1910 d!:o 54 Nkkinz 1910 N:o S4 Liizisins curun Lebli chSnttfe» Hanta- ja katujen kulmassa Oiastaxäätä Säästöpankkia Goimttus: terrassa, kolmas omi Kristimankadnn ^ unaSta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Ktthellmet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 aH.—7 i^,.) . . . . Toimisto (10—12 a.P. ja b—7 i^,.) Kassakonttori Kirjapaino ja faktori . . . Toim.johtaja 84 14 41 7 45 29 S 91 Hlaushlnnat: Turussa Postik. Koko wuod. ... 3:— 4: — Puoli » ... 1:60 2: — Nelj. » ... —:90 1:20 Jrtonaisnumerot S p. Hurtti Hehkeä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Hmtw ilmestyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisin ja law> antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaaja» kotiiu. Ote almanakasta. TiiStai, toukok. 10 p.: Am». Keskiviikko, toukok. 11 P-: Osmo. Sää-olot Turussa. Viime lauantaina: Lämpömäärä: korkein -s- 13, alin ^ K. Ilma» suhteellinen kosteuS: S9 Tuule» suunta: Louuamen. Durivio o» PaiStauut: 8 t. 46 m. Toispäitväuä sunnuntaina. Lämpömäärä: korkein S, alin 1. Ilma» suhteellinen kosteus 63 Tuulen suuuta: Lounainen. Aurinko on paiStauut: 7 t. — m. Eile» maauautaiaa: Lämpömäärä: korkein > 17, alin -s- S. Jlmau suhteellmen koSteus: 3g °/^ Tuulen sunnta: Kaatkoinen. Aurinko on PaiStauut : 2 t. 5 m. LUNIN Leftl! AsältäS tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Mttlaus. Johtava kirjoitus. tzd«»R»»ta. Täyfi-iStunto toukok. 7 P. Sa«ai»t»ia KetfingistL: Kirj. «. A. V. ku«!»gas Kdvard »»»ll»t! rakastava» hsllitfijan «vtsts: Suomen kuusanedustajain kuu- niauosotus Englannin kuuingasvaiua- jalle. S»»«e» «st« E«gr«»«w sano- «alehdistösji. T»ru» p«liifi«estari»wk»a. E». twen poliisimestari eronnut ja nufi tul lut sijaan. Sa»«alai»e» joukksmurha Ame rikassa. Fuhoisa maanjSrist,» Äesti Amertt«sf«: Useita kaupunkeja tuhou. ant. — Monta tuhatta ihmistä saanut surmansa. AaivBS»»netls»v«» Amerilas- s«: 100 ihmistä saanut surmansa. A»»i«: Kuningas Edvard VII vai »aja. Kuningas Georg V. — Jään- särkijälaima „Awauce-. — TalvihSy- rylaiva »Bore ll". A- m., Y. »' S«r»»n kaimaMke e««e« ja «vt. Aäänsärkizäraimct „Awance". K<»rwiHöyrycaiWa ..More II". MÄunta. Täyfi -iStunto toukok. 7 p:nä. Istunto alkoi klo 11 a.P. — Pu hetta johti pnhemieS Svinhufvud. Senraavat asiat käsiteltiin: MapantnSta istnnoista sai ed. Koskinen sairauden takia tois taiseksi. Uusi arm. esitys. Senaattori Hofiainoff esittelijäfihteeri Degerholmia seuraamana toi eduskun nalle arm. esityksen jäämistömerosta. Waltak«u»an lainsää, däntöasia. Esitettiin peruStuSlakimakiokvnnan mie tintö maltakunnau lainsäädäntöasiasta. Wiime torstaisessa numerossa leh teämme kerrottiin lyhyesti tämän tär keän mietinnön sisältö. Mietintö päät tyy seuraamaan ponteen: .Koska arm. esitykseen liittymä lakiehdotus sisältää Suomen perustuslakien perinpoyjamn muutoksen eikä eduskunta voi luopua pää- täntöoikeudestausa sellaisessa asiassa, ei edus kunta ole katsonut voivansa ant^a tarlotettua lausuntoa lakiehdotuksen sisällyksestä." Kun tämä mietintö nyt otettiin käsi> teliäväkfi, pyysi eusiuuä puheenvuoroa ed. L. Mech elin lausuen aluksi toi vovausa, että eduskunta mietinnön hy väksyifi. Sen sisältö on kielteinen. Mietintö on laaja, mutta selitys kirjel mä, joka on kokonainen kudos vääriste lyjä, on sen vaatinut. Nilstä peri- aatteista, jotka meillä ovat voimassa, ei selityskirjelmä tahdo tietää mitään. Tahdotaan hävittää valtiosääntömme ja kielletään koko Suomea oikeus. Wal- tiosäädyt olivat anomuksessaan lain vastaisten toimenpiteitten lakkauttaa» sesta vedonneet m. m. korkeampaan maailmanjärjestykseen. Selityskirjelmä käyttää tästä sanontatavasta kieltä, josta selviää, että sen tekijät kieltäwät kaikki siveelliset periaatteet kansojen kesken. On silmää, ettei tämä voi antaa hy viä tuloksia eikä edistää valtakunnan todellisia etuja. On tehty ehdotus, että eduskuanaa olisi ollut esitettävä uusia perusteita suhteittemme järjestämiseksi, jotka sitten tarkastettaisiin molemmin puolin. Sellaisen ehdotuksen toteutta misella ei nykyoloissa kuitenkaan olisi «itään toiveita eikä sitä nykyisillä val tiopäivillä olisi ehditty suorittaa. Ed. JouaS Castren lausui: Menäjän pääministerin ehdotuksen luonne kuvastuu paraiteu eräistä selityskirjel- män lausunnoista. Ne eivät jätä epä varmuuteen, mille kannalle pääministeri on asettunut. Puhuja siteerasi eräitä tällaisia kohtia. Näissä vedotaan wuo- datetun venäläisen veren oikeuteen Suo mea itsehallinnon kumoamiseksi. Suo men selitetään olevan vaan maakunta, jonka asiat voidaan järjestää niinkuin halutaan. Perustuslakivaliokunnan mie tinnössä tällaiset väitteet kumotaan. Tämä lakiehdotus on jätetty myöskin duumalle, jonka Pitäisi olla nuoren We- näjän pyrkimysten ja konstitutsionin tu kema. Ne, jotka ovat näin menetelleet, ovat tienneet mitä tekevät. Suunni telma on kavala. Ensin duumaa amulla tuhotaan Suomea itsenäisyys ja sitten hävitetään duuma. Jos duuma alis tuu tähän tuhotyöhön, on se sellainen teko, joka horjuttaisi sen olemisen perus teet. Me tahdomme kuitenkin uskoa — ei itsemme, waan Weaä»'in vuoksi — Hallitsijanmihdos Englannissa. Kuningas Edward VII-wai«aja. Uust kuningas Georg V. että duuma ei alenna itseään Suomen , ilsenäisyyd?n mestaajaksi. Mutta jos I kuitenkin tämä usko pettäisi, niin ei niitten, jotka meidän tuhoamme toivo mat, ole ennen aikojansa riemuittava. Mäaryyden teot kohdistuvat lopulta kui tenlm sen harjottajiin. Mittasi Belza- zarin kemuihin ja näkymättömään käteen, zoka seinälle kirjotti tuhon ennustuksen. Puhuja huomautti seuMkeen kansamme kärsimistä koetuksista lausuen, ettei se saa sortua. Viittasi Unkarin kansan mapaustaisieluua. Kansamme tulevai suudesta olemme edesivastuussa men neille polioille samoin kuin tuleville ja omille omilletunnoillemme. On ole- mas>a toisiakin voimia kuin se, joka on pistimien kärjissä, on siveellisiä voi mia, jotka lopultakin voittavat. Meillä on puolellamme valistuneen Euroopan yleinen mielipide ja myöskin Menäjäu valtakunnan byrokratismin ikeen alla huokailema kansa, joka sekin kai kerran heittää ikeen hartioiltaan ja silloin on meidänkin vapautemme päivä koittanut. Samaan suuntaan kuin molemmat edelliset Puhujat lausuivat vielä ed. Arokallio, Ingman, Homsn, Setälä, Hannola, Pietinen ja Mirkku uen, kukin tuoden esiin erityisiä puolia ja kohtia lakiehdotuksen mahdottomuuksista. Istunto keskeytettiin klo 4,10 i,p. jat- ket?awaksi päivällisloman jälkeen kello 6 i.p. Kello 6 jatkettiin keskeytynyttä kes kustelua. Nyt esiytyivät puhujina ed. Karhi, K ai ra m o, M a l m i v aara, Wno- rimirta, Lagerlöf, Nordlund, Nyberg h, Wuolijoki, Tuomi, Walavaara, Snellman, Sö derholm, Nuorteva ja Da niels on-Kalmari. Kaikki puhu vat samaan suuntaan: valiokunnan mie tinnön hyväksymisen puolesta. — Ed Nyberg h teki pari asiallista huomaa tusta ja ed. Söderholm ehdotti, että mietintö palautettakin eduskunnan tarkastettavaksi sittekun toimitusivalio- kunta on sen muodostanut lopulliseen muotoonsa. Kun keskustelu oli päättynyt klo 8,25 ryhdyttiin äänestämään. Ed. Wuoli joen mietintöön liittämä vastalause hyl lättiin 137 äänellä 40 vastaan. Ed. Ngberghin lisäehdotus hymäkiyttiiu huu toäane-tylsellä ja samoi» yksimielisesti ed. Söderholmin ehdotus, että eduskunta täysistunnossa tarkastaa vastakirjelmän lopullisessa muodossaan. Valiokunnan mietintö tnli siis, vastamainituilla pienillä lisäyk sillä, hyväksytyksi. Kansan Näyttämön valtioapn. Esitettiin ainoaan käsittelyyn sivistys valiokunnan mietintö ivaltioavun myön tämisestä Kansan Näyttämölle. Valio kunta ehdotti kaikkiaan 20,000 nukaa, joista 5,000 mk. maaseutunäytäntöjen järjestämiseen. Ed. JuneS vastusti mietintöä pi täen teatteria siveettömyyteen vietteli jänä ja nuorisoa pahentajaua. Ihmet teli, että valiokunnan pappisjäsenetkin olivat katsoneet sopimaksi mietintöön yh tyä. Surkutteli tällaista asiantilaa ja aikamme turmelusta. Ed. Mnorivirta vastusti sa moin mietintöä huomauttaen, että edel lisessä istunnossa ei myönnetty penniä kään kirkollisille pientenlasten kouluille. Ei kannattanut valtioapua millekään teatterille. Ed Hannula huomautti ed. Ju-> nekselle, että valiokunnassa ei ole asian käsittelyyn ottanut kukaan pappi osaa. Eduskunta päätti myöntää kyseessä- oleman valtioavun 124 äänellä 33 vastaan. Jälelläolevat asiat pantiin pöydälle seuraavaan istuntoon. Istunto päättyi klo 9,25 illalla. Suomen asla Kngkanvin sanomalehdistZssi. Johtavassa kirjoituksessaan ottaa Manchejter Guardian ankarassa ääni lajissa puhuakseen Menschikossin Nov Mremjassa lausumasta uhkauksesta, että Menäjällä olisi vierottava englantilai sia tavaroita sen johdosta, että Eng lannin kauppakamarit ovat sekottautu- neet Suomea kysymyksen. Lehti katsoo, että Englannin kauppaedut vaativat ryhtymään tässä toimiin. Kirjoitus on herättänyt suurta huomiota. f Hizknnm llunltlzzz AvsrS VII. Suurbritannia» ja Irla»«i» tnningas, Jadia» keisari Kdvard V ll »noli viime perjantai»» »ello 11,45 i^». Tämä kvolousanoma levisi Lon toosta yöllä lanvaataita vaStaan ym päri maailmaa. Se tuli aivan odot tamatta.. Tosin kertoivat perjuntaiua saapuneet sähkösanomat, että dmiogaS Edward oli saanut undea kanla- ja rintataudin kohtauksen, jota hän joka aika fitteu oli potenut ja joka uyt uusiutui jotenkin ankarassa muodossa, mutta kukaan ci voinut aavistaa lo> pää olevaa niin lähellä. Lontoon perjantaiset lehdet lausuivat toivomuk sen, että kuningas paranisi — laavan taiua saivat he kertoa lukijoilleen HS> ueL kuolemansa. KaningaS Edvard VII syntyi mar- raSk. 9 p. 1841 ja oli kuningatar Viktorian ja HSnen puolisonsa prinssi Al bertin vanhin poika. Sai nuorena huolelli> sen kasvatuksen opiskellen m. m. Ox fordin ja Cambridgen yliopistoissa. Teki w. 1860 matkan Amerikkaan ja pari vuotta myöhemmin Itämaille Meni seuraavana vuonna kihloihin Tanskan kuninkaan Kristian IX:n tyt tären Aleksandran (Menäjän nykyisen leskikeisarinnan sisaren) kanssa. Hei dän avioliitostaan syntyi 3 tytärtä ja 3 poikaa, joista viimemainituista kui tenkia vanhin ja nuorin ovat kuolleet. Sotalaitoksen uudistamiseen otti Ed vard huomattavasti osaa ja kohosi ar meijapalveluksessa sotamarsal aksi. M 1375—76 matkusti hän Intiaan, joSsa sai osakseen innoStuueen vastaanoton. 1900 tehtiin häntä vastaan BrySse liSsä murhayritys, joka ei kuitenkaan onnistunut. Iäkkään äitinsä kuoltua sai hän hallitusohjakfet käsiinsä tammi kuussa 1901. Hän oli aikamme suo situimpia hallitsijoita ja huomattava valtiomies. Kuningas Edvard kuoli aikana, jol loin valtiollinen jännitys Englannin parlamentin ylä- ja alahnoneen vä> lillä läheni huippukohtaansa. Kun ku uiogaS persoonallisesti voi suuressa määrin vaiknttaa taon riitakysymyksen lopulliseen ratkaisuun, jäi hänen seu raajalleen arkaluontoinen ja laajakan toinen tehtävä. Edvardia seuraa valtaistuimelle hä nen keskimäinen poikansa Georg eli Irjö (synt. 1865). Kuningas Edvardin kuoleman joh doSta vallitsee hänen valtakunnassaan yleinen suru. Siitä sähkötettiin Lon' tooSta t. k. 7 pnä m. m.: MaaSsa vallitsee yleinen suru. Kaikkialla on liput laskettu alas ja kellousoitto kai kua. Kilpa-ajot ja yleiset kokoukset on lykätty toistaiseksi. Kaikilta maailmaa ääriltä saapuu surunvalituSsähkösauo- mia. Puoleupäiväu jälkeen tapahtui salaisen neuvoston iStuuto uuden ku mukaan julistamisesta. Kuningas Ed vardia kuolema tekee välttämät.ömäkfi parlamentin pikaisen iStuuuou, jota varten ei vaadita erityistä kokoon kutsumista. Parlamentin puheeujohtaja oleskelee Konstantinopolissa ja päämin. Asquith Sevillassa, joSta hän kumminkin on jo lähtenyt matkalle. PörSst on su lettu. Sanomalehdet sisältävät kirjo» tuksia, joissa puhutaan vallitsevasta kansalliSsurusta ja kuvataan kumukaan personallisunden valtiollista merkitystä ja hänen tavatonta kansanomaisuut taan. Kuningas Edward oli luonteel taan tyypillinen englantilainen. Kuningas Edvardin kuolema. Kuningas Edvardin viimeiset sanat olivat: .Tunnen, että loppu lähenee. Luulen, että olen täyttänyt velvollisuu teni". KnaingaS Edvardia leSki, knningatar Aleksandra on melkein kokonaan snrna mnrtama. Melkein koko lauantain oles keli hän pnolisonsa rnnmiin ääressä, ja häntä on tuskia saatu nauttimaan sitä lepoa, jota hä» »ii» välttämättömäsi! kaipaisi. N Lauantaina pidettiin Paavalia ti»- koSsa Lontoossa surujumalanpalveluS. Liike-elämä on melkein kokonaan lakan nut. Myymäläikkunat Lontoossa ovat mustaan puetut. Melkein kaikki ihmi set Lontoossa kantamat snrnpnkua. Pietarista sähkötettiin eilen, että leSki- keisarinn- Maria — joka on leskikunin gatar Aleksandran sisar — ynnä suuri ruhtinas Mikael Aleksundrovitsch (Kei saria veli) ovat matkustaneet Englan tiin kuningas Edvardia hautajaisiin. Tanskan kuningas, joka on leSkunia- gatar Aleksandran veli, matkustaa puo lisoineen hautajaisiin. Samoin Norjaa kanin gas, joka on Tanskaa kuninkaan poika ja naimisissa kuningas Ed Wardin tyttären kanssa. M Englannin nusi kuningas Georg (Dr» jö) V, on niin tavattomasti Menä jän keisaria Nikolain näköinen, että lnn- lisi heidän olevaa kaksoset. He ovat, kutea tnunettn, orpauat eli fisareulapsia. « Julkaisemme tässä anmeroSsa kunin gas Edvard-vainajan sekä uuden kunin kaan Gcorgin eli Arjön knvat. Tule vassa numerossa julkaisemme leskikunin gattaren Aleksandraa ja kuningatar Ma ryn, nykyisen kuninkaan Puolison, kuvat, Rauhan rakastavan hallit sijan muisto. Saamen ta»sanednstajain S««- nianosoitas Englannin »uninga». »«taajalle. Luu edustajat lauantaina klo k ich. ko koontuivat jatkamaa» päivän täysistuntoa, lausui puhemies, ennenkuin varsinaiseen kä sittelyyn ryhdyttiin, senraavat sanat: „Arwoisat edustajat! Sähkösanoma on tuouut meille odottamat toman tiedon, että Englauuiu kuni»g-S Ed ward VII:S on kuollut. Ota» ehdottaakseni että edustajat nousemalla seisaalleen tahtoisi vat luuuioittaa tämän rauhaa rakastavan ruhtinaan muistoa." Puhemiehen sanoja kunnteli eduSknnta sei saallaan. Aavistettiin silloin, sanoo H. S., kuinka rakkaaksi voi käydä kansalle ruhtinaansa muiS» to, kun se källtssä on nähnyt pyhimmän omaisuutensa ensimäisen ja uSkollisimma» vartija».