N:o 64 — I0IO. KAIKU. Maanantaina Kesäkuun 6 pälv&nä. Ärv. yleisölle ilmoitamme, että jalkineliike on muu tettu Uusikatu N:o 16, Laanisen talo. Jalkineita tehdään kaikesta laadusta ja vanhoja korjataan. Työn hyvyyden tietää jokainen, kun koettaa. Hin nat kohtuulliset. Kunnioituksella: K. Hukkanen. M. Kilponen. Pudasjärven kunnan vaivaishoidon tasausrahankanto vuodelta 1901 toi mitetaan allekirjoittaneen asennossa tulevan kesäkuun 23 päivänä ja aika naan tehdyn jaon mukaan ovat maksuvelvolliset seuraavat vaivais- hoitopiirit: Hetejärvi, Jongu, Aitto jani, Pudasjärvi, Mäntyjärvi, Haara hiltunen, Simojärvi ja Sotkajärvi. Samassa myös kannetaan pappein rästisaatavia viime kirkollisvuodelta Pudasjärvellä, 25 p. toukok. 1910 Sakari Lassila. R. y. Pohjan Leimun Kokous keskiviikkona t. k. 8 p. klo 8 ip HUOM.! Talon kauppakirjain hyväksyminen Esimies. on vielä vuokrattavana J. F. Hellman illa. (L., K., K. T., U. S. ja H. S. l:sti.) Pohjois-Pohjanmaan Ensimäisessä (Limin gan) Kansanopistossa julistetaan täten haet tavaksi. Työvelvollisuus on*, hoitaa luon nontieteiden. maantieteen, terveysopin, kir janpidon — ja sopimuksen mukaan mui denkin aineiden — opetusta yhteensä 15 tuntia viikossa, asua opistolla ja ottaa osaa valvontaan sekä kaikkeen opistoelämään Palkka on 1,200 mk. rahaa, vapaa asunto lämpö ia valo sekä ruoka emäntäkoulun pöydässä työkauden aikana. Työkausi on 6 kuukautta. Hakemukset ovat lähetettävät ennen tämän kesäkuun loppua johtokun nan puheenjohtajalle rehtori S. A. Wester- lundille Onluun. johtokunta. taan, on nyt jo loppunut, niin että ainoastaan kaksi mainittua tautia sai- rastamaa on enää paikkakunnalla. Sairaalakin, joka sinne oli ollut pakko järjestää, tullee lakkautettamaksi. — R. y. „Kytö III ":s Kellonky- lässä imettää talonsa mihkijäisiä ensi sunnuntaina. Oululaisten sopii tehdä pyöräretki sanottuun juhlaan. — Kotvanlainen ukonilma oli lauantaina useissa paikoin maaseudulla M. m. Vihannin Alpuan kylässä oli niin komaa, että Harmoinpa paikkakun- nalla on sellaista ollut. Erään tov pan läheisyyteen siellä putosi ojaan tulipallo, joka siinä laukesi ja antoi sellaisen pamauksen, että huoneet tä- rähtelimät. — Salama iskenyt kaksi ih ,nisiä kuoliaaksi. Lauantaina noin kello 4 i. p. raimosi Kalajoen Tyn- gänkulässä ankara ukkosenilma. Jy' räykset olimat niin komia, että huo- neet huiskunvat. SDBrttä satoi kuin saamista kaataen. Samaan aikaan oli salama iskenyt torppari Jaakko Hihnalan maimon ja miisimuotiaan pojan kuoliaaksi. Salama oli nähtä- mästi tullut samupiipusta tupaan, koska oli särkenyt mähän takan nurk- kaa. Tumassa oli paitsi mainittua maimoa kuusi lasta, joista manhin on kolmannellatoista ja nuorin masta seitsemännellä kuukaudella. Manhim- man tyttären kertomuksen mukaan oli surmansa saanut Lauri-poika ollut kama- rissa nukkumassa, mutia lienee konnen lyrähdysten maikutuksesta herännyt, roska oli rumennut itkemään. Äiti oli mennyt katsomaan lastaan. Kun ei hän sieltä palannut, meni tytär katsomaan, jolloin näki äitinsä makaa- man lattialla kuolleena, meljensä, jalat lattialla, pää sänkyyn nojautuneena, sa moin kuolleena. Olisi luullut noin nuoren tytön joutuman tämän näh tyään neumottomaksi, mutta onneksi ei kuitenkaan niin käynyt. Kun hän ru- pesi mainajia tarkastamaan, huomasi hän melimainajansa paidan hihassa oleman ilmitulen, jonka huolellisesti sammutti. Sitten masta läksi lähim- mäiseen taloon tapahtumasta kerto- maan. Jollei hän olisi tulta sammut- tanut, niin marinaankin, ennenkun muualta olisi apu ehtinyt, olisimat huoneet ja niiden mukana ainakin pie- nimmät lapset palaneet. Tämän kir- joittaja kämi mainittuja mainajia kat- somassa, kun he olimat mielä siinä, missä olimat silmänräpäyksessä sur- mansa saaneet. Kun näki, että maimo, joka nqi makasi kuolleena, oli masta koettanut matnnstaa illalla kotiin tule- malle miehelleen kotia siihen kuntoon, että hän siinä miihtyisi ja kun näin äkkiarmaamatta kesken puuhien hänen- {in piti lähteä ja jättää 5 lasta itke- mään, niin tuli ajatelleeksi: kyllä tämä elämä pitäisi sentään käyttää etupäässä tulemaisuutta marten. Tietämätön on, milloin ja minkälaisella kuolemalla pi- tää meidän täältä eritä. Sääliksi käypi näitäkin lapsukaisia, jotka jäimät ilman äidin hoimaa. Isänkin täytyy olla mieraan töissä ansaitsemassa lei- pää. Mieraiden hoidettaviksi pieno kaiset joutunemat. — Tulipalo Kemissä. — Ke uli»r kirjapaino Palanut. Lauan taita masten yöllä klo V2I syttyi tu lipalo Kemissä Drjönkadun marrella olemassa nahkakauppias Qmickin ta- lossa, joka paloi ulkohuoneineen aiman poroksi. Myöskin talonomistaja Gun narin talon ulkohuoneet turmeltuimat mähän. Qmickin koko nahkamarasto ja suurin osa irtaimistoa paloimat. Puotimarasto kuitenkin saatiin pelas- tetuksi. Sanotussa talossa sijaitsi Ke min kirjapaino, jonka omisti kirjaltaja O. R. Mapaa, ja paloi se kokonaan niin ettei saatu pelastetuksi muuta kuin joku pöytä konttorihuoneesta. Kaikki keskitekoiset kirjapainotyöt m. m. juuri malmistumaisillaan olema tämän kuu- kautinen „Ärmonsanomat" paloimat myöskin sekä kaikki paperimarasto. Omickin talo sekä irtaimisto olimat palomakuutetut Suomen kaupunkien yleisessä palomakuutusyhtiössä ja pa- lomakvutusyhtiö Pohjolassa yhteensä 32.500 markasta. Kemin kirjapaino palomakuutusyhtiö Fenniassa 12,000 markasta ja paperimarasto samassa yhtiössä 3,000 markasta. Mistä tuli on saanut alkunsa, ei ole tietoa. Luul laan kirjapainon puolelta sen lähte- neen. Poliisitutkinta pidetään tänään. — ..Armonsanomat" painetaan nyt toistaiseksi Oulussa Osakeyhtiö Oman Kannan kirjapainossa. — Junan alle oli mähällä jou- tua miime lauantaina Simon asemalla eräs asemalla työskentelemä mies. Hän oli siirtämässä lankkua radalta, kun juna äkkiä saapui. Mies kuitenkin ehti ajoissa poistua radalta, loukkasi maan mähäsen päätänsä ratakiskoon. — Juneliuksen jutun jälkikai- kuja. »Tampereen Sanomain" tietä- män mukaan on rouma Alma Junne- lius haastanut miehensä, kirkkoherra Junneliuksen Ala-Tornion kihlakunnan- oikeuden t. k. 18 p. pidettämään is- tuntoon, jolloin rouma Iunnelius tulee maalimaan miehestään pesäeroa. Kan- tajan asiamiehenä tulee olemaan ma- ratuomari Ossian Prokope. — Kemijärweu kunnan kunta kokouksessa m. k. 30 p. päätettiin seuraamista asioista: Talokas Johan Kieksin pyyntö saa- da siirtää ottamansa Sipomaaran los- sin mastaus entiselle lossimiehelle Matti Määnäselle, johon pyyntöön kokous suostui. Kunnassamme toimeenpantamia tans- seja y. m. humia marten päätettiin laa- tia ohjesääntö, jota laatimaan maltt- tiin poliisi M. Turunen, talokkaat I. E. Kerkelä ja M. Särkelä. Kunnalta maadittua selitystä anta- maan Kumernöörin mirastoon Ison- kylän kansakoulupiirin tekemään mali tukseen malittiin kunnallislautak. esi mies M. U. Kulpakko, talokkaat Ulrikki Tyrui ja M. Särkelä. Kunnan jymälainamakasiinista pää tettiin myydä noin 300 hl manhentu misen kautta siemeniksi kelpaamattomia ohria. Samoin päätettiin laskea jymälaina makasiinin uloslainauskorko 7 litrasta litraan hehdon suuruiselta uloslai- natulta jymämääräykseltä. Aikamää- räykset koron suhteen pysytettiin entisel- lään. Niin hymin lainamakasiinin jn- mäin myynnistä kuin korkokannan las kemisesta tehdyt päätökset alistetaan läänimme herra Kumernöörin mah- mistettamaksi. — Kemijärwen kunnan lääkä riksi on malittu lääketieteen lisensiaatti Hannes Heikinheimo Keuruulta. — Kemin kaupungin tilijutnt. Miime numerossa kertomamme uutisen ändennykseksi mainitsemme, että Hel- ingin Sanomat tästä kertoessaan li- äämät siihen: „Tämän uutisen johdosta »voimme ilmoittaa, että meille näytettyjen hra Helteen antamain kuittien mukaan hän on saanut hra Holmilta useampia tu- jansia markkoja." — Maatilan kauppa. Keskitas- ilan verintötalosta N:o 10 Vihannin pitäjän Alpuan kylässä on myyty 7:lle ostajalle toistakymmentä palsta- tilaa; 2 torpparia on muutettu pals- tatilallisiksi, kantatilan, jos^a mielä moi elättää 5—6 lehmää ja hemosen osti t. k. 3 p:nä talokas Irma Mi Hannista. Kaupat mälitti Oulun läänin maan- mittaus- ja kiinteistöjen mälitystoi- misto. Omistaja maramaamittari I. H. Luoma. — Rowauicmen kuntakokouk sessa toukok. 30 p. käsiteltiin seuraa- mia asioita: Kuten muistettanee, ei kuntakokous käsitellessään kiemari- ja kyyditysasioita moinut hymäksyä Mikajärmen, Hau talan ja Onnelan seuduille sijoitetta- mistä kiemareista tehtyjä maatimuksia, maan jätti erityisten henkilöitten toi- meksi neuivotella ja sopia mainittujen kiemarien pidosta ja kyydityksestä en- tisten kiemsrin pitäjäin ja myöskin muitten henkilöjen kanssa. Kuntakokouk selle esitettiin nyt uudet kiemariupitotar- joukset tai maatimukset. Hautalan kiema- rin tilalle sijoitettaman kiemarin pidosta ja kyydityksestä on kraununtorppari A- dam Kaakkuriniemi maatinut 2,300 mk. muotta kohti sillä ehdolla, että hänelle suoritetaan jo ensi syyskuulla tästä määrästä 1,000 mk. taloutensa siihen kuntoon järjestämistä marten, Apukan kiemarista ja kyydityksestä maati kruu- nuntorppari Matti Suutari 2,250 mk. muosittain ja Mikajärmen kiemarista sekä kyydityksestä kruununtorppari Mik- ko Hiltunen Peltolan kruununtorpassa Mikajärmeltä 900 mk. niinikään muo- sittain. Kuntakokous puolestaan hymäk- syi edellä olemat maatimukset Roma- niemen kunnan osaan nähden. Onnelan kiemari jää entiselle pitäjälle. Sähköteknikko H. H. Lindqmist Hel- singistä oli kunnalle jättänyt pyynnön, että joko hän yksityisenä henkilönä tai hänen muodostamansa yhtiö saisi yksin- oikeuden 15 muoden ajaksi sähköliikkeen moimaa ja malaistusta marten perus- tamiseen Romaniemen Kirkonkylässä. Pyynnössä ilmoitettiin, että esim. 16 normaalikynttilän malomoimalla ma- rustetuista sähkölampuista tultaisiin perimään maksua 13 markkaa talmes- sa. Jos samaan taloon tilattaisiin useampia lamppuja, maksaisi miides lamppu ainoastaan 9 markkaa tal- messa. Tästä asiasta sukeusi erittäin mil- kas ja asiallinen keskustelu. Kun ko- kouksen mielestä kuntakokous ei ole kunnallisasetuksen mukaan oikeutettu enemmän yhdelle kuin toisellekaan yksi- tyiselle tai yhtiölle luomuttamaan yksin- oikeutta jonkun liikkeen harjoittamiseen ja kun etenkin sähköliikkeitten alalla hy- min lyhyessä aiassa moi sattua armaa- mattomia uudistuksia ja parannuksia, joiden toimeenpanoa käytänössä yksin- oikeusjärjestelmä möisi ehkäistä, niin päätti kokous näiden näkökohtien pe rusteella jättää pyynnön huomioon ot- tamatta lausuen kumminkin toimomuk- senaan, että yritteliäät liikemiehet ma- paan kilpailun pohjalla kämisimät hank- keeseen käsiksi. Kysymys Rantamitikan, Kirkonkylän ja Mkylän kansakoulupiirien piirijaon muuttamisesta tarkoitustaan mastaa- miksi otettiin keskusteltamaksi, maan kun kysymys on hymin tärkeä ja maa- tii perinpohjaista malmistelua, niin malittiin erityinen maliokunta laati- maan asiasta ehdotusta kuntakokouk- selle. Tähän maliokuntaan tulimat A Moberg, F. O. Hirttiö. I. P. yli pulli, Oskar Poikela, E. Gerdström sekä I. A. Autti. Sen johdosta, että kumernööri ei ole mahmistanut Romaniemen Kirkon- kylän yhdyskunnan tonttijakoa ennen kuin mahmistusta marten maadittamat muutokset on tehty yhdyskunnan ase- makarttaan, malittiin maliokunta muu- tosehdotuksia malmistamaan. Tähän maliokuntaan tulimat maratuomari Ali Tornberg, kauppias K. W. Pöykkö, sa hanomistaja M. E. Stelander ja lei- puri Heikki Marttila. — P.-P. Jäät Kukkolan myllyn juomalla omat tehneet melko mahinkoa, mieden paikoin laitakimiä ja toisin paikoin on tulma täyttänyt juomaa kimillä. Karjaa omat jotkut laskeneet ulos niityille, ivaan huono näyttää oleman ruoka siellätu!, tirn halia on turmel lut heinän alunkin, ainoastaan moi- makkaammilla kedoilla on ruoho mi- heriää. — Talonkauppa. Talonomistaja S. Nikkilä on myönyt omistamansa talon lähellä Ruukin asemaa neiti H. Castrenille 5,100 markan hinnasta. Taloon tulee muutettamaksi postitoi- misto. — Warkaus. T. k. 1 päimäa masten völlä marastettiin Paamolan Lapinkylän Siponmaan talosta 2 tas- kukelloa ja joku summa rahaa. War- kaista ei ole mielä tietoa. — Karungin kunnan kuntako kouksessa 30—5—10 Julkiluettiin Dlitornion piirin ni- mismiehen lähettämä ote siitä urakka- huutokauppapöytakirjasta miime kulu- neen huhtikuun 15 päimältä, jossa oli urakalle tarjottu kestikiemarinpito ja kyyditystoimi niissä Ilitornion kun- nassa olemissa kestikiemareissa, missä Karungin kuntalaiset omat kyyditysmel- malliset urakkakautena 1911—1915. Useammista tarjoutumista hymäksyttiin: Kirkonkylän kieivarista K. A. Lakka- päälle 500 ja Kaulirannan kiemarista Iisakki Antinmaalle 550 markalla muo- delta. Päätettiin perustaa Korpikylän pii- riin ylempi kansakoulu alkamaksi syk- syllä1911.Korpikyläläiset maatuvat kou- lun alotettamaksi ensi syksynä, mutta katsoen siihen, että jälellä on main kaksi kuuta siihen, jolloin koulutyö olisi alotettama ja ettei alkumalmistuksia niin lyhyessä ajassa moida ehtiä toi- mia, niin sen takia kokous 257 äänellä 44 mastaan ratkaisi asian mastoin ano jäin maatimusta. Mitä itse asiaan tulee on aiman luonnollista, että Korpikylän piiriinkin tulee koulu samoin kuin kunnan muis- sakin piireissä on, toimottama maan olisi, että saataisiin koululle oma talo ilman sellaisia rettelöltä kuin Karungin ja Kukkolan koulurakennuks. jo on ollut ja masta uhatäan lisää. Karungin koulu- rakennusjuttu päättyi käräjöin käyn- nillä, maan Kukkolan koulun rakennus- juttu näyttää kehittymän mieläkin ikä- mämmäksi. On jo pidetty kaksi eri- näistä sominto oikeutta ja katselmus- oikeus kolmas. Ensimäinen sominto-oi- keus erotti urakoitsijan toimeensa kyke nemättömänä, mutta hän on jatkanut rakennustyötä takausmiestensä mal- tuuttamana. Katselmusoikeus teki mo- nia muistutuksia ja korjausmaatimuk- sia ehdolla että jos niitä ei toimiteta ennen tuleman elokuun loppua, niin rakennustoimikunta on melmollinen ne teettämään rakentajan laskuun. Kukkolan koulun rakennusasiasta on jo monesti kuntakokouksissa ollut kie- roja keskusteluja, niinpä nytkin kämi kilpailu huutamisessa ja hämyttömyyk- ien antamisessa toimihenkilöitä mas aan. Kukkolan kansakoulun rakennusjätteet määrättiin rakennustoimikunta talteen aittamaan. Kukkolan kansakoulun rakennustoimi- 'unta antoi tiliasiassa maaditun lau- unnon, joka asia mielä jäi ratkaise- matta. Tarkastettiin kunnallismerojen räs- iluettelo ulosottoa marten. Julkiluettiin maramaamittari I. Haatajan ilmoitus kalastusrajain käyn- nin päättymisestä Karungin kunnassa. Julkiluettiin kunnallislautakunnan aatima kunnan paloapuyhdistyksen toi mintakertomus muodelta 1909, joka ymäksyttiin. — Karungista. Kemätkylmöt omat päättyneet toukokuun loppuun. Siewistä. »Kansan Tahdon" 116 numerossa näkyy eräs ..Raataja" Siemin Man- haltakirkolta ilakoitseman siitä, kun sin- ne kemäällä perustettu nuorisoseura kuoli kehtoonsa. Asia kyllä on totta ja todella surkuteltamaa, sillä ei näy mielä sen kyläkunnan nuoriso oimalta- man omaa hymäänsä. Mutta ei siitä sentään sopisi ..Raatajan" niin komin suurta iloa pitää, sillä komin heikolla kannalla näyttää samalle kylälle joku aika sitten perustetun työmäenyhdis- tyksenkin toiminta oleman, ei näy siis senkäänlainen malistus metelemän, jos ei pormarillinenkaan, joten tässä ta- pauksessa „pata kattilaa soimasi, maik- ka molemmilla on yhtä musta kylki." Niin tämä Siemi pitäisi olla mesi- kauhun saastuttama ja siis koirat ja kissat joko kiinni tai sitten kuonoko- palla marustetut, mutta ei näytä mä- litettämän tuosta määräyksestä ei niin mitään. Mapaana ja ilman kuono- koppaa juoksentelemat kaikki koirat, yk- sinpä poliisinkin. Armoisat järjestyk- sen malmojat, eiköhän kuuluisi Teidän melmollisuuksiinne katsoa perään, että tätäkin määräystä edes jonkukaan mer- ran. noudatetaan ja ennen kaikkea itse noudattaa. Kemätkylmöt omat täälläkin jo suu- rimmaksi osaksi tehdyt. Aikainen ja lupaamalta näyttämä olikin kemät, mutta nyt omat ilmat käyneet komin kylmiksi. Monena yönä on pakasta- nut niinkin komasti, että mesi on jää- tynyt, joten ne kylmöt, jotka jo omat oraalle kerinneet, omat aiman kellastu- neet ja surkastuneet. Pikaista sadetta ja lämmintä odottaa maanmiljelijä toimoakseen työstään hedelmiä saaman. —o—o. Oikku uutisia. — Wihittyjä. Viime lauantaina wi- hittiin täällä annoliittoon neiti Elin K i u t t u ja homioikeuden auskultantti Wille R a h- k o n e n. Eilen rvihittiin täällä morsiamen kodissa neiti Helmi W i d e l l ja asianajaja Vilho Hakanen Torniosta. Rakennusmestarit, Urakoiisiat, Rakennuttajat maalla ja kaupungissa Huomatkaa! Nvkvään valmistunut puusepän tehtaani, joka on varustettu kaikilla ny kyajan parhaimmilla koneilla, ottaa valmistaakseen kaikkia parhaimmista aineista huokeimpiin hintoihin. = Tiedustelkaa hintoja. ===== K. H. KYLLÖNEN. Puusepän- ja rakennustarpeiden tehdas. Oulussa Uusikatu 45. Puhelin 597. Sähköos.: Kyllönen, Oulu. — Hylkeiden runsaus Suomen ränni- kolla. Kuten „Saarlane" kertoo, on Suo- men rannikolta palannut kotiin kuusi runö- laista alusta, joissa jokaisessa on ollut 70 -130 hylettä, ammutut lähes kahden kuu- kauden kuluessa. Kun Suomessa makse- taan ammutusta hylkeestä 5 markkaa palf- kiota, niin on tulos ollut tyydyttäivä. Hyl- keen rasmallakin on armonsa. Ensi muonna tapahtuma palkkion korotus marinaankin houkuttelee runsaasti pyydystäjiä paikalle. — Kansaiutväliseltä musiikkikougres silta, joka pidetään ensi muonna Roomassa, on sämeltäjämme Jean Sibelius saanut kut- sun saapua edustamaan suomalaista mu- siikkia. — Kowanlainen ukkosenilma oli Oulussa miime perjantaina. * — Rukiin tähkiä huomattin t. k. 3 p:nä Limingan Alatalon pellossa. — Saman ta lon kartanolla nähtiin samana päimänä tuomessa ensimäistä kukkia. Muualta Suomesta. — Plioppilaskokekaat lähtimät eilen Helsinkiin malkoisia lakkejaan noutamaan. Asema oli täynnänsä ihmisiä, mutta ääne- tön oli tällä kertaa lähtö, ei laulu kajah- dellut, ei koulujen lippuja näkynyt. Olipa kuin olisi luo ennen niin juhlallinen lähtö kadottanut jotakin entisestä juhlallisiiudes- taan. Mutta silti loistimat lähtemien kas- wot ja hiljalleen poistui juna riemuitsemien maisteri H. Stenberg. Tähän mas- omaisten jäähymäisiä tonvorikkaille nuorille tasi ..Berliner Liedertaselin" puheen johtaja, asessori I. Redlin. — Saksalaiset laulajat Helsiu gissä. Saksalaiset laulajat, jotka miime miikon tiistaina saapuimat pää- kaupunkiimme, saimat kaikin puolin ar- mokkaan mastaanoton. Klo 9 ajoissa aamulla lähti toistasataa laulajaa. Suomen Laulun, M. M:n, D. L:n ja Akateemisen laulukunnan jäseniä, tulli- laitoksen laimalla ..Nordmakten" me- relle mastaanottamaan saksalaisia, joi- den piti saapua Helsinkiin klo 10 tie- noissa. Jo merellä ollessa mirittimät Heikki Klemetin johtamat laulajat ..Terme Suomeni maa", johon saksa- laiset mastasimat soittamalla !^0 muo- den sodan marssia. Mieraiden sata- maan saapuessa, tuli heitä termehti- mään juhlaa marten asetettu järjestö- lytoimikunta ja kaupungin pormestari, samoin promotsiooniin osaaottaneiden lähetystö, joiden puolesta puhui pros. I. Mikkola. Tämän jälkeen alkoi klo l !-> 1 aikaan mieraiden maihin saatto. Kauppahallin edustalle olimat asettu- neet ylioppilaat ja laulutuntien jäsenet lippuineen sekä joukko nuoria naisia, jotka kukkakoreineen odottimat saapu- mia, kiinnittääksensä kunkin maihinas- tujan rintaan korean ruusun tai muun kukan. Mieraiden saamuttua rantalai- turille, piti heille saksankielisen puheen miitatessa. * — Ajoi „tvosikalla" maikka ei ollut rahoja. Viime lauantaina ajeli Pie tarsaaresta kotoisin olema kaimertaja ftrmts Österlnnd „wosikalla" kokonaisen kymmenen markan edestä, mutta kun maksusta tuli kysymys, pötki tiehensä. Poliisi kuitenkin tapasi miehen Oulujoelta, joten hänen on nyt selwitettäwä ajonsa. ^.Uies oli ollut hutikassa. * — Tuomi kukkii m. m. Hupisaarilla ja Oulujoella. * — Quluu diakoniSsakodin rakennus puuhat omat parhaillaan käymässä. Vanha puupuoli on jo kiskottu alas. Sijaan ra- kennetaan ensin yksikerroksinen puurakennus ja tuonnempana kohotetaan sen iviereen kiminen, kolmikerroksinen. Maroja rakennuksiin on mainitulla ko- dilla 75,000 markkaa, kaikkiaan tarmittaisiin 110.600. — Mikael Agricolan riutakutva Tu- ruu tuomiokirkkoon. Joku aika sitten il- maitettiin Turun tuomiokirkon isännistölle, jonka muodostamat Turun tuomiokapitulin jäsenet ja läänin kumernööri, että taiteilija E. Vikström olisi halukas Turun tuomio- kirkkoon luomuttamaan Viipuriin pystyte- tyn Mikael Agricola-patsaan kipsi-mallin eli luonnoksen. Sittemmin on taiteilija kum- minkin ilmoittanut että puheenaolema, alku- peräinen kipsimalli tulee säilytettäiväksi Suo- malaisen Kirjallisuuden Seuran huoneus- ossa, mutta että hän olisi halullinen toi- mittamaan siitä pronssisen jäljennöksen Tu- run tuomiokirkkoa marten. Kysyttyä asiasta Turun kirkkoneumostolta, on tämä lausunut mielihymällä ottamansa sellaisen armotkaan aunistuksen tuomiokirkkoon. Dllämainitun kirkon isännistö onkin jo päättänyt taiteilija Vikströmiltä tilata pronssisen jäljennöksen kysymyksessä olemasta rintakuivasta. 5tustannukset suoritetaan tuo- miokirkon koristerahaston korkotuloista. Tämän jälkeen lähtimät mieraat 20—!^0-hen- kisissä joukkueissa, joilla kullakin oli omat opastajansa, katselemaan kau- punkia. Klo 8 illalla oli konsertti kansallis- teatterissa, joka oli ääriään myöten täynnä juhlapukuista yleisöä. Sano- mattammekin oli selmä, että saksalaisilla mieraillamme oli täydellinen menestys puolellaan. Illemmalla oli juhlaillalliset Kaimo- huoneella, jossa molemmin puolin pi- dettiin puheita, lauluja kaikui ja mu- siikki soitteli. Tunnelma mierasten ja meikäläisten mälillä oli mitä sydäm- mellisin. ..Berliner Liedertasel" lähti klo 11 miime torstai-iltana pääkaupungis- tamme, suunnaten matkansa Tukhol maan. Lääkäri ja apteekkari rii- dassa. Punkalaitumen m. t. kun nanlääkäri, tohtori A. K. Bustorss syytti Huittisten kihlakunnan oikeudessa äskettäin Punkalaitumen apteekkaria K. E. Grönbergiä solmauksesta. Bu- torssin mäitteen mukaan mastaaja Grönberg olisi sanonut potilaille, jotka hakimat apteekista lääkkeitä, että Bu torss oli kykenemätön lääkäri ja että )än on saanut nykyisen mirkapaikkansa petkutuksella sekä että mastaaja oli kiinnittänyt erääseen lääkepulloon sisäl- lisesti merkin sijalle myrkkyä. Tämän muoksi kantaja maati mastaajalle ran- gaistusta jatketusta herjauksesta. Mas- taaja kuitenkin kielsi kaikki kantajan mäitteet. Asiassa kuultiin toistakym mentä todistajaa, joitten kertomuksista kämi selmille, että apteekkari G. oli useasti selittänyt potilaille ja muille ih niisille, ettei kantaja määrää resep- teissään muuta kuin morsiiniä ja että kantaja on muka petkutuksen kautta saanut nykyisen mirkansa. Mastaajan pyynnöstä lykättiin ju tun enempi käsittely ensi syyskäräjiin. — Varokeinoja koleran wa- ralta. Helsingin Termeyshoitolauta- kunta on päättänyt pyytää 12,000 markkaa ryhtyäksensä toimiin koleran Maralta. Koleraparakit on amattu. — N. M. K B:sten maail- mankonferenssi Suomeen. Is- tunnossaan Genemessä toukok. 27 pnä päätti N. M. K. D:n maailmankomi- tea, että seuraama maailmankonferenssi m. 1912 pidetään Helsingissä. Pää- tös tehtiin 17 äänellä 2 mastaa, jotka annettiin Edinburghin hymäksi. Is- tunnossa oli saapumilla m. m. pro- sessori Arthur Hjelt Helsingistä. — Kotim. Kirjallisuutta ja taidetta. — Uusia kirjoja. Drjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiön kustannuksella on ilmestynyt: Suomalainen kisapirtti. Ensimäinen mihko. Toimittanut Suo- malaisen kansantanhun ystämille Anni Collan. Toinen korjattu painos. Hinta 2: 75. Kemätesikko. Lauluja koulu- nuorisolle. Kokoelman toimittaneet D. v. Nandelstadh ja M. Mehanen. II mihko. Toinen painos. Hinta 1:75. Tätä tunnettujen laulunopettajain toimittamaa laulukirjaa on hymällä menestyksellä käytetty monissa kou- luissa. Hiuslääkäri. ?!eumoja hiuksien hoitoon sekä reseptejä hiusmoiteiden ja -mesien malmistamiseen. Etemimpien hiuslääkärien teosten mukaan toimitta- nut silos. maisteri A. Salama. Hinta 2: —. Toimottamasti ottamat kaikki ne, joiden tukan kasmu on heikko ja sai- raalloinen, mielihymällä mastaan tä- män teoksen, jossa annetaan koko joukko ammattimiesten laatimia neu- moja niin hymin tukan hoitoon kuin moiteiden ja mesien malmistamiseen. K. I. Gummerus Osakeyhtiön kus- kantamana, Iymäskylässä, on ilmes- tynyt: K o t i h a r t a u s k i r j a. Kirkko- muosien mukaan järjestäen kirjoitti Conrad Smendsen, kuuromykkäin pap- pi. Alkulauseen kirjoittanut Gustaiv Jensen, tuomioromasti. Suomeksi so- mitti Aug. Heliä, sokeain ja kuuro- mykkäin opettaja. 5:W simua; hinta: korukansiin sidottuna 5 mk. 25 p., ni dottuna 4 mk. 50 p. Niin kuin näkyy, omat tämän koti- hartauskirjan sekä tekijä että suoma- laisen laitoksen toimittaja henkilöitä, jotka toimimat aistimiallisten opetta- jina. Kirjan esitystapa onkin sen tähden yksinkertaista ja helppotajuista. Nykyajan Tanska. Kirjoit- tanut Ema Moltesen, o. s. Hällström. 307 suurikokoista siivua; 156 hienoa kuivaa. Hinta: nidottuna mk. 25 p.; korukansiin sidottuna 9 mk. 75 p. Meillä on kirjalllsuudessamme kullä kertomuksia ja kumauksia monistakin mieraista maista. Mutta ilmoitetta- mamme teos astuu kieltämättä lajinsa ensimmäiseksi, koska se on kumatta- massansa maassa elämän suomalaisen kirjailijan alkuperäinen suomalainen teos ja sen lisäksi asioita sekä kaikin puolisesti että symällisesti käsittelemä. - Walwojau touko- ja kesäkuun mihko on ilmestynyt 80 simun laajui- sena kaksoisnumerona. wenäjältä. — Menäläis japanilaisen so dan jälkilaskuja. Melbournesta, kesäk. 1 p. Menäläisen kapteenin Ma- rämin malituksen johdosta laimanomis- tajia, Homardia ja Smithiä, mastaan laittomasta mapauden riistämisestä erään laiman myynnin yhteydessä menäläis-japanilaisen sodan aikana.