W:c 101 — 1910 KAIKU. Peij^mni-Syyskuun 2 p&jvsrc: . Venäjällä. Hänen tiedonantonsa, että hänellä Suomessa muka on suuri maatila, on osottautunut määräksi. Haapa, joka on kotoisin Temmekseltä, on noin 30 lvuotias. Saksalaiset lehdet omat maininneet, että Haapa oli hankkinut luottoa it- selleen erinäisissä suuremmissa huone- kalu- ja rautatamaraliikkeissä maksa- malla käteisellä ensimäiset tilauksensa. Täten saaivuttamaansa luottoa käytti hän sitten tekemällä suurempia tilauk- sia näistä liikkeistä, jotka tilaukset hän maksoi ivekseleillä, joita hän ei sitten ivoinutkaan lunastaa. Petettyjen liik keiden toimesta on eräs Lyybekin poliisilaitoksen mirkamies saapunut kin Helsinkiin pelastaakseen edes jo takin Haaman petkuttamista tawa- roista, jotka oli myyty Suomeen. Tämä kertoi että Haapa oli noin puoli toista lvuotta sitten asettunut Lyypek- kun, missä hän oli amannut tuonti- ja mientiliikkeen, erikoisalanaan suomalai- set wientitawarat. Haaman kamallus- ten suuruudesta ilmoitti hän että lyy- pekkiläiset toiminimet hänen Lyypekistä lähtiessään olimat ilmottaneet petoksen nouseman 24,000 Rm:kaan. Sitäpaitsi oli Haapa myös onnistunut pettämään hampurilaisia sa berliiniläisiä liikkeitä tuntumilla summilla. Petkutusten yhtei- sen summan otaksui hän nouseman noin 100,000 Rmikaan. — Puukotus. Wiime maanantaina palasi kolme suomuksissa olemaa nuo- rukaista Haaparannalta Tornioon. Mi- ten lienemät silloin toisiaan lähennel- leet, kun n. k. Hamdoliinin sillalla sai yksi heistä ammottaman haaman rin nan yläpuolelle. Ei haamottunut eikä tomerinsakaan liene haamaa miksikään huomanneet, koskapa aiman rauhalli- sina kämelimät Tornioon, jossa huo muutettiin yhdellä oleman rinnan ai- wan meressä. Lähemmin tarkastettaes- sa huomattiin siinä sywä puukonhaa- ma, mutta ainoastaan laskimosuoni oli mikaantunut. Oikeudessa säätänee puukotuksesta tarkempi selko. — Kemin tilitys juttu oli esillä miime tiistaina Kemin raastumanoi- keudessa. Oikeudessa kämi selmille seuraamaa: Entisen mojauksen lisäksi oli hamaittu Holmin ja Helteen tileis- sä 220:39 Smk. suuruinen majaus, josta kaksi erää yht. 38:80 mk. Holm on jättänyt rästilistaan merkitsemättä maikka on ne kyllä kantanut. Holm ja Helle pyysimät lykkäystä moidakseen tutustua maistraatin laajoihin pöytä- kirjoihin. Raastumanoikeus lykkäsi ju- tun edelleen käsittelemisen t. k. 13 päi- mään, jolloin sekä Holmin että Hel- teen on oltama itse mastaamassa kum- paisenkin 300 mkn sakon uhalla. — Ryöstö- ja murhayrityksen johdosta, joka tapahtui m. k. 20 päi- ivän illalla Haapameden Alasydän- maalla, mangittiin miime tiistai-iltana eräs Mikko Harju -niminen mies. — Eri puolueiden yhteinen kansalaiskokous nykyisen maltiolli- sen aseman johdosta pidetään ensi sun- nuntaina klo 2:lta Ylimieskan työ- mäentalolla. — Kehotimme lukuisasti kokoukseen saapumaan kaikkia, joille on kallis kansamme olemassaolo! — Tapaturma puimakonetta kuljettaessa. Kun Piippolan pui- maosuuskunnan konetta kuljetettiin Manninmaan talosta Kangaskylän Yrjänälle, pillastuimat heti lähtiessä lokomopiiliä metämät hemoset ja ajaja Antti Pirttiaho sotkeutui suitsiin, kaa tuen koneen eteen, jolloin hänen mo lemmat kätensä pahoin ruhjoutuiivat Luultamasti jäi kädet koneen rattait ten alle. Hemosten mähän matkaa laukattua kiristyi toinen suitsipuoli ja toinen hemonen sekä kone menimä rämiin. Kuitenkaan ei hemoselle eikä koneellekaan tullut isompia päällenäky miä maurioita. — Pakkanen raitvosi Pudasjär melläkin m. k. 25 p:mää masten yöllä mustuttaen kaikki perunanvarret ja turmellen piloille mihannat ohrat ja rukiit. Ohraa onkin täytynyt korplky lillä niittää, sillä pakkanen krilnn sen kuin heinänpään tyhjäksi, samoin on käynyt Pudasjärmen muillakin kylillä. — Ionflunjärmen simulla olema pienl lamparekin oli jäässä yllämainitun väimän aamulla mielä klo 7 tienoissa ja malkeaa kuuraa oli suojapaikoilla mielä klo kahdeksan sanottuna aamuna. Harmoin on nähty ennen Perttulia niin komaa kylmyyttä. Maamiehellä on nyt synkkä tatmal edessään ja monta komaa koetettama- naan, mutta purra täytyy main ham- masta ja kärsiä edessä oleman talmen kommitta. — Mutta kärsiminenhän on kin suomalaiselle ominaista ja siihen se saa malmistua maltiollisellakin alalla nykyisten simistystämme mahingoitta- mien idän hallojen kestämiseksi. Kirkonkokouksessa Tertvo zassa w. k. 28 p:nä päätettiin seura- kunnan kirkko marust^a lämmityslai- toksilla jo ensi talmeksi. Hankkimis- ia ylospano urakkatarjouksista asetet- {iin ensi fiialle Oulun kirkollisloums- ton, jonka edustajia °l, pmoonall.ses. saapumilla kokouki-ssa- Maatimus °ll a «vffnnn ia 1 sakastnn — Sodankylän Lapista. Ohra on täälläkin kasmanut olkensa täydeksi, sen pituus on nimit. noin 1 m. 70 cm., mutta ..pakkanen puhurin poika" kämi miime kuun seitsemännen- ja kah- deksannentoista päimän mälisenä yönä ja nuolasi leimän alun käsistämme. Niin ollen jäimät maanmiljelijät pit- kin nenämarttansa katsomaan. Heinä on sensijaan kasmanut mankkaa ja niitä onkin saatu kojolta ja hymiä, kun on ollut poutailmoja heinänniiton aikana. ..P e r u n a m u o s i on tullut melkein riittämän hymä, joten manhat ihmiset saattamat taasen ennustaa hymää nai- mamuotta. — Joka elää saa nähdä pitämätkö ennustukset paikkaansa. Piffu uutisia. — 60 touotta täytti w. k. 30 p:nä yli opiston kreikankielen ja -kirjallisuuden ylim. professori Oskar Emil Tudeer. * — Kuoli kultahääpäitviinään. W. k. 28 p:na olisi ollut professori waltioneuwos C. G. Estlanderin ja hänen maimonsa, synt. Federley, kultahääpäimä, mutta samana päimänä kuoli toinen »vanhuksista, nimitt. prof. Estlander ja tuo wanhuuden onnekas päimä muuttui surupäimäksi. * — Mi 20,000 markkaa omat maksa neet kenraalikumernöörin. hänen apulaisensa ja kenraalikumernöörinkanslian päällikön asuntojen tämän rvuotiset korjaukset. * — New English Reader nimisen eng- lanninkielen oppikirjan toinen parannettu ja mähän laajennettu painos, ruotsalaisen ja suomalaisen sanaluettelon kanssa, reali- lyseoita ja kauppakouluja marten, on pai- nosta ilmestynyt Oulussa opettajatar, neiti E. Liljeblomin kustannuksella. Hinta 1: 90 * — Eläwissä kumissa Palokunnantalolla on uusi katsomista ansaitsema ohjelma. Muualta Suomesta. 4 uunista kirkkoon ja 2,600 mk. sekä eräitä ermama ehtoja. Uunit tulemat Höqsors'in tehtaan yy- miksi tunnettuja teoksia. Parin lvnkon perästä tehdään toimiston kanssa lo- pullinen urakkasopimus, jonka tekijöiksi seurakunnan puolesta malittiin kirkon- isäntä I. A. Hilden sekä maanmilje- lijät M. Pajari ja M. Ruikka. Päätettiin ottaa heti seurakuntaan diakonitar, jonka palkaksi määrättiin 450 mk. muonttain ja mapaa huone lämmön kanssa. P- ; P- — Kiertokouluuopettajikfi ja seminaariin aikomille. Toisessa paikassa lehteämme olemassa ilmotuk- sessa kehotetaan niitä, jotka mähillä kustannuksilla haluamat malmistua kier- tokoulun ja pikkukoulun opettajiksi sekä kansakoulun opettajaseminaareihin, il- moittautumaan heti ja miimeistään ensi syysk. 25 p:nä Kuortaneen kier- tok. ja esiseminaarin johtajalle K. We- sälälle, joka lähettää heti tietoja ilma- seksi. — Waltion kannattama käsi työnopettajien ja opettajattarien mal- mistuskausi alkaa syysk. 10 p. Tampe reen käsityö- ja taideteollisuuskoulussa. Kurssi kestää 3 kuuk. Opetus kou- lussa on mapaa, työaineet annetaan koululta ja maksamat oppilaat niistä 75 mk. Tekemänsä työn saamat oppi- laat itselleen. Huom., miesoppilaat malmistamat itselleen muunmuassa siistiä huoneka- lustoja. Lähempiä tietoja saa koulun johtajalta Ludwig Roineelta. — Warkans Kiwennawalla. Nimismies Saleniuksen luona tehtyyn markauteen syyllisiksi epäillyistä mel- jeksistä kieltää manhempi meli Emil Märkli edelleen jyrkästi osallisuutensa markauteen. Hän on muuten jo en- nemmin tuomittu näpistelystä. Mo- lempiä meljeksi säilytetään Miipurin etsimässä poliisiosastossa. Epäluulonalaisena pidätetty Matti Monto päästettiin m. k. 30 päimänä mapaaksi, koska hänet on huomattu syyttömäksi. Kassalippaassa on las- kettaessa hamaittu oleman 9,743 mk. 46 p. Suomen ja Menäjän rahaa. — Taaskin Imatran uhri. W. k. 29 päimänä matkusti junassa Imat- ralle muuan tuntematon mies. Rauta- tienasemalta meni hän suoraan putouk- selle ja sillalle päästyään heittäytyi kaiteen yli koskeen, mutta putosikin meden koskessa mähänä olon takia kal- lionkielekkeelle, josta hetkisen kuluttua hänet aalto tempasi mukaansa. Mi on tuntematon. ies — Helsingissä taasen murha yritys. T. k. 30 pnä ampui jouti- las nuorukainen Paamo Makkonen erästä kuorma-ajurin renkiä Pohjois- Makasiinikadun ja Länsi-Rannan kul- massa kolmasti remolmerilla. Onneksi ei hän osannut muuta kuin kateen. — Kamala tapaturma. Lem- päälän asemalla putosi yksi kolmesta uopuneesta miehistä, joka jo junan iikkeillä ollessa tahtoi mielä päästä maunuun, maunun pyörien mäkiin sillä eurauksella, että häneltä meni molem- mat jalat reidestä psikki ja pääkin pa- lasti mioittui. Kun hänet tässä ti- assa runneltuna ja merisenä ylös nostettiin, kiroili ja tietkuili mies sur- easti, niin että kaikki lähellä olemat kauhistuneina häntä katselimat. Lää- arin saamuttua paikalle piti tämä melkein muodottomaksi musertunut mies yhä pahaa elämää. Mutta kun häntä ahdettiin sairashuoneelle miemään, )eitti hän matkalla henkensä kertoo eräs matkustaja. Kuollut lienee ken- äkaupvias I. K. Öster (taikka ehkä Ahlstedt) Lahdesta. — Murhapoltto. W. k. 28 päi- mää masten yöllä klo 2 tienoissa huo- mattiin tulen oleman malloillaan Lam- min maimaistalon päärakennuksen pi hanpuoleisessa osassa. Tuli toki ajois- sa huomattu:: ja saatiinkin pian sam- mumaan. Se ehti ainoastaan polttaa erään seinän puhki ja mustuttaa huo- neita. yllämainittuna päimänä pidetyssä poliisitutkinnassa kämikin selmille, että tapaus on murhapoltto, sillä muorauk- sen ja ulkoseinän mäliin oli pantu jo- tain sytytysainetta. — Murhapoltta jaa ei ole mielä saatu tietoon. — Uusi sitveellisyysrikos Hel singissä. Taas on paljastunut uusi simeellisyysrikos Helsingissä. Poliisi näet pidätti m. k. 27 pnä erään ko- missioonimaanmittari K. L. I. Berg- manin, joka oli yrittänyt tehdä simeel- lisyysrikoksen erään 10-muotiaan tytön kanssa, mutta tuli kuitenkin estetyksi ihmisten mäliintulon kautta. Kuulustelussa kielsi mainittu herra rikoksensa, mutta tunnusti, että hän on ollut kolme tai neljä muotta sitten epäiltynä Viipurissa sopimattomasta pikkutyttöjen lähentelemisestä, mutta että oli kaupungin kansakoulujen tar- kastajalle lumannut olla enää pahaa tapaa jatkamatta. Bergman on laskettu mapaalle ja- lalle, mutta asia tulee Helsingin raas tumanoikeuden käsiteltämäksi. — Suomen kouluviraston elä- kekassan tilien tarkastus on loppuun suoritettu näinä päiminä. Tilintarkas- tajina omat toimineet yliopettaja G. Borenius Helsingistä, rehtori Lauri Pohjola Wiipurista ja lehtori A. L. Lilja Mikkelistä. Kassan osakkaiden lukumäärä oli muoden 1908 alussa 494, saman muo- den kuluessa liittyi 25 ja erosi 8 osa- kasta. Muoden 1909 kuluessa lisään- tyi osakkeiden lukumäärä 24:llä, joten muoden 1909 päättyessä osakkaiden lu- kumäärä oli 537. Tilikauden alkaessa nautti kassasta amustusta 204 kuolinpesää. W. 1908 poistui 4 ja tuli lisää 8 uutta kuo- linpesää. W. 1909 poistui 1 ja tuli uusia 5. Muoden 1909 päättyessä oli apua nauttimien kuolinpesäin luku- määrä 212. Eläkekassan marat omat tilikaudella tuntumasti lisäytyneet. Siitä huoli- matta, että on ehdotettu poistettamaksi tileistä 11,000 mk. omat kassan ma- rat m. 1908 nousseet 265,124 mk. 43 p. ja m. 1909, jolloin tileistä on poistettu 11,814 mk. 45 penniä, oli marojen lisäys 255,000 mk. Kassan marat olimat muoden 1908 lopussa 6,408,927 mk. 71 p. ja muoden 190^ lopussa 6,663,927 mk. 71 penniä. Tilintarkastajat ehdottamat kassän johtokunnalle täyttä mastuumapautta tilikaudelta. — Orijärmeu kaiwosuutisia „Siirtolainen kirjoittaa: Suuri englantilainen kaimosyhtiö on pitemmän aikaa hieronut kauppaa Fin nishAmerican Mining Companyn kans sa ja pyytänyt saada tilaisuutta puh distaa metallia niistä manhoista kiwi kasoista, jotka omat pitkien aikojen kuluessa kasaantuneet sikäläiselle kai mantoalueelle. He omat suostunee rakentamaan omalla kustannuksellaan mähintäin 75,000 dollaria maksaman myllyn ja tekemät omalla kustannuk sellaan työn ja suostumat antamaan Finnish-American Mining Companylle puolen tuloista. Finnish-American Mi ning. Companyn johtokunta on pitem män aikaa asiaa harkinnut ja nyt elo kuun 9 p. pitämässään kokouksessa päättänyt luomuttaa edellä mainitulle yhtiölle, edellä mainituilla ehdoilla noitten kimiläjien puhdistamisen. Kun pitkään aikaan ei ole sanoma- lehdissä mitään mainittu Finnish-Ame rican Minig Companyn nykyisistä toimista, niin lienee tämä uutinen ter- metullut Finnish-American Mining Co:n osakkeiden omistajille. Kun Ori- järmen manhat kimiläjät englantilaisen mielestä omat niinkin suuriarmoiset, niin mitähän moitanee sanoa niistä suurista malmimääristä, jotka Orijär- mellä omat mielä maan pinnalle nos- tamatta. Dhtiö nyt parhaillaan rakentaa omaa myllyä niitä ooreja marten, jotka on tähän asti nostettu ja joita parhaillaan nostetaan. Finnich-American Mining C:o on myös nykyään ostanut Fis- karsin Osakeyhtiöltä 475 eekeriä maata kaimosten mierestä, jonka alueen päällä sijaitsee entinen Orijärmen kaimoskylä. Kauppasumma 42,000 dollaria. Venäjältä. — Heidän Mujesteettiensa Saksan matka. H. M. Keisari ja H. M. Keisarinna Aleksandra Feodo- romna mukanaan H. K. K. Suuri- ruhtinas-Perintöruhtinas ja korkeat tyttäret omat t. k. 28 pnä lähteneet keisarillisella junalla Pietarhomista uU komaille. Heidän Majesteettiaan seurasimat matkalle koksi homineitiä, homiminis- teri, palatsinpäällikkö kenraaliadjutantti Dedjulin, siivusadjutantti Drenteln ja H. Majesteettinsa henkilääkäri Botkin. Samana päimänä matkusti leskikei- sarinna Tanskaan. — Toimenpiteitä ruton letviä mifen estämiseksi Venäjällä. Pietarista, elok. 27 pnä. Pietarin kaupungin ruttoa mastustama komitea on päättänyt anoa ankaran rekisteröi misen toimeenpanemista niiden henki- löiden suhteen, jotka saapumat ruton saastuttamilta seuduilta. On myöskin päätetty anoa määräystä, että Pieta- rin satamassa kaikki ruttopaikoilta saa- pumat laimat omat desinsisioitamat. — Kolera Pietarissa. Pieta- rista, elok. 27 pnä. Vuorokauden kuluessa on koleraan sairastunut 68 ja kuollut 26 henkilöä. Sairaaloissa on 684. — Miipurissa ja Helsingissä, ^vangittujen . kohtalosta on saapu nut tietoja, että kuulustelua toimitet tiin heidän kanssaan miime torstaina Pietarin santarmihallituksessa. Tut kintomankilasta tuotiin heidät yksitellen kuulusteltamaksi. Tämä kuulustelu oli järjestyksessä toinen. Milloin juttu heitä ivastaan tulee esille, ei ole tie toa. W»31Mg Muuan intenbenttihistoria Menäjän ja Japanin sodan aikana kun kaukaisessa idässä toimimat armei jan selkäpuolen sankarit, oli näiden joukossa myöskin intendetti Ljuba, joka sittemmin kenraaliksi ylennettynä mää rättiin Marsoman piiri-intendentin mir kaan. Jo hänen sotanäyttämöltä pa laamisensa aikoina koskimat silloin alka neet intendenttien toiminnan paljastut set myöskin häntä, kertoo „Pet. Listok" Ne alaisistaan mirkamiehistä, joiden hän epäili antaneen tietoja sanomaleh dille, koetti kenraali Ljuba saada erote tuksia mirasta. M. m. onnistui hänen saada mirasta eroitetuksi eräs sotatut kintotuomari, joka oli ollut mirassa 25 muotta. Erottaminen aiheutui lähinnä siitä, ettei tuomari suostunut laati maan erästä intendenttien määrinkäytök siä koskemaa tutkintapöytäkirjaa sellai seen muotoon kuin kenraali Ljuba olisi halunnut, maan paljasti sotaministe rille jättämässään raportissa koko in tendettimiraston määrinkäytökset. Tuo mari sai eron, mutta paljastetut in tendentit jäimät edellen Mirkoihinsa Nyttemmin on senaattoritarkastus saa nut tämän todetuksi. Kotitarkastuksia toimittaessaan otti senaattori Neidhardt takamarikkoou in tendenttien kaikki paperit järjestään niiden joukossa myöskin intendettien pankkitalletuskirjat. Woiton kaikkien, ei ainoastaan Marsoman, maan myöskin koko Menäjän intendenttien pankkital letusten suuruudessa meimät kenraali Ljuban talletukset. M. m. löydettiin hänen paperiensa joukosta lahjakirja jolla kenraali lahjotti pojalleen 900,000 ruplaa. Tieto siitä herätti suurta huo miota. Kaikki tiesimät kyllä kenraali Ljuban rikkaaksi, mutta niin rikkaana ei häntä kuitenkaan oltu pidetty. Se naattori Neidhardt mangitsi kenraali Ljuban ja ilmoitti siitä kiireesti Pie tariin. Ulkomaalta. — Suomen kysymys kansain wä!isessä sosialistisessa naiskong resfissa Kööpenhaminassa. Kan sainmälisessä sosialistisessa naiskong ressissa Kööpenhaminassa esitti rma Zetkin miime perjantaina lausuntoeh- dotuksen Suomen kysymyksestä. Sii- nä lausutaan kokouksen halmeksuminen Menäjän katalaa politiikkaa kohtaan joka tahtoo ryöstää Suomen mapau den. Lauselma hymäksyttiin myrskyin sillä suosionosoituksilla. Suomalaisten edustajain kiitokset kongressin jäsenille tämän päätöksen johdosta esiintoi mal- tiopäimäedustaja Tarsiesen (Pärssi nen?) Miipurista, kertoo Berl. Ta- geblatt. — Heidän Majesteettinsa Friedbergissä. Friedberg, elok. 30 p. Menäjän keisariperhettä mastaan oli asemalle saapunut suurherttua puo- lisoineen, Menäjän lähettiläs Knorring, kenraaliadjutantti Hahn sekä paikalliset sotilas- ja simiilimiranomaiset. Heidän Majesteettinsa mukana saapui homimi nisteri Fredericks, simusadjutantti Dreudeln, linnan komendantti Dedju lin, henkilääkäri Botkin selä katsi ho- mineitiä. — Sosialistikongressi Tukhol massa. Kööpenhamina, elokuun 30 p:nä. Sosialistikongressi piti eilen useita suljettuja kokouksia. Klo 10 kokoontuimat eri maitten edustajat maittensa jaostoihin neumottelemaan sisäisistä asioista. Klo 3:lta oli kan sainmälisellä toimistolla kokouksensa, klo 4:ltä pitimät eri maliokunnat ko- kouksiaan. Ensimäinen maliokunta kä- sittelee osuustoimintaliikettä, toinen ammatillisia kysymyksiä, kolmas anti- militarismia, neljäs yhteiskunnallista lainsäädäntöä ja miides erinäisiä muita kysymyksiä, m. m. Suomen ky- symyksiä. — Friedbergissä ja Nauhei- missä mangittn Paljo menäläisiä. M. k. 31 p:n Retshissä on lehden Berlinin kirjeenmaihtajan lähettämä ähkösanoma, jossa kerrotaan että Fried- bergissä ja Nauheimissä on mangittu paljon menäläisiä. — Montenegron julistaminen kuningaskunnaksi. Cettinje, elok. 29 Skuptshina on amoimessa istunnos- aan t. k. 28 pinä puheenjohtajan esi- yksestä päättänyt pyytää ruhtinasta ulistamaan Montenegro kuningaskun- naksi. Edustajat lähtimät linnaan jät- ämään pyyntönsä ruhtinaalle. Puheen- ohtaja Dshukalnomitsh onnitteli ruh- inasta hänen riemujuhlansa johdosta a lausui: Skuptshina on innokkailla lymäksymishuudoilla päättänyt pyytää mua, hallitsija, julistamaan Monte- negro kuningaskunnaksi". Edelleen pu- leenjohtaja lausui kiitollisuuden ja kun nioituksen tunteet hallitsijalleen. Pu- leenjohtajan puheelle osotti kansa suo^ wta shimio-huudoilla. Kuningas lau- ui mastauspuheessaan hymäksymänsä kuptshian ehdotuksen sekä lopuksi ilmaisi en oleman yhtä paljon kansan kuin länen itsensä ansiota, että Montenegro Jumalan ja Menäjän meljeyden amulla on saanut paikan kultuurimaltioiden oukossa. Kuninkaan puheen jälkeen Oulussa, I p. syyskuuta 1910. Bröder Äström Aktiebolag. Oulu. Oppikirjoja ja Opetusvälineitä sekä kaikenlaisia Koulutarpeita B. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Kirkkokatu 17. f k - V- i». nousimat kaikki kuninkaallisen perheen jäsenet ja ulkomaiset korkeat henkilöt seisaalleen. Sen jälkeen kansanedustajat lähtimät skuptshinan kokoushuoneesen, jossa yk- simielisesti hymäksyimät lain kuninkaan armon antamisesta ruhtinas Nikolaille ja hänen perillisilleen. — Asema Portugalissa. Pa riisista ilmoitetaan että Portugalin hallitus on marustautunut tukahdutta- maan kaikki mahdollisesti puhkeamat mäkimaltaisuudet. Pääkaupunki näyttää piiritetyltä kaupungilta, torit ja kadut omat täyn- nä sotamäkeä ja tykkejä, osa laimas- toa on ankkuroinut joessa, osa ristei- lijöitä on muissa satamakaupungeissa. Kuninkaan luullaan oleskeleman sa- massa linnassa kuin hänen setänsäkin, kuninkaallisten naisten taas sanotaan etsineen turmaa laimastosta. Suuria sotamäenosastoja on sitä- paitsi linnan ympärillä. — Saksalainen retkikunta tn hontnnnt Hnippuwuorilla? Sak san antarktinen retkikunta, jota johtaa emerstiluutnantti Filchener, lähetti jo- ku aika sitten kuusi miestä Huippu- muorille harjaantumaan tulemaa etelä- naparetkeä marten. Näitten miesten piti jäitä myöten kulkea Clas Bille Baysta Magdalene Bayhin, mutta he eimät mielä ole palanneet takaisin. Asiantuntijat pitämät matkaa hymin kemytmielisenä, koska ei yksikään osan- ottajista tunne seutuja. Ollaan hy- min lemottomia näitten miesten hen- gen suhteen. Kreimi Zeppelin on omistanut God Homnin Huippumuorilla ja antanut sille nimeksi Zeppelinin satama. Norjalainen kauppias Anker on jo aikaisemmin omistanut tämän aution maakaistaleen. Odotetaan senmuoksi selkkauksia. — Maanjäristys Etelä Ita liassa. Reggio di Calabria elok. 30 Kello kolmen aikana aamulla huo- mattiin erittäin mahma maanjäristys. Mäestö otti asuntonsa paljaan tai- maan alla. Maanjäristys tuntui myös- kin Messinassa. Geratessa, Monteleo- nessa, Milazzossa ja Miletossa. Kä- sillä olemien tietojen mukaan ei maan- aristys ole saanut aikaan mahingoita. — Parlamenttien Mölisen lii ton kokous BruSselissä. Brusse- istä, elok. 30 p. Aamulla alkoi edus- unnan istuntosalissa parlamenttien mölisen liiton kokous. Koivuhalot 19 mk. syli, 8 mk. kuorma. Mäntyhalot 18 mk. s-li, 7 mk. kuorma. Kuusihalot 18 mk. syii, 7 mk. kuorma - Rimapuut 14 mk. syli, (i mk. kuorma. Heinät — m. häkki, 8 p. kilo. Oljet 50 p. kupo. HUOMAA! K. L. Östringin, J. Niskan ym. hyvien kalamiesten koeteltujen ja hyviksi tunnettujen mallien mu kaan valmistettuja Uistimia valmistaa ainoastaan LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovaniemellä. Omassa talossa, Palokunnantaloa vastapäätä. Hintaluetteloja lähetetään pyynnöstä — II—iin I —mli i k r« MUili I» Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu Nro 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat.— Puhelin 3 82. OOOO 0009 § Oin läänin mto- ja § o InleimiiD välitystoimisto o Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Suosittelee välityksellään myytäviä maatiloja, palstatiloja, vuokramaita, kauppak;-.rtanoita varastoineen ja ilman, kaupr.nkilaistaloja ym. LA HUOM.! Erikoisala maatilojen paistotta In myynti. — Pyytäkää jij! luetteloita. — HUOM.! Ammatti- miehiä käytettävänä eri aloilln. OOOO OOOO Oulun torihinnat. Syyskuun 1 p:nä 1910. Talkkunukset 40 p. kilo. Ruisleipä, kova 40 p. kilo. Ruisleipä, pehmeä 30 p. kilo Ohraleipä 40 p. kilo. ^estyleipä 45 p. kilo. Vehnäleipä 60 p. kilo. ästileipä 30 p. kilo. ^otaatit 6 mk. — p. hehto, 40 p. kappa, {upukaali 80 p. kilo. (ukkakaali 70 p. kpl. Sipulit 35 p. kilo. J uolukat 20 p. litra. Maito 35 p. 2 litraa. Meijerivoi 2 mk. 60 p. kilo. uokavoi 2 mk. 40 p. kilo. ali 1 mk. kilo. uore naudanliha 1 mk. 20 p. kilo. uore lampaanliha 1 mk. 30 p. kilo. uore vasikanliha 6') p. kilo. uore sianliha I mk. 45 p. kilo. uore lohi 3 mk. 50 p. kilo. uore siika 1 mk. — p. kilo. uore säynäjä 60 p kilo. uore taimen 2 mk. — p. kilo. uore hauki 1 mk. — p. kilo. "uore ahven 60 p. kilo. uore silahka 30 p. kilo. uore maiva 40 p. kilo. lävät mateet 80 p. kilo. Suolattu lohi 4 mk. — p. kilo. Suolattu siika 1 mk. 60 p. kilo. Suolattu silakka 50 p. kilo. „ 8 mk. Vi, 4 mk. 50 p. V2 astia. J alvattu naudanliha 1 mk. 20 p. kilo. ^alvattu lampaanliha 1 mk. 70 p. kilo. 3 alvattu sianliha 1 mk. 85 p. kilo. tivattu poronpaisti 1 mk. (»O p. kilo. [alanmäti 3 mk. kilo. 'unasta 20 p. litra, uusto 70 p. kpl. kananmunat 20 p. pari. Lehmänkieli 1 mk. kpl. Valtion kannattama Käsityönopettajien ja opettajattarien valmis- tuskurssi Tampereen käsityö ja taideteollisuus koulussa alkaa 3 kuuk. kestävä kurssi Syysk. 10 p:nä. Lähempiä tietoja antaa Ludvig Roine. Tampere. ■UMUaOM Auulutuksia. Kuulutus. Kunnallisverojen rästikanto toimitetaan Rahatoimikamarissa allamainittuina päivinä kello 10—12 päivällä ja 5—7 j. pp. Maanantaina t. k. 5 p:nä 1—5 kaup. osista, Tiistaina t. k. 6 p nä kaup. loppu osista; jo ta täten ilmoitetaan. Oulu 1 1» 10. Rahatoimikamari. Huutokauppoja. joka toimitetaan Neiti Nanny Fogel holmin asunnossa ruotsalaisella yh teiskoululla, myydään lauantaina tä män kuun 3 päivänä, alkaen kello 4 j. pp. huonekaluja ynnä kaikenlaista muuta taloustavaraa.