1'iistsins, I^okskuuv 18 pmä 1910 - ^:o 1L1 - 3 Li^toistkU Pesolllitys, omist. M. Hampf Waatt»tt uoudatetaau ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Littoinen 7. MlliM vmsts Pilsncr- ja Laakni-Ollltta V» ja V, Pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla rehtaau hinnoilla ja seulisätsi toimi tetaan mielä läyetykiet öbvö x Rudolf Garvbcrg, Linuaokav ISb. Lokakuun 18 p:nä. puolueet enzi vsslekn. Eduskunnan hajoitnksen jälkeen on kaikissa puoluepiireissä keskustelin waa- litoiminnaSta ensi eduskuntavaaleja varten. Oli ajateltu yhteistä vaali- toimintaa eri puolueitten välillä, niia että valittaisiin samat edustajat kuin uyt hajoitetuSsa eduskunnassa oli. Nuorsuomalaisessa eduskuntaryh mässä olivat useimmat jäsenet yli päänsä myötätuntoisia yhteistoiminnalle kaikkien puolueiden kesken. Se olisi arvokas vastaus tapahtuneelle hajo tukselle ja omiansa edelleen vahvista maan yhteistä rintamaa suurissa val tiollisissa kysymyksissämme. Asian käy tännöllisen toteuttamisen suhteen lau suttiin kuitenkin eräitä epäilyksiä. En ven muuta pelättiin, että yhteinen vaa liliitto olisi omiansa laimentamaan va litsijoita, niin että osanotto tulisi ole maan entistä pienempi, jota taasen meille vihamielisillä tahoilla epäile mättä tultaisiin selittämään sitcn, että kansa on välinpitämätön venäläisten toimenpiteille. Suomettarelaiuen eduskuntaryhmä on myös asiaa pohtinut. Mielipiteitä lausuttiin sekä yhteisen vaaliliiton puo lesta että sellaista vaStaan. Nyttem min on kuitenkin suomettarelainen puo lue päättänyt äänestää omassa vaali liitossa. Mitä ruotsalaiseen kansanpuolueen edustajiin tulee, lienee heidZn keskuu dessaan ilmennyt samoja epäillyistä kuin on toistenkin ryhmäin taholta esitetty, joten senkään puolueen taholta ei yhteistoimintaa ole odotettavissa. Sosialistit ovat päättäneet olla kul kematta »porvarien kelkassa", s. t. s. he emät tahdo olla missään tekemi sessä muitten puolueitten kanssa. Näin ollen ei heidän taholta mitään yhteis toimintaa tahdota. SiiS — asiat ovat entisellään. Jo kainen puolue tulee esiintymään omilla liStoillzsn ja omilla vaaliliitoillaan, koettaen tietysti kukin puolue parhaansa saadakseen äänestäjiä itselleen. Kohta alkaa kait' sitten vaaliin) oi- !uS. Tietysti tulevat sosialistit pa nemaan miehensä liikkeelle ja vanhan tapansa mukaan tulevat he lupaamaan jos jotakin valitsijoilleen ja porvareita täydestä sydämestä haukkumaan. Täl laisen menettelytapa tulee tietysti ve tämään sosialistinuottaan suuren jou kon, joka ei asioita tunne ja arvostele muun mukaan kuin miten suuta osa taan soittaa. Maikka porvarilliset puolueet eivät ole voineet yhtyä samcan vaaliliit toon, voimme kuitenkin pitiä varmana, ?ttä näiden puolueitten vzalikiihoitus tulee pysymään kaiken arvokkuuden ra jojen sisäpuolella. Ei so vi nyt enään käydä vaalitaisteluun yksin toisia moit tien ja itseään kiittäen, vzan on tais telit tapahtuva vakavalla ja nuhteet tomalla pohjalla. ^ Marinaankin puolueet etsiessään ednS- tajaehdolkaita ensi kädessä muistavat «atisiä työhön kykenetviä ja kokeneita edustajia. Omathan he asiaamme edus kunnassa kelpo lamalla rvcilivoneet, jo ten heille wo:mme luottaamkscinme an taa. Sillä myös osoitamme viholli sillemme Rajajoen tuolla puolen, että osaamme antaa arvoa niille, jotka sen ovat ansainneet. Työhön ja toimintaan siis! Ja jo edeltäkäsin päättäkäämme, että kun vaa lit tulevat, niin menee jokainen vaa likelpoinen mies ja nainen vaaliin. Sillä tavoin me parhaiten näytämme, mitä me olemme. Oilellsjuttuja lvernöörtnviraStossa y. m. a,aa huolelli sesti enneStääa tunnetusta kohtuullistm- «aSta palkkios'a Turun Suomat Asianajotoimisto, Honiallstokotu R:o 13. Puy. 1218. Husm.! Rahainpertmtsiä ,a «loshake- MUtft» toimitetaan ripeästi. 1i,213x — > Irtileikattua ja säilyttäkää. - - Auran Kevyt Glut hytviu marastooupautu, alko- holimietoa, wirwoittawaa' 8400 poimintoja. — kottaraisen kuultiin laulawan muu tama päimS sitten Uudenkirkon Leiettlässä. — Todellakin harminaista tähän vuodenaikaan. — Harvinaista tähän «nodenalkaan. Kypsiä maamansikoita poimittiin nimttuomari W. Setiuheimon hutvilau alueelta lähellä Wesijärweu kana vaa wielä perjantaina. Sa mana päivänä satoi siellä ensi, lumi. — Atk» suuria pernatta on kasmanut Muurlan Takapellon tilalla Wilho Salon uk sen pellossa. Niistä yksi, kuten U. A. kertoo, painoi 7tX) gr. ja suuri osa oli 400 ja bOO gr. paiuoisia. Ei siis pieueu perheen tarmitje monta perunaa kerralla keittää. Hauskoja kavereita. ,Kalewa" ker too, että kuu tunnettua Reimani» murhajut tua tutkittiin Ouluu raastmvassa miime per jantaina, oli syytetty Piirola myös kutsutta nut todistajia kuulusteltamaksi. Kun naista ylsi huudettiin sisään, sanoi »vahtimestari ha uen makaaman juomuksissa kaupungin putkas sa. Huudettiin si>ään n:ro S.a. Haa saapui horjuen za kompuroiden saliin, mutta sai heti poistua, koska oli juomuksissa. Huudettiin kol mas ja tämäkin oli siisi humaltunut, ettei saatu mitään tolkkua hänen sanoistaan. Mahtaa asiaan tulla paljonkin malva mo komilta miekkosilta kunhan, heitä ivielä ehdi tään kuulustella. — Iv kg. pvinoinen rehunaurts saatiin Espoon snettansin talolla. Se» pak suus oli noin 30 jentt. ja korkeus 40 seutt. Näytti siinä oleman lehmälle yhdelsi suupa laksi. MiiiiM hotlMlllta. — Kilppaktmnan sanomia. (Sa voni.) Maalisaarnansa Kan gaslammen kirkkoherranmirkoan vaali- ehdolle asetetut ovat osotetut pitämään: Someron kappalainen O. Leivänen 6 päivänä; Padasjoen kappalainen U. W. Raekallio 12 ja Lokalahden kappalai nen H. P. Drjänäinen 20 pnä ensi marrasluuta. Maalikysymys toimite taan marraskuun 27 p:nä ja vaali 11 p. joulukuuta. Maalintcimtttajiksi p:aä on määrätty Joroisten kirkkoherra A. W. Stälhammar. — LanXon jutltt on senaatin oi- keusosasto nyttemmin ratkaissut. Se naatti ei ole niitä ottanut harkittavak seen osaksi senvnoksi, että useimmat va litukset on tehty liian myöhään, osaksi senvuoksi, että jutut ovat sitä laatua, ettei niistä voi valittaa senaattiin. — w«»iilassa. Mii me torstaina syttyi Helsingin kuritus huoneessa riita kahden vangin välillä, jolloin vanki A. M. RooS, kotoisin Fors sasta ja kärsimässä 1 v. S kuuk. ran gaistusta, iski puukolla riitatomeriaan M. Hydeniä hartioihin pari haavaa. Kun Lappeenronnaa työvankilaSsa vanginvartija A. Suhonen viime per jantaina otti eräättä I. Salminen-ni miseltä vangilta pois polityyripullon vangin poistuessa puuseppäin työhuo neesta, raiivostui Salminen tästä niia että iski puukolla takaapäin »vartijan selkään ja käsimarteen K haavaa, jotka eivät sentään liene hengenvaarallisia. — AansaRonlnoppiraat kimiso dassa; ySst joukosta kuollut. Las ten palatessaan viime perjantaina Kau kaan tehtaan kansakoululta syttyi hei dän kesken riita, joka päättyi yleiseen livisvtaan. 12-ivuotiaaa työmiehenpojan Emil Herrasen päähän sattui tällöin tlwi niin pahoin, että hän taintuneena tupertui maahan. Toinnuttuaan hän kuitenkin jalsoi omin voimin kotiinsa, missä hän uudelleen pyörtyi. Isän ol lessa lääkäriä hakemassa poika kuoli. — Mlvrhapolto Kivennavalla. Mime keskiviikkona paloi Kimennavan Karmolassa talokas Kuortin talo po roksi. Tuli alkoi talon asumattoman osan Minniltä, jossa ei pitkään aikaan oltu käyty, eikä tultakaan oltu raken nuksen siinä osassa tulisijoissa poltettu. Talossa ei ollut miehiä palon sattuessa kotosalla ja hädintuskin pelastui tulesta Ruartin vaimo lapsineen. Koko talon irtaimisto paloi myöskin. Talo oli vakuutettu. — MyrsSy tehnyt snnrk» tn- V oja Laatokalla. Torstai-iltana ja perjantain »vastaisena yönä Laatokalla raitvonnut myrsky on tehnyt suuria tu hoja. Torstaina lähti Pähkinälinnasta muuan proomu Taipaleelle lastinaan SOO säkkiä ruisjauhoja. Matkalla nousi ankara myrsky ja proomu joutui kulke maan tuulen mukana. Paikalle sattu nut eräs höyrylairva pelasti laiwawäen ja 2 matkustajaa. Pohjoistuuli vei proomun Menäjän puolelle, missä se ajautui hietikolle. Miehet pelastuivat. Taipaleen joen suussa ajoi myrsky .Ahti"-nimisen lotjan tarille, jolloin alus sai pahan vuodon. Eilen illalla ei fitä vielä oltu saatu pois karilta. Sortanlahden satamaan oli myrskyä pakoon pyrkinyt noin 30 alusta. Näitä myrsky runteli pahoin ajaen muutamia matalikollekin. — ?ieni lapst otettu yengMa. Miime lauantain aamulla löysi poliisi Helsingissä Eläintarhasta erään humi- lan alueelta aivan nuoren hiljattain syntyneen poikalapsen riepuihin kääri tyn ruummiiu. Lapsella oli uuora tiu kalla ympäri kaulan ja suuhun oli tu kittu riepuja. Lapsen omistajasta ja surmaajasta ei poliisilla vielä ole tie toja. Lapsi lienee ollut hengetön jo Pari päivää ennenkuin ruumis löy dettiin. Jaapanilaisia painiskelijoita eflytyy usein Euroopan suurkaupunkien näyttämöillä. Painiskelu on Jaapanissa hyivin suosittua urheilua ja sitä urheilua harjoitetaan siellä ylipäänsä samallais ten temppujen ja sääntöjen mukaan kuin täällä Euroopassakin. Kuivamme esittää yhtä kohtausta kahden jaepanilaisen painijan ottelussa äskeisin Lontoossa. Tyytymättömyyttä sosia listien leirissä. Monelta lienee jäänyt huomaamatta — sanoo U. S. — pieni, lyhyt tie donanto, jossa sosialistien valitsema kansanedustaja Josua Järvinen ilmoit taa luopuvansa sosialistisesta puolu eesta. .Työmies" kuittaa tämän tiedon annon kuivalla .hyvästi!"-sanalla. Josua Järnzineu on ollut tuon puo lueen toimivimpia maalaisedustajia. Mikkelin läänissä on hänellä ollut puo lueensa keskuudessa melkein rajaton luot tamus. Kerrotaan, että luopumiseen on vai kuttanut se, ettei Järmineu ole jaksanut sulattaa kaikkea sitä mädännäisyyttä mitä tuossa puolueessa ou tavattomana ja minkä puhdistamiseksi puoluejohto ei vähääkään ponnistele. Toiset, nykyiseen Vallitsevaan suun taan tyytymättömät sosialistijohtajat koet tavat kaikessa hiljaisuudessa vetäytyä muuten syrjään. Drjö Sirola, jota pi- dettänee yleensä puolueen parhaimpiin kykyihin kuulumana, on palkkautunut työlväenopiston opettajaksi Amerikkaan ja sinne kaikessa hiljaisuudessa matkus tanut. Ei näytä hänkään viihtyvän sosialistien johtavassa .sakissa". Mutta onhan siellä sakissa toisia, jotka eivät poistu ajamallakaan. Ja he häikäilemättömyydellään määräävät suunnan, jota kansamme suurimman puo lueen ou kulettava! — Kirventappajien Sostopnn- hia. T. k. 12:ntena päimänä ammut tiin Oriveden Alakylässä asuvan met- sänivartijan Ottari Kuiivajärmen hevo nen metsässä laitumella. Edellisellä viikolla samalta metsänwartijal:a am muttiin salaperäisellä tavalla maftkka. Poliisitutlintoa ei asiasta vielä ole pidetty. Ampujiksi epäillään eräitä sa lametsästäjiä, jotka näin raukkamaisella taivalla omat K:lle kostaneet sen, että hän on uutterasti toiminut salameisäs- täjien ilmisaamiseksi ja viime sylsyuä saanut siitä palkinnonkin. — K«a»stritko Iuulewet>e!lS. Äkillisen myrskyn käsiin joutui tors taina klo 2 aikaan päivällä Puula veden suurimmalla selällä kauppiaiden W. Puolakan Hietaselta ja O. Myy ryläisen Mäntyharjulta omistama höy- ryvene .Kyttä". Höyryvene hinasi tyhjää lotjaa, kun sen yllätti myrsky, joka heti täytti laiivan vedellä ja upotti sen syvään paikkaan. Miehistö töin tuskin pelastui hinattavana olevaan lotjaan. Lotjan ja miehistön pelasti vat kaksi apuun ehtinyttä höyrylaivaa. — KirveZ verityö. Miime tors taina puolenpäivän aikaan tapahtui lä. hellä Märtsiläa asemaa talollisen Antti Könösen talossa verityö,, jonka uhriksi joutui sanotun taloa emäntä Maija- Liisa Könönen. Tapahtumasta on il moitettu seuraavaa: Talollinen Könönen oli lähtenyt erään työmiehen kanssa metsätöihin klo 11 ajoissa. Kun hän palasi kotiinsa jon kun ajan kuluttua, tapasi hän vuimonsa verissään kuolleena lattialla. Asiasta ilmoitettiin nimismiehelle, joka heti saa pui tutkintoa pitämään. Epäluulot koh distuivat tulon isäntään, Könöseen. K. oli tosin alussa mainitun työmiehen kanssa mennyt metsään, mutta oli hän jonkun ojan kuluttua kadonnut tämän näkyvistä ja viipynyt poissa noin tun nin ajan. Tutkittaessa ei K. ole voi nut todistaa missä hän tämän ajan oli. Hän itse kieltää jyr'ästi syyllisyytensä. Hän on knltenkin vangittu ja säilyte tään toistaiseksi Märtsilän poliisivanki lassa. Lähempi tutkimus osoittanee, mikä on ollut syynä verityöhön. Murhattu oli noin 40 vuotias. — Surkean knolemsn sai m. k. 29 pnä köyhäinhoitolainen Priita Kaisa Kari Pyhäjoen Pobjankylässö, Mainaja oli tupakanpolttaja kuten useat naiset ovat. Oli tietysti tupakoinut yksin ol lessaan huoneessa ja niin saanut pii pusta tulen vaatteisiinsa missä se virisi ilmiliekkeihin, polttaen mummon niin pa hoin, että jo mainitun päivän iltana kuoli kauheita tuskia kärsittyään palo haavoihinsa. — Aalkans» menetti Tammelan Partaassa t. k. 10 p:nä muuan 13- »vuotiaS poikanen F. Mehkalampi. Hän sai jonkun vähemmän tarkan metsä miehen pyssystä hautipaaoksen sääreensä niia, että luu meni aiwaa murskaksi. Jalka täytynee leikata poikki. Toinenkin jalka sai mammoja. Poika on wam mojen takia kuolemankielissä. — Kollpompett wet Hengen. Tammelan Luukkalassa ryypiskelnoät viime viikon päiminä muutamat miehet Forssan salakapakoitsijain valmistamaa .holipompelia", jossa päätekijänä on kaikenlaisia enemmän ja vähemmän myr kyllisiä aineita ja vähän konjakkia ha jua antamassa. Tästä sekasotkusta sai eräS kulkukauppias Nikandrr niinkovan polton sisukjiinsa, että lääkärien pon nistuksista huolimatta komien tuskien jälkeen heitti henkensä viime lauantaina. Tämä kuolettama myrlkyliemi on Forssan seuduilla suuressa suosiossa ja maksaa se 4 markkaa eräänlainen pullo, — Miesmurha Impilahdella Perjantai-iltana oli Jmpilahden Kytö- syrjän kylässä P. Lehtisen talo-sa tans siaiset, jotka päätlyiivät tappeluun. Tap pelusi» sai työmies Grigori Jivati uselta puukonhaa-voja, joii.en johdosta muutamaa tunnin kuluttua heitti hen kensä. saada Äimiä tietoja. Mustialan torpparien anomuksen tulllioapaasli jauhattaa Miljaa Mus tialan emätilan myllyssä vn senaatti hylännyt. — Takaharjun keuhkotautiparantolan alilääkäriisi on ivalittu lääket. kand. nei i S. Loimaranta. — Rautatiehallituksen painatuskus tannukset- Senaatti on myöntänyt 40,VVl) min lisämäärärahan rautatiehallituksen pai- natuskuStannulsia «varten. — Mitaleja ihmishengen pelastami sesta- L -enaatu vn puätrauyt alistaa, että lählöttäjä Eiuo Kallioiselle ja meiunnkuljet- taja K. F. Kilpualle annettaisiin mitali ih mishengen pelastamisesta. Turun Siemenkauppa. ^ Heinolan pormestariksi on senaatti puolestaan nimittänyt hotvioiteuden auskul tantti W. A. Caloniuksen. — Kansanopistot. Länsi-Uudenmaan ruotsalaisen kansanopiston toijctsi opettajaksi on »valittu fil. kand. Martin Äeurlander. ^ Suuren tviinatvapriikan häivittimät t. k. 11 p. ylimääräinen poliisi, onstaapeli P. I. Härkönen ja malilainen poliisi I. W. Soininen Puumalan pitäjän ttitulan kylän salomaa.ta. Suuria lahjoituksia. Neiti Hilda Nyström, joia t. t. 10 p. kuoli Helsingissä 73 muodeu ikäisenä, ou testamentissaan lah joittanut noin kuMi) unkaan nouseman omai suutensa muutamille eri hymantelemäisyyslai- totsille. kirjallisuutta, KirLSohistoria. ?:s vihko on mestynyt Otaman kustantamana. il- Htawa« HlomaanilehteS Mar celia on ilmestynyt 16—17 vihko. Ano Zygsaens, kirj. Gustaf Lönnbeck. Kuvitettu 200 siw. laaja juhlajulkaisu. Kustantaja Otaiva. Ken haluaa täydentää tietojaan Cyg naeuksesta ja hänen töistään kansakou lujen ja seminaarien eteen, hankkikoon tämän kirjan. Kirjan esitys on mielta- kiinnit!äwä ja tvalaiselva? sen tekijä, kan sakoulujen ylitarkastaja, tohtori Gustaf F. Lönnbeck, on Uno Cygnaeuksen su kulaisena kuulunut h^nen lähimpään tuttavapiiriinsä ja siis perin pohjin tuntee kuivattavansa. Julkaisu on run saasti kuvuettu, painoasultaan arvokas ja miellyttämä. Sirtka. KatriKortesuo, Ro maani. 209 sim. Hinta 2: 75. Kustan nusosakeyhtiö Otaivan kustantama. Esikoisteos. Aivioliittotarina, jossa kuvataan miten miehen ja vaimon eri laiset käsitykset siveellisyyden ja uskolli- juuden iva^timuliesta johtamat ristirii taan. Kertomuksen eheys herättää huo miota samoin kuin koko teos, joka on kauttaaltaan mieltäkiianittäivä. Sitäpaitsi on Otalvan kustannuksella alkanut ilmestyä uusi huomattatva kir jasarja nimeltä: MtoppLlatde» Kes- »nstelnsenran zuittatsnja. N:o 1 sisältää Waltio ja val tionuskonto, kirjoittanut K. R. Brotherus. 54 sim. Hinta 75 p. N:o 2. Ihmisen polveutuminen, kir joittanut Einar Fieand^. 86 siv. 40 kuvua. Hinta 1 mk. N:o 3. Minna Canth, kirjoittanut Helmi Setälä. 39 sim. Hinta 50 p. N:o 4. Juu talaiset ja me, kirjoittanut K. Tallqwist. 67 siv. Hinta 75 p. Nyt ovat ilmestyneet yllämainitut ensimäiset numerot fitä kirjasarjaa, jota .Mioppilaiden Keskusteluseura" on ryh tynyt tvalismstarkoituksessa julkaisemaan. Sarja tulee käsittämään yleistajuisia kirjoitelmia yhteiskunnallisten kysymys ten, tieteen ja taiteen aloilta, tarjov- maan hyödyllistä, kehittävää ja mielen kiintoa herättävää lukemista suurelle yleisölle. Suotamaa olisi, että se pää sisi leviämään mitä laajimpiin Piirei hin. Marsinkin nuoriso- y. m. edis tysseurojen tulisi näitä kirjasia suosia. Piakkoin ilmestyy jälleen uusia kir joja tässä sarjassa. Fiskarsin hienolakoiehtaan johtaja John Samuel Osborne Han cock kuoli toissa sunnuntaina Hyvin käällä 58 v. ikäisenä. T. k. 12 pnä kuoli Maariassa ent. emäntä Maria Linde n 05M ikä- lvuodellaan. Manalle mennyttä kaipaa vat puoliso, 2 poikaa, 4 tytärtä, 3 siskoa sekä muut sukulaiset ja tuttavat. Akaassa kuoli t. k. 9 p. nahkurimeS- tari Oskar Rannanmaa 62 vuoden ikäisenä. Mikkelissä kuoli t. k. 11 p. vanhempi veturinkuljettaja Johan Robert Jousi seat. Jussberg) 60 vuoden vanhana. T. k. 12 pnä kuoli Halikossa m an- vilielijä Emil Rafael Achre- nius 59:nellä ikävuodellaan. Toispäivönä aamulla kuoli Helsin gissä Eiraa sairashuoneessa Hyvinkään rautatieaseman päällikkö Johan Wil helm Nygren. Mainajaa, joka oli syntynyt 1844 ja oli ollut viimeksi» omistamassaan miraSsa 23 vuotta, su remat lähinnä puoliso ja poika, Turun Kirjapaino- ja Sanomalehti-Osakeyhtiön johtaja. MaunumeStari Jakob Nymaa kuoli t. k. 9 p. Kaarinassa 56 vuode» ikäisenä. Mainaja toimi vuodesta 1895 asti työnjohtajana Turun rautateolli» suusyhciön vaunutehtaalla. T. k. 14 p. kuoli Helsingissä 55 vuo den ikäisenä Senaatin talousosastoa suomenkielen kääntäjä, lakit, kandidaatti varatuomari Wilho Luukkonen. Hän oli syntynyt Jywäs!ylässä. Lä hinnä suree häntä leski. Eilen aamulla kuoli Mikkelissä ho- Vioikeudennemvos M. Selin. Mai naja oli syntynyt Miipurissa 1841. Lähinnä surevat häntä lapset. Hengellisesti sairaita. Kaksi tuttavaa meni yhdessä kirkkoon. — .Mitä hyödyttää oikeastaan", sa noi nuorempi heistä, .niin useiu käydä kirkossa?" .Mitä hyödyttää", toisti toinen, .niia usein syödä?" -- .No sehän vaativan toista; syömällä pidän yllä ruumistani ja voimiani", sanoi toinen. — .Eivät nämä niinkään eri asioita ole, kutea luulet", sanoi vanhempi. .Mitä ruoka on ruumiille, sitä Jumalaa sana sielulle". .Mutta", vättti toinen, .mistä joh tuu sitten, että niin harvat tunteva! todellista Jumalan sanan tarvetta, ku tsus kaikkien täytyy syödä?" .Erehdyt", oli vastaus, .ei kaiM halua syödä, monet sairaat esimerkiksi! Tosin on luonnollista, että ihmisellä on ruokahalu; jos hänellä sitä ei ole, ou hän sairas. Ja kuu niin useat eivät halua kuulla Jumalan sanaa, on se merkkinä siitä, että he ovat hengellisesti sairaita". AZälipaloja. Täysi vapaus. Janne Makkosen kär Maiia Liisa on jo tullut naimatkaan ia manhemmat alkamat keskustella hänelle sopi masta miehestä. Keslusteluu alottaa isä sa noilla: — Jaa, sen minä sanon sinulle, Maija Liisa, että täysi Mapaus sinulla ou ottaa ke nen tahdot, mutta jos sinä et ota Jussi Taametinpoikaa Tommista, niin totisesti mi nä mäännän niskasi nurin. — Aina jotakin. Rouma Ahonen: „Jos ininä maan tietäisin, unm antaisin mie helleni syntymäpäimälahjais!! Hänellä on jo ennestään kaikkea!" Rouma Pahonen: „A»na hänelle kerran miimeinen sana, sitä ei hänellä »ar maan koskaan ole ollut!" 12 halle tuulelle; sillä minä e» nähnyt muita, kun ailvan karkeita ja tamattomia kaSlvoja. Jos minun sulhaseni olisi, ajattelin, saman lainen kun tohtori X . . . Hän on oiman laiha ja ryppyinen mies, maikka mielii nuori; hänellä vn punaiset silmät ja inhottama muoto. Minä kctsahdin taas kukkakimppua ja tartuin siihen hciitääkseni sen ulos akkunasta. Sen jälkeen niinä näin edessäni Mr d'Angle ... en karkeat ja pulleat kasivot. Minä katselin kummastellen hänen jörönenäänsä ja suurta suutansa sekä nau rettavia liikkeitänsä. Minä kuulin hänen ki« riseDän ja pirisevää ääneensä ja tarkastin taas kukkakimppuani pilkallisella katseella. Mieleni teli näyttää sille pitkää nenää. Sitten minä annoin, ikäänkuin ilmeellinen velho, mielikulvitukseui tuoda kailti naineet mic- het silmieni eteen käivelemään, tar'astaa!ieni heitä. Mutta kaikki ne olimat rumia, irm.suita, ,käwiä ja naurettavia olentoja. Hämmästyneenc. minä sanoin itsekseni: mutta nuo miehet omat ihan kaitki inhottamia ja ikämiä! ÄjaNelin jo mennä isäni luokse syleilemään ja polioillani rukoilemaan häntä, etlä hän ei maa lisi minua naimisiin, mutta samassa johtui mie leeni pelko siitä, että hän taas vielä kerran nau raa minulle niinkuin teki äsken ja rauhoitin it seäni sillä, että lahMn tuiman silmäyksen on nettomalle kukkakimpulle. Huomenna minä heitän teidät ulos akkunasta, kauniit kukot, sillä minä :auhi§tun teitä hänen tähtensä, joka t:;dät on s ^ n siitä: On eräs herra; hän näkee kymme- ! Zaksitoisla nuorta, suloista ja kaunista nei- l i, mutta jääpi kuilenkin yhtä penseäksi ja wä- ^-'pitämättömäksi niiden suhteen. Ainoastaan . ihantelee heitä airvan samalla kamalla, kuin haillaan kauniita tauluja. Mutta jonakuna lau luna päitvänä kohtaa sama herra neidon, joka ei <le kauniimpi eikä ihanampi, kuin ne lymme- kaksitoista ennen näkemäänsä . . . Maan l^iuhymin sykkii hänen sydämensä nähdessään . . . Hän tuntee itsensä liikutelulsi ja häm ärtyneeksi. Tämä on juuri se merlii, joka viittaa, että rakkaus alkaa valloittaa hänen sy däntänsä. Aivan samalla tavalla on asia nuo- in: neidon suhteen: niinpä esimerkiksi te, arvoisa i.eui, Lotta, olette epäilemättä nähneet jo monta uhista nuorta mnstä. Te olette jääneet mälin- »'ilumättömäkji heidän suloisista kalseistansa ja runomaisesta kohteliaisuudestansa . .. Mutta jo- nakuna päiivänä kohtaatte herran, jonka silmäys ; .^nee punastumaan teidät ja jonka ääni tulisesti ylittää sydäntänne. Tämä on rakkautta. Se on tullut sydämenne lvieraaksi, neitiseni. Minä kuuntelin Marin rakkauden selitystä huo lellisena ja epäilevänä. — Se ei ole totta, sinä erehdyt, Marisen?; sillä emme tarvitse tietää emmekä tuntea mim moinen henkilö on, jota rakastamme... Minulle Kukkaisivihon historia 3.