Nro 141'(72)^—1910 EESKI-8UOMI Torstaina kesäkuun 23~pmä rustajan mtckaan annetaan nimeksi ^Johanna ja Kusta» Alberr Petre- lauksen lastenkoti". Rahastoa, jota n saa käyttöä ennenkuin * on kaslvanu: 2 miij. mkaan. hoitaa Turun kauppa^ seuran eläeklairoksen johtokunta. Pesän selmitysmiehiksi tulemat wai- najan määräysten mukaan h olvi oi k. Miskaali G. Arrhenius, kunnallisneu- wos T. G. Wahlström ja prokuristi Rudolf Hansen. Ponnen, jccka hksimiÄisesti hyvAsyt. 2»rnion kaupungin pormestarin »virkaa owat t.k. 20 pnä päättyneen öaku- ajan kuluessa hakeneet tvaraiuomarit Aarne Lund ja Ali Tornberg sekä holvioik. ausk. Aarne Karikoski. — Tuomen Nuorison Liiton tvuosi- kokous Eurassa. Suomen Nuorison Liiton muosikokoulset ow.u ]ofa muosi koonneet peurojen edustaja: eri seu duille maatamme wahwis:ainaan tyon- telvjöitään, antamaan woimaa ja us- koa nuorisoseuratyön yhä laajene.van ohjelman tarpeellisuudesta. Täll.^ ker- laa on satakuntalaisilla onni kutina nuorisoseuramäki terwet:tlleekn >'eudul- le, jonka maaperään kansamme esihis- toria on kätkenyt saiukauuen aarteita. Kokous on Eurassa tämän kesäkuun 26 —29 pnä. Matka rautateii.se tapahtuu parmten Kiukaisten asemalle, johon (sunnuntai- na 26 p.) juna Tampereelta ja Poris- ta (Peipohjassa maihdettama Rauman junaan) saapuu klo 6,45 illalla. Maa» matka Kiukaisista Euran Nuorisoscu- ran Pillille on 11,b km. ja maraa Hai- kallinen toimikunta ajoissa ilinoittau- tuneille osanottajille heVsskyyteja ase malle. Odelma on Wvin arwo?zs ja m» nipuolinen, Puheitten ja esitelmäin pitäjinä tuiewat esiintymään tohtori Z. Castren, op. M. Latma, maist. I. Jaakkola ja maantv. R. Horelli. — Kenraalikuivernööri ja menäiäi- set koulut. Kenraalikumernööri Te»n on kolmen menäläisen koulun perusta- mistä wanen Salmiin lahjoittanut 6.000 mk. Karjulan we.s.'slunnalle 3.000 mk. ja 1.000 mk. loSitniuhlna Marten Walamossa. Uutta wenäläiötä koulua lienee suunniteltu Polwijär!vel- le. Opettajiisi kouluihin olettanee nunnia Krasronohin luos.arista. — Ö. F. — Painoylihallituksen juttu Vihto ri Kososta »vastaan. Painoyliholliiuk- sen nostama juttu kirjepainonomis- ioja W:htori Kososia mas-aan uita, eirä hän oli laiminlyönyt liittää „Ba- paa ^jatus"-nimistä aikatauskirM toskeivaan julkaisemisilmoiiulseensa mainetodistuksen ja todistuki:n siiiä, «itä hän jallusi itseään ja oinaisuut- iaan, oli maanantaina lopulliie-tt !ä- sil^:äwänä raastmvanoikeude-sa. >Raas:uwanoikeus julisti pääasiassa seuraawasisältöisen Päätöksen: Koska elok. 20 p. 1906 annetun loin ei woti>a kaisoa kumonneen painouie- ruksen määrälislä, että aikainutisen lehden julkaisijan on painoylihallituk- selle tekemässään kirjallisensa ilmotuk- sessa s^dvitettäilvä, «itä hän on Suo- men kantilainen, täysikäinen ja hai- llitsee itseään ja omaisuuttaan eikä ole tuomittu häpeällisestä rikoksesta, ja ?oska mastaaja ei ole painoyiihallituk- selle jättömaansa aikakauslehteä „Va paa Ajatus" ikoskemaan innoitukseen liittänyt kt)seenalaista selmitystä, tuo» mitliin wastaoja 100 mkn jatkoon ja PainoylihallitUlsen on ryhdyttävä a- sianomai>siin toimenpiteisiin kyseenalai- sen aikakauslehden julkaisemisen tak- kauttamisellsi. Hra Kosonen ilmoitti tyytymättö- MW tään. — HÄs. S. — Iunneliuksen juttu. Kirkkoherra Junneliuksen maatimus saada Pesäero routvastaan oli wi:ine lautvantaina Als-Tornion kihlakunnanoikeuden kä- siteltämänä. Kirkkoherra Junneliusta,! Kun Menqjän waltakuttnan!^uuma on hyväksynyt lakichdomkjen ltvalia- kunnattlainjäädännöstä. joka lakiehdo. tus on jyrkästi ristiriickamen hallitsi- jäin meille wakmttt<mtan »valtiomuo don kanssa ja omiansa tuhoamaan Suomen sisäisen itsenäisyyden tjefä hcnfiijcn ja aineellisen kehityksemme, panee tämä kansoilaiskokous jyrkän wastalauseenja tätä pienen kansan oi- feutta loukkoan>aa menettelyä was- taan ja katsoo kokous, että n.s. omalta- kunnanllatchäädäntöehdotus ei »valtio- päitväin suostumuksetta woi meillä saada la-in pyhyyttä. Samalla yhtyy kokous 'kanzsamme yksimieliseen ja har- moiseen toi-womukseen, ettei hallitsija hl)mätHisi tätä lakiehdotusta. lSamalla päätettiin lähettää proses- sori Miiijukomille kiitosadressi ihänm miehekkäästä e"siintlMi>sestään meidän puo^lestainme. — Hels. S. — Kansakoulu palanut. Sunuun- raina klo puoli 1 aikaan syttyi pala- maan Uuden Koiwiston kansakoulu, joka fijaitsee ULmilan pitäjän maalla n. 2 '/- km. päässä Porista ihan maantien »varrella. Duli sai al^kuttsa — Ankara halla liikkui paikottakn maa» nantaita wasten yöllä. Luultavasti \t on tehnyt ankaria tuhotöitä kylmimmillä ja wiluporäisemmillä seudmlla, koska se Portvoossakln. tvaiRa meri on lähellä, nipisteli perunanvarsia. Auringon nouS« tessa osoitti lämpömittari tvain kaksi aS« tetta lämpöä. Ilmajoella satoi lunta viime sunnun« taina. — 800 markkaa hhdeSsä apajassa sai- wat muutamat Mustolansaaren kalasta- jat Kotkan läheisyydessä wiil»e sunnun- taina. Kalastajat olitvat nuotanlvcdossa Hirsisaaren luona ja saiwat he phdkssä apajassa 86 >lohta, joista jokainen pai- noii yli 10 kg. Meisöön tällainen paAvekuS-lntoisuuS' alho sairaaloista» I. Paatela rakennu?» luonnollisesti teki ikätvän tvaikutulsen. taiteesta. Uunio SaallaS eläintieteellisistä kokoelmista, Kaarlo Soikksli museoista, Kaarlo Syltvander kirkoilta ja kou>'uiS« ta, Arjö Männe historiasta ja liike-elä- mästä. Lisäni sisältää kirja tällaisessa oppaassa luonnolliset nemvot ja ohjeet mat5ailijoille. TeoS on tvaruSteitu hywallä Helsingin kartalla sekä noin 100 kutvalla, jotka mel kein kailkki on erikoisesti valokuvannut I. K. Jniha. Hellsingi-n opaS on tunnettua Baedektt« kokoa, 240 siwun laajuinen ja hienoihin »vaatekansiin sidottu. Hinta on 3 mk. Kirjallisuutta ja taidetta. — Minulle esitetään että rupeaisin prMokaattoriksi. Se ei olle totta, — väittää waStaan toit Kotten» Kun Mvs!owassa w:na 1905 tvcmgitsin tämän henkilön, minä todellaikin wiittasrn hänelle, että on olemassa ainoastaan yksi ^;>no, jolla woi Päästä joutumasta uudelleen Si- perivän, astuinmen palwelulseemme. Rips on 32 wuoden ikäinen ja jyn- Lyism Minfkin kmvernememista. Hä- men uxrllankumouksellinen uransa ei ole wielä KedvMä. Eräässä jutussa julis- tcttiin Rips vapaaksi todistusten puutteessa. MoÄoman entistä Lau punginpäällikköä, kenraali A. A. Rein- bottia »vastaan tehtyä murhayritystä koskellvaÄsa jut>ussa Rips, kuten von Kotten ilmoittaa — mimlään ^todis tusten Puutteessa" karkotettiin Tuhw ranin alueelle (ala-Jenisein seuduilla). Jutun käsittely oikeudessa. Rips »vapautetaan. Ripsiä fyytetään von Kottenin hou- 'kuttebemisesta ansaan murhaamisen tahkot uksessa. Tästä uhkaa kuoleman- Ulkomailta Msii jiil» PM iixIuilMsi. Pariisissa on alotetiu käsitellä oi- seusjuttua Mihail Rips nimistä <wal- lankumoitksellista wastaan, joka miime -vuonna yritti ottaa pois hengiltä K- . rflmwi 3 tu $ ä Ä Ä, ',"15''"S fofialiStiebnS. fflenalfliKt Idjbet tuicrtoat ji^t joka on loistotta pu» (tatinlan firjo. SPSÄÄ .ÄfÄ .ÄS? iäa ° -I..nw iMbut. -V «m-. —» ml 5- r».w. P«n. Arpajaiset toimeenpannaan Korpilahden Juokslahden kansa koulun harmonin hyväksi 3 päivänä heinäkuut* Horkan ta losta, alkaen kello 2{jiltapäir£!UL Arpajaisten ohjelma: urheilua, arpojen myyntiä, arvan hinta 25 p. ja sisäänpääsy 25 p. Arpajaisten loputtua pidetään 1 LT AAVA yllämainitun hyväksi, alkaen kello 7 i.p. hauskalla ja vaihtelevalla oh jelmalla, muun muassa mainitta koon näytöskappaleet,.Talkoo pols ka" ja »PalmqvUtia kylpymatka 44 . Sisäänpääsy: istumapaikat 1 mk. ja 75 p^ 50 p. ja lap3iita 25 p. Hyvä ravintola. le n uxrlMessa »kautta koko rakennuksen ZLaara huomattiin kyllä heti ja lyhdyt- tiin tarmokkaisiin sammutusioimiin, muita tuchaan. RÄennus ja jen leu- hellä tuulen alla ollut ulkohuoneraken- nus paloilM muutaman tunnin ku- tuessa perustuksiaan myöten. Koulussa ollut irtaimisto saatiin osaasi pelastetuksi, mutta ullakossa cl- lur irtain m.m. 20 pulpettia jäi iiek- ficn saaliiksi. Kansakoulu, joka oli rakennettu w. 1903, käsivti kolme luokkahuonetta ja opettajan asunnon. Opet :aja I. E. tatvana, suurisuuntaisena kansallisieok- sena. Teoksen avtuasan esitettyä Karja- lan maantieteen ja historia jatketaan nyt kuivaamalla Karjalan kansaa, «dis- tysrientoja ja merkkihenkilöitä. Näytteenä siitä, mitä kaikkea teos kä- sittää ja mitä woimia siihen on käytetty, mainittakoon seuraawat Karjalan kansaa koÄetvat esitykset: Karjalan kielimur- teet (K. F. Karjalainen ja Heikki Ojan- suu). Karjalaisten asumuksista ja pu- tvuista (U. T. Sirelius), Suomen >ja Menqjän Karjalan elinkeinoista (E Ah- tia, I. W. Jutvelius, I. R. Aspelin. I. mrnamixfi, palon syn!yes,a kotona. Kurina. L. W. Pääkkönen). Karjalaisista Koulu olt wakumettu lUm.lan l).m ^nsantaw°ista (E. Ahtia. I. Li. Inha, tamtam ^Woakuu.usyhnoz.,a 25,000 H^könen). Karja-lais-en wai linksta, ulkohuone 1.0M ms:a, ja >kou- icinft>alhl>eIuncgt<x m tii 2Bar.no 1 un tritaMiSio 2,o00 niksta. P<Za- matta jäänyt kellari ja ruiskunsäilytys- huone oili wakuu:et!u 500 mksta. O- pe^tasa Elon>aini»n iriaimisio, josta »na- jainpaNveluisesta (Matti Maronen), Karjalaisten !uontee§ta (Jiwo Härkö- nen. Paatvo Uhatva). Runoalueet (Wäi- nö Salminen), Karzalaistsn osiiuZ Ka- »!,«*•• , l»valon runoissa (Kaarle Krohn).Kar- o,a «pelastu?.,olt makuutettu Kokemäen ^ .^ana (E.Nhtia). y.m. kuntain !pa«lowatuuiusyht!0ssa 4,500 markasta. — Hels. S. Sisa-Wenäjän kavjalaisista, (E. Ahtia), Inkerinmaan muinais- ja kansanliedetlä jutun »vaiheet lpääajsiassa !seuraaiwat: Toukokuun 3 p. 1909 klo 9 a. p. pysähtyi »vähän matkan päässä „Mo° dele"-nMifestä hotellista Bolivorm fin asianajajakuntaan. Tomasini {pitää huolen asian faktil- lisesta puolesta, Wilm poliittisesta. TÄ>istajien -jouLossa on: Jaures de Tressence, Jean Longe, asianajoja kadulle ParifiAsa wuokra^utonwbiiii, >l ut "f e josta astui ulos kaksi henkilöä, Mos- i {f ^ Jr i?L? : kotvan <nyk. Pietarin) suojclusosaston I ^ ' Z- ^ohl. moskomalamen päällikkö «versti M. F von Kotien^£"Ä emmca ja toinen, jaM M onykm ^ hän saakka ^laslsa. <wnaiaiana esiintyi) La MuutamaZsa mainitun hotellin tvaa- timattmnassa numerossa asui eräs Mi- hoil GechhlKviH Rips, joka oli ilmot- tanut nimekseen Witkowin. Emersti von Kotten astui Wit?ow- Riipsin huoneeseen. Muutaman hetken kuluttua kuului huoneesta laukauksia. Paikalle >rienstwät isäntä ja wuokralai- set. Horsuen kaswot werissä pyrki ewersti von Kotten ulos. Hänen jäles- sään hatuttomin päm Witk»w-Rips, myöskin werissaan. Laukauksia kuu-ttuaan riensi poliise- 2242 Arpajaistoimikunta. I LT AM A ja Noorisosenran kuukausikokous on Koskenpään Ehikin talossa tk 26 p:nä vaihtelevalla ohjelmalla. Loppunumerona t a n a • i. Al kaa klo 5:deltä Lp. Virvokkeita saatavana. Oviraha mitä halvin. Pikkii-uutisia. Mlipurin valloituksen8l)l) vuotisjuhla. N o tv. W r e mj a s s a kuivaillaan laa» jasti kaikkia niitä wastuksia, jsika «va: kohdanneet Pietari Suuren muistopat- saan lpystyttämiötä ja uud.'n »venäläisen kirkon raikentamista Miipuciin. Kirjoit- taja sanoo olonxin kotonaan tuntema- tonta, miten 'kaupunki on saanur hal- tuunsa Pietarin wuoren ja miten soti- lasmiranomaiset olvat sallineet sen. Äuodcsta 1842 totien on souAviraSton ja Miupurin kaupungin Ivyiltä käyty maariitaa tästä wuoresta ja on se näi- hin saakka jäänyt ratkaisemana. Mutta onneksi tuli Suomen kenraalikumernöö- riksi kenraali Scyn, joka ryhtyi asiaan käsiitsi hänelle ominaiisella rarmolla ja sai hankituksi arm. pakkolunastuskävkyn. Mutta wasta toukok. 29 p. amoilvat W:i- purin kaupungin wiranomaiset lluwan wuorcn täyttämiseen, ja Maikka kaupun- ki oli ^jättänyt paikalla ole»ct rakennuk- set, istutukset y^m. kohonaan rappeuiu- maan, waatii se nyt alueesta I4.C00 mk. Mihdoin ryhtHtirn työhön. Kun aika oli täperällä, täytyi tehdä työtä yötä päi iUUUVUlP' J|U (Ull|UIUtU'vllU * t' . JV (K. Soitteli), LtHdiläisistä ja heidän kielestään (Ioh. K ujolla). ^ ^rya. . -Sama nide sisältää kokonaisuudessaan 'E'.nakytvlAsa uhria, ei mmhaaM. monen tunnetun henkilön yhl-isiyöllä ?t. hotellm aiukkaat ,a tsanta Hokjyi>wat etsimään kumpaakin laaditun esityksen Karjahan edisti)sricn- noista. Lopuksi akkaa niteessä elämäkerrallisia kuivauksia etewistä karjalaisista, ennen» kaikkia runalaulajista. Mienan lään.in suuret runo-laulajat esittelee tohtori A. R. Niemi, Suomen Karjalan laulajat Jiwo Härkönen. Inkerin runolaulajat > Miinö Salminen. Koko tämä runsas sisältö on »vaalinut 320 kookasta >siwua. Kun nide on »valaistu 1">0 kuivalla, joista enin osa on abvan uusia. Ivieläpä haNvinaisia, on nide siinäkin suhteessa tutkimisen avwoin«n. Hinta on b mk. Kustantaja Werner Söderström Osakeyhtiö. Karjalain ystäaväin on syytä mielen- kiinnolla seurata tämän teoksen ilines- tymistä. Hotellissa asuu eräs L^eorge To- bianski, insinööri, joka on kauan aikaa oleskellut Menäsällä. Hän touhuaa, hakee uhria ja 'löytää sen lähimmästä apteekista. Uhri on — emersti von Kvtten. Tobianffi kertoo oikeudessa tutki- jolle: Pietarin sähsosanomatoimisio il moittaa Parisista t .k. 15 p.: Etversti von Kottenin afianojaja Labort to:eaa, että todistajat eiivät ole esiintuoneet ainoatakaan von Kottenille epäcdullis- ta tosiasiaa. Otteilla Ttolypinin ja Asefin jutun johdosta pitämästä pu- heesia Labori tlchistaa, että von Kot- ien ei ole woinut houkutella prowokat- sioniin, jota hallitus ei salli. Labori todistaa, että terrori on erittäin tuo- mittaava utHZso Menäjän waliiollisen elämän oloissa. Proikuraatloci kehoittaa walamiehiä tuomitsemaan »vain itse murhayrityk- sen tapahtumasta, eksymättä asiaan ku u lu ma t t o m i in >fy rj ä se i kko i h i n. Ripsin puolustaja pyytää että syytet- ty tvopautettaisiin katsoen erikoisiin s yi- hin, >jokka >owat murhayrityksen aih-ut- taneet. Malamiehet s ulistavat Ripsin syyt- tömätsi. Wa>pau.ttawan tuomion julistettua lucpuu von Kotien, puolustajansa^ pyynnöstä, ajamasta 2241 ttuvitoimikunta. Nyt saapunut: Omenia, Appelsiineja, Sitruuneja, Suklaa- ja mansikka konvehteja, Suhlaapastilleja, Suuri valikoima: marmeladeja, ka ramelleja, suklaakaakkuja, kaa kaota. bisquitij», hedelmämehuja, rintakaramellej^ y. m. 2214 A. Blomqvistille. i-t Kuulutus. Keuruun kunnan tilanomistajia keho tetaan täten heille ennen jä tettyihin lankatteihin merkitsemään stwilik<mnetta,^5^ 1909 korjatun y.ljt-jahei- 1 nasadon, ja kaikki taman keväisen Olin 'juuri toennut Witkow-NWn jr ^ \ajaaml hämHta tietää !,rka uhrini. Lmihimm k ? 1 ^' k 8l,han wetm°a myöskin viime syksyinen ruiskylro, seka ne johdosta kirjoittaa „Vor «'ttö oikeudenkäyntikulut tuomittaisiin = "Ä W m» — Helsingin opas. Etelä-suonuilaisen t)I i cipp i>sa s-»sa kunnan toimittama ja Werner Söderström Osakeyhtiön kustan- tama Helsingin opas on j»u-ri ilmes- tYM)t. Suomen lpäÄaupunki on Yhä enemmän keskittänyt itseensä kaiken, mikä maamme sitvistysclämäAsä on huomatwwiula. On semvuodsi kaikille tarpeellinen :ällain«n kuinka se niin meni. Olen hywä^ c>„tun ampuja, mutta kuulat kimposnvat hä- nestä tavaisin, juuri kuin olisiivar ol-i K& SÄÄ: S Jsr m r«;S Ä MU «miUMMOi «w«. M» Ä" «Ä ti hal» mennä. Saxpui W!iii«i«J ISlÄSf £!? ta k-»'' m-xilm-si- !u° ' ^ »-«««« ljuomioto, tabMt «Jää. Mutta jo toisena yönä koettitvat tietokirja, joka sekä helsinkiläisille eitä paikalliset huligaanit saada työmiehiä ie- koko maalle esittää, mitä pääkaupunki kemään lakon ja kun se ci onnistunut, omistaa taiteen, tieteen, teollisuuden. ruPesvvat he juottamaan iyöiväkeä. pii- liikkeen y^m. aloilla, taittaen lähistölle kiwiin ja pensaihin! Kaikkiaan 22 oso kunta la i-t a on jaka- wiinaa ja konjakkia. Mutia sekään ei on-' nut chön keskenään. Huomaitcnvampia nistunut: santarmi ja paikallinen po- selostuksia o-ivat laatineet: Toilvo Slro Komissoriaatissa kohtasitvat myös toisensa von Kotten ja R^ps. Tobianski oli tukkina. von Kotten kertoi asian seuraamalla taivalla: — Tulin Ripsin luo; hän sulki owen lukkoon sa temmattuian l?ro:v- nitigin, alkoi ampua minua. Tartuin f,untä 'käteen, ipainoin imiahan, hän jatkoi ampumis:a ja hokasi minua päähän browningilla. Ztips kertoo: — Niin, ammuin kerran .'tverstiiu, kun 'hä« esitii minulle taos Ioukkeaiv.in tarjouksen. Ja sitten kun von Kotten i rvlpesi kuristamaan minua, ammuin jälleen PUlheen alaisiksi". eläimet mitä kussckicin talossa tämän kesäk. 25 p:nä löytyy ja jättämään lanketit sittemmin täytettyinä alle kirjoittaneelle ennen tulevan heinäk. 10 päivää. Numerot sadon mää rästä, kylvöistä ja eläimistä ovat ensin merkittävät talo «ta ja sen alle sarakkeeseen „ Siihen kuuluvat maanviljelykset" torpista ja mäki tuvista. Keuruulla kesäk. 20 p:nä 1910. Konnanllislautakunnan puolesta: P. G. Hannula. 2240 1-1 joka ei ollut itse oikeudessa saapumilla, s mvat aina läsnä, pi:äwä: vuo» Kirjastoilta, W. E. Brotherus kac>witie- ^ tMiema^lsesli, puolustutsekseni, tähtää- edusti Tornion w.t. pormestari, wc- Icn etlä sujuu häiritsemättä. ^ teellisistä kokoelmista. Huugo Jalkanen mältä. >ratuom. P. Bergius. Nou>va Junne- Kj^xnHakkaajia on kutsuttu Pieiarista ja teattereista, puistoista Y.M., Arjä Koske- \ Mi>ksi tarjous oli -oulkaalva, klisyy liusta amusii ivaratuom. O. Procope^^ii„j^äleitä nostamaan »vuorelle ' ' " • - - - Nns viinit Wt> Mimiii ntiiii. — Äenraalikuivernöörin salaiset kiertokirjeet. Kenraalikmveruööri on lähettänyt senaatille jeuraalvansisättöi- sen kirjelmän: Salaisella kiertokirjeellä helmi?. 9 pltä tänä muonna käskin minä maan kutvernöörien antamaan minulle sekä kaartijotajoukkosen ja Pietarin sotilas Kuitenkin ilmestyi tämän kiertokir» jeen flsältö muutamiin Waasa.t iäänis- sä ilmestymän lehtiin, jolloin asian se» lostusta sanomalehti »Jakobstadin" n:ssa 30, huhtik. 20 p:ltä :änä wuon« na seurasi kokonainen joukko hallitut- selle omistettuja salaimiittauksia. Tämän sohdosta tvaadimssa selity?, sessä Waasan läänin kumernööri esitti minulle 4 pnä huhtkk. kulunutia tou- kok., että mainitlu salainen kiertokirje Tampereelta^ Pesäeroa koskewan puolen asiasta lykkäsi oikeus ensi elok. 23 p:n. Mitä taas tulee rwa J:n elatuskusiannus- ten suorittamiseen, tuomitsi oikeus kkhra Iunneliuksen maksamaan rou» ivalleen 300 mk. kuukaudessa siinä ta- pauksessa, että tämä asuu muualla kun ipapptiossa. Pappilassa oiuessaon tu- lee routvan saada 200 mk. kuukaudessa. — Oikeuvesso kcdvi m.m. selmille, että kirkkoherra on pabvelijoitaan kieltänyt paikkansa menettämisen uhalla auta- masta mitään rotttvalle. — Hels. S — Laatokalla tapahtuneen onnetto muuden syyksi, josta tiistaina ikerroim- me. on ilmoitettu, että mooltoruve «teessä oli liian pal!son lastia, joten se sai muodon ja alkoi majota. Wene eh jättiin Mä rantaa kohti, mutta sinne <t_ ennätetty, waan wajosi se 10 sylen päässä rannasta. Pelastuneet olvat Anni Terliwäisen 10-wuotias tyttö se kä waimo Pesunen. Hukkuneet owat agronoomi Murri 27-wuotias, puw tarhuri W. Järminen 33. wanno Fe- nander 37, waimo Anni Terämäinen 40, Hilja Pesonen 18-wuo:ias ja wai mo Pestisen 6 kuuk. ivanha lapsi. — Kansalaiskokous. Sunnuntaina pidettiin Mikkelissä Pirttiniemen puistossa kansalaiskokous äskeisten »valtiollisten tapahtumain johdosta Kokouksen olavat kutsuneet kokoon suomalainen, nnorsuoma- lainen ja sosialidemokraat ti nen puolue yhteisesti ja otti sii hen osaa lähes 2,000 henkeä Puheeit johtajana toimi sosialidemokraattinen kansanedustaja O. Orasmaa. Toimittaja 33. F. Ilmoni saosti wMo?umlMlai»säÄ»äntökysy7tystä ja Odotti l-u?aqk7an on komennettu sotamiehiä lMutta miten suhtautuu Miipurin we« näläinen mäestä jichlaan? Oikeauskoinen zapisto ja Suomen arkkipiispa «ttatvat tietenkin mitä tehokkainta osaa tuletviin juhlallisuuksiin, samoin ivenälaiSten op» lpilaitosten opettajisto. Menäläincn työ« wäki, liizichölläiset, kauppapalm^lijat. lpik« kukaupPiaat »valinistatvat lähetystöjä, mutta kauppiaat horjuivat, peläten suo» malaista boikottausta. Turha pello! Ei ole tulema mitään boikottausta eikä mielenosotuksia. «iwätkä kaupungintvi- ranomaiset tietysti sallikaan iviimcksv mainittuja. Huhujen mukaan wiipyy kenraaliku tvernööri Seyn MiiPurissa kaikki neljä juhlapäitvää lainen taidekokoelmista. Lauri 5!osken- komissari. yiirin esikunnalle kiertokirjeeseen liite- Pääsi julkrsuuteen siitä syystä, titä sti» tyn 'kaalvan mukaisesti tietoja heille hen sisällymä waatimus ilmoitettiin a. uskotuissa lääneissä asumista ulkomaa- laisille poliistlaitofsille ja »virkamiehil lä isistä. ; le toimeenpanoa w<?rte t sataneuwe» — Perheuutisia. Kiihlauisensa oivat julkaisseet yhteiskoulun johtajatar, yli- oppilas neiti Lempi KoSkinzn .ja Pohjolan wakuutuswirkallija S. A. S o- m ijär.10 i. Palmclusintoista mäkeä. Kun Sockenbackan W. P. K:n arpajav'issawii- me sunnuntaina näyttelijä herra Albin Rosqwist lausui erästä tulivaloa koSke- tvaa runoa, ibmestyi lamalle maasoliisi Lindroos ja kielsi >lausunnon. koska ar- pajaislupa oli annettu ehdolla, ettei ^zi- detä ^puheita «ikä esitelmiä". Z>erra R. lausui kuitenkin runon loppuun, ckoÄa kieltoon ei ollut perustetta. Kun hcrra Rosqmist myöhemmin samassa juhlassa jutteli «rästä murrekertomusta, waaii poliisi L. jenkin keskeytettäväksi ja sanoi Helsingin pitäjän apulaisnimiSmiehenkin olleen sitä mieltä, ettei arpajaisissa saa mun«iuttvjawq jMis»,ti esittäS. - 64 - Arva8mpa8l Mutta tiedätkö, kenen sisar on tuo tyttö, joka tuossa paltamon keskellä istuu? kysyy mies tosissaan. Tyttö häpeilee. Mutta Harry nauraa. Oli niin koomillisen naivi tuollainen kysymys hänelle. — Se on tuon uuden sanomalehden pääherran sisar, puhuu mies voitonriemuisena. — Maisteri Tervon sisar? Oo! — Justiin. — Sieltä se on meiden puolen miehiä. Niin kuin herra kyllä hyvin tietää. Naapurivaarassa vielä äitinsäkin elää. Ja tämä tyttö on meillä kas vattina. — Sillä lailla! Ennen olisi teitä pitänyt tavata, kun teillä on noin suuria tuttavuuksia. — On ne koko suuria. 0'on itse Sotkamon Kukkosia. Väkevässä koskessa meni paltamo aina pari tuu maa eteenpäin yksillä sauvoimen pamahduksilla. Siten kävi mahdolliseksi tämä keskustelu. Mutta nyt alkoi vene jo päästä suvantoon. Ja liukua keveämmin eteenpäin. Kukkonen nosti lippalakkiaan hyvästiksi Har rylle, joka tuskin vastaan päätään nyökäytti. — Sinne se »Salama" jo matkailee pitkin vesi reittiä. Siellä leimahtaa ja mielet... tervakansan mielet palamaan lyöpi. Ukkonen sieltä voi kuu lua tänne rantamaahan asti, miettii Harry synk känä. - 61 - Se kierii vimmattua vauhtia ja räjähtää veneen syrjään, jotta paukahtaa. Sillä vene kulkee aivan törmän reunaa. Mies heristää sauvallaau ja kiroaa. Harrya koh taus naurattaa. Hän ärjäisee: — Tshuudilaisia moukkia! — Hää? huutaa mies. — Suomalaisia perkeleitä! — Mitä kiroat? ärähtää vaimo. — Kiroan sinut Turkestanin arolle, josta alkuaan olet peruisin. — Ptyih! sylkäisee vaimo. — Tervahanheja! Ylettyykö hanhen kaula sol muun? huutaa nyt Harry yhä kiihtyneenä, vaikka itsekin ymmärtää, että tuo on aivan typerästi sa nottu. Mutta vanha koulupoikamainen sukkeluus tuli ihan itsestään huulille. Mies on pitkä, luinen ja yhtä ruskea kuin kau punkiin tuomansa terva. Vielä syyskylmässä on hänen päässään karttuuninen kuin poikasen ohut lippalakki ja yllä punainen puolivillainen pusero, minkä alta mustunut hurstipaita esiintyöntyy. Ja nälän kuivaama pitkä kaula hoikka kuin hanhella. Eukko on tervavaimon tervaisissa koristeissa. Yltä päätä likainen. Ja puvussa paksut värit. Sää ret paljastuvat pieksusaappaissa, kun hameet sau voessa ovat polviin asti ylhäällä. Se keskellä venettä istuva tyttö on kuin kump paneitaan ujosteleisi.