Lauantaiaa 26 p. Helmikuuta KARJALATAR N:o 23 — 1910 min ulottuu Lieksaan saakka, on hymin otaksuttamaa, että Kolin kukkuloilla kämijäin luku tulee lisääntymään huomattarvasti. Matkailijayhdistyksen yritystä saa- da tämä paikka tunnetuksi ja helpottaa sinne kulkua on sen- tähden pideitäiva erittäin ilalmt- tamana. Talonkauppa. Tehdyllä kauppakirjalla möi ma- lokumaaja Kusti Kolehmainen omistamansa talon ja tontin Nur- meksen kauppalassa sisarelleen H. Kolehmaiselle T,00(» markan kaup pahinnasta. Talon »vastaanotto rapahtuu kesäkuun 1 p. Ikätvä tapaturma. Tk. 22 pmä tapahtui mökkiläi selle Pekka llllqrenllle 9!ur»neksen Manhaltakylältä surullinen onnet tomuus. Hänen ollessaan täällä rautatien työssä leikkauksella putosi »naamöhkäle hänen päällee»», jol- loin toinen reisiluu katkesi ja toi- sesta lihakset pahoin »vikaantniivat. Onnetonta hoidetaan kauppalan yleisellä sairashuoneella. ".'lain jou tuu työttömäksi suuren perheen isä. Tnrulliuen tapatnrnmiucu ikuo- lcma. Tapaturmaisen kuoleman uhriksi joutui Paaivo KorhonenMaltimon Hiirenjäriven kylästä hänen olles saan Ahlströinin samotussa tukkeja kaatamassa. Kaatamansa puu tarttui toisen puun haarukkaan ja haarukan katkaistuaan putosi puu Korhosen päälle sillä surullisella seurauksella, että pää murskautui ja tuoleina seurasi silmänräpäyk sessä. — Paljon lmnen tähden hidastumat tukkityöt samotoissa »valittamat tnönteettäjät. Jkätvä tapat»trura sattui Kuilsjärmellä talolliselle Antti Soiniselle tk. 18 p äimänä jyiviä iviedessään tuulimyllyyn. Tuulimyllyä lähestyessään sattui menemään niin lähelle siipeä, että siipi lvi mainittua miestä ohi m omi ja poskeen. Lyönti oli niin »voi- »nakas, että hän »neni tainnoksiin. 3omife»i tila on arrveluttama. Rääkkylän Maamiesseuran keskustelukokous pidettiin t. k. -<> p.-nä Pölsönlahdessa I. Asikaisen talossa. Aleisöä oli saapunut run- saanpuoleisesti, naisiakin aika jouk- ko. Tilaisuudessa näytteli ja selit teli ensiksi rakennusmestari O. Sa- »volainen mukana kuletettamaa, pienoiskoossa olemaa, leipäuunia. Tämän mallin mukaan tehdyt uunit, joita jo muutamia on paik kakunnallamme, omat saaneet eh dottoman tunnustuksen. Eikä ih mekään. Alla oichan tällä uu- nilla manhaMallisiin »verrattuna kouraan tuntumia etuisuuksia. En- siksikin se ottaa pienen alan huo- neesta ja toiseksi, joka on tärkeintä, kuluttaa mähän puuta. Sanotaan sellaisen uunin säästämän talossa noin kymmenen syltä »vuodessa puuta. Se on jo tekemä rahaa tänä aikana, jolloin puu jo mak- saa. Ia maikkapa mähemmänkin säästäisi aina muodessa, niin use- ammassa muodessa säästyisi kum minkin paljon. Kuitenkin antaa tämä uuni hymin lämmintä ja paistaa hymästi leimät. Hella- laitos on siinä »nyöskin laitettu käytännölliseksi ja mukamaksi. Kan- nattaa siis talonpoikasenkin ottaa tämä huomioonsa ja jo enfi ker ralla uunia teettäissänsä teettää tätä uutta mallia uunin asuntoonsa. Uunin malli on »nyös helposti säätämissä täkäläiseltä Maamies- seuralta, jonka mukaan moi tehdä kuka muurari hymänsä mmm. Sittenkun laulettiin yhteisesti „Olet maamme," piti konsulentti Ruhanen esitelmän suomiljelykses- tä. Tämä selmäpiirteinen esitelmä herätti paikkakuntalaisten mielen- kuntoa, joilla on paljon suomaita, ja siitä syntyi milkas keskustelu. Kunpa edes jokunenkaan suonomis- taja ryhtyisi nytkin kuultuja ueu- moja käytännössä toteuttamaa»». Kyllähän toiset seuraisimat sitten esimerkkiä. Sillä marmaa on se, että se yritys kannattaa paremmin kuin jonkun kimikoisen ja karun maan tonkiminen. Lomassa laulettiin taas „Kar- jalaisten laulu", jonka jälkeen rak. mest. Tamolainen esitelmöi maa- talousrakennuksista, lyhykäisesti kosketellen itsekutakin rakenn»lsta talossa. Kaikessa rakennuksessa tahtoi hän teroittaa sääskämäisyyttä ja kaimattamaisuutta. Erityisesti kiinnyttiin sen johdosta keskustele- maan namettarakennuksista. Lopuksi kehoitti M. m. seuran kirjuri op. Pesonen liittymään läs- näolijoita seuran jäseneksi sekä ti- laamaan sen kautta marsinkin Pel- lermo- ja Tapio-lehteä, joita seura lemittää edellistä jäsenilleen 50 p:in ja jälkimäistä 1 m:kan mak- susta muosikerrau. Kun edellä oli p»che suomiljelyk- kestä, niin käytän tässäkin tilai- suutta ilmoittaakseni, että ensi maalisk. 5 p:nä klo 4 i. p. pitää konsulentti Rautakoski täällä kun- nanhuoneella samasta asiasta toi- mottamasti laajemman esitelmän sekä konsulentti Tapiomaara met- sänhoidosta tai muusta tähän alaan kuulumista asioista. Silloin maa- miehet, miehissä kuulemaan! Paloapuyhdistykset. Siihen nähden mitä makuutus- tarkastaja häneltä maadituissa lausunnoissaan on esiintuonut, ei läänin kumernöörinmirasto t. k. 21 pnä antamillaan päätöksillä ole moinut noudatettamaksi wah> mistaa Pohjois-Karjalan eikä Pol- mijärmen kunnan paloapuyhdis- tysten ohjesääntöjä, maan on hy- lännyt niistä tehdyn anomuksen. Wärikaupat. Kauppias vkurmeksen kauppa- lassa H. Suhonen -on läänin ku- mernöörille osoitetussa anomukses sa pyytänyt lupaa saada muun kauppaliikkeensä ohella sanotussa kauppalassa harjoittaa »nyöskin mähemmän »nyrkyllislen »väri- ja »»»aaliaineiden kauppaa. Eläintaudit. Ilmoitetaan että jotakin tunte matonta tautia on ilmaantunut karjaan tilalla »i:o 1 Tohmajär- men pitäjän Riikolan kylässä. Läänineläinlääkäri Arel Söder- ma»» on määrätty toimiin taudii» leivenemistä mastaan. Tulipalo. T. k. -'«) päiivää »vaste»» yöllä paloi Öskolassa homin Erosen sa»i- narakennus poroksi. Iltasilla oli saunassa kylmetty, eikä huoinattu mitään, mutta klo 10 ajoissa, jol loin se huomattiin, oli se tulessa yltäpäältä. Onneksi oli märkä keli, ettei lähellä oleiva naivettaraken- »»us päässyt syttymään, »vaikka tuuli olikin sin»»e päi»». Sauna lienee ollut makuutettu Suomen- maalaistei» paloapuyhtiössä. Zlrpajaisasioita. Läänin kuivernöörille osottan»as- saa»» anomuksessa on 5ioi»tiolah- den nuorisoseura pyytänyt lupaa saada ensi kesän ajalla toimeen panna yleiset arpajaiset seuran rakennusrahaston kartuttamiseksi. Kirjekortti Kiihtellik- sestci. .,Milloi»»kahai» oikein kesä tulee, kuil myötäänsä purkuaa", näin knnlee nsean sanoman. Ia kyllä se ihmettelyä herättääkin, tämä myötäinen lumen tulo. Syki yllä usea laski ja punnitsi rehumaransa ja sen nlukaan sitten jätti elukoita. Ryi kuitenkin moni jo tuumii: „Taisi»npas jättää liiaksi elukoita!" Siis, jos ei maan aikanaan kesä tule, niin ollaan huutamassa hä dässä. Suvistysrieuuot oivat nykyään aiivan lainassa. Seurat nukkumat tal»viuntai»sa. En tiedä »niten nyt käynee „Matin"-päiwänä. Wielätö jatkanemat »uitausa kääntymällä toiselle kylelle, »vai rupeamatko si- ristelemään unisia silmiänsä^»yh tymätkö johonkin toimiin ja tekoihin? T. k. l> päimänä oli»vat Mulon »Martat" täällä perustamassa koko pitäjää käsittäivää Marttayh- distystä. Suotuisa päätös saatiin- kin ja jokaiseen kylään asetettiin piirinainen. — Hymä hoinina! Toimottelen »vaa»» hyivää jatkoa! Toiselta puolen minua kuitenkin epäilyttää sen menestyminen. Se tahtoo näet olla sillä tamalla, mar- sinkin meidän hymässä Kiihtelyk- sessä, että sop»l puuttuu. Ia tä- mäkin yhdistys »vaatii sellaista. No, kuka elää se näkee. Mutta on sitä sellaistakin, joka osoittaa suurta edistymistä. Asia on mm. seuraama: Tässä muuta ma miikko takaperin tehtiin meidän postitoiiniston omeen luukku. Ja nyt tästä aukosta annetaa»» posti ja samoin saapi siitä työntää si- sään mitä on postiin jättämistä Ihan siis niinknin suuressa maail- massa ainakin. Mutta yksi seikka tuli paljoa pahemmaksi. Ennen kuin pääsi postihnoneeseen, niin oli päiivänivaloa päimällä ja lam- pnnmaloa iltasilla, mutta i»yt sel- laista ei ole. Etuhuone on päi mällä jotensakin hämärä ja iltasilla se on aiman pimeä, luit ei ole mitää»» lamppua palainassa Toi- seksi jos oli mitä kirjoittamista, niin sai pöydällä tuon asia»» toi mittaa. Mutta nyt ei ole etuhuo- neessa »nitään sellaista. Luukulla saisi tuo»» toimittaa, mutta siitä ei tahdo tulla mitään, kun ei oikein näe ja sitten k»m ei ole kädellä mitää»» tukea. — Mutta kaikkein ikäivintä on se, kun hoitajat, ivar- sinkin apulainen, useinkin osottau- tumat mirkamaltaisiksi ja yleisöä kohtaan omat tylyjä ja marsinkin taas apulainen käyttäytyy raa' asti ja laskee su»lsta»»sa kaikkea »nos- kaa. Tämä kaikki on yleisössä herättänyt pahekstnnista jasuuttu- mustakin. Snotama olisi, että asia»:- ainaiset tekisimät pikaisen paran- miksen ja oppisimat ajattelemaan, että ihmisiä »»e oivat postissa kä- rvijätkin maikkeimät oletkaan niin suuressa »virassa kuin postinhoitaja. Muualta Suo mesta. Tsunskassa-asiain wiiwä§tymi- nctt. Senaatissa käsiteltämät, osuus kassoja koskemat asiat oivat nyt- temmin annettamat kenraalikumer- nöörille tiedoksi hänen lausuntaan- sa marten. Kahden miimeisen kuu kauden ajalla on kenraalikumer- nöörin kansliaan lähetetty paljon näitä asioita, »nutta ainoakaan niistä ei mielä ole palannut ta- kaisi»». Kauniita lahjoituksia. Eräs henkilö, joka ei ole tahto- nnt nimeänsä julkisuutesi», on Sa lon kauppalalle lahjoittanut 10,900 mk., jonka koroista osa käytetään sellaisten köyhien Salon kauppa- lassa asumien henkilöiden amus- tamiseksi, jotka eimät nauti mai- maishoidon apua, etupäässä köy- hille leskille. T. k. 18 pnä täyttäessään 7» ' »vuotta lahjoitti kauppaiieumos F. 'Sergejess Wiipu rissa tupakka- tehtaansa sairaus- ja hautausapu- kassalle -,«>»0 mf., omistainansa oluttehtaan samanlaiselle kassalle 1.0N0 mk.. Äterkurliitolle 1.000, erinäisille hyiväntekemäisyysyhdis- tyksille 8,000, lahjottajan nimelle asetettu stipendi Wiipurii» menä- iäiselle realikonlnlle, suuruudeltaan •2,000, Menäläiselle kauppiasyh- distykselle 3,000, Miipnrin työttö mille Miipnrin työmäenyh ^ distyksen kirjastolle 1,000, Wiipu- rin Työiväen teatterille ],0oo ja menäl. yhdistykselle Drushba l,ooo mk. yhteensä nouseivat kauppanen- mos ,~y. Serqejessin lahjoitukset 27,000 Hik. Tilattoman »väcstöu lainara haston lainat. Viime ke»vääi»ä anliettiin kun- nille Tilattoman »väestön laina- rahastosta yhteensä 3 miljoonaa inkaa lainoja, josta kuntien on suoritettama korkoa 3 " , ja oi- kentettiin samalla kunnat lainoista ottamaan korkoa 4 ' , " „. Aikai- seminin on myönnetty kunnille tai- noja 2 " „ korolla ja omat ne ot- leet oikeutetut ottamaan •'! " Estääkseen niitä haittoja, joita ivoi syntyä siitä, että samalla kunnalla on kahdenlaisia lainoja, " „:n ja 4 1 " „:»», on senaatti päättänyt, että kunnat niistäkin lainoista, joi- ta he tämän jälkeen antamat 2 "'„:»» korolla saamistaan Maroista, omat oikeutetut ottamaan korkoa 4 ! , — Pclleuui). Nuorsuomalaisten pesäero. Äiuutamat nuorsuomalaiset maaseutulehdet oivat koettaneet uskotella, että tyytymättömyyttä ia eripuraisuutta on olemassa ainoas- laan puolueen helsinkiläisten her rojen »välillä. Todellisuudessa on erohalullakin „sy>vem>!:älla tain- menjuu^et" kuin ehkä uskotaankaan. Wiinie keskimiikon ..Suur-Scuvos- sa" esim. kirjoittaa joku „Maalai- nen" seuraamaa: „Mitä sitten on tuo suurta me- lua ..perustuslaillisuudestaan" pi tänyt „pääskysryhmä", johon „-uur-Sa»vo" empiinättä kuuluu, aikaan saanut? Iokaineii kyllä hy»r»in mnistainme näiden mahti- pomivien „perusinslailliste!»" ^.pe rustuslailliset" toimenpiteet mii- meisten suosiunta-riitojen selivit- tämiseksi! - Tässäkin ristiriidassa esiiiltyy pää-äänenkannattajainine Hels. Sai», ensimäisenä marinalla lain mukaisella kannalla, toiste»» ..perusruslaillisten" ..pääskysten" lennellessä sinne tänne tietämättä mihin. Knmka köykäistä tuo huu dettu ..perustuslaillisuus" ja nuorsuomalaisten suomettarelaisiksi parjaaminen todellisn»idessa on, sen kyllin selmästi jo tämäkin osot- taa. — A!e emme tyydy siihen et- tä huudetaan: „mine ole perus- tuslailine!" Me »vaadimme että olemme suomalaisia »nieleltämnie ja kieleltämme. Ristiriidan yhä kärjistyessä olisi parhain ja touvottaivii» selmitys keino: selivä pesäero niinsanotuista ..pääskysistä" eli ..Suomalaisen Kansan" ryhmästä, joka to im o- m ns jo »vii »n e ke»vänä pi detyssä yleisessä puolne- kokouksessa m o i m a k k a a n a »virtauksena esiintyi. P a- rempi hymä ero kuin paha yhteys. Ja tämä yhteys onsellaista,jota»»»e maa- laiset e m »n e p i t e n» m ä l t ä tahdo jatkaa." »»Kansakoulunopettaja" tuo- mittu. T. k. 17 pnä oli esillä Lappa järmen käräjillä määrennysjnttn sitä nuorukaista mastaan, joka, kuten e»»nen olemine kertoneet, pyrki ja pääsi »väärennetyillä pa- pereillä Lappajärmen ^)lipään nu- teen kansakouluun opettajaksi »»i- meltä Juha Ed»v. Törinänen. Wastaajan nyt oikeuteen tuo dusta papinkirjasta näkyi, että häne»» oikea nimei»sä on Juha Äimkonp. Atonto Raudun pitäjän Orjansaaren kylästä, syntynyt 1883. yleinen syyttäjä »vaati ankarinta rangaistusta »iiii» hy min yksityisten henkilöiden nimien kuin mirastojenkin asiapaperien määrentä misestä. Oikeus tuomitsi »vastaajan eri- naisten nimien ja asiakirjain mää- rennyksestä pidettämäksi kuritus- huonemankeudessa yhteensä 2 m. 10 kk. lö pmää sekä sen jälkeen olemaan ii m. kansalaisluotta musta mailla. sanomalehdet. Samottaren päätoimittajak- le hra O. Zteivalaiselle on Kno- pion Kirjapaino- ja Sanomalehti- osakeyhtiön johtokunta pyynnöstä sairauden takia myöntänyt eron Samottaren mastaaivan- ja pää- toimittajan toimesta, kertoo lehti itse. Pohjoismaisen raittiuskokoukseu toimeenpano Helsingissä tehty mahdottomaksi. Kun pääkaupungin maltuus- miehet viimat hylänneet anomuk sen apurahan »nyöntämisestä Hel- singissä pidettämäksi aiottua Poh- joismaista raittiuskokousta mar ten, »valittiin eri raittiusjärjestö- jen edustajain kokouksessa 6 p. joulukuuta 1909 erityinen malio- kunta pyytämään puheenalaisen Pohjoismaisen raittinskokonksen toimeenpanoa marten amustusta maltion maroista. Anomusta esi- tettäessä huomautettiin senaatin taholta heti, että maltioamun saanti tuskin kohtaisi maikeutta, zos maa»» kenraalikumernööri suos- tuu tällaisen kokouksen pitoon. Asian esittämiseksi hänelle pyydet tiin »valiokunnalta kirjallinen pro- niemoria, jossa selitettiin kokouk- sen maltiollisesti täysin neutraa- linen luonne ja pantiin painoa siihen, että kysymys ei ollut miS- tään »virallisesta kansainmälisestä kongressista, mihin esim. kutsut- täisiin hallitusten edustajia, »vaan jotenkin yksityisluontoisesta poh- joismaisen raittiusmäen yhdessä- , olotilaisuudesta. Tehdyn kysymyk sen johdosta lähetettäisiinkö myös- , kin menäläisille mitallinen kutsu- mus kokoukseen, jotenka menäjän kieli tulisi siinä käntäiitöön mui- : den pohjoismaisten kielten rin^ ^»»alla, »vastattiin, että me suonia- : laiset puolestamine katsoinlme »ve- [ näläisiä raittiudenharrastajia ter- I »vetulleiksi »vieraiksi ja koettaisiin- > me m. n», hankkia heille tulkit kakoustilaisuuteen, mutta ctta ko kouksen toimeenpanijoilla ei ole ^ oikeutta, edellis ien Pohjoisinais- ' ten raittiusrokousten traditsioone- ! ja ja päätöksiä rikkoen, mirallises- ^ti kutsua uutta maata kokoukseen ^ osanottajaksi, ennenkuin kokous it- ;je on siitä päättänyt ja kutsunut i myöskm Wenäjän edustajan nai- \ den kokousten keskuskomiteaan, j Useista syistä jo marsin tuskas- ; tuttnrcaksi käyneen odotukseii jäl- !keen on >»yt senaatin taholta il- i moiletlu kenraalilnmernöörin päät täneen, ettei Pohjoismaista rait tiuskokousta saada tällä kertaa toimeenpanna Helsingissä, koska siihen ei »voida kutsua Venäjää »virallisesti osaa ottamaan. Asian johdosta tänään pidetys- sä erityisten raittiusjärjestöjen edustajain kokouksessa päätettiiin. että näin ollen hankkeet Pohjois- maisen raittiuskokoukseu pitämi seksi Helsingissä saamat tällä kev- taa raueta. Tunnetut lakimiehet, joiöeu mielipidettä myöskin on tiedusteltu, omat näet olleet sitä miellä, että tässä tapauksessa täy tyy hallituksen taholta annettuun kieltoon tyytyä, koska päiiuvastai- selle menettelylle ei laissamme ole riittamää tukea. Pohjoismaisen raittiuskokoulsen keskuskomitean jäsenille Norjassa. Ruotsissa ja Tanskassa tullaan ensitilassa il- moittamaan, että meidän on ullut mahdoton järjeStaä' Helsingissä ivnonna 1910 sellaista Pohjois maista raittiuskokousta, jollais- ten toimeenpano olj meille us- kottn, Helsingissä 17 p. helmik. 1910. Heino A. Aulanko. G. Bon- destam. Matti Helenins-Seppälä O. W. Lonhiivuori. K. Taskinen. Hirniumyrsky Englannissa. Lontoosta, helmik. 19 p;nä. Ko ko Englannissa, m. m. Lontoossa- kin, vaiiuosi eilen mitä ankarin myrsky. Useat laimat oivat kärsi neet haaksirikoi». Useista taloista repi myrsky katot. Irlannissa suisti myrsky raiteilta meturin ja kaksi rautatieivaunna. 5in!ewalajuhliiu walmwtautuessl?. Suuri kansallinen pyhäpäimä on tulossa. Jo miime muonnaka- jahti moimakkaana yli Suomen- niemen herätyshuuto: Kalemalai muistopäiivää juhlimaan, Helini kuun »viimeistä päimää mahta- mana suoinalaisen kansallishengen riemujuhlana mieltämään! Tuota kehoitusta kuultiin jo silloin: useim- missä maamme kaupungeissa ja monin paikoin maaseudulla rien- nettiin innostuitamia ja lämmit- taiviä Kale»valajuhlia järjestä- niään. Tänä muona on tuo hera- tyshuuto ollut entistä moimak- kaampi eikä ihmekään, sillä onhan helmikuun 28 päima tänä mnon- na »viellä merlillisempi, kuin mii- me kerralla. Nythän on kulunut <."> muotia Kalemalan ensimäisen laitoksen malmistumisesta. Ja kai kesta päättäen on meillä syytä toiivoa. että Kalemalajuhla tänä muonita on muodostuma riemu- juhlaksi koko Suomenmaassa. On oikein ja paikallaan, että Suomen kansa jnhlii kaikkia kansallisia suurmiehiään. Snell manin. Lönnrotin. Runebergin, Aleksis Kilven, (jonka muisto tä- hän asti »valitettaivasti on suu resti laiminti)öty>, juhliniinen on kukin osaltaan omiaan suomalais- ta kansallishenkeä kohottamaan. Ja mikä mielä tärkeätä, henkisten suurmiestemme kunniaksi »vietetyt juhlat moilvat, jos ne oivat tar- koitnksen mukaisesti järjestetyt, suuressa määrässä kirkastaa ja selmentää suuriniestemme elämän työtä laajeinmillekin kansankerrok- sille, jolla ei ole tarpeeksi tietoa suurten miesten merkityksestä kansantme kehityksessä. Kalemala juhla on kuitenkin päätä korkeampi inuita juhlia. Siinä me emine juhli yksityistä kansallista suurmiestä, maan juhlimisen esi- neenä on koko muinainen u o m e n s u k u, meidän esi-isiäm- me, jotka kauneimman runon muo- dossa omat sydämensä kauneimmat ajatukset perinnöksi jättäneet myö- häissyntyisille lapsilleen. Marsinkin maaseudulla kuulee marsin usein malitettama»», että on maikeata saada Kalemala-juh- Iitit sopimaan ohjelmaa. Etenkin malitetaan, ettei löydy sopimia lähdekirjoja, inistä puhujat, joilla ei ole laajempia ennakkotietoja, saisimat aihetta puheisiin ja esitel- iniiit. Epäilemättä onkin katuvan aikaa asianlaita niin ollut. 'Ryi on kuite»ikin tuo puute suureksi osaksi poistunut. Meidän aina' mirreä ja malpas Kansanivalis- 1 tusseuramme on näet jillkaissut mitä oimallisimman kirja»», tans- kalaisen F. Ohrtin ,.K ale »va- lan", joka mannaankin on erin- oinaisen termetullut lahja kaikille nuorisoseuroille ja »unille yhdis- tyksille. Toinen niinikään tarpeelli- nen kirja on 5ta»»san>valistusseu- ran toimittama uusi painos O. A. Kallion ..Elias Lönnrotia", j Hämmästyksellä ja samalla yhä kasmamalla »nielihymällä lukee Ohrtin Kalemalatutkimusta. Täy- tyy ilnnetellä. että tanskalainen mies on niin täydellisesti moinut sulautua Kalemalan henkeen ja samalla omistaa itselleen sangen perinpohjaiset tiedot ei ainoastaan suomalaisesta Kalemala-tutkimuk- sesta. maan myöskin sekä »van- hein niasta. että uudemmasta suo- malaisesta kirjallisuudesta ja simis- tylsestä. Ohrtin tutkimus on tie- teellisesti tarkka, mutta samalla niin helppotajuinen, että kuka hy- mänsä moi sen lukea ja nauttia siitä. Marsinkin »viime aikoina on suh- de suomalaisten ja tanskalaisten ivälillä tullut entistä läheisemmäksi ja ystäivällisemmäksi. Mutta jo »viime »vuosisadan alkupuolella, jolloin herännyt kansallinen innos- tus »vaati manhojei» kansanlaulu- jen keräämistä ja pelastamista, seurattiin Tanskan oppineiden pii- rissä innolla suomalaisen siivis- tvksen kehitystä. Onhan tunnettua, miten innokkaasti nuori tanska- lainen tiedemies Rasmus Rasl Suomessa käydessään kehoitti suo- «»alaisia keräämään »vanhoja lau- luja. lausuen julki sen silloin mie- lä niiil uskomattomalta tuntmvan ajatuksen, että nuo mauhar kau- sanlaillut kentics moisuvat muo - dostaa yiitenäisen^kausalliseeporseu. Lhrt, (synt. 1813, nykyään opett. Sövöit koulussa) on ja nuorena ihastunut iialeivalaau. Niyöhcin- hemmin yän on käynyt Suomes- sa. tutustunut perinpohjaisesti Suo- me!» kielee!» ja kirjallisuuteen sekä kääntänyt oiman »valikoinian Ka- le»valan runoja omalle kielelleen. Hanei» Kalelvaia-ihasluksensa kau- nein hedelmä on il»noitetta»vanani olema teos. Luokaainme pikainen yleissil mäys teoksen sisällykseen. Alussa tekijä antaa meille ly hyen, »mitta tarkan kuivan suo menkielen asemasta Ruotsin »val lan aikana. Osoitetaan kuinka tuo kieli — ilman suoranaista ulkonaista pakkoa — »varsiini»» Ruotsin suur mallan aikana ja sen jälkeen alkaa joutua yhä syrjäi- sempään asemaan, ja kuinka suvis- tynyt sääty asteettaisesti ruotsa- laistun. Samalla tehdään sel- mää suomenkielisen kirjallisuuden ensimäisistä heikoista oraista. Sitteu kerrotaan kansallisuusaat- teen heräämisestä ja kansallisesta innostuksesta Porthanin aikana ja Menäjän mallan ensi aikoina. Meille esitetään tämän ajan nuo ret suomalaiset tiedemiehet, Ar- midson, Gottlund, von Becker j. n. e. I. W. Snellmanin elä mäntyöstä kerrotaan laajemmin. Sen jälkeen tekijä kuivailee ensi- mäisiä kansPilaulujen kerääjiä ja puhun ivihdoiu laajasti Elias Lönnrotin elämäntyöstä ja Kale- malan synnystä. Toisessa lnivussa tekijä ensiu mastaa kysymykseen: „ Clift) Kale- »vala kansaiieepos" ja kuivailee onvallisesti mikä osa Lönnrotilla »taitaunmmalla ja oppineimnialla kaikista runolaulajista" on ollut Kaleivalan lopulliseen kokoonpa- noon. Seuraa sitten kuivaus Ka- lemalan keskenäisestä yhteydestä ja »»iistä eri alueista Suomessa, Inkerinmaalla, Mirossa ja Wie- nau Karjalassa, joissa Kalemalan laulut oivat syntyneet. Mihdoin käy tekijä tekemään selmää yksi- tyiskohtaisesti eri runojen »nuodos- lumisesta pysyen koko ajan kaik- kein uusimpien Kaleivala-tutkimus- ten pohjalla. Mielä tehdään täs- sä lunmssa tieteellisellä tarkkuudella selkoa Kaleioalau runojen ijästa, runomitasta, ivanhojen suomalais- ten uskosta, noituudesta ja loit- suista sekä katolisen uskonnon mai- kutuksesta niihin. Tekijä on sillä kannalla, että Kaleivalan laulut eiivät yleensä ole syntyneet ennen n. »vuotta 1300 ja että usko loit- sujen »voimaa!» on kotoisin masta katoliselta ajalta. — Tässä maut pintapuolinen luettelo tuosta teok- sen erittäin sisältörikkaasta toisesta lumusta! Teoksen miimeinen lnkn on omistettu pääasiallisesti Kalema- lan maikutukselle uudenimassa suo- malaisessa snvistyksessä. Kuivat- tuaan Runebergin ja Topeliuksen suhdetta Kaleivalaau. käy tekijä erittäin taitamasti selittämään Kaleivalan maikutusta Knvei». Er kon. Eino Leinon ja Ahon teok- sissa ja Kalemala-aiheiden kasit- telyä niissä. Lopussa on mielä puhetta uudeminan suomalaisen kuivanmeisto- ja maalaustaiteen suhteesta Kaleivalaan. Kuten ylläoleivasta lyhyestä selonteosta näkyy, sisältää Ohrtin teos mitä tarkimman ja perin- pohjaisimman esityksen Kaleivalas- ta ja sen suhteesta suomalaiseen silvisti)kseen. Sitäpaitsi on teos suurella läminöllä ja i»»»»ostuksella kirjoiteltu. Meidän tulee olla kii- töllistä tanskalaiselle nuehelle, joka on Suomen kansalle näin armok- kaan kansallisen kirjan lahjoittanut. Ja meidän tulee osoittaa kiitolli- suuttamme siten, että kaikki riennämme sen itsellemme hankki maan. Ilmestyköön se jokai- sen suomalaisen kirjapöydälle — ei main jonkun Harman — sillä sen se ansaitsee erinomaisen, kan- sallisei» sisällyksensä kautta. Samaa toimoisin hartaasti Kilpa-ajot Lieksassa ensi rnaaliok. 9 p:nä. Kilpailut tapahtuvat 3 sarjassa : 1) sarjassa nelitaivisten ajot. 2) sarjnssa handikaappiajot vanhemmille hevosille. Näissä ajoissa lasketaan juostavaan mat kaan lisää 8 m. jokaiselle Gnnä- tyssekunnille alle 2 minuuttia. 3) sarjassa kapula-ajot. Näis sä ajoissa jokaiseen ryhmään kuuluu 3 hevosta. Juostava mat ka on 3 km, jaettuna niin että ensimäinen hevonen juoksee 1,5 km, toinen 1 km ja kolmas 0,5 km. Ensimäisessä ia toisessa sar jassa on matka 2 km. Sisäänkirjoitus pidetään kuu- nanhuoneella klo 10 a. p. ia ajot allcnvnt klo 1 päivällä. Pielisjäi veliä 25 p:nä helmik. 1910. Hevosy stäraseura. <K. S. 1 k. 4 s. 40 mm.» iMeijerskan apn!aisen ' toimi 'Juuan Osuusmeijerissä vu haet- ^laivana o päimään maaliskuuta _ 1910 mennessä. Todistukset palkka- ma-.itimulsineen lähetettämä osoit- teellä: H. I. Tuhkauc», Juuka. !ltran kansakoululle ostetaan Koimn- ja mänty- halkoja. Huutokauppa pidetään kansakon- lulla torstaina maaliskuun 10 p:nä klo 3 j. pp. litrassa, pmä helmikuuta 1010. Zohtoknnta. (ji. 3. k.» fiuutokatipaila ostetaan Liperin Ruokolahden kan- sakonlurakennukseen tarivittamat hirret, kansakoululla ensi maalis- kuuii 3 p:nä klo 2 päiw. tilaisuu dessa määrätyillä ehdoilla. Kiakenu--Stoiniik«ttta. (ti. S. 2 k.) myöskin tohtori Kallion kirjoitta- »nasta Elias Lönnrotin elämä- kerrasta. Jokainen, joka todella tahtoo tutustua tähäu kansamme hymäntekijään, hankkikoon sen itsel- leeif Kun olemme tämän pirteän ja lämmöllä kirjoitetun eläinäker- ran lukeneet, ei Lönnrot ole meil- le enää paljas nimi, maan to- della suuri ihminen, joka kaikkine rakaslettamine lnonteenominaisnuk- sineen astuu meitä inhimillisesti lähelle! Edistysseurat! Pitäkää kunnia- asiananne hankkia itsellenne nä- mät kirjat ja leivittää niitä. Tu tustuttamalla jäseniänne niihin, moitte suuresti laajentaa ja rikas- tuttaa heidän tietojaan esi-istemme kalleimmasta perinnöstä, 5taleiva lasta, ja silloin moitte saada Ka- lemalajnhliinne todella armokkaita ja tarkoitustaan »vastaamia esitel- miä Kaleivalasta. Muodostukoon Kaleivalajuhlasta mahtaiva kan- sallinen riemujuhla, jolloin esi-isien hc>ili elmvänä ja moi»nakkaana täyttää jokaisei» suomalaisen rin nan yhteenliittäen tätä onnetonta ja rilkireivittyä kansaa. . )))l ikko B. Eric h. Y lp I U ^imuaiitit sana Zoensuuu kaupungin kuumesairaa- lasta. Kuumesairaala on rakennettu ja ylläpidetään kaupunkimme yh teisillä maroilla ja jokaisen sairaan siellä olosta maksu kannetaan. Kaupungin on kyllä kannattanut teettää tämä sairaala, mutta ei näy kannattaivau pitää siellä tar- peellista paliveluskuntaa. Liekö tämä alun pitäii» tarkotettnkin yk sinomaan köyhätistöä marten ja senkotähden siitä ci paljoi» perus- tettane, »ninkälainen hotto sairailla siellä on? Ehkäpä niitä kaupun- gi»» »varoja käytetään paljoi» tur- hempiinkin knin heikkojen sairaiden hoitamiskuslannutsii»». Jos kerran ei ole »varoja kahta hoitajaa pitää rakkoisien puolella, »»iin niiksi ei lasten äitiä lasketa, maikka kuinka rukoilemalla pyrkisi lapsiaan hoi- tamaan, luit se ei palkkaakaan ivaatisi ja näin ollen olisi kaupun- .sille hyödyksi? Kun sinne kum- minkm pakotetaan miemään »»uo pienet heikot lapsetkin, siiloin pan- naan kyökkipalrvelija niitä hoita- ntaai». Mo»»tako muorokautta hän jaksaa malmoa paraalla tahdol- laankaan. Kun hän sitten »nuu- taiiian muorokanden malmottua nukkuu hymin raskaasti, niin nti- teniä hän silloin on hoitamassa noita pienokaisia, jotka kuumeen houreissa alituiseen nousemat is- tualleeu. Jos ne herrat, joihin tämä asia koskee, olisiivat näke- mässä omat lapsensa tämmöisessä hoidossa, kyllä marinaan hoito korjaantuisi. „Nyt petos, »vilppi täällä on noussut kunniaa»», on malhe mallan päällä ja määryys »voimassaan; ei köyhän, kurjan ääntä miattomuudessaan kuun nella, rikas »vääntää lain myöten tahtoaan". S. P. Essi viikolla on saata vana Kalevalan 75- vuotinen muisto. Juhiaviiiko julkaissut Valvoja. Merkkipäivän johdosta julkaisee Valvojan toimitus juhlajulkaisun, jonka koko sisällys koskee yksinomaan Kalevalaa. Julkaisu sisältää suuren määrän kotimaisten ja ulkomaisten Kalevalan tutkijain ja kääntäjäin ar vokkaita ja mieltäkiinnittä- viä kirjoituksia, joissa moni puolisesti käsitellään kan salliseepostamme ja sen merkitystä. 12 Kuvia tulee julkaisuun sekä muotokuvia että jäl jennöksiä Akseli Gallen- Kallelan Kalevalan kuvitus- suu; nitelmista. Merkkipäivän johdosta ansaitsee tämä arvokas jul kaisu erikoista huomiota ja toivottavasti hankitaan se kaikkiin koteihin missä kan sallista sivistystämme pide tään arvossa. Q Jokainen, joka tilaa 5 kappaletta, saapi 6:nnen il maiseksi. Saadaan kirja kaupoista, asiamiehiltämme tai suoraan meiltä. H Hinta on 1 mk. 75 p. Vielä on saatavana vii me vuonna ilmestynyt huo mattava Kalevalavihko, ionka myöskin julkaisi Val vojan toimitus; 270 sivua laaja, erinomaisen sisällys- rikas ja arvokas; runsaasti kuvitettu. Hinta 3 mk. 50 p. Kustannusosakeyhtiö OTAVÄ Helsingissä. Osakkeenomistajat Höyrylaiva- osakeyhtiössä »Lieksa» kutsu taan varsinaiseen yktiökokouk- seen, joka pidetään Joensuun kau pungissa kauppias M. G. Piippo sen asunnossa keskiviikkona tu levan maaliskuun 16 päivänä klo 12 päivällä. Kokouksessa käsitellään yhtiö järjestyksen 15 §:ssä mainittuja asioita. Joensuussa 26 pnä Helmikuuta 1910. johtokunta. (Rajav. 1 k. 4 s. 45 mm.) Vncden 1910 ja 1911 tehty Heinävaaran äänestys alueen vaaliluettelo on yleisön tarkastettavaksi esille pantuna maaliskuun 1—15 p:ään Olli Kol josen talossa Heinävaaralla. Heinävaaralla 25 pinä helmik. 1910. Vaalilautakunnan puolesta : Pekka Varis. Rääkkylän Osuuskaupan r. l. tvarsiuainen osuuskunnan ko- kous pidetään maanantaina ensi maaliskuun 7 pmä klo 10 e. p. osuuskaupalla. Käsitellään sään- töjen 22 ja 24 §§:§|ä määrätyt asiat, päätetään rahalainan otta misesta ja hallituksen sitoumusten suuruudesta. Rääkknlässä 1910. Hallitus. (Ä. S. 1 f.) toimeenpanee Kiteen ja Kiteen lahden maalaisseurat Maalisk. 21 p:nä Kiteenjärven jäällä. Ilmoit- tnutumincn klo 10 e. pp. maja talossa. Osanottoon ovat oikeu tetut 3:ii"ievuotiset ja sitä van hemmat oriit, ja tammat, vaan ei valtion kilpa-ajoissa ennen pal kitut. Toimikunta. (K. S. 1 k.) Mönni—Selkien äänestysalueen v :ksi 1910 laadittu vaaliluettelo n yleisön nähtäväksi esillepan- tuna Selkienkylän kansakoululla maaliskuun 1 pistä saman kuun 15 päivään. Vaalilautakunta. Reb. Nuutinen. Puheenjohtaja. ii- s i ^ lK. S. 1 k. 4 s. 45 m»»».) Tumlnan ruskea jä- niskoira, „Jalu", hämisi helmik. 14 pnä. Tun- "'tomerkit: lyhytkarmai- nen, ja mähän kaarema häntä, oi- kean silmän alla karmaton arpi samoin toisen etujalan marpaiden yläpuolella. Löytäjää pyydetään palkintoa ivastaan tuontaan tahi ilmoittamaan Nurmeksen Pohjois- päähän. T. Kuittisen perill.