Nro 162 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona heinäkuun 20 ptnä hÄwuotinen »vmous ok ollut alkupe» räisesri tarkoitettua <niinkuin ylcijesti on otaksuttu), waan että koko kallistu- minen johtuu maanpohjan ja Perus ... iuäten laadusta. On huomattu että lähes Ranskan kokoinen, mutta meikein »voösi tapahtuakin. Aiwan toisin on aftanloita >wenÄäWn kMverneinentter. Jjiit nähden. Esimerkiksi Aunuikjen ku- toxrnementti. Se on puna-alallaan kun .torni ww. 1829—1839 kallistui -kolmetoista semimetriä (tvarsi ikin oli- vxtt ruhovjasli vaikuttaneet eräät 1835 toimitetut taiivaukset), on je tämän jälkeen kallistunm wielä seitsemän sen. zimevriä, niin «irä arkkitehdit Pelolle odoliawat hetkeä, jolloin onnettomuus «hkä tapahtuu. Miiimeisimmät tiedct omat sangen huolestuttamia. Tornin tila on lhalvairtu minwaaralliseksi, et- tä Pienoinen maanlärähdyokin ^o scai- taijl sen kaataa. Menijän rajamaat. «vainaata. Kckme neljättäojaa herras- kartanoista owat autioina, -näiden omistaijat cvvat niistä ottaneet, minkä mvat tvomeet la Äeskelcnia: pääkau pungissa tai ulkomailla mälinamäitä ollenkaan kartanoistaan. Talonpojat owat usein min köyhtyneet, eirä näke mät nÄkää, ja mitään teollisuutta tai muita <kannattawia elinkeinoja ei har- soiteta. Tällaisen maakunnan kohotta- mi.nen edes ^vähäiseenkään valistuk seen ja ^varallisuuteen maksaisi uiiljoo- nia eiikä mikään ulkomaalainen ivalta edes llah^atsikaan sitä ottaisi. Näin on monen >wenoIäisen maakunnan laita kun sitävastoin Jtämermmaakun-nat owat Kvakmiit koska hyn>änsä siirrettä- miksi jonikun länsieurooppalaisen w»l- lan alaisiksi. „Sen tehden", kopetti wenäläincn ilvaltiomies suoratpuhei^sti, ^täytyy meidän sattaa nämä maakunnat samal- !le silVistystasolle muuten wcnäläisten maakuntien kanssa. Menäläisien paa Vlläolelvolla virkkeellä kirjoittaa „Göteb. Handels & Sjösarts Tidning" seuraalvao: äöenäläinen politiikka osaa odottaa. Pari wuoMtaa ei sille ole mikään prt- ^ määränä täytyy olla saks.ilais!cn asulk- kä aika. Se edisufii hiiaasii mutta kaitton karkoutimvin-en ja heidän sijaan- warmasrr. Tarkmus on toinen siellä sa on alsotettallva lvenäiäiiien wäestö. Kuin län>rmaissa. Sen tvuvlst on wenä- Ainoastaan siten woi Menäjä turwata Iäisien niin «vaikea yntmärtää, että waltansa näissä maakunnissa." lUaarle 12:s, joka heidän miclestään Wmä lausunto herättää mielenkiin- kuuluu uuteen aikaan, todellisuudessa toa sen wuoksi, ettei se ole lähtenyt st- ainoastaan on kaukaisen menneisyyden ivischmättömän kansalliskiihkoilijan, ^antarikuwa. Utöinä Suomalle niin raskaina ai- koina, on toäitottl) wenä^äise!:ä wiral li selia taholta, imuina» ja lvai:akuit- nannemvosion hiMksyiteen nieisivalta- kunnaallisen lain ainoastaan sillä ehdol- la. ettei sitä panna käytäntöön, lvaan että se ainoastacm pakottaisi suomalai- set ikuuliai-suuteon. «utnfa paljon näissä wakuutuksissa on perää, sitä ei »voi ttrhrtä päättää. Mutta warmaa on, eitä tämä wiime:nen toimenpide »vaon on c^a lsaikuwasta rajamairtcn IvenÄäiSiyilämislyösiä. ©enrijä tie tää marsin hywin, «itä sen pian tule? «mljöntoä jonkun »verran paikallista it P C RETTlGiC? v . TURKU „K AN S A" savukkeet ovat mietoja. 1811 waan etemän tvaltioinicyen suusta. Kun mieliala wa>ltiomicstcn keskuu dessa on «tällaiinen, niin woimme ar- waia minkälamen se on alemmissa ker- rakstssa. Aiwan lsama kastikkansa aiheuttaa myös toimenpiicet Suomea ivastaan. Keisariikunta ei ainoastaan koeta su- pistaa poliittisia rajoja, lraan pyytää se myöskin tasata stwii?tyksen rajoja. Jos kulmurin jossain niaanosassa huomataan oletran korkeamman kuin keisarikunnan muissa osissa, nähdään! tns,'ä heti uhk«'»!va waara ja wc mi- ^ laisen politiikan toimelsi annciaan tä- män kulttuurin ipalauttaminen mah- > schallimoa ison waltakunnan monelle ^ldollistmman lähelle emämaan kultuun» 1 heräävälle kansallosuudelle, mutta tni= | ta^a. Woidaan kärsiä sitä ?t:ä ina-n- iääit luo ma Ia isien al!kuperäislä auio- kunnMa on jonkun kerran i l ihaili n-' nom:aa ei tahdota tunnustaa. Käytiä- toa «ja kulluurillisia yliivoimaa, tr-aau' mällä hymäkseen Suomen onnetonia M se menee yli määrän, niin sillein! sisäistä riitaa. j>oa ei edes ankarin- jekaan:uu n>enäiäinen pcCitiifäi annan' kaan uhkaus D».'näjän puolelta ole M- tMpiiäiilsecn DiiiläiÄvallan moni-' nut hillityksi, on wenäläinen Po.itiikka livu^isicn ponnislusicn aikaansaamaa milloin svieiukaudella, milloin taas yhdenkaltaisuutia. Miten Gcnäjä läs, raakaa w oi maa käyttäen pyrk.ny: pää- s<j työssään taitcnvasli men?:tclee >o-n- maaliinsa. Todellisuudessahan tämä han säännön, rikkoa ja haili-a" mu- on ailivan .sama kehitys. mi!ä kaikissa kcan". siVä on Suomen »ylyin^n ^ h- Wenä>jän rajamaissa on tapahtunut, talo surmana todistuls.na. Mp-kin baltila sille maalunnille iva- kuuteurin w. 1710 ja 1721 iisehallinto^ warsinkin uskonnon suteen, sekä woi-! oletva salsalainen hall::usmuo- ^ jo. Näis'ä lupautsisia ci ole muääit' jalella. Ja we!iäläisnitiäl:iiS!!>ö j.ukuu toäfytflär.a edelle cvi. in. Vaikea bcltnv lais-saksalaiset «värkin kuuliaisia, niin uhkaa kuitenkin heidän puolellaan iso svaara. Venäjällä lausuu eräs etenki.^UOinCRfAUpptlutlRUn— »venäläiiien svaliiomies: „^ais. Iäisien! <maa!untien kulv:uuri on noin 1)0^ ll/lUVlliUllu. wuotta mndän kulliuuriainire e>'llä! ja on^itivuotsi wcarallin.'n »räjähdys- WiimoP i (ms -iyn<estä tullihallituk- aine". Lienee syytä lähemmin selostaa jkii titestokanntorin faupipifcr:.omirf= luota wenliläiicn tvaitiomtehen lausun- isiesta mainiisemme seuraajaa: toa, joka koikonaisuudessaan en suetta- !C !äwien eläimien tuonti on tam- wc. iki „Kreuzzeilung"issa. vänen nr.c= mi k.—boukok. ku^ue^sa jonkin iverran lestään oivoi Iiämerenmaakuinien sak- nouÄsut edelliseeit Aiuoteen werraien. haiset ja >suoma!laisct lraarallisia nitö Karjan.uotteiiden tuonti raas e: ole >siMtä. että soiksalaisi?t oivat min lojaa- sanottamaa Svaihtelua osot:anut, ai- lisiä, puolalaiset mellasiama: tosin jos- noastaan ^kananmmticn luonti -on kus, mtuta Heidäi kukis.eiat!, helposti noussut lj.'i miljoonan fapp»il.ccit. Di ii- ja suomalaisten radikcallset taipu -^tä tu>o .iin kaikkiaan 12,110 ,ö5 (i ifap» mussn ja sisäiset riidai ^n:awa>r halli- PÄetla. >Iywäin ja niisiä tehtyjen tulelle hymää aihet:a hcihir. nähden, soosten tucmii on towatwmasli nous° Keski-Suomen Kirjapaino Jyväskylässä valmistaa nopeaan, huolellisesti ja kai kille edullisilla hinnoilla kaikellaisia kirjapainotöitä kuten: Tili-, vuosi-, y.m. kertomuksia ja julkaisuja. — Tilikirjoja ja verokuitteja. — Osake-ja kuunia- kirjoja. — Toiminimipainoksia kirjepapereihin ja -kuoriin. — Lasku-, vekseli- y.m. lomakkeita. Ilmotus- y.m. reklaameja. — Päivätyö-, pääsy-, ravintola-, y.m. lippuja. — Shekki-, tukkimitta- y.m. kirjoja. — Keräyslistoja, ennakkoarpoja sekä arpalippuja. 0 Myytävänä. Hyviä sahattuja kattopaanuja 1» hyvin poltettujaltiiliä myy 2495 Suolahden Höyrysaha. Ali RHhlJSnrl. Jraäyl»] MleiMMiiiM Tooaas Tirililin. 2-2 Lasku- ja Tekselilomabkeita myydään Keski-Suomen konttorissa. Tilipaperi 8 (koatfikirat) KuU-Sdobbi koittorlö! a f u I a t uurin KetU-SuaniM konttarlut saatavana t&m&n lehden kovttortssa. Palvelukseen halutaan. 60 kunnollista maalais- palvelijaa saavat hyviä paikkoja maalle oyt heti Labdeo Palvelus Palkaarilitys Tolmlstoi ktta. lilmoenkata n:o 8. Pah. 282. HUOMI Korkeat palkat. 2472 4-6 Kauppatietoja. Itämerenlilaokuntien safuildijc: oivat sittenkin näistä Ivaarallistmmat. iVuosittimmeniä joikuuut menaläis- t^ttämistnö ei ole heihin juuri miuiiin NlaZkutlonut j« f>o:öiTri tislollisumensa tsaaria kohtaan on p>;si>n'.>: horjumat tomana. Jos V.«näjä rillccniuesiaan jonkun ltinsimaisen lo.ula» konssa. jou^ tui,st häiviölte. olisiivat näinä 'lukois:<i- maakunnat suure!|1 waara!si. Kor kean sekä henkisen, eriä «liiuvilisen kult- luurinja Puolesta houlutkeiiffvut ne tvalloiiiaivaa waltaa anaölamiseen. jo- 5a melkein «ruyisu ä kustannuksitta sut. Kauroja tuot»n 7,ofi i,99-i 'fg, Cun llvuonna 1909 jamaan aikaan tuo tiin wain 5,144,756 !g. Nukitden tuonti on lisään.yn^t y!i 5 milj. tilon. Niidm tuonti dli 14,033329 lc.. >Veh- näjau^oi^n tuonfi on tänä muonna o!- 'iut 27,730,424 kg. ja D. 1909 20,05-2,845 kg., ruisjauhojen liro s laa- w-^t määrät >on>at olleet 33,901,2^4 ja 22,869,01-1 Siirtomaan tatnxaroua nlinätessä V »taa sillinään sokerin luonnin lisään- lyminon^i 2,mH. lg., tuonti >v. 1910 »n ollut 18,607,305 kg. ja w. 1909 wa!staawana aikana 16,283,967 >kg. Kahmia on tuotu 4,880,266 kg., kun ebcllisvnä wuon:ia tuo: iin ,!vam 4,244,543 'kg. KaÄveisia on mainitlalva, ctta lei- näl»si^mcniä >on tuotu 1.6<>5,7^4 kg., ?jvten niiden tuonti on lisäJiniifinn 800 tuhannella «kilolla. MehnÄiseiiä cn tuotu ^0,314,013 'kg., cldclliscnä 'tvuon- na >wain 17,515,759 kg. Mlineraä^eisla ja maa^a>j>)'s:a cn mainilt-Äva icmonui, jonka «uonti Mi 19,0Ä^,404 lg. lun fbiflip:» .vuonna se oili iva in 9,017,070 kg. Kivihiiliä, vii. tuotu 64,226,589 kg., cb■:flr;cuä lv'.' 45,409,547 kg. U li päänsä ffl'i;i!icit t M,orain tttoitti huoiituiunxj^ti lij^iäniyilyt. Mienliä lQij:Uj:|;<i en myöskin ilol la 'nvcrfiittftuä, että u;cibcn :owuroin iBiiinJi on!!isääniynyi. iio-rjoiuitot^cu iivcn w:cnli on fuiknfi.n mähcr.nyniit, »varsiui in niin tärkeän kuin woin. W. 1-910 fi:ä luieiiin 'Junin 4,422,104 kg., kun NM otom 1909 Uiieiiiitt 5,831,957 kg. Moiioa wietiin 4,281,863 kg., e- belli'Mä w. 1909 3,387,819 kg. Cuor.'tta kal:a ^vie.iin tv. 1910 1,754,964 fg., Iv. 1Ä09 2,476,275 kg. 1 Puutavarain ruicit:i on ow:anut huomaitalvaa kaÄvamis:a. Propsien llvionti tekee tänä nnionita 3 50,501 S fiuttiioutcirici, lun se 'w. 1909 ai- ^noastcan 51,351 kuuuome^riä. Poll- -l^puilden vienti o.\ w. 1010 ollut 77,417 luutiometrin, odellisu.ä Nuton- na 111,623 fuut:oii:cir!n. Parruja tu ictii n 'M u I dcum C uuo:hm 39,349 tuu= i'ic.:nci'riä, cMPiscitä 23,875 kuuiiomet- riä. lankiliM 29,969 kuiilioinciria, lun cdcllisenä »vuonna -ainoas^iin 8,051 fuuiiitiiiCiriä. Vattensien lvunir! on noussut mÄ.ein fn^b;n fcr.oiktTt, leh don 70,241 fuuiiomctviii, kun je lv. 1909 'Cilii ainoastaan 38,247 kuutiomet riä, Lautojen »vienti wie fuitciiftit woiton kaikissa. Kun w. 1909 niitä »vie: iii n 45,503 kuutiometriä, on n ii- bcn luicnti an. 1910 kohonnut 124.824 fiuit : ,oiw:tri.'si. Polt:cyu>>cn uiicuii «on aleuiunut 191,760 fuutioiticiri-ot:i 172,718 fuutioiitctriiii. Ziihlnarutlien Iv ie n li toki w. 1910 3,408,.',14 ja N». 1909 3,063,123 kg. Pl!tlivamuk.'t- ta i:Di;etiln: kuiwaa 3,077,529 kg., ro. 1909 1,644,950 kg, hiotlua 9,140,379 kg. ja 1)0. 1909 3,489,455 lg., lemial- 14,ICO,499 Ifl., lv. 1909 9,606,561 lq. Puirpahmia >e.<".iin 18,161,103 kg, iro. 1909 1'»..'93,336 Tit. ': kääre- ja tf.r.;tu't.popena '■2-0,289.855 5,.. W. 1909 10.149,037 kg., to.petriipo,'poria 1,943. »57 kg.. Iv. 1909 1,729,672 % Painopaperia N'ien in 16,604,024 !<>. w. 1909 13,418,219 Tg., kirjoilnÄpaveria 1,465,138 fg., w. 1909 951,993 kg. Tammi—loulokuu rniiticiä ii is w'cnn'ssäiin lisääniymlsiä. Suhteet !ivoin'a> Toicaä wuoden l.ppupuolella muui.fua. Huutokauppoja. Emäntä Eva Sofia Jutilan kuolinpeiän irtaimisto rnyydän buuokaupil a perjaritaina ku<uvHD he.nätcuui 2 ) päivänä klo 10 a .p. Luhang in pitäjää H ikasea taloa päätilalla. Luharga^sa 13 p:nä heinäk. 1910. K. H. LIKANDER. H. AARRE. Uskotutmiehet. 2310 1-2 P S1 v S11 s t a. Kirkkoherran kanölia pidetään auti maa» ».«nlaina. feefiroiifijrva ja lauanttr.ne Ilo O—11 a.p. ÄonkaLiS-Osake-Panki.l konttori auki '?!«! arlipäimä klo 10—2. Tuomen pankin kontto» i auki zcka arkr» fäilrä fl» 10—2. 5.ddt>ör >ankin konttori aul* jota arkipäuvä flo 10—2. P>»b'li5maiden Osakepankin konttori inn^i joka arkiviillvr Ilo 10—sr p. Juwä?tyliiu SääStöonnkki on aivo..ino ic»ta arkiipailvä tlv !'J—2 Jyuiöökylön yleinen sairaS- ja hautauS- ipurnhaöto puuscpoä Ä. Äiim^usen I lu^n-i maananiaisill klo 1 —:) :.p. Tähti, lennätinkonttori <uvoinna arkchäi- No 8—2 ja 5—1" jetä pihinä llo ^ k—tl ja 5—7. 3)imäf tqläit Tullikamari 0:1 cuf: fcllo' 1C— i !'äiw. I inf.cöuone tullausta Warren Ilo 10—1 j pämöllä. , , 3rii>ufft)Iän aseman ?ail!i toMiuSint pi« 1 fciään cftoinna ar!ipä : n>inä k.o ?—10 c p.. 11 «4).—2 iv. ja 4—Z l.?. j'kä p>»täpäiwinä klo 8—!» a .p. Siahatoimikamari pidciään atv.'inna joka ark'fä:wä kello 10--11. Knupungin wouti tamataon asunnossaan klo 10—11 a 4?. LcsityöläisyhdiStyksen kirjaSto auki sun» nvrtaisin klo 1—2 piin?ällä. KanppalaiSseuran kirjasto sunnunraisin !Io 12—1 päiwä2ä. PoStik««tt»ri pieelään auki toukok. 1 v:jtä toistaiseksi: Lähtewä ja tulema osasto sekä PoSti- osoituS ja poStisääStöpanlkitoimisto: Sunnunt«ina ja juhl<z?ä'.iv!ni klo b—:0 camupäitvällä. Arkipäiwinä klo K—12 >a 5—7 i.p. PoSti lähtee: - 13S - pojat eivät herjenncet häntä kiusaamasta. Ne oli vat aina ahdistamassa kuin sääskiparvi kesäkuu malla ylimaassa. Aina ja joka paikassa vastuk sena. Istui hän tikapuilla koulun pihalla, ne takaa pistivät neulalla. Astui hän kadulla, nft huutelivat hänelle .tervaruotsia", jolla nimellä ne hänen pu hettaan heidän ihanalla kielellään kutsuivat. Härf kun oli niin kovin kankea ja kömpelö oikeata ruotsia ääntämään. — Huru moor Tervo i taa? huudettiin hänelle joka aamu tervehdykseksi. Ja sitten: — Tu ska int inpilla tei som en herrekosse. Se oli sitä heidän .tervaruotsia", jolla he häntä matkivat. Julmasti he häntä kiusasivat. Ja hänellä itsellään oli myös paha luonlo. Ei hän antanut perään, ei koskaan. Löi takaisin, löi verille asti. Elfei valtioneuvos olisi häntä puolta nut, olisivat opettajatkin potkaisseet hänet jätti- läispotkulla yli koulun aidan. Sillä kyllä nekin osasivat häntä poloista kitr- sata... kiusata... Ei kukaan muu häntä suosiollisesti kohdellut, kuin valtioneuvos. Muut pilkkasivat, pieksiväL Valtioneuvoksella oli aina ylimaankin pojalle joku; ystävällinen kehottava sana. Kovalle otti se koulu vieraan kielen rautavöissä... kovalle! Maisteri teki vielä silloilla pari kierrosta. Siliä koulutalo, jossa hän opetti ja jossa alkava suo menkielinen lyseo vuokralaisena asusti, oli räns- - 130 - tynyt, omiin seiniin uppoamaisillaan oleva yksi» kerroksinen puutalo, inistä väliseiniä pois sahaa malla oli tehty luokkahuoneita, mutta katot jää neet entiseen mataluuteensa, joten ilmaa oli sen verran, ettei juuri tukehduttu. Siellä kirkon naa purina se säälittävässä vaatimattomuudessaan kyh jötti kaupungin ruolsikkojen kiroamana. Mutta jokin syvä sielullinen riemu kirkasti aina Tervon noissa tuvissa molemmin puolin porttia opettaes saan ja se riemu syntyi siitä, että hän salsuotveksi opettaa suomalaisia lapsia. Kun häh nyt palasi asuntoonsa, istui hän kir joittamaan „Salamaan". Sillä sen oli miiärä tästl viikosta lähtien alkaa säännöllisesti ilmestyä. Snellmanin kipsinen rintakuva on hänen työ pöytiinsä sivulla. Mistä hän nyt «pääkirjoituksen" laatisi? — Tervon aivot työskentelivät hitaasti ja ras kas oli hänellä ajatuksenjuoksu. Hän asetti sormen nenälleen, miettii ja miet tii... — Oikein! Hän kirjoittaa nytkin tervakaupasta. Tuo esille sen huutavat vääryydet, miten porvari maksaa yli maan isännälle vain pienen murto-osan siitä hin nasta, minkä hän itse ulkomaalla saapi. Ja miten tätäkään hintaa ei anneta puhtaassa rahassa, vaan jauhossa, suolassa ja vaaterihkamassa. Paljonko porvari itse ulkomailla sai, ei maisteri suinkaan niin numerolleen tiennyt. Mutta epäkoh- saarelle. Pihtiputaalle, tzoopaaaaa. Leppänään ja Kimmlaaa, ll» 10 lp. tl «taisil t. Perjantaina kello S «4». ZK ««rämeen ja Kor»Uahdell«. Es 8.06 {. Mahlulle. Ptzl- könmäelle, Kalmariin. Jtarftafcum SLaStinkim. Kiwijärw«?«. Viitasaaret» lc. Huopanaan ja LeppZtää» ja «h» nulaan seka klo 10.30 up. Qrawasa» reen. Toiwa5!aan. Rutalahdelle, Sei- tronmäelle, Joutsaan, Hartolaa», Eh?« mään ja Nuoramoifim. Lauantaina klo 2 a^>. Muuramees fa Äorpilahdelle. klo 11 aj. Tikkakoskella klo 9,05 i. Sumiaisiin. Äongmkankaalt, Flmolahdelle, Miitasaarsll» ja Luo» tvanlahdelle. klo 10 up. Uuraisilke ja Lannewedell«. MuiStntuS: Sitäpaitsi Iäh«l«l<Zän Pihti» putaalle KeSkäviillona, Perjantaina ja Lauuxmtaina L» SLS i^>. Zi«wi« kaut» ta. PoStt t»lee: Joka päuvä rautateitse klo SLl a.p. ja klo K.4S i4>. etelästä ja pohjois/<ia. Joka päiwä rautateitse klo 7JS9 ach. ja IU> 8.30 i4>. Laukaalta, Suolahdelta ja ÄänekoÄelta, Hiet<una«ta. Parane» laSta ja Saarijäaveltä. Joka pauvä klo 7 a^>. Haap<^o«keUa. Sal» melasta klo 7L0 a^>. Sunnuntaina klo S.51 cup. Karitnlalia. Kalmarista, Knvizärmettä, WaStin» gista, 2'!ahlulla, Pylkömnäeltä. Huo» panasla, Kinnulasta ja LeppäläStä ja klo 8.30 i.p. Pihtiputaalta, ZLii:osaa» relta. JlmolahdeUa. Konginkankaalta ja Tumiai^sta. Maainantaina 'lo 4.30 cp. 92iiorauimjtS» ta, «ysmäStä, HariolaSta, JomsaSta, LeiMonmäcltä, Rutaiachd^Sta, Zoitoa» kasta ja Oraivasaaresta. »lo S ip. Dtuura-nieöla ja Aorpilahd«l.'a. TnStaina kello 8.51 a^>. Jlitoijärtccltä, WastingiÄa. Karstulasta, tlalmariS» ta, Pylkönmäeltä, Piahlulta, Huopa» nasta, Kinnulasta ja Leppäläs:ä, k.o G.30 a.p. Tikkakoskella ja flo 5 i^>. Muuramesta ja Korpilabdelta, Lanne» «edeltä ja Uuraisilta ja k!o ä.öO i^. Konginkankaalta ja Sumiaifis'a. Kes5iwiik?ona klo 8.51 a^>. KarStulaSla. Kalmarista, Mahlulta ja Pylkön^näel» tä. klo 5 i^>. MuuramcSia ja korpi» lahdelta ja klo 8.30 i.p. Pih:'pu:a^ta. Miitasaarclta, Jtmolahdelta, Kongin» kankaalta ja TumiaisiSta. Torstaina klo 7.39 <tp. KqrStulaZta .Kal» marista, Kiwijärwel:ä ja VaSt-ngilta, klo 4.30 a^>. Nuoramovsiöta. TySmäS:!t, Hartolasta, Joutsasta. Le:wonmZeltä, NutalahdeSta, ToiivakaSia ja Lrawa» saaresta, klo ö.30 Tikkakoskelta ja 6 i.p. MuurameSta ja Korpilahdella, Uuraisilta ja La^ncwcd«ltä. Perjantaina klo 7.39 aj>. KarStulaSta, KalmarkSta, Mahlulta ja Pyi!<i:-.ma «l» tä. klo b i^>. Korpilahdelta. Z^uura» mesta ja klo 8.30 i$. Pihtiputaalta, Wii>tasaarelta, Jlmolahdelta, Kongin» kankaalta ja Sumiaisista. Lautvanlaina klo 4.30 ap. NuoramoikiZia, Syömästä, Hartolasta, Joutsasta, Slu» talahdelia. ToitvakaSta, O:awcsaare»« ta ja klo 8.51 a.p. Karstulasta. Kalma» risia, Kin>ijZrweltä ja Wa«:inqiZta, klo S.3V a^>. Tikkakoskelta ja klo n ip. Hiiiaijilm, Korpilahdefa ja Muu» rauiesia. kirjelaatikot kaupungilla tiriieunetiiSit: Kello ', 7 a.p. ja '/» 8 t4>. "lpuvlifcnittfoiin jcinjftä o!cn>J laatikko ii>ic.ä uuil^iu en.ien poc-1in »ähtöä. :Ha;.Wiicu?cnuill<3 olema l^a:i!ko «vähää cnuen jutuin läh:öä. Huom.'. Franlkomer!7ejä mq>,dään poSti» kon!!oris'a arkipäitvinä klo 8 a.—3 ' p. iu 5—8 i.p. seka sunnuntaisin ja juh» l^P^i»ivin klo 8—10 a.P. ja 7—8 lp. Soku pai»vä Ilo 7.54 a^>. ja 8.55 > p. rau» tateitse vohjoi-scen ja etr^aan. Jvka päiwä klo 9.07 a^>. ia S.uS t.p. rau«! tateitse Laukaaseen, Suo^ahicen, Ääne», likelle. Hietamaan. Parantalaan ja' Saarijärwclle, joka päiwä 'lo 1) a.p. Haapakoskelle ja Salmelaan. Sunnuntaina klo ii a.p. Muurmneen Keuruulta 5.50 ja Korpilahdelle, klo 9.05 i.p. Lann.-ive' ssunnaita 0.17 dclle, Uuraisille, Viahlulle, Pylkönm.iel» Pc:äj^wcdeltä 7.05 l«, Kalmariin. KarZtulaan, Wa>St!n« Ainiaudelta ?.i» kiin, Kiwtjärwelle. Pihtiputaalle. Mii» ^ z^esangaSta 8^lZ tasaarelle, Jlmolahdelle je Suotvan» JvmövkyläS» 8.4S lahdelle. Kello 10.30 i.p. Orawasaa. ^ 9.07 reen, TmtvalNaan, Rutalahdelle, L:i» Lsppz,oedcltä 9.35 nicnmäelle. Joutsaan. Hartolaan, 10.03 mään ja Nuoramoisiin. KuusaaZta 10.20 Z)taanantaina klo 9.05 i. KonatNkankaal» Tuolahtcea U>.4ö Zunam kulut Jyväskylää radalla. Haapamäki—T«»lahli: Haopamacllä 5.u0 a.p. 12.00 p. 6.10 12.50 . 0.M • t.Ä ij. 7.09 . 2.12 8J» 8.25 8.50 4.00 4 .31 4.59 5.17 6.45 7.40 8.02 8.23 8.51 9.05 9.20 9.65 10.03 10.30 j le ja Sumiaisiin sekä Mahlulle. Pyl- j > könmäelle. Kalmariin jä Karstulaan. Suolahti—Haapamäki: Suolahdesta 6.15 a^. 11.55 a.p. 6.15 1^. K uinaac ta Laukaalta Le»'päwcdcl!Z Jytväskizlääu ^ 2ywä?kqläs»ä i Wts^:,g2?la ' Kiniaudelta Peiäjämedeltä 9.10 9.50 Keuruulta 10.12 0.40 6.55 7.17 7.39 7.54 8.22 8.53 12.25 i.p. 7.19 1 Tiistaina klo 2 «.*. Muurarnccn ja Kor. pilahdelle. klo 11 a.p. lilkatockclle. klo 9.05 i^?. Sumiaisiin. ^..'UAinkankaalle. Ilmo lahdelle,, Viitasaarelle, Pitcipu. taalle. Kadariin. Karstulaan, tinkNn ja Kiwija«vclle sekä klo O i.p. Uuraisille ja LanncmeZclle. KcSkimillZmui klo 2 a.p. Muurameen ja Aorpilahdelle. klo 9.05 ».'anncni.d-lle, Uuraisille. Mahlulle, Pyliönmäclle, ^ Kalmariin, Karstu-laan ja Miitasaarel le. llo 10,30 i^>. Lratvasaarcen, lvi» H^pamaeue 10.42 teakkaan, Rutalahdelle. fieitocnmäclltj Su-tahdea^-SSnckoSken radalla: Jcutsaan, Hartolaan, Sysmään ja Ääneko<.'ella 5.20 a. 10.00 a. 5.00 i. 2JfJ L Nuoramoisiin. j Suolahteen 5.55 Torstaina kello 2 a. p. Muurameen SuvlabdeSia 6.15 ja KorpilahdeAe, kello U a.p. Tik» Äänekoskelle 6.50 kakoskelle, klo 9.05 i.p. Mahlulle, Pyl» 1 - _ könmäelle. Kalmariin. Karstulaan MaStinkiin, Kdvijärmelle. Sumiaisiin, tlonginkankaalle, Jlmvlahdelle, Wuta« 12.41 1.06 l.Jl 1.47 2.20 3.00 3.:to 4.18 4.55 6.30 7.37 9.05 8.» S.55 •J.25 10.05 10.30 11.12 11.39 12.14 10.35 11.00 11.35 5.35 . 10.0 j 6.00 .10.45 6.35 . ' 20 Jy ä iqia Bnki-SuooseD Vuj punossi lyiu