N:o 125 (64) - 1910 KRSKI-SUOMI Lauantaina kesäkuun 4"pnil SaomiL 1 k. 1 •. 25 km m. Rantapuisto on aratta a rv. yleisön käytettäväksi, y. nu, joka päivä. Virvoitusjuomia, kahvia, teetä 2008 L l—i ^ Sekatavarakauppani on maatotta BLOM'in taloon kauppakadun varrella (entinen kultaseppä Savosen puoti) jota pjrydin ary. yleisön maistamaan. 2009 August Sorrl. 1—2 Mahdollista, ©n myöAin «räs tauti, joka tappaa «nchlläisiä toukokuussa; Mä siihen ei oiiein tmmeta. Mahdollisena syynä pi detään Huonoa hunajaa, kylmettymi- nen^touikkana ollessa tai muita jen ta- paisia jeikloja. Taudui jaanee: nuoret inehilläijet omat lentokytyyn nähden hokvaltuija; koettamat lentää, mmm jmtoawat maahan pesän «teen ja tuo- lavat. Tauti ti ole lomin tuhoisa ja lakkaa itsestään. Rutto «n kcmhein tauti, jo>!a tart- juu jo toukkiin kennoiÄsa ja muuttaa ne harmaamuskealsl mäAäksi. Taut'. ltarttm» nopeaan ja pienesÄ ajassa hä- IMittää lkoko mehiläistarhan. Sen il- in estyttyä on ehdottomasti iparas ja- fentlla tappaa kaikki tautiset yhteiskun nat ja polttaa niiden kakut ja suojus-- matat hunajineen päimineen. Tyhjä pesä tulee sen Meen puhdistaa ja de- firtfupoibo huolellisesti. Siten ehkäts- Jään taudin enempi lemiäminen. Kuten jo edellä on janottu, eiwät taudit pohjoismaissa raitvoa läheskään nim luin etelässä, joien harjoittelijan <i näitä tavmilse suuresti pelätä mehi läishoitoa altaissaan. Taitaivalla ja huolellisella hoidolla wo- mehiläishoi taja ?ai>klia näitä tuhoja wälttää ja estää. ^ ^ ^ Pt Käsittely alkoi eilen. lpata kqsiitisä yJfmotTeubcn sisäisien asiain käsittelyyn. (Kättentaputuisia wasemmalta). Ääneslyksiessä hyväksytään neuMos- ton tekemä ehdotus. Duuman eilinen istunto. EililseÄsä duuman päimä-istunnossa johti puhetta GutshLofs. Ministerien aitiossa oli Pääminis- teri Stolypin, oikeusministeri S >h t f h e g l o w i t o f s, »valtakunnan kontvollööoi H a r i t o n o s s ja Tuo» m e n kenraalilulvernööri T e y n. Esittelijän lausunto. K«iwi Be n nig s e n esitti malto» kunnan päätöksen yleismaltakunilallis» ia laatua olemien Suomea koslew'.en lalklen ja asetusten säätämisjärjestys- lä koskemasta lakiehdotukjesia huo- mauttaen, että lakichdotus on laadittu maabistk. 15 päiwän manifestissa lau- sumn korkeimman tahdon mukaisesti. Seilwitettyään kysymyksen historiaa, Hallituksen chsotuikjen sisäiltöä ja wc- liokunnan tekemiä muutoksia, esittelijä aoveli »Vysees^äolelMan toulmiplteen waikuttawan ei bärjistämästi ivaan PÄntvastoin heikentämästi suomalais- ten tvilhamiellsyyteen Venäsää koh- taan, jota heissä omat Ylläpitäneet Suomen kouluasiat (!?) Keskiavii-Kkoisessa duuman istunnos sa ilmottti puheenjohtaja, että on tehty ehdotus Suomen komitean mietinnön esittämisestä perjantain istunnossa (siis etten). Bulat (fijöT.) kannatpa työläis- ryhmän ehdotusta lakiehdotuksen kasit- tklyn iMkääMiseslä syi>yyn, kun duu- >malla on joukko paljon MÄttämältö- mämipiä ja tävkeimpiä koko maaia kos- ikelvia lakiehdotuksia, kuten yleinen op- piwelwollisuus. poikkeus: ilar, kuole- manrangaistukfen poistammen y. m. HylvÄjyes-ään Suomea tosleman laki- «lhdotulksen, duuma ryhiyy likaiseen, HMkääm, häpeälliseen työhön, joka on fuunmmu kunniallisen, uurieran kan- tzan tukahuttamisetsr, mutta tvenÄätsen mirstasotnialaisuuden kunniaksi. (Kät- leenitapuluksia Vasemmalta). Miljutow ei käsitä, minkälaiset ne painamat sM omt, jotka maalimat tällaista tamatonta kiireitä tämän iva- kaman, perustusluontoisen lakiehdc» tuksen käsittelemisessä. Valtiamiisaus «i woi määräiä täiä kiirettä, sillä pa- rooni THevkasokvin manhinten neu- tvostossa antaman ilmoituksen mukaan on wa!l'liollinen asema, jollointa ehdo- tus woidaan läpi wiedä, sellainen, ettei se Mshyn saaitka moi kestät. Tällaisille .satunnaiselle mahdollisuuksille Perusta- minen ei metkitse lvaltiomiisasta wi- mintaa (kättentaputuksia Masemmalta). Kreiwi Uwarow pitää Walt- tämältömänä alustaman lutustumisen suunnitellun reformin rahalliseen, pv- liitillisekoiwom>'seen puoleen nähden ja pyi>tää sen Muoksi ennen kMMyksen käsittelyä rahaminisleriä masaisemaan reformin rahallista puolta. Krupenjki piiää Suomen kysy- MMä ensiarmoisena maliakunnallisena asiana, jcMtffa Ikääminen toistaisetsi olisi rikos Sucnnen kansaa kohiaan. Jo on atka täyttää Pieiari Suuren määrÄ)s iHiMiii naapurisuhteen, sään nöllisten laillisien teiden aikaaniaami- jesta Venäjän ja Suomen Mälisissä suhteissa. (Kättentaputuksia oikealta.) Mar?>ow 2 katsoo ainian ivälttä- mäiiömälsi lujentaa olemaa asemaa ja osotlaa, eitä Suomi on Venäjän ivol- lckkunnon omaisuuita. Tuuma ymmär- tää wolmolliisuutensa eikä kuuntele juu- Maisten osiamia toisroiuisten etuja pailmelemia ihenkilöitä, jotka saamat Suomen fanhan kulkemaan Mihollise- na. Venäjän kansa on muosi'adan ka- lucissa ollut sen hixväntekijä. (Kätten- taputuksia oikealta). Kusnetsow lausuu svsiaalide- mokraattisen työmieschhmän nimessä, että Suomen lakiehdotuksen kiireelli nen kqsittely on mastoin Venäjän?an- san enemmistön, työläisluokan ja ta- lortpoikain etuja. Se huiviitaa ainoas- taon 130,000 tilanomistajaa wenäläi. seötä plMvaristoKta, joka haluac kas» Virallisiay.m. yleisiä uutisia. Suomalaiset postimerkit muutetaan w«naläisten näköisiksi. Posdihallitu>ksoen saapuneen ilmoi- tu^en mukaan tulee Suonien posti- merkkien Ulko-asu muuttumaan, niin että ne tulemat samannäköisiksi kuin Venäjällä tänä Muonna käytäntöön o- tetut saaden kuitenkin pitää armon- meÄkiifeimiseirsä markoissa ja pen- neissä. Aika, jolloin uudet merkit astumat kÄ)tänIiöön, ei ole luitela määrätty, maan on pMrhalliwks>'.n käsketty tehdä siitä esiW. seen 24 kuukauden palmelus kauppa- lai»vassa, mutta paliMelusta höyrylai- massa ei kuitenkaan ole otettaima lu- lkuun muuta kuin Puoleksi eli siis 12 ?uu!k., poismttaisnn «viimemainittu määräys, koska sisämesien merimiehet eiwät juuri ole tilaisuudessa palmele- maan Purjelaiimoissa. Niinpä miime lu^kuwuoden aikana ei pääslviodistus- ta woitu antaa kuin tchdelle oppilaalle, livaikka sen muuten *>ltft ansainnut 8. Suomen lnotsilaitoksen wenaläistyttaminen. Luotsitirehtööri Samsonom asiasta. LMsitirchtööri K. Samsonov tuli Miime sunnuntaina „Eläköön"«laimal» la Pietarista Koimistolle ja kämi MorAomatalikolla ja Koimiston luot- siasemalla tarkastuksella. Luotseille oli tirehtööri Samsonow ilmottanut, että Suomen luotsilaitos tulee PiMiettämäksi entisellään, paitsi että kirjeenwaihto luotsihallituksen ja meriministerin Mälillä tulee tapahtn- maan tästä lähin ilman senaatin ja kenraalikulMernöörin Mäliiystä, Asia julistetaan kiireelliseksi. Muutamien puheenmuorojen jälkeen 186 äänellä 120 Mastaan julistettiin asian kälsitely kiireelliseksi. Gegetshkorin (sos.) mielestä kauhea taistelu kansan ja Mie- rasrotuisen Mälillä on duuman enem- mistön tunnusmerkkinä. Puolan, Gruusian ja Suomen esimerkii säawat puhujan Makuutetuksi, etlä duuman enemmistö fullfee mäknvaltaisuuden tietä rchamaidm ftchteen. Tokkohan moidaan oikeuden rajojen sisällä löytää juriMsta tukea wal:iokaappaukjelle. (Kättentaputusta Masemmalta). lZLäAajan jälleen johtaa puhetta ShigloMski. GegwWori tekee lyhyen historialla sen katsauksen, siteeraa Aleksanteri 1:n manifesteja ja kicheitä ja tulee suljen päätökseen, että Alekianteri 1:n ei pyllkinyt yhdistämään Suomea maan turmaamaan pääkaupunkia. Etlä Suo- mi on itsenäinen Maltio ci ole Main kansaimoälinen yksilöllisyO ja että Suiomen perustuslakeja ei moida il- man eduskunnan suostumusta muut- taa. Mastaten esittelijälle puhuja todis- taa, ettei Haminan rauhansopimus woi muuttaa Po rivoon maltioiapahiu- man soimaa. Menäjän eduskuntalai- tosten s!t)nty>lninen ei ole moinut muuttaa Monäjän suhteiia Suomeen. Mastaten läkiehdotutsen puoltajille, >j>ot'ka 'perustelevat sen mälttämätiö- myyttä isämnaalliisuudella, Gegelshkori muistuttaa, että heidän isänmaallisun- tenlsa johti Japanin sotaan. Muita 'teUiveellinen isämnaallisuus ei sisällä pckhan eikä mastenmi^lisyyden synnyt- lämisiä, jotka heikentyvät Menäjää kapallisessa suhteessa ja miemät sen tuomioon, sen sijaan, että sen Pitäisi iHdisÄä yhiseksi kokonaisuudeksi siinä asumat kan!salt. Sellainen isämuaalli- suus ho!llii'soe Menäjän kattsassa, Wc- näjjän talonpMaiskväestössä. Sellais- ta isänmaallisuutta omat saarnanneet sosialidemokraatit, aina koettaen wa- kuultaa maltäkunnassa .,suwille tois- rotuisille, ettei Menäjän kansa ota osaa Venäjän hallituksen sortoon. Os-oiettuaan, ettei Suomea kohtaan chdotmulla mäkiimallalla ole nvinkään-- laisia oilkeuiusia ei '.valtakunnalliselta icöfä taloudelliselta ka-nnckta katsottuna, puhuja panee puolueensa nimessä was- ta lauseen täiä !Mäki'.vaitaai mastaan. (K ä i :c n t ap ut u ksia M as e mm a l ta). Eilen puhuimat wiolä Samys- loff^ki jo von Anrep. Puhetta illalla jchti ruhtinas W o l k o n s k i. ZOmst» stWi«. Taideyhdistys jättänyt anomuksen senaattiin. Suomen taideyKischksen johtokunta on senaattiin jättänyt kirjelmän, jossa ise anoo että ykeisistä Maroista myon- nettäisiin määräraha erityisen taide- museon rakentamista marten näyttely- huoneustoineen Helsinkiin niin pian kuin niahdollista. Edellcen anoo johtokunta, et!ii Ylei sistä Maroista rnyö:uicttiii|ii:t 15,000 im'ku määräraha yleisten rakennusten ylihallituksen käybettäiväksi pallintokil. paÄun sulistainista war!er. jo ensi sylsynä Suomen iiri'iit?l)tic;i kesken piirustusien saamiseksi k>)seessäoleivaa taidemuseota lvarten. — Kieltolain jouduttamisia ano taan. »Raittiuden ?)stäwät" omat senaattiin jättäneet kirjelmän, jossa seura anoo, eitä hdKtus jouduttaisi eduskunnan marrask. Ib p:na 1009 hyvnt?lMiäit uuden kieltolaki'ehdotuk sen iäftttelyä sekä ianialla malmis ia äffe e n Ylei^n kieltolain käytäntöön- panoa, fl)hM)ist ka tikun niihin toimen piteisiin, joilla juomulusjuomaliikkeen luottamia haittoja nykyisissä oloissa moitaisrin mahdollisuuden mukaan Kuuromyktätoulun rikos- juttu. Keskiviikkona oli kouluylihallituksen käsireltämäinä Jymäski)län kuuromykkä- koulun rikosjjuttu. Asia kuitenkin ly- lättiin TouluiMhallituksen seuraamaan kokoukseen ja jyyttäjätsl opettaja H cl- mettä ilvastaan määrättiin aistimial- lisikouluijon tarkastaja W. Forsius. — I. M. A:n pilkkaan-ammunta yhdistenMä 50 m tr l t itkimaan ja 150 mtr liim-eään maaliin kiertosaMesta u>i!>nitetaan huomenna sunnuntailla klo 3 i.p. ampumapamiljongilla. Täsinäl- iteen lkaikki l Suurin varasto Kauluksia, Etumuksia, Mansettia, Kravattia, Rosettia, Liinoja, Kiljavia-, Valkosia-, Rinta- Yö-, Urheilu-, Trikoo , Alus-, Paitoja IW- G. OKSALAN Herrain Puklmoliike a taas ristiriitojen poistamisesi tapah- tua MMioksia koulun kokoonpanossa". Rajoitettu tila ei myönnä laaje>minal- ta pawna tähän otteitta muoilkertomuk- sesra, Ma otisi olosuh.eita hyminktn ivalaisava. Koulun tutkinto alkoi laulamalla tiin hrat Piiritä, K. B. Hyrkki ja H. Läcdcupoh^,. — Wirtai« kunta «Haa 100,000 otfs lainan. W. I :n 28 pnä p:dc:ysjä fuaia» lotoultfe^a Airrvilta pääni Dirkain Ainia cXlaa 1(xi,(x>g nzkn lainan >'äästö« panttien tcstusponikltla mailvaisialon ra* lontmat johtajat Matamia janoja oppi laille sekä erityisesti mielä niille 15 5:nnen luolan oppilaille, jotka nyt sai» jdvat erotodistuksen. Uskonnonopettaja \ teroitti lopuksi noille 15:sta v>alituin — Sähkösanomakonttori. Tampe- ja Männiin sattumin sanoin, että as- reen sähköisanonnakonttorin 5:n luolan ^tuessaan amaraan maailmaan roh Mirren Märssyn ja rukouksella, luettua jcn>taimis-.a waricn. — Tcntijäksi päätti 103 TaiMidin psalmin. — Eri ainei- ^uma omaa lainani 5 % korkoa vastaa» den tuttinnosia ei liene tarpeellisia ^ 10,000 mfn lainan Akjcti Heittitailä kertoa. ^Se osoitti kokonaisuudessaan kä samansuuruisen iuimimn 3 kk. lril» launiin ija kiitettämän tuloksen !uku- ^'an«nis<zjalla Herman Dtiinikalta. —< muoden toiminnasta. Mahdollisesti Uusi lvauvaistalo tulee maksamaan noin moifi olla koulun kchirtymiselle hyö- 150 ,000 mL dylsi, eitä lapset harjoiteltaisiin !vas- ^ laamaan rohkeamimni ja kuululvam- malla äänellä. Duikinlnvn loputtua Puhuitvat m» mirkailM neiti Ida Snomalal ne n on määrätty hoitamaan läkal. sähkösanomakonttoria silläaikaa kun sen keasti tunnusiaisilMat lapsuuteiisa us- kon ja turmansa Jumalaan, häonmäs- lymättä, j>os siellä heitä mastustetaan, päällilkkö, niimineuMos Joyan Hirn — sekä säilytiäisOvät lapsuutensa sv nauttii hänelle myönnctiyä kahden kuu- kaudeir mirkailainaa. — Rantapuiston kah.vila on eili- hiestä lähtien awattu yleisölle ja iar- joaa janoisille sieluille kahmia, teetä, mimoituÄjuomia j.n.e. Suositamme tätä hauskaa „ul to ram into laa" ja joi- mcm^me, etlä siitä tuiee kaupunkilais- ten mieluisa lemähdyspaikka, missä maMaan kahwi>kupin ääressä kauniita iiltaheikiä Mietetään. Nuoren Hämeen Liiton kesäjuhlat lähenevät päiwä PäiwÄtä: main Mii?- ko niihin enää on aikaa. Sietääpä sns rmveta ijhä Makamammin matkaa harkitsentaan. Ensi keskimiikkoon men- nessä olisi lähdöstä miimeistäanlin ilmoitettama. Tiistaina Mielä pakisemme Mahan tästä matkasta. — Teknillisen korkeakoulun talous tieteen professorinlvirka. Senaatti at lähettänyt tohtori Ariö Jahnssonin maliiuslkivMnän teknillisen korkeakou lun neuivonailtamalle komitealle käs kien sen »valmistaa korkeakoulun opet- tajalkollegiolle ja tri H. Reimallille tilaisuuden antaa lausuntonsa ja sitten oman lausuntonsa kera palauttaa ne sonaattiin. — Wirkapuwut. S.'naatti on ase- tusko>?oel>massa julkaissut :ic- ja Meji- rakennusten ylihallitukselle sekä rauta- iiehallitu>kselle erikseen ilmoittanut, et- tä H. M. Keisari on 11/24 pnä maa- lMuuta tänä Muonna sumaitmut ar- moSsa käskeä: että kaikki stiviililniirkakunnan pal- meluksessa ololvain henkilöiden, paitsi poliisin ja wan?ein!hoidon simiilinnr- kamieSten mielapumuissa olslvat sekä pituussuuntaa kulkemat eitä potkit- täiset obkamerlit owat poistettama:; että >mirka-ar!woa osottamat lahdet Mvat siiirettämät liemetakkien kauluk Z!ms»»ckWe OiÄskiile ^läiheteiään näinä pänvina täkäl. Nuor- suomalaisen Piiri-toimikunnan jnlkai- !semaa lentckehtistä m a l t a k u n- n a n >l a i n s ä ä d ä n 10 k y s y m y k- s estä ja ivcUvoiieiMii yhoisty-set toiin^.!maan niin, että ne tulemat yhdis- ttMen alueilla jaetuiksi. Mitään cn- tyistä kiertokirjettä ei lMisiyIsille asiasta läheteiä, maan toimoiaan hei- dän tämän kehoituksen perusteella pi- tästvän huolta lehtisten jakamisesta. Miitasaarm Bhteis- koulun tuökinto pidettiin m.k. 23 päimänä ja muodostui se kauniiksi kansanjuhlaksi. Koululaisten »vanhempia ja muuta yleisöä oli kokoontunut huoneen täy- deltä, juhlapukuisina. Tämä osoittaa, että yhieiskoulumme nyi on moittanut kansan yleisen suosion. Koulun johto- »kunta on pontcovasli poistanut sora- äänet, jsioi'ka häiritsevät sopusoinnun. Se-on tvailiimut uudet opctiajasvoit^at, jotka tutkinnossa ilmaisnvat, että l?u» lu on muoden kuluessa edistyiiyt iuu- rin askelin. Että yhteiskoulu tällä jMtffakun- n alla on ollut 'tarpeen maattma, osoii- taa se seikka seivästi, että oppilaita oli Wiii«.saarc'lta 93 ja muista naapuri »velien ja viattomuuden puhtaana maailman midtdysten keskellä, johon ka ny: astumat. Juhlallisuus lopetettiin yhteisellä rUkoulsolla. Kiitollisim koulun johtajille ja opet- lajistolle olimat >koululaistcn ivanhem- mat maatineet erään ivanhuksen julki- la usuimaan tässä heidän sydämensä tunteet. SSaithus kömpi opettajiston eleen ja lausui jotenkin tähän tapaan: „KorwenraiMaajia tarmitsee Suo- mii Karua on maaperä! KorMenrai- tvaajia sekä aineellisella, että henkisellä alalla. Koiimenraiimuuta on tämä op- pilaitoskin ollut. Weljellisen rakkauden synnyttämä, sekä kannauama täinä loulu. Oli aika, jolloin pelättiin — ja epäiltiin tämän koulun menesty'- mistä. Ristiriitoja ilmeni. Rakkautta ja yhteistoimintaa näytti puuttuman. Ryi ttvat ne kaikki tasoittuneet. Uu^<t woimat omat maikuttanect sen, niinkä länäön olemille oniin silmin nähneet — omin konvin kuulleet: että koulu on kuluneena lukumuotena suurin as- kelin edistynyt. Tuttitttoon saapuneet lasten Man- Hemmot tt.vat pyytänee!: etiä tämä tässä Mllatilaisuudessa julkilausuttai- siin. Tämä ei ole «titään .korupu- hetta". Sellaiseen ei ole olluc tilai- suutta eitä kykyä. Näinä sana: oivat Ylvaan s»jdämemme kaikua ja jos niin iahdotaan. ne oivat kaunista kanteleen soinoa »chieisnMsä rakkaan maamme ja kansamine eteen. Sen maan eieen, jossa tahdontme elää ja toimia uoäisiy- mättä, sortumatta —ja jonka siuna- iussa pcwessa tahdonMe lnvätä, elä- mänvme päiivän mailleen mentyä. Uskallamme doimoa että koulunuo riso miehissä ja naisissa yhtyy man- houiipieifo kanssa johtajille ja opetia- jisiolle tässä lausumaan suoran Suo- men sanon, kakisi-tamuiseii: Äiiros! Kiitos uutterasta työstänne! — ja tenmetulleet t^pahjollcnne takaisin — uusin moimin — kesän kauniin leivät tänne ! Lepolan manhus. |en re n noissa olemiin petliiseihin; sekä kumtisia ainoastaan 24 eli yhteensä että clkamerkeillä marusteiuille mir- 117. Äidinkielenä on suoulenkieli 114 -kapuwuille on MyönnetiÄvä kolnien kuukauden kulutu-saika. — Kimijärtven kunnan säästöpankin sääntöjen nmutosohdotuksen on kumcr- nööri Ivaihwista,ilut. — Moimisteluolojen tutkiminen. Senaatti o-n hylännyt sanomalehden- Pihkalan cno- ja ruoHiiikicili 3:lla. Tämä on huo MattaMa seifka, niinkuin sekin, että 66 Gpilaan isät otvat maaniviijelijöiiä, talollisia, torppareita ja tiKniehiä. Mucsikortomulsessa 1909- -10 lau- suiaan imu. koulun toiminnasta kulu neena lulkulvuotena: »Odottamin mielin aloteiiiin kou- lun loimmta si?lyskuun 1 pnä. Liihan koulu nyt 5-ilu o Ikäinen ja täysi-ikäinen. K «väällä ensnnäiset oppilaat pääsisi Puihcmuoroa oli etukäteen pyytänyt . chusmiestä seuraamassa järjestyt- 34 edusmiesiä seuraamasi sessä: GegeGkori, Samysloffskt, von ohjesääntöä anotaan muutet- Llnrcp, Markom 2, Jefremom, -ottlat, tamakii. Kapustin, j.n.e. J^väskyläit kaupullgtmvaltuusmic- het owat senaatilta anoneet, etlä täkäl. merimieskoulun chjösäännöista, joissa w«Mtoan pääbtötodiötukjen jasmi» toimittaja Lauri ^ ^ mulsen saalda matka-apuraha moitnis->mät koettamaan woimiausa opinalalla, teilu^losvn tutkimiseksi Pohjois-Ameri- tähi käytollisessä elämässä. Riippuihan kan Mdimvall oissa. st is tämän «sikoispanven onnistumi- sesta koulun mastainen tarpeellisuus ja meneMjis. Toinen seikka, joka kohdisti ajattitsia tu>lckvaisuuila kohti oli se, et- tä koulun pälyzelukseen oli astunut 4 uutta opettajaa. Lopuksi jäiutiri)* koh distui myöskin stthen, ilmottanluisiko koulun 1:öe luokalle riittämän suuri määrä oppilaita" — »Kolmas seikka — se, joka ehkä ute liaisuuden jännitti yliinmilleen, cli niin monen uuden opettajan Mirkaan astuminen. Alituiset opettajairmaih- doHet piencintämät manheutpain luot- toa kouluun". — »Tulema lnkumuosi- han oli osotiama, moisiko koulu tai S* tiellä itselleen srjaa yleisön sydämissä. Tulema lMuosi olisi osotiama kehkeytyi- Isikö lämmin suhde oppilaiden ja opet- tajien wälillä. Wuoden ^tcisloimtnta olisi lopuksi osotto^M moisiko koulu jommoijenaan säilyä, mi täytZislkö Jyväskylästä ja Keski-Suornesta. Jywäskylan Merimies- konln. — tiuntakokouS oli Wirroil'.a !v. !:n 28 pnä. >«icllä wapaut.'!tiin malfulnNtTl- tömttsi ih<ttvai>tut iunimlliÄiiero i »uit- 1»sta. Saanoin päätettiin otlaa 100,(»00 ■nufn laina >sääs!äpaivltien kcskuspanlitla >vaiwaist«lon raienltamista wärtcn. Hai naÄa an-cn«« iorckva S '/» %, ja luuuMan lainatut rahat (sijoittaa panttiin kontto kurantti tilille 5 % korkoa ivastaan. Na hoista saadaan joka kuukauji ilman irti- sanoanista -noStaa 3,000: —, ja lun irti sanotaan lisät-si mahdollisimman tark- 'kaan laskotun m<?noluel:«lon mukaan, niin ci tanvil-sc juo?scjvtille tilille fcU joaikaan sijoittaa, joten on hauvcmpi kor ko. Ja Puhdasta rahaa tarmilsce lvieiä ivähcinunän pitää kaSsas,sa, kun liik^mic- hot täällä mielui-scsti Ivaihtaivat pankin shokkeja lähatit)» muka!>ouniensa tähden ra» hakasi. Lainasopimusta päättämään, lvet- iakirjaa allekirjoittamaan ja kuinaa» maan »vaaittiin maamviljelijät A. Äan- kaanpää >ja Justus Pirttiniemi. To- diÄu<tlscn hanttmiinen tuwernööri!t^ ci- tei kunnan paäiokscsiä ok ivatitcttu jäi luilari T. Pcttosen h»olc?si. Pantin ja kunnan Malisia tilejä hoitamaan ja shek- kejä ikuittaamaan malittiin A. Kankaan- pää ja Frans HällsorS. Äiclä tarjosi» svat lkunnalle wauvaistaloa war!cn lai- n<rt|i 5 % korolla AlM Heikkilä 10,000 •mik. ivMntäänkin wiideksi tvuodelsi sekä Hermanni Wiinikka 3 kk. irtisanomis- ajalla 10,000 mk. jotka lainat myöStin päätcktiin ottaa, sillä ivaiwaistalo wie raihoja ehkä 150,000 ntkj kun talon oJku- - pe-rämen hinta on ö0/XX) ni>k. niin ei l:e- ne 100.000 mk, liikaa rakcnnuslustannuk- siin. Ja ?un waltiolainan saanti mii- >pt)nee ehkä parin w:n ajan, niin täytvi, tailon wlla sitä ennen Valmiiksi. Nyt muuten on sopiwa aika ra-kciitamisclle, ikun töitä on lvähempi ja palkatkin hal- »veimznat, kuin runsaana työaikana. Vu- Helin päätettiin laittaa heti Ivaimaista- lolle. — Mielä luettiin rakennusmestari Piiritän lausunto kahdesta kansakoulu- rakkennuksesta, joAa ilmeni, että niibcn ralkennustawassa olisi pieniä epäsään- nöltijsMsiä, joita sekoille ottamaan ja niiden parantamisesta raiennustoimi» kunnan kanssa ntuttottelernoan tvaliu — TutkimuS keuhkotaudin (ennäntifcS- 1 tä. Mirtain tunnantäakäri Treijer on ^«hdoutanut, kun tuberkulsonyhdislyS an» »aiji sairaanhoitajan ilmaiseni :arkotuS« ta tvarlen. että pantaisiin pttäjässä toi» meen l/Iennen tutkimus tuberkuu>oii»ta. Tri Treijer lupaa tehdä tutkimusmatkat itman munien, kun kyydit toaan kunta suostuu Zoavaamaan. ÄysymhS tulee ikuntatolkouk!scssa esille kesäk. 12 pnä. Tuumikaa asiaa siksi. Luutisi olevan jotenkin tärkeää kunnalle saada se»wä» misfsä määrin tauti on luvinnyt. Siilä» kin s«?y?rä, kun parantoloita rakennetta» esja «ulee huomioon etupäässä kunnat» joilla on larfat tUastoll:s't ucdot asias ta. — L«laötoskurSsit Virroilla. Scsäk. 6 p:srä S p:äan pidetään kala4tuSkurS« seja Mirroilla. Liisi su»:awaa että ka» laÄajat, ja kalatuesien oiniötaMt ilmst» taisrmat snä c-nnen maalaisseuran esi» miehelle Juho Korolle katojen» elenklll lahnozcn ku«upaikoiÄa, uii»sä niitä on ja samalla siitä, jos sella:>'illa s-udu:!Ia^ missä ku-tupaikkoj>a löytyy, olisi halua» wia »tilamaan ammauim-iesten lioimren» panemia tursscja. Äalmvetlen omista» jat älkää hytjäKö tilaisuutta. Rientäkää antamaan ilmoituksenne. Opetus on maiklsuton. — Talonkauppa. Räaiäti E. I. Wää» nänen on ostanut tehtailija H. Talon o» mi-naman tÄcn, Viitasaaren iirkonky» läsiä. Äaiipan lvätilii asioitsija A. Rei» nikalnen. ^ — Seurattamaa: £n ollut pitemmän aitaa mitutainifla äänekoskelaisilla tapa» na lähcnää joulunaaiuina jaeti<nra5si Lankaan wamvaisuiton ivanhuksille wch» näsiä, ltahioia ja tupaÄia. Naisin on Äänotoskcn kristillinen nuorijojcura ot» tanut ohjelmaansa käydä puheenaotewal» >ta salolla wir<islämäs>ä noita kcivan onnen lapsia hengellisillä lauluilla» pu» heillä jfl samalla tarjotin lvirMokkeita »väliin. Miime sunnimtai-iitanakin «li slemmoinen illanwietto panku toimeen ^irlmtamaa »li ncchmä mitenkä kiiiolli» sia olilvat seurucelle, heille osoitetusta »»)ÄänlMLisuudcsta, nuo ciämän murjo» mat /sokeat ja raajanritkoisct rammxit. Nuoräen naisien heleä äaniset laulut nätMi tekemän sylvän ivaikutuksen noi» hin kuulijoihin, joidenka elä-män päimät omat >sammumaisillaan. En saata edellisen yhtcyd:»sä clla mainiisemMta sitmämää-r.nsia halvaan» tojani puheena olemasta laitoksen utko» ja sisäasustuklsesta. Äimän niallikelpoi» nen siisteys ja puhtaus aÄuu silmien eteen Pvvlista astuttua. Tisällä puh» laris huoneissa, maSuusijoisZa ja yleensä järijeMMessä, ettei ainakaan Laukaan >ivauvaista>loa tvoi sanoa .konian onnen raunioksi", hoitoon ja puhtauteen näh» den, lvaan päinwastoin köyhäin tvanhuS» ten ..l^polatsi". Mallankin ihmisille, jok» !a euvalt koskaan ole tottuneet nuoruu» ccnsa ja miehuutensa pänvinä täyttä» mää n isäännöttlSlä elämäntapaa. Puh» taus h».Min järjesie::y elämän ivaati» mus llaitok.sessa, tuntunee monelle wan» hulsclle <*lmiji rasittmvaita. iiaifcita nä» Icmäini ja kuulemaini hywäs:ä, on tun» niiaus tu!e>va laitoksen monuvuotisell^ palhon käusi>mt>kiiä kestäneelle tarmokkaat» le johtajattarelle neiti H. Ztrömille. Tuo niin -nuzncsn soltvaistu portoa» rilllnen yhteiskunta, tässäkin kauniille paikalle htMiin järjestetyn, puheenaole» >:vaan tvltk.'it.ukseen rakentamasta italoS» ta, aittaa osoitteen siitä, niitä se uhraa :savaosaisten ja usean itscnsätin syylli» >seik>si tekecntyncen. tunoaamisetsi ioan» huuden päiwinä. SL A Muualta Suomesta. 6afiolainfB IMm!« «unMi Biime päiminä on maassamme mieraillut kuuluisa saksalainen laulu» kunta „Tie Berliner Liederiaiel". Wiime tiistaina klo 10,20 a.p. jaapui laulukunta Viipuriin, josta se hcit ensi junalla läksi Imatran kuuluja kuo» huja 'katsomaan. Klo 2 palattiin Sii» punin lakaisin, jossa iltapäimä iloiten ja suurella juhlallisuudella m.eteuiiu. Äilo 8 illalla jältimäl muukalaiset lau- luAiieraat Karjalan pääkaupungin läh» tien lainvatietä HÄsintiin. Helsingistä läksimät laulukunnat „M. M.", ..Suomen Laulu", L." ja »Akademifk Sängsörettingen" aa» tvalle »verelle mieraita lvastaanotia- maan. Kun heitä kuljettama lauva, upea „Meteor" keskimiikkona tuin No 10 aikaan aP. -anTkuroi Kruunumouo» ren lelällä^ alkoivat .Heljmgin e. elä»