N:o 230 — 1910 KESKISUOMI Sanxrant&ina lokakuun 0 pmE «Ii umHt<rnut panna hätäkään ainoa- ta aUuperäistä ajatusta. »Paper:- t>äa. paperipää". tvalittcli suurin hölmö ja heitti Bom»ttuoman ?»tskcn ymparis- iöbnfu. Tm» wonnasanain«» mies oli nyt kuKona hölmöjen mäellä. Hänpäs ruvesi prameilemaan iöy^.zydelllÄinI Pal lon, paljon «ncmmän kun ahoinaan wan- h?^Tu>g«neS tynnyriZsään. Hän huusi i- tään, huusi läntten: »täss^ on löyhä mut- ta kunniallinen köyhä. M°nun cl.imä»>äni ei mitään tahraa ole. sillä minä itse en mitään i«jhnm olo tohm>t, joka onkin köyhälle mahdotonta. «illä miten teki- si stintiä ilman rahaa? Ei, se on aioh- dor-mia!" Umlpäristö Ziljui köyhien kun niaa. Mutta saapuupa paikalle mus- :a»n sartuulliin puetti mi:s. jonka kädcS- i>i cn suuri kirja,jäsen l^nneSia risti »"Suusi fiinmi, lsrnä jumalanpilkkaaja!" huutaa tämä mustapukunicn in.i«s, jcnka leukcpieliä nykii itkunsekainen niska, »^ii-.äkö olet kunniallinen, sinä, joka ckiellä» knudennen ja seitsemännen ja kah- dekjannen ja yhdeksännen ja tytuineni:- nen ... ja kaikki käsky: l Äoi maail- maa sinullaisten pahuuisien tähden! O- let antikristus, jonka tällä muserran." Ia tuo mustapukuinen mies otti sen suu re» Itrjöiv jonka kannessa oli suuri ris- ti. iski jillä Löyhää ksrZkujaa suoraan päähän, jotta tämä sanan mukaan — putosi iockeudestaam. Ämpärillä «len?a hölmöjen rahlvaö tvaik^ni. kuolon hil jaisuus waltasi mielet. Mutta ti» mus- t.:pukuinen alotti kiitoSivircen. Ja ko- to ympäristö halisi muZtapu5uisen mic- h.'n äänen haudanomaiSia koUkouna. ^aapuupas nyt sieltä hölmöjen k.'vki- ZaupungiUa «keikari, jonka suu on iwa- lhynu)ssä. ja haliveksien nostaa hän etu- isormcnsa -kohti mu»t«pukiiis:a micslä ja sanoo teeskennellyn ZyHmä)!:: .pappi I uskotteko wielä tuommoista? Ool Te «tu «voi tätä miestä scurara, sillä hän on juurin malehtelija, m:ntä täällä kos kaan olette nähneet. Olnte kyllä raken- taneet häne-n nomvostaan 'öetcleii.i ja Be:anioita. mutta pyytäkäapä h.intä il- seänne teille jotain rakentamaan, anta- maan muutakin fuin kauniita sanoja, niin lhän lyö rintoihinsa ja ävaikcncc. (sillä hän on rahanahne Uui-sun to tuuksien ka>upustelija". Mustapukuinen mies nimsii iviiine woisaatawiaan kantane.' -ia yli famcun hinnan, kokosi hclniuksc.'nsi ja m:ni. Nyt tuo leikari, jolla oli suussa hcm- «ictin kauniita lanoja, al^oi puhua ja dö.möt hörökonvissa kuun:elin?at. Mutta pcijatasl Te mieshän ci osaa muuta kuin pilkata, uoata, p i 1 Iit ia . . . heitä . . . jiruri heitä itseään. Hovtolla rynlä^vvät ka.»nissanaisen keikarin kimppuun . . . tämän irmistcli- jän . . . ja nytkit ojossa huutamat: ici lämsimäism toiiiaörc.i.u lirjama himphamppu. Annamme akkain sin'iu piestä". Ja tämä akka>n pieksäminen o- li sellaista ilielcllä pictsamtZ.ä, jora ni mitetään juoruamiseksi, myrkyllä ^ltvcttämisesisä riffir^pctCynccit yhteis kunnan akat woiiliwat maailman pa himmatkin sunkellot. Za kyllä nuo akat liii.yniiväitin tätä kannissanaista himphamppua, jolle he k^^simät lisäni- men, mikä heille tarjosi suurinta nau- tir.tca. ! Multa rivtircp«)tymä:sillään olema yhteiskunta alkoi yhä pahemmin toain r:.'kirepeytyä. Hölmöt hiuituivat :,e!uis- ijun aioutsi ijita, jota hc:Diit yhvisiäisi. >Zilloin jaapuu heidän keslelleen köyhä wa.mo raukka, joka kantaa sylissään r- itcivaä, nälkäistä la-sta. Tuosia oli '.o- dellisia, alastonta köyhyyttä, jota ei pra- Mtillut, avaan sanatiom.iZ: i vr.c:i:11v. Sääli heräisi hölmöjen slMinissä. r'.enläwät joukoin lapsen tuo auttaakseen jilä. Sinne rientää pape^ipää, joka ka- sakinkoroilla potkiÄeli, sinne u lovimc- sanainen löyhyydellään kersiutva mies, joka suurella risliikantisella kirjalla mu- s-rrettiin. sinne se mustapukuinen mies, joka tviolä äÄen ei tahtonut mitään uh- rata, «sinne se fauni^anaincn hiinphanip- Gulfhkch' on ifmottanut „Birsch. Mdomostin" eräälle owustajalle, että taliehdoiutsel ^otiZasmakjusca ja we- näläislen oikeutsism Suomesja on hänen mielestään helppo ^ponna läy- tänlööiz, koska kerran on epäilemä- lön.lä, eiilä wa^:akunnan duuma ja ncmvosio owat ne hymätsyneet. Halli- lus tulee tekemään milätlömitsi kun- nalliswaali>t niinkauivan kuln wenä- iäisiä edustajia ei sinne »valita. So- tilaismaksut oietaan tva^liorahastosia. !Änwuoksi euä tunnalli»waalien ta- Pchuminen on suomalaisille tärkeä, je- t ; ä jotta paitallijet larpeet, jochin >>va- ral nykyään otetaan wal:ioral)asiosla, jaalan lyydiMykfi. iuostuwa: juo- malaisei, pviäen tällaista hallitttkjen menettelyä vikca>na. Guishkoff 'lausui kuitenkin waslaustawansa äärimmäis- ten oikeistolainen leppymätömä kan- raa. Hän Pilää erittäin tärkeänä we- näläisrlle ja «suomalaisille, ellä he asei- lumat molcmmmpuolisen ymmäriä- myksen kannalle; hän on ivakuuiettu cnä juom»laisei. si.Mnkun he omat kä- siltäneel, eitei ha>lli:ulien tarkoin s ele kohtxlla 7c>vakouraisesli heidän isän- mahaan, ivaan ainoastaan järjestää joukon sekamia ja monimutkaisia kysy- myisiä ja parcnraa luonnottomat ema lit meiropolm ja rajamaan ivälillä, itse yh>.'ywät menäläisren kanssa wii- iLliamaan rajaa yleiÄvaliakunnallisen ja paikalleen luomalaiion lainiäädän- nön Välille, jolle halliius on jättänyt :unnetun alan. — Täysi rekikeli on jo Kittilässä ja Rotvaniemellä. Kirjallisuutta ja taidetta. Portugalin vallan- lumous. Espanjan.pääministeri kertoo kapi- nasta. M a d r i d, tofcaf. 6 p. Pääminis teri CaMejas Km^itti eilen illalla sanomalehtimiehille. etti !keskiwiittoa irasiaan yöllä herätti 21 tykmlaukaus- :a Lissabonin wäeslön. Mall^nku- inous puhkesi; polbisi hyöt'käsi kapinal- listen kimlppMlN, mutia oteltiin was- iaan pommeilla. Kutsuttiin paikalle jvtamäkeä. Q^a siilä meni. >kapinallis- ien puolelle, >m.utta .'oincn oja pysyi uskollisena WÄwollisuudelleen. Syntyi taistelu. Ensi 5achakasia kuoli ja haa- woi:tur 7, sitien tykki:uli> kaatoi ujei- :a. Kapina>ll:iet wäl:asiwat sotilas- ko^ltelin Necessidadesin linnan luona. Lähimpiensä nemvosta jätti kuningas linnan ja poistui turvalliseen Pai k- kaan. Kapilnallijet rakculsimat barri- foaoeja, wa1tasiwa>t sillat ja kolkasiivat jähköjanomayhreyde>n. Huhujen mukaan Lissaboniin päiwä'i kuluessa saa punut maaseudulla ioiaivälcä, jo Ia yhtyi kumiilnikaollie uskollisiin joukkoi- hir., jo:«n slMyi moimien tasapaino kummallaan puolella. 'Viaaseuiu ei kannata walla>niku>mous:a. Innsbruck, loka k. r > p. M e nt el- krgin linnaan Portuqclin -kunincjas- bnzneen su?ullaisille saapuneen sähkö s^.noinan mukaan on kuningas Manuel äitineen -engla-milaisella sota-aluksclla. Wäliaikaisen hallirukZen päämies kääntyy ulkowaltojen puoleen. Lissabon, lokal. 6 p. Väliaikm- s<n hallituksen Pveslden.li Teofil Bra- qa on kääniyilyt u'I'f o a fr i c i b e rt mi- niiierisiöjen puoken s.ihköianomalla. jossa 'H oit 'ianontöd Portugalin julis- Ittnii^sia talaivallalst ia iväliaikaijen hallilMsen muodostani'it'sta. Hallilus i^siaa yleisestä imivalliiuudesta ja järjestyksestä. 5iiiwaita taisteluja, kuningas päättä- nyt luopua. Cygnaeus-muistoja. l/ygna-euksen 1tX)->tvuoti»juhlan johdos- ia ci' Äansamvalislusseura larkoiiusin '.varten n>yönnc»iiUä lvar.nlla juliaissut Uno Cygnaeuksen kirjoitulset «uomrn kansakoulun perustamisesta j,i järjestä- miicstä^ Mui-sioj>ulkaisu'i oi. toimilla- ii!, i ^ygnoeubsen et eivä tutkija yliiarkas- :cja (Äusta s Lölnl> cck ja su, - »icnn>osN)ön suorittanut larkaotaja rl. 2- n );; cuik . Tämän laatuaan ainoan rerfieti ka m ta csvat C :n aaircct nyt >.v'.h- drinkin tulleet liitelyiklsi !an'allistirjalli- siirleemme. Uhkean käsi:y:sen ^5:n työS- iä ur,:a>v<rt ainoastaan näinä: hänen at- i u p e rä ise t >ki rjoi t nkse nia. Tcos sisältää scuranlva: ^äaokat: Ha- -anaisia mietteitä kansa!vululait.'kses- ian>»ie ja 2umnccn aijotuSta kcln-akou- ■ nfn;r.cn r.151cifijä ^c;in'(i|"tle oII lun- Uivia. - — Äa<ava t uZnpill i nen opintomat- Ittttie >ja yllävitää langatonta Canalejas »vastasi, että hallitus M lsaanut svlfi ristiriitaisia listoja, ettei je jaata ipiiää taijalvallan julistamisia tapahtuneena tosiasiana. Huhutaan, «ttä Lissabonissa, on uudelleen tapah- runut 'yhteentörmäyksiä. Kuninkaalle uskolliset M-kot oilvats saaneet lijäwä» 5eä. Halliitus ei ole saanut tietää hai- ' uksen warhdMesto Portugalissa mirka-alsemossa olemalta henkilöltä. Tämän wuolsi on Espanjan rajoitut- tawa ipiilämään Portugalin tapaulksia ikapinali.illkeenä, jonka tulokset olivat tuntemattomat. Jos uusi hallitusmuo» io on lopulli^sti wahwistettu, :ulee Espanja «sen runnustamaan. Sora- aiukjet on lähetetty wain marjelemacn espanjalaisia ja sotamäkeä ei ol: 'kes- kitkttn rajalle. Portugalin »väestöä neumotaan pysy- mään rauhallisena. Lissaboniin pääs- tetään ainoastaan wallankumoukjellis- ten kannattajia. Hallituksen joukot owat waHwistetuSsa leirissä. Madrit», lokakuun 7 p:nä: Sanomalöhti Manana ilmoittaa' ku ningas Manuelin paenneen Englain- nin lähetystöön. Mäiiaifaiuen l)alli- ius neuwoo kansaa, säi!y::ämään kun- nioituksentumeensa. iun:r.^asperhcttä lkrhiaan. MAliaikaisen haili:ukjei jä- sen Machado maikusteles kaupungeis- ja ja kylissä kohottaen wäeslöä pysy- mään -rauhalltijena. Pääkaupunkiin fe&daa» ainoastaan ivallaukuniout- sellisiin yhtymää sotawäkeä. Äumnkaan läsnäollessa pidettiin nlinisterineumoston kokous Portuga- ti n tapausten johdosta. Lähtiessään linnasta {sanot Canalejas kuningas- perheen oleÄelupaiikan oleivan tunte- mcuomanl. Lirkoyhteys Lissabonin kanssa ei ole wielä alkanut. Väliai- kainen hallitus om määrännyt silviili- kumernöörir kailMin maakunnin. Bra- siliän lprchidenni marsalkka Fonscco -tjoi amomobiMa Xeor:l Bragan seuraSja ka>u>pungilla. Englantilainen rls.eilijä MmeMa on »aapunut Lis- suboniin. Osa Lissabonin joiaiuäfe.i, joka on uutta hall?:usia was:aa», oleskelee wahwisteiussa leirisiä. Maa- seudulta ci ole tietoja. Kappa-. Leninki Ja- Pusero- samettia, Uusimman aikaista röyhellystft (ryscliä) eri väreissä WILH. HÖGLUNDIN kangaskauppa -noin : Mn>i useille nuMisipaalikaartinj soiamichiille ja kätkijöille. Äaupun- gin /aduÄa kälck ankara ^Ykkii!ais:e1u > kuninkaalle uskollisien joukkojen ja! lvallankumollksellksten wÄillä. Kunin-I «»n«» IRakkautta; HbUlle scihiö-.ouiän Louioosta t.k:n pnä m.m.: Tänne saapuneiden säh- töj^noniien mukaan onnot Lissabonin ta: u taisi el^ut olleet hytvin .-verisiä. Etenkin richui >taisielu kuninkaallisen l'iinan yiupärillä, joka on ollu, halli- lUtsen joul'kojen miehit^ämanä. Pappaa unholaan intoliim^iicst'. W<illaFumoirsia on tau^n »valmis- ittiu ja 'laivasto on nyt onauut rat- ia:!ewa>n askeleen. Taiama on suljctiu, uutrut cnglan- ka. matkaikcrtomus ja m:.':intö kansakot!- l u asia s ta senaatille. — Mka kirje itä j.i oireita (i:n pirteästä maitupänvälirjas- to. — (£:n ik«iH!<tfoithicQbti i>isct :ätitd« litinä: seminaarin jörj:3.ä;.ttiincc i ia oppiiuunnitclmineen, tan.-akoulujen pc- rustamisincen ja ohjcsä'in'öinccn y. m. seka ehdotuksen tarkastuösen athluttam.it laajat >vasiin«ct ja maniat >väii!c!ykir- ioiiulset. — Huomatuimmat l£:n pu- heivta (15 eri puhetta) touttuvkouksisja, sikku- ja kansakouluista seka hänen ka-?- eva.uiapillisista periaal tislaan. — Tärkeimmät (£:n kirjeissä (fokociaitaan otettu 75 eri kirjettä), jotka erinoma:- ava la is eivät l£:n crfc.iiaa csiinti/.viin yleistin ja ennen kaikkia kansatoululo'.» tosta koc.kotviin ^ysymylsii». .Tämä <W-s«vuinen l5:n m»>Ztoktt>vall<« sinxteltu juhlajulkaisut on juuri Uistel tu kclippaan, itiin teos on tiio.annetlu > yleisillä wavoilla. vn sen '".iur.t .aajuu- desta huolimatta waan i mk., ivaa te- kansiin >sid. v: 5<>. Enna?ko'.iian!sct täti- tciään «siinä järjesty?se->sä kuin «oat saapu neel. 5o aikaisemmin on »lansamvalistu-:- seura kau>pPaan laskenut d :n l(iO.-'.uiic> ticUulilaa jäijt-^tiinxtn pxihuuitean aloi- tccv.a kustantamansa Nuo (sygnaeuS- scinälaulun, jc/fa asiantuiuiiain toaitn- nau lperusteella on ivalm-.Sietiu Koulu- ylil.ollitukscn huoneusioZsa clclvan sei- nälulran nukkaan. Taulii, jonka kuiva- ala cn 3LX2L ja kartvnkikoko 05X51 cm. on painettu kaihdella wär'.ilä hienolle ku- mcpainokartongille. Suuren menekin tat:a on tämän jokaiisen Souiun ja kodin seinään lhankittatvan muistotaulun hinta ainoastaan 1 mk. ÄansanSvalislusseuran lehlf'enä ju- laiöiu-ta Maikki Friberg in kir- ioillamaSta Nno Cygnaeuksci pienois- elämäkerrasta on. «nsi painoisen jo io« gasmieliset joukot toimimat ylipääujäl Me:ieslykjelli«seSli käyttäen hywäkseen walliijcwaa pimeyttä asemiensa wah- w>stamiftksl. Italia lähettää sotalauvoja Lissabo- niin. El Terro l, lokak. 7 p:nä. Ita- liailaincn risieilijä Elna on lähtenyt Lisjabonim. noTdlikokodmt, jotta on niin paljon rii delty ja kirjoitetta, liene* kaikMU hooli- matta niit* harvoja, jotka talevaiaaadaa kirjallianndsB tutkimaa on taimaava h *. ranaiseo tyylimme kalmakiTikii. Teoe ei tieteTiklin ole mikUn ^aorieokirja", Taaa on m tarkoitetta ainoastaan niiden ajatte levien laettavakai, jotka halaavat ■yrem- mtltft tutkia inhimillisiä probleemeja. Saa daan kaikista kir akaapoida. Hinta Smk. 3 S0. Yrjö Weilin & Kumpp. Osake yhtiö, Helsinki. 438 4—6 «eittaperäinen selonteko kapinan alusta. .kösanomaijhteyltä meriiviraston kansia. ÄuniiMs ZlianuÄ lienee päänä nyi luopuu kutiiilkuuiZeÄa. 5tapinan alku. „Rjetshille" sähkötciääii Paiistsia t.^l. 5 lp. m. »>.: Meis:ä kichiyinusiä synnl/tii taM-a^lialaisen kanianrduSia- jan, ipiyNalrivn professorin ^'oindar- Don mu>.'ha. AiMhaaja, eräs upseeri, saapui ivastaauottoajalla professorin luo potilaana ja am>pui häntä masraan muuiamia!laukaul>sia haawoii:aen pro- fessoria waa!ralli!sesli, niin etiä hän i.k. -I .p. 'kuoli.. Heti >n iälkeen alkoi kaupungissa kuohunta, joka pian inmttiui ssliväksi kapi natsi. Englannin kanta. Lontoosta sähkötetääii ..Rjeishille" i.k. p.: Täkäläisissä waliiolli'siSsa piittissä pidetään mahdollisena, eitä (f utilonri koei iaa solaan am Porutga- lin !i)pau'f(iui l)allilsijaiuivuil yyiväksi. kuningas Manuel ja kiinin^aiar Ainelie paenneet Englantiin. — Mi- nisteripresidentti paennut. — Licsa- bonin komendantti ampunut itsensä. — Väliaikainen hallitus julistanut hallitsijasumun syöstyksi maltaidtui- itielta. — Englannin »otaiväkcä astu nut maihin. — Kapinaa pelätään Espanjassakin. (Erikoissähköjanoma> Heljingtn sano- mille) si painos. Tätä Cygna-usjuhliin joukko- t lew:lcttäivä!kisi eritbain sopimaa muiSio- lehtistä siroStaa Cygnaeuksen syntymä- kodin, muistopatsaan ja muototuivar. Hinta joukkotilauPa war!en alennettu lv penniin (entinen hinta 10 p.) «u, jota akat pantiin pieksämään. Sap- ..... * r . . . ... > konaon loputtua >kustantaialia, oiettu uu- \ i .köyhä lap,» yhd.ötl he:öat ka-kk: j ^ ^ ,_ a >S4JS 5a repeytyniä idillään olen>a yhteiskunta tunsi saranainsa lujittmoan ja liitoksen- l'a wahwis tulvan. Mutia kuta oli se wiisaS, jota lähetti n>>iden rächisijäin pariin soiv.ntoa saa- »»aan tämän köt)hän äidin läpsineeni 2e ali mu,i» m ilmakorrotjisia ki' n mitä ihölmölän ilmakerroks:: »nwt. Clipc. mistä oli, mutta sominnon ai- nakin pariksi pauvafji rakensi hölmöjen r.kkirqxytylvassä yhteiskunnassa. Jää- ky.ä — se oli hölmöjen yhteiskunnan NtMi — oli taas sydänlylä — pari päitoää . . . N apS. ii imu o o, '(«M. 7 p:ua: »Daily Ci i) to m Alelle" isähfötetiiän, että mallan- kuuious oli odottamaton tapaus :asa- >!valiÄaiisen puÄue.'n komiteallekin. ?i:nri ljoMo -kansaa- ojotiouru: nä- linptiämäitömägsi. Kuninkaalle uskol- lisc sorajou'kor, elonkin munifipaali- :aar:ilai>'t, laiÄelilvat tunr.a jur.- reilu uchosllisuudella. — Vallai,.^:- mou? dli h alli luiselle :äysi yllätys. T.k. 3 päimää ivastaan soitunut me!- lafka Mohutcai :, n. Silloin kapinalli set 'löhtKrär trfi.uräeu fosa-vtniin. T>.'k- fiiiuafi yh.yi 'kairsaan, he ivanailsiioat upieeiiirsa ja jakoiwar kansalle aseita. Lisjaboiiin kon-ontaja ja useat upiee- li: oinvat 'kapinan puhjeiessa poissa Li^abonisia. 'Tänä enonsi bämmcn- i.ystä ja epäiieloisuu'.:., kuninkaalla uslollisissa joukoissa. Päiivän waljeiessa suuntasi suuri jvukto wallan>kumoulsellisia niaikania ?icc<'esidädcsli'i«iaan, muna iäällä lohiasi sitä tuUi jalkaiväkirykmeniin' !i'ularuioiuisia, niin ett.i ier. oli epä- järjesiy.lsessä paeitatva jättäen joukon maitkeja. A uringon 'NouH^cssa r.osit merilväli kasarmissaan lasaivaliaiaisen lipun, joka nc.siotiilin myös kolmessa joia- laiiuassa. Äiisieiliät lähtevät A ka n ta r- bjasta ja Mvsiivat tulen iinnaa ioas- taan. Toime>u laukaus tempasi :nu- lanaan 'kuninkaallisen lipuii. kuningas Manuel seurasi aluksi a tyyneydellä poinuiitus:a ja, huolimmta läheistensä ioistuivisia plu>ni:öistvi. kieltäytyi lähieuiasti liu- iiasta, 'imitm 'sucsiui kuttenk-in lopul la lähieinääu. Tasa maltalaiset tahioi- ii>at etsiä kimiuqasta drasuialaiselta taimelta »Tao PMo", mutta sen päälliKö ei laÄoimi heitä alukselle. Titten risteilijät amvunvat jota- ja inerimiuister»ön raken.iuksia, jolloiuka ujeai wvrkamieher sairaat surmansa istucsjaan tviilikalpöytänjä ääressä. Ta» Yleisön osasto. Huomalta» a yritys Kurkijoen ylempään >naanwiljelys- ^kouiumi, jola armollisen ajeiuljen kaulia 28 p:lta ioufof. 1909 uudes taan jäljjeÄrmijn m a a m i e s op i S. rotji ja joka on a-lemman maan- ivitj^ii/soipieliulkjen ja korkcimiilan maa- talousopetnljen wÄias:e, owa>. lilai- suuixsja oppilavksi pääsemään ne, jot- ka oivac fuoriu-ianim 5 luofitia lyseota tai omaanvat sitä ivastaamat liedai. Pääsli-chrojen imukaan on kuitenkin myös ^niille, joi^ka kansakoulun kayi!)- ään oivai olleot opintoöaAden kanjan- opisiosja, ijekä omaaivar alempana mainiml- m^oinaailisöt ja iuotmon- iie:«lli!sel iiedol, portti autaisiu laa^ jeminou maatailousopelukicn nautii- mi xc n Äuirkijoella. I Matenmriikaslsa lvaadi>aau heiliä ' toko arimneiiMa, alqed?a»!a ensim- mäisen asi«n ijhtälöt ja niioen raita:- sua närien taKvillaival alkeistiedc.; geeinciriasta qeoineitrijel alkeiskäjii- teer, suoraikulniiaisten kuivioiÄen ja yittpyräin ominaisuudei sekä monikul- mioideu, ^npyräin ja kappa!:e.i mit- >:aamiueii pääasiaUiscsri siil)e» määrin opittuna, mikäli cm latvoen mit taus- opi lii Sten Ikonstrulkisloiii-, projekijioo- ni- ja yvsiitkMaisien teknillisleu pii- ruslusten sÄä nmataikoudellislc» pin- tia-ala- ja ku>ulioiiniÄaskl!>:n suorii- LuonnoMieteissä ivaadiiaan ka-:>vi- ja eläinoppi if^onoan, sekä fiifiifoija lyhyt c«ppi'iiiää>rä kappalten yleisistä o minaisuutsi-sia. -kiinteiden «kappalten, nesleiden ja 'faaufjien liilkeestä ja le ivosia sekä 'lämmöstä. Äasiviapissa on pääislalliuctt huo- mio fiinuic-etidiOQ niihin luonnollisen järjcstcÄnän heimokin, joihin ivilje- llyslasivit, luonnossa esiuiiylvä: rehu- kasw'it, rikkaruoholi ja kotimaisei puui 'luuluivat. 'Tiiäpairsi on kasivioon U-- räuäivä ja 'tintfiinaiiifl noin 130 lkpl. cinpää^ä edellämiaiittiltuihin I)eimoi- hn>. TiiU'luio : ii .k«v->ivcia. Eiäiuopissa ^jii.iliteiääu huomio vääaualliseiii ih- miiee.! ja niiden muiden luurankois- ien ja luu>m»sil?llomien ruumiinrakeu- teeseen, Äinloiuiiittaan ja elintapoi hin. joilla lkaÄviiviiljelykfeen ja to:ie- läinhoiioo» nähden on enin merkily aä. Min; cli>elläi»ainilun liialji opistoon pääiychioina umo U i kanilta lvuadiiaan 'tiiciliintävn .lahden ivuodeu hyliväfjyilä- wä harijomelu, iai muu:a .siitä Pitkä- aikaisia käytännöllisiä ja ominbakeis- ta uOimimaa> »laaitalouden alalla. owat ivaclimuikser kurkijoelle Pääsyä war- teit joenkin 'korlaa?. Ja sellaiset nii den iuleek n olla. jos mielikään kun palvelukseen kalutaan. kiisti ja lapsirakas 16—17 t . tyttö uspi palTeluspaikan 1 prstä mar raskuuta rouva Laur^nin luona Haa> pakummulla. 8684 1—1 KauponkiBD palo-apnybdistys irtai mistoa tartea vasUanottM allekirjoittMaen kaatta ku> kenUUnn irtaimiston ▼akantokaia hookeiata makauir ta, jotka yblkin haojutetaan A ja SO proaeotilla niintä mUriatk, joilla vakan- tukäen ottaja on 10 ja 20 raotta oUut yhdia- tykaen osakkaana. A. W. v. Zwejrgb «ra« 127 88-0 nollisia. alallaan edisiyneempää maa» laloitsiväkeä saada. säihin 'saakka on>at Äurkijoelle woi- nee: pääsiä suurimmaksi oidlfi ainoas taan ^iuieo>'.a Kuumei t^erraspoja:. ?!äis- ia ei monellakaan liene jokemusia ro-- dellisesia !Iäylännöllii<ilä iyöstä. Ei icne myöskään liika maahenkl heilä hailaniiur. ^Xa tuskinpa: asiain nnkyi- ielläänlääil ollessa opistoon pyrklwis- iä Ulkolaisissa paljon maahen5eä on. '.Uiutx, »Yi on niaaialoutta rakasraivit- ia inahdoiliiMis pääsiä kurkijoen maa:niesoPis«oon jes ka»jakou- lt'ii |f. Cai]urmV(Mvion kätmeet sekä juo- l i'taival lui'.'i»uon t?!rirpänu moii.i- :'l!ssa aineina, lliean on kuilienkiii ioailca o,n:n äin ^aivmiaa iisellee'i nuo >w^dnut tiedot. Tenpäivuolsi.^n ilolla leriveh- St!täwä läsjäti» l<hdessä ilmoiteltuja f a r s s e j a P a i> m i o n kania n- a p i s t o s^s a.^oiden tarkoituksena on tiipiyuää nwtfhciflisiä lansancpisto.i käyneitä miehiä ,Äur.':joen maamies- opistoon päcrifä wa0ien. kursseja, joita oivat käynnissä :»!- ivclla noin ö kunkauita —■ marrask. ja huhtikuun ^0 p:n wä!t>ellä a- j.ilki -- ja kesällä, kas:vien tttlkiimsta ia keräämistä avaneu 1 kuukauden, jo H uvi 'ka«iia»opiston johtaja Juho Päiiviö. osece Paimio, sanelle läl»e- Kiöän fyikiMiiutfici faiff iie toulutodis- .nsoileiiieien ja papinlirioiueei:. Hän ->n:aa 'incös fipjecll:ics:i larkempia tic.ojii niitä haluaiville. X^iiuoiiacro on, enii iobelliiei iiuuh miflKt iätä «BlailuiKia hiuvätjeen käni- >ä m ällä pääsisiivät laajempaa maa»- tvilieliise^eiusia luumunaan ja furit iäinläisttväl i'en puutteen. n".kä on »laatKiiine uh kaan, asia ien muoksi, e:- iciuuii tieteinään Miopisicsia >»aa:a- i0il-t!uitinloja juoriltaueel moi ryhtyä iti-' eell'scS i pienempipaltsaisiin neu- nw>a- y. m. loimi m. Varmaa on. ei- iä heukeivitStä maatyötneiijöietä tällä — Huomattalva kirjallinen uutuus. Wirjai'lijii Il' m ari M i a u i c on äskettäin jooinut nmlmiilsi sangen huo- «MhaiMN kirjallisen uuiuuden nimel lä aP i -n oi ts i j a". Teos ^ilmes- ryy kirjalltsuusmairkkinoille ensi jou- luksi £>. ?). Kuopion Uuden Kirjapai- non kustannuksella. Sukupolwtt« katsomatta. Aliopi-- Lonroo, K pnä syysk. Kuningas Manuel ja lesfitfuimnflauu Alneiie omai lähtieneei encslantilaiiella risiei lisällä »MmcaDe" Englantiin 'mi:n- kaan enon Or>leansin prinssin Ph 'tipin (uc, jolla on !siellä Wood )!orton ni- minen li>nnl». PoriugMn miniisteripresidenltl Tei- reira de SouM on vaennut. Lissabc- uin kaupungin fomeubantti on ampu- uul itsensä. VäliaikaisM l>allirukse:l päällikkö, professori Tecfilo Vraqa ou anianut juliv:u'ksen. jolla, lia li ii sija su k n ou syösty MaltaistuiinÄla ainiaaksi. ^rittiläilSiä soiaivakeä on astunut maihin suajelomaan SnflUnuiin kansa- llaisia. Espanjassa oivar miolet kuohuksis- sa PÄätään -kapinaa. Välikysymys Portugalin tapahtumain johdosta Espanjan eduötajakamariSsa. Ma di id, lokakuun 7 p:nä: Parlomenvissa lausui iasaivaltalainen kikdn-iiutisia. tv n ilmoitustaulutta on nykyisin iliuoi<=, ifäuOlOte luuloivMisa, ellä hallitus \ tm Äntcllin stipendeism, t'.c!>>Äii ,ttol-iu- noudattaa mitä ankarinta puolueeito- j millä ificliUä. 2,i itiä iUnoitciaaa ruot? | inuitlto PoMlcMin, halltMSMUodoii jisi lii ni. ui., «itä niinhtiivin mic»» lIIIII s >:h 'iX'N. l^ithuja Ivaati sellvityStä seu naiepuoliisct «oat oitciititut stipendejä \ johdosta, «ttä solaiväkeä on läheicily — öutshfoff fefäk. 30 :nnen päiroan i ^ a{cma<ln (oboroende as tiili). Mutta ajalle sekä M me sota -alusta Lissal'0- ^lain" toteuttamisesta. P ?e t a r: s> suomeasi se on käännetty „sukupolwe ^n osafs fiiir. etieimät t a, lokkuun 4 päivänä. Entinen iaticmatta- ... Siis ivaitka !uu.'u!ji jo Mtltakunnan duuman puhttnjohtaja edeZmenmeseen sukupoliveenl niin. Lisäksi poShoitteli hän, etteilvät Espanjan tasatvaltalaiset fuöta laujua myötätuntohan pMugali^ijillt. . - 52 - paksi tulee Eerikki Sorolainen, saa hiin Viipurin kin hiippakunnan haltuunsa aina v:ecn 1618, jolloin sinne asetetaan piispaksi Olavi Elimaeus. Tämän toimenpiteen aiheutti v. 1617 Stolbovan rauhassa saadut suuret maalisät Itä-Suoracssa. Pysyikö Viipurin koulu neliluokkaisena tuonkin ajan, kun koko maa oli yhtenä hiippakuntana, on vaikea uskoa. Ainakin v:lta 1584, siis seu raavalta vuodelta kuin Sorolainen tuli piispaksi, on tallessa muuan Juhani lll:nnen kirje, joka antaa valtuuden eräiill»; Kristian Bartholdin po jalle koulumestarin virkaan Viipurissa ja mäii- riiä hänelle palkaksi 3 lästiä jyviä, »jonka enti set koulumestarit siellä ennen häntä ovat saa- ncet« ja viljeltäväksi Soniansaari nimisen kruu niin tiluksen. Tämä viittaa siihen kuin jos koulu olisi alentunut pedagogioksi. Mutta taas v. 1607 määrää Kaarle IX Viipurin kouluun »tästedes* yhden teologian lehtorin, joksi nyt tulee Johan nes Carclius ja saa hän palkakseen kaksi lästiä jyviä. Tämä määräys taas puhuu toiseen suun taan. Että tämä uusi teologian lehtori ei ollut aivan vähäpätöinen mies, voi päättää siitä, että hän arvattavasti on sama Carelius, joka Eli- maeuksen kuoltua v. 1629 tulee Viipurin piis paksi, vaikka tointa halusi niinkin mahtava mies kuin Turun piispa Isak. Rothovius. V. 1635 - 49 — apologisticalla 28 opp. ja ikä 10—17 v. Oulun koulussa: Rehtorin luokalla <) opp. ja niiden ikä 16—20 v., konrchtorin luokalla 7 opp. ja ikä 14—18 v., classis syntaelicalla 18 opp. ja ikä 11—22 v., classis etymologicalla 16 opp. ja ikä 11 —17 v., sekä classis apologisticalla II opp. ja ikä 11 —19 v. Hameenlinnan kou lussa, joka myös 011 otettu trivial ikoulujen sar jaan: Rehtorin luokalla 11 opp., rollogan luo kalla 14 opp. ja apolo^istan luokalla 32 opp., niiden ikää ei luettelossa mainita. Tähän aikaan rakennetaan II.uneen linnan koululle uusitaloja sen opettajat nauttivat palkkana: Rehtori 33 hopeat, talonpojilla jyvissä ja icinirahoja 10 hopeatal. 28-3 äyriä, kollega jyvissä talonpo jilla 1 1 tynnyriä 22 kappaa ja r-ihatsa yli <) hopeat, ja apologista jyvissä >, tynnyriä 23 '/.i kappaa ja rahassa vähän yli 7 hopeat. Pian tämän jälkeen parannettiin jonkun verran Hämeen linnan opettajain palkkoja. 17-sataluvun keskipalkoilla yli koko sivisty neessä maailmassa heräävä luonnontieteiden harrastus ei ole vaikuttamalla meidänkään syr jäiseen isänmaahamme. Trivialikouluissakin pää see se huomatuimnallc alalle. Muuten tähän aikaan luetaan jo trivialikouluissa aika komeasti. Niiden lukuohjelma sisältää: Uskonto, Historia,