Torstaina 28 . Huhtikuuta KARJALATAR N:o 47 — 1910 kirjoja lasten kirjastoa »varten Kirjojen tilaus ja anomuksen te keminen jätettiin opettaja Rob 1>inntisen toimeksi. ^elitte hiljattain pcrilstettu Viartta-yhdistys toimi iltaman pienellä pääsyma sulla tk. -4 pnä Kallion Esteli sessä. Kun oli laulettu yksiäänisesti „Oi kuningasten kuningas", lau sui pitemmässä puheessa neiti Sanna Eskelinen yleisön termetit teeksi ensimäiseen Marttojen ilta^ maan. Runon lausui neiti Katri Hirivonen, esitelmän piti meijerska neiti Hilda Nieminen. Esitelmä olikin kuulemisen arivoinen karjan omistajille ja -hoitajille, sillä esi telmästä käwi tarkoin seliville, mi ten on karja hoidettaiva ja »vali koitama ihan »vasikasta lähtien kamalla puhuja huoinautki laimin lyödystä koelypsystä ja kirjanpi dosta, joka oil ainoa keino saada tietää, mikä lehmä kannattaa hoi taa, jotta ei kuluta omistajaansa Siis karjanomistajat, älkäämme enää olko nukuksissa, »vaan otta kaamme tarkka selko tutkimalla ja laisen perjakan maitomäärää ja sen rasivepitoisuutta. ^ Kertomuksen luki neiti Samia Eskelinen ja saduu ueiti Eewa Eskelinen. Väliajalla jaettiin Hu- iviposti, jossa olikin kirjeitä suuri tuohikontti melkein täynnä. Sitte oli ivielä »vuorokeskustelua ja la piiksi leikkiä. Väliajoilla saatiin kahmiknllalla ja teellä Marttojen »valmistamani leiivoksieu kaussa »virmotella itseämme. Koivin rat toisasti ilta kuluikin Marttojen hyö riessä ja pyöriessä ohjelman suo ritnksessa, josta kaikesta olemme kiitollisuuden melassa toimihenki loille y. in. tämän hylvän asian alkuunpanijoille. Toimoen onnea masta-alkamalle yritykselle, että se kaikista »vastuksista huolimatta jos niitäkin eteen sattuu, toimisi hymässä tarkoituksessa paikkakun tamme hymäksi. yleisön käytös oli jokseenkin hy »vä, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta, joita muutaniat poika set ohjelman suoritusaikana har joittirvat. Teille kahdelle nuorukai selle, jotka yhteisesti laulaessa omia mirsianne metelitti, annan sen wakawan »varotuksen, että käyt täydytte mastakertaua sillä kamalla jota ihmisenä sopii toirvoa niissä- kin tilaisuuksissa, joissa teidän mah lipuheeuue eimät tule kysymykseen kään. Ellette tästä marotukscsta ota ojentuakseune, olen pakotettu nimenne julkisuudessa mainitse- maan laajalle lehden lukijakun nalle. Iltamassa ollut. Uskaljärlven Marttayhdistys oli hommannut ensimäiset ilma- mansa huhtikuun 24 päimäu illaksi Antti Pesosen taloon. Huono keli ja pahat matkat lieneivät maikutta- neet että mäkeä olisi sopinut enem- mäukin olemaan. Termehdyspu- heessaan opettajatar Iida Mallas- kangas mainitsi miten nykyaikana pyritään edistymään kaikilla aloilla. Selitti Marttayhdistyksen tarkoi tusta henkisten ja taloudellisten pyrkimysten eteenpäin miejänä naisten keskuudessa. Huomautti miten monenlaiset ennakkoluulot hidastuttamvt jäsenlumuu kasma- mistä syrjäseuduilla, mutta toi- moi, kun asia tulee tunnetuksi, riivien sankistuman. Naiskuoron laulettua ueiti Josefiina Hiltunen lausui runon ja neiti Anna Ero- nen puhui termeydenhoidosta. Kaksi kaunista pukutanssia oli hauskana ohjelman lisänä. Esitettiin muoro- keskustelu ..Naiset mukaan" ja kmvaelmat „Saarijärwen Paamo" ja „Pium paum". Tyttöset esitti- wät moimistelutemppuja ja oli- matkin harjaantuneet jo aikalailla. Huiviposti toi kirjeitä 5 pennin ..portolla". Lopuksi nuoret.tans siksi pistimät. — Ei ollut ainoata- kaan juopunutta. Käypäläinen. Hiitolan kirkoukassa »varas- tetttt. Tiistain mastaisena yönä mur- tautuimat markaat Hiitolau kun- nau tupaan ja menvät sieltä lnki- tusta arkusta kirkonkassan, noin 1,400 mkaa. Markaat olimatmur- tautuueet ikkunasta sisään siihen huoneeseen, jossa kassa-arkku oli, ja »viereisestä huoneesta, jossa kirkonisäntä nukkui, tämän tas- kusta ivieneet kassa-arkun aivai- met. Marojen, joita lienee kaksi, jä- liUä ollaan. Muualta Suo mesta. Meismaltakunuallinen lain- säädäntö. Waltakunnauneuwosto» wa- liokuntaan, jonka on käsiteltämä ehdotusta yleismaltakunnallisesta lainsäädän- nöstä, »valittiin miime lauantaina seuraamat jäsenet: keskustas- ta Tagautseiv, Saburosf, Deut- rich, Korwin-Milewski (puolalai- nen), Manuchin, Kaufmann, Sta- chomitsh (puolalainen), Reidhardt ja Uerkull-Gyldenband; o i k e i s- t o s t a Durnomo, Stichinski, Pichno, Strukoff, Smerjefs, Mjä- sojedoff, Suchotin, Kobylinski ja Shirinski-Shihmatoss! w a s e m - mistosta professorit Komaless ski ja Grimm. Ehdotusta »vastustamat m o lenimat masemmistolaiset sekäKor- ivin-Äilemski, Sabuross, Stacho ivilsh ja Uerkull-Gyldenband. EH dotnksen melkoista liementämistä puolustamat Tagantsess, Aianu chiu ja luultamasti 5kausmaun. „Birsh. Mjedomostin" duuma selostaja, jolla tamallisesti on asioista hyivät tiedot, mäittää, että ehdotusta ei mitenkään keritä ke mätistuutokaudella käsitellä lov puun. Joka tapauksessa liemen netään ehdotusta melkoisesti. Ratkaisun kiirehtiminen. Tuuman Suomen asiain maito kunnan puheenjohtajan Krupenskin ponnistelut omat jo johtaneet sii hen, että ivalioknnnan lokakuulai set ja natsionalisliset jäsenet omat päättäneet heti pääsiäisloman jäl keen ryhtyä käsitteleniään Suo niea koskemaa lakiehdotusta ja jouduttaa käsittelyä erikoisella lii reellä. Wiimytyksen »välttämiseksi ei maliokunta puutu asian teoreet tiseen punnitsemiseen. Tämä johtamien lokaknulaisten päätös asetetaan yhteyteen Gut- shkomin miime audienssin kanssa hallitsijan kuu mäitetään ilmais seen tyytymäisyytensä siitä, että duuma lähetti asian heti malio- kuntaan. Pet. Zeitung armelee siihen maikuttaueen kai myöskin Suomen ja Menäjän lehtien pal- jastusteu Suomen hymäksi ta- pahtumista ponnistuksista, jot ka tarkoittamat hallituksen laa tinian ehdotuksen mastustamista Suomen asiau mäkimaltaiseen ratkaisemiseen tällä istuntokaudella ei mainitun lehden tietämän mu- kaan lokaknulaisten määräämissä piireissä olla kuitenkaan lainkaan tyytymäisiä: istuntokauden piten- tämisestä tässä tarkoituksessa ei tahdota kuulla puhuttamankaan Natsionalistienlm piireissä pide- tään istuntojen lykkäämistä mah- dottomana, koska edustajia ei kui- tenkaan saada »viipymään Pieta- rissa kesäkuun puolimäliiu taikka ehkä sitäkin kauemmin. Asian jou- duttamisesta he tietysti kuitenkin omat toista mieltä. Ätaltillisen oppositsionin keskuu- dessa pelätään keskustelun rajoit- tamista ei ainoastaan duumassa maau jo maliokuunassakiu. Jo ole- massa olemaan ainehistoon kerä- tään pääsiäispyhinä yhä uusia. Mainitsemista ansaitsee, eitä W. ^l. Maklakom, kadetti, »vaikka häntä ei »valittu »valiokuntaan, omasta alotteestaan ottaa osaa maliokuuuan töihin malniistuak seen esiintymään duuman täys istunnossa. Miime lauantain „Birsh. Wje- domosti" kirjottaa iltapäimänume- rossaan: Suomen asiain maliokuuuan aikista puuhista huolimatta ei duumalla kuitenkaan ole mahdol- isuutta tarkastaa Suomea koske: maa lakiehdotusta tällä istunto- 'audella. Kerrotaan, että lakiehdotus »nuu- etaau liemempääu suuntaan. Duuman johtmvat piirit aikoivat 'upistaa niiden kysymysten luet- telmi, jotka kuulumat »valtakunnan ainsäädännön alaan. On olemassa otaksuma, että Ztolypinin kabinetti ja »valtaknn nanneumosto suostumat näihin muutoksiin. Miime sunnuntain pääkirjoi- uksessaan sanoo sama lehti m. m.: Tuuman enemmistön ja »ninis- -eriön mälillä, joka Snomea kos- emassa lakiehdotuksessa on asettu- nut Teutrichiu kannalle, ei ole odotettamissa minkäänlaista kon- liktiä. Onhan kyllä „Nom. Mrenija" tunnustanut mihdoiukin että lakiehdotus lienee suurienkin orjausteu tarpeessa, »uutta itses- ääu selivää ou, että korjaukset omat sellaisia, joihin ministeriön zuolelta »voidaan suostua. Kai- ista kaunopuheisiinmat opposit- 'ionin »vastamäitteet kilpistyivät takasin lokakuulaisteu, natsioualis- tien ja oikeistolaisten yhdistyneen rintaman suoramiimaisista „ma- 'uutteluista". Kaikki, josta tois- täiseksi »voi olla eri »nieltä, on "iiiiä arivailussa, onnistntaanko Suomea koskema lakiehdotus „saa- maan läpi" yhdellä otteella mai eikö, tai onnistuuko oppositsio- mu, kuten se tahtoo, lykätä Suo- men kohtalon ratkaisu syksyyu. Neuwottelnt Snomcn luotsi- laitoksesta. Muine sunnuutaiu ..^tjetsh" ker- oo: ^lieum otteluissa Suomen luot- ilaitoksen »venäläistyttämisestä on m. m. ollut kysymys siitä, mille annalle asettumat suomalaiset uotsit puheenalaisessa asiassa. Suomen edustajat oivat huomaut- taneet, ettei ole epäilemistä, että aikki suomalaiset luotsit eroamat. Neumottelussa tunnustettiin tä- män johdosta, että tällöin joutui- mat sekä kauppa- että sotalaimat pääsemättömään asemaan, sillä 'uomalaisten luotsien sijaan, jotka o lapsuudestaan omat tottuneet saaristoon, on »nahdoton saada uusia. On päätetty kuulustaa kot- mea uutta luotsilaitoksen edusta- aa. Sähkösanomia „Karja!attarelIe" Bjönlstjertte Björn- sou kuollut. AnomnScljdotns luytsilaitokscsta. Helsinki, hnhtik. -'7 p. Björn- son kuoli Parisissa eilisiltana. Nuorsuomalaisen ryhmän pno- lesta jätettiin eilen myöskin ano- mnsehdotns eduskunnalle luotsi- laitoksen uudestaan muodostami- sen sillensä jältämisestä. llutistoimisto. Bjvrnstjerne Bjvrnsvu, kuuluisa norjalainen runoilija, syn- tyi ^ p. joulukuuta tuli yli- oppilaaksi ja »v. maltiollinen innostus teki hänestä runoilijan, joka paitsi kertomuksia sekä teatreri- ja kirja-arivosteluja, julkaisi koko pitlän sarjan noivelleja, runoja (m. m. norjalaisten kansallislau- luu) ja näytelniiä aina »vuodesta lsö( j saakka. Suomeksi niistä oivat ilmestyneet ..Päimärinteen Syn- növe", ..Arne", „Iloinen poika", ..Kalatyttö", ..Maria Stuart Skot- lännissä", „5tonkurssi", „Leonar- da", „Uli »voimain", ..Jumalan eillä", „Mary" y. m. Myöskin teatterinjohtajana hän työskenteli l8.')7—To, ensin Bergenissä ja sit ten Kristianiassa. Alussa hänen kirjallinen tuotantonsa käsitti talon- poikaiselämän ja myöhemmin ny- kyaikaisen simistyselämän kuivaa- mistä. Puolen »vnosisadan ajan hän oli ^iorjan kansan elähyttäjä ja elomvoima, tulkitsi sen surut, lauloi sen rakkauden, ruoski sen heikkouksia, hurmasi ja kanuusti, hajotti ja yhdisti. Samaa on sa- liottamana hänestä myöskin »val- tiollisena kirjailijana ja puhujana, innokkaana ja innostamana ?ior- jan kansallisen asian puolustajana, ivasemmistolaispuolneen ja itse- naisyysasian johtajana, sekä rau hanaatteen esitaistelijana. nut entistä kauemmaksi työmäen moo, että ttike itsehallinnon hy- luokkataistelusta. He oivat »nen- maksi tävtä lähtien kehittyy no- neet äärimmäisten työmäen sorta- peasti. Lopuksi puhuu hän sitä tie- jien kelkkaan, aiman rintamaan, donantoa mastaan, että muka hä- ^Ikämä ihmiset eimät ivoi luopua nen ja hallituksen mälillä olisi ta- papiston opettamasta maailman- pahtnnut joitakin sopimuksia, katsomuksesta. Näiii tämä joukko ylähuoneen johtaja syyttää hal- muodostuu koko työmäenluokau litusta siitä, että se on ostanut ir- »vihollisjoukoksi. He poloiset us- ^ laiitilaisten kannatutseu luovu- konnon kahleilla sitomat itsensä ja''malla iiinutamista traditioneista. tomerinsa aina kiinteimpiin talou- dellisiin kahleisiin. Se on ikäivää". Kun sosialisteja on ahdisleitn siitä, että i»e Halmelsimat, pilkkaa- mat ja »vihaamat uskontoa, on siltä taholta taivallisesti uskoteltu, etteiivät he uskontoa semmoisenaan'. joita kohtaan ministeristp olisi ollut ivelmollinen pysymään us- kollisena. Hallitsijan nimi on ive- detty poliitiscn riidan pyörteisiin, mitä ei ole tapahtunut useiden sn- knvolivicn aikana. Pääministeri kieltää jyrkästi iiii- Pohjoi5-J<aijalan M anviljelysseuran kalastikseiionasyi mihaa. Onpa täc-ui todellisen kar- ^nislerineiuvoston olleen ivan peittämisessä menty niinkin! tekemisissä irlantilaisten LUNgittölöo töistsan jOENSUUSSR : yleisölle pitää kokouksin., jns.,a nostetaan ky- ' syniys in:i:;!ai^souraiii tapni.stfii ka- . lastussiiuiT.in (kalaslurikiiiiiain) p.- j rustainiKcsta sokii pohdita.™ muiln- i kin kalftstuskciuoa koskevia kvsy- : niyksiä, aluksi ailainaiaituissa pai- : koissa Liperissä, Kuusjiirvoliä ja ! Polvijärvell/i : Hie ni'v. tuot- »MSI aan kailssa.' pitkälle, että on »vaaliaikoina saa-'Hän tulee pysymään lannassaan ^ tu sosialistilehdisrä lukea otteita hnoliinatla siitä, onko Redmond^ , Laestadiuksen saarnoista. Äkuul-' hänen kanssaan iniellä ei.' oOda, loin rohjetaan sentään aina silloin ! Tämän jälteen hymäksyi tällöin näyttää oikeaa naamaa.'' huone äänellä ivastaan . r -, , A. W:n kirjoitus huokuu niin so-'pääministerin ehdotnksen keskuste- \ VISCny keata ja kiihkeätä uskontomihaa, nujen rajottamisesta kuluukiar-! ia että maikea ou ien uskonnon puoltajaa, lisäksi ylen selivästi tä saada!mioasiassa. siitä sen > Historiallinen tapahtuma Eng- z' Pohjanmaalla uskonnollisuus ilmenee, että'lännin parlamentti-elämässä on laajalle leminnyt j on sosialistien puu-! ma hille kiusallinen este. Uskonnollis--taa ten kahleiden katkomme»» taitaa olla j a>ioisja. A. M:llc ja hänen hengenheiino- laisillcen yliivoimainen työ. Kahleissa killuva. hyivin lähellä, ja se tapahtu- ^ saattaa ijäksi päiivälsi uujer-' ylähuoneen mallan »verotus- ^ tonkok. '3 Jlaiiiseiiiaii k 1 :; taiassa ; 4 Ruokolahden enti sessä majatalossa; 5 • Leppiilaluleii maja talossa ; C > Kaatamon kansa koululla ; 7 > Viurunieraon Olli JIalisella; 8 Maljasalmen Olli Voutilaisella ; 9 Sotkuman Aleks llovatoffilla ; ja 10 > Vaivion kansakou lulla. Kokoukset alkavat klo 5 ip. IIuo- mattava on, että k\ svnivksess;i on fon,oiS Aarjaiail . kalastukse, ; ii nähden tärkeitä asioita. KQnCQnnnicfnPPi iNähtäviiksi tuodaan eriiitä kävtiin- l\dl lödl lUpiblUbbd Jnölllsiä kalanpyydyksiä. Miehissä f siis sekä kalastajat että mnnt ka- !| astuksen harrastajat kokouksiin! Joensuussa 27 p. luilitik. 1910. |ApoIIinaris ja Puhelin N:o päiittäjäiset ovat k o 11 a. p. si lauantaina! (S. V. L.) iitä. (k tismtt ieivoitvmuttdet. {o nto o sta, 2:i pnä! Reute- !rin toimiston tiedonannoi» mu-. 5 kaan on ulkoministeri saanut säh-j j köteitse Tshalishassa oleivalta Enq-! «arokk,^ on tästä alkaen oleva ! lännin konsulilta tiedon uusista p _ Kristiina Lahtinea. ;^Jitnemrae, jotka tähän asti on: Toimen puolesta : H. O. Heinola. ollut Lyydia ja Kristiina La-| Eimät mihaa uskontoa. Äskettäin oli ..Kansan Tahdos- sa" saanut sijansa nimimerkillä A. W. ivarnstettu kirjoitus, jolla ou otsikkona „U S konnon k a h- leissa kitumat ihmiset", ötäitten orjuutta kuivailee kirjoit- taja seuraamiu faijoin: ..Mahtcnvat taistelut ou tais- eltu uskontojen pohjattomassa liejussa harhaillessa. Akutta jopa on päästy niin pitkälle, että osa ihmiskuntaa seisoo noituuden, tai- anskon ja orjuuttaivau elämän- atsoniuksen yläpuolella. Wa- paasti tutkii jo osa ihmisistä luon nomvoimia. Tiede on sel»vittä»»yt »nonet ennen käsittämättömät luou- nonilmiöt. Ei näiden ilmiöiden edessä enää tietoinen ihmi»»en armitse »vapista ja pelätä. Mo- ma, ennen »villinä raiivonneita ^uonnomvoimia hallitsee jo ihmis- "uuta mielensä mukaan. Tieteen eri haarat selittämät ja todista- mat luoimollisella tamalla suuren joukon asioita, soista ennen oli »vallalla mitä kummallisinrpia käsi- ilyksiä. ^iäistä kummallisista kä- itteistä ou kutoutunut myös us- outojen monikirjama kudos. Kaikki uskonnot omat antaneet oleivaisesta maailmasta kerras- aan »vääriä tietoja. *) k Jc e oivat tietämättömän ihmisknn- nan johtaneet harhaan ja asettaneet sen oljenkortena,vaap pumaan kaikenlaisten k u m m i- u s j u t t u j e u eteen. S J£ e omat isänneet ja lisää>vät mie- ä kin i h m i s k u n u a » k ä r s i- m y k s i ä t a »v a t t o m a s s a m ä ä r ä s s ä. Niitä ihmisiähän on mielätin hymin paljon, jolka 'ahlaaivat uskouuou uumut- t a »v a s s a suossa, ökämä ih- iniset ei»vät käsitä, eimätkä tahdo- aan käsittää mitääii tieteen saa- mnttamista tuloksista. He seiso- mat kuiu muumiot keskellä tieteen kirkasta päimää. He kauhistuivat tieteen totuuk- ia. Ja suurin osa heistä antaa eritä itsensä sisältä ja ulkoa aiman puhtaaksi. Nämä uskonnon k a h l e i? sa itumat ihmiset omat orjuuden puh- dasmerisiutä joukkoa. Heitä ou san- gen »vaikea saada mitään nyky- ajan ihmiselle »välttämättömäksi käynyttä tekemään. Katsottakoon maan esim. niitä työmiesparkoja, jotka omat uskouuou kahleissa. He eimät mälitä juuri yhtään mitään ammatillisesta eikä »valtiollisesta yömäenliikkeestä. Ne oivat perin harminaisia mieraita työmäen yh- eispyrinnöissä. Ja se on luonnot- istakii», sillä uskonto sellaisena f ui»t sitä yleensä opetetaan, o n äydellistä orja n oppi a. Ia n y k y ä ä n, jolloin työiväestön 'eskuudessa aletaan järjestyä, on uskonnonpetus muodostu- nut yhä enemmän orjan- opiksi. Sen kärki on k o h- distettu s il orastaa n työ- >v ä e n p y r i n t ö j e n w a s t u s- t a m i s e k s i ja l e i m a a m i s e k- helrvetilli seksi liikkeeksi, liskomaisten joukko onkin loiton- Jtaitti tjaviuviuuitjct »liuun suuri tulipalo Niko!«»i» tnwa- ra assinakla Pietarissa. Toissa päiiväiiä syttyi tulipalo 'Nikolain radan taivara-asemalla Pietarissa. Tulen uhriksi joutui m. m. yli tamaraivannua lasti- neen, makasiineja tamaroineen, hei- iä noin puntaa y. m. Wahinko nousee yli ><>,( mjo v»»p- lau. sutvia taidetcostcu y. n>. tvar tauksia V!oSkowac>sa. Prosessori Adamoivitsh, joka tar kastaa parhaillaan ^tumjautsoiviu museota ?)!osko»vassa, ou saanut ilmi, että museosta on kadonnut suuri joukko hariviiiaisia kirjoja. Niinikään on kadonnut muutamia auvokkaita kuivia ja meistolsia. On hamaitt'.!, että markaudet oivat seudulla sattuneista kapinallisista < liikkeistä. Kailki muulalaiset, lu-! kuunottamatta kahta, omat paen-- neet kahteen satamassa ankkurissa! oleivaan englantilaiseen hoyrylai- ^ maan. i W a s h i n g t o n i s t a, hnhtik. \ 2:5 p:»!ä. Amerikan lähettiläs Pe-j^ kinaissä on sähköteilse pyytänyt, lähettämään aivnksi sotalaiivan, koska on kylliksi syytä pelätä uudis- tumia le»votto»»»uuksia. Taipalo, ^ 19t0. Lggli ja Kristiina Lahtinen. Piisesi! £. 1 k. 4 s. mm.) uu renkini Johannes Niissä- nen tk. p:nä tulvattani poistui »vuosipaliveluksesta- ui, niin kiellän kenenkään häntä suojelemasta ja työssään pitämästä laissa läädetyn edes- i »vastauksen uhalla. »mmut-sKaan taitava puu-z saaxi tvötä piiodiniälcsi I Ilomantsissa HulMmm 2. päi- jmä 1D10. R. Vartiainrn. j M. Piiroiuett Pielisjärvi, Vuonislahti. j Ilomantsi n:o •!. l:si ppä aikaa. Yleisöltä. 5 ieyotttts. Tehtyjen tutkimusten perusteella moidaan pitää selmille käyneenä, että meillä Tuomessakin, niinkuin päässeet kehittymään museon jof)= ? ijlecufä simistysmaissa, on noin ' " ' ' ' " "J r > prosentilla koululapsilla ham paat »vialliset. Kun hammasiviat suuresti »vaikeuttmvat hampaiden kunnollista täyttöä, ,vaikuttaen eh- käisemästi ruumiin yleiseen raivit- semistilaan, omat ne siten haitaksi teriveydelle ja työkyivylle: ja kun ivielä huonosti hoidettu suu to- distettamasti useissakin tapauksissa ou ylsi niitä teitä, jota niyöten monet tarttumat taudit pääsemät ruumiiseen, niin on ilmeistä, että huonoja hampaita on pidettäivä makaivana, kansaa uhkaamana ter- iveydellisenä »vaarana, jonka tar- mokas torjuminen on tuiki tärkeä. Tähän katsoen ja kansainivälisen hammaslääkäriyhdistyksen Föd6- ration Tentaire Internationale'» toimoniukseu mukaan oivat alle- kirjoittaneet yhtyiteet kehoittaiiiaan yleisöä kaikin tamoin edistämään hammashoidon kohottamista maas samme ia »voidakseen tehokkaam- min »vaikuttaa tammi hyiväksi, liittymään jäseniksi siihen liittoon, joka parhaillaan on syntymässä meillä Suomessa tätä tarkoitusta marten. Tämän^liiton tehtämäksi on eh- dotettu: toimittaa luentoja, lento- kirjasia ja saiiomalehlikirjoituksia, jotka käsittelemät hampaiden ja suun ter»ve»)dellistä hoitoa: koettaa saada tällä alalla opetusta kou- luihin ja mikäli mahdollista eri pailkakunnille perustetuksi u. s. kouluhammaskliuilkoja. Tarkoituksena olisi loimia, otta- malla huomioon olosuhteet omassa maassa, yhteydessä ^-edLration Tentaire Internationale'»» kanssa, jonka alotteesta tämänkaltaisia yh- divtyksiä on jo perustettu useim- piin siivistysinaihin. kJoukko allekirjoituksia.) tajan pros. Tivelajeiviu ilmeisen huoliinattomuudci» tähden. Proivokaattorcita tuin yeiuä- sirkkoja. Pariisissa ilmestyivä ivenälai- nen lehti ..Parishskij Listok" kertoo: Wiime aikoina on onnistuttu paljastamaan »toi» 200 pikkupro- »vokaattoria, jotka omat toimineet eri puolueitten keskuudessa alkaen »v:sta 1!)00. Luettelo näistä on lähetetty asiaiiomaisille puolueille. Sitäti kuiu paljastukset edistyivät, julkaistaan paljastettujen nimet. 'Noin Uo näistä provokaattoreista oivat toimineet sosiaalimallanku- mouksellisessa puolueessa. Erästä Menäjän sosialiivallan- kumouksellisen puoln.een keskusko- mitean jäsentä epäillään myöskin proivokatsiouista ja on hän eroi- tettu toimestaan, siksi kunnes tut- kimus on päättynyt. komailta. alkaa yhä kiihtymä parlamentti- taistelu ylähuoneen »vallanrajoi- tuksesta »vetää jälleen muunkin maailman huomiota puoleensa. Taistelu rupee muodostumaan rynnäköksi ja rynnäkköhän se onkin taivallisesti tärkeimpiä kaikissa tais- leluissa. Wiime »viikon torstaina oli jo kuivas keskustelu asiasta ja sitä ou jatkunut mielä tälläkin »vii kolla. Torstaina nousi keskustelu jo polttopisteeseensä, kun päämi- nisteri nousi puhujalamalle ja se- litti, että ellei ylähuone suostu veto-asiasta syntymään päätökseen, hallitus heti nemvoo kuningasta ryhtymään toiineupiteisiin, joiden kautta päätös saa lainmoiman. Jos hallitus ei saisi tätä aikaan, ,e heti »vetäytyy asemastaan ja hajottaa parlamentin. Tämä selitys ou herättänyt suur ta huomiota ja selivää on, että ylähuoneen hylättyä päätöksen, »»iinkuiu »varmasti käy, Asqnith pyytää kuninkaalta takeita niteel leen, ja jos tämä kielletään, »ve- täytyy hän pois tai hajottaa par- lamentin. Puheenjohdosta olilvat »vapaa- mieliset riemuissaan ja sanoivat kuninkaan oleman perustuslaillisen hallitsijan, jonka hallituksen on toi- »niminen sopusoinnussa kansan tah- don kanssa. Wiime tiistaina teki pääminis- teri alahuoneelle ehdotuksen »viime muoden menoarmio» johdosta syn tymien keskustelujen rajoittami- sesta miideksi pähväksi. Hän huo- mautti esitetyn finanssilakiesityksen oleivan iviimeivuotiseu esityksen toistamista sekä että sillä ou mai- tutus takasiupäiu, ikäänkuin jos se olisi hymäksytty »viime muonna. ^ Irlantilaisten johtaja Redmond! puhui hallituksen puolesta, mutta selitti samalla, eitä natsionalistit oikeastaan katsoivat kaikkien kultin- kiarivioiden loukkaaivan irlantilais- ten oikeuksia. ^Ainoastaan itsehal- linto rvoi pelastaa irlantilaiset ivääryyksistä kulunkiarniioissa. Aiutta itsehallinto moidaan saa- ivuttaa ainoastaan häivittäinällä loordien veto-oikeus. Redmond toi- ArmiV J-irucf^lt, W e l j e k s e t. Romaani. Toinen painos. f>:>0 siiv. ^aksi nidosta ä 1: öo. (Ctaman Helppohintai- nen kirjasto 'N:o Kns- tanusosakeyhtiö Claman kustan tama. Tä»nä Järiteseliin suuri, armo- kas romaani, joka on ollut joita- kuita muosia loppuuumyytyuä, on ilyt toisena, helppohintaisena painoksena jälleen säätaloissa. Teos, joka ilmestyessään, kyinnie- nen »vnotta sitten saamutti suurta tunnustusta, kuivaa mieltäkiinnit- tämällä ja jäuuittämällä tamalla »»eljäu »veljeksen kehitystä ja eri- laisia elämänmaiheila ja on laa tuaan parasta, mitä psykologisen romaani» alalla o» suomeksi kir- joitettu. Sen lukemi»»en kehittää ajatuksia. — Uuden painoksen ta- »vattoinan huokea hinta tekee mah- dolliseksi kirjan lemiämisen mitä laajimpiin piireihin. sss e» e SEPPELEEN NAUHOJA Joeasuua K. 0.-Y:ii Papsrik. 9 MH M Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Nurmeksos sa: Telegr. reviisori R. Talola. Jsssssi kirii. G.-l:a Pitää lukea! Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-Suo- men suurimmasta ja halvimmasta soitin- kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8, joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Jol lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet kaa myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Tesdor Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korutavarakauppa.