lLuvsntsins syyskuun 10 p:nZ N:o 102 — ISIV Kaupan välitti Aksel Alanderin Asianajotoimisto. —^ Itsemurha» Hukuttamalla päätti päiivänsä Noormarkun kesti» kiemarin Mrangin wäwy Jsakki hy- päten juomuspäissään eilen klo 4:n ajoissa Noormarkun jokeen. Hänen »aimonsa Pauliina Mrang juoksi jonkun malkaa perässä koettaen huu doillaan ehkäistä miestään itsemur- ha-aikeista. Hyppäyksen huomattu» aan juoksi hän apua hakemaan, jo!» loin hänen isänsä heti tulikin muuta mien toisten seurassa rantaan ja saatuaan Veneen soimatkin noin ö minuutin kuluttua hukuttamistapauk» sen jälkeen ruumiin ylös. Heikkoja elonmerkkejä huomattiin Vielä sitten kin kun lääkäri saapui paikalle mutta tekohengityZyritykset y. m. keinot ei wät saattaneet miestä henknn. Wai naja oli tunnettu kunnolliseksi työmki heksi, nmtta Väkijuomia nautittuaan menetti hän useimmiten kokonaan järkensä. Jälkeen jäi puoliso ja 3 lasta. JjSltKän oli »vainaja noin 30-vuotias. — Amerikassa k»oll»t s»o- malai »e». AmasaSsa, Mich., on kuollut suomalainen Frans Hjalmar Hietanen katosta putoavain kinner alle. Mainaja oli kotoisin Tyr- möältä, Tur. l., syntynyt 1875, men» nyt avioliittoon Tampereella Fanni Aallon kanssa. Waimo ja pieni lapsi jäivät jälleen sekä Suomessa isä, äiti, Veljet ja siskot. Uotila» karjakkoko»!»»» an oppilaaksi hymäksytty m. m. Hilda Lahtinen Kiikasta. Kokemäki. Karhun kokous on huomenna sunnuntaina klo 6 i.p. Suomalaisen seuran talossa. Kokouksen ohjelmassa mainittakoon tärkeiden keskusteluky symyksien pohjustukset, joista erittäin op. Kallion pohjustus kotiopinto- kysymyksestä. Siis kaikki sekä nuoren että Vanhat «karhut" joukolla alka- maan innolla ja sitkeydellä talwikau- tista toimintaa, Voimistuneina suiven suloisesta levosta. Kokouksen loputtua iltama Vaih telemalla ohjelmalla. Suomalaisen seuran ko kous on ensi keskimiikkona ompelus- seuran yhteydessä. H«itti»e». Lauttakylän suomalaisen seuran kokous on ensi tiistaina t. k. 13 pnä Karhulassa. Saapukaa runsaslukuisesti tärkeitä asioita näin toimintakauden alussa päättämään. K»llaa. Hurjistuneena temmelteli ta lollisenpoika Heikkilä maanantai-iltana Ahmauksessa. Insinööri Sara ja konttoristi Granfelt, jotka joutuivat saamaan häneltä iskuja, tullenevat «itämään hurjallaan oikeuteen Vas taamaan teostansa. Kolme hirmeä ammuttiin tääl- lZ Viime lupapäiminä. ^Ahl»i»e». Marsinainen kuntakokous pidettiin Ahlaisissa syysk. S p.nä. Kokous päätti, että tämän luku- Vuoden alusta lähtien toistaiseksi kaikkien kunnassa toimimien kansakou lujen kaikille oppilaille annetaan oppi kirjat ja muut koulutarpeet ilmaiseksi ji omiksi. Kansakoulujen yhteisen joh- tokunnan esimies taloll. Tuomo Gran qvist Valtuutettiin hakemaan edus kunnan kunnille koulutarpeitten osta mista marten myöntämää Valtio- apua. Toimitettiin kaikkien tämän Vuo den lopussa avoimiksi tulemien kun- nallisten Virkailijain ja luottamus miesten maalit. Kunnallislautakuntaan Valittiin w, 1911—1913 taloll. Tuomo Gcanmist Busö Alakylästä, torpp. Eenokki II,, kela Kellahdelta ja kalastaja Emil Merinen Luodoista. Taksoituslautakuntaan Valittiin Varsinaisiksi jäseniksi taloll. F. W. Ollonqmist ja maalari FranS T. Lönn- qvist Alakylästä, taloll. I. Sillan pää ja työmies Viktor Mirtanen Ali. kylästä, taloll. Frans Isoviita Poh jajoelta, torpp. Jaakko Koimunen ja Vuokraaja Frans Savela Lampista, kauppias Mille Howi ja torpp. Ii sakki Koiwisto Kellahdelta sekä kalas- tajat Anshelm Mäkkärä ia Erkki K, Lehtoniemi Luodoista. Maramiehiksi asetettiin: taloll. Akseli Södergard Alakylästä, torpp. Oskari Mäntylä Ylikylästä, torpp. I. F- Stenroos- Koivisto Pohjajoelta, Vuokraaja Fi- lippus Pchl-Muorenpää Lampista, itsell. Oskari Iltanen Kellahdelta ja kalastaja Erkki Julius Laine Luo- doista. Tutkijalautakuntaan Valittiin: tak- soituslau*akunnosta I. Sillanpää (ko koonkutsuja), F. T. Lönnqvist jo Mille Hovi sekä Mäkii: tvömieS Frans Lindfors ja taloll. I. E. Granqvist Alakylästä, seppä Oskari Nurmi ja työmies Viktor Österdahl DlikyIästä, torpp. Kalle Granfors-Saarela Pohja joelta, räätäli Armid Mäkimaara ja i>sell. Viktor Laine Lampista, torpp. Viktor Hannula Kelladdelta, kalastaja Kustaa Mesterlund-Talloora Luo doista. Kunnallisten tilien tarkastajaksi w. 1911—13 Valittiin uudelleen asioit- siji Herman Jnberg ja w. 1911 kun- nalle tulemien wiinawerorahojen nos tajaksi taloll. Juso Jalonen. Kunnallisiksi järje«tySmiebikst w. 1911—13 Valittiin Judo Nurmela, FranS Grönlund, A. E. Nordqvist, Juho Muori. Jaakko Norrland ja Jaak. Fridlund. Talollinen F. R. Norrgärd Ala kylästä Valittiin uudelleen holhous lautakuntaan w:ksi 1911—14 ja pals- t-itilall. I- F- Sandberg-Jokisalo Maanviljelysrahaston johtokuntaan myöS uudestaan neljäksi Vuodeksi. Kun Tilattoman Väestön laina rahaston hoitokunnan eroamismuo- rossa olema jäsen taloll. Selim In- berg pyysi, ettei häntä uudestaan Valittaisi, vantiin hänen tilalleen maanmilj. I. Sillanpää. Toinen eroama jäsen lautamies Armid Eklund Valittiin uudestaan w. 1911—1913. Kaikki maalit toimitettiin yksimieli sesti. Maikka ei ollut kuulutettu, antoi V2t läsnäolewat kuntalaiset puolta wan lausuntonsa siihen, että työnjoh taja Motti Sillanpää oiettaisiin Jtä^ Satakunnan keskinäisen Eläinwakuu> tusyhliön asiamieheksi Ahlaisiin. Kunnanlääkäri G. Hjelt, ^ jonka asunto on Noormarkus>a, käy koh deSti kuukaudessa eli joka toinen ja neljäs laumantai Ahlaisissa sairaita Vastaan ottamassa. Siikoine». Puimakone-osuuskunta on muodostettu Niemenmaan kylään. Höyryllä käypä puimakone on pää tetty heti hankkia. Kunnassa on jo ennestään 2 osuuskuntaa ja 1 osa keyhtiö, joilla on höyrypuimakoneet. Parka» o. Maamiesseura päätti kokouk sessaan t. k. 4 pnä Satakunnan maan Viljelysseuralta tulleen kirjeen johdos ra, koskema kutomakoulun aikomista ensi Vuonna Parkanon kirkonkylässä, että sanottu koulu otetaan niillä eh doilla, jotka inaanmiljelysseura sen saamiseksi asetti. Muuten päätettiin kääntyä myöskin Parkanon kunnan puoleen, että kunta puolestaan myös kin amustaisi jollain summalla koulua. Toimottavasti kunta siihen suostuu kin sillä omathan pitäjäläisemme wa> listusta harrastamaa Väkeä. Koulu alkaa toimintansa helmikuun 1 pnä 1911 kirkonkylän Päimölässä. Pitä- kääpä tyttäret mielessänne, ja tulkaa joukolla oppimaan kutomataitoa. Maataloudelliset luen tokurssit pääteltiin myöskin hom mata marraskuun loppupuolella. Kurs sit tulisimat kestämään 2 miikkoa, jos riittämä määrä oppilaita ilmaantuu. Opetus on maksuton ja pitämät siitä huolen Satakunnan maanmiljelysseu ran Virkailijat. Oppilaita kursseille agiteeraamaan Valittiin Sydänmaan kylään: talolliset Palomiita ja A. Toi vola, Alaskylään: tal. A. Tuomioja ja E. Mähkö, Parkanon kylään: I. Kimelä ja Mihtori Hiitti, Linnanky- lään W. Mäntylä ja Alalammi, Km- vasjärven kylään Atte Mataja, La- vinnemille Nestori Koskela, Muori- järvelle Jokela ja Mahojärmelle Jaa kola. Pnäkääpä ..maantonkijot", nuo ret ja manhat, naiset ja miehet mie lessänne nämä kurssit ja ilmottoutu- taa runsaasti kursseille, siellä saatte oppia ammattiasioita, joista ylipäänsä Vielä niin komin Vähän tiedetään. Omituisia puheita. Täällä Parkanossa on Suomalainen seura rakentanut itselleen komean talon, jos- sa on nyt jo ajettu kaikenlaisia ma- listusasioita eteenpäin ja mikä mielä parempi on siellä melkein poikkeuksetta ollut maan kaikenlaisia taloudellisia kursseja ja pidetty ammatillisia esi telmiä maatalouden eri aloilta. Näis tä on ollut hyötyä jokaiselle ken on maan halunnut oppia saada puoluee seen katsomatta, mutta sittekin on „Pä mölä" synnyttänyt katkeraa nuri- naa sosialistien ja Viikinkien joukossa, sillä Jumala paratkoon, sellaisiakin löytyy täällä Parkanon takalistolla Valtion mirkaherroina. „Päiwölälle" owat keksineet kaikenlaisia ruokottomia haukkumanimiä. joita ei juuri ..sivis- lyneikfi" itseään nimittämän luulisi suulleen ottaman. Sosialisteille moi tässä suhteessa antaa paljon anteeksi, sillä he eivät tiedä mitä he tekemät Eipä siinä kyllä, että olisi ainoastaan tyydytty haukuskelemaan teloa, maan onpa levitetty mielä sellainenkin juo ru, että Päimölä on muka rakennettu kunnan «aroilla. Moi hnvät naapurit, kyllä minun täytyy huudah- aa Nummisuutarin Esko-pojan ta paan: »Tyhmyydelle minä olen äkäi nen kuin rakkikoira mutta miisaus ei ole kaikille annettu". Ei ainakaan niille poloisille, jotka tuollaisia „towe- rillisessahenqeSsä" levitettyjä juoruja uskomat. Onhan kunnalllSten tilien tarkastajina eteviksi tunnettuja, eri puolueisiin kuulumia henkilöitä, eivät kä he ole lyötäneet pienintäkään Vir hettä kunnallisissa tileissämme, eimätkä tule löytämäänkään, niinkauan kun nykyinen kunnallislautakunta on toi messaan. Kunnalliset asiat omat täällä muuten varhaimmalla kannalla. Mut ta jos sosialisti-juoruilijat pääsisivät kunnanhallinnossa isännöimään, niin litte saisimme ehkä kuulla pian kas sanhoitajan limistäneen tiehensä. Muu ten olisi suotamaa, että tuollaiset juo ruilijat Vedettäisiin edesvastuuseen puheistaan. Vaikeata ei liene saada pääsyyllistä selville Onhan asia ri koslain alainen. Syyttäkööt waan jz juoruilkoot kademieliset, suomalai nen puolue on niihin tottunut; se yhäti kulkee silti suoraan kansallista pää määräänsä kohden, niin Parkanossa kuin muuallakin maassamme. s — Sowittel»t kirjaltajat» palkka»StariffiasiaSsa. Tiistai- illalla kokoontui Helsingissä ensi ker ran Suomen Graofillisen teollisuuden harjoittajat» Liiton ja Suomen Kir- jaltajaliiton asettama sovittelulauta- kunta, neuwottelemaan tariffista, jon ka sekä työnantajat että työntekijät woisiwat hymäksyä. Neumottelun pohjaksi päätettiin ottaa nykyään Voimassa olema palkkaustarisii. — 4.S koleratapa»S T»o- meSsa. T. k. 4 p:nä saapui Lau ritsalaan Uuraasta „Armas"-niminen lotja. K.nä päimänä oli eräs laiwa- miehistä nimeltään Samuli Sum- monen syönyt Menäjältä tuotuja omenia ja sairastunut. Tautia tut kittaessa on huomattu sen oleman ko leraa. Miehen tila on arweluttawa. — G»o«i-tzhtiS» asiamiehet. Pankinjohtaja R. M. Ilmonen Por- Voossa on eronnut Suomi-yhtiön asiamiehen wimesta, liittyäkseen „Salama"-yhtiön asiamieheksi. — H»h»t „Vawottare»" lak kaamisesta. Joissakin lehdissä on ollut uutisia siitä, että Kuopiossa il- mestymä Samotar-Iehti lakkaisi ilmes tymästä, koska sen painon työmäki, jossa lehteä on painettu, on sanottu irti toimestaan. Lehti itse ilmoittaa, että tämä huhu on kuitenkin Vähintäin ennenaikainen. — Waja»S k»»»a» rahas tossa. Lemlannin kunnallislauta kunnan esimiehen, talollisen K. A. Anderssonin luona toimitetussa ra haston tarkastuksessa on huomattu tämän Vuoden tilien oleman sangen huonossa kunnossa sekä sen ohessa rahastosta puuttuman jonkun Verran yli 2,000 mk. Jo Viime Vuoden kunnallistilien tarkastuksessa huomat tiin tileissä epäsäännöllisyyksiä, joista kyllä tilintarkastajat huomauttimat, mutta kuntakokous myönsi kuitenkin rahastonhoitajalle tilimapauden. — U. A. — Metsästäjä amp»»»t ih mistä metso» asemaSta. Mii- me kuun 26 pnä tapahtui Kurikan Luovon kylässä ikämä onnettomuus, joka olisi moinut Viedä ihmishengen. Kun vaskiseppä S. Korpela oli met sästämässä, tuli hän erehdyksessä am puneeksi 16-wuotiasta nuorukaista Salomon Hautamäkeä. Hänen ollessa puun latmassa remolwerin kanssa ora- ivaa hätyyttämässä, oli edellämaini tun metsästäjän koira tullut haukku maan puun juurelle luullen siellä ole van metson. Puu kun oli tiheäoksai- nen, ei metsästäjä ollut tarkemmin huomannut olijaa, maan laukaisi pys synsä sillä seurauksella, että luoti me ni Nuorukaisen reidestä paksumman lihaksen kohdalta läpi. Oli onni, ettei poika pudonnut alas. Pojan walit> taessa oli metsästäjä saapunut puun alle ja suureksi hämmästyksekseen huo> Must kamalan erehdyksen. Hän läksi kiireesti kulettamacn poikaa kotiin, jo hon tapaturmapaikalta oli noin 1 km. Matkan jaksoi poika omin moimin kämellä. Saatuaan heti lääkärin apua, on parantumisen toimoa, kun onneksi ei sattunut luuhun eikä Valtimoon, jos kohta paljon laskimomerta on Vuotanutkin. I— We»äläiSte» ome»ai» ka»ppa ja kolera. Menäläisiltä omenakaupustelijoilta Miipurissa on otettu omenat takamarikkoon ja kiel letty kauppa kunnes siellä esiinty neistä koleratapauksista on saatu selmä. — Ka«sako»l»»opettajai» yliopistolliset jatkok»rSfit awa- taan maanantaina t. k. 19 pnä kello 1 i.p. yliopiston juhlasalissa, johon osanottajia pyydetään kokoontumaan. Kurssien tämän syksyisen ohjelman saa pyydettäissä kurssien johtajalta, professori M. Soiniselta (Kapteenin katu 1, Helsinki). Wenäjim meriminis teri pulassa. Laiwa»rake»»»kset keSkey- tetää». Netsh kertoo, keskimiikon n :ssa että muutamia kuukausia sitten meriminis teriä tilasi puoleksi autonomiselta Baltian la'.wawei!tämöltä Pietarissa kaksi Vedenalaista laimaa, jotka tule mat maksamaan 3 milj. ruplaa kap pale. Laimojen rakennusmalli hy- Väksyitiin ja rahat myönnettyjä rahamaroja oli annettama etumaksuna meistämölle, osottautui se mahdotto maksi, sillä rahat oli kirjanpidon seka- muuden ja rahapulan tähden käytetty muihin tarkoituksiin. Keskusteluja laiwaweistämön kanssa jatkettiin elo kuun loppupuolelle saakka, kunnes annettiin määräys rakennuStöitten keskeyttämisestä siksi, kun on saatu elwä meriministeriön ja meistämän laskuista sekä Velkojen suorittami sesta. Samasta syystä kuuluu keske ytymän muutamien torpedoweneiden rakennus, jotka omat tilatut muista meistämöistä, Birsh. Mjedomosti ilmoittaa, että meriministeriön Velkojat owat näinä päivsinä lähettäneet meri- ja kauppa ministerien luo Vaatimaan ulossaa- tamiaan uhaten muussa tapauksessa lakkauttaa kaikkien töitten suorittami sen Valtiolle. Heidän Vaatimuksensa katsottiin oikeutetuksi ja meriministe riä ryhtyi liireimmän kautta Valmis tamaan lakiehdotusta, jota jätetään duumalle ja jossa pyydetään Varoja entisten Velkojen maksamiseen, jotka melat nousemat moniin kymmeniin miljooniin rupliin. Miidiilimisyyiien lähde mrkmikhistössö. Niiden paljastusten johdosta, joita senaattoritarkastukset omat tuoneet päimän maloon, on paljon puhuttu ja kirjoitettu siitä, missä on syy siihen lahjusten ottoon, kamalluksiin ja mui hin Väärinkäytöksiin, joita tauteja Venäläiset Virkamiehet niin komaSti sairastamat. Kaikkia mahdollisia syitä on esitetty: huono tarkastuksen järjestys, virkamiesten huonot pal kat y. m. Pääasia on luonnollisesti monessa miraStoSsa Vallitsema tur meltunut perimätapa. Mutta tähän asti ei ole Voitu edeS koettaa esittää kuinka sellainen tapa on Voinut syn tyä ja juurtua. Tätä asiaa on käsitellyt Viimeksi ilmestyneessä Vihkossaan kuukausleht Sowr. Mir kirjoituksessaan „MenL> läisten lahjottamaisuuS yhteiSkun nallishistoriallisena ilmiönä". Siinä kirjoittaja makuuttaa, että Vuosisatoja seurattu hallituksen poli> tiikka itse on syypää tähän ilmiöön joka nyt niin tamattoman suuressa määrässä on tullut päimän Valoon On järjestelmällisesti kasmatettu sitä käsitystä, että yksinkertaisesti wal< tionpalmelus, kokonaan huomioon ottamatta erityisiä ansioita, täytyy johtaa rikkauksien tai ainakin hymin moinnin saamuttamiseen, että jo „hymä", hallitususkollinen mieliala sellaisenaan moi rahalla tai rahan armoisella kamaralla toimoa tule mansa palkittavaksi. Ja tästä käsi. tykseStä luonnollisesti on ainoastaan yksi askel intendenttien perimätopaan. Tekijä on tutkimuksessaan käynyt läpi ainoastaan keisariajan. Hän jättää huomioon ottamatta moSkowa> laisen ajanjakson, maikka tässä mal< litsema „rawitsemis"-järjestelmä myös olisi moinut aineksia tarjota. Mutta keisarivaltakin otetut esimerkit wai> kuttamat Vakuuttavasti. Ajatelta koon main niitä tamattoman suuria lahjoituksia, joilla 18-muosisadalla hallitsijat ja hallitsijatta ret suositte jaan muistivat. Muistettakoon main niitä tapahtumia, jotka toistuimat jokaisessa hallitsijan Valtaistuimelle nousemisessa toi Valtaistuimelta kukistamisessa: lahjoitetut maat ja rahat otettiin takamarikkoon ja jaet tiin uusille miehille, yksinkertaisesti heidän hymän mielenlaatunsa ja hei. dän edeltäjäinsä nyt Vahingolliseksi julistetun mielenlaadun perustuksella. Siten järjestelmällisesti kasvatettiin sitä makaumusta, että ainoa tie rik kauteen on Valtiollinen ..hyvä" mie lenlaatu. Ja luonnollisesti täytyi sitten tapahtua perustelujen maihdos: poliittinen hywä mielenlaatu tuotti kaikissa olosuhteissa oikeuden rikkauk sien hankkimiseen. Myöhemmin, 19-muosisadalla, lak- kasimat lahjoitukset suosikeille. Mutta manha henki jäi eloon ja mapaamie- lisyys oli jotain raskaampi rikos kuin lahjusten otto, siten tätä yhä laajem massa määrässä harjoitettiin. „ Po liittisesti luotettama" mirtamies moi olla aiman marma, että kaikkia hä nen kamalluksiaan tultaisiin katso maan läpi sormien. Kuinka nyt on asiat tätä nykyä senaattoritarkastusten jälkeen? Kumaama esimerkki opettaa. Muu tamia Viikkoja sitten oli Rutskoje Snamja tilaisuudessa ilmoittamaan ..Menäjän kansanliitolle", että halli tus oli päättänyt intendenttitamarain hankintain antamisessa asettaa etusi jaan Kansanliiton paikalliset osastot. On selwää, että Valtiollinen puolue tsessään on aiman sopimaton kaup- paliikeasioita harjoittamaan. Tässä ei ole kysymyksessä muu kuin halli» tukselle mieluisen mielialan palkitsemi» nen. Kuinka mielellään tätä palkin toa hymäkseen käytetään, tarmmnee tuökin mainitakaan. TuSkin kenenkään mieleen johtuu kieltää, ettei intendenttien ja muiden »virkamiesten määrinkSqtölsiin myös lukemattomia muita seikkoja olisi wai- kuttamassa. Näin yksinkertaiseen muotoon, kuin edellä on kumottu, ei monimutkainen yhteiskunnallinen il miö moi mahtua. Mutta yksi tär keimmistä turmeluksen syistä lienee kuitenkin tässä tuotu esiin. Ja on aiman Välttämätöntä, että siihen käännetään huomiota. Preussissa, jossa tutun sananpar ren mukaan komasti nälkää nähdään, on kunnia maltion palmelukseSsa pysymisestä riittämällä täytteenä niu- alle palkalle. Siihen me tuskin mil loinkaan pääsemme, huomauttaa St. Pet. Zeitung. Mutta että maltion palwelusta pidetään rikastumistienä — se on perimätapa, jonka täytyy hämitä. Uisi Muril>W,tnS. Hallitus on jättänyt »valtakunnan- duumalle erittäin tärkeän lakiehdotuk- sen, joka on täydennyksenä lakiin ta- lonpoikain kyläkunnasta eroamisesta. Uusi lakiehdotus koskee lainan myön tämistä talonpoikaismaille. Kun hallitus, näin kirjoittaa Now. Mr., antoi marraskuun 9 päimän lain ja oli päättänyt parantaa talon poikain maanpuutetta yksityisomis tuksen moimaan saattamisen kautta, annettiin samaan aikaan, marraskuun 14 p. 1906 määräykset talonpoikain osuusmaiden (nadelumaiden) panttaa miseSta. Muoden 1893 loin mukaan oli mahdoton myydä talonpojan na- delumaata melasta ja se siten ei moi nut liikkua kädestä toiseen eikä sitä Voitu pantata melan Vakuudeksi. Kun, kuten hallituksen ehdotuksessa sanotaan, hallitus oli tullut siihen päätökseen, että ainoa oikea keino talonpojan aseman parantamiseen ja hyminmoinnin kohottamiseen sekä maaperän tuottamaisuuden korottami seen oli itsenäisen talonpoikaistalou- dm luominen, ulotettiin kuoletuslai noin antaminen myös ncdelumaille, ota nyt moitiin ei ainoastaan myy dä, maan myös talonpoikaispankkiin pantata. Kun hallitus m. 1306 oli alottanut talonpoikain yksilyiSomis- uksen luomisella, niin ei se seuran nut tätä tietä kuitenkaan riittämällä ohdonmukaisuudella ja kuoletuSlar nain siunaus (!) ulotettiin ei ainoas, aan yksityisomaisuudeksi muutettuun nadelumaahan, maan myöS kyläkun tain ja kuntain nodelumaahan. Duu ma on kuten tunnettu tuntumasti aajentanut marraskuun 9 päimän akia ja hywäksynyt koko joukon py- äliä, joiden kautta kyläkunnan ha jottamista joudutettiin. Marraskuun 9 päimän lun hymäksyminen lakia äätämissä laitoksissa on antanut rahaministeriölle aiheen tarkastaa määräyksiä talonpoikaismaiden pant- aamiseSta. Tämän tarkastuksen tuloksena on itten tämä uusi ehdotus nielumai den panttauksesta syntynyt. Perus- elukertomuksessaan raha-asiainminis- eriö selittää jyrkästi, että talonpoi- !ain yksityisomistuksen kehittäminen on koko nykyisen m-ltakuntapolitii- an päätehtämänä. Tämän pääteh» tämän täyttäminen on uuden lakieh dotuksen tc-rkotuisena, kutea yleensä aikkien hallituksen agraarilakiehdo- usten. Tämän lakiehdotuksen kautta tulee ennen kaikkea kumotuksi useam man yksityisen ja talonpoikaiskuntien yhteinen nadelumaan panttaamisoi- eus. Kunnat moimat ainoastaan inä tapauksessa saada lainoja node- umaille, jos omat tehneet päätöksen yksityisomistukseen muuttamisesta, ämän kautta tulemat ne kunnat otka tähän asti omat panneet yksi tyisomistusta masten, pakotetuiksi uopumaan yhteisomistuSmuodosta, joS he tahtomat ottaa lainoja paran taakseen maanmiljelystään. Sitä paitsi uuden lakiehdotuksen mukaan tullaan antamaan lainoja ainoastaan Me maalle, joka on erotettu yksityis omaisuudeksi kun taas yhteisomistuk sella olemalle ei rvoida antaa lainaa. - S»ome» obigatfio»ie» »rSfi »o»see ulkomailla. Suo men 4Vz obligatsionien kurssi on Lontoon pörssissä noussut 99' ^siä 99V,:een. Osuustoimintaliike ja sosialismi. Luonnollisista syistä oli osuustoi mintaliike saanut hymin huomattaman sijan..punaisessa" kongressissa. Ky symyksen alaisena oli nim. sallisimatko osuustoimintaliikkeen harrastajat so sialismin, ammattiyhdistysten ja puo> luejärjestöjen ottaa ne moittoineen päiwineen haltuunsa. Belgian sosialidemokraatit viimat ehdottaneet hymäksyttämäksi päätös- lauselman, jossa sanotaan että työ> mäestöllä on paljon ewa luokkatais telussa siitä aseesta, jonka osuuStol minta-liike tarjoaa. Senmuoksi tulisi kongressin lausua toimomuksenaan että sosialidemokratia ja osuustoimin taliike liittyisimät elimellisesti toisiinsa ja jälkimäinen antaisi oson moitos taan sosialidemokraattiselle puolueelle käytettäwäksi ogitatsionitarkoitukseen. Päätöslauselman esitti belgialainen Bertrand, joka sanoi sen oleman ..sosiaalidemokratian »vaatimusten loo gillinen ilmaus". Mutta aiman Vastakkaisen päätös lauselmoehdotutsen tekivät Ranskan sosialidemokraatit, maatien että sosia> lismin tulisi pysyä aiman erillään osuustoimintaliikkeestä. Sosialismilla on tarpeeksi etua itse osuustoiminta liikkeestä eikä senmuoksi pitäisi werot> taa osuuskauppoja. ..Osuustoiminta on jo itsessään sosialismia, osa yh teiskuntasosialismista kooperatiimiset yhtiöt moimat hyvin olla sosialisti sia silti suorastaan kuulumatta puo lueeseen." Ehdotusta mastusti belgialainen S ermy, joka selitti ettei tällaisissa olosuhteissa moi puhua osuuStoimim nasta aseena luokkataistelussa. Pian tulisi osuustoimintaliikkeestä „osan sosialismista" sijasta „osa kapitalis mia". Sitävastoin maati eräs saksalainen puhuja että osuustoimintaliikkeen tu lisi pysyä..puolueettomana". Lopuksi saatiin aikaan eräänlainen kompromissi. K»i»ka We»äjä s»hta»t»» Zkorea» liittämiskysy- myksee». Mladim o sto k, syysk. 9 p:nä. Kenraalikuvernööri on lakkauttanut Mladimostokissa ilmestymän korean kielisen sanomalehden siitä syystä, että se on julaissut joukon kirjoituk sia, joissa kehotetaan Menäjällä ja Kiinassa asumia korealaista tekemään esteitä Korean liittämiselle Japaniin. «olera Pietarissa. Pietari, syys?. 9 p:nä. Miime Vuorokautena on kaupungissa kole raan sairastunut 63 ja kuollut 13. Sairaaloissa on 628. Kolera »lko«ailla. Rooma, syySk. 8 p:nä. Apu- licssa on miime muorokauden kulues sa sairastunut yksi ja kuollut yksi l henkilö koleraan. Pelastettu joullo. (Jlm. 7: 13—17). Jamala antoi Johanneksen nähdä ihmeellisen näyn —pelastetun joukon. Se oli sumi. Ei kukaan moinut sitä I lukea. Pelastetut seisoimat Karitsan istui men edessä. Kenenkään ei tarmitse jäädä unohduksiin johonkin syrjäiseen sopukkaan tilan ahtauden tähden. — Eräässä pyhäkoulussa kysyttiin erään kerran pieneltä tytöltä, mitä hän te kisi ensimäiseksi taivaaseen tullessaan. Tyttö mastafi: ..Silloin menen suo raan Jeesuksen eteen ja sanon: kiitos rakas Herra Jeesus, että minä saan olla täällä!" Pelastettu joukko on puettu »val koisiin maatteisiin. Täällä elämässä käytämme useimmiten työpukua. Teh taassa, kauppapuotissa, työhuoneessa ja keittiössä ei sopisikaan muu puku käytettämäksi. Mutta kun työmme on päättynyt ja olemme kokonaan päässeet »vapaiksi maallisista puuhis- ta, silloin puetaan meidät Valkoisiin maatteisiin. Meidän päivinämme kulkee niin moni surupuvussa. Mutta taivaassa on kaikki murhe poissa. Mitään surupukua ei tarvita siellä enää. Meillä on Valkoiset vaatteet. Miten ovat ne niin puhtaiksi tulleet? Ne omat Karitsan meren puhdista mat. Pelastetut omat mapmna syn nin saastaisuudesta. He katsomat men neisyyteen. Monta epävarmaa, epä suotuisaa taistelua on ollut matkan »varrella, mutta nyt ne omat lopussa. Moitto on saamutettu. Siksi riemuit sevat he istuimen edessä moitonpal- mut käsissään. He polvistumat Jee suksen jalkain juureen. Hän on kär sinyt meidän tähtemme, itkenyt kans samme ottaen osaa huoliimme, lää kinnyt sydänhaamamme, kuollut täh temme. Hän on Voittanut ja nyt Vallitsee ilo ja rauha. Täällä elämässä yhtyy matkamies lauluun, taimaltaeSsaan kotiin päin. Mutta niin monasti on siinä suru- moittoinen tunne. Kaiho maltaa mie len. Laulu saattaa kuulua epäpuh taalta. Toiset eimät tahdo laulaa, toiset eimät woi laulaa. Taivaassa ei kuulu enää mitään sora-ääniä. Sointu on puhdas. Kaikki uskon suunnat yhtymät. Moimollisina myö- rymät suuren kuoron sämeleet. Sanat soimat yhä »voimallisemmin. Enkelit kin yhdistyvät lunastettujen kanssa kiitokseen. Autuaitten kanssa yhty mät he seitsenkertaiseen ylistyksien, alkaen ja lopettaen totuuden Vakuu tuksella. He tuntemat sanomatonta autuutta. „Mitä silmä ei ole nähnyt eikä korva ole kuullut on Herra val mistanut niille, jotka Häntä rakas tamat. Pelastetut omat tulleet monen voi man kautta Jumalan Valtakuntaan. (Ap.t. 14: 22). He palmelemat Ju malaa öin ja päimin. Ei heidän tu le enää nälkä eikä jano. Ei mitään kyynelettä ole, sillä Jumala on pyyh- kimä kaikki kyyneleet heidän silmis tään. (Jlm. 21: 4). Rakas ystämä! Emmekö mekin tahtoisi nähdä tuota ihanaa näkyä? Marmaankin. Tahtoisimmehan ilse olla mukana tuossa Valkopukuisten suuressa joukossa. Niin, ystäväni, tohdommehan? Tarwitsemmehan pe lastajaa, parantajaa. Astämän, aut tajan ääni kuuluu taaskin. Olet sir ä- kin kenties jo monta kertaa ennem minkin sitä kuullut. Jollet mielä ole Jeesuksen oma, niin jättäydy Hänelle sellaisenaan! Hän ei heitä sinua pois luotaan. Jumala auttakoon meitä pääse mään kerran tuohon malkopukuiseen joukkoon, että ijäti saisimme kiittää Karitsaa! „Onni, autuus — täällä ollen Jeesukseen jo uskoa! Autuaampi tuolla puolen Kun saa nähdä Jeesusta. Kotonansa, kotonansa Suruist' maimoisl' mopaana." A. W-ra. - 52 - — I^äet, miten valedtcleel knkäll vielä, jullia- laa kiitos» ole solccs, etten näkisi, kuliu nz?t ja puku suoraan: oletko — kaikki, mitä sinussa on — pelkkää ilmsa? Lnliän, tottavie, ole mikään roisto . . . — Niin. t/luiä olen — ilmsa. Liriä kstselet lä- vitseni. — Kuinka? Likö sinussa sitten ole minkäänlaista ainetta? Vox et . . . miten ne vj?t sanovatkaan . . . muuan sanaparsi. Niinkö? Olen tavalliven ilimisolento, joka tarvitsen ruo kaa ja vaatteita, kuten muutkin. Nutta olen vaan nä kemätön. Vmmärrätkö? Näkemätön. — Onkoliaa se totta? — 0a. — ^nna kätesi, sanoi Uarvel, — jos sinä toclella olet olemassa. — ?er—lei kikkasi ^larvel. — Liliän kaikkien käclet ole raudasta, että niitä voisi mielin määrin pu ristella. Vapaalla kääellään tunnusteli dän näkemättömän kättä, sitten rintaa ja osui vikcloin näkemättömän par rakkaisiin kasvoitun. — Alutta tämäliäll on käsittämätöntä! ^okia il- veil/. Alutta saneen kuvittavaa. Näen lävitses! jänik sen kaukana tuolla, ^a sinusta itsestäsi ei nä/ mitään! — Litteä tutki dän makclollisimman tarkaan sen osaa ilmaa, jossa näkemättömän piti olla. — Oletko seönet leipää ja juustoa? kese> liän päästämättä näkemättömän kättä käsistään. — Olen. R.uoka ei ole ektinet vielä sulaa. — Vai niin. Uutta sittenkin tuntuu niin kaame alta. — Lkkä. Uutta ei tässä mitään pelättävää ole; eikä tarvitse pelätäkään. — 49 - ^Vivoiliinsa äkkiä majoittunut iiuni.-ttcle ilmeni pian kasvoillekin. — Alissa kelkutissa sinä olet? koki liän ku:i,pi essään e^5- Lteensä avautui aukcutta ulikuva 6/)ni kaikessa laajuudessaan, jolla tuuli vapaasti pukalteli ja kaukana kumalat tuijaa kumisivat. »Olenkokan juovuksissa?» ajatteli ^larvel »Vai kummitteleeko se minulle? I^ai olen keskustellut itseni kanssa? v/litä pirua!» — Llä pelkää, sanoi ääni. — Koetapa olla kujeilematta, tokasi Iti. Ularvel nousten seisaalleen. — IVlissä sinä olet? »Tlä pelkää»! Keliäpä oletkin I — Tlä pe!kää, toisti ääni. — Itsekän tuota pelkäät, pöllö, v/lissä sinä olet? Oclotakan. jakka löeclän sinut, niin . . . ?Ikkä sinut onkin kuopattu msakao? Vastausta ei kuulunut. Hra Ularvel seisoi siinä lkrneissään. — kiivit! kirkssi k»'ppä jossakin kauem pana. — Mkä »piivit» sinulla siellä on? ärjäsi kän suu- tuksissaao. — lotisesti olen kulluksi tulemaisillani. Itään ja länteen, pokjoiseen ja etelään aukeni eteensä avara cleeni; tie pikku ojineen kulki läpi clee^ nia etelästä pokjoiseen; ilmassa ei, keepp^ä lukuun ottamatta, näkenet mitään. — No, mutta auta ja varjele I saäatteli lVIarvel. — Kaikki on sen kirotun viinan ansiota; olisikan mi nun pitänet jo aikaisemmin se kuomata. — Llä seetä viinaa, sanoi ääni. — Uutta ennen kaikea: elä pelkää. Uarvel kuokasi raskaasti ja kasvonsa kalpeni. 13