Lauantaina 24 p. Syyskuuta K ARJ AL AT AR N:o 108 — 1910 Kihloissa: Hilma RuokHemsn /Irma? Heinonen Kuusjärvi. (K. S. 1 k.) Cs/cr <JZouvincn cHugusf Voutilainen Kitee. Tohmajärvi (K. S. 1 k. 1 s. 40 mm.) Rääkkylän Maamiesseuran 10-fHDtisjuhla Martta-yhdistyksen avustamana vietetään kunnanhaoneella ensi kuun 2 p:nä klo 2 ip. Ohjelma na puheita, esitelmiä ja laulua. Kilpailuista jaetaan palkinnot. Huom! Huokea juhlapäivä! Unen. Torikatu 29. Arv. 3 r leisölle ilmoitan, että lokakuun 1 päivästä avaan om peluliikkeen, jossa valmistetaan kaikkia ammattiin kuuluvia töi tä: Muodikkaita morsius-, suru-, seura-, kävely ja arkipukuja se kä lasten pukuja kohtuhintoihin. Huom! Ensiluokkaista työ tä l Pukutilauksia maaseudullo valmistetaan malliksi lähetetyn liivin ja ilmoitetun hamemitan mukaan. Alma Smeds. (K. S. 1 k. 1 s. 120 mm.) Kuulutus. Sittenkuin kysymys oli nostet tu erään perintötaloon n:o 9 1 Kontiolahden pitäjän Jakokosken kylässä kuuluvaan maa-alueen pakkolunastamisesta Suomen Valtionrautateitten tarpeeksi, on Lääninhallitus tänään määrän nyt Komisionimaamittari S. Ro senbergin puheenjohtajaksi lau takuntaan, joka heinäkuun 14 päivänä 1898 kiinteän omaisuu den pakkolunastuksesta yleiseen tarpeeseen annetun' lain mukaan on asetettava antamaan lausun tonsa siitä korvauksesta, minkä lunastaja on velvollinen maksa maan pakkolunastuksen|alaisesta alueesta Ja muista sen yhteydes sä olevista seikoista; josta täten yleisön tiedoksi ilmoitetaan. Kuopion läänin Lääninkans- liassa, 30 päivänä syyskuuta 1910. Kuvernöörin viran p»olesta: R. Aho. Ukko Andersin. N:o 2393. Elävien kuvien Teatteri „foto« OHJELMA: 1. Liian myöhään tunnetta. 2. Rakkaus ja juusto. 3. Kuvia Annamista. 4. Tunteellinen va ras. 5. Läskimakkara. 6. Tun nettu juttu. 7. Ketun jahti koi rilla. Nurmes—Joensuu. Ajanmukainen, matkustajille mukavaksi rakennettu Höyrylaiva »NURMES" Kapt. Anton Korpas, kulkee Nurmeksen ja Joen suun välillä, käyden matkalla Hö klrmiemessl, Waarsnlem»«5ä, Liet- muue », QerranniemeuiX, Kolissa, Ah- vernsessa, mukaansa ottaen niftt- knst&vaisia ia rahtitavaroita. LfihtöpSivät toistaiseksi: 1furmekiesta joka sunnuntaina klo 3 aamusella Kolin kautta ja torstaina klo 3 aam. Herran- niemen kautta. Joensuusta joka tiistaina klo 1 /|6 aamusella Kolin kautta ja perjantaina klo 11 päivällä Herranniemen kautta. Lähempiä tietoja antaa kap teeni laivalla sekä F. Nappenttrfim K. W. Pöllänen, Joensuussa. Nurmeksessa Muutettu kulkuvuoro. Ilöyrylaiva „£ie£san" käynnit Juuassa lakkautetaan t. k. 26 p:stä alkaen. Tohmajärven N. K Z. nnettää t. k. 28 p. elojuhlaa seu- rakunta diakonittaren hankkimisen hylväkst. Ministerineulvoston ehdotukset. Nykyisen hallitsijamme ja suuri- ruhtinaamme, keisari Nikolai II :sen Pietarhonzissa 20 (7) pnä heinäk. 1906 noudatettamaksi mahmista- man Suomen Suuriruhtinaan- maan Maltiopäimäjärjestyksen 26 §:it mukaan „5teisari ja Suuri- ruhtinas ilmotuttaa maltiopäiiviä amattaessa, mitkä esitykset hän silloin eduskunnalle antaa". Wal- tiopäimäjärjestyksen mukaan ..esi tyksiä, joita ei ole woitu silloin eduskunnalle antaa, saadaan kw tenkin esittää sen tutkittamaksi", mutta ..Keisarin ja Suuriruhti- naanmaan kirjelmät ja esitykset, jotka annetaan waltiopäiwäin amaamisen jälkeen, tuo eduskun- nalle joku senaatin jäsen". Wal- tiopämäin juhlallisissa amajaisissa maltaistuinsalissa ei kumminlaan minkäänlaista ilmoitusta eduskun- nalle «unettamista esityksistä teh- ty. Mutta ei siinä kyllin. Nykyt set ..suomisyntyiset" hallitusmi- ranomaisemme omat myöskin jo ehtineet pitää huolen siitä, ettei eduskunta tuonnempanakaan mi- tään armollisia esityksiä odottaisi. Jo heti waltiopäswäin amaamisen jälkeen saapui maltiopäimäin pu heenjohtajalle senaatin talousosas- ton marapuheeujohtajalta käsky- kirje, jossa hän ilmoittaa, että eduskunnan kansliaan samana päimänä „ lähetetään edustajille jaettamaksi tarpeellinen määrä suomen- ja ruotsinkieli siä käännöksiä 9 pnä wiime elo- kuuta annetussa Armollisessa amoimessa kirjeestä, jolla ylimää- räiset maltiopäimät on kutsuttu kokoon, mainituista Keisarikunnan Ministerineulvoston ehdotuksista", jotka koskemat sotilaskormauksen suorittamista ja Menäläisten oi- keuksia Suomessa. Tämä siis on kaikki, mitkä nykyisillä maltiopäi- millä on odotettamana ..esityksiä" hallitukselta! Maltiopäimäjärjestyksen 19 §:n mukaan ..ylimääräisillä maltiopäi- millä otettakoon käsiteltämäksi ai- noastaan ne asiat, joita marten eduskunta on kutsuttu kokoon taik- ka jotka Keisari ja Suuriruhtinas muuten eduskunnalle esittää, niin myös mitä sellaisiin asioihin erot- tamattomasti kuuluu". Mutta ne Menäjän ministerineumoston ..lakiehdotukset", joista painetut jäljennökset nyt on lähetetty edus- kunnan jäsenille jaettamaksi Hel- singin palokunnantalolle, eimär täytä enempää yhdessä kuin toi- sessakaan suhteessa niitä maati- muksia, jotka Suomen lakien mu- kaan omat asetettamat niille kir- jelmille ja ehdotuksille, mitä hal- itus lähettää eduskunnalle. Suo- men eduskunta ei. Suomen la- ien mukaan, mastaan ota laki- ehdotuksia Menäjän mirastoilta, maan Suomen hallitukselta, ja esitykset, olkootpa ne lakiehdotuksia tai muita esityksiä, omat eduskun nalle jätettämät maltiopäimäjär- Äestyksen säätämässä järjestyksessä, enaatin jonkun jäsenen kautta, eikä — kuorma-ajurilla. Simistyneiden kehittyneessä yh- eiskuntaelämässä pitämät ihmiset unnia-asianaan noudattaa niitä yleisiä sopimaisuuden muotoja, mitä aikain kuluessa on muodos- tunut ja makiintunut ja jotka muodostumat järjestyneen elämän ulkonaiset mälttämättömät edelly- tykset. Samoin pitämät simistysmai- den hallitukset ja eduskuntalaitokset 'uunia-asianaan niiden säännösten a makiintuneiden manhain hymäin tapain seuraamisen, jotka aikain kuluessa on noudatettamiksi hy- mäksytty ja joilla on historialli- siin tapahtumiin nojautuma kan- sainmälinen perinnäinen luonne. Eikä näitä aikain kuluessa syn- tyneitä ja noudatettamaksi hy- mäksyttyjä tapoja saa suinkaan pitää main mähämäpätöisinä muo dollisuuksina, maan ne muodos- tamat laillisten muotojen ja lail- lisuuden, lakien noudattamisen, tärkeät ulkonaiset edellytykset ja takeet. Mutta ne, joillajtässä maas- sa nykyään omat mallan ohjakset kä- sissään, näyttämät tällaisissa muo- to-asioissakin oikein koettamalla koettaman näyttää, että heille ei- mät tämän maan tamat missään suhteessa merkitse yhtään mitään. Aleismaltakunnallisen lainsäädän- nön Suomeen nähden somittami- sen ytimeen kuuluukin itämaisen mielimallan asettaminen länsimai- sen oikeusjärjestyksen sijaan. BFSmn K Frans Ludwig Schauman. Suomen kansalla on syytä muis- taa tänään sitä miestä, jonka ni- mi on kirjoituksemme otsikkoon piir- retty. Professori ja sittemmin Por- moon piispa Schauman syntyi 24 p. syyskuuta 1810 ja kuu- lui niiden unhottumattomien mies- ten rimiin, jotka miime muosisa- dalla maikuttimat siunaukseksi rik- kaalla elämäntyöllään. Jumaluusopillisen tiedekunnan oppisalissa hänet tunnettiin läm- pimänä, hellätunteisena, lahjak- kaana ja innokkaana opettajana. Keisari Aleksanteri II:n kruunaus- juhlassa 1856 hän lausui miehuul lisen, rohkean maatimuksen maltio- päimäin kokoonkutsumisesta. Edus- kuntaa ei ollut puoleen muosisa- taan kutsuttu maan asioista neu- mottelemaan ja päättämään. Sik sipä sellaista puhetta pidettiin sil- loin hymin uskallettuna. ..Ensimäinen toimo, joka nykyi- sellä hetkellä", sanoi hän, „elää Suomen kansan rinnassa, on se, että se saisi olla ja kehittyä suo- malaisena kansana, että me suo- malaiset, maikka olemmekin yhdis- tetyt saman hallitsijan alle, kuin suuri Menäjän maltakunta, kui- tenkin aina saisimme olla ja py- syä suomalaisina tai toisin sanoen, että me mapaasti saisimme kehit- tää kansallisuuttamme. Kansalli- suus on epäilemättä kansan kal- lein perintö. Kansa, joka on kan- sallisuutensa kadottanut, ei tunne itseään, ja tämä itsensä tuntemi- nen on kuitenkin yhtä mälttämä- tön kansan kuin yksilönkehitykselle. — Eikä siinä kyllä, että kansalli- suutensa kadottanut kansa ei tun ne itseään, sitä ei tunne eikä tun- nusta kukaan muukaan, ja tämä tunnustaminen on kuitenkin sekin mältlämätun kansan niinkuin yksi- lonkin kehitykselle." ..Suomen kansan toirooon, saa da mapaasti kehittää kansallisuut- taan, liittyy läheisesti toimo saada mapaasti kehittää myös kieltään, että se aikaa myöten yhä enem- män tulisi simistyksenkin kieleksi maassa. — Niin, tuskinpa enää lienee monta, jotka eimät aksioo- mina (selmiönä) pitäisi, että suo- men kielen kehittyminen on mält- tämätön ehto suomalaisen kansal- lisuuden kehittymiselle ja kohotta- miselle. Ja kuinka saattaisikaan toisin olla?" ..Mutta Suomen kansa ei ole erityinen kansa ainoastaan oman kielensä kautta, maan myös omien lakiensa ja yhteiskunnallisten lai tostensa kautta. — Luonnollista on, että Suomen kansa tällä het- kellä ajattelee tätäkin perintöään ja että sen pomessa elää harras toimo saada säilyttää se järkähtä- mättömänä". „ Enemmän kuin ilahuttamaa on, että maassa elää semmoinen toimo, että maan säädyt kulsuttai- siin kokoon maltiopäimille, sillä se todistaa täällä sen tiedon mielä elämän, että me olemme kansa, jolla on laillinen edustuslaitos, ..mapaat ja itsenäiset, lakia sää- tämät mutta lainkuuliaiset säädyt mallitseman mutta lakikin sidotun hallitsijan hallitsemina, molemmat yhteenliitettyinä lai» alle", se to- distaa, että täällä hartaasti seu- rataan maan yleisiä asioita ja niitten käsittelemistä yhtäpitämästi maan toimeitten ja etujen kans- sa." ..Hallitsijan silmä, olkoonpa kuin- ka tarkka tahansa, ei moi tunkea kaiken läpi ja kaikkea annostella, hänen tahtonsa, olkoon maikka kuinka hymä ja jalo, ei yksin moi kaikkea hymää toimittaa, yhtä mä- hän kuin kaikkea pahaa ehkäistä. Hän tarmitsee »valistuneita, rehel- lisiä neumonantajia ja palmeli- joita, joita oikea isänmaanrakkaus lämmittää ja jotka selmään ja pe- rinpohjin tuntemat maan yhteis- unnalliset asetukset ja lait, ja kat- omat niitten pyhänä pitämistä alleimmaksi melmollisuudekseen". Niin lausui Schauman ja nuo- len nopeudella lemisimät hänen sa- nansa yli koko maan, herättäen monessa mallanpitäjässä nurjaa mieltä puhujaa kohtaan. Kerran lulkisesti esitettynä ei tätä maati- musta enää moitu maikenemisella stmuuttaa, maan pian sen jälkeen 1862 kokoonkutsuttiin ..tammikuun maliokunta" ja seuraamana muon- na maamme säädyt. Täten he- ränneeseen »valtiolliseen elämään otti Schauman ^innokkaasti osaa. Pormoon piispaksi 1865 nimitet- tynä oli hän itseoikeutettu pappis- säädyn jäsen. Laajoilla tiedoillansa ja hymällä puhujalahjallaan sekä monilla sanomalehtikirjoituksillaan )än huomattamasti maikutti mal- tiollisten asiain ratkaisuun. Ctu- päässä kirkollisten olojemme uu distuksessa oli hänen osallisuutensa tehokas. Moitaisiinpa melkein sa- noa, että 1869 muoden kirkkolaki on lähinnä luettama hänen an- siokseen. Innokkaasti hän puolusti kirkon ja koulun erottamista toi- sistaan, erinäisen kirkollisen edus- tuksen aikaansaamista ja laajan uskonmapauden säätämistä. Hippakuntansa päämiehenä hän sai paljon aikaan sekä sen henqen kautta, jota hän osasi istuttaa papistoon, että marsinkin julkai- semiensa kirjallisten teosten ja kirjoitusten kautta uskonnollisissa ja kirkollisissa kysymyksissä. Hä- nen innokas mielensä, hellä sy- dämensä ja tamaton toiminta- halunsa ei mäsynyt koskaan, ei edes sittenkään, kun jo ruumiin- moimat yhä enemmän kuihtuimat. Monen monissa komiteoissa työs- kenteli hän jäsenenä, milloin uutta mirsikirjaa, milloin käsikirjaa, mil- loin katekismusta suunnitellen, marsinkaan ei hänen osuuttaan 1868 muoden mirsikirjaehdotuksessa ole jätettämä mainitsematta. Kesäk. 28 p. 1877 nukkui tämä uusimman kirkkohistoriamme mer- killisin mies kuoleman uneen. Hy- mä tahto, puhtaat aikomukset, re- hellinen työ olimat tämän maam- me lahjakkaan pojan ominaisuuk- sia. taan: Grönmall, Kairamo, Ran- nikko ja Mirkkunen, maralle Laine ja Lanne; toimitusmaliokuntaan: Ingman ja Rautapää, maralle Nevanlinna, O. Laine, Käkikoski ja A. K. Arjö-Koskinen; tarkastusmaliokuntaan: Listo ja Mirkkunen; maralle Paasikimi, Oja- nen, Soininen ja Kairamo. Listan n:o 2, ruotsalainen puolue, hymäksi annettiin 6 äänestyslippua ja tulimat siltä malituiksi maltiomarainmaliokun- taan: von Born ja Nordlund, ma ralle Back; - toimitusmaliokuntaan Mechelin, maralle Wrede ja Estlander: tarkastumaliokuntaan Söder- Holm, maralle Grotenfelt ja Neo- mius; ! Listan n:o li, s o s i a l i d e m o k- ^ratinen puolue, hymäksi an- nettiin 19 äänestyslippua ja tuli- 'mat siltä malituiksi: maltiomarain- ! maitokuntaan: Mäkelä, Perttilä, 5 Tanner, Komu, Sillanpää, Saari- !kimi, Lumio ja Aakula, maralle -Törmä, Salo ja Kellosalmi; toimitusmaliokuntaan: Muoli- joki, Manner, Tokoi ja Pärssinen, maralle Paasimuori, Tanner, Lund- ström, Perttilä, Sillanpää, Komu, Boman, ja Maljakka: tarkastusmaliokuntaan: Sillan- pää, Aakula, Airola ja Sainio, maralle Mäki, Lumio, Herrala, Törmä, Kimikoski, E. Eloranta ja M. Eloranta. Listan n:o 4, nuorsuoma- laisten ja maalaisliitto- laisten yhteinen, hymäksi annettiin 9 äänestyslippua ja tu- limat siltä malituiksi: maltioma- rainmaliokuntaan: Hultin, Kallio ja Ahmamaara, maralle Koskelin ja Pietinen: toimitusmaliokuntaan: Setälä ja Alkio, maralle Kaasalainen, Erkko, Lahdensuo ja Tanttu; tarkastusmaliokuntaan: Renmall ja Kannula, maralle Nylander, Miljakainen, Riihelä ja Relander. Syy sk. 21 p. Mapautusta kuluman päimän istunnosta saimat ed. Sohlberg, Kaarne ja Laine sekä miikon ajaksi ed. Sundblom. Tämän jälkeen ilmoitettiin tu- lokset edellisenä päimänä toimite- tusta maltiomarain-, toimitus- ja tarkastusmaliokuntain jäsenten maalista. W a l i o k u n n a t. Eduskunnan maltiomarain- ja toimitusmaliokunnan jäsenet toi- mitthvat eilen täysi-istunnon pää tyttyä mainittujen maliokuntain puheenjohtajain maalin. Maltiomarainmaliokun- nan puheenjohtajan maa- lissa selmiydyttiin yhdellä äänes- tyksellä ja lankesimat äänet: W. Tanner 11, A. O. Kairamo 3, A. H. Mirkkunen 2 ja Miina Sillan- pää 1. Puheenjohtajaksi tuli siis ed. Wäinö Tanner. Marapupeenjohtajan maalissa toimitettiin 3 äänestystä. Ensi- mäisessä äänestyksessä saimat ääniä: Mirkkunen 6, Komu 2, Kairano 2, Perttilä 3, Grönmall ja Sillanpää 1; tyhjiä lippuja jä- tettiin 2. Toisessa äänestyksessä; Mirkkunen 7, Kairamo ja Pert- tilä 2, Komu, Sillanpää, Grön- mall ja Kallio, kukin 1; tyh- jiä 2. Kolmannessa äänestyksessä: Mirkkunen 7, Kairamo 2, Sillan- pää, Perttilä, Grönmall ja Kallio kukin 1; tyhtiä 4. Varapuhemieheksi siis malittiin ed. A. H. Mirkkunen. Toimitusmaliokunnan puheenjohtajaksi tuli ensi- mäisessä äänestyksessä ed. Leo Mechelin, joka sai 4 ääntä. Muolijoki sai 2, Setälä 1 ja tyh- jiä jätettiin 2. Varapuhemiehen maalissa toimitettiin kolme äänes- tystä, jolloin jokakerralla lankesi- mat äänet seuraamasti: Ingman 3, Muolijoki 3, Erkko ja Rauta pää kumpikin 1 sekä 1 tyhjä lippu. Kun ed Muolijoki ja Ingman kumpikin saimat saman merran ääniä, medettiin heidän mälillään arpaa, jolloin maitokunnan Mara- puheenjohtajaksi tuli ed. Lauri I n g m a n. Tarkastusmaliokunnan puheenjohtajan maali toi- mitetaan tänään säätytalolla klo 10 a.-p. Eduskunnan mirkailijat. Eduskunnan kansliatoimikunta malitsi eilen eduskunnan ruotsa- laisen kansliaosaston päälliköksi maisteri J.Grönlundin. Ruot- salaisen pikakirjoituskanslian pääl- köksi malittiin herra A. Fabritius. Meistulkiksi toimittaja K. W. Puuska ja yksityistulkiksi mais- teri K. P. M anne li n. ediiskuufa. SYYs k. 20 p. M alio kuntaw'aalit. Äänestyslippuja annettiin maa- lissa kaikkiaan 44. Malituiksi tulimat: Listan n:o 1, suomalainen puolue, hymäksi annettiin 10 äänestyslippua ja tulimat siltä malituksi: maltiomarain maliokun- Yleisiä uutisia. Pula kansakoulujen rakennus- alvnnmhöntämisessä. Kuten tunnettua on eduskunnan anomus, että kansakoulujen raken- nusamuksi myönnettäisiin 800,000 mk. suostuntamaroista, hylätty. Hylätty on myöskin senaatin esi- tys, että maltiorahastasta tänä muonna käytettäisiin 250,000 mk. kansakoulujen rakennusamuksi. Tä- män muoden menosääntöehdotuk- seen on otettu 250,000 mkan mää räraha kansakoulujen rakennus- amuksi, mutta hymin epätietoista on mahmistetaanko tämä meno- säännön kohta Pietarissa.' Senaatissa on tätä nykyä rat- kaisematta n. 150 anomusta ra- kennusamusta kansakouluille. Jos yllämainittu menosääntöön otettu määräraha hymäksytään Pietaris- l sa, niin »voidaa»» myöntää apura- jhoja noin 50 koululle. Äiainilta- koon »vielä, että kuluneina muosina on näihin rakenilusamustllksiin käy- tetty noin 700,000 mk. Tähän asti jätetyt kouluylihallituksen harkitse- mat aivustukset esitellään senaa- tissa ensi kmin alussa. Kuten tästä selmiää, ei lähei- sessä tuleioaisuudessa ole mitään toimetta siitä, että uusia anomuk- sia koulujen rakennuZaivusta moi- täisiin hymäksyä. Ä)liopisto. Lääket. kand. H. Ekliis on mää- rätty edelleen olemaan yliopiston anatoomisen laitoksen amanuen- sina. Ehdolle amonaiseen eläintieteen professorin »virkaan asetti kousis- tori t. k. 22 p. ensiniäiselle sijalle dosentti ,H. M. Lemanderin, toi selle sijalle dosentti A. Lutherin ja kolmannelle sijalle tohtori N. E. öiordenskiöldin. Ensimäiseen ehdo- kassijaail sai dosentti Luther 15 ääntä 21 mastaan, jotka sai do- sentti Lervander. '! jäsentä on »vielä äänestämättä. Filosofinen tiedekunta on pro- »noottoriksi professori E. G. Pal- menin sijaa»», joka on siitä kieltäy- tynyt, malinnut professori Jmar Heikelin. Promoottori malitaan kolmeksi mnodeksi mnorotellen tiede- kunnan kummastakin osastosta. Miime kemäisen promotsionin jäl- keen, jolloin professori F. Elfming, joka kuuluu fyysis-matemaattiseen osastoon, toimi promoottorina, oli uusi promoottori tänä syksynä ma- littarva historiallis-kielitieteellisestä osastosta. Maassa olemia ulkomaalai- sia erikoisesti silmällä Pidet- täwä. Kenraalikumernööri kuulu, Tur. Sanomain tietän»än mukaau, lää- ninhallituksille ai»tanee»i »nääräyk- se»», että maassa oleskelemia ulko- maalaisia on nyttemmin maadit- taiva uudistamaan ololippunsa ehdottomasti säädetyi» ajan ku- luessa. Sitäpaitsi olisi poliisiiviran- oinaisten tarkoin malmottaiva, et- teimät ulkomaalaiset täällä m»tau- du mihi»»kääi» »valtiollisiin puu- hiin. Auvelu»» mukaan olisiivat näinä uudet määräykset johtuneet tu»»- »»etu»» ei»gla»»tilaisen sanomalehti- miehe»» Mr Hobsonin Suon»essa »vierailu»» johdosta. T«llihallitns ja aseittentttvuti- kielto. Tullihallituksen sei»aatille tekei»»ä esitys, että ryhdyttäisiin sellaisiin toiine»»piteisiin, että ministerimal- tiosihteeri laillisessa järjestyksessä esittelisi kysymyksen aseitten tuon- tikiellosta korkeimmassa paikassa, on nytteinmin »vei»äjä»»nettynä saapu»»ut kenraalikuivernöörin kans- liaan. Ei mielä muuten ole ttl»»i»ettua, »nikä mai»»itun esityksen kohtaloksi tulee. Sitä ei kuite»»kaan missää»» tapauksessa esitellä senaatissa en- nen lokak. päimää. Mahdollista on myöskii» että senaatti iln»an »nuuta liittää sen ad acta, ei ryh- dy sei» johdosta mihinkään toi- »neiipiteistin. Osa senaatin jäsenis- tä näet pitänee tullihallituksen kir- jelinää, johoi» sisältyy selmitys niistä toin»e»»piteistä, joihin tulli- hallitus on ryhtynyt senaatin »nää- räyksen johdosta aseittei» t»ionti- kiellosta, main senaatin maalima- na ilmoituksena maii»itusta toi- menpiteestä ja näin ollen esitys ei antaisi aihetta esittelyyn senaa- tissa, maan liitettäisiin se asiakir- joihin. Painoasiamiehille jätettätvät kirjapainotuotteet. Senaatin si»vilitoin»itusku»»ta on antanut kumernöörien tehtälväksi ilmoittaa kirjapainojen oinistajille, että senaatin tietoon on tullut, etteimät miimemainitut enää suur- lakon jälkeen ole painoasiamiehille lähettäneet kappaleita kutakin paino- tuotetta. Tämän muoksi on se- naatti asiaa käsitellessään päättä- »»yt ilmoittaa kirjapainojen omis- tajille, että kesäk. 18 p. 1891 an- netni» arm. asetuksen 18 >?:ää,joka sisältää muutoksen ja lisäyksen toukok. 31 p. 1867 annettuun ase tukseen, tulee seurata sikäli kuin se melmoittaa kirjapainojen oinista- jia painoasiamiehille toimittamaan kaksi kappaletta kutakin painotuo- tetta ja tulee nämä kappaleet mii- pymättä lähettää painoylihallituk- selle, koska painoastamiehiä ei »»y- kyään ole. Kenelle poliisi tekee kunuiaa. Mastauksena ke»»raalikumernöö- rinkanslian tiedusteluun on Uuden- maan läänin kumernöörinmirasto ilmoittanut, että poliiseille annet- tujen määräysten mukaan on po- liisilaitokseen kuulumain unimor- mussa olemain henkilöiden tehtä- mä ku»»niaa ainoastaan ylemmil- leen samassa laitoksessa, kumer- näörille, kenraalikumernöörille ja hänen apulaiselleen ja on sellainei» rajoitus kunnian tekemisessä johtu- nut siitä, että poliisilaitos on simnli- mirasto kuin myös käytännölliset- tä kannalta katsottamasta mäittä- mättömyydestä, koska laajempi > melmollisnus tässä suhteessa »oaa- tisi huoniiontekoa, joka oi» oinansa johtmnaan »niehistön huo:mo»!po- liisitoiinesta. Suomalaiset osakeyhtiöt WenäjäLä. Menäjän kauppa»ni»»isteriö on jättä»»yt erääi» yksityistapauksen yI - dosta »ninisteriileumostou rallaic- taivaksi kysyinytsen siitä, onko Suo nien lakien mukaan perustetuilla osvkeyhtiöillä oikeutta harjoittaa liikettään Suorncn ulfopuoltlla Menäjällä ilman erikoista lnp^a, hankkimalla »n. n», itselleen tu-.»- teimistöjä. Katsoen käytä»n»ö^sä olemaan menettelytapaan ja sn- moi»» periaatteellisiin i»äkökohtiin kauppa»»»ii»isteriö on oinasta p»:o- lestaa»» asettunut kielunvän mas- tauksen kannalle, «en mieleltä suomalaisten osakeyhtiöitten toi mintaan Tuomen rajojen ulkopiro- lella on somellutetlaiva Wcnäjällä »voimassaoleman simililaiukaaren I0:n nid. 1 osassa olemien osake yhtiöitä koskemia asetuksia. Joensuusta ja likitienoolta. Lehmou „päiwiltä Jatk. Maanantai-aamuiia klo 7 le- räydyttiin taas kokouspaikalle ja tehtiin retki alussa »nainituillc n ä y t e a l o i l l e metsään. Tul- tua sopiivalle metsäaukeamalle, näytti hra Tapioivaara hamain- nollisesti erilaisia haivupuuistutus- ja kylmötapoja, jota toimitusta marten oli mukaan marattu sekä taimia että siemeniä, hamupuru» siemen kylmökannu ja muita tl^ö- aseita. Pitkin matkaa näytealoiila käydessä opastettiii» retkeilijöitä hamaintojen tekemisessä, erittäin- kin mitä puissa esiintymiin tantei- hin ja muihin puun kasmuun mai- kutiamin» seikkoihin tulee. Kun tältä ruokahalua tuotta malta, maan samalla opettamalta ja mirkistämältä retkeltä oli klo 9 tienoissa palattu ja mankka aa- miainei» nautittu, laskettiin nio- lemmat Tapion miehet osanotta- jien kiitollisuuden seuraamina mat kalle. Klo 11 oltiin taas koossa. oli ..Pellermon laulu" kajautettu, alkoi Pellermon neumoja, agro- nooini ^l L ö n n b e r g esitelmän ..maanmiljelijäin luottotarpecu tyy- dyttämisestä ja osuuskassoista". Puhuja loi etisin katsauksen raha- tarpeen kasmamiseen »naatalouden alalla-ja sen syihin. Ei ole siiin- kaan paheksuttaiva, ariveli hän, että maantiehenkin tarpeet monis tuivat.' Senhän maikuttaa kchityk- sen laki, jonka alainen maamies- ki>» on ja jonka alaisen hänen tu- teetin olla. Mutta kun rahainenot kasmamat, niin on inyös pidettä- mä siitä huolta, että saadaan tu loja, jotka suuruudeltaan ainakin mastaamat n»eiioja. Maanivilje- lys alkaa »nuuttua luonteeltaan aina enemmän ja enemmän liik- keeksi. Senpä muoksi onkin yhä tär- keämpää, että ,naa»»wiljelijällä löytyy ei ainoastaa»» seisomaa p e- ruspääoinaa, »vaan myöskin n. k. liikepääomaa joiuui» merran käytettäivissään. Perus- pääon»an hankkimista marten (^ti- (cm hit»»»a»i suoritukseen) »nyöntää Hypoteekkiyhdistys lamoja. Mutta nyt on kysymys etupäässä liike- pääomaa marten tarmittamien lai nojen hankkimisesta. Luottolaitok- sia, eli niitä laitoksia, jotka raha- lainoja yleensä »nyv»»tä»vät, omat ensiksikin p a n k i t. Mutta ne omat perustetut ja muodostetut lainaus- laitoksiksi liikemiehiä »varten. Ldel- lä mainittiin, että maanmilielijä- kn» on liikemies. Pankkilainojen käyttäininen ei ole kuitenkaai» hä- nelle edullista senmuoksi, että hän ei moi kyllin pian maksaa takasin lamojansa. Hänen liikkeensä on hidas, sen tuotteet hitaat rahaksi muutettamissa. Hän joutuu pan kille maksamaan 10:kin pros. kor- koja ja kun hän laskee sen ajan minkä hän joutuu mekselin hoita miseen käyttämään, moi korko nousta 16:kiu pros. Ja sellainen raha on hänelle liian kallista. Se maaniviljelijä, joka tähän „pyyk- kiin" rupeaa, joutuu pakoc takin suuressa »näärässä lai»nii»lyö!!»ää>: marsinaisei» isäirnän melmollisuu- tensa, tilansa hoidon. — Toinei» keino olisi rahojen lainaaminen joltakin yksityiseltä. Mutta se ei ole nmamiehelle ollenkaan edullisempaa. Entäs säästö pankit? Ne omat tarkoitetut etu sijassa säästäjiä marten, »vaikka »»e harjoittamat lainausliikettäkin. Ztiiltäkään saatu laina ei ole inaan- miljelijälle edullinen. Säästöpan- kin hoitokustannuksien helpoittami- seksi oi» tärkeätä, että panlki ei joudu tekemisiin useitten pienien ja lyhytaikaisten lainojen kanssa, jonka mnoksi ne mieluummin myön tämät snurempia ja pitempiaikai- sia lainoja, sellaista, jotka parem- min someltumat annettamiksi kiin- nitystä mastaan (peruspääomaksi). Simumennen huomautettakoon, et tä maanmiestenkin sietäisi entista suuremmassa määrässä käyttää säästöpankkeja säästölaitoksiuaan. Kun siis edellämainitut laitok- set eimät tunnu someltnman maa- miehelle liikepääoman lainaainista marten ja liikepääomaa kummin- kin ehdottomasti tarmitaan, niin mikä siis jääpi neumoksi? Mai olisiko n»uita sopimia luottolaitok- sia/ On, tai ainaki»» juuri sellai- seksi on tarkoitettu, osuuskassa. Ostmskassa ei moi myöntää lai- noja esim. talon hinnan lyhennyk seen, maan ainoastaan tilapäisiä lainatarpeita »varten. Väitä moi- daaii perustaa maikka joka kylään, joten niitä käytettäessä säästyy malla»vaimoistakin mahdollifim- inau suuressa »näärässä. Osuus- ka^saii» hoitajiksi someltuu kurata- hansa kirjoitus- ja lukutaitoinen henkilö, joten laitoksen ei larioitse mitenkään muodostua miksikään miralliseksi pankkilaitoiselsi, maali '.voi pysyä kyläläisten omana ras iana liitit kanan kuin sitä hoide taan sillä taivalla, että sillä on ikeckuslainarahastolta luottoa. Puhuja teki sitte selkoa niistä yleisistä periaatteista, joiden mu taan ^osuuskassojen toiminta jär- jesteiääi» ja joita kassan säännöt lähemmin määrittelemät. Tätä erittäin selmäpiirteistä ja milttaasti esitettyä esitelmää ei kal- sottu tarpeelliseksi enään keskus- telit» letutta pohtia, maikka selin oli keskustelulla alustukseksi ai- jottu. Lyhyen kahivilornan jälkeen eli noin neljännestä mailla 1 ottiprt- h;cn»uuoi"on kalastusopettaja T. H a k al n, puhuen mieliaineestaan ^kalastnselinkeinoii kehiltäntises- lä". Diaamme ..tuhat järmet" ja joet, jotka emien »vanhaan oliivat tulivillaan kaloja, alkamat kalain lukunmäärääu nähden jo olla snr- keassa tilassa. Kalastus ei tahdo' enään l'.)ödä leimille. Siksi pieniä oivat jo saaliit. Mutta onko tuo meille niin suuri mahinko/ Kär- siikö meidän kansantaloutemme siitä, jos kalastus ei kannatakaan? Näihin kysymyksin» täytyy mas- tata myöntäivästi. Jos kalamesien omistajat ja muut kalastuksen har- johtajat sekä liikemiehet täyttäisi- mät kalastuslain maalimat mel- mollisuutensa, niin aiman mar- masti moisimme jo muutamien muosien perästä lähettää ulko- maille kalastuksen tuotteita kym- menieu miljoo»»ien markkain ar- mosta. Maamme hallitus on tä- män seikan kyllä oiivaltanut, sekä ryhtynyt kaikkiii» mahdollisiin alus- talviin toimenpiteisiin asian ant- tamiseksi. Se on koettanut jarjes-' tää neumoiitatointa, perustanut kalanhaucomalaitoksia, antanut ra- hallista apua maamme maatalous- seuroille näitä molempia tarkoituk- sia marten j. n. e. Neumontatoi- men asiana on osoittaa kalamesien omistajille mitä keinoja he möisi- mat käyttää kalan sumun kartut- tamiseksi »vesistöihin. Näitä me nettelytapoja luetteli ja selitteli pu huja useampia llammikkomiljelys, mädin hautomalaatikot, hamutu- rot, rannikoille upotetut pensaat ja ennen kaikkea rauhoituspiirien jär jestäminen kalastuskuntain aivnlla sekä lakimääräysten seuraaminen pyyntinenmoihin ja rauhoitusai- kaan nähden). Itse esitelmä ei anta»»nt aihetta mihinkään »varsinaiseen keskuste- luun. Kuitenkin tekimät useat kuu- Iijoista puhujalle kysymyksiä mm- kun suolaustamoista y. »n. s., joi- hin puhuja reippaasti mastaili. Kalastusasiaau olikin nyt täsmäl- leen tunti kulunut. Mitään mäliaikaa käyttämättä tahdottiin mielä ennen päimällistä kuulla mitä Pohjois-5tarjalan He- ivosjalostuskiiton konsulentilla T. Pohjalla olisi sanomista. Hän aloittikin esitelmänsä „he- ivosjalostnksestamme", kuivaile- malla ensiksi Pohj.-Karjalaiseii he- moskannan maiheita. Alkujaan ^ puhdas karjalainen hemoskanta ^ joutui noin pari muosikymmentä takaperin menäläisen aineksen se- koittuinisen kautta maaraan perii»- pohjin m.enettää alkuperäisyytensä ja puhtautensa. Kun sitten tämä »vaara oiivallettiin ja maltion ta- holta saatujen ohjeitten mnkaai» ryhdyttiin puhtaan kannan jään- noksiä keräilemään, sekä »nide» ja lostamiseksi toimimaan, alkoi uusi aika koittaa karjalaiselle hemoskan- ualle. Täältä Pohjois-Karjalasta omatkin jo useat kuuluisat hemo- set kotoisin. Mutta ne eimät loista enään täällä. Ne loistamat muu- alla. Onpa aiman miime muosina oltu hymää mauhtia menossa sii- hsn suuntaan, että täällä on taas aiman uudesta alotettama, jollei tahdota kokonaan jäädä jälelle muusta Suomesta. Tämän alkn- katsauksen jälkeen teki puhuja sel- roa sekä entisestä että nykyisestä kruununorijärjestelmästä muonna 1!>07 alkuun pannusta kantakirja- järjestelmästä, kantakirjaanottoeh- doista sekä oriisiin että tammoi- hin nähden, palkitsemisjärjestel- mästä, hemosten näyttelyihin mal- niistämisestä ja miten niiden kans- ia siellä on nieneteltämä. Sitten siirtyi puhe pahantapaisten orii den taltuttamiseen ja siitä orilai- tumien käytäntöön ottamiseen, kos- ka tähänastinen kokemus osoittaa, että samalla kun kesälaidu»»tami- neii mahmistaa nuoren orin» jän- teitä, lihaksia, kamioita ja keuhkoja, se myös ajaa hänestä äkyyden sekä muutkin pahat tamat. Koska laitumella pitäminen täten mai- kutlaa juuri tärkeimmissä kohdissa näin termeellisesti ja kehittämästi nuoriin oriisiin ja Pohjois-Karja- lassa moidaan helposti saada use- ampiakin yhteisiä orilaitumia jär- jestetyksi, niin tarjoutuu meille siinä uusi helppohiutainen ja te- hokas keino hemoskantamme kehit- tämiseen. Ottakaamme se siishuo- mioou, kasmattakaamrlte hymistä »vanhemmista sy»»tyneitä orilvar- soja, maan kasmattakaamme niitä järkemästi! Tämän toiineitpiteen kaimattaivaisnutta ei ainakaan I 4,:: ^3 3^7 SS SV a? as' £>4 3*5 83: ss' B SS S SS < SS -S SS ui O Vi S? C/2 S- i» LS < JS BS a S5SJ O S-