N:o 294 - 1910 KESKI-SUOMI Peijant&ina joulukuun 23 pna K. S. R. K.-S. Rohdoskaupan Joulunäyttelyssä Kuollut. luutamme, että samall?, kun he yhteiskuntamme pienille ko- Maosaisille puuhallaan malmis' lama: monta iloista yllätystä, samalla he pimeässä yhteiskunnas- samme silloin nostamat ylös somin- on runsas valikoima hyödyllisiä ja kaikille s o- non lipun, kun sellaista nostoa hii piviä joululahjoja. ' luitaan, sillä kuka tietää, miten pit källe Saralla ilmoitamme etu H«rr* on hjvikai nihnyt tUltl poi» katsoa äitimme Anna Haria Kalmon ( oj . Kupio) jok» pitkl'li»en Uudia MiretettdMn raohklliMsti oakkoi kuolon aneen Un kmi HaakkalMM joalukano 17 p. 1910 ke'lo 2*p. 71 Tuoden, lOkaa- kaaden 24 piivin iktiaenk, »uraksi j» ksipMkiekei 2 pojilta, 2 tjttftrellA, 1 veljelle y.m. täkäläisille ja tuttaville. LAPSET. Y.k. 271 2 v. vää ennen vaalia Raatihuoneen etehisessä nähtävänä. Jyväskylän kaupungin Raatihuo neella joulukuun 20 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: Iii 4578 1-8 4313 1-1 Ilmoituksia. Postihallituksen kiertokirjeen johdosta ilmoitetaan täten että postikonttori pidetään auki Joulu ja uudenvuoden aattona: lähtevä osasto kello 8-12 a.p. ja tuleva osasto kello 8 — 12 ap. j* 6—6 i.p «vk» Joulu- ja uudenvuoden päivä.iä: lähtevä osasto kello 8—9 a.p. j* tuleva osasto kello 9—10 a.p. Jyväskylää post konttorissa jou- luk. 20 p:nä 1910. 45" .s 1—2 Huveja. Elävissä kuvissa Opiksi ja ainoastaan kahtena pliv&nl 23 ja 26 p:nft t.k LOISTO-OHJELMA: 1 Patti! viikkolehti' 2. Virtahepoja «atsästys Afrikassa S. Pakolaiset Toilarissa (Ranskan vallan ku- TUOQkHeQ hmt.) 4. Kuvia C>}loi'lsta. 5. loopei kojeet. N 'illankur nen. (. Kousa Most B aneilla. 7. Lat Tolstoi sairaana Astapovoa aseaapaailikSa asunnossa. Jokaiset kiiruhtakoon, silli tatl ihjelnaa eaytetaäe iiioastaaa kaktoaa paivltL 4618 1—1 tätä rikkirepeytymistä jatkuu-; faan. Näyttää siltä fui:i köyhien lasten asia olisi samalla yhteiskun tamme 'imistyneille ihmisyyteen ja somintoon ainoa tietä osottama asia — ainakin toistaiseksi. Äieläkin lausumme „päiwien" hommaajille kiitokset sekä köyhien lasten että todellisen ihmisyyden puolesta. mainittuja henkilöitä tahallisesti es- tumäiin muiden Menäjän alamais ten ja Suomen kansalaisten oikei.k- sien yhdenmukaistuttamista kobke- Mun lain I—III osastojen somella- nuita, tuomitaan ensimäisen osan 1423 §:n T kohdassa säädettyyn ran- paivtufsceii. VT grityijet juutalaisia koskemat Tuomen lait jäämät entiieen M5i- j ntaansa. j VIL. Tämä laki on astuma luou N. N j* N. M K Y:ll& on toi sena joulupäivänä k:lo 5 i.p yhtei nen jasen-iltaina j ihon saapuu Pe täjäveden N. K. Y. Jyväskylässä jonlak 23 p:o& Sopufointua faifrn rikki- nöi|i|ijDm kMii. rc; manit '/ u toukokuuta 1911. VMireeppannaan löysässä Moiärvea jäällä tammikuun 4 pnä 1911. Sisäänkir- joitus toimitetaan klo 10 Hikajär- ven talossa. Lähemmin pa kalla 4610 1—1 Myytävänä. Viuhkoja ja nauhoja niihin aina tavana Jyväskylistä G. Laitiselta. Voidaan UyttU isompiakin vaati muksia. Puhelin IBfi. 4011 1—1 Kuulutuksia Kuulutus. Kunnallisvaaleihin osaa ottamaan' oikeutetut kaupunkilaiset kutsutaan! täten yleiseen Raastuvankokouk-j seen kaupungin R latihuoneelle keskiviikkona tammikuun 11 päi vinä 1911 kello 6 iltapäivällä an tamaan selityksensä opittajien Viivi Särkän ja Martti Pihkalan sekä Hovioikeuden auskultantti Anturi Vakkolan tekemiin valituksiin ta pahtuneen oikeusneuvosmiehea vaa lin johdosta. Raastuvankokouksessa saa ääni- valtainen käyttää yhtä valtakirjaa, joka on valtakiijan antajan itse allekirjoitettava sekä varustettava hänen sinetillään tai kahdella to distajalla. Raaitavankokonksessa käytettä vä läniluettelo on kahdeksan päi- tukaan olojamme tuntoina kiel täne, että tue täällä Jymäskylassä o- lenune eläneet Miime ajat jotenkin rikkinäistä elämää. Ja näyttääkin siliä, että riita ja tora kuulumat täällä päimäjärjestykseen, että pitää a inc epäillä ja aina parjata läljiinäi- uääii. ?fefirt, jotka samaan puolu eeseen omat kuuluminaan, sotimat kes kenään ja siten monta hymää asiaa, monta kauniita ja kannatettavaa y- vtlo-öta jää toteuttamatta. Mielivi- teiden erilaisuus on tietysti mallan luonnollista, mutta kun näiden mie lipiteiden esille tuomisessa käytetään malhetta ja parjausta parhaimpina mäiitappaleina, niin syystä herää ky- symys, mitä tästä lopulta tuleekaan. Rehellinen, milpitön ja aMoin aja- tusten Maihto kuuluu simistyneen ih misen luonteeseen jonain ivälttämät- tömäna ominaisuutena, sillä ihmi nen, jolla ei ole mielipiteitä, on kanssaihmistensä parissa ar.volon nolla. Mutta siinä on toisit raja, millaiset nämä mielipiteet omat ja miten niitä perille ajetaan. Tässä suhteessa aiman Minoon menneestä suunnasta on meillä Me- rekiiä esimerkkejä miime päiiviemme poliittisesta taistelusta. Syytetään main umpimähkään. Ja kun tuo syytetty loaatii todistuksia, ei niitä löydykään. Mutta taistella pitää. Ja iskeä mielä lujempaan entistään. Ton Qmisoteja meidän hymästä yh» teisknnnastamme ei suinkaan puutu aiivan eilisillä päimiltäkään. Tällaisessa sekamelskassa ajattele- maa ihmistä ilahduttaa, että sen- tään löytyy joku ihmisyyden tukipis- te, jonka ympärille rikkiremitetyt mielet moimat yhdistyä ja joka ikäänkuin sitoo yhteen omalla inhi- millisellä moimallaan erilaisia ih- misluonteita. Tällainen ihmisyyden tukipiste on täällä ollut tänä syksynä »lasten pai- mät". Ne mietettiin yhteisin innoin ja yhteisin mielin. Ja mikä kaunis tulosi Eilinen Keski-Suomi tietää .kertoa, että puhdas tulo näistä „les- :en päimisiä" tekee 3,200 mk. I Tämähän on aiman suurenmoista. Ja jokaiselle meistä kouraantnntu- masti opettaa sominnon eusimäisia uaffofia. Tämä summa nyt tulee kaupun- kiinme köyhien lasten eduksi. Ja aja* telkaapa, miten monen köyhän lap- sukaisen silmä kirkastuu, kun pääsee nauttimaan näiden »lasten poimien" hymiä tuloksia I Jo se tieto on riittä- Mä palkinto ..päimien" lämminsydä- niisille piiuhaajille. Mutta kuiten- kin katsoo Keski-Suomikin melmolli- sundekseen lausua milpittömät kiitok- set näille hymille ihmisille. Tämä erinomainen tulos on in- nostanut niin suuresti „päimien" puuhaajia, että he seuraaminakin Muosina aikomat niitä pitää. Se on kaunis ajatus. Ja me wa- Menäjän ja Suomen alamaisten oiteuz- sien yhdenmutais- tuttaminen. ,Lakiehdotus Nuukien Menäjän a- laniaisten saattamisesta oikeudelli sesi a suhteessa samaan asemaan Suomen alamaisten kanssa" on, tul- tuaan Maltakunnanduuinan malio- krninc.sia hymäksytyksi, saanut seu- raaivan muodon: I. Ä>encljän alamaisille, lotfa ci- mcit ole Suomen kansalaisia, m yön» neuvii: Suomessa samat oikeudet ki.in paikallisille kansalaisille. I a. Sotilashenkilöt, jotka palive» lewa' Suomeen sijoitetuissa .nenä- Iäisissä joukko-osastoissa, omat ivel- Molliset suorittamaan kruunun, kun- nau ja kirkollisia meroja nykyään moi massa olemien perusteiden mu- kaait. II. Henkilöille, jotka otnat saaneet kasmatuksensa keisarikunnan oppilai- taksissa tai suorittaneet keisarikun nassa säädetyt näiden oppilaitosten kurssia mastaamat tutkinnot, myön- lietäau Suomessa yhdenmertaiset oi keudet kuin henkilöille, jotka omat saaneet kammatuksensa Mastaamissa Suomen oppilaitoksissa tai suo- ottaneet paikallisten niääräysten Pe rusteella «mastaaimat tutkinnot; kei- suri kunnan ja Suomen oppilaitos- ten seka niitä wastaawien tutkinto- jen keskinäisen puhteen määräccki- iteti on jätettäpä Suomen kenraali- 'itiocnu>ihiii tehtämäksi yhdessä a- siaiion cisten ministerien ia eri hal li nc» alojen päällikköjen kanssa. Jir. Oikeus historian odottajan Mirkoihin kaikissa Suomen oopilai- tokassa myönnetään saman veius- teen nitikaan kaikille ?rislinuskl.a tunnustamille Neuäjän alamaisille. l^'< Suomalaiset mirkannehet, uii-i bumiii ne, jotka om.it »naltion palmeluksessa kuin nekin, sotka b?i- tain.li saalien kantta täyteUämiä tai palffiomitfoja, kuin myöskin Maliio- päimä- ja knnnallis-maalilauiokun- ta>n esiirnehet ja jäsenet, joi:a synte- tääit rikoslain 1423 artiklan 1 foh» jasia mainituista rikoksista, ynnä henkilöt, joita syytetään rikoslain 1-123 artiklan 2 kohdassa mainituis ta rikoksista, saatetaan edesmastuu- seen keisarikunnan yleisien lakien mukaan ottamalla Huomioon seuraa- •i>at säännökset: 1) laillinen syyte sa- inttiM.i henkilöitä mastaan noste- ra:ni Suomen fenraalifulueruöövin ilmoituksesta Pietarin oikeushouin rallilla y.m. yleisiä uutisia. AGmimeiieii liDnlfirili. Waratnomari I. Gummerus on eilen jättänyt tullihallitukselle seu- raaivan kirjelmän: Koska Helsingin tullikamari on kieltäytynyt tullisäännön 7 1 urvun mukaan Melkomasta minulta säädet- tvjä inaksnia 20 mauserpistoolin patruunasta, jotka minä olen miime kuluneen marraskuun 25 pnä tuot tanut maahan Tukholmasta ja jotka säädetyssä järjestyksessä on ilinoitet- tu tullikäsittelyyn t. k:n 12 pnä sekä lnoMuitatnasta minulle mainittua maahan tuotaMaksi lmvallista ja tul- lin alaista tamaraa, niin Maadin mi- nä kunnioittaen 18 /, 1888 annetun tiilHroiniistojo. ja tullimalmontaa kos keman ohjesäännön 118 8ui nojalla sellaisia mirkatoimenpidettä, eitä mi- nä heti vääsen nauttimaan täyttä oi- kennani. en merkinnyt. Tämän perusteella ei Helsingin tullikamari ole katsonut tarpeen Maatimaksi enempien niää^ raysteit antamista tässä suhteessa. Turun tullikamarissa on menette- ly lamaroita ulosannettaessa ollut melkein iainaHainen, jota mastoin Dtipurin, Vaasan y. m. tullikama- rei-'''. on noudatettu päinvastaista nuMttileiaiciiaa siinä, että latioarah- tifnitti oii tamaroita ulosannet:ac-ösa lua.Ti-itMt niiden ulosantajalta Tullihallitus, joka omasta puoles- taan uni cn ratkaissut tämän k.isy- mnksen, on pääasiassa yhtynyt sellai- seen käsityskantaan, että sen yenki- ie», joka tnllitettamaksi ilmottaa Iai- n alla maalian saapuneen kamaran, tulee laimarahtikuittia, r^hiisopi- musta tui muuta asiakirjaa uä^ttä- ;t;öQä iodisiaa olomansa sen omista- ja tai oinukiu se. joka moimassa ole- wan merilain mukaan on oike.ctettv loi.va! »aatuiessa Mastaanotia.iiaan tamaran, ellei tämä käy ilmi 'aima-i hänelle, »vaikkei olekaan suorittanut iiinä suhteessa säädettysä koulvuäyt- teitä, myönnettäisiin oikeus hakea ja tulla nimitetnkn Reisjäriven posti- toimituksen hoitajan Mirkaan jos ta- mä toimiuis mastedes muutettaisiin ensi luokan postitoimitukseksi, kui- tenkin meimollisuudclla täyttää kieli taidon suhteen moimassa olemat mää räykset. Siihen nähden, että hakija on lä- hes 10 m. ajan hoitanut Reisjanven pnvtitoinutusta ja suorittanut sääde- tnu rostitutfiitnon, esittää postihal- litus senaatin harkittawaksi, eikö ano- niukseen moitaisi suostua. — Alcisct kylävtiet. Useiden fct* saunon kuntalaisten tekemän ano- muksen johdosta saada maltioapua sen kylätien rakentamiseksi joka tee Vesannon kirkolta Linasmäcn kylään ja kulkien edelleen Diitasaa- ren :>itäiän itäiselle rajalle, ei Kuo- pion läänin kumernööri ole Moinut ....... . .. tällä kertaa ryhtyä mihinkään ii>t« päällikön tullikamarille lattaniijio inenpiteefeen, päätöksessä lähemmin oista tat mu., a se,- ;!u , inituic , la syistä, ko.sta. jo J ra tekemät kaiken epailyk-, A . sen kuseessä oleman henkilön toimi- — Lsu«Hk«Ssat. Kuopion laantit mallasta mahdottomaksi, sekä että a-. lun-ernööri on t. k. 17 p. intemal- sic.nomaisen tulliwirkamieh?n tulee päätöksellä puolestaan mahmis- siihen lastinilmoituskirjaan, johon. t0 :" u f Rautalammin kunnan Kärk» ti,r>araito:iustajan on tohtäivä knit- k.ialän—iltetcniäcn osuuskassan nti» 1 jesäunnöt. MinistermeumoSton tiedustelut. Joku aika sitten pyysi ministeri- neumoSto kenraalikulvernöörin kaut- ta erinäisiä tilastollisia tietoja sekä eduskunnan pöytäkirjoja menäjänkie- lelle läänitettyinä ministerineumos- tolle Iähetcttäinifsi. Nyttemmin on senaattiin saapunut tiedustelu, mi- hir.kä toimenpiteisiin senaatti on näi- dsn vyyntvjen johdosta ryhtynyt. taus ramaran saamisesta, ^ai toisel- !e paikkakunnalle lähetetiämiä :uT« faainatiomir. tamaroita Marten Irti» antamiin passituksiin tehdä tarpeelli nen merkintä tapahtuneesta lai!!is> tuk''eeia. M!!ä sitten tulee tullihallituksen päteir.yyleen antaa tullikamareille niäiiäyksiä kyseessä olemassa snh- teessä, niin on huomautettu, ct:a meri!.i'.iko'nitean puheenjohtaja se- näätien Julie.n Serlaehius on ko- mitean puolesta aikaisemmin tehnyt sena.tz^lle esiivksen moimassa olehan tnllisäannön selittämisestä ta> n.iiiit- !am : iecta siten, että laimalla maa- — Eolilasmirkataiot. Sivkata» icnionofraaja Kaarle Laurila on a- uouut eitä muokraoikeus Haunulan kersantin Mirkataloon Hankasalmen pitäjän 5^arkkäälän kylässä, joka ny» kyäun on hänellä, siirrettäisiin inaan- milj. Kalle Kalliolle Rautalammilta. — HewoSystäwaiu seurat. Hanka salmen kunnan hemosystämäin seu- ran ch>esäännöille on anottu Kuo- pion läänin kumernöörin mahivis- tusta. — HilljäityjL «puraha-auomulsi». Senaatti on hyljännyt koulunjohta- han tulleen tamaran ottamat tulli- jatar Erika Mattilan anomuksen iviranomaiset huostaansa omaisuute-! mkan suuruisesta apurahasta na, jota rahtaaja on oikeutettu hal- litiemaan merilaissa säädetyllä ia. Tähän katsoen ja kun tulli- hallituksen ei tulisi antaa somellutta- nlr-määränsiä, joka sisältäisi lain se- iälfeen päättänyt alistaa ky» Vjnr.ifscn kokonaisuudessaan s maalin v.:tfalitritvc.kfi. jossa tarkotu kiesiä faxfii asiassa syntyneet asiakirjat on lähetetin senaattiin. Ä. lt. T. Kysymys tullilaitoksen wel« wollisuudeöta pidättää lai- lvarohtikuitteja tavaroita nlosannettaiösa. Jätetään senaann ratkaiotalvaksi. Kysymys tullilaitoksen melivolli- snudesta pidättää jollekin henkilölle '.ai määräämälleen asetettuja l>.ima- lahiikiiiueja on ollut pohdinnan a!ai- sena tulliivirkamiespiireissä sitten y- leisen tullimieskokouksen huhtikuussa Mainitun kokouksen melmot- lamatta teki sen Maitokunta seuraa» mana .vuonna tullihallitukselle ano- uiuksen, että tullimirastoille annet- laisiin määräys, että tamaroita tul lista uiosannettaissa on määrätylle henkilölle tai määräämälleen asetetut lairtiarahtifiiitit MaadittaMat tafoisin lastin ivastaanottajalta siihen iama- proknraatiorin toimesta; 2) Icttvaa= J .. l^fiötaanotctuiffi merkittyinä. likuMernöörillä on oikeus, pantaessa mireille rangaistuslvaatimus mai- nitiuja henkilöitä ivastaan — lu kuunottamatta tuomareita — wäli- aikaisest'. tai tykkänään erottua hei dät Miroista: esitykset niioe>: h?n- kiiöiden erottamisesta, jotka korkein Malta nimittää, alistetaan kinienkin H. 3,'t. fieitaritt ratkaistamiksi; 3) m.rlAlistaman tutkimuksen suoritta mat Pietarin piirioikeuden tutkinto- tuomarit, ja 4) syytetyt tulemat tit^-- mittamiksi Pietarin oikeuspiirin tuo mioistuimissa yleisessä rikosoikeu- denkayntijärjestyksessä. \ r . Lakikirja (Sm. sak., nidos XV, 1S&Ö Muoden painos) täydennetään seuraamilla säädöksillä: tz 142-). I. Suomalaiset Mirkanne- hu, niin hymin ne, jotka o»vat ma!-- tioit palMetuksessa 'kuin netin, jo:ka hoitamat Maalimirkoja tai palkk'0» toimia, kuin myöskin Malliopät» mä- ja kunnallis-maalilautakuntain esn iiehet ja jäsenet, jotka oma: syyl- lisiä muiden Menäjän alamaisten ja Suonien alamaisten oikeuksien yh- denninkaistnttamista koskemaa '.ain I—ITI csastojen someltamisen tahal liseen estämiseen, tuomitaan U>0— 500 ruplan rahasakkoon, 1—3 kuu kauden arestiraugaistuksee t, tai maniilarangaistukseen 2 kuukaudesta 1 Mnoteen 4 kuukauteen asti, tai manki laranLaistukseen 8 kuukaudesta 2 »vuoteen asti sekä samalla menettä- niäan erinäisiä persoonallisia iai säatyoikeuksia. Tämän ohessa on tuomiolZtuimel- la oikeus erottaa 1—10 »vuodeksi tai ainaiseksi syyllinen Mirastaan kuin myöskin riistää häneltä oikeus olla Maltion palMeluksessa tai hoitaa ma- littuna tai palkattuna Mirkoja ko- ko keisarikunnan, Suomi siihen luet- tuua, hallitus- tai kunnallisissa lai- toksissa. § 142ä. II. Se joka pitää julki- sest: puheita tai lukee kirjoituksia, le- mittää tai asettaa julkisesti näh<ä- Mäksi kirjoituksia tai kuwia, jrrka woiwat kehottaa edellisessä §:?sä Mitä taasen passittamalla toiseen paikkaan lähetettämiin tamaroihin tulee, pitäisi lähetyspaikan tullikama rin Maatta ja takanaan säilyttää nä mä kuitit. Wiinie kemäänä kääntyi Tanskan Helsingissä olema ylikonsuli tullihal» lituksen puoleen pyytäen selmitystä samasta aiiasta. Kööpenhaininassa ilmestymässä lehdessä „Börsen" oli niin. otsakk. »Händel paa Finland'' ollut tiedonanto siitä, että Tuo- ineen lähetettyjen tamarain omistus oikeuden turMaamiseksi olisi aiman mälttäniäiöntä asettaa laimarahtilui- tit masiaanottajan määräämälle, missä tapauksessa tullilaitos täällä ei antaisi ulos taMaroita ennen k»in 'nnokuitti sille näytettäisiin. Tätä sitkeätä kysymystä on tulli- hallitus käsitellyt useampia kertoja Maadittuaon maamme suurempien tullikamaran, tullihallituksen kam» reerikonttorin ja kannemiskaalin lausunnot. Helsingin tullikamarin tähän saakka noudattama menettely- tapa on ollut, että niin pian kun lai- ivan päällikkö on ilmoittanut protes^ tiu sen johdosta, ettei tamaranomis- taja ole saapunut laimalle ottamaan tamaraansa mastaan ja päällikkö tä- n uin johdosta moltuuttaiutt lai ma n asiamiehen panemaan tamaran tai- teen, niin on tullikamari kysymykses- sä kuka on tamaran oikea, omistaja noudattanut asiamiehen tulli-ilinor — MarftariinilainsäädLntökysymys. Maaniviljelyshallitus oli tehnyt se- :iaatille esityksen että ryhdyttäisiin loiineiltuteisiin eduskunnan marga- riinilainsäädäntöä koskeman alotteen toteuttamiseksi sekä margariinin ja muid?n ivoinmastikkeiden tullin a- lentämiseksi. J0 miime hulitik. 4 p. asetti se naatti •.iiftraariiinlaiitsääbäiitöä kos kemia !.>sn»wksiä ja eduskiintaentyk- sen lnalmistelua Marten maUofun- ran. tiistaina tapahtuneessa esitte- lnssä lähetti senaatti maanmiljelys- hallituksen ylempänä mainitun esi- tyksen tähän aikaisemmin asetta- niaansa ivaliokuntaan. — Suomenkielille» talou^tieteclli nen kirjallisuus. Kansantaloudellinen yhdistys on senaatilta anonut jatku maa 5,000 mkan muotuista maltio apua 3 muodeksi, ensi muoden alusta lukien, suomenkielisen ^taloustieteel- lifen kirjallisuuden julkaisemista Marten. — Hylättyjä taiteilija-apurahoja. Senaatti on hylännyt kirjailija M a-- f i a I o t lt tt i n anomuksen saada 3,000 nikit matka-apuraha ulkomaan opintoja Marten, sekä sokean laula jattaren Ester Hymösen anomutsen, että hänelle myönnettäisiin 2.000 nikn matka^apuraha opintojen har- joiitamista Marten ulkomailla. — Seitsemäs wäliaikaiueu osasto Turun hoivioikeuteen. Turun homi- oikeus päätti tiistaina pyytää, että homioikeuteen muodostettaisiin seitse- mäs mäliaikainen osasto, koska hoirn- oikeus tnöskennellessään kuudella o- sastolla et ehdi ajoissa ratkaisemaan tähän asti sinne kasaantuneita jut- tuja. hänen Ziuomeden pitäjän Wilppulan kutässä nlläpitämäänsä Kuuroiun talous- ja kasmitarhakoulua Marten. ^yvsskylsstä ja Keski-8nflirnesta. Jänistää» Mikäli cleintne kuulleet on „Sor- retu» soimaa" julkaisema kirjapai- no osuuskunta hymäksynyt kirjajcin uuden paZkkauötarissin. — Lahjoitus. Taiteilija Joonas H e i s k a on lahjoittanut Jymäsky- Iän taideseuran taulukokoelmau.: tculuusa .Suomen Ateenat — Puutarpeideu haukkimiueu lualtioniaulateille ja muille uialtioo laitoksille. Kuten tunnettua on met- sähallitukien melmollisuutena jo usei» den Muosicn aikana ollut puutarpei» den hankkiminen maltionrautaleille ja muille maltion laitoksille. ^ Hämeenlääuiu Pohjoisen waal>piirin keskuslauta- kuula. hfirätsfi täi'i'in k:n 19 pnä pitämäs sään kokouksessa kaikki keskuslauta- k::, n:n kansliaan jätetyt Ru^uiitii.'» yhtymisyakemukset. Näin ollen 'u- lee luviiicUaisen puolueen maal/iitio- yhiy'.i'äan li.ulumaan 8 malitsijayh- tist.^.u, iiu^.isuomalaisten s-isia- iist,.-> 5 ja kristillisen työmäen 3. Cnsiu^iisei'. sijan maalilipuss i saa suomalainen puolue, toisen i i^a'.-.-'- t>:. kolinannen nuorsuoma-aiset ja neljännen kristillinen työmäkt. — Lahden maanwiljelys«äyttely« kuuuiapaltinto. Suomen Metalli- konttorln Lahden maanmiljelysnäyt- telyyn lahjoittama kunniapilkinto, hopeainen aura, annettaivaksi sille niaanmiljelijälle, joka enimmän ja ja parhaimmilla tuloksilla on sowel- luttanut kotimaista koneteollisuutta käytännössä maanmiljelykseen, an» nettiin Jtä-Hämeen maanmiljelys» seuran kokouksessa Miime lauantaina juhlallisesti maanm. Heikki Wähä» Saksalalle Padasjoelta. Asiasta oli- mat Jtä-Hämeen maanmiljelysseu- ran ja Uudenmaan läänin maanmil- jelysseuran sihteerit, agronoomi H. NiinUoaara ja maisteri Timonen matkustelleet selkoa ottamassa kuin» momen'.t'.in, nuksia moidaau saada puiden kuori- lnivivelivollisuudesta, esittänyt että iietsähailitukselle myöunettäisiin oi- keus uittaa polttopuiksi aijottuja puu ta Kemijokeen laskemissa Louejoessa , ■.... • 01 .. ... ja Akkunusjoessa, Miantienjoessa, tuskinaan tekemää määräystä intä, ^jmojoesic, Olhamanjoessa. Äuima- kelle tamara on jatettawa. Talloin ^ Kalajokeen laskemassa ei ole tullikamart katsonut ttseaan ot-^ääräjoessa. Lestijoessa ja siihen keute.uksi ei.t. i^lmolltseksi ; laöfcroa^fa Niirretjoessa sekä Inhan maan onko päällikkö tat hänen asia - vesistössä A t s ä r i n. P y 1 k ö n- miehensä oikeuttanut oikean henkilön^ mäe „ Ja Multian pitäjissä uttainaan tamaran mastaan,. fuorimaiton;tna ja että, koska kysy- merilain 110 §:n mukaan paollikko alaiset maltion hankinnat o- Tata tarlvetta tnydyttääkseen on metsäyal»^ . . litus, nojautuen moimassaoleman ''unkin maenmilielysseuran alueella Wesioiteuslain 2 lnm. 14 t?:n toiseen 11 SS-h" 1 - « , ^°" c 5 jonka mukaan huojen J n ! aanUu ^' fft Waha-^aksalan täyt- taneen L.ti. kysymyksenalaiset ehdot. — yksiii määrää kuka on oikea mastaan- ottaja. Tullikamarilla on tamara ai noastaan söilytettämä omistajan las- kuun ja antaa sen ulos sitten kun tullimaksut on suoritettu ja päällikkö tui hänen asiamiehensä omat siihen suostumuksensa antaneet, taqiyen tullikamarin niin ollen omistajaksi tunnustaa sen, jonka päällikkö siksi mat jatkumaa laatua, tällainen oikeus myönnettäisiin kolmeksi uittokaudeksi kerrallaan taikka, ellei siihen Moida myöntyä, ainakin ensitulemaksi uitto- kaudeksi. — Erioikeusauomuksla. Reisjar- wen toisen luokan postitoiniituksen hoitaja I. A. Aho on anonut, että Suomenkieli Zyväskyläii scuraclimässä. /'f Sirniouö vuodelta 1864. ^oulukiiucia jo ollaan; päi.viiä c: tnäa paljon päälle neljättä osaa ole :vuvro- kaudcsra. Ennen pirkiä isnitaan .P:- mcmolan pirtin pääsiä". m:>'ia s>nnc xääe-io?. perille, onbin wo:Äo täsiss.i, sillä wokto en kuitenkin ol«va Ivalon, ja sen juhlaa kohden mielet rupeettva: vi,a ru» htamistansa tawot»elem«in. Daleq