Nro IOO - 1910 KAIKU. Keskiviikkona Elokuun 31 päivänä' Metsästys-ruutia ja Ampumatarpeita I 9 saatavana H» W• SncllmäfSllIä Oulussa. Pöhjois-Suomen Maanmittaus toimisto. ilo SS 11 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. rottaa ja opettaa sekä herättää luotta- musta. Usein on katumus ja mielen- masennus »vaarallisempikin kuin itse taipumus. Erittäin tärkeä on näinä »vuosina ruumiillinen kasmatus. Kaik- kien pitää sitte mielä jatkokoulussa saada jatkettua opetusta sukupuoli- taudeista ja prostitutionista sekä näi- den tuottamista suunnattomista maa- roista. Asia aiheutti jonkunmerran keskus- telua. Erityisesti ansaitsee mainitse- mistä erään ruotsalaisen naistohtorin lausunto. Sukupuolikysymys oli pu- hujan mielestä mälttämättömästi rat- kaistama. Kodissa oli perustus tälle opetukselle laskettama ja koulun sitten sille rakennettaiva. Mutta opettajalla itsellään tulee olla riittäivästi tietoja lättä alalta, ennenkuin hän kykenee opetusta antamaan. Molemmille su- kupuolille yhteisesti »voidaan kyllä wal- lan hymin antaa perustamaa opetus ta, mutta ylemmällä asteella oli pu- hujan mielestä sopiivampaa, että eri sukupuolet saamat erikoisopetusta. Kun eri sukupuolet muissakin kohdin tarmit- semat erikoista opetusta, pitäisi tämän moida tapahtua ilman että se sen suu- rempaa huomiota herätää, jota on wältettäwä. Koska kasmana nuoriso ylemmillä asteilla meidän aikanamme jo on saanut kuulla niin paljo saas taista, ei sitä pitäisi rasittaa kauhealla tiedolla sukupuolitaudeista. Heitä on johdatettama »valoisampaan elämän katsomukseen. Tulemaisuudessa moi daan toimottamasti käsitellä tätä asiaa yhtä luonnollisesti kuin alkoholismia ja tuberkuloosia. Musikaalisen akatemian salissa saa- tiin kuulla peräkkäin selostuksia lau- lunopetuksesta Norjassa, Suomessa ja Tanskassa. Suomea koskeman esi tyksen suoritti lehtori Törnudd Raumalta. Mainitsemista ansaitsee myöskin ruotsalaisen rehtorin N. Beckmanin erittäin kaunis esitelmä „anteeksianta- muksesta, eräästä keskuskohdasta eetil- lisessä ja uskonnollisessa kasmatuk sessa". Puhuja lähti siitä, että kas- matuksessa tarivitaan joitakin tukikoh- tia, uskonnollisia totuuksia, joihin lap- sia »voidaan johtaa, joitten ympärille erilaisia maailmankatsomuksia omaamat henkilöt woiwat kokoontua yhteiseen työhön. Sellainen on m. m. anteeksi antamus. Se moi ja sen tulee olla keskuksena kaikessa kasivatuksessa, joka tarkoittaa siiveellisen ja uskonnollisen luonteen muodostamista. — Puhuja ei moinut hymäksyä Spencerin pedago giikkaa, joka perustuu taipumatta- maan syitten ja seurausten (kausali teetti-) lakiin. Hän tahtoi sen sijaan perustaa kasmatusopin persoonakäsit- teeseen sen korkeimmassa uskonnolli- sessa muodossa, isä käsitteeseen. To- sin täytyy usein, niinkuin sanotaan „antaa esimerkki", rangaista. — Mutta koulussa tulee mallita luottamukselli- nen suhde opettajien ja oppilasten kes- ken. Siitä seuraa anteeksiantamuksen tarme. Lapset kuulumat taimaan mal- takuntaan. Se maltakunta on man- hurskaus, ilo ja rauha, niutta jos sen tahdomme täällä maan päällä to- teuttaa, niin tarmitaan anteeksianta- musta. Jo edellisenä päiivänä oli leminnyt tieto, että kumnqas tulisi tänään käyn nillään kokousta kunnioittamaan. Sel- ivää oli, että ne kokouspaikat, joihin hallitsijan tiedettiin saapuman, olimat täpö täynnä mäkeä. Täsmälleen kello ', l <2 päimällä saapui kuningas yksin- kertaiseen siiviilipukuun puettuna ja parin simiilipukuisen herran saattamana Blasieholman kirkkoon. Osanottajat nousimut seisalleen ja mirittimät ku ningaslaulun. Sen tauottua lausui puheenjohtaja lyhyen termehdyksen ja niin käytiin päiivän työhön käsiksi. Kuningas kuunteli toista tuntia kestä' män yliopettaja Talinin esityksen „kan- sakoulusta ja ammattiopetuksesta". Skeppsholman kirkossa kämi kuningas sen jälkeen. Siellä oli sillä kertaa puheenjohtajana rehtori P a a w o Mirkkunen, joka termehti kokouk sen puolesta hallitsijaa. Poislähties- sään ojensi kuningas rehtori M:lle kätensä ja näytlimät he hetkinen puhe- leman keskenään. Hupaisan maikutuk- sen teki ulkomaalaiseen, kun huomasi maan hallitsijan ilman erinomaisia marjelustoimia mapaasti muitten kuo- lemaisten keskuudessa liikkuman. Jltapäimällä oli ohjelman mukaan laimaretki saaristoon. Tähän asti oli kokousta suosinut kaunis ilma, mutta laimaretkelte lähtiessä ratkesi satamaan ankarasti. Moni senmuoksi jäi kaupunkiin. Parikymmentä laiivaa mei kokouksenosanottajia saaristoon. Sadekin lopulta taukosi. Noin -400 osanottajaa kämi samana päimänä humirelkellä Strengnäsissä, jonka kuulu tuomiokirkko, äskettäin korjattuna, oli retkeilijäin halutuin katseltama. Runsaita olimat sen Ruot- sin manhaa historiaa »valaisemat muis- tomerkit. M. P. Yleisiä uutisia. UDcks ttmläiilrn «ilMlx Cimcch. Ylimääräisille maltiopäimille jätettä- män menäläisten oikeuksia Suomessa koskeman lakiehdotuksen perussäännök- set omat ..Rossijan" mukaan seuraa- mat: I. Wenäjän alamaisille, jotka eimät ole Suomen kansalaisia, myönnetään Suomessa yhdenmertaiset paikalliset kansalaisoikeudet. II. Henkilöille, jotka omat suorit- taneet keisarikunnan korkeakoulujen op pikurssin tai keisarikunnassa määrätyn tutkinuon, myönnetään Suomessa yh denmerlaiset oikeudet kuin henkilöille, jotka omat suorittaneet oppikurssin »vastaamissa Suomen oppilaitoksissa tahi paikallisten säännösten määrää- män tutkinnon. Tässä suhteessa syn- tymät epäilykset ratkaisee kenraaliku- ivernööri yhdessä asianomaisten mi- nislerien ja ylihallitusten kanssa. III. Oikeus historian opettajan wir- kolhin kaikissa Suomen oppilaitoksissa myönnetään saman perusteen mukaan kaikille kristinuskoa tunnustamille We- näjän alamaisille. IV. Suomalaiset mirkamiehet, jot- ka omat maltion palmeluksessa samoin kuin myöskin maalien kautta malitut tai otetut mirkamiehet, jotka tahalli- sesti ehkäisemät Wenäjän alamaisia nauttimasta Suomessa yhdenmertaisia paikallisia kansallisoikeuksia saatetaan edesmastuuseen keisarikunnan yleisten lakien mukaan ottamalla huomioon seuraamat säännökset: 1) laillinen syyte sanottuja henkilöitä mastaan noste- taan Suomen kenraalikumernöörin il- moituksesta Pietarin oikeushomin pro kuraattorille : 2) kenraalikumernöörillä on oikeus someltaa sanottuihin henki- löihin, tuomareja kuitenkin lukuunotta- matta, rikoslain 1100 §:n määräykset «Lakikokoelma XVI nidos, 1 osa, m. 1892 painos). Kysymys niiden henki- löiden erottamisesta, jota korkein malta nimittää, alistetaan H. M. Keisarin ratkaistamaksi; 3) oikeudellisen tutki muksen suorittamat Pietarin piirioikeu- den tulkintotuomarit,. ja 4) syytetyt tuomitaan Pietarin pnrioikeudessa yler sessä rikosoikeudenkäymisjärjestyksessä. V. Rikoslaki (Lakikokoelma XV ni dos ro. 1885 painos) täydennetään seuraamilla pykälillä: $. 1423 Suomalaiset mirkainiehl s eka maltion palmeluksessa olemat, että maalin kautta malitut tai muuten ote- tut, jotka omat estäneet Wenäjän ala- maisia nauttimasta Suomessa paikalli- sia kansalaisoikeuksia, tuomitaan: 100—500 markan rahasakkoon, taik ka arestia 1—3 kuukautta taikka man- keutta 2 kuukaudesta 1 muoteen ja 4 kuukauteen, taikka mankeutta 8kuukau- desta 2 muoteen sekä menettämään muutamia erityistä, personalisesti tahi säätynsä nojalla omaamiaan oikeuksia ja etuuksia. Tämän ohessa on tuomioistuimella oikeus erottaa syyllinen mirkamies mi- rastaan kuin myöskin riistää häneltä oikeus olla maltion palmeluksessa ja maalin kautta tahi muuten otettuna palmelemasta hallinnollisissa ja ylei- sissä laitoksissa yhdestä kymmeneen muoteen taikka ainaiseksi. VI. Erityiset, juutalaisia ja musta- laisia koskemat Suomen lait säilyte- tään toistaiseksi moimassa kunnes ne on tarkastettu. VII. Tämä laki on saatettama moi- maan 1/14 tammik. 1911. — Esitys sotilasmiljoouista. Rossijassa on painettuna lakiehdotus, koskema Suomen maltiomaroista We- näjän maltiorahastolle henkilökohtaisen asemelmollisuuden asemasta suoritetta- mia maksuja. Sen mukaan: I:o toistaiseksi ja siksi kunnes Suo- men kansalaisilta maaditaan henkilö kohtaisen asemelmollisuuden suoritta- mistä on Suomen maltiorahasto mel- mollinen tällaisen asemelmollisuuden asemesta suorittamaan rahamaksuja seuraamien perusteiden mukaan: 1) Maksujen suuruus määrätään muodeksi 1911 12,000,000 markaksi ja koroke taan sitten joka muosi 1,000,000 mklla kunnes ne omat nousseet 20,000,000 markkaan, jonka jälkeen niitä ei enää enennetä. 2) Mainitut summat suori tetaan joka muosi samansuuruisina osi- na kaksi kertoa, 28 pnä toukokuuta ja 28 pnä marraskuuta, jonka ohella maksujen suorittamisen yksityismää- räykset määritellään rahaministerin ja Suomenmaan kenraalikumernöörin yh teisellä sopimuksella. 3) Siinä tapauk- sessa että Suomen maan kansalaisilta maaditaan henkilökohtaista aseivelmol- lisuulta, näiden maksujen suorittami- nen sellaisen moimaanastuttua lakkau- tetaan. 2:o Marojen hankkiminen näiden maksujen suorittamiseksi on toimitetta- ma paikallisessa Suomenmaalaisessa järjestyksessä. 3:o Suomen maan kansalaisten hen kilökohtaisen asemelmollisuuden asemas ta on muonna 1910 yhdellä kertaa Suomen Maroista maltakunnanrahas- toon maksettama ja suoritettujen 2,000,000 mkn lisäksi mielä 9,000,000 markkaa, jotka omat toisessa pykälässä osotetussa järjestyksessä hankittu. — Määrärahoja kansakoulu- laitosta ja erinäisiä siwistystar koituksia »varten supistettu. Kei- sari-Suuriruhtinas on kuluman elok. 25 p:nä tapahtuneessa esittelyssä su- mainnut armossa mahmistaa asetuksen, joka koskee niitä määrärahoja kansa- koululaitosta ja erinäisiä simistystar- kotuksia marten, jotka toukok. 25 p:nä 1910 armossa mahmistetun suostunta- rahaston kulunkiarmion mukaan omat suoritettamat sanotusta rahastosta m. 1910. Sen ohessa on Hänen Majesteet tinsa nähnyt hymäksi jättää huomioon ottamatta senaatin alamaisen esityksen tästä asiasta. Kuten muistettanee sisälsi senaatin tekemä esitys tuntumia muutoksia edus- kunnan laskelmiin suostuntarahaston käyttämisestä erinäisiin koulu- ja simis- tystarkotuksiin. Sen mukaan esitti senaatti suostuntamaroista käytettä- mäksi näihin tarkoituksiin ainoastaan 6,949,000 mk. sekä tämän lisäksi ylei- sistä maltion maroista 320,000 mk. Eduskunnan laskelma taas oli päättä- nyt 8,743,200 markan summaan. Nyt tapahtuneessa esittelyssä on hallitsija mahmistanut senaatin esityksen sillä muutoksella, että senaatin esittämä 320,000 mk. eräkin yleisistä maltion maroista on emätty. Täten on kysy- myksessä olemia määrärahoja supis- tettu 1,7 9 4,200 markalla. Supistus koskee sellaisia jo makiintu- neita menoeriä kuin maalaiskansakou- lujen jatkokursseja (74,600 mk.), kansakoulutalojen rakennusamustukset <250,000) mk.), kansanopistojen amus- tukset (250,000 mk.), luentotoimintaa marten (25,000 mk.). Kokonaan hy- lätty omat sellaiset määrärahat kuin köy- hien lasten maalelusamut (100,000 mk.) kesämirkistyksen hankkimiseksi maratto- mille lapsille >50,000 mk.), työmäen- opistojen amustukset (30,000 mk.) sekä kansanopistojen rakennusamut 100,000 mk.» — Kuluwau »vuoden tulo- ja menoartvio »vielä kenraaliku- lvernöörin kansliassa. Maltion kuluman muoden tulo- ja menoariviota ei mielä ole lähetetty Pietariin esitel- tämäksi. Tähän on syynä m. m. se, että kenraalikumernöörinkansliassa on menoarmiota tarkastettaessa huomattu sen menäjänkielisessä käännöksessä ole- man niin runsaasti »virheellisyyksiä — paino-, yhteenlasku y. m. mirheitä — että miltei koko menäjänkäännös on painettama uudestaan. Kuten tunnettua lähetettiin tulo- ja menoarmio jo t. k. 8 p:nä kenraaliku mernöörin kansliaan sieltä hallitsijalle edelleen toimitettamaksi. — Asia rauennut. Keisari Suu riruhtinas on alamaisesti esiteltäessä Suomen m. 1909 kokoontuneen Edus- kunnan mastausta arm. esitykseen kos- kema suostuntaa, jota yksityispankkien, säästöpankkien, palomakuutusyhtiöitten ja paloapuyhdistysten on suoritettama, nähnyt hymäksi määrätä, ettei asia anna aihetta mihinkään toimenpitee- seen. — Sanomalehtimiesstipendit. H. M. Keisari on sumainnut armossa jättää marteen ottamatta eduskunnan 10 pnä marrask. 1909 päiivätyn ala maisen anomuksen siitä, että muosiksi 1910, 1911 ja 1912 myönnettäisiin 6,000 mkn muotuinen määräraha matka-apurahoina lahjakkaille, etnpääs- sä nuorille sanomalehtimiehille jaetta maksi. — Määrärahat Wesijärwen kanawan uudestarakeunnkseen H. M. Keisari on senaatin esitystä alamaisesti esiteltäessä sumainnut sal- lia, että Suomen malnomaraston ma- roista käytetään 70,000 mk. Mesijär- men kanaman uudesti rakentainistöi- den loppuunsaattamiseksi sekä että tä- mä määräraha määrätään maksetta- maksi tulemana muonna 1911. — Waliiopäiwäin juhlameno jen ohjaajan palkkio. H. M. Kei sari on sumainnut määrätä juhlame- nojen ohjaajalle kuluman muoden 1910 määräaikaisilla maltiopäiivillä, senaa tin talousosaston kanslian esiltetijäsih- teerille, A. Degerholmille 1,000 mkn suuruisen rahapalkinnon Suomen ylei- sistä maroista. — Postilaitos. Kalajoen posti toimiston hoitajan mirkaan on 18 ha- kijasta nimitetty Naemi H. Jurme lius. — Hajoitetun Suomen kaar tin omaisuus. Kenraalikumernööri on kirjelmällään 25 pnä elokuuta se- naatilta tiedustellut onko m. 1909 me- näläisille sotajoukoille luoivutettua Suo men kaartin omaisuutta armioimaan asetettu komitea tehnyt työnsä tahi kuinka pitkällä se on töissään. — Venäläinen sotaiväki »vaa timassa kadnnsnlkemista Hä- meenlinnassa. Aikanaan pyysi Hä- meenlinnaan sijoitetun menäläisen sola- mäen rykmentin päällikkö, että, sano- tussa kaupungissa kasarmialueen läpi kulkema Rantakatu suljettaisiin yleiseltä liikenteeltä koska se on haitaksi sikä Iäiselle rykmentille ja sen päällikön mielestä kaupungillekin tarpeeton. Asiakirjat omat kenraalikumernöörin kanslian kautta saapuneet senaattiin. Hämeenlinnau »valtuusto ja maistraatti asiasta kuultuansa omat jyrkimmin sulkemistoimenpidettä mastustaneet ja Viranomaisille on jätetty kymmenien kaupunkilaisten allekirjoittama adressi, jossa puuhaa myöskin mastustetaan. Senaatti on kaiken tämän johdosta kääntynyt asianomaisten sotilasmiran- omaisten puoleen, pyytäen tietää, py- symätkö he mielä maatimuksessaan ja että he sitä tarkemmin perusteleisimat, koska pakkoluoivutus, jos se tapahtuu, on tapahtuma maltakunnan maroilla. — Murhaajat »vetoaivat ken raalikuweruööriin. Nuotiopuoli, soiden murhasta elinkautiseen kuritus- huonerangaistukseen tuomitut mangit Walter Wilhelm Sundholm ja Karl Julius Lindström omat mankilamiran- omaisten kautta kenraalikumernöörille lähettäneet suljetun anomuksen. Sen sisältö on tuntematon. — Tukkien uitto Tornionjoes sa. Kuten muistettanee, asettimat Menäjän, Ruotsin ja Norjan hallituk- set yhteisen komitean, johon myös kut- suttiin suomalaisia asiantnntijoiksi teke- mään ehdotusta sopimukseksi tukkien uittamisesta Tornionjoessa. Komitea on saanut ehdotuksensa malmiiksi ja on siitä kenraalikuivernöö- rin »välityksellä pyydetty myöskin se- naatin lausuntoa. — Sokerin »vienti Wenäjältä. Kenraalikumernöörinkanslian kautta on senaattiin saapunut Wenäjän tullilai- tokselta asiasta aikaisemmin tulleeseen tiedonantoon täydentämä ilmoitus sii- tä, että Menäjän rahaministeri on antanut luman miedä Venäjältä ulko- maille sokeria Itämallan ja Venäjän rajalla Podoliassa oleman Gusjatinin tullikamarin kautta yleisillä ehdoilla. — Hywäksytty oppikirja. Fil. tri K. O. Lindeqmistin julkaisema Manhan ajan historian oppikirja on hymäksytty käytettämäksi maan oppi- kouluissa tamalla, jonka elok. 8 p:ltä 1872 oleman kouluasetuksen 80 S lä hemmin säätää. — Kansan opetustilastoa. Lu kumuonna 1908—1909 toimi Suomen kahdeksassa seminaarissa yhteensä 106 opettajaa. Oppilaita oli kaikkiaan 1,099, joista 522 mies- ja 577 naisoppilasta. Eniten oli oppilaita Sortamalassa ja Iymäskylässä, edellisessä 237 ja jäl- kimäisessä 235, muissa seminaareissa on ollut seuraamat määrät: Kajaanissa 104, Heinolassa 120, Raahessa 118, Raumalla 114, Uudessa Kaarlepyyssä 73 ja Tammisaaressa 98. Kaupunkien kansakouluissa samana lukumuonna oli opettajia 1,270, joista miehiä 331 ja naisia 936. Oppilaita 011 36,504, joista poikia 17,945 ja tyttöjä 18,559. Suomenkielisiä oli 28,469 ja ruotsinkielisiä 8,035. Opet- tajaa kohti tuli 29 oppilasta. Maalaiskansakouluja oli toimessa kaikkiaan 2,788, joissa oli 3,379 opet- tajaa, näistä miehiä 1,707 ja naisia I,612. Opettajina ja opettajattarina käsitöissä sekä satunnaisina apulaisina muissa aineissa on ollut yhteensä 2,108 henkilöä. Oppilaita oli kaikkiaan 121,353, joista poikia 63,148 ja tyttöjä 58,205. Käistä suomenkielisiä 105,791 ja ruot- sinkielisiä 15,562. Opettajaa kohti kes- kimäärin on oppilaita ollut 36 ja kus- sakin koulussa 44. Pikkulasten kouluja oli maaseudulla 1,682, ja näissä oppilaita yhteensä 40.694. Kansanopistoja ja niiden yhteydessä olemia maamies- ja emäntäkouluja on ollut yhteensä 37. Näissä opettajia 258, joista miehiä 141 ja naisia 119, oppilaita 1,605, joista miehiä 651 ja naisia 954. Työmäenopistoissa Tampereella ja Oulussa on ollut oppilaita syysluku- kaudella 493 ja kemätlukukaudella 420. — Postilaitoksen tulot myy- dyistä postimerkeistä olimat heinä- kuulla 535,188 mk. 19 penniä ja muo- den alusta heinäk. loppuun 3,615,229 mk. 20 p. Mastaamat lumut edelli- seltä muodelta olimat 499,384 mk. 99 p. ja 3,374,947 mk. 9 p. — Rnttotvaara. Lääkintöhalli tus on päättänyt sen kulkutautien mas- tustamista marten käytettäivänä ole- mas ta määrärahasta käyttää tarpeelli- sen rahamäärän matka-amustukseksi pä- temälle suomalaiselle lääkärille, jotta tämä sopimilla paikoilla ulkomailla tut- kisi ruttoa ja etenkin toimenpiteitä sen lemenemisen ehkäisemiseksi. — Wesikauhu ja kenraaliku- »vernöörin apulainen. Kenraali- kumernöörin apulainen Lipskij on se- naattiin lähettänyt kirjelmän, jossa hän, huomauttamalla miten nykyisten mesikauhun maralta julaistujen mää- räysten nojalla n. s. koirantappajat käyttämät maaseudulla, etenkin Miipu- rin läänissä, määrin maltaansa sakot- taen koirien omistajia antamatta kan- tamistaan rahoista kuittia ja tekemättä selmää moimassa olemista määräyk- sistä sekä muutenkin käyttäytymät so- pimattomasti, kehottaa senaattia tar- kastamaan mesikauhun estämiseksi an- netut määräykset ja laatimaan tarkat toimintaohjeet paikallisille miranomai- sille. Gulun kaupungista. Aonlutyön alkaessa. Kesän aikana seisauksissa ollut kou- lutyö alkaa näinä aikoina. Huomenna amautumat oppikoulujen, kaupunkikan- sakoulujen y. m. koulujen omet niihin tulmimalle nousemalle sukupolmelle. Simistystyö on pian taas täydessä käynnissä. On luonnollista, että aikana tällai- sena, jolloin toiselta puolen ulkonainen maara entistä uhkaamampana esiintyy ja toiselta puolen yhä uusiintumat mäkimallanteot muistuttamat sisälli- sestä heikkoudesta ja kehnoudesta, odo tetaan ja toimotaan paljon myöskin koululta, jonka maikutuksenalaisena lapsemme ja nuorisomme elämänsä herkimmän ajan omat. 'Nykyinen aika asettaa koululle suu- ria »vaatimuksia. Ajan tarme ei tule tyydytetyksi sillä, että koulu koettaa päntätä oppilasten päähän määrätyt annokset erilaisia tietoja. Se maatii, että koulujen tulee olla etupäässä kas- matuslaitoksia, joissa lapset saamat taipumustensa ja kykyjensä mukaista ohjausta kehittyäkseen ja marttuakseen käytännöllisessä elämässä kykenemiksi toimimiksi, työtätekemiksi yhteiskunnan jäseniksi. Uudistusten harrastajat tällä alalla eimät tyydy mähempään kuin nykyisen kirjakoulun muuttamiseen työ- kouluksi, jossa työn periaate pannaan kaiken oppimisen lähtökohdaksi. Ia myöntää täytynee, että itse jär- jestelmässäkin korjattamaa, muutetta- maa on paljonkin. Me uhraamme liian paljon aikaa ja työtä tietojen hankkimiseen, tietojen, jotka kyllä it- sessään omat hymiä, mutta jotka kou- lunkämijäin suurelle osalle omat tama- raa, jota ei käytännöllisessä elämässä tarmita eikä osata käyttää. Ja me uhraamme samalla lastemme toimeliai- suuden ja työhalun pakottamalla heitä olemaan mukana työssä, jossa heillä on pääasiassa mastaanottajan toimeton osallisuus. Täten saamutetaan kyllä melko paljon ulkonaista tietoa. Missä määrässä omistetut tiedot maikuttamat ja tulemat hedelmää tuottamiksi mas- täisessä elämässä, siihen sietäisi kiin- nittää enemmän huomiota. Noin 100 muotta sitten lausui Pes- taloni: »Aikakausi saattaa olla moi- makkaasti edistynyt totuuden tuntemi- sessa ja siitä huolimatta jäädä jälkeen hymän tahtomisessa". Epäilemättä someltumat nämä sanat meidänkin ajallemme. Tuohan miltei jokainen päimä yhä uusia todistuksia siitä, että ihmisiltä puuttuu kykyä persoonallisella »voimallaan hallita omaa elämäänsä. Hymän ja pahan raja on käynyt mal- lan epäselmäksi. Jtsekkäisyys ja oman edun etsiminen kasmamat hirmittä- mässä määrässä. Nautinnonhimon alttarille uhrataan kaikki, mieläpä las- ten miattomuus ja puhtauskin. Se henkinen rappeutuminen, jonka surettamiin ja kauhistamiin ilmiöihin olemme miitanneet, maatii kaikkien ajattelemien huomiota. Siitä, jollei muutosta parempaan päin tapahdu, koituu paljoa suurempi ja tuhoisampi maara kuin se, mikä ulkoapäin meitä uhkaa. Sanomattakin on selmää, että nouseman sukupolmen kasmattajain melmollisuus ensi kädessä on malmis- taa muutosta tässä suhteessa. Kodin ja koulun yhteismaikutukselle amautuu tässä tärkeä, laaja työala. Ia näiden täytyy nykyisenkin järjestelmän mal- litessa etsiä keinot, joilla parhaiten päämäärää kohti päästään. — Qulun Nuija naisjärjestöt- neen kokoontuu ensi perjantaina klo 7 i.-p. lopullisesti päättämään puo lueitten, hteistoiminnasta. Kaikkien läs- näolo mälttämätön! — Oulussa rautabetouiSta »valettu talo, joka on ainoa laa- tuaan koko maassamme. Oulussa on nykysin talo, joka on ainoa laa- tuaan koko Suomessa, nimit. raken- nusmestari W. Wikkulan Asema- ja Uudenkadun kulmaan rakentama kaksi- kerroksinen rakennus ulkohuoneineen. Koko talo on tehty matamalla rauta- betonista ja se on malmistunut kol- messa kuukaudessa. Rakennustöiden aluksi malmisti hra Wikkula puisen sormun, joka oli rakennuksen muotoi- nen, täyttäen sen sitten rautadetoniai- neella ja niin syntyi talo, jonka ulko- ja mäliseinät ja katto olimat samasta aineesta ja yhtä kappaletta. Rakennuksen alakerrassa on lolme huonetta ja toisessa kerroksessa samoin kolme huonetta eteisineen ja porras- käytämineen: ulkohuoneustoon sisältyy talli neljälle hemoselle, ratas- ja puu- maja, samoin lantasäiliöt käymälöineen. Ulkoseinät asuntopuolella omat kaksin- kertaiset. Seinissä on näet kaksi beto- nikerrosta, jotka omat 5 cm. mahmui- set ja kerrosten mälillä on 30 cm. mittainen ilmatila. Niin ollen tulee seinän paksuus kokonaisuudessaan ole- maan 40 cm. Sisä- ja ulkopuolelta rapataan rakennus kalkkilaastilla ja niin se lopulta näyttää aiman kuin olisi kimestä tehty. Muuten tulee tuollainen rakennus halmemmaksi kimitaloa ja hieman kal- liimmaksi puusta rakennettua, mutta sillä on taas se hymä puoli, jota puu- ja kimirakennuksilta puuttuu, nimitt., että sen kestämyys on monta kertaa suurempi yllämainittujen kestämyyttä, moipa sanoa, että se on ainainen, sillä tuli ei pqsty sitä tuhoamaan eikä maanmullistukset särkemään. — Tämä uutisrakennus on ainakin ensimäinen Suomessa ja lieneekö mielä ehditty rautabetonia kominkaan paljon muissa maissakaan rakennuksin» käyttää, sillä tunnettu amerikalainen nero Edison on aiman äskettäin tehnyt yrityksiä tällä rakennusalalla, mutta hän käytti »valamisessa rautasormuja, — Mikkula onnistui puisillakin. Kannattaapa todellakin käydä katso- massa tuota omituisrakenteista taloa, joka oululaisia moimilla on saatu syn- tymään. Siitä näkee, että pystytään sitä johonkin meilläkin, kunhan main yritteliäisyyttä ja todellista intoa löy- tyy. — „Liiton" painokauue. Wiim? maanantaillisessa raastumanoikeudessa oli jälleen esillä talollisen I. Punkerin nostama painokanne ..Liiton" mastaa- maa toimittajaa Otto Karhia mastaan, joka kieltäytyi asiassa mastaamasta. Asiassa kuulusteltiin 4:jää todista- jaa, jonka jälkeen näiden todisteiden nojalla katsoi oikeus O. Karhin ole- man melmollisen mastaamaan asiassa 20 mkan sakon uhalla. Mastaaja ilmoittikin silloin, että lehden n:rossa 41 ollut ..Simultakatsojan" nimellä kirjoittaja oli talollinen A. Kortekan- gas Rantsilasta, pyytäen, että hän mapautettaisiin asiasta, mutta sitä kantajan asiamies kumminkin mastusti. Raastumanoikeus lykkäsi asian enemmän käsittelyn ensi syyskuun 24 päimään, jolloin mastaajan O. Karhin on oltama saapumilla ja hänen on haastettama kyhäyksen kirjoittaja oi- keuteen. Todistajain kulut, tehden yht. noin 70 mkaa, tuomittiin kanta- jan maksettamiksi. — Kilpailut kiertopalkinnosta olimat miime sunnuntaina W. P. K:n I osaston II komppanian jäsenten kes- ken Kajaanin maantiellä. Pyöräilyssä 1 km. matkalla saatiin seuraamia tuloksia: T. Haapa la 1 m. 30,8 sek: W. Mustonen 1 m. 36,4 sek; M. Kilponen 1 m. 39,2 sek; A. Jokisalo 1 m. 45,8 sek. Juoksussa 500 metr. matkal- l a W. Mustonen 1 m. 21 sek: T. Haapala 1 m. 23,2 sek: M. Kilpo nen 1 m. 28,2 sek; Ä). Jokisalo 1 m. 29.8 sek. Kiertopalkinto joutui siis muodeksi T. Haapalan haltuun, jonka yhteinen aika oli paras. Sitäpaitsi jaettiin kol- melle parhaalle kilpailijalle mitallit. — Onnettomuus polkupyörä- kilpailuissa. Wiime sunnuntaina pidetyissä W. P. K:n pyöräkilpailuissa sattui ikämä onnettomuus eräälle pyö- räkilpailuihin osaaottaneelle henkilölle, hän nimit. suistui pyörineen niin pa- hasti komaa tietä masten, että sai suuren haaman toiseen käteensä ja loukkasi pahoin reittänsä. Kilpailijan oli turmauduttama lääkärin apuun. — Metalliosuuskunta Pajan konkurssiasiassa tapahtui ensimäinen esiinhuuto miime maanantain raastu- manoikeudessa. Saamamiehiä ei ollut ketään saapumilla. — Toinen esiin huuto määrättiin tapahtumaksi ensi syyskuun 12 päimänä. — Cläkejuttu. Saunottaja Anna Raudasojan makkarantekijä H. Hin- bergiä mastaan nostama eläkejuttu oli jälleen miime maanantain raastuman- oikeudessa esillä. Kantajan asiamies katsoi jo asiassa siksi paljon todiste- tuksi, että mastaaja on pantama puh- distusmalalle. Mastaajan asiamies mastusti maatimusta, koska ei ole esitetty niin paljon todisteita, että sanottu mala möisi tulla kysymykseen. Raastumanoikeus kumosi kanteen ja kulut määrättiin kuitattaiviksi asiallis- ten kesken. — Hörauhan häiritsijä oikeu dessa. Eiliseen raastumanoikeuteen oli haastettu mastaamaan eräs Emil Lukkarinen-niminen mies yörauhan häi- ritsemisestä y. m. Asiassa kuulusteltiin useita todista- jia, joiden kertomuksesta kämi selmille, että mainittu Lukkarinen oli t. k. 25 päimää masten yöllä tunkeutunut F. B. Pentzinin humila alueelle pyrkien mielä sisällekin ja että L. oli uhannut hra Pentziniä, joka tuli häntä kieltämään ja että mainitulla Lukkarisella oli ol lut silloin suuri puukko taskussaan. Mielä oli mies rumennut lopuksi mis- kelemään kiiviä humilaa kohti. Hllä- mainitusta paikasta oli hän mennyt työmies Kaarakaisen asunnolle, jossa illalla oli ollut selmillään ollessa sisäl- läkin, mutta, kun häntä ei huoneeseen laskettu, löi mies ikkunan talosta rikki. Mastaaja sanoi olleensa niin juo- muksissa sanotulla kerralla, ettei muista kuin ensimäisen käyntinsä Kaarakaisen asunnolla, mutta hän myönsi kummin kin molempain asianomistajain kerto- mukset oikeiksi. — Muuten teki mies hymin luotettaman »vaikutuksen mäit- täessääu tekonsa lapahtuneen juomus- päissään ollessa. Raastumanoikeus tuomitsi mastaa- jan juopumisesta 20 markan sakkoon sekä kauppias Pentzinin kotirauhan häiritsemisestä kuukauden mankeuteen ja kimien miskelemisestä 50 markan sakkoon ja Kaarakaisen kotirauhan rik- komisesta samoin kuukauden mankeut- ta; yhdistämällä yllämainitut eri tuo- miot tuomitsi oikeus mastaajan 1 kuu- kauden ja 20 päimän mankeusran- gaistukseen ja maksamaan Kaarakai- selle ikkunan särkemisestä 3 mnrkkaa ja kuluja 5 markkaa sekä todistajain palkkiot yhteensä 4 markkaa. — KuuuiauloukkauSjutussa, jossa on ollut kantajana emäntä E. Hiltunen ja »vastaajana suutari A. Piuiva, on nyt sominto tapahtunut ja molemmat riitapuolet maksaivat omat kulunsa. — Varkaudesta oli jälleen eili sessä raastumanoikeudessa mastaamas- sa joutomies Johan P. Miinikanoja, joka oli t. k. 9 pnä marastanut täällä Olssonin kahmilassa eräältä I. Joki- perältä 7 mkaa 35 penniä ja kukkaron. Miinikanoja kielsi yhä tekonsa. Asia lykättiin syyskuun 6 päimäksi, joksi asianomistajan on haastettama todistajia. Miinikanoja passitettiin lääninmankilaan. — Rakennuspiirustuksille O. 8). Puistola nimistä, tontille n:o 7—6 ensimäiseen kaupungin osaan tulemaa uutisrakennusta marten. pyysi eilisessä maistraatissa mahmistusta insinööri K. I. Junelius eri osakasten puolesta. Maistraatti hymäksyi puolestaan piirustukset, jättäen kuitenkin lopullisen mahivistuksen läänin kumernöörille. Samalla myönsi maistraatti, että uutisrakennuksen ympärillä olemaa katua saa käyttää rakennusaineita y. m. rakennukseen tarmittamia esineitä marten niin lemeälti kuin asetus siinä suhteessa sallii. Uutisrakennukseen tulee Isonkadun puolelle puotikerros ja 4 asuinkerrosta ja Pakkihuoneenkadun puolelle puoti- kerros ja 3 asuinkerrosta. Rakennuk- sessa tulee olemaan kaikkiaan 150 tu- lisijaa ja sen korkeus Isonkadun puo- lelta alle 20 »ntr. Sen 21 lokaaliin tulee yht. 101 asuinhuonetta ja lisäksi kylpyhuoneet y. m. Piirustuksen on tehnyt lääninarkkitehti Andersin. — Rakennustoimi. Kauppahuo- ne G. & E. Bergbom pyysi lupaa rakennusmuutoksien tekoon tonteilla 11 ja 12 III kaupungin osassa. Mais traatti päätti pyytää rakennuslauta- kunnan lausuntoa asiassa. Samoin konttoristi Gustas Burman pyysi saada tehdä muutoksia kauppias Niskasaaren taloon sinne aikomaansa elämien kumien näyttämöä marten. Maistraatti määräsi piirustukset teh- tämiksi lumansaantia marten. — Elinkeinoilmoituksia. Eili sessä maistraatissa ilmoitti ruokakaup- pias Jenny Olsson alkamansa täällä pitää kansankeittiötä. Samalla ilmoitti Augusta S. Olsson lakkauttamansa samallaisen keittiön pidon. Tehtailija Bengt Johansson perus- tamansa tänne ent. liikkeensä lisäksi liikkeen, nimellä ..Oulun uusi kemialli- nen pesu- ja märjäyslaitos. Puusepän leski Eema Uksila ilmoitti lakkauttamansa ent. puusepän liikkeen- sä ja amaamansa matkailijakodin, sa- moin ilmoitti pitämänsä matkailijako- tia rouma Lomisa Olin. — Numerottomalla polkuphö- rällä ajosta sakotettiin eilisessä maistraatissa erästä henkilöä 5 mk. — Juopumisesta y. m. sakotet- tiin eitisessä raastumanoikeudessa 12 eri henkilöä niin, että 9 sai 20 mkaa sakkoa, kaksi 40 mk. ja yksi 45 mk. — Lokatviemärinlaiton lai minlyömisestä oli eiliseen maistraa- tiin haastettu talonomistajat I. Suo- nenlahti. Fr. Maijala ja medotisti- rukoushuone. Talonomistajat sanoimat odotta- neensa sitä, että kaupungin lokamie- märijohto jatketaan heidän talojensa ohi kulkeman Liiningan-kadun alatse, jotta moisimat yksityismiemärinsä sii- hen yhdistää, mutta oikeudessa kämi selmille, että kaupungin lokamiemäri- johto on alle 25 mtr. päässä heidän taloistaan, joten mastaajain olisi siinä tapauksessa pakko lokamiemäreistä an- netun järjestyksen mukaan yksityismie- inärit laitattaa. Talonomistajain suhteen pyysi ter- meyspoliisi lykkäystä asialle, inutta katsoen medotisti-rukoushuoneen johto- kunnan kokonaan laiminlyöneen mel- mollisuutensa. Oikeus melmoittikin rukoushuoneen johtokunnan laittamaan lokamiemärin ennen ensi marrask. 1 päimää 50 mkan sakon uhalla, lykäten yllämainit- tujen talonomistajain asian ensi tiis- tain istuntoon, jolloin heidän on ol- tama mastaamassa kummankin 20 mkan sakon uhalla. — Tappelusta yleisellä pai kalla oli eiliseen raastumanoikeuteen haastettu mastaamaan Johan P. Mii- nikanoja ja eräs Otto Ruuska-niminen mies, jota ei kuitenkaan oltu tamattu. Hleisen syyttäjän pyynnöstä lykät tiin juttu syyskuun 5 päimäksi, jolloin O. Ruuska on tuotama oikeuteen mas- taamaan. — Ryöstö Limingan maan tiellä. Miime maanantai-iltana, kun täällä rautatien palmeluksessa olema Herman Perttunen tuli polkupyörällä klo 10 seuduissa illalla isänsä luota, joka on asemaniiehenä Kempeleen ase- malla, hyökkäsi Isak Ramanderin omis- taman n. k. ..Kroumin" luona kaksi miestä hänen päälleen. Toinen löi seipäällä polkupyörälyhdyn palasiksi, toinen kä^i kurkkuun kiinni ja niin Perttusen maantielle pitkäkseen joudut- tua, ryöstävät häneltä pomitaskussaan oleman lompakon ja 120 mkaa ja ta- kintaskusta remoliverin ja lisäksi kel- lon, jossa oli omistajan nimi. — Pert tusella ei silloin ollut remolmeri ladat- tuna, kuulia kyllä oli, mutta nekin olimat taskuissa. Housuntaskussa oli mielä pienempi summa rahaa, mutta niitä eimät mie- het ehtineet ryöstää. Työnsä tehtyään pakenimat morot ..Kroumin" luona olemaan metsikköön. Useita miehiä on tapauksen johdosta kuulusteltu, mutta markaita ei mielä ole tamotettu. — Raastumauoikeudeu toinen osasto ja maistraatti alkamat 1 pstä syyskuuta istuntonsa perjantai- sinkin. — Laitvaliike. Miime maanan taina tuli tänne tanskalainen höyry- laiiva „Leis", joka ottaa paperipuita Ramanderilta ja Röytästä Santahol- malta sekä englantilainen höyrylaima ..Eeairnbahn" ottaakseen Haukiputsal- ta lastin Höckertiltä sekä Iistä Bildt'- iltä. Samoin saapui maanantaina tans- kal. höyrylaima ..Klampenborg", las- tatakseen Iin Röytästä paperipuita ja maasal. höyryl. „Lapponia" Hampu rista kappaletamaralastissa. — TalonkauPPa. Konttoristi Pekka Korkala on ostanut räätäli A. Martinmäen omistaman talon ja puo- li tonttia Isonkadun marrella N:o 31 21,000 markan kauppasummasta. — Kaupungin »valtuuston ko kous pidetään huomenna klo 6:lta. Maksniemen kylässä kestikiemarita- lonpidon ja marsinaisen kyydityksen talolliselle Emil Kemheikille, minkä ohessa on määrätty ylimääräistä kyy- ditystä miimemainitussa kestikiemarissa toimittamaan maaniviljelijät K. Edm. Castren ja K. F. Lehtinen yhteisesti yhdellä hemosella Ermastin tilalta ja talollinen Pekka Posti yhdellä hemo- sella sekä resermipaikat kyytimelmolli- suuksineen Simojokimarren tiellä ran tamaantiestä alkaen sijoitettamiksi: Ali- sumannon seuduilla talollisen Herman Marttilan luo hänen omistamalleen Marttilan tilalle Jokikylässä; Alanie- men tienoilla talollisen Pekka Alakär pän luo hänen omistamalleen Alakär pän tilalle samassa kylässä; ja Ali kärpän seudulla talollisen Antti Ali kärpän luo hänen omistamalleen Ali kärpän tilalle samassa Jokikylässä Mainituista toimista tulee Simon kun- nan muosittain kormauksena suorittaa Vuolemille 850 mk., Kemheikille 450 mk., Marttilalle 240 mk.. Alakärpälle 175 m. ja Mikärpälle 350 mk. Samoin on kumernööri yhtä pit- käksi aikaa uskonut kestikiemaritalonpidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyy- dityksen Sodankylän itäisessä nimis miespiirissä sijaitsemissa kyytilaitok- sissa: Pelkosenniemen seuduilla talol- liselle Samuli Termolle, Kairalan tie noilla talolliselle Juho Erkki Talmi saarelle ja Sumannon seuduilla talol- tisille Anselm ja Akseli Haloselle, So- dankylän kunnan muosittain suoritet- tamaa, Termolle 680 mkn, Talmisaa relle 800 inkn ja Haloselle 500 mkn suuruista kormausta mastaan. Tuoreita Mignon ja Mixugen myy ' I» z Hm- Raahen kaupungin pormes- tarin »virka. Kun amoinna olemaa pormestarinmirkaa Raahen kaupungis- sa on hakenut saman kaupungin m. t. pormestari, maratuomari Anni Kari- koski ja hän senmuoksi on esteellinen toimittamaan ensituleman syysk. 20 pnä pidettämäksi määrättyä »vaalia sanottuun mirkaan, on Maasan homi- keus määrännyt Oulun kaupungin kunnallispormestarin Pekka Turpeisen Raahen kaupungin maistraatin esimie- henä toimittamaan mainitun »vaalin ja ryhtymään siitä johtumiin toimen- piteisiin. — Osuuskunnat. T. k. 29 pnä on lääninkumernööci mahmistanut säännöt ..Kiminiemen maidonmyynti- osuuskunta r. V- nimiselle osuuskun nalle, jonka kotipaikkana on Oulujoen Kiminiemen kylä, sekä „Oma pirtti maanosto-osuuskuuskunta r. l."- nimi- selle osuuskunnalle, jonka kotipaikkana on Alatornion pitäjä. — Maantiet. T. k. 30 pnä anta- mallaan päätöksellä on läänin kumer- nöäri melmoittanu Kemin, Simon ja Termolan pitäjän käräjäkunnan tiente- kolohkon asianomaiset tientekomelmol- ltset manttaalinsa mukaan rämien mä- liltä »vähintään 7 metrin lemyiseksi maantieksi rakentamaan noin 50 met- riä pitkän tien Kemin-Romaniemen »vä- liseltä yleiseltä »naantieltä Koimun rautatieasemalle Termolan pitäjässä sekä tietä sitteminin saman perusteen mukaan mastaisuudessa syynikelpoisessa kunnossa pitämään. — Kestikievarit ja kyyditys. T. k. 27 p:nä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotis- kaudeksi Simon kunnassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa: Simon aseman lähei- syydessä kestikieivaritalonpidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityk- sen kauppias Hugo Vuolemille ja «tdt» MsMmM. T. k. 26 päimän illalla noin klo 9 tienoissa töytäsi moro Haapameden Alasydänmaalla olemaan Pählälä-ni- miseen kruununtorppaan. Heti tupaan astuttuaan ärjäsi tulija torpan isän- nälle, joka oli juuri syömässä illallis- taan: ..tänne kaikki rahat tai muutoin ammun teidät sille paikalle!" Torpan isäntä kielsi jyrkästi, mutta »voro ei main heittänyt, maan uudisti kolmas- ti maatimukftnsa, nitäen toisessa kä- dessä remolmeria ja toisessa puukkoa. Kun ei saanut Vaatimukseensa myön tämää mastausta, laukasi moro remol- merinsa pöydän päässä istumaa isän- tää kohti. Kuula lämisti isännän oi kean käsimarren kalmosimen yläpuolel- ta. Käsi oli ollut kuulan sattuessa lanteille laskettuna. — Jollei kuula olisi kohdannut käsimarsiluuta, olisi se sattunut sydämen alapuolelle. Ampumisen jälkeen yritti talossa silloin sattumalta ollut Ilmolan talon miniä omesta ulos, mutta naista iski moro puukolla päälakeen niin, että hän töpertyi lattialle. Talon tytär Anna Kaisa pakeni silloin pöydän taa rois- ton tullessa häntä kohti irmistellen suuri puukko kädessään tytön huutaes- sa main: „isä, isä, ottakaa fiini tuo, se tappaa meidät kaikki." Voro oli silloin uudelleen hyökännyt isännän kimppuun, kun huomasi, ettei se kuol- lutkaan ampumahaamasta. Silloin tuli koma ottelu Pählälän Matin ja roiston mälillä. Matti, maikka jo on 70-muotias, on harminaisen mäkemä ja hän Mistelikin nyt epätoimon hurjuu della henkensä ja kamaransa puolesta. Maikka oikea käsi hermotoinna siivulla riippui, niin saattoi hän »vasemmalla kuitenkin niin paljon ponnistella, ettei roisto moinut enään mapaasti käyttää ampuma-asettaan. Kuitenkin iski moro käsirysyssä ollessa kauheita, ammotta- mia haamoja Matin ohimoille ja pää lakeen. Kun moro lopultakin talosta lähti, mannoi hän, että jos main taloniväki yhdenkään askeleen liikkuu, niin hän ampuu läpi. Niin saimat haamoite- tut olla yön ja kappaleen seuraamaa päimää ilman mitään hoitoa, kunnes haamoitettu isäntä lähti mähissä ivoi- min toista kilometrin päässä olemasta Ilmolan talosta apua hakeinaan talon tyttären ja mieraan ollessa niin suu- ren pelon mallassa, etteimät tohtineet mennä nametassa ammumaa karjaa hoitamaan. Surkeaa oli näky tämän kirjoittajan käydessä seuraamana päimänä Pählä- län torpassa. Verta oli lattialla ja penkeillä y. m. lätaköittäin ja isäntä oli kauhean raadellun näköinen. Kas- mot, kädet ja maatteet olimat ylt'yleen- sä meressä. Talon tyttö, joka oli mielä ankarasta hermokohtauksesta heikkona itki main isänsä surkeutta. Maari on toimitettu Haapameden kirkolle saamaan lääkärin apua, mutta kuulaa ei ole mielä onnistuttu kädestä pois saamaan. Pählälän tila on ar- meluttama. Saman päiivän aamuna, jonka ilta- na roisto torpassa elämöi, oli sama ilkiö käynyt talossa syömässä, mieden mäkisten leipää ja moita metsässä ole malle tomerilleen, sitten yhdessä hetken päästä sen kanssa torppaan palaten, missä nämä roistot herättimät kum- mallisella käytöksellään, »viheltämisel- lään ja kiroilullaan pelkoa ja kammoa talonmäessä, T. k. 24 pnä olimat mainitut mo- rot käyneet samalla paikkakunnalla ole- massa Aittalan talossa, pelotellen siel- läkin eleinkin naismäkeä tunkeilemalla käytöksellään. Toista mielnstä kutsu taan ..Kampsu Mikoksi" ja on hän ko- toisin Hlimieskasta, toinen, joka on keskikokoinen ja hymin roistonnäköi nen, on täällä päin tuntematon. Om- pa mielä kolmaskin mies nähty silloin tällöin mainittujen roistojen kanssa. Miesten epäillään oleman samaa sakkia, joka t. k. 22 päimää masten yöllä marasti Mieluskylän postiaseman kassan. ^täyttää siis kuin järjestynyt ros- moliitto olisi toimimassa, sillä mo- nesta talosta on yhtä ja toista miety. Koko paikkakuuta ja etenkin Alapään kylä on kauhun mallassa. Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 5 .S. Marttisen & K:nin Kirjansitomoa :: Kultaseppä Pekurin talossa :: Suositetaan, — Raahen porwari- ja kaup- pakoulun ent. opettajain nosta- ma palkkajuttu ratkaistu howi- oikeudessa. Kuten aikoinaan olem- me kertoneet, nostimat Raahen Por- mari- ja Kauppakoulun ent. opettajat oikeusjutun koulun johtokuntaa ja Raa- hen Kauppaseuran maltuutettuja »vas- taan, maatien palkkaa opetuksesta kou lun realiluokalla lukumuosina 1908— 09, yhteensä 2,380 mk., ynnä 6 korkoa palkkojen lankeemispäimästä lu- kien. Viime muoden elokuun 30 pnä an tamallaan päätöksellä tuomitsi sikäläi nen raastumanoikeus, jonka puheenjoh tajana tässä asiassa toimi maratuo- mari Torsten Grönroos, »vastaajat maksamaan: johtaja A. Heinrichs ille 1,120: —, maisteri H. Nyleniukselle ^40: — ja maisteri V. Vestphatille 420:— markkaa, sekä kullekin 6 " o korkoa syyskuun 1 pstä 1908 lukien ynnä kuluja kullekin 107: 33 mk. Tästä päätöksestä metusimat mas- taajat Maasan homioikeuteen, joka t. k. 25 pnä antamallaan tuomiolla on asiasta lausuntonsa antanut ja katsonut selmille käyneen koulun joh- tokunnan ja opettajain mälillä teh- tyistä konrahdeista, että opettajat, joiden melmollisuudet määrättyä muo- sipalkkaa mastaan on ollut antamaan opetusta koulussa määrätyt miikkotun- nit, omat myöskin olleet melmolliset, siinä tapauksessa, että koulun johtokunta sitä maatisi, antaa opetusta erityisestä kontrahdeissa lähemmin määrätystä palkkiosta myöskin ylitunneilla; mutta kun opettajat, — maikka koulun johto kunta, jolle kuuluu järjestää opet- tajain mirkamelmollisuudet kontrahtien määräysten mukaan, kirjelmällä kou lun johtajalle oli määrännyt, että ope- tus realiluokalla lukumuosina 1908 09 oli lopetettama — kuitenkin mai nittuna lukumuonna opettimat niaini- tulla luolalla, on homioikeus katsonut oikeaksi, kumoamalla raastumanoikeuden päätöksen, hyljätä opettajain tekemän maatimuksen. — Kummallinen hukkumisou nettomnus. Kun miime laumantai iltana luotsit olimat saattaneet Raa- hen satamasta ulos siellä lastia otta- neen tanskalaisen ..Maiie"-nimisen höyrylaiman ja poistuneet laimasta, huomasimat he merkinantolipun siellä nostetuksi. Palattuaan kaimalle sai mat he kuulla, että toinen perämies ^torrby oli kadonnut kaimalta. Laiman satamasta lähtiessä oli pe- rämies askaroinut laiman peräpuolella. — Luullaan miehen jotenkin suistu- neen mereen ja hukkuneen, mutta omi- tuista on, ettei tapausta kukaan huo- mannut, maikka miehistö oli laimalla sen satamasta lähtiessä mikä missäkin puuhassa. — Laima oli tapauksen sat- tuessa mielä luotsimesillä. Tapahtumasta on Raahen miskaali ilmoittanut läänin kumernöörille. — Lapsi kaatanut pannullisen kiehuwaa kahwia toisen lapsen päälle. Hiljattain sattui täällä Pu- dasjärmellä ikämä tapaturma, kun eräs kahmia keittämään pantu pieni poikanen kaatoi pannullisen tuota kie- humaa nestettä talokas Juho Harjun neljännellä ikämuodella oleman poika- sen päälle seurauksella, että yllämaini tun Harjun pojalta paloi pahoin sil mät, rinta ja matsa. Lapsi, jota hoitaa paikkakunnan dia- konissa, on toki mielä hengissä. — Susia liikkeellä Pndasjär- wellä. Joku aika sitten söi susi tai sudet Pudasjärmellä eräästä talosta niin tarkoin lampaat, ettei jäänyt jä- lelle kuin yksi ainoa. Samallaisia ma- lituksia, maikka ei toki niin monen eläimen tuhosta, on täällä kuulunut muitakin. — Metsämiehiä siis täällä- in päin tarmittaisiin, kun pedot liian hämitlömiksi rupeamat. — Woro joutui kiinni. Joku aika sitten mei moro Kuusamon kirkon- ylässä olemasta Oimangin talosta työmies L. Seppäseltä joukon maat- teitä y. m. tamaraa, lähtien tietysti pakoon luikkimaan, mutta tarkalla et- innällä tapasi miehen paikkakunnan oliisi Kuolajärmen puolelta Soma- järmen kylästä. Poliisin lamattua markaan, kysyi tämä häneltä passia, jotka saikin kohta tarkastaakscen, sillä niitä oli kahdet, nimit. promningin ja Äsiraudat, jäihin moro pistettiin ja ei hänellä sitten enään kuulunut olleen !)alua passin tiedusteluun. — Hallaa ja yhä main hallaa on Kittilässäkin ollut, pannen perunan- ivarret aiman maata myöten mustiksi. Miljaa, joka on ollut mihantaa on leikelty, mutta muita tuloksia ei siitä ole kuin että oljet kuitenkin tulemat hymiä, jollei main tulisi komia syys- sateita, jotta ne saataisiin pilaantu- matta korjatuiksi. Heinänteko on muutamilla lop- punut jo Laurin miikolla. Heinät on saatu hymiä, maikka niittyjen on moi- tittu kehnosti kasivaneen. — Apein mielin saamat siis nyt pohjolan asuk- kaat alkaa kylmän taimensa, kun milu miljan mei. — Hallan tuhoja pohjolassa. Miime miikon keskimiikkoa masten yöllä teki halla tuhojaan Romaniemel- lä. Halla oli sanottuna yönä niin ankara, että esim. kirkonkylässä läm- pömittari osoitti 6 astetta kylmää. Perunan »varret kaatuimatkin pitkin maata ja halla turmeli kypsymätlöniän miljan aika pahasti. Samallaisia maliluksia kuuluu So- dankylästä, Kemi-, Ounas- ja Akku- nusjoen marsilta. — Haukiputaan kuntakokouk sessa l. k. 29 pnä oli m. m. käsitel- tämänä seuraamia asioita: Luettiin eräitä kumernöörinlviraeton päätöksiä, jotka koskimat joko kestikie- marinpitoa, lumireen metoa tahi kun nallistaksoitusta, jotka eimät antaneet aihetta mihinkään toimenpiteeseen. Otettiin uudestaan käsiteltäiväksi Putaan piirin koulun lisärakennusten piirustusten laatiminen. Kunta on nimittäin aikaisemmin jo hymäksynyt piirustukset mainittua tarkoitusta mar ten, mutta ne eimät olleet asianomai- sen tarkastajan muistutusten joh dosta saamuttaneet ylihallituksen mahmistusta. Kuntakokous lykkäsi kysymyksen mielä erityisen komitean harkittamaksi, johon maliltiin talokas Juho Holma, rakennusmestari Heikki Uusitalo ja kansakoulunopettaja Jaak ko Jussila ja jonka tulee neumotel- tuaan asiassa asianomaisen tarkasta jan kanssa tehdä uusi piirustusehdo- tus, joka sitten otetaan kuntakokouksen tarkastettavaksi. Myöskin oli tähän kokoukseen kuu- Uitettu kysymys kunnanmaltuuston pe rustamisesta, mutta kun tämä kokous ei ollut sellainen, jota moimassa ole- »van maalaiskuntain kunnallisasetukscn 19 t?:ssä erittäin tarkoitetaan, ei asiaa moitu tässä kokouksessa ottaa päätet- tämäksi, maan asian periaatteellisesta puolesta keskusteltua kehotettiin esi- »niestä ottamaan asia ensimäisessä marsinaisessa kuntakokouksessa käsitte lyn alaiseksi. Tehdystä pyynnöstä myönsi kunta- kokous Simppulan »vaimaistalosta tar- peelliset huoneet ja keittiön kiertäivää keittokoulua marten ja myönsi myös R. y. Pohjan Leimun Kokous on huomenna torstaina klo 1 - 9. tarkoitusta marten tarmittamat polt- topuut. — Tulipalo H!owaniemellä. Eilen illalla paloi NoivaniemeUä On- ni Graftenin ivesitehdas. — Haukiputaan maalaisseuran toimeenpanemissa puu- ja kasmitarha- sekä rehu- ja juurikasmieii miljelyskil- pailussa on asianomainen palkintolau- takunta määrännyt palkinnot seuraa- ivalla taivalla: Puu- j a k a s m i t a r h a k i l p a i- lussa: 1 palkinto 15mk. JuhoHol- ma 8 pistellä, Mariana Granlund .80 pist. ja Anna Laurila 7.46 pist.: 2 palkinto 11 mk. Tuomas Holma ,13 pi>M., Heikki Vahtola 6,20' pist. ja Niilo ('»rundströmin perilliset 5.50 pist.: 3 palkinto 7 mk. Eerik. Mahto- lan perilliset 5,14 pist. Jaakko Jussi- la 4.25 pist. ja Armid. Tuokkonen 4.08 pistettä. Rehu- jajuurikasmienmil- elyskilpailussa: l palkintoa ei ivoilu jakaa, 2 palkinto 10 mk. Tuo- mas Holma 6,80 pist., Eerik Muhlo- lan perilliset 6,50 pist., Juho Holma 6.50 pist.: 3 palkinto 7 mk. Eerik Granlund 6,00 pist., Niilo Grundströ min pevilliiet 5,07 pist. ja Heikki Vahtola 2,4o pistellä. Pallintotuomareina oivat toiminee^ kauppias Kauppi, neiti G. Holma, talokas I. Giundstrmn, opettaja K. A. Korpisuo ja talokk. poika Jus sila. — ZLuodentulo Haukiputaalla näytti ensin hymin lupaamalta ja on- fin se ohrista ollut hymänpuoleinen. mutta perunankasmun omat hallayöt ja pitkällinen kuimuus lopettaneet ko- konaan, jo-en siitä tullenee niukanpuo- leinen salo. Samat syyt omat myös ehkäisseet kaurankin »valmistumisen. Piippolasta 2*. H 10. (in sikuun 5 pnä on täällä „markkinat." Se on. tänne kerääntyy isäntiä, kar- janomistajia, nimit. ..ylimaalaisia." jotka myymät ja „alapuolelaisia" jo* ; ka ostamat elukoita. Lehmiä onkin näillä seuduin,»,yytä- mänä tamallista enemmän, miime ke iäisen huonon heinäsadon takia, skun nyt ivaan mustalaiset ja juopu neet pitäisimät maransa. niin ei mark kinoilta puutu mitään, sillä saman päimän iltana on n. seuran talolla näytösiltamat ja marlkinalansnl . . . Syyskuun 13. pivä alkama: sitten käräjät ja kuulostaapa niille asioita kertymän aika paljon. Suuri osa on noita n. s. hirmijuttuja. joita „ylös ottamassa" kemäällä kulki Tampereen ja Oulun hyminjärjesletty poliisi, uha- ten ..sydänmaan äijiä" korkeintaan yh- i>!'i! yön hirsipuussa pitämisellä, jollei- mät tunnusta tehneensä sitä, mistä heitä syytettiin. S Jh)t oivat kai jo saa- neet haasteita sekä ..tunnustaneet," että tunnustamatta jättäneet. Todis teita luultamasti löytyy, ja syylliset tuomitaan liymin ansaittuun ranaais- tukseen. Silloin on rauha saamutettii ja kaikki on — luultamasti Hymin. Mutta on tällä asialta totncnfin puo lensa. ..Sydänmaan äijän" luulo on. että siitä ei tule kenellekään ei mäliän mähää mahinkoa. jos hän jonkun hir- »ven noista lukemattoinista jviikoista taataakin. ,^a tietäessään, että jos nuo kulkurihirmilaumat joutumat Ruot- sin tai ..Menähen" puolelle, niin sur- ma on niillä sielläkin: siksipä hänkään ei moi mälttää kiusausta. Ja ompa hän tietoinen siitäkin, että se on hä- nen leipänsä jatkoksi yhtä tarpeellinen kuin kenen hymänsä. Mutta äläpäs, siitä tuleekin niskaan senkin seitsemät Hinvi kenraalit, mieivät lihat, ja maf ia sakko tai mene linnaan, sillä hir- men kaataminen on rikos. Knllä on saaneet kasmit tänä kesä- nä miluivirren »veiia. Kemäällä oras- halla laihot runteli ja nyt jo miime snnnuntaita t. k. 21 p.mää masten kouristeli perunan lehdet mustiksi. ,^a jopa sanoimat aroissa paikoin ohran päänkin ruenneen „turskahta»naan". Kyllä niitä oli aina lämpimiäkin pai- miä, mutta eihän se „yksi »varis kesää tee". — Viljasadon luultaan kummin kin tuleman keskinkertaisen. Heinistä sitä mastoin oli huonomuosi, etenkin luonnon niityillä ja mahoilla kedoilla. \i mitäs. — Kui»vauiemi Li» H 1910. Halla on liikkunut meidänkin kun nassamme miime miikon alussa ja sitä ennen. Moipi sanoa, eltä suurimmal ta osalta koko kuniamme aluetta on tuo peljätläivä polijolan ..nipposaapas" kahlannut miljamainiot. Erittäin pa hoin on se mustannut perunamaat ja onpa ariinmissa paikoin mikuuttanut ol»rankin kiilioöä. H e iv o n e n kuoli joku aika sit te» talokas P. Erkkilällä sydänlaulitn. Eläin oli makuuttamatoili. joten tuli tuntuma mallinko omistajalle. Samoin on lamattu hemonen kuolleena meiiäs- lä jalka taittuneena puunjuuren alle. Siihen oli eläinparan täytynyt knolla nälkään ja janoon. — Kuuleman mu kaan pitäisi iviimemainilun hemosen olla P. Haitiin. Sonni oli mennyt oiaan H. Vää- täjältä ja siellä le oli lamattu melkein mwmm 1 Liikemiehille, jotka tahtovat liikkeensä tun netuksi sekä maaseutulai sille että kaupunkilaisille, on varmasti edullisin ilmoittaa KAIUSSA, joka nykyään leviää :-: 6,000:teen ostokykyiseen perheeseen. J