Tiistaina 12 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 76 — 1910 Kaupungin tavataan Raatihuoneella^ arki päivinä klo 11—1 päivällä. Maltaknnnan- lainsLiidiiutSlaki. Maltakunnanlainsäädäntölaki on julaistuna miime keskimiikkona il- mestyneessä ..Hallttuksen Sanan- saattajassa" ja kuuluu seuraa- wasti: Alkuperäiseen on H. K. Majes- teettinsa omakätisesti kirjoittanut! ..Olkoon niin". Baltishportis- sa, Stardart-laimalla kesäk. 17 30 pnä 1910. Varmentanut malta- kunnansihteeri Makarom. Waltakun«anneuwoston ja waltakuuna«duumau hymäksy mä laki niiden Tuomea koske wain lakien ja asetusten sää- tamisen järjestyksestä, jolla on yleisvaltakunnallinen merki- ttzs. I. Selittämällä, muuttamalla täydentämällä ja kumoamalla asia- ta koskemat säännökset, myöskin sellaiset, jotka pn annettu Suomen Suuriruhtinaanmaalle erityisen lainsäädännön järjestyksessä (Pe- ruStusl., 1906 muoden pain., 2 art.) säädetään: 1. Lait ja asewkset, soiden wai- kutus ulotetaan Suomen Suuri- ruhtinaanmaahan, annetaan: 1) yleisen lainsäädännön mää- räämässä järjestyksessä, jos ne ei- wät kohdistu main tämän maan sisäisiin asioihin, sekä 2) erityisen lainsäädännön mää- läämässä järjestyksessä (Perus- tu8L, 1906 muoden pain., 2 art.), jo8 ne kohdiswmat ainoastaan tämän maan sisäistin asioihin. 2. Riippumatta "maltakunnan pemStuZlaeiSta sekä "myös muista yleisessä järjestyksessä annetuista laeista ja asetuksista, joiden mai kuiuS ulotettu Suomeen, ennen kuin tämä laki on annettu, kuin myöskin niitä muuttamista tahi täydenkämistä säädöksistä luetaan 1 artiklan 1 kohdassa osoitettuihin lakeihin sellaiset lait, joiden kautta määrätään: 1) Suomen osanotto maltakun- uanmeroihin sekä siihen tarpeellis- ten rakennusten, maksujen ja me- rojen säätäminen; 2) Suomen mäestön asemelmol- lisuuden sekä myöskin muiden so- tilaStarpeita tarkoittamien melmol- lisuuksien suorittaminen; 3) sellaisten Suomessa asm main Menäjän alamaisten oikeu- det, jolla eimät ole Suomen kan- salaisia; 4) maltakunnan kielen käyttämi nen Suomessa; 5) perussäännöt Suomen hal- lintoa marten erinäisten laitosten amulla erityisen lainsäädännön pe- rusteella (Perustus!., 1906 muo- den pain., 2 art.); 8) keisarikunnan yleisten laitos ten ja miranomaisten oikeudet, melmollisuudet ja toiminnan jär jestys Suomessa; 7) keisarikunnan muitten osien tuomioistuinten tuomioiden, pää tösten ja määräysten ja miran- omaisten maatimusten, sekä myös siellä tehtylen sopimusten ja asia- kirjain täytäntöönpano Suomessa; 8) maltakunnallisten etujen maatimien poikkeusten säätäminen Suomen rikoS- ja oikeudenkäynti- laeista; v) maltakunnallisten etujen tur- maaminen opewsohjelmia mah mistettaessa ja niitä malmot- taessa; 10) julkisia kokoouksia, yhdistyk- siä ja liittoja koskemat määräyk- set; 11) keisarikunnan muissa osissa ja ulkomailla perustettujen yhtiöi- den ja kauppaseurain oikeudet ja toiminnan järjestys Suomessa; 12) Suomen painotointa koske- n»a lainsäädäntö sekä ulkomaisten painotuotteiden maahantuonti; Kirje 3oen$uu$ta. Esipuhe. — yhteis työ mai luokkataistelu. — Ehkä kohmelokin syypää. — Juhannus- lystit. — Paha tapa. Olin juuri penkille heittäytynyt pitkäkseni, kun telefooni alkoi he- Iistä niin mimmatusti. — ,,Onko Tappara tormessa?" kysyttiin. — .On; mutta mitä tahdotte?" .Lähetä nyt niitä kellaripalojasi, jos on; kuuluu mielä oleman leh- ven liemettä mähän tyhjänä". — „No koetetaan sitten". — Eipä siis muuta kuin nuttu naulaan ia kynä kouraan, sillä kuka nyt kesäkuumalla muutoin kuin —an teeksi — näin paitahihasillaan. Ja nyt sitä siis tulee hiukan pa- lanpamoksi. Niin, muistaakseni heinäk. 1 p. oli sosialistien kunnallisjärjestö taas koolla. Sopinee kuulla ensiksi .qvaiKa nyt siitä. Neumosto kes- 13) tullilaitos ja tullitariffit Suomessa; 14) kauppa- ja teollisuusmerk- kien ja kauppaoikeuksien sekä kir- jailijain ja taiteilijain omistusoi- keuksien suojaamiden Suomessa; 15) rahajärjestelmä Suomessa; 16) posti, telefooni, ilmapnrjeh- dus ja senkaltaiset yhdysliikenteen lajit Suomessa; 17) Suomen rautatiet ja muut kulkutiet maltakunnanpuolustukseen sekä Suomen ja Keisarikunnan muiden osien mäliseen yhdysliiken teen ynnä kansainmäliseen liiken teeseen nähden; rautatiesähkölen nätin; 19) meroilkulku, luotsi-, ja ma- jakkalaitos Suomessa; 10) ulkomaalaisten oikeudet Suo messa; 3. 2 artiklassa olemien lakien ja asetusten luettelon muuttami- tien ja täydentäminen tapahtuu yleisessä laiusäädäutöjärjestyksessä, yksinomaan H. M. Keisarin alot- teestä. 4. Niissä lainsäädäntöasioissa jotka omat luetellut 2 art:n 1 —19 kohdissa, kuuluu alote yksinomaan H. M. Keisarille. 5. Lainsäädännölliset ehdotukset 2 art:n 1—19 kohdissa ja 3 art:ssa luetelluista asioista, jotka ehdotuk- set ministerit ja eri hallitusosas- tojen päälliköt malmistamat, an- taa asianomainen ministeri tai hallitusosaston päällikkö, ennenkuin ehdotus alistetaan ministerineu- moston harkittamaksi. Suomen ken- raalikumernöörin mälityksellä kei- sarillisen Suomen senaatin lausun- toon. Ministerien ja hallitusosas- tojen päälliköiden muista, 2 art:ssa luetelluista, Suomea koskemista asioista tekemien ehdotusten anta- minen Suomen senaatin lausun- toon riippuu ministerineumostosta ja pannaan toimeen samassa jär jestyksessä. Ministereillä ja hallitusosasto jen päälliköillä on oikeus, lähet- täessään asioita keisarillisen Suo- men senaatin lausuntoon, määrätä lausunnon lähettämiselle määrä- aika, jonka ajan kuluttua asiata käsitellään edelleen, ilman täm- möistä lausuntoa, jos tätä ei mää- räajan kuluessa ole annettu. Keisarillisen Suomen senaatin päättämät lausunnot toimittaa Suomen kenraalikumernööri asian- omaiselle ministerille tai hallitus- osaston päällikölle. 6. 1 art:klan 1 kohdassa mai- nittuja asioita koskemat ehdotukset, jotka malmistaa Suomen kenraa- likumernööri tai keisarillinen Suo- men senaatti, lähettää kenraaliku- mernööri ministerineumostoon. 7. Sellaisia asioita koskemat la- kiehdotukset, jotka luetellaan 2 art.n 1—19 kohdissa ja 3 art:ssa, jotka sitäpaitsi kuulumat Suomen edus- kunnan toimimaltaan tai koskemat eduskunnan käsittelemiä paikallisia Suomen lakeja, antaa ministeri- neumosto, ennenkuin nämät laki- ehdotukset alistetaan maltakunnan- duuman harkittamaksi. Suomen eduskunnan lausuntoon. Muiden 2 ja 3 art:ssa mainittujen Suo- mea koskemien lakiehdotusten an- tammen riippuu ministerineumos- tosta sekä pannaan toimeen myös- kin ennen näiden lakiehdotusten jättämistä maltakunnanduumalle. Suomea koskemat lakiehdotukset (art. 2 ja 3), joista ministerineu- mosto ei ole pyytänyt Suomen eduskunnan lausuntoa, moidaan antaa eduskunnan lausuntoon mal- takunnanduuman päätöksen no- jalla. Tämmöinen lausunnon an- tammen moi tapahtua ainoastaan ennenkuin asianomaisen lakiehdo- tuksen on hymäksynyt maltakun- nanduuman täysi-istunto. Lakiehdotukset, jotka ministeri- neumoston tai maltakunnauduu- man päätösten mukaan omat e- duskunnan lausuntoon annettamat, toimittaa eduskunnalle ministeri- neumoston puheenjohtaja Suomen kenraalikumernöörin mälityksellä. Eduskunnan lausunnot sille täten jätetyistä lakiehdotuksista anne- taan niillä marsinaisilla tai yli- määräisillä maltiopäimillä, joiden tarkaslettamaksi ne on lähetetty jos lakiehdotuksen jättäminen edus- kunnalle on tapahtunut miimeis- tään kaksi kuukautta ennen istun- tokauden loppua; päinmastaisessa tapauksessa lausunto annetaan euraamalla lakimääräisten rvaltio- Asteli yhteistoiminnasta „porma- rein" kanssa maltiollisen asemam- me puolustamisessa. Keskusteli a päätti: „Luokkataistelua käymä työmäenluokka ei koskaan moi hy- väksyä yhteistyötä pormarien tatssa. Dhteistyö pormarien kans- a on mallan mahdoton". Jos oikein laskin, miidestätois- a puhujasta ainoastaan yksi puo- Asti yhteistyötä. Te lukijani ehkä hämmästytte, a kysytte, omatko yhteistyön ys- ämät sosialisteissa tosiaan jo noin mähissä. Siltä se näytti. Mutta sanon minä: eimät Suo- men asiat mielä niin hullusti olisi, jos edes muussa työssä olisi enää yhtäkään miidestätoista, joka ahtoo työtä tehdä tai joka edes odella pystyykään työhön. Sii- ;en määrään on laiskuus ja tunnottomuus jo mallan päällä. Se maan ohimennen sanoen. Kyllä kaikett niitä on muitakin osialisteja, jotka pitämät yhteis- yön »valtiollisissa asioissa mält- tämättömänä, sillä sellaisia ääniä on heidän joukostaan haaralta os toiseltakin kuulunut. Muis- aakseni esim. toimittaja Murros, oka muutoinkin on uskaltanut edustaa järkemämpää mielipidettä 'uin „Wessut" ja »puoluepaamit" monessa asiassa, pitää tarpeelli- päimien istuntokaudella. Nämä määräämässä järjestyksessä. Wal- lausunnot kaikkine asioihin kuulu- takunnan laki myöntää merojen mine liitteineen jätetään menäjän- korottomisen eduskunnan suostu- kielisinä Suomen kenraalikumer- muksetta, se antaa Menäjän mi- nöörin mälityksellä ministerineu- ranomaisille Suomeen nähden toi- moston puheenjohtajalle edelleen mimallan, mikä perustuslakien toimitettamiksi asianomaiseen paik- mukaan kuuluu ainoastaan maan kaan. Ellei eduskunta anna lau- omille miranomaisille ja kumoo suntoansa edellä mainitun määrä- kaikki Suomen lakien ja asetusten ajan kuluessa, niin asianomaista määräykset, jotka eimät ole sen lakiehdotusta käsitellään edelleen mukaiset. Näiden Suomen perus- ilman sellaista lausuntoa, i tuslakien perinpohjaisten muutos- Jatk. jten kautta on se maltiosääntö, 'jonka keisari Aleksanteri ! on wa-> mmm ' kuuttanut Suomelle ja jonka sit- ...... . . >ten hänen kaikki seuraajansa kukin V QIOIQ IIIITICIQ imuorostqnsa omat mahmistaneet, I IC? IOI d UUII vi Ui kumottu. Asian näin ollen katson, ^ ettei ole ollut K. senaatille mah- j dollista käskeä sanottua maltakun- iL e . , I nanlakia^Suomen kansani ja maan ^)ltislua!lakuuuat- ! miranomaisten noudatettamaksi. , *. « .. . 'Koska kuitenkin on näin tapahru- liUCU lafi )Clt(lClttv|ll*'nut ja K. Senaatti YN ottanut päällensä julkaisemisesta johtuman evesmastuun, saan minä sen mi- «enaatti päättänyt julaista sen asetuskokoelmassa. — Prokuraattori pannut ivasta- lauseen. Senaatissa esitettiin perjantaina kenraalikumernöörin kirje ynnä Menäjän hallituksen lakiasetusko- koelman 100 numerossa julaistu maltakunnanduuman ja -neumos- ton hymäksymä sekä H. M. Kei ran puolesta, jota minä mielä hoidan, täten ilmottaa mastalau- seeni sanottua päätMq mastaan. kautta, katson yhä edelleen wält- tämättömäksi, että oik^dellinen tutkinto on asiasta pidettämä Minun täytyy siis mielä kerran kääntyä Teidän Ylhäis. puoleen 5?^?^^?^eidänDlhäisyytenne kayttmsi suv^ra maikutusmaltaansa suhen, e.^ Oskari Muurin tap- pajat yelmik. 16 p:nä 1816 anne- ,tw\ asetuksen määräämässä jär jestyksessä asetettaisiin sotajoukon eteen sanotusta rikoksesta tuomit- tamiksi. Lopussa pyytää prokuraattori lausua makaumuksenaan, että ken- raalikumernööri, jonka asia on huo- lehtiä, että maan asukkaille tur- mataan laki, ei tule jättämään mitään keinoja käyttämättä asian saattamiseksi sotaoikeudenkäsiteltä- mäksi. Sitä pätsi prokuraattori il- moittaa, että sotilasmiranomaisten Muurin tappoasian käsittely on symästi loukannut yleistä oikeus- tajuntaa maassa, se kun antaa tukea sille mäitteelle, etteimät tä- män maan asukkaat nauti oikeus- turmaa Menäjän sotamiehistön loukkauksia mastaan. Suomen rantateitten wenä- läisen tarkastajan ohjesääntö. Senaatissa esiteltiin t. k. 9 p sarin mahmistama laki Suomea' koskemain yleismaltakunnallista j f » ii ^5 ? a 5 ff l ? f a ' a " merkitystä olemain lakien ja ase- "K 0 ena £r' tusten säätämisjärjestyksestä. Kir- - ohjesäännöstä rau- jeessä kenraalikumernööri pyysi ^ a ™ ,ee ^ t'e- ia mesi- senaattia miipymättä huolehti- lÄ^nusten yUhallitukieen tarpeen maan siitä, että kyseessäolema laki > noudatettamaksi. painatettaisiin Suomen asetusko- Uusia 50 pennin rahoja koelmassa. I Pankkimaltuusmiesten ehdotuk- Asiaa senaatissa käsiteltäessä o- sesta on senaatti päättänyt lyötä- limat läsnä senaattorit Markoff, \ wäksi uusia 50 pennin rahoja Mirenius, Berg. Hosiainoff ja.300,000 markan armosta. Saarikoski. Asian esitteli oikeustoi- «... mituskunnan kanslisti, maratuo-. , a . r rt »s D „ «v rt f D afr, mari G. Lagerblad. Prokuraattori I Charpentier oli myös läsnä. ^ kanslerimirasto nimttta- Esittelijä Lagerblad antoi suo- mennettuna näin kuuluman lau- sunnon: Koska kyseessäolema laki, joka muuttaa moimassaolemaa pe- rustuslakia, ei ole syntynyt sillä tamalla kuin perustuslain muut- tamisesta on säädetty, ei sitä moi- tane ottaa asetuskokoelmaan ja päättänee Keisarillinen senaatti tästä alamaisesti tehdä ilmotuk- sen. Senaattori Saarikoski lausui: Kyseessä olema laki, joka mitä tär- keimmissä kohdin muuttaa ja ku- moaa Suomen perustuslait, ei ole syntynyt lakien siinä suhteessa sää- tämässä järjestyksessä, mutta kun Keisarillisella senaatilla tästä huo- limatta ei ole maltaa jättää lakia julkaisematta päättänee senaatti, että se siinä tarkotuksessa painate- taan asetuskokoelmaan. Senaatti päätti yksimielisesti ju- laista puheenaoleman lain Suo- men asetuskokoelmassa. Senaatin tehtyä päätöksen pani prokuraattori sitä mastaan näin kuuluman mastalauseen: K. Se- naatin nyt tekemän päätöksen joh- dosta on minulla raskas melmol- lisuus lausua, että keisarillisen se naatin julkaisema laki Suomea koskemain lakien ja asetusten sää- tämisjärjestyksestä niin hymin sen syntymisen tapaan ja järjestystyk- seen kuin sisällykseenkin nähden kä- sittää Suomen perustuslain perin- pohjaisen muutoksen. Sen ohessa, että perustuslaki määrää, että laki, joka on olema moimassa Suo- messa moi syntyä ainoastaan Suo- men lainsäädäntöjärjestyksessä eli estlläolemassa tapauksessa hallitsi- jan ja eduskunnan yhtäpitämien päätösten kautta ja että hallitsijan toimenpiteet ja määräykset, jotka koskemat Suomea, omat saatetta- mat maan hallituksen tietoon Suo- men suuriruhtinaanmaan minis- terimaltiosihteerin kautta, niin on kysymyksessä olema laki maltakun- nanneumoston ja duuman hymäk- symä sekä Hänen Keisarillisen Ma- jesteettinsa keisarikunnan hallitsi- jana mahmistama laki, joka kei- sarikunnan oikeusministerin toi- menpiteestä on kenrsalikumernöö- rille ja K. senaatit lähetetty. Si- sältöönsä nähden määrää Keisa- rillisen senaatin julkaisema malta- kunnan laki, että lakien säätämä nen Suomelle moi tapahtua toi- sessa kuin Duomen perustuslakien nyt sil. tohtori Karl Enckellin. Gnt. luotsipäällikkö Tjömanin eläke. Luotsilaitoksen entiselle kölle kenraaliluutnantti L. I. Sjö- manille on senaatti myöntänyt 8,000 markan muotuisen eläkkeen. Sawonlinnan—Pieksämäen ratasuunnan lopullinen tutkiminen. Senaatti on oikeuttanut tie- ja mesirakennusten ylihallituksen toi- mittamaan lopullisen tutkimuksen Samonlinnan—Pieksämäen rauta tietä ja siltä Markauteen johtamaa haararataa marten. Piiri-insinöö riksi tutkimustyössä on määrätty nuorempi insinööri F. Tofser. Maanwiljelystilaston järjes- täminen. Senaatti on oikeuttanut maan- miljelyshallituksen ryhtymään tar- peellisiin toimenpiteisiin sen maan- miljelystiedustelun toimittamiseksi joka kesäkuun 26 päimänä 1907 annetun maanmiljelystilaston jär- jestämistä koskeman arm. asetuk- sen mukaan on tehtämä joka kym- menes muost maanmiljelysolojen malaisemiseksi. Lisäys kenraalikumernöörin- kanslian kuluukimäärärahaan. Senaatti yn myöntänyt kenraa- likumernöörin kanslialle 16,357 mk. 90 penniä mikä määräraha on kulunut yli kanslian muoden 1909 määrärahan kulunkeja mar- ten sekä ylt määrärahan muokria ja puita marten. Muurin murhajuttu. Prokuraattori on Muurin mur- han johdosta lähettänyt kenraali- kumernöörille m. k:n 27 p:nä päi- mätyn kirjelmän, jossa prokuraat- ton esittää m. m. seuraamaa. Ne syyt, jotka sotilasmiranomaset omat esille tuoneet menettelynsä tueksi, eimät ole pitämiä. Sotilasproku- raattorin miraston asiasta anta- ma lausunto perustuu otaksumiin, jotka eimät mastaa asian todellis- ta laitaa. Tähän nähden ja kun olemasss on tpstsetkkoja. jotka sel- mästt osottamat Muurin saaneen surmansa tahallisen pahoinpitelyn sena tuollaista yhteistyötä. Mm- ta schän ei somi siihen ehta sosia- lisnseen ohjelMaax». sellainen por- marien lähenteleminen. Mihinkäs sitten jäisi se luokkamihan kylmö, joka jumi pjtää koossa heidän intohimoista joukkojaan!? Sama Murros onkin ruoskinut sosjglis- tiemme pääpomojen nykyisen puo- lue- ja maltiollisen toiminnan ai- man pataluhaksi, joka ei tuota mitään tuloksia köyhälistölle. Niin- kuin se onkin. Mahdollisesti se on jo merkkinä, että sosialisteista edes muutamat alkamat oimaltaa, mihin sen puo- lueen yltiöpäisyys mie. Onhan jo nähty, että sosialistinen puolue on miime muosina armeluttamasti pienentynyt. Sen esim. nimi- merkki E. G. t. k. 1 pnä „Työ- miehessä" osotti. Punaista oh- jelmaa ei enää kaikkialla ihan so- keasti hymäksytä. Junaonnettomuuksien jälkeen ih- miset aina aprikoimat, missähän niihin syy mahtaa piillä. On malitettu henkilökunnan liikarasi- tusta. Se toisissa paikoin lienee- kin maikuttama asianhaara. Mut- ta minä olen merkinnyt, että useim- mat onnettomuudet tapahtumat maanantaina. Tämä päimä on, niinkuin' tiesetään.. aina pyhän perästä, sen päimän, jona miete- tään mapaampaa elämää, nauti- tcay mäkijuomia ja hummataan yötkin' llsäk^, Rohkenisiko metää sen johtopäätöksen, että kohmelo kin lamauttaisi miehiä sitten maa- »aytaina. Ja jos syy on siinä, niin tulokstW kaiketi seuraa, että ainoastaan raittiita henkilöitä on otettama rautatien palmelukseen. Muutamain kohmeloisten halttuun on msazallista uskoa usein satoi- hin nousemam mM.Zstajain tur- mallisuutta ja henkeä.' Pyhistä ja juhlista Varsinkin Juhannus on meillä muodostu- nut juominkipäimäksi. Surkean, ennenkuulumattoman kuman ja muiston jätti tämä kesäjuhla jäl keensä tänä muonna. Kamala pii se tapaturmain, | murhain, puukotusten ja tappelujen luet- telo, joka oli nyt juopumuksen sel- mänä seurauksena. Mina ett tah do mäkijuomia suinkaan puolus- taa. Kaukana siitä. Kuitenkin tahtoisin sanoa, että koko tuo sur- keus « yksinään ole juopumisen syytä. Suureksi osaksi on syynä se, että juopumista hymäksytään Joensuusta ja Pohjois-Karjalan laulu-, soitto- ja urheilujuhlat. Heinäk. 9 ja 10 p. Ensimäinen juhlapäiwä, lauantai. Kellon lähetessä 10 ap. alkoi yleisöä saapua suuremmissa ja pienemmissä parmissa Niittylah- den kansanopistolle ja mieressä olemalle juhlakentälle. Suurin työ alussa oli majoitustoimikunnalla. edempää saapuneiden lauluköörien, urheiluseurojen y. m. majoituk- sessa. Helpotusta kuitenkin tässä teki myöhempään illalla kulkemat ylimääräiset junat, jotka meimät suuren osan juhlayleisöä kaupun- kiin yöksi. Kun tämä alkuhomma oli saa- tu suoritetuksi, siirryttiin juhlaken- tälle, jossa Joensuun musiikkiyh- distyksen tormisoittokunta alotti ensimmäisen juhlapäimän soitta- malla ..Sotilaspojan marssin". Sen jälkeen alkoimat köörien yh- teisharjoitukset lehtori P. I. Han- nikaisen johdolla, joka oli pyridet- ty laulun ylijohtajaksi juhlaan. Harjoitusten päätyttyä pidettiin mäliaika, jolla ajalla oli tilaisuus jokaisen käyttää hymäkseen kaiken- laatuisia ramintoaineita, joita juh- lan uutterat einännät komalla kii- ruulla malmistimat. Kello 1 ,12 alkoi Kansanopisto laisten tomerikokous opiston suu- ressa salissa. Ohjelmassa useita puheita, laulua, lausuntoa, soittoa y. m. Klo 12 alkoi marsinaiset soiton ja laulun kilpailut. Laulu- kuntia juhlaan oli ilmoittautunut 15, joista kilpailuun otti osaa ai- noastaan 4; soittokuntia oli ilmoit- tautunut yksi ainoa tormisoitto- kunta ja 1 orkesteri, joka miimeksi mainittu konsertin antoa marten. Ensimmäisenä kilpaili Joen- suun musiikkiyhdistyksen tormisoit- tokunta, 8 soittajaa, johtajansa herra Otto F. Erm in gin joh dolla, kilpakappaleena Geo South- mall'in 'amerikkalainen oumerturi „OH My". Laulukunnista esitti ensimäisenä kilpakappaleensa Ky- länlahden sekakuoro 15 laulajaa, kilpalauluna Sibeliuksen ..Lasten laulu", johtajana rouma Eema Rankka; toisena kilpaili Rääkky- län nuorisoseurau sekakuoro 18 laulajaa laululla „Jlta Menezias- sa", johtajana kanttori A. E. Saarelainen; kolmantena Ilo- mantsin nuor. seuran sekak. 24 laula- jaa laululla Lingon „Manan mat- kllae". johtajana kanttori Wäinö Lehtinen; ja neljäntenä kilpaili Joensuun musiikkiyhdistyksen seka- xuoro 34 laulajaa laululla Men- öelfohn'in „Laulun siiroilla", joh- surkeuden syyksi. Meidän oikeuk- sissamme esim. otetaan näet Hu- mala helpottamaksi asianhaaraksi, kun tappeluista ja murhista tuo- mitaan. Mikä siitä on sen luon- nollisempi opetus kuin se, että juomuspäissä on kaikki lumallista, sillein ei tarmitse hämetä eikä pelätä. Moni juopikin humalaan asti maan rohkaistaakseeN itsehän, kun on manhaa kaunaa ja tahtoo kexran kostaa. Tietysti on juo- mapäheen turmiollisuutta terotet- tama. Mutta ou terotettama sitä- kin, että juopunutkin on edes- mastuussa teoistaan. Olen kuullut aina sanottaman menäläisistä, että heidän kielensä on merrattomau rikas kirosanoista. Ja meistä suomalaisista on ta pana sanoa, että meidän kielem- me on harminaisen taipuisa se- pjttämääzi uusia sanoja ja muo- toja. Mnä "en ole kielimies, moi- dakseni päättää, onko se taipu- maisuutta menäläisyyteen mai muuta luontaista kehitystä, se ni- mittäin että kirosanojen termino- logia suomenkin kielessä alkaa jo olla surkean rikas. Tuonoisina aikoina minun muistaakseni ei ollut käytännössä pientä prosent- tajana laulaja Taneli Hurri. Tähän loppui kilpailut tällä alalla. Sitte jatkettiin mielä kansanopisto- laisten tomerikokousta, yhteishar- joituksia ja klo 4:ltä alkoimat kil- pailut urheilussa ja ampumisessa. Sen perästä oli yhteismoimis- telun kenraaliharjoitukset, joihin ottimat osaa seuramat moimistelu- ja urheiluseurat: W. ja U. seura ..Katajan nais- ja miesosastot" „S. L. U." Joensuun osasto. Tik- kalan „Weikot", Tohmajärmen ..Kuhnus, nais- ja miesosastot". Jakokosken „Wesa", Zturmeksen ..Stuor. urheiluosasto". Jlomant- sin „W. P. K." ja Niittylahden „Osmo". Urheilun yleisenä johta- jana oli kollega I. F. Blom- qmist. Illalla klo 8 antoi miulutaitei- lija Sulo Hurstinen konser- tin aiman ääriään myöten täytty- neelle huoneelle. Herra Hurstisen illan ohjelma oli erittäin armokas ja erittäin suurella taituruudella hän maltasikin koko suuren kuuli- jakunnan. Ensimäiseksi esitti tai- teilija..Andante espressimon Lalo", sitte Fiorillon «Konsertti-Allegron, Gluckin „Melodien",H'ubayn „Un- karilaisen rapsodian", Karl Ek- manin Kansan sämeliä, konser- tin antajan omat sämellykset: „Me- nuetti" ja „Mustalais-säweliä" se- kä Paganilnn Palpiti. Ztiinkuin jo mainittiin, kysyi ohjelma esittä- jältään hymin paljon mestarilli- suutta, mutta herra Hurstisella tuntui sitä olemankin. Sen huo- masi marsinkin taiteilijan soittaissa ohjelman ensimäisen ja miimeisen numeron, Unkarilaisen rapsodian. Oi: ilahduttamaa, että oiuan kan- samme keskuudesta nousee, joskin harmaan, mutta kuitenkin joitain, jotka pystymät täyttämään kor- keilakin maatimuksia musiikkimie- henä. Suosionosoitukset olimat moi- makkaat ja maatimat ohjelman- suorittajan esittämään mielä yli- määräisenkin numeron. Ensimmäinen juhlapäimä lop- pui tähän ja ne. jotka lähtimät kaupunkiin yöksi, alkoimat kiiruhtaa tänne lähtemälle ylimääräiselle ju- nalle. Laulu- ja soittokilpailuissa toi- mimat palkintotuomareina lehtori I. P. Hannikainen, sämeltäjäToi- mo Saarenpää, opettaja P. Pu- hakka, urkuri I. S. Ristiharju ja opettaja P. Sutinen. Toinen juhlapäimä, sunnuntai. Sää ei ollut enää niin suotuisa kuin edellisenä päimänä. Hiostama ja rankaisema ilma tiesi, että uk- kosta on liikkeessä ja mesisadetta tulossa. Keskipäimällä jo jyräh- telikin ja mettä mihmomaan he- rutteli. Mutta ei kuitenkaan niin runsaasti, että olisi ohjelman suo- ritusta ulkosalla juuri häirinnyt. Marsinaisilla ja ylimääräisillä junilla saapui yleisöä sekä pohjoi- sesta että etelästä päin runsaam- min kuin meikäläisissä juhlissa lienee ennen nähty. Amaralle ken- tälle olisi sentään monta mertaa suurempi kansanpaljous 'mahtunut. Sanottiin että pääsylippuja oli myyty lauantaina noin 900 ja sunnuntaina toista tuhatta. Kun laulun ja soiton yhteishar- joituksia ei enää ollut, täytyi odot- taa kello ll:een juhlan alkajaisia. Kokoonnuttiin Niittylahden Nie- meen, katsellen ja ihastellen puu- tarhakoulun laajoja ja rehemiä miljelyksiä. Tormisoiton säestyksellä laulettiin mirrestä 152 märsyt 1 ja 4, jonka maiettua johtaja I. H. Hakulinen lausui termeh- dyssanat. Pohjois-Karjalan nuo- risoseuralla ja kansanopistolla on, sanoi hän, kunnia ja ilo lausua armoisat juhlamieraat termetulleiksi. Tällaiset kesäjuhlat alotettiin 10 muotia takaperin tästä samasta paikasta. Nyt esiintyy siis aihe katsahtaa taaksepäin 10-muotiskau- teen. Me teemmekin sen ilolla, sillä maakuntamme kehitys on ol- lut maltama niin henkisellä kuin aineellisella alalla. Ei 10 m. sit- ten uskallettu ajatellakaan näitä kesäjuhlien muodossa. Köörejä muosien kuluessa muodostui ja nyt niitä on koolla enemmän kuin koskaan ennen. Meillä on tässä juhlassa musiikkia, joka on kor- keinta alallaan, nimittäin jouhi- orkesteri. Lausun laulu- ja soitto- kunnan sekä orkesterin johtajat ja tiakaan nykyisestä sen puhetyylin sanamarastosta. Minun poika- muosinani kiroileminen oli mer- rattain harminaista. Sitä pidet- tiin raakana ja häpeällisenä. Mut- ta nyt en asianlaita jo toisin. — Oikein kormia mihloo, sydäntä särkee ja tuskallisesti rinnasta pu- sertuu huokaus: näin pitkällekö on meillä tosiaan simistyspyrinnöissä, kansanherätyksessä, yhdenmertai- suudessa päästy. Entinen ruokoton hollitupa-, tukkijunkkari- ja kapakkakieli on hiipinyt malLisiin perhepirtteihim- me, kauneisiin kamareihimme, siloisiin sälöihimme. Mitä sanoja ennen Harmoin edes mihassa ja kiukussa juopuneet ja tappelupu-, karit käyitimät, ne kulleniqt nyt, vuheen höysteenä siimojen ja sel- wien miesten, mieläpä mäliinkai- nojm ia simistyneiden naisten,' sikarinpitUlsren po.ka-naskalienkin suussa; aiman tamallisessa ja tyy- nessä keskustelussa; ilman mitään' tarkatusta; noin maan ikäänkuin ajateltaisiin, ettei nykyään puhe enää puheelle tuntuisi, jollei olisi tuolla tamalla maustettu. Nyt kun ulkomaalainen astuu jalkansa Suomen manterelle, hän ensiksi hämmästyy jo sitä kuinka täällä reuhataan ja räyhätään. Hän kummastellen kohta sanoo: jäsenet tänne termetulleiksi. Onni ja ilo on nähdä keskuudessamme laulun ja soiton johtajana Karja- laisten laulun sepittäjä ja sämel- täjä ja lausua hänet sydämelli- sesti termetulleeksi. Ei uskallettu ennen ajatella, että urheilu olisi edustettuna juhlain ohjelmassa. Tosin se harrastus ei mieläkään ole hymin suuri, maan kehitystä silläkin alalla näemme. Henkistä edistystä paikkakunnalla osottamat etupäässä monenmonet uudet kan- sakoulut rakennuksineen ja tuokin kansanopistorakennus tuolla^ Sa- ma l0-wuotiskausi tietää kertoa paljon muutakin malistustyötä, uusia korkeampiakin oppilaitoksia on perustettu. Aineellisella alalla nähdään jättiläiskehitys, marsinkin maanmiljelyssenran työ on jättä- nyt nähtämiä jälkiä. Peltomme ja niittymme omat rumenneet ojit- tumaan, karjanhoitomme jo herät- tää huomiota koko maassa, puu- tarhatyössäkin on jotakin aikaan- saatu. Minne luommekaan sil- mämme, ripeätä ja mirkeätä edis- tystä on nählämäim. Kun taka namme on tehtyä työtä, ntiit sitä suurempi syy on lausua kaikkia tähän juhlaan nyt sydämellisesti termetulleiksi. Tekemätöntä ja kes- keneräistä on kuitenkin mielä pal- jon, äärettömän paljon. Paljon on mielä pimeyttä ja raakuutta, paljon malistuksen mastustajia, jotka eimät ymmärrä malistus- työlle panna juuri mitään armoa. Sitä todistaa sekin, että aina ja aina näiden arpajaisten ja arpa- jäisten kautta on yhteisissä juhlis-' samme koottama kannatusta ma- listuslaitostemme hymäksi. Tänään omat arpajaiset kansanopiston ja ensi sunnuntaina toisen oppilaitok- sen tukemiseksi. Niinkö mähän meil- kä on rakkautta yhteiseen asiaan? Amautukoot kerrankin kukkaromme auki. Puhuja laski kansalaisten sy- dämille, että he kannattaisimat ma- lutuslaitoksia rakkauden moimalla. mapaaehtoisesti ja uhrautumasti. Paljon on tekemätöntä ja kesken- eräistä myös itsessämme, joka on saatama pois. Kun tarmomme kasmaisi, niin 10 kertaa enemmän säisimme peltomme ja niittymme osittumaan ja lehmämme lypsä mään. Täytyy kiirehtiä askelei- tamme, sillä maltiollinen uhka on suuri. Nyt täytyy kansan olla mahma ja ehjä. Me emme asei- hin tartu. Henkistä moimaa kas- mättäkäämme, hengen aseita te- rottakaamme, että kykenisimme suu- reen tehtämäämme kansojen yhtei- sessä simistystyössä. Puhuja toi- moi, että juhla meitä symentäisi ja tarmostaisi malistustyössä. Amatkaamme kukkaromme niille laitoksille, joita menestyksemme tarmitsee. Kun yhteiskunta me- nestyy, niin yksilöt menestymät. Uudistettu^^l mielä termehdyk- < sensä kail puhuja lopuksi toi- moi, että tkoll 0 muoden perästä yhteisille UisvLe kokoonnumme, koittaisi mae dunne kirkkaampi päi- mänpaiste. Puheen loputtua järjestäytyimät juhlakulkueeseen: ensin tor- misoittokunta, sitten laulukunnat nimikilpineen, nuorisoseurat ja muu juhlayleisö. Tormisoittokunnan pu- haltaessa Porilaisten marssin, Sa- molaisten laulun ja Karjalaisten laulun tultiin sitten juhlakentälle. Juhlakonsertin alottimat seka- kuorot ja tormensoittajat esittä- mällä mirrestä 399 märsyt 2 ja 3. Senjälkeen piti tohtori Ernst Nemanlinna juhlapuheen, joka päästsällykseltäänoli seuraama: Pohjolan ihana kesä on ympä- rillämme kukkeimmillaan. Maloi- sat päimät ja maloisat yöt täyt- tämat ihmismielenkin maloisuu-' dellaan. Mutta kuka olisi se, joka. parhaiten möisi silloinkaan, kun kaikki näyttää ympärillä hymyile- män, kokonaan luotansa karkoittaa elämäu synkkyyden ja ankaruuden. Sillä kuinka paljon onkaan joka hetki jokai/en läheisyydessä sellaista, joka tasti^ todistusta kantaa! Päi- män ihanimmillaan paistaessa odottaa maamies usein komaa ka- toa. Ja hengenkin mailla käypi monesti halla. Miten onkaan esim. tällä hetkellä kaikki meidän suomalaisten kallein yhteinen o- maisuus uhattuna! Ehdottomasti tunkee ihmismie leen usein kysymys: eikö kaikki olekin turhaa, eiko kaikki ole. par- CO CO CO CO CO I CO CO CO „juodaanhan kyllä muuallakin maailmassa, mutta tällaista me- lua ei pidetä toki missään". Jos }än sitten ymmärtää meidän kiel- tämme, niin hän muistuttaa: ..puhellaan ja ollaan sitä iloisia muuallakin, mutta tällaisia rimoja sanoja^ siellä ei tarmtta, ei su- maita". Niin asianlaita mahtaa ollakin. Tuntuu ihan siltä kuin me suo- malaifei ..yleisen ja yhtäkäjsen ää nioikeuden" aikana tahtoisimme kiroilemisessa lyödä oikein suoma- laisen rekordin, jonka rinnalla me- uäläisetkin joutuimat pian mar- joon. Sellainen kemytmlellsyys on toki surkeaa. Jollei pantaisi pahaksi, niin minä rohkenisin sulkea tämän epäkohdan etupäässä n^anhempien, holhojain, opettajain ia simeellis- ten yhdistystemme sydämelle ja kehoittaa kaikkia makamaan tais- teluun tätäkii» pitlä!!< jluntuiiutta pahetta mastaan. Tappara. n os C3 »3 n 9a z/i O X/i Ui 9» $>3 2 ö to m 3' E. P