X KL. U. Keskiviikko a Lokaktcuri 5 UlO 115 — ISIO. omilla matkoillaan. Mangittu passi- tettiin Oulun lääninmankilaan. — Haapatvcden kansanopiston kannattajayhdistyksen »vuosiko- kous oli sanotulla kansanopistolla t. k. 1 p:nä. Johtokunnalle myönnettiin täydellinen tilimapaus. Johtokunnasta eromuorossa olemat marsinaiset jäsenet tohtori I. A. Lemonius ja maanmil- jelijä A. Jussila sekä marajäsen ro- mastinno ^tora Pöyhönen malittiin kaikki uudelleen. Tilintarkastajiksi wa- Iittiin opettaja A. Muttonen ja kont- toristi A. Kauppinen sekä maralta kauppias Ahola ja maanviljelijä Abr. Erkkinen. Pöytäkirjan tarkastajiksi tu- limat agronoomi Kuusisto ja metsän- hoitaja Sandell. Kokouksen yleinen mielipide oli, että jos sopuhinnalla saadaan tonttimaata, on lähimmässä tulemaisuudessa ryhdyttä- wä rakentamaan uutta ajanmukaista käsityöhuonetta poikia marten ja sa- malla marattama paikka tulemalle uu- delle päärakennukselle. — Asejuttu Winter'iä ja Kajan deria sekä Karl ja John Hjorfia mas- taan oli käsiteltämänä Tornion miime maanantaillisessa raastumanoikeuden istunnossa. Mastaajia edusti mara- tuomari Pulkkinen Tampereelta. Was- taajain asiamies oli jo asian ennen ollessa oikeudessa selittänyt, että am- pumatamarat, joista mastaajia syytet- tiin, oli tilattu kauppias Östlundin Tornion marastosta, eimätkä mastaa- jat tienneet, että ne olisimat tullitta maahan tuotuja, kuten kantaja, tullin- hoitaja E. Somanen mäitti. Asiamies pysyi edelleenkin ennen antamassa se- lityksessään, ja pyysi että kanne ku- mättäisiin ja kulut maksettaisiin kruu- nun kassasta. Kun kantajakin pyysi asiassa päätöstä, antoi oikeus päätök sensä, jolla kumosi kanteen, mapauttaen mastaajat kaikesta edesmastuusta syy- tettyyn tullikamallukseen. Kulut mää- rättiin suoritettamaksi kruunun wa- roista. — Varkaudesta syytettiin miime maanantaina Tornion raastumanoikeu- dessa työmies Karl Nestor Heliniä. Vastaaja oli miime syysk. 22 p.Tor- niossa eräässä kenkäkaupassa maras- tanut eräältä juomuksissa olemalta mieheltä 75 kruunua ja 5 markkaa. Mastaaja, jota ennen on pidetty ku- ritushuoneessa 2 muotta, tuomittiin törkeästä markaudesta pidettämäksi 11 kk. kuritushuoneessa. Iälellä olemat rahat määrättiin omistajalleen jätettä- miksi. Mastaaja passitettiin heti Ou lun läänin mankilaan. — Hewoseu alle joutui Tor- niossa erän mies istuessaan kärryn aisalla. Huonosti olisi miehelle käy- nyt, ellei muuan ohitsekulkija olisi sie- pannut miestä pois hemosen jaloista. Mies oli muuten niin juomuksissa, etteimät jäsenet tahtoneet enään ollen kaan tehdä tehtämäänsä. — Maistraatti sakotti Tor niossa maanantaina erästä talon- omistajaa 100 mk. siitä, ettei ollut laittanut talossaan kuntoon puutteelli- suuksia, joista oli ennen huomautettu ja sakotettukin 100 markkaa. Nyt melmoitettiin sanottu talonomistaja 150 markan sakon uhalla mihdoinkin korjaamaan talonsa ennen joulukuun 5 päimää. — Puukotusjuttu, joka tapahtui Torniossa Handolimn sillalla, ja josta aikaisemmin on kerrottu, oli taasen miime maanantaina esillä Tornion raastumanoikeudessa. Puukotettu Sep- pänen ei ollut saapumilla itse eikä edustajansakaan kautta. Mastaaja vyysi syytöstä kumottamaksi, koska ei oltu todistettu, että hän olisi lyönyt Seppästä. Oikeus kumosi syytöksen ja melmoitti mastaajan maksamaan joitakin todistajapalkkioita. — Turtolan Konttajärweltä. Syksy on tullut, kesä on mennyt. Hei- niä tuli mähänpuoleisesti, mutta saa- tiin ne hymiksi. Riihenpuinti alkaa olla lopussa. Iymiä on lähtenyt yli toimeitten, mutta ne omat hallan mi- kuuttamina mähän kemeämpiä kuin miime muonna. Perunoita tulee mä- hänpuoleisesti. Koma lumisade oli m. k. 19 ja 20 päimän mälisenä yönä. Lunta tuli 30 sentimetrin mahmuiselta, olipa mai- nioilla toista kvrmärää mahmoja kinok- siakin. Riihen puijat häätyimät mene- mään suksilla riiheen. Perunannosta- jat lumilapioineen olimat komissa puu hissa. Koko päimän oli niin kylmä, että lumi ei ensinkään sulanut. Seu raamana yönä oli 12 asteen pakkanen. Wielä 24 p. näkyi lunta muorten poh- poispuolilla. Ioenkorjuu on mielä käynmssä täällä mutta ruokatamaroista alkaa olla puute eikä kummakaan, kun ei tänne kulku- nemvoja mailla olemille perukoille saa tamaraa muuten kuin kantamalla^ Pari räystäspääskystä on jäänyt tänne Nikun taloon, omituista kyllä, sillä ne omat aina ennen menneet Pert- tulin aikoina. Koettaisimme ottaa ne huoneisiin talmeksi, kun tietäisimme mil- laisella ruualla ne elämät. Hyinen halla jäähdyttää mielet, sillä maltiollisella alallakin on niin peräti kolkkoa. Meidän pyhimpiä oikeuksiamme sorretaan tunnottomasti. Synkkä on Suomemme tulemaisuus. — Omituinen Päätös. Kittilän Kaukosen kansakoulun johtokunnan jot- kut jäsenet eimät halua myötämaikut- taa edistyspyrinnöihin. Asia an sem- moinen, että Kaukosen Maalaisyhdis- tys on päättänyt toimeenpanna pii- rissään maanmiljelysnäyttelyn. Mutta kun yhdistyksellä ei ole omaa huo- netta sellaisen aikomuksen toteuttami- seksi, niin pyysi eräs näyttelytoimi- kunnan jäsen johtokunnalta m. k. 22 päimänä pidetyssä johtokunnankokouk- sessa. että sanottu näyttely saataisiin pitää mainitun koulun talolla olemassa poikain käsitt öhuoneessa, koska sitä ei mielä koulun omaan tarpeeseen tar- mita, syystä, että koululla ei ole käsi- työopetusmälineitä. Asiasta keskus- teltaessa otti puhemuoron eräs johto- kunnan jäsen, joka ei katsonut puoles- taan moimansa hymäksyä pyyntöä, koska muilla ei muka kuin ainoastaan heillä ole näyttelyyn tuomistakaan. Mainittu henkilö on tässä simumen- nen sanoen oleminaan etemä uuden ajan mies, kun hänellä yksin koko suu- ressa Kaukosen kylässä syömät lehmät rehupöydältä n. s. uuden ajan kyl- mää ruokaa ja koska hänellä sitäpaitsi on mielä separaattorikin, — siksi kait luuli, ettei muilla olisi näytteille pan- tamaakaan. Huolimatta muitten 3:men johtokun nan jäsenen selityksistä, että näyttelyn tarkoituksena on saada meltotkin in- nostumaan uudempiin maanmiljelys- tapoihin, ei se sanotun henkilön pää- hän näkynyt mahtuman — tai liekkö ollut tahtoakaan, että näyttely on yh- teinen asia ja niin tuli johtokunnan- kin taipua ja päätökseksi saatiin, ettei käsityöhuonetta näyttelynpitoon an- neta. Sopinee mielä mainita, että johto- kunnan esimies on puolueperiaatteil- taan myöskin niitä suuria maailman parantajia, jotka lupaamat puheissaan muodostaa maailman hymäksi kaikille, mutta työssä ja toimessa osoittamat toista, kunhan mähänkin maltaa saa- mat, niinkuin tässäkin asiassa. — Eipä moi muuta sanoa kuin että musta ja odottamaton oli päätös näin malistu- neella ajolla. ■»■■■«■■M—B——M——— pikku uutisia. — .kihlauksensa omat julaisseet Raahen kaupunginlääkäri Arthur Boström ja opet tajatar neiti Anni Holmström Oulusta. — ftäfauätt Nuijan arpajaisissa miime sunnuntaina moitti polkupyörän neiti Alma Tiinanen Kalajoelta. * — & M. seura ^Ponnistuksen" polkupyöriikilpailuissa Helsingissä t I. 2 p:nä sai 1 k m. matkalla I. I. Jaa- konaho, Siemi, 1 min. 20,0 sek. 2. K. Tan ner, Kaarina, 1 min. 32,!t sek. 3. W. Berg ström' H:ki, I min. 34,(> sek. 4. T. Haapala' Oulu, I min. 34,7 sek.; 3 k m. matkalla 1. K. Tanner, 4 min. 41,3 sek. 2. I. Jaa- konaho, 4 min. 41,5 sek. 3. T. Haapala, 5 min. OS, x sek. 4. W- Bergström, 5 min. O!) sek.: 2 0 k m. matkalla I. I. Jaakon- aho, 3(i min. 17,8 sek. 2 Hj. Wäre 3tj min. 34 sek. 3. K. Tanner 37 min. 27 sek. 4. O. Linnonen 42 min. 12 sek. — Kansa ja eduskunta. Eduskunnan puhemiehelle on useammalta eri paikkakun- nalta saapunut sähkösanomia, joissa lausu- taan julki kansalaisten kiitos ja tunnustus siitä kannasta, jolle eduskunta on asettunut maan perustuslainmukaisten oikeuksien puo- lustamisessa. — Qpcratalohankkeet Helsingissä. Wii meinen uutinen tuosta paljon puhutusta ja kirjoitetusta asiasta tietää, että herra Edward Fazer aikoo operataloksi ostaa Helsingin mapaaehtoisen palokunnan talon, joka on ollut eduskunnan hallussa. Palo- kunta on nimitt. halukas myymään talonsa 850,000 mkasta. Lopullinen päätös asiasta tehtänee t. k. 13 p:nä. Talmikaudella esitettäisiin operoita ja ke- rvätpuolella operetteja. * — Mikä wahinko! Perä-Pohjolainen kertoo teiden Romaniemellä Mikkelimarkki- nain aikana olleen niin kurasia, etteimät taskumarkaatkaan päässeet mukamasti liik- kumaan! Kuinka lienee esim. miinaksien ku- lettajat ja mastaanottajat liejuisilla teillä päässeet kasseineen kulkemaan, sitä ei kir- joittaja näy hamainneen. * — Komea konkurssi. Äskettäin oliHel- singin raastumanoikeudessa malmonta wal tioneumos I. R. Osberg-mainajan konkurs- sissa. Pesässä ilmoitettiin oleman maroja noin 1,000 mk. ja melkoja noin kaksi miljoonaa markkaa! Muualta Suomesta. — Suur: lahjoitus Suomalai selle Tiedeakatemialle. Sen joh- dosta, että Werner Söderström osake- yhtiön kustannusliikkeen perustaja ja johtaja Werner Söderström täytti t. k. 2 p:nä 50 muotta, päätti äskettäin pidetty yhtiökokous johtokunnan esityk- sestä, että päimän muistoksi peruste- taan Suomalaiseen Tiedeakatemiaan pysymäinen Werner Söderströmin ra- hasto lahjoittamalla Tiedeakatemialle kaikki tulot jostain armokkaasta julkai- susta. Tarkoitukseen sopimaksi katsot- tiin tekeillä olema Suomen sumun mui- naisuskonnon ensi osa, joka tulee si- sältämään seuraamat seikkaperäiset tut- kimukset: pros. H. Paasosen mordma- laisten muinaisuskonnosta, tohtori K. F. Karjalaisen Siperian suomalaistan- sojen uskonnosta ja maisteri U. Holm- bergin lappalaisten pakanuudesta. Ah- tiö suorittaa mainitusta kirjasta kaikki menot: tekijäpalkkiot, latomuksen, pai- natuksen, paperin ja lähetyksen, sekä siirtää mainittuun Werner Söderströ- min rahastoon kirjan koko ensi painok- sen myynnistä karttumat tulot, ar- miolta ainakin 10,000 mk. ja kaikissa K2L tapauksissa takaa Suomalaiselle Tiede- akatemialle mähintään 5,000 mkn suu- ruisen rahaston. — Suomalainen keksinyt uus- mallisen lentokoneen. Saksalai- sissa ammattilehdissä on kierrellyt uuti- nen, että prosessori, insinööri Johan- nes Sohlman Helsingistä on Berli- nissä perustanut yhtiön, jonka tarkoi- tuksena on malmistaa ja myydä hra Sm keksimän järjestelmän mukaan ra- kennettuja lentokoneita. Pros. S. on selittänyt eräälle sano- malehden tiedustelijalle, että asia on tosi ja että hänen uusi lentokone on monoplaani mallia. Se on lähinnä Bleriot koneen tapainen. Koekone tu- lee malmiiksi ensi kesäksi. — Taasen ratawalli sortunut Espoossa. Seitsemännen kerran sit- ten kesän majoutui m. k. 28 pnä ro- tamalli Espoon aseman luona. Tällä kertaa humahti malli noin puolen met- riä ulompana kiskoja neljän metrin pituudelta kolmen metrin symyyteen. Junain kulussa ei sentään syntynyt mitään häiriöltä. Mainittuun koh- taan on päimittäin kuletettu pari ju- nalastia soraa, mutta ei näy main hauta täyttymän. Mallin murtumi- nen nyt miimeksi sattui juuri silloin kun soraa mallin syrjälle ajettiin. Miime elokuun 2 pistä lähtien on sinne soraa kuletettu noin 14,000 kuu tiometriä. Paikka on manhaa merenpohjaa, jota näyttää oleman hymin maikea saada pitämäksi. Siitä on aikaisem- min löydetty aluksen hylyn osia sekä hylkeen luuranko. — Tulewa yleinen maauwil- jelysnäyttely. Kuten Kuopiossa miimeksi pidetyn yleisen maanmiljelys- näyttelyn yhteydessä oli herätetty ky- symys tuleman yleisen maanmiljelys- näyttelyn ja -kokouksen pitämisestä Tampereella 1912, on maanmiljelys- hallitus kääntynyt kirjeellä Maata- lousliiton puoleen kehoittaen liittoa ottamaan asian tulemassa edustajako- kouksessaan käsiteltämäksi ja päätettä- mäksi, jotta saataisiin laajan kansalais- kerrosten mielipiteeseen nojautuma pää- tös tuleman yleisen maanmiljelysko- kouksen paikasta ja ajasta. — Keinotekoisen järwen sulku- pato murtunut. Perjantaina kello l,30 aikaan iltapäimällä murtui äkkiä sulkuportti erään menäläisen maan- omistajan teettämästä järmestä, joka sijaitsee noin puolentoista kilometrin päässä Mustamäen asemalta Miipuriin päin ja noin puolen kilometriä radasta pohjoiseen ja koko järmen mesi — järmi on noin puoli kilometriä lemeä, 1 ja puoli kilometriä pitkä ja paikottain 6 metriä symä — alkoi yhtenä koskena mirrata rataa kohti. Meden moima oli niin suuri, että se kohdatessaan ra- tapenkereen huuhteli siitä noin puolen kilometrin matkalta hiekan pois mieden samalla mennessään sillä kohdalla si- jaitseman ratamartijan hökkelin. Onneksi sattui Perkijärmen asemalla olemaan hiekalla kuormitettu Pietariin menemä juna. Se sai heti käskyn työ- miehineen lähteä onnettomuuspaikalle ja niin saatiin kello 4:jään mennessä eteläinen pääsy mäliaikaisesti korjatuksi. Pohjoisen pääsyn kuntoonsaamiseen moi mennä useita päimiä. — Kreitkalais-katolinen papis- to. Tampereen kreikkalais-katolisen seurakunnan kirkkoherra H. Pantsu on saamansa tiedonannon mukaan siirret- ty Liperin kunnan Taipaleen kreikka- lais-katolisen seurakunnan toiseksi pas- toriksi. Pastori Pantsua syytetään huolimattomasta mirantoimituksesta. Määräys lienee yhteydessä pastori Pantsun miime kesänä tekemän Karja- lan matkan kanssa. — Kristiinankaupungin juttu- ja. Toiminimi A. Carlströmin mara- rikkopesässä malmoi Maasan osakepan- kin asiamies asessori Hemmer 2 mil- joonan markan saataman. Mal- takirjalla malmoi hän mielä seuraamien toiminimien saatamia: Maasan sokeri- tehdas o.-y. hiukan yli 50,000 mk., Maasan puumillatehdas o.-y. hiukan yli 14,000 mk., Maasan höyrymylly o.-y. 4,600 mk. ja Maasan saippua- tehdas o.-y. 900 mk. Konkurssipesän uskotuiksi miehiksi määrättiin prokuristi F. Carlström, henkikirjuri A. Leman ja konsuli E. Tötterman. Malmontapäimäksi määrät- tiin tammik. 30 p. 1911. Arelinin juttua on raastumanoikeus tutkinut taas miime miikolla useampa- na päimänä. Usea kuulusteltu on mäit- tänyt, että heidän hymäksymiinsä mek- seleihin on jälestäpäin lisätty nume- roita, jonka kautta niillä on pankeista moitu nostaa moninkerroin suurempia rahamääriä kuin mitä alkuaan oli tar- koitettu. Kirjallisuutta ja taidetta. SiiiitccntcM niisi optifitjii. Nuori maamies. Oppi- ja luku- kirja maalaiskansakoulujen jatko-ope- tusta marten. Useiden ammattimiesten amulla toimittanut Mikael Soininen. Simuja 273. Kumitettu. Hinta 1: 85. Kustannusosakeyhtiö Otaman kustan- tama. Kansakoulujemme jatko-opetus on tähän saakka pääasiallisesti ollut kansa- kouluopetuksen kertausta ja siihen liit- tymää lamennusta. Muosi muodelta on kuitenkin käynyt yleisemmäksi mali- tus, ettei kansakoulujen enemmän kuin jatkokurssienkaan opetus koskettele riit- tämän läheisesti käytöllisen elämän tehtämiä. Seuraten manhoissa simis- tysmaissa yhä enemmän moimistumaa mirtausta on prosessori Soininen uudella oppi- ja lukukirjallaan tahtonut antaa kansakoulujemme jarko-opetukselle jokapäimäisen elämän tarpeita palve leman käytöllisen suunnan. Kirja on siten muodostunut alkeelliseksi maata- louden oppaaksi, jossa kuitenkin tarjo- taan kaunokirjallistakin lukemista, sikäli kuin se kumaa maalaiselämää ja he- rättää rakkautta siihen. Kirjassa käsitellään maalaisoloja yleensä, taloa ja sen päämiljelyksiä, metsänhoitoa, karja- ja kotitaloutta, osuustoimintaa, termeyttä ja raittiutta sekä itsekasmatusta. Kaunokirjalliset kappaleet liittymät kauttaaltaan tähän asialliseen sisällykseen, jota myöskin kumin maloistaan. Ennen kaikkea pyr- kii kirja herättämään ja kehittämään kansamme nuorisossa termettä ja todel- lista „maahenkeä", rakkautta luontoon ja maalaiselämään: se tahtoo opettaa antamaan armoa maamiehen koko simistyselämämme pohjana olemalle työlle sekä mirittää harrasta edistys- halua. Tekijän tunnettu nimi sekä lukuisain maamme etemimpäin ammat- timiesten ja kirjailijain antama amus- tus omat takeena siitä, että tämä oppi- ja lukukirja tulee oimallisesti täyttä- mään kansakoulun jatkokurssin sekä kansanopistojenkin lukukirjan tehtämän ja antamaan niinmuodoin kansakou- lunkäyneen nuorison jatko-opetukselle kokonaan uuden, nykyajan käytöllisen elämän maatimuksia mastaaman am- mattiopetuksellisen suunnan. — Merkkiteoksia yhteiskunta- kirjallisuudeualalta. JohnStuart Millin klassillinen teos Naisen asema (The Subjectien of Memen) on ilmestynyt Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella neiti Lyyli Mihermaaran suomentamana. Hinta 2: 75. — Tämä säihkymällä nerolla kirjoitettu teos, jonka tekijä oli Euro- pan etemimpiä filosofeja, oli naisasialle käänteentekemä: se korotti tämän liik- keen pelkän haameilun kannalta polt- tamaksi ajankysymykseksi. Tekijän to- distustapa tekee tämän teoksen malli- näytteeksi yhteiskunnallisten kysymys- ten käsittelemisestä etiikan malossa. Ed m. Bern s teinin teos S o- sialismin edellytykset ja sosialidemokratian tehtä- m ä t ou ilmestynyt A. ja T. Tarjan- teen suomentamana. Hinta 3: 50. Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö. Maatalousosasto. Ktttms Pm-Pohjckii Nmml- jtlysstmii öpiiitiitclffilijiiiiifii Hinttiä. iIatk. n:roon 99.) Riihimäellä majatalossa oltuamme yötä lähdimme 30 p:män aamuna klo 7,30 jatkamaan matkaa Pietarin rataa mennäksemme Koumolaan Itä-Suomen Karjanjalostusyhdistyksen toimeenpane- maan karjanäyttelyyn. Matkalla ta pasimme Samonpuolen miesretkikun- nan, alun toistakymmentä jäsentä, myös matkalla Koumolaan. Ne ne sitten olimat liukaskielisiä poikia. Pe- rä Pohjolan oloja ja elintapoja kyse- limät ja me mustasimme minkä kerke- simme, mutta emmehän me paljon ke- renneetkään, kun olimme hidaspuheisia. Oikeimpa tahtoimat Jäkästyä" tyttö- mäkeemme, kun kuulimat, että ne pys- tymät porollakin porhaltamaan. Koumolaan saamuimme klo 10,30 päimällä. Näyttelytoimikunta oli ma- rannut yhteiskoululle meitä marten yhden huoneen. Dhteiskoulun huo- neustossa oli jo seitsemän muuta ret- kikuntaa, me olimme siis kahdeksas. Siellä oli mäkeä ympäri Suomen, mieläpä rajankin takaa Menäjältä. Pian joukkueemme kormat hörössä, sil- mät sirillään kuuntelemaan ja katsele- maan lähti. Näyttelyyn oli tuotu eläimiä, etupäässä Kuopion, Pohjois- ja Jtä-Karjalan, Miipurinläänin, Mik- kelinläänin ja Keski Suomen maan- miljelysseurojen alueilta. Näytteille asetettuja lehmiä oli yhteensä 350 kap- paletta, kaikki suomalaista omaperäistä maatiaisrotua. Lehmät eimät olleet marsin suuria, mutta kauniita, hymin hoidettuja ja useat marsin runsaslyp- syisiä. Härkien (sonnien) joukossa ta- pasi juhlallisia, kunnioitusta heratta- miä eläimiä kokonsa ja ryhtinsä puo- lesta. Näkyi, että kotimaisella karjan- jalostamistyöllä on saatu huomattamia tuloksia aikaan. Näyttelykenttä oli sijoitettu paikka- kunnan markkinatorille, johon eläimille oli marattu erityiset pilttuut. Myös- kin oli näyttelykentälle asetettu tuuli- moottori. Pyhäniemen kärrynpyöriä, sähköllä käypä mylly, „Tirma"-myllyn- kimiä, sekä eräs pamiljonki, johon oli järjestetty malokumia, tauluja ja pii rustuksia. Sen lisäksi oli näytteillä erilaisia maanmiljelyskoneita ja lai- toksia. Meisöä oli kerääntynyt jo edellisenä päimänä, mutta 30 päimän iltapuolella muuttui markkinatori ker- rassaan mäestä lainehtimaksi. Kokouksen amasi klo 12 päimällä maist. O. Nissinen, toimittaen samal- la palkintojen julistamisen. Palkinto- tuomarit olimat jo edellisenä päimänä toimittaneet karjan tarkastamisen. Pal- kituksi tuli suuri joukko karjaa, mitkä rahapalkinnoilla, mitkä kunniakirjoilla. Palkittujen eläinten esittelyä tapahtui pitkin päimää, jolloin reippaat tytöt joko ratsastimat sonneilla tai ajoimat niitä kärryjen eteen maljastettuina. Klo 3:n aikaan piti agron. E. Ka- jander esitelmän tuotantosuhteista Itä- Suomen maatiaiskarjassa, osoittaen numeroilla suomalaisen maatiaisrodun kannattamaisuutta. Iltapäimällä oli yleinen kansanjuh- la näyttelykentän miereisessä puistossa. Ohjelmassa oli mies- ja sekaköörin laulua, tormisoittoa, agron. Eero Eero- lan puhe. satuja ja kilpailuja. Kolmannen näyttelypäimän aamuna klo 8 omattiin näyttelykentän portit. Mäkeä pian alkoi mirrata „nupopäitä" katselemaan. Puoliyhdeksältä alkoi ni- mittäin myytämäksi ilmoitettujen eläin- ten huutokauppa, jossa tuli myydyksi koko joukko sonneja ja lehmiä. Pal- kittuja eläimiä olisi armattamasti men- nyt kaupaksi paljonkin, mutta niitä oli ainoastaan mähän tarjolla. Klo 11 piti prosessori G. von Wendt huomattaman esitelmän kannat taman karjanhoidon periaatteista. Esi- telmässään esitti puhuja, että karjan tuotannossa ei ole pääasiana maidon saannin paljous. Sellainen karja on hymä, joka mahdollisimman pienellä ramintokulutuksella antaa suurimman ja rasmapitoisimman maitomäärän. Puhuja puolestaan oli tullut siihen kä- sitykseen, että Itä-Suomen maatiais- karja mastaa tämän maatimuksen ja että se moittaa ulkomaalaiset rodut. Piti sentähden Itä-Suomen karjanja- lostusyhdistyksen toimintaa oikeaan osuneena. Palkittujen eläinten esittelyssä tuo- tiin esille useita palkittuja lehmiä ja sonneja, joiden sumusta ja muista ominaisuuksista ugron. Kekki teki sel- koa. Viimeisen esitelmän viti ylitarkas taja ja kansanedustaja Hannes Nylan- der kantakirjatyön maikutuksesta Itä- Suomen maatiaiskarjan tyyppiin. Wa- laisemassa esitelmässään kumasi puhu- ja, miten kantakirjatyö on maikuttanut sen, että nykyisin hymäksytään Itä- Suomen karjanjalostusyhdistyksen kan- takirjaan merkittömäksi ainoastaan pu- nakyyttöjä ja nupopäitä. Wielä 10 muotta takaperin oli makama keskus- telu I.-S. Karjanjalostusyhdistyksen johtokunnassa, oliko nupopäitä ollen- kaan kantakirjaan merkittömäksi hymäk- syttämä. Nyt on kehitys kulkenut sii- hen, että miime muotena ei enään yh- tään ainoata sarmipäätä kantakirjaan merkitty. Tällainen kehitys, huomautti puhuja, ei ole seuraus johtokunnan ei edes karjanomistajankaan halusta joh- taa kehitystä määrättyyn suuntaan, maan se on riippunut niistä ominai- suuksista, jotka Itä Suomen nupo- päässä maatiaiskarjassa omat tamat- tamissa. Tämän karjan tunnusmerk- kinä on, että eläin on matalajalkainen, hienotekoinen, suhteellisesti kehittynyt etu- ja takaruumis, punakyyttö ja sar- .neton. Mahdollisesti moidaan mas- taisuudessa muitakin ulkonaisia tun- nusmerkkejä keksiä. Eräs sellainen tunnusmerkki, joka moidaan entisten lisäksi asettaa, on, että lehmä antaa mahdollisimman mähällä rehu- ja ra> mintomäärällä enimmän rasmapitoisen ja huomattaman suuren maitomäärän. Itä-Suomen Karianjalostusyhdistyk- sen kantakirjaan ei saa hymäksyä leh- mää, jonka maidon rasmavitoisuus on alle 4 eikä sonnia, joka on sel- laisen lehmän jälkeläinen. Rasmapi- toisuus pitää olla 4 jopa 5 Ia tämä ominaisuus on saatama periytn- mään. Lopuksi puhuja huomautti, että tämäkin työ on osa niistä pon- nistuksista, joilla kansamme taloudel- lista tilaa pyritään maurastuttamaan. Ia tällainen maurastuminen on siinä maikeassa maltiollisessa ahdingossa, johon me nähtämästi joudumme, erin- omaisen tärkeä. Tähän loppui kokouksen marsinainen ohjelma. Juhlan lopettajaiset olimat iltasella klo f>, jonka jälkeen näyttely- yleisö hajaantui tästä huomattaivasta ja opettamaisesta näyttelystä. Joukkueemme ihastutti itsensä yh teiseen ryhmäkumaan eräässä maloku- maamossa. Nhteiskoululla oltuamme mielä yötä, aamuyöllä klo 3 aikaan lähdimme matkustamaan Samoon. Ensin menimme Suonenjoelle ja siitä haararataa Iismeden rantaan, josta laimakyydillä 4 peninkulmaa ja niin tulimme Karttulan pitäjään Kuopion läänissä näyttelystä palaamien Risto- lan ja Suppuniemen talojen isäntien seurassa. Ohjelmassamme oli paitsi mainittuja taloja, käyntimme Aron talossa, jonne yöksi oli tarkoituksemme mennä, mutta Eljakselan ystämällinen isäntä samolaisella kohteliaisuudellaan pyysi taloonsa yöksi, jonka tarjouksen mielihymällä otimme ivastaan ja me- nimine sisälle isännän kanssa juttele- maan, emännän tarjotessa kahmia. Talon asuinrakennusta kämimme sitten tarkastamaan. Sen oli isäntä omalla johdollaan rakennuttanut 2 muotta takaperin. Rakennus oli kaikinpuolin aistikkaasti rakennettu. Siinä oli '.väentupa, mierashuoneet, maatehuo- neet, keittiöt ja meijerissä tarmittamat huoneustot, siis kerrassaan käytännöt- linen. Talon koko pinta-ala oli 2,000 ha. Elätetään 70 nautaa, 10 hemosta, 20 sikaa, ja 20 kanaa. Wuoromiljelys käynnissä. Lannoitus ha:lle 400 hem. kuormaa. Amo-ojitus yleinen. He- mosrotu suomalaista, joista 3 kanta- kirjassa. Hemosten hoito on ollut ta- lon kohottaja, sillä niitä on kasmatet- tu myytämäksi ja tunnettu hemosrotu- na: »Raatikaisen hemoslähtöä" ja omat hemoset olleet haluttuja. Nyt sanoi isäntä pyrittämän paremmin karjata- louteen ja sen kohottamiseen. Kun olimme yön nukkuneet talossa, niin aamulla oli jo 5:den aikaan tul- KASVATUS. ESE3—— -—BSB Sekä lasten että nuorison ja itsenne kasvattaminen ei ole helppo asia ja sen vuoksi on Teidän käytettävä sitä apua, jonka voitte saada kirjallisuu desta. Sarja ..Aikamme siveellisyys- kysymyksiä" pitäisi joko kokonai suudessaan tai osittain olla joka ko dissa ja kirjastossa, sillä tohtori PAAVO VIRKKUSEN toimittamana |j on se paras alallaan. Siinä olevat numerot ovat seuraavien henkilöiden n kirjoittamat: Fr. Klavenees, Ellen ® Sandelin, iMax Oker-Blom, Alarv Wood-Allen, Alfr, Fournier, Maria Furuhjelm, Pietari Päivärinta. Paavo Virkkunen ja Henrik Ben;. Tutus tukaa siis sarjaan lähimmässä kirja kaupassa. YRJÖ WEILIN & KUMPP. OSAKEYHTIÖ, HELSINKI. lut Aron isäntä meitä heille nouta- maan, jonka mukana sekä isännän ja emännän saattamana lähdimme Arolle. Aron isännän nimi oli Herman Puranen. Jo pihalle päästyä huo- masi, että talon hoito on kymykkään isännän käsissä. Talon pinta-ala 325 ha, josta peltoa 15 ha, niittyä 70 ha. Elätetään 40 nautaa, 8 hemosta ja ti sikaa. Muotuinen kylmö 3 hl. ruista, 35 hl. kauraa, 3 hl. ohraa, 20 hl. peru- noita 2 ha ala juurikasmeissa, heinän- siemeniä kylmetään 4 1 •> kq. Sato 43 hl. ruista, 235 hl. kau raa, 25 hl. ohraa, 200 hl. perunnita, 924 hl. juurit. Kasmirvuorotus 4 jakoinen. Siemenmäärä häille: ruista 1 1 j hl., kauraa 3 hl., ohraa 2 hl. ja pe runoita 30 hl. Lantaa hoidetaan kasoissa pelloilla sekoitettuna suomudan kanssa. Suolla käytetään yleisesti karjalantaa. Hemosrotu suomalaista ja samo- laista. Karjarotu I.-S:n maatiaisro- tua ja ruolinta kylmää, kahdesti päi- mässä. Mäkirehuna annetaan 2 kq. pähkinäkakkuja ja puumillasiementä päi- mässä. Heiniä 8 kg. lehmälle ja olkia tarpeen mukaan. Iuurikasmia 10 kq. lehmää kohden. Ruokinnassa käyte- tään luokitusta, jaettuna 4 luokkaan. Muotuinen keskilypsy 1,750 kg. Pa- ras lehmä lypsänyt 2,124 kq. Kou- lunkäynyt karjakko. Nuoren karjan kasmatus: kuorimatonta maitoa 2 mii- kon ajalla, sitten rumetaan antamaan mähän mäkirehua. Isäntä sanoi tul leensa huomaamaan, että ilman juuri- kasmeja ei moida tuottamaa karjata loutta pitää. Kyökiksiä miljellään esim. pinaattia, sipulia, prossia, persiljaa ja tilliä 3 aarin alalla. Vuotuisesti saadaan 50 mkan edestä kyökklkasmeja. Karmiais- ja miinimarjoja myöskin miljellään. Miinimarjoja saadaan 200 kg. ja kar- miaismarjoja 50 kg. Omenapuista saadaan 250 kg. omenoita, suurim- »nasta puusta 48 kg. muotuisesti. Puutarhan hoitajana toimii isäntä parhaasta. Kun olimme olleet ruualla, lähdim- me talon isännän ja emännän kanssa Suppuniemen taloon. Iatk. Venäjältä. — Lakiehdotus asewelwollisuu- desta wapautettujen suoritetta- wasta tverosta. Raha asiainminis- teri on jättänyt ministerineumostoon lakiehdotuksen henkilökohtaisesta ase- melmollisuudesta mapautettujen suori- tettamasta asemelmollisuus-merosta. Meroa on suoritettama 4 muoden ai- kana 5 ruplaa muosittain, minkä ohes- sa asemelmollisen manhempain on suo ritettama lisämaksu, joka nousee puo- leen heidän suorittamansa tulomeron määrästä. — Raitiotielakko Warsowassa. Raitiotielakon on järjestännt Puolan sosialidemokratinen puolue. Lakkolaiset maatimat 40 ruplan minimi-kuukaus- palkkaa ensimäisenä palmelusmuotena ja (50 ruplan minimi-kuukauspalkkaa seuraamina palmelusmuosina, 8-tun- tista työpäimää sekä sakkomääräysten poistamista. Poliisi on selittänyt, että lakon alkuunpanijat tullaan mangitse- maan. Marsomasta, syysk. 30 p:nä. Kau- pungin raitioteitten palmelijakunta on tehnyt lakon. — Uuden ajanlaskun käytän- töön ottaminen. Ulkoministeriöstä on kauppa- ja teollisuusministeriöön lähetetetty Saksan ulkomaankaupan edistymistä harrastaman seuran ano- mus, että gregoriaaninen kalenteri otet- täisiin mahdollisimman pian käytän- töön Menäjällä. Anomuksessa sanotaan, että kysymys uuden ajanlaskun käy- läntöönottamisesta Menäjällä, maikka- kin on oikeastaan Menäjän sisällinen