi?. 26 pnä. Reu terin toimiston tietämän mwkaan rat- kaistaan sisäinen Pula maanantaina, jolloin Asquitih esiintyy parlamentis- ja Pitäen ohjÄmapuheensa. Sen pää- Lohtana on chsymys loordien weto-oi- keudesta. Kuningas on ottanut Asquithin ivastaan audiensille, joka kesti Puoli tuntia. Sen jälkeen Plidettiin minis- terien mudvottslu, jota f esti' 3 tunti.i. — Asema Kreikassa kriitillinen. K o>n s t a iti t i ii op o k i s t a, helmit. 26 pnä. Portin Atonasta saamat »oU ralliset .sMösalnomat >kuwaawa: ase- man eri-ttäin kriitillisesi. Uudistu- neitten ras«riitaisuu?sien tähde» katso- taan wä'litämättömä>ksi asettaa erityi- nen rajanjärjestelykomisioni. — Mastalausekokous Frankfurt am Mainissa Preussin »vaalilaklehdotusta wastaan. B e>r l i n i s t ä, helmi?. 27 pnä. Fraiiiffurt am Mainissa on pi- deliy <wa-stalauseko7ous Preussin waa- lilakiehldotuksen! johdosta. Kokous, gossa oli läsnä 50,000 heiikeä, kului rauhallisesti. — Tultvia Hollannissakin. lcindisia ilmoi e'aan, et:ä Aiiideö oja maclkuniaa on lveden alla. Sulut kestäne kauan weden pai- netta, joten, jos saidetta jatikuu, pelä- tään onnettoniuut-ta. — Nhteentörmäys merellä. Äue- n o s A y r e s i s t a, holmik. 27 p:nä lui. Suu-renunoistksi muvdostuiwat juh lallisuudet LönnvMn porsaalla Kale wailan päijvänä. Enstmäiseksi käwi patsaalla „Aka- demiska sängsörening" '(aijuttoen muu tamia lauluja, jonka jä?l«om parhaalle saapui Uusmaalainen osakmita. Osa- kunnan Puolesia laskettiin paosaolle ku- killa koristettu kannel sinimalkoisilla nauhoilla omisiuÄirjoimstsineen. Klo 11,45 saapui paiscalle akateeminen juh- lakulkue Cautaji-neen ja lippmnocm. Patsaalle mhmiliyi 'fiiCfuc siten, et tä joiriokulmalle chote^lmin sille marat- tu paikka palsaan »vieressä, laulajat ryhmiMi:wär johmjiensa osotusren mukaan piiriin paiisaan ympärille. Eri osakunnat sijoirmMat kukin Kiilan muotoiseen ryhmään paisaon ympäril- le. Kun kulkue näin oli ftsoittunut Pat- saan ympärille, foitri Apostolin soitto- jujua Pari kappaletta, jonka jälkeen A. L. johtajansa H. Klcmetin johdolla lauloi, samaten kuin »Akabemifta ^än- föremng" useampia lauluja, lopuksi laulettiin Maamme lautu» tortoiiotiun — Majesteettirikosjuttu kirjailija Asa Jalasta wastaan. Kivjailiia Asa Jalus-a t— Mikko HyrAkymirrto) »vastaan n:>s- iettu majestLc^tvrikoisiuttu hänen kirjoit- tamanisa „Wenäjäm Ivalta tositaipauslen Ivalossa"- nimisen kirjasen jclh-dosta oli asillä Turun howioikcudcssa. Kanmcwisckaaili ^uomautt-i, ettei ky seenalaisessa kmsassa ottii Tcmfaittii 1 unit ta Tuin mahdollisesti Aleksanteri 3:'.ta. siinsa Utitiämilscttä on >kaikbina avfotn.i Samalla jätti hän hatvioikeuöen havki^ ollut äcollisuuvcssa sangon tärkeä oi a. tawachi, mitä «olisi tehtÄvä niiden imm eitä siis ole ihmeteltäilva että hitsauksen kirjan kamÄsa, jotka on vdott», takawarik- ikehittämisolsi siihen inonipuolisuutcm, joka sillä nyktiään on, on tehty paljon sc- ttuiitmmiSta mk» jo IM» MMnMl. (Wväökylän TclknilliscSsä Seurassa pidetty «sitelmlä.) Raindain ja <eräks«n hitsaamalla, to>- koon. Mastaaja jätti oikc»dclle pittÄ)kön kirjelmän, jossa hä-n huc-moaibti, etiei Aleksanteri 3:s itise halunnut nostaa tällaisia juttuja, eikä hänc>ltä nytkään ole woitu sitilhen lupaa ^pyytää. Maati kan- teen aiheetldomana kumoamista. Howioi?eiiS antaa asiassa päätöksensä tvaSt'<ci»cs ilmoitettalvana aikana. — KamalluS Pietarsaaressa. Torstai- iltaan mennessä Äi tutkijakicmitca jo löntiinijt hra Lcnanderin tekemiä kaiva!- luksia 3^.000 >mk. ja wiclä okctetaan löy- ^ ,. r .... . v „ . r . - , . . tylvän joiutko eri kawalluftjia. M.m. »li laesr^ella. zcchon Yle.,o pa^letum^^ ^,h^tam,t" Aalholman sahan M!- °^ a -f falistctjen atuulla 1,()00 ml ja muut erät as^, V^Pll^kunnan puheen-iohraia! . iidltä ja täältä, tohtori K. R. BwcheTUs ,eppeleen! « wic..am,t perin huiken- patMlle p-imi ll>hyen puheen Ta- tcIcMXji ^ juopotellut ja pitänyt. . ...... ... . , , f . t h «"n Meen PÄM kulkue Yl.opp5as. ^ ^ ^taan hänen «M Mana war- tffbfle, »osta »anotti menmat No ^ ^^'a meneklineen pelissäkin j rakennetut»,- l« wo>- 1 Pll-> seitamaan Katjan 7o-wuo- - ,«Mtaa. Herra on n.Määa llsptl^vaa ylirppilakialoille. ^ > „tallct«»stilillä" Pictarsaavon poliisiput- . Sucmalm.m K^M.uudon seuran ^ ^ m ^ juhla7okous Oft P3o 3 plla, sovja t,itel- j _^ a f l0 ^ 5 tab" tietää, että Taivallukset jo kä tieteellistä että käytännöllistä lyöti. Manhin ja ohtä wieläkin yleisin tapa on ikuten tiedämme, talvallisessa sep!in vhjoGa hitsaus, siten että toisiinsa lii- tettäivät rauta- tai toräsaineet kuumen- netaan lähelle Melloituskuumuutta cli ncin IIVO—'1350°, pinnat suojellaan mahdollisimman tarikasti hapettumiseita ja ncpeasti iakoanalla saadaan hitsattu sauma usein ominaismMiltaan noin VZ pros. eihicän raudan oaninaisuiMista. iTällainen ahjohitsaus ei ole kuiien- kaan ttwinut tiiydyttää teollisuutta j.itkii- »vasti, lvaa>n on täydt)tty kcDä hitsaus-- keinoja, joilla on saatu mahdolliseni l°- N^jen .toisiinsa liittäminen sanmaiio- masti. >Al>kii.pcräisin keino hitsata ktoyesi.ieuä iÄman ZIyfymch?s «t ratkaisu on kohdannut monta waA>eutta joÄaon ei aiwan woit« tamattvmia. Wety- ja hqppikaasun sotvellA-ttaminen kuumemmsatMÄsi HÄscruSta warte-n toi ensivsi mukanaan mahdollisuuden suorit- taa hitsaustöitä piemsisä sÄä suurissa esineissä, riippumatta Zappaleen koosta ja muodosta, sekä sittemmin, kun oltiin opittu pusertamaan sitä tvahtvoihin aS« tioihin ja niissä sitä tvoitiin kuljettaa mukatvasti ja tvaarattomaSti, myöskin käyttää ulkopuolella ZonÄpajoja tai labo» ratoorioi-ta. Kaasua tvailmistetaan e« nÄmmäNs-een siten, «ttä «leTtvolyyttisesti hajoitetaon »vesi alkuaineisiinsa ja tätsn saatu wety sM happo johdetaan kumpi- kin säil-iöönsa josta ne sitten erityisen konnpresso-rin awulla puserretaan lujiin teräspulloilhin tawallisesti 125 ilmk. pon- tclvuuteen, samoin 7»t«n yleensä käytet- ty hiilihappokin. Käyttäessä tätä ckaasua hitsaukseen menetellään siten, «ttä Tummastakin pullosta johdetaan erityisen pametasaaja» trenttiilin kautta kaasu kumilstkuja myö- ten yhteiseen pienellä reMllä tvaruStet- tuun suukappaleeseen, jossa kaasut yhty» wät, seNottutvat ja tultuaan reijän läpi »vaipaaisjeen ibmaan, paloivat, synnytin n siiasi kotvan kuamnuuden että rauta muu- taman sÄkunnin kuluttua saawuttaa su- lamispisteeNsä. SuukaMale, jonka awul- la hitisaus toimitteaan on sangen w.»hä- pätoinen koostaan, painaen ivaan noin puoli <Eg„ joten sen käyttäminen on mu- kaivaa. Kerrallaan kuuimenetva ala ei ole suuri, ainoastaan noin 50 penni i ko koinen. mutta nopea, uudelleen kuumcn- taminen tekee sentään mahdolliseni :yö.r nopean suorittamisen. Tämän Kaasulla hitsaustaitoon on kul lankin täytynyt ainaSin toistaiseksi pysy- tellä enimmAseen pienempien :ö!den ^>alwelukffossa, kuten esim. kaikenlaisen putkien, putkihaarojen, pieneanpien as- ti öiden y.m. sellaisten tvalmistukseen ja korjaukseen. Muutamissa tapauksissa on sitä slentään ivoitn edullisesti käyttää suurenipien «sineiden, kaiten höyrykatti- ^ain >ja kon-eosien korjaukseen j.n.e. Eräs sangen tärkeä käytäntö on sillä säntään suuressakin työssä ja se on me tallien leikkaus kaasun awulla. Tmnä tapahtuu siten, että ensin gohdetaar, esi- neeseen iknallikaasusuihku, jo?a kuumentaa iwet-alliesinoc>n tiihdk sensailamispistettä jo kohta sen perässä toinen suihku sisäl- täen puhdasta happea. Näin ollen ta- Pah tatu «itä se osa rautaa, jonika kaasu cn kuumentanut sulamispisteeseen, hapet- tuu dli oiffideeraatuu hapen tvaikutukses- to ja putoaa kuonana pois. Täten woi- daan leikata Äi polttaa sangen nopeasti -esim. S0—100 m/m tvahwuista fotoa5fi ka raistua pams>sorile-wyä hywin wähällä wa!walla. On helppoa ymmärtää, mikä nieckichs tällä on esim. sotalaiwojen ra- kennuIffiÄsa. Leikattu rako raudassa jää Sv e rra F! ai sUeäse!näise>l!si ja noin 4 m/m leweähsi. Toinen htjävin täniän tapainen hitiau?- keino on köytännössä »viime wuosina ja on se muuten samanlainen kuin edelli- nenkin, muitta Riytetään siinä wodyn ase- mosta pusertaynatonta «sett)leeni kaaiua. Nämä molemmat wiimeksi main'tui hitsaus totoot olisiZvat sangen hyödylli set ja mulkatvat yksinkertaisuutensa ^uok- myöskin meillä Suomessa käyterti- 22 Uusi lähetys saapunut ^ Halvempia mustia Paljetti- Helmi -koristenauhoja sekä Paljettl-tyllil Kauniita mustia silkldpitei nauhoja useammassa eri leveydessä. ^ Samettinauhoja eri väreissä ja leveydessä. I Wilh. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin, talo. Puhelin 65. On jo saapunut osa Miesten kevät-kankaita. Kaikki talvikankaat myydään loppuun suuresti alennetuilla hinnoilla. 784 M. G. OKSALAN Kangaskauppa. i—i Prima Räävelin ja 50 kilon säkeissä kuormittain huo kealla myy R. Ruth. 782 1—1 Palvelusta haluaa ruuanlaittoon tottunut tyttö. Vastausta pyytää viikonajalla tämän lehden kontto riin nimimerkillä „tottunut". 725 l-l man Kalctvslan mertkilykjestä stlvis- tyselämässämme piti waktioneun>os E. Aspelin-HaiHklilä. Klo 4 Täioi vajaalla M. M. loulu- kööri. ÄuAen illslla «Ori Tmaa- tiitfottlte Kfoo-ntuos sonLlVoja ihmis- jouKoqo. M-«lpisv» cJi pchlallisesti «valaisiiu, ja kaNki ot"o<rti- juhlamieliä. VlihiMen ilmesM sienaotin eicen lippu -lipu>n iwiere>en lukuisine seuraa- jiveen. Soihdut syHtettiin. ja puoli toria dfi lickehrimcinä -tu^iUnerenä. Apasvoilin tovlvisMskumran Puhcl- WMa Porilaisien marMia lichn ,uch- lakuAue sute liikkeelle Patsaalle. Suu- romn<.->i»i>en o? :)ft.n tfuOflue, suuremino-i- sunpia milä Hflstngissä on nähty. Äullkueesem oltavat >osaa paiösi to>r- nmföittofuntao, tippui noen Mioppilas- Laulqat, suo>m<Äaiset yilivippiilaAosa- ?unn»zr, MioppLacken KeÄulö:vlui^u- ra. Suomalainen Nui>ja, Pttlyteiknik?»- jen Md'OnK, Helsingin Nuorsuoma- la i ixm W»:slys, Hcllsin^in Nuor suo- malarset Nuoret. x.=i). Soihtu, ynnä m mu a muuta yhdL-ilMä ja mrd e n tvivreM ja jÄc^lä 1o^umat>!>n lileijö. Nanaalle soavuesiaon '1 ncuselvat Ylt 35,000 mkn. — Lsuuskaupan hallitus kaupan tuot- tamaa tappiota kormaamaan. Miime Ivuoden alliupuolisSolla du otti Kiukaisten Panolian cis-uuskauppa -toPpivta Tm:kaa 2,270:78. Kun ÄsmiÄkunta cfSoi syyttää tappi Ma kaupan hallituksen huolimitto- nuiutta selä loputta asetti solvintio-vik:u- den asiaa 'taitfiimKtn, havkivsi tämä, euei ko>upan J>aHiilittä ollut nsudatitanut osuns- kunnan sääntöjen >m»iärät>ksiä sekä oli sen lisääsi amnttciirfin laiminlyönyt tehtä- Ivänsä, jcinka touoksi se »velivoit ti halli- tuksen ?avlvaamaan syndtimen mahingon. — Pellevtv». Ulkomailta. Kiinalaisten sotaretki Tibetiin. Lontoosta, helmi>k. 24 p:nä. Patsaalle saapuessaan soitti tsttvi- Reuterin toimistolle sähkötetään Kal- tiin niissä jo saatvuttaa kokelailla hyw!ä tuloksia, sellaisia kuin esim. saumattomat h«) Gattilla in tulipesiät, matal<dpain?isit sauniattonna hö>M/kattiloita sekä ensi- >mäiset salbmattomat sulfaattiiselluloosa- kattilat. Steinmyllerin raikennetta ole- Wien wcsitor!vikattilmn wesikanmnot -cli päädyt y.m. Ahjohitsauksen on sentään suureksi o- 1'afisi syrjäyttänyt ni. wesikaasun käyttö, hitsaukseen tarivittaOvan'llorvean kuumuu den aikavnsaalmiseksi. Teoreettisesti o!i wosrkaa.sun kät)ttömcchdollisuus jo aikoja sitten ratkaistu^ mutta tvasta noin 8 cli IV »vuotta sitten alettiin sitä käyttää suu- remmassa mitassa teollisuuden palwr!uk sessa. Kaasun alhaisen lämpöarivon kautta on senkin käytäntö sentään suois- tunut ainoastaan paikallista >tarivct:a tvarten. Wesika<vsua »valmisiaävat sitä Ikäyttälvät tehtaat itse siten, «ttä jo-h!a- ivat lkoNxassa kuumuudessa palaivan kok- slgeneraattorin läpi tvesihöt)rt)ä ja niin syntynet ikaasu johdetaan sitte kaasusäi- liöön eli lelloon lkuten walo?aasu!in. Käyttäessä kaasua hitsaukseen, johdetaan se säiliöstä ^voimakkaan Puhallusloneen läpi putkea myöten erityiseen karkotusta warten rakmnettmin suukappaleeseen (>vastaion ahjoa iawalliseSsa hitsautses- sa). Tähän sa-maan suukappalcLseen joh- detaan nHöSkin putkea nchöten samoin .puhaltimen läpi ävoiniaikas il'ina'.v>rt.>. Sali, kamari ja keittiö vuokrataan kesäk. l^tä p:stä Ni- kolaink. 182 lähellä meijeriä. A. Seppäsellä. 1-2 781 wäksi mutta epäkohtana, wa>rsin^kin edel- lisessä on kaalsUljen saantihankaluus toiZ- taiseM. Kaasut itsessään eAvät ol^ sa- nottawan kalliita mutta astioiden tÄkoiisin kuljotus tulee sÄä kalliiksi eitä hatifaifoiTiii, ?un ei meillä ole »vielä yh- tään laitosta, joka »valmistaisi kaasuja ^kotimaaAsa. M miestäni paras ja ehkä enimmän lhuomivta ansaitscn>a nykyään tunne:uis- ta hitsaaiÄaivoista on sähköhitsaus. -Jo aikaisin ISinen »vuosisadan alku- puoliskolla Ikokeiltiin ahkerasti sähköllä hitsausta ja sai englamiilaincn insinööri Wilde enisimniäisen patentin tällä alalla to-isiiirsa. Tällainen menettely ottaa pal» jon wi>rtaa ja on mahdollinen cnnoaS» taan Pienissä esineissä. . Käytännöllistä merkitystä «i keksinnöllä sentään ollut ja tvasta 19 :Aa vuosisadan lopulla «Moi ilimestyä sähköhitsauSava- raatteM useampaa eri rakennetta. onn:Z« tuneita selkä »vähemmän hytviä. Marsin- kin pienien metalliesineiden hitsauksessa saasvut>tiwat ikeiffinnöt laajaa käytäntöä, mutta tHä edelleenkin olitiin elpäilewällä kannalla siitä, josko sähköä tomdaan käyi» tää suurempien kone y.m. esineiden bit« saukssen. Onneksi on sentään ollut nn- täkin, jotka eiwät ole menettäneet luotta- mustaan asian lopullisesta onnistumises- ta ja niinpä »vihdoinkin 1903 onnistm ruotsalaisen insinööri Kjelldorgin suo» riitaa sähköhitsaustöitä meressä oletvien laUvojen höyryikattiloissa, mm. ruatsalai- scn parssaviristeilijä OÄkar 2 rungossa ja Zanuutatornissa ja koneistossa. Asian- «maisissa piireissä herätti keilsintö an- sai>twa huomiota ja niiltä ahoilta woi- daan sälhikohitsaus jo yleensä tehtaan ul- kcpuo?ella tapahtutvan hitsauffen käytän- nöllinen puoli ratkaistuna. Tämän keksinnön mukaan tapahtuu toimilfus siten, että sähkökoneesta johde- kaan noin 90 »voitin ?onejännity?sellä Zkaapelia myöten negatiivinen puoli sii hen esineeseen, jota aijataan hitsata, joh- to yhdistetään ckappalÄeseen Siinni, aiwan Wden tekewää mihin paikkaan ja samoin trcdetään koneesta Positiiwinen johto. jon?a päähän on kiinnitetty äarkoitaista »varten tchdyt pihdot. Pihtien leukojen »väliin (kiinnitetään rautapuikko noin 4 —5 m/m paksu, mahdollisimman puhdas- ta vau«taa C —0,»»—0,, prqs. ja joka on päällystetty seoksella, >>odui osaksi'suojelee rauitaa sulamisien aikana happeutumisll» johdetaan magncci>tikoscen läpi, joka sillä cta. osal?si taas kemiallisesti yhtyy sulaan /hcmkellä »un »virtaa käytetään magneeki» rautaan ja siis määrää sen kemiallisen secrautuu ja »vetää puoleensa rairtallaÄ- kokoomuksen sulamisen jälkeen. Itse h:!- paleen ja taas kun wirtaa laa taa n käyt» sans tapahtua siten, että jos esim. höyry- iämästä lakkaa magneetin tvoinia ja rau- «kattilassa on >jokv ivaikea paikallinen sy.i- ^ «a!k»,ppole putoaa johtojen päälle scckä sil- !p»/mä joka tarvitsee hitsata eheäksi niin ^ mä.nräpä»)ksessä muuttaa wirran suiul, ^puhdiÄtctaan paikka huolellisesti joko ^ nan neste tvastulseen. jaka on siten jär« meiÄaamallcv se puhtaalle raudalle e!i!>jest<ctn). eätä se ottaa suunnilleen saman niuicken »rcikaanisesti puhdistaa se,, jonka ^ a UP e erin kuin itse sulatuskin, joten ku* jäKfecn loiebcBiirtx kaapelin päässä olema ^ ne ei pääse tuntemaan ollenkaan äkkl« rautapuik?o lähelle hitsattawaa kohlaa. näieiä sysäystä. Täten tosin menee wir, Noin 4—5 'm/m päässä puikon ja esineon 'taa huAkaan sillä aikaa kun hitsausta ei »välillä syntyi äkkiä »valoSaari, joka sil-. toiinileio, mutta kone säilyy wahingoit» mänräpÄ)ksessä sulattaa sekä esineen! ju-matlomana jc?a on tärkeämpi seiÄa. pinnan etlä puikon pään. Tottuneella! Wiime »vuosina on Englannissa ja A« kädellä >voi näin sulattaa alan, joka on »Ulriikassa tullut käytäntöön uusia esilii noin 3—5 sm., kcsKctMMlättä, silloin tä »valmistottacssa sählöhitsaus, jossa e- poiÄeiaan puMo nopeasti esineen lähei- dell^imainitun rautapuikon asemesta ?äl?- syydestä ja sulatcttu kichta »vasaroidaun - tetöän paksua hiiltä, wirran järjesteli Zuunn varssto Zuomsssa Uprlrbnia i° k * luttaiesta, Ipo, VCIIVI\UJCl Pjulojj, gisUnkadottaiiA, lyi jyllä ja korkeilla Lultai, Viril, Kokojl, brkki- kiiniU y.m. y m. eeklkalkenliatuiaii K a! astu st arpeita] n.k. aistimia, siimoja, koukkuja, Tapoja yjn. Tavara parasta. Hinaat halvimmat. Helsingin Kalanpyydyslilke. 60 Fritz SckrSder, HelsitkL Hintaluettelo l&hetetUn pyrdetUeasL ken<iesti. Tällä tvasaroimisella on tac- koitu?s'ena poistaa jiula>tctituun rautaan »nuoiioslunut happennia cli luona sekä samalla tasoittaa hitsattu kvhta. Nä>n menetellään sihsi kun on saatu korjatia- Nxian pait kaan niin palvoit rautaa kun siihen halutvan. Tällainen sulatus ovtaa loivaa - 2(K) a!iup. Aiutta työn ivoi suorittaa läii- 1865. Hänen lkokieensa perustuivat viii- dellisesfi riippunratta hitsattalvan kappa- asialliiseislti ZLoltan, Prttrossin ja Da»oyn leen asiennosta. muodc-sta eli koosta. 2c-- todisteluihin, vihtomalla »voimakas sA?- moin lvsi osine olla kaukana sähkölZhi^.o- kölvirta vaihteen eri metalliesineeseen, lä- tä Cu iitseatiiän sel»vää. eitä niin lor- hentää niitä Iväihän kerrassaan toisiinsa ja saaida siten syntymään »valokaari esi- neiven Iväilillä ja sitte >kun pinnat otvat tanpexHi kuumentuneet, painaa ne !voi- .mokkaasti toisiaan ivastaan, jolloin fan- thi melloitns ja raudat hitsaantuiivat ke a, n aimlpceri-nläärän siljiminräpäykse.- linen kätMäminen ci lvoisi olla haitalli- sosck »vaMuttamlatta lvi vt aa antaivaan koneeseen, iniutita sillelin on keksijä laitta- nut tasapainon, joka on yhtä yl-sinkeriai- nen kuin h»)ödyllinenkin. Säihkölvirta ^paikallaan. lvähän toisenlainen ja hitsattawaan vai?- katin ci sulattaessa tasollisesti liinä rautaa ivaan jätöt ään siihen ainotta zo cnnQn sulattaniista niin paljon, että se sitte »voidaan takomalla leivittää ja ta- sotiva taipeen ninkaan. Zähköhitsaus on jo päässyt leevene- mään joilikun merrar Tuomeenkin, imvä?ti harjoittaa täällä sitä Helsingin laiioaMZla ja Porin konepaja, joilla oivat oÄaueet patont!lioikeiide>n scn käyttäiai- seen, seikä Daalin tehdas ja TanHere^n Pellaivaitchdas, joilla kummallakin on sähiköhiitsaus hi uita n manhempaa ieksin- löä ja samalla jorÄun »verran puuttcel- liiscanpaa. Mnutaina esimorAi sählöhitsanksen ih»)öd»)lli.Mdestä lienoe -tässä nchös^in ^oiPöcifuriKi »vielä SonlaÄpojan. jfutosta: Katsi tibeililäistä ^ähcttiläötä Suiikappaleessa yhtiMät kaasu ja ilma Pachas oki somistettu katajaköl>nnSk-' on iimotmnut, että 2,000 asestenua attaan saaivat nopean palamisen ja 2C sillä, sinisillä ja Makoisilla säihikölain- ^ kiinalaista on itä-Tibetissä hyvittänyt!—20 m'm »vahivuisetkin low»it kuumen?- puilla ja soiyiirpatsailla. Arjön ja An-! temppolelci ja surmannut mönki loa- l»oat tiissä liekissä tiiÄailujvn kuimassa ctlesvan uutisra- ^ in aa. Lähetlilläsion tarkotitksena on^ tissa sulamispistces knmuKen katolle cki o se tm» ivaö^n- J kiinnittää Jixdian hallituksen huomio- heiltqjä, joku tvolaisi parsaan. Äöyn- ta t»hän ja iplHtää sen MilitlM, jotta Patjaan taaklse dli scilMam- Kiina lakkaisi tekemästä näitä ryäSiö- puisia muodMeitu wuosili«vut 1835 retfiä Tibetiin ja 1910. KaMieit lkokoonimnua laaiCoiiuut ^AN>illoÄ Lackqjat in>nostuttawat Te ilve Suomeni mau. Karjalan ja Suomen laullm. SmMeen kohotet tiin Löimvotm kunmiaksi .Mniivkertai. nen moimaikas ÄÄöön. Jichlailliisuus loppm cht. Maamme- lauluun. L5,V00 jaPanilaisella taivalla^harjo- lettua kiinalaista sotamiestä käsittÄvä Pcrrtiokunta on iäihtenyt Setshuanista Tibetiin Cetshuansn »varakuninkaan tvetjen johdolla. Parti»kunta on wa- rustettu Tuularuiskuilla ja aparaateilla langatonta sähkölmnätintä warten sekä tvuoriti/keillä. Se >on kärsinyt pakka- jen ja wihamieliston raja-asuk.isten muutantassa minuu- sulamispisteeseensä saakka. Wii»>e aikoina on tvesikactsun löftjttö saanut koko laajan käytännön sen awltlla hitsataan näkijään siiurinvnaksi osa>M torfeal rau ta- ja teräÄoivi>tuotteet. kuten putket suurella läpimitalla, laitvojon mastot ja raakapuut, saumattomat höyri)- ja sellu- loosaikattilat, tulipesät y.m. sellaiset. Zois. sa talvalliset niittaamalla »valmistetut saumat oivat haitallisia-tai opälnvtetta- »via. Käytännössä esiintyy >sbntään paljon seikkoja, jptka tvaatitvat ihitsauNsen ukot- tamistct konepajojen ulkopuolelle, mutta - te — »Päinvastoin tuntuisi se teistä ehkä mieltä kiinnittävältä ?" «Hyvin suuressa määrin". „Psyykillisten ilmiöiden tarkkana huo- mioidentekijäni te varmaankin tutkisitte niitä samalla tavoin kuin tähtientutkija tarkkailee avaruudessa harhailevaa pyrstö- tähteä?" „Aivan varmasti". Hän huokasi. «Uskokaa minua, toht. Hardacre jatkoi hän. „oli aika, jolloin minäkin voin puhua samalla tavoin, kuin te nyt. Mielenlujuuteni ja kyl- mäverisyyteni oli tullut sananparreksi In tiassa. Suuri kapinakaan ei tehnyt minuun minkäänlaista vaikutusta. Ja nyt näette itse, millainen minä olen — arempi ja pelku- rimpi kuin kukaan muu koko "SViltshiressä. Elkää puhuko kovin rohkeasti näistä asioista — tekin joudutte ehkä yhtä vaikean ja yhtä pitkä-aikaisen koettelemuksen alai seksi kuin minä, koettelemuksen, joka ei lopu, ennenkun se on vienyt minut joko hulluinhuoneeseen tai hautaan". Odotin kärsivällisesti, että hän avaisi ko konaan sydämensä minulle. Hänen »joh dantonsa" oli — sitä tarvinnee minun tus kin mainita — herättänyt minussa suurta ihmettelyä. — 81 — tuolin takana seisoi huomaavainen, kepeä- jaikainen itämaalainen ' palvelija. Vanha isäntäväkeni oli nyt sillä elämän asteella, joka niin traagillisella tavalla muistuttaa sen aamusarastusta — asteella, jolloin mies ja vaimo, menetettyään kaikki lähimmät omaisensa, jälleen ovat kahden, takanaan suoritettu päivätyö ja edessään läheinen loppu. Ne, jotka yksimielisyydessä ja us kollisessa rakkaudessa ovat päässeet näin kauas; ne, jotka ovat voineet muuttaa elä män talven lempeäksi, aurinkoiseksi ke säksi, ne ovat voittajina suoriutuneet elä män tulikoctuksesta. Lady Holden oli pieni, vilkas, ystävälli nen nainen, jonka hyvistä, iloisista silmistä, silloin kun hän katsoi miestään, voi päät tää, että aviopuolisoiden kesken vallitsi hy vät suhteet. Ja kuitenkin — vaikka tuon vanhan pariskunnan silmät kertoivat mo lemminpuolisesta rakkaudesta, voi niissä huomata molemminpuolista pelkoakin, ja Jouvan silmistä heijastui se sama sala peräinen kauhu, jonka olin huomannut miehen katseessa. Heidän keskustelunsa oli milloin iloista, milloin surullisemp&a; mutta heidän iloisuudessaan oli jotain niin teennäistä ja heidän alakuloisuudessaan jo-