Torstaina 20 p. Tammikuuta KARJA L*ATAR Nso 7 — 1910 Pans merissään. Romeo suute- lee kuolleeksi luulemaansa Juliaa ja hymäilee hänen kiharoitaan, sitten juo myrkyn, jäykistyen Ju- lian »viereen. Melkein samassa berää Julia, mutta nähtyään Pariksen ja Romeonsa kuolleina ei hänkään tahdo nousta ruumis- musteeltaan maan iskee tikarilla sydämeensä suudeltuaan ensin Ro- meon mielä lämpimiä huulia. Airut tuo Monteque- ja Capulet- ivanhukset paikalle ja siinä wih- doinkin ojentamat riitameljet toi- silleen sominnon kättä. Näin päät- tyy tämä puhtaan ihanan ikirak- kauden ja myrskyisen meljesmi- han murheinen taistelu. Miisi nuorta kukkimaa elämää sortuu perittyjen kirouksien somitukseksi jotta kaksi tutisemaa manhus- ta nöyrtyisimät ojentamaan toi- silleen meljenkättä, ennenkuin kaikki kätlemä hauta johtaa heidän henkensä toisiin olotiloi hin. Surullisen tosi on Ro- meon ja Julian lemmentarinassa runoilijan sana: Ja onni on kuin tuokioinen ääni, kuin marjo »vaihtuma kuin uni lyhyt. Nopeaa kuin mustass' yössä leimaus, mutt' ennenkuin sanoa ehdit: kah! sen hulmaisee jo pimeyden kuilu. Näytteleminen oli tasaista, lu- kuunottamatta liiallista hätäilyä ensi kuivaelmassa. Huomattamam- min kohosiivat toisien yli Julia ja Mercutio. — Julialla, rwa Nuo v V il a ll a on suuria näyt- tämöllisiä taipumuksia, joita toi- ruomme hänen tarmokkaasti ke hittämän. Jo ensi näkemältä teki Julia luonnollisen, miellyttämän maikutnksen: lapsellisen äidin ja imettäjän seurassa ja sielukkaasti lämpiinän ensi kohtauksessaan Romeon kanssa. Ja Julian hen- kemä lemvi, puhdas intohimo piti koko näyGlmän ajan yleisön mie- leiikiintoa. Romeo, hra R o s q m i s t ^sen sijaan oli aiman mahdoton. Ta- maila kun ihaili Julian kaikesta nykyajan sairaasta tunteellisuu- desta ja näyttelijäin yleisestä liiottelusta mapaata esitystä olisi toiivonut häneltä enemmän nerok- kuutta ja tulisuutta. Mercutiona, leikinlaskijana, oli hra Aarre Linnala oimalli- nen, naamioitus sekä martalon notkeus ja kasmojen ilmeet olimat hymät. Imettäjänä rma Niskanen esitti osansa lemeästi ja pirteästi. Waras lukon taakse. Wiime yönä noin klo 1 ajoissa oli maras tunkeutunut kaupp. H. Tirrosen makasiiniin, mutta talon- mäki huomasi sen ja nappasi omen luukkoon. Mies lienee tänä aamu- na jätetty poliisin huostaan. Elätvien kmoien teattereissa maihtuu ohjelmat. Katso lähem- min ilmotuksia sisäsimulla. Zlla-Totkuman w. ja u. seura piti muosikokouk- sensa 16 p:nä tk. jossa malittiin mirkailijat. Puheenjohtajaksi ja sa malla moimistelun johtajaksi ma- Iittiin Waseli Mutanen, rahaston hoitajaksi Juho Jyrkinen ja kirju- riksi Pekka Hirmonen. Päätettiin pitää yleiset kilpahiihdot ja sen -yhteydessä iltamat josta mastedes lähemmin ilmoitetaan. Eläintautia. Ilmoitettua että sangen maa- rallista ja tarttumaa tautia on ilmaantunut karjaan Juuan pitä- jän Ahinomaaralla, on läänin- eläinlääkäri I. Elis Hänninen määrätty ryhtymään toimiin tau- din parantamiseksi. kuinka nuorsuomalaiset, jotka tuon- noitain rehentelimät jyrkällä kiel- teisellä kannallaan, alkamat päimä päimältä pyöristellä lausuntojaan. Heidän puoluekokouksessaan syntyi asiasta kiimasta mäittelyä, jota Iida: miikkomäärin miel» sanonta- iehbtosa jatkettiin. Toiset s »pääs kyset") oli>'o.u miljoonain mastvs- tajia, toiset («heismFnsanomalai- set") niiden myöntäjiä. Kinastuk- sessa mestaroitiin maalijulistus- kin sellaiseksi, että mastustajat omat sitä tulkinneet miljoonia mas- tustamaksi ja myöntäjät niitä myöntämäksi. Edustajaehdokkaiksi- kin on asetettu sekä mastustajia että myöntäjiä. ..Molempi pa- rempi." Kuuluu uskomattomalta, mutta se on kuitenkin totta, että puolue, jolla maltiolliset pykälät omat etu- maisina ohjelmassa ja joka tahtoo pysytellä mielä maltiollisena puo- lueena, on näin tärkeässä kysy- myksessä ja näin makamalla het- kellä noin ristiriitaisella kannalla, sotii itse omaa itseään mastaan. W. 1905 ja 1907 maltiopäimillä nuorsuomalaiset olimat sotilasmil- joonia myöntämässä, mutta m. 1!)09 maltiopäimillä mastusta- massa ja m. 1910 armatenkin — myöntämässä ja mastustamassa. »Heilumat" maan! Merkille panin miimeksi Karj. Sanomista erään kirjoituksen, joka tuntuu lähteneen joko puolueen pääkortleerista tahi jostakin suu- remmasta lehdestä. Siinäkin koe- tetaan selmitellä tuota häilymää politiikkaa. Maitetaan ettei „edus- Muualta Poh jois-Karjalasta. Papisto. Suomenniemen kirkkoherran mir- ka on maalikelpoisten hakijain puutteessa julistettu toistamiseen haettarvaksi <>0 päiivän kuluessa. Kuten muistetaan, oli »virkaan t. k. -> pnä päättyneellä haleinus- ajalla tullut '> hakijaa, mutta yksi oli sittemmin peruuttanut hake- muksensa, yhden paperit olimat epätäyoelliset ja kaksi oli tuomio- kapitulin mielestä tällä kertaa sidottu toisen miran hakemises- taan. Sakkolan kirkkoherra Aug. Hä mäläinen on tenveytensä hoita- mistä marten saanut toistaiseksi mirkamapautta ja kappalainen G. A. Wikman määrätty toistai- seksi hoitamaan myöskin kirkko- herran »virkaa. Papiksi mihittiin t. k. 1-"> pnä Samonlinnan tuomiokirkossa junia- luusopin ylioppilaat I. I. Kaila ja K. A. Piironen ja määrättiin Kaila arinoivuosieu saarnaajaksi Juivan kirtkoherranmirassa ja Pii- ronen kappalaisen apulaiseksi Sor- tamalaan. Sortamalai» kappalaisen apu- lainen A. Pärnänen on määräily kirkkoherran apulaiseksi Miehiltä- lään. W a i w a is talo» rake^tainista marten on jiesälahden kunta senaatilta anonut HI/KXJ m la ii suuruista kuoletuslainaa. slnteskfi aiinettnja Senaatit on päättänyt antaa torp- pari Juho Eskeliselle ja Antti Sarkkiselle Nunneijcii pitäjästä torpan perustamista »varten myön- netyt ^00 markan suuruiset lai- nat anteeksi, kosla lainansaajat omat täyttäneet sitä »varten sää- Vetyt ehdot. 3i » rm e k s e n nuorisvscuran »voiin.- & ja urh.-osasto:» jäsentei» »välisessä hiihtokilpailus- sa t. k. 10 pnä 10 kintrin maan- tiematkalla saamutettiin seuraa,vat tulokset: I palk. -Antti Honkanen eni»ä- tyksellä M min 57 sek.: II palk. Eetu Kortelainen ei,nät. 37 min. 44 sek.: III palk. Wäinö Jtäaho ennät. 38 min. 39 sek.; IV palk. Aarne Heikura ennät. 39 min. 5» sek. ja V palk. Heikki Heikura ennät. 39 min. 38 sek. — Palkin toja jaettiin 5. Ensimäinen palk. pieni hopeapikari ja osaston hank- kiina kiertopolaali joutuiivat A. Honkaselle ja saa hän pokaalin omaksensa, jos moittaa kahdesti sen peräkkäin. — Muina palkin toina oli 4 siemää hopeamitalia. Osaiiottajia oli kaikkiaan 15 ja palkitsemaltomienkin tulokset hy- mäiipuoleiset, nim. VI Eino Her- ranen 40 min. 35 sek.; VII Juho Saastamoinen 40 min. 25 sek. VIII 'Armas Rautiainen 41 min.; IX I. Olkkonen 42 min. 3 sek.; X E. Heikkinen 42 min. 55 sek.: XI Eino Hakkarainen 43 min. 8 sek.; XII Eino Heikura 43 min. 8 sek.; XIII Aug. Koponen 43 min. 52 sek.: XIV Otto Timonen 47 min. 19 sek. ja XV H. Rekkinen 52 min. 13 sek. Loistamasli suorintnimat Urhei- luosastomme pojat tämän talivi- sesta ensimäisestä ottelusta. Reip- pautta ja jatkumaa innostusta maan yhä uusiin poniiistuksiiu. Saman päiivän illalla oli ylei- nen Woim.- ja urh.-osaston ilta- ma kauppalantalolla. Ohjelman suoritus sujui hymin ja yleisöä oli paljon. Rahallinen tulos lähes 200 mk. Jalon moimistelu- ja urheiluaatteen hymäksi tehdään työtä täällä kaukaisessa Nurmek- sessakin. Sotahuutomme olkoon- kin: joka nainen ja mies moimis- telemaan ja urheilemaan! kunnan hylkäämä päätös suinkaaii tiedä sitä, että kansamme edus- kunta olisi asettunut kokonaan kiel- teiselle kannalle sotilaskysymyksen ratkaisuun nähden. Päinmastoin nyt, kuten aina ennenkin painos- lettiin sitä, että Suomen kansa tie- lää melmollisuutensa maltakunnan puolustamisessa, ja on myöskin ivalmis hartioilleen ottamaan sitä karkottaman rasituksen, mutta kai ken oikeuden ja kohtuuden nimes- sä maatii se, että tämä asia esi- tetään lakiemme säätämässä jär- jestyksessä ja että sitä ralkaistaes- sa otetaan huomioon kansamme omintakeiset, olemaiset olot." Että asia on esitettäivä lakiem- me säätämässä järjestyksessä j. n. e., siitähän koko eduskunta, sen kaikk, puolueryhmät olimat ja omat edel- leenkin yksimieliset ja niinmuodoin myös yksimielisesti hylkäsimät arm. esityksen siinä muodossa, jossa se »valtiopäimille annettiin. Mutta erimielisyys syntyi siitä, että suo- malainen puolue pysyi asiassa uskollisesti samalla myönteisellä kannalla kuin eduskunta m. 1905 ja 1907 maltiopäiivillä ja toiset puolueet tekiivät kuperkeikan, luo- puimat entiseltä yhteiseltä kan- nalta, asettuimat nyt mastaan. Maikka, kuten edusmies Talas lausuikin, „ eduskunnan moitanee katsoa oleman oikeutettu nytkin ku- ten m. 1907 »nyöntämääi, m:lta 1910 maaditut 11 »niljoonaa ko- konaisuudessaan". Eduskunnassa ei yritettykään osottamaan, että perustuslaki es- täisi niitä myöntämästä, maan Wuosikokous 011 Oskolan maalaisseuralla t. k. Il, pnä Simo Kärnän talossa. Luettiin seuran tilit kuluneelta ivuodelta ja myönnettiin tilimel- mollisille tilimapaus. Luettiin muosilertomus, josta näkyi, että seura on aikanaan toiminut ta- mallisen »vilkkaasti. Keskusseuran lähettämien kirjeiden johdosta kes kusteltiin ja päätettiin tämän muotisista kilpailuista, nimittäin kilpailla seuraamissa lajeissa: kesannonhoidossa, makkilannan- hoidossa, turmepehkun hoidossa ja- metsänhoidossa. Päätettiiii seuralle tilata yksi »vuosikerta »Maataloutta". Valittiin 10-hen- kinen »vuotuinei, humitoimikunta, johon tnliivat: Mikko Rautiainen, Jyrki Saminainen, B. Rummu- lainen, Pilror Roiivas, Juho Rautiainen, Oima Käriiä, Hilma Haaranen, Hilma Miettinen, Au rora Rautiainen ja Kust. Määt- tänen. — Johtokunta piti myös kin kokouksensa ja malitsi mirkaili- jat kulumalle muodelle, joiksi tu- limat: maraesinlieheksi taloll. Mik- ko Miettinen, kirjuriksi ja rahas- tonhoitajaksi opettaja Kust. Määt- täiieii. Pyikvijänve» oriyhdisttiksen toiinecnpanemiin kilpa-ajoihin t. k. 15 pnä oli saapunut osanottajia erittäin runsaasti. Mutta edellis ten päiiväin sumi saattoi radan niin metiseksi, eltä ei moinut ajaa kilometrin pituista rataa ympäri, maan täytyi ajaa toista puolta maan, joka oli hiukan komempi toisin paikoin, muutoin huonossa kunnossa. Ilmakin oli sateinen ja raskas, joka »vaikutti tuloksien huoi»outee:,. Kaikkiaan otti lilpai- luilnn osaa 24 hemosla, joista vailintoja saimat seuraamat: itolmimuotisten sarjassa km. matkalla. 1 palk. taloll. Olli Ratilaisen perillisten omistama Sirkka enii. 1 in. Il,5 sek., 2 palk. taloll. A. Kettusen ori Urho ennätys 1 m. 12 sek., 3 palk. tololl. Heikki Wou- tilaisen tamma Leila, enn. 1 m. 13 sek., 4 palk. taloll. Pekka Mu- tasen tamilia Leku, eim. 1 in. 13,8 sek. Kunniakirjan sai tnkkiasioit- sija Walte Millmanin ori Teppo enn. 1 m. 14 sek., samoin kunnia- kirjan taloll. Antti Räsäsen Moitto enn. 1 m. 15,5 sek. Nelimuotisten sarjassa 1 km. matkalla. 1 palk. taloll, A. Aspeluiidin tamma Leilu, enn. 2 m. 7,5 sek., 2 palk. taloll. T. Mattisen ori Drjö, enn. 2 m. 24,7 sek., 3 palk. taloll. R. Pitkäsen tamma Leinu, enn. 2 m. 34,2 sek. Kunniakirjan sai taloll. E. Rantalan ori Piirikki enn. 2 m. 35,3 sek. Vanhempain hemosten sarjassa 2 km. matkalla. 1 palk. taloll. T. Saarelaisen Juuasta ori Alku, enn. 3 in. 38,7 sek., 2 palk. taloll. S. Dimitroivin tamma Leiju, enn. 3 »n. 47,4 sek., 3 palk. taloll. P. Piiroisen tamma Wappu, enn. 3 m. 58,7 sek. Kun- niakirjan sai Polmijäriven Ori yhdistyksen omistama ori Weikko, enn. 4 m. 21,2 sek. Palkintojen jakamistilaisuudessa puhui hemoshoidon konsnlentti T. Pohjola siitä maarasta, joka moi tulla kolinimuotisten hemosten kil- pa-ajoihin opettaessa, josta kes- kusteltua päätettiin, ettei enää pi- detä kolinimuotisille ajokilpailuja, maan paremmin näyttelyitä, jois- sa palkitaan 1, 2 ja 3 muotista marsoja hemosen kunnollisen näyn ja hoidon perusteella. Palkintotuomareina toimimat herrat T. Pohjola, H. Porthan ja taloll. I. Hymärinen. Miko-isalmeu sillan rakennus Nurmeksessa. ^Nurmeksen kuntalaisten mal- tuuttamina omat pankinjoh- päinmastoin oli kaikille selmillä, että makamassa maltiollisessa ase- massa maamme etu mälttämättä maatii näiden miljoonain myöntä- mistä. Heiluri löi äärimäiseen toiseen laitaan ja kiellon seurauk- sena oli heti eduskunnan hajotus ja monet muut kiristykset. Ja kiel losta huolimatta miljoonat on miety kuitenkin jo kahdelta ivuodelta. Monet rautakauppiaat omat teh neet aika suuren palmeluksen taan- tumusmielisille menäläisille, suo- misyojille. He omat antautuneet kemytmielisiin kauppoihin jonkun saksalais-juutalaisen asekaupp iaan kanssa muutamista miheliäisistä salonkikimäärin patruunoista, ja siinä on mihollisillemme taaskin uutta mettä myllyyn. Taantu- musmieliset menäläiset lehdet le- mittämät suurella riemulla repäi- semiä uutisia „suurten aselähetys- ten takamarikoista" ..Suomen ka- piiiasta" y. »n. sen tapaisista ja lukematon joukko Wenäjän kansa- laisia ylhäisemmistä alhaisimpaan on malmis noita kaikkia uskomaan, ja sen nojalla malmistamaan ja marmentamaan mielipiteensä maa- tamme ja sen asemaa kohtaan maltakunnan yhteydessä. Kun tiedetään marsin hymin, miten kärkkäällä silmällä menäläi- nen byrokratia maanii ja tähys- telee kaikkia meidän liikkeitämme ja maassamme ilmenemiä pienem- piäkin erikoisilmauksia, maikkapa tyhjän paperipussin rikkilyöntiä — mikä pamahtaa komemmin Hel- taja Juho Pitkänen ja kunta- kokouksen puheenjohtaja N. E. Mainio Hänen Majesteetilleen osoitetussa anomuksessa pyytäneet että parhaallaan rakenteella ole- man Joensuun—Nurmeksen radal la olema Mikonsalmen silta tulisi yleisillä maroilla malmistettamaksi myöskin yleiselle kulkuliikkeelle. Talonkmeppoja Nurmeksessa. T. k. 17 pnä tehdyllä kauppa- kirjalla osti opettaja Wäinö Ha- kala Nurmeksen kauppalasta talon ja tontin talonomistaja Määtältä >>,200 mk. hinnasta. Maisteri E. Palander osti K. 5iarmisen talon 5,500 mk:lla. Oriyhdistykset. Läänin kmvernööri on t. k. 13 pnä antamallaan päätöksellä nou- datettamaksi mahmistannt Enon oriyhdistyksen ohjesäännöt. 5?iehtelyswaaran kuunalliset tilit »vuosilta 1904. ja 1900. Sittenkiin Kiihtelysmaaran kun talaiset huhtik. 2 p:nä 1909 pide- lysiä kuutakokouksessa olimat päät- täneet anoa entiseil kunnallislauta- kunnan puheenjohtajan ja rahas tonhoitaja, talollisen Mikko Kermi- misen melmoittamista sakon uhalla määrätyksi päimäksi jättämään ny- kyiselle kunnan marojen hoitajalle lopulliset tilit »vuosilta 1904,1905 ja 1906 sekä kuntakokouksen pu heenjohtajan A. W. Honkasalon anottua läänin knmernöörin mel- »voittamaan, sakon uhalla Mikko Kerivistä siihen, on läänin knmer- nööri t. k. 10 p:nä antanut asias- sa päätöksensä ja siinä m. m. hy- lännyt käsittelyn alaisen hakemuk- sen mainitussa osassa lakiin ja ase- tukäin perustumattomina koska, mikäli asiakirjoista hamaitaan, ra- hamarojen hoitaja Kerivin?» on säädetyssä järjestyksessä jo anta- nut tilit kunnallisista »varoista mainituilla muosilta. Kuitenkin on läänin kumernöori katsonut oi- keoksi melmoittaa Mikko Kermisen heti luomuttainaan hallustansa kaikki hänelle annetut tilikirjat ja asiapaperit nykyselle kunnallislau- takunnan puheenjohtajalle. Mitä sitten tulee anomukseen että mää- rattaisiin joku asianymmärtämä henkilö puheena olemia tilejä sel- mittämään, ei läänin kumernöori ole katsonut asian tällä kannalla ollen löytymän siihen oikeutta tai mahdollisuutta. Rakeuuusajan pitennys. Läänin kumernöori on suostu- uut homioikeudenasessori Jmar I. Paqmaleuin anomukseen saada kahden muodeu aika tontin n:o 4 Nurmeksen kauppalassa rakenta- mistä marten. !700-lnwulla kastettiin lapset, mikäli mahdollista, heti synnyttyä, mutta mainajat haudattiin masta vitkien aikojen kuluttua. Niin on Nurmeksen maltiopäimämies Por- moon maltiopäimillä Heikki Ullgren syntynyt 1702 ja kastettu seu- raamana päimänä. Kummeina olimat: kappalaisen Niilo Depnerin apulainen ja mämy John Keko- nins, toinen mämy nimismies Adam Hendrieius, Antti Nemalai- nen, Anna Neroataiiien ja Vap pu Pellikka (Katri Pellikka oli Dep- lierin pojalla Jaakolla, Juuan luk- karilla »vaimona.) (H. Ullgren kuoli 1S 183G). Hänen isoisänsä lukkari Antti Mlgen, Simo Asläekin pehtorina olleen Eerik Ullgrenin meli, kuoli 93 m:n manhana . 1786, mutta haudattiin masta " s. m. Hänen poikansa Pietari knoli 62 »vuoden manhana kohta isänsä jälleen kesällä, mutta haudattiin masta samalla kertaa isänsä kanssa. Simo Asläck eli Hurtta ampui itsensä Lieksassa 9 p:nä toukok. 1725, nimta haudattiin ivasta 2 " ., 1726 samalla kertaa kun tyttären Kristiinan häitä mietettiin Otto Kaarle Furumarckin kanssa. — Neiti Elisabet Fagerstedt, Nurmek- sen kappalaisen Niilo Tepnerin apulaisen ja mämyn Pietari Fa- gerstedtin, tytär, jonka äiti oli Fa- gerstedtin kuoltua John. Kekoniuk- sen puolisona, mutta tämänkin kuoltua meni lapsineen Jämsään, oli syntynyt 1756 ja kastettiin, seuraamana päimänä. Kummeina olimat Niilo Tepner, Antti Ullqren, Antti Turunen, Heikki Timosen mai- mo (Lieksan romastin tytär) nimis- miehen leski Juhana Härkepaeus ja neiti Anna Katariina Depner (sittemmin rouma Hendricia). ^)tur- meksen Huuhtien talonpoika Heikki Saastamoinen, s. 1753 jonka isä Lauri oli tullut Huuhdille Lipin- lahdesta oli rakastunut nuoreen orpoon ja kämi hänet Jänisästä puolisokseen hakemassa noin 1775. j Saastamoinen sai maimonsa myö- jtäjäisiksi Reknlan talon. Tnlles- -saan Jämsästä toi hän mielä ih- meelliset Hämeen ..länget", jotka otettiin käytäntöön aina kun jon- _ kun hemosen olkapäät lapautuimat, | ja silloin ne paranimat. Malitet- j taivasti kuitenkin tämä pappilan neiti talonpojan emäntänä sortui - laivautaudin (rötseber) tähden en- Unenaikaiseen kuolemaan 1776. : .Hänetkin handattiin masta 9 , 5 jl777. (Heikki Saastamoinen ja l hänen jälkimäisen maimonsa Äta- ! ria Pehkosen pojanpoika on nykyi- ' nen Nurmeksen Pohjoispään man- i huuden heikko isäntä Heikki Saas- ltamoinen.) — Tällainen hitaus ^hautajaisten pidossa johtui arma- j tenkin postin puutteesta ja kulku- ueumojeu huonoudesta. singissä kuin kaiiuunanlaukaus Pietarissa — niin toimoisi ja odottaisi kaikilla kansalaisilla ole- man järkeä ja kylmää malttia, että kaikkia tuollaisia mältettäisiin, maikkapa joiikun yksilön elu siitä jonkun merran kärsisikin. Pienet ajattelemattomuudet tuottamat usein suuriakin seurauksia, joten tuollainen pikkumaisen turhanpäi- mäinen salakähmäisyys ei ole mi- tenkään puolustettamissa. Olkoon- pa niin, että kauppiaamme liike- miehinä tekimät nuo suurta me- lua synnyttäneet ase- ja ampuma- maratilauksensa puhtaassa liike- tarkoituksessa ilman pienintäkään syrjämaikutelmaa, niin asia on nyt kuitenkin niin, että teko olisit- lenkin mähemmän harkittu ja sitä- kin moitittamampaa, kun myyjä- iia ei ollut edes oman maan kan- salainen, Suomen mies, jonka re- hellisyyteen olisi moinut täydelli sesti luottaa. Olisihan tuo tunte- maton muukalainen moinut olla maikka joku tuon surullisen kuu- luisan Asemin tapainen kaksinaa- ma, ja silloin olisi annettu suo- rastaan hänen puolestaan jo aseet menäläisten käsiin. Suomen mi- ranonmisten tietämättä koko asias- ta yhtään mitään. Nämä tämmöiset tapahtumat, ne kehoittamat liikemiehiäkin en tistä malppaammin asioita armos- telemaan, koska moisilla erehdyk- sillä pahennetaan maan suurta, yhteistä asiaamme, maittamatta rahtuakaan maalle tai kansalle menestystä. Tappara. Muualta Suo mesta. Helsingin poliisimestarin ero. Lähimpänä syynä poliisimestari! Bergin eronpyyntiin lienee se kir- ■ jelinä, jonka kenraalikuvernööri Teyn äskettäin hänelle lähetti ja jossa h. ylhuisä ankarin sanoin ar-, »vosteli emersti Bergin toimintaa! poliisimestarina. Kirjelmän aihee-i na oli, kuten aikaisemmin on ker-- rottu, se seikka, että muutamat poliisimiehet, koettaessaan saada talteen korjatuksi erään järjestystä häiritsemän, juopuneen merisoti- laan, panimat hänet käsirautoihin, j Kuten tunnettu on tapaus jo en-' nen aiheuttanut muutamia eroa- niisiä poliisilaitoksen alemmassa henkilökunnassa. Itse tapaus, jon- ka kaikkia seurauksia tällä hetkellä mielä ei moi nähdä, tuntuu pikem- min mieluisalta aiheelta kuin asial- liselta syyltä näihin toimenpiteisiin Helsingin poliisilaitosta mastaan. — 11.'S. j TVaalilain tulkinta. Kuten tunnettt teki miime kesä- nä eronsaannt senaatin oikeus- osasto maaliluetteloon otettamien henkilöiden suhteen sellaisen pää- töksen, että maalioikenden on siksi kerraksi menettänyt se henkilö, joka ei ole hengille kirjoitettu muotta aikaisemmin maltiopäimämaalien tapahtumista. Tähäu käsitykseen yhtyi myöskin prokuraattori muo- den 1909 eduskunnalle antamas- saan kertomuksessa, Tämä tulkinta kohtasi kuitenkin mastustusta eduskunnassa, joka prokuraattorin kertomusta käsitel- lessään suurella enemmistöllä lau- sui sen käsityksen, että ken on asu- nut jossain äänestysalueessa ja hänet olisi pitänyt siellä panna hengille, hän ei ole »nenettänyt äänioikeuttaan sen kautta ettei häntä ole otettu siihen hengille- panoluetteloon, jonka johdolla maa- liluettelo laaditan,. Tähän käsitykseen on äänestyk- sen jälkeen yhtynyt senaatin ny- kyinen oikeusosasto, käsitellessään ääniluetteloista tehtyjä malituksia. — N. Pr. 400 tynnyriä hailia meren saaliiksi. Joku päimä sitten raimosi myrs- kä Turun saaristossa ja mei meri tällöin Tresken saarella asumalta- 13 kalojenostajalta saaliiksen- ^ sa noin 400 tynnyriä hailia, tehden mahinkoa noin 10,000 mkaa. Kamala mnrha Taalinteh- taalla. Jouluk. 21 p. kuoli Taalinteh- taalla portinmartia Karl Klang, kuten aluksi luultiin, liialliseen mä- kijuomaiu nauttimiseen. Myöhem- min lämi kuitenkin ilmi asianhaa- roja, jotka antoimat aihetta epäi- lyyn, että kysymyksessä oli mies- tappo. j yllämainittuna päimänä tuli ^ nim. Klangin luo kaksi työmiestä, Karl Kultalahti ja Johan Nestor Niemi, tuoden jälkimäinen muka naan konjakkia, jota he armatta- masti yhdessä Klangin kanssa nauttimat. Aöllä sitten miime mai- nitnt tulimat yhdessä työmies Kalssonin luo ja pyysimät häntä tulemaan katsomaan lapettua mies- tä, „jolta he omat pistäneet rin- nan auki". Kun Karlsson saapui Klangin tupaan, makasi tämä lat- !tialla, metäen miimeisiä hengen- ! melojaan. ! Poliisitutkinnossa mäittimät Kul- talahti ja Niemi, että Klang olisi kuollut liialliseen mälijuomain nauttimiseen ja sanoimat itsekin olleensa niin suomuksissa, etteimät mnistaneet mitään tarkkaan ta- pahtumasta. Ruumiissa ei myös- kään moitu hamaita mitään ulko- I naisia mäkimallan merkkejä. ! Tk. 7 p:nä sitten toimitti piiri- lääkäri Mahren ruumiin tarkas- tuksen, jolloin tuli ilmi että Klang oli surmattu. Rintakoppa oli ruh- jottu rikki, ja sisäelimet siten koko- naan mioittnneet, joSta kuolema on ollut seurauksena. Näyttää siis siltä kuin miehet olisimat polmil- s laan ruhjoneet .mainajan, ensin kaadettuaan hänet. — Miesten mäitteen että mainaja olisi kuollut mäkijuomain nauttinnseen, ku- moaa myöskin se, että Klanz, mi- käli ruumiintarkastuksessa on käy- nyt selmille, ei ollut komin paljon huinalassa. — Sekä Kultalahti että Niemi omat mangitut. Miten sosialistit hankkimat ni- miä tvaalipapereihinsa. Kun Oulun läänin pohjoisen maalipiirin keskuslautakunta huo- masi Torniossa perustetun sosia- listien malitsijayhdistyksen perus- tamispapereissa useampia samalla käsialalla kirjoitettuja nimikirjoi- tuksia siitä huolimatta, että mai- nitnn malitsijayhdistyksen asia- mies, talonomistaja Niilo Gran ström oli makuuttanut kunkin pe- rnstamlskirjaan merkityn henkilön itse kirjoittaneen nimensä, kuten maalilaii» mukaan tuleekin mene tellä, oli keskuslautakunta pako- tettu pyytämään, että Tornion poliisimiranomaiset toimeenpanisi- mat tutkimuksen asiassa. Perjan- tai-iltana kuulusteltiiu - Tornion poliisikamarissa kaikkiaan 27 hen kilöä, jolloin selmille kämi, että 15 henkilöä ei ollut itse kirjoittanut nimeään malitsijayhdistyksen pe- rustamiskirjaan, maan olimat toi- set henkilöt heidän nimensä kirjoit- neet. Zksi perustamiskirjaan mer- kitystä ilmoitti, ettei hän ollut saapumillakaan siinä tilaisuudessa, missä nimien kirjoitus oli tapah- tumit. Asiasta tietysti nostetaan syytös. — P.-P. Dleiseu hewosnäyttelhn jär- ^ jestämiueu. Se komitea, joka miime hemos-^ päimillä Helsingissä asetettiin lä-j heinmin päättämään yleisen kan- j (Rajav. 1 k. 4 s. 120 mm.) aran taksoitus- ja ääniluettelo on kun nantalolla kuntalaisille tarkas telua varten saatavana tästä päi västä aikaen ensi helrnik 4 p:ään asti. Tutkijalautak. jäsenet saa pukoot edellärnainit. 4 p:nä klo 9 e. pp. kunnantalolle päättä mään luetteloa vastaan mahdol lisesti silloin tehtävistä muistu tuksista. Tutkijalautakuntaan kuuluu: Hrlahdelta taloll. J.Mo nonen ja J. Puustinen sekä torp. l. Parviainen. H:vaaralta O. Koljonen, II. Rik. p. Jormanai nen ja Aug. Vänskä. Huhtilamm. taloll. J. Leinonen n:o 6, J. Rau tiainen ja torp. O. Raasuina. K:järveltä taloll. H. Mujunen ja H. Vatanen. Kirkolta A. V. Hon kasalo ja P. Vänskä. Mulosta vaihdem. E. Leinonen, taloll. J. Mustonen n:o 8 ja suut. K. Tu runen. Oskolasta taloll. S. Kär- nä ja M. Miettinen sekä torp. A. Kokko. Palolta taloll. H. Väänä nen ja P Jalkanen n:o 14. Us kalista taloll. M. Huovinen ja mäkit. A Oikuri. Röksästä ta loll. P. Hassi ien. Kiihtelys, 15 /i 1910. Olli Koljonen. (Rajm. 1 k. 4 s. 35 mm. Kiihtetysivaaran kunnallislautakunnan jäsenet ko- koontukoot maimaistalolle perjan- taina t. k. 28 p:nä klo 10. e. pp. jossa, sijoitetaan lapsia yksityisille kasmatetlamaksi. Kiihtelys u /i. 1910. Olli Koljonen. .! takirjahemosnäyttelyn järjestämi- sestä Lahteen, on päättänyt, että' näyttely pidetään elok. 15—21' pnä 1910. j Raittiuden Zstätväin keskns- hallitnksen I ensimäisessä kokouksessa on puheen-! johtajaksi malillu opett. Kunnas^ ja marapuheenjol^. maist. A. Kuusi ^ sekä rahastonhoitajaksi opett. W. i Sippola. Toimonliiton komiteam, malit- tiin roumat Maiidi Granfelt, Alli Trygg-Helenius ja Sanni Suo- malainen, nti Olga Atoberg ja opett. Sippola. — ..Tupakkakomi- teaan" malittiin opett. Kunnas ^ ja maisteri Aulanko ja kolman- neksi päätettiin pyytää maisteri Samuli Sariota. — Itse opinto- komiteaan malittiin tohtorit Woionmaa, Helenius-Seppälä, joh- ^ taja Kojouen, neiti Maiju Sep- pälä ja hra Ruokosalmi. — Ur heilukomiteaan päätettiin pyytää neidit Anni Collan ja Suoma Penttilä, johtaja Sirkka, tri Tar-? kiainen ja maisteri Kuusi. — Käy- ! tännöllisen raittiustyön komiteaan malittiin kirkkoherra Hurmerinta, maist. Kuusi, kirjakauppias Ku- hänen, neidit Luukkonen ja Ilma Tuominen. ..Keräystoimikuntaan maratto- mien keuhkotautisten hymäksi" neiti Aune Krohnin tilalle, joka ilmoitti eronneensa siitä, malit- tiin rouma Sanni Suomalai- nen. Vuosikokouksen yhteydessä pää- tettiin toimeenpanna arpajaiset raittiustyön hymäksi. Haluaa »virkaa hänkin. Lahden kaupungin kaupungin- moudin mirka on nykyään ollut haettamana, ja kuten tunnetaan, maalimat asetukset pätemyysehtona tällaiseen mirkaan, että hakija on niinkuin sanotaan: ..tutkinnon suo- rittanut." Eräs armoisa kansa- lainen on hamainnut mirkailmoi- tuksen tuolla kaukana lounais-Suo- messa asuessaan ja lähettänyt ha- kemuskirjan, joka kuuluu seuraa- masti: 19 09 K. Kunnioitettamat Herrat Wak- tuusto! Nöyrimmin pyydän osoittaa kunnioitustanne, esitän itseni näissä todistus jäljennöissä, tarkoitan ha- ken,ukseni mirkaa kaupungin mou- tiksi Lahden kaupungissa. Kielien taidon suhteen on Suomen kieli äidin kieli Ruotsin kieli tyydyttämä, ruotsin kielestä hankin lehtorin todis- teen jos on tarmis pituus, 184 cm. Jos Armoisat Herrat Waltuusto tämän anomus hakemukseni huo- mamat sopimaksi sanomani mir- kaan, niin osoittaudun. Huoma! Ehdottomasti raitis kuuliaisuudella Ihme olisi, ellei »Herrat Wal tuusto" huomaisi tätä „ anomus- hakemusta" sopimaksi kaupungin- moudin mirkaan, sillä epäilemättä ..tutkinnon suorittanut" hänkin on, sehän käy ilmi hakemuksesta. Paha main, ettei maltuusto taida malita kaupunginmoutia, maan maist- raalti. Niinpä moi käydä niin hullusti, ettei edes »pituus 184 cm" auta, maan mirka menee toi- selle miehelle. — Lt:i. Epäilemättä on nytkin ennen kaikkea kohotettarvä sotahuuto: Maaliin! Mutta liian kemyt- j mielistä olisi siihen tällä kertaa j lisätä, „ äänestäkää mitä puoluet- .ta tahansa, keitä tahansa". Olem- j me nähneet, mihin johtaa se seik- kailupolitiikka, jota eduskunnan tähänastinen hajanainen enem- nustö suosii ja joka äskettäin ha- jotetussa eduskunnassa nousi huip- puunsa. Ilman äärimmästä pak- koa on suomalaisten miesten täy- tynyt luomuttaa kotimainen halli- tus ja samalla sisäisten asiaimme hoito mierasten, olojamme tunte- mattomien käsiin, kun ei edus- kuntaryhmien enemmistö suostu- nut antamaan tukea sille ainoalle järkemälle politiikalle, jota mei- dän oloissamme nyt olisi ollut noudatettama. Viimeisellä pää töksellään sotilasmiljoona-asiassa löi eduskunta aseet meille yStä- Mällisten menäläistenkin käsistä ja pahensi asiaamme ulkomaiden- kin silmissä. „Wakaumuksemme on", kirjoittaa eräskin hymin Suo- mi-ystämällinen ja maikutusmal- täinen menäläinen lehti, „että nä- mä kolme ryhmää (ruotsinmieli- set, nuorsuomalaiset ja sosialide- mokraatil), jotka omat määrän- neet nykyisen ristiriidan, toimi- mat masten tahtoaan aseita Bob- rikossilaisten käsiin". Tulemissa maaleissa ei siis ole suinkaan samantekemä, minkä puolueen hymäksi kansalaiset ää- nensä antamat. Olisi koetettama mielä pelastaa mitä pelastetta- missä on. Mutta tähän tarmit- täisiin eduskunnassa moimakaS puolue, joka, silmälläpitäen kan» samme todellista käytännöllistä etua nykyisyyteen ja tulemaisuu- teen nähden, kykenisi ottamaan johtaman aseman sekä tukemaan kenties mieläkin mahdollista koti- maista hallitusta samanlaisissa ponnistuksissa. Tulemissa maaleissa helmikuun 1 ja 2 pnä, älkäämme nähkö kyl- lästymistä itse maaleihin, maan kyllästymistä ruotsalais-kagaali- seen yltiöpäisyyspolitiikkaan ja sosiaalidemokraattien anteeksianto- mattomaan, tahalliseen leikittele- miseen mahdottomuuksilla, silloin kun kansamme nykyisiä ja tule- maisia kohtaloita ratkaistaan. Vaalii»! Wiime maaleissa oli tunnus sanana yleensä: Menkää maaliin! Äänestäkää mitä puoluetta tahan- sa, niutta menkää kaikin mokomin »vaaliin! Tahdottiin osottaa, että kansamme on malmeilla, ettei se mäsyttämättä mäsy, maan mal- moo ja oikeuksiaan puolustaa, näyttää, miten sille on laillinen eduskuntansa rakas ja kallis. Raittiuskongressi. Rahaministeriön edustajat kieltäytyivät osanotosta. T. k. 16 p:n istunnossa ilmoi- tettiin, että rahaministeriön edus- tajat omat kieltäytyneet ottamas- ta osaa kongressin töihin. Ennen eroamistaan olimat he jättäneet järjestelykomitealle kirjelmän, jos- sa selitetään syy heidän menette- lyynsä. Eräässä istunnossa oli eräs puhuja sanonut ja sittemmin ra- haministeriön edustajan Mints- lomin kysyessä uudistanut, että rahaministeriö suojelee mäkijuo- mien salakauppaa. Tämän joh- dosta ei puheenjohtaja ollut teh- nyt mitään huomautusta. Kun tämmöinen kauppa rangaistaan rikoslain mukaan, joten siis ra- haministeriö olisi tehnyt itsensä syypääksi rangaistuksenalaiseen n- katseen ja kun puheenjohtaja sitä paitsi ei ole muistuttanut muita- kaan puhujia monista samallai- sista seikoista, kuten esim. siitä, että maltion miinikauppaa on kokouksessa saatu sanoa maltakun- nalliseksi rikokseksi, niin katsomat yllämainitut henkilöt, etteimät he tämän jälkeen enää moi olla yh» teistyössä kongressin kanssa.