ftoZOO 39 Ynoslkerta Jyväskylässä sunnuntaina syyskuun 4 p:nä 1910 Tilaushinnat: ff-päiTtinen painos (ilmestyy jok» pkiyft paitsi maanantaina klo 8 a.-p.): koko Yaosi 7 mk.; »/, ▼. 4: — ja kuukauai 75 p. — Venljllle koko vuosi 4 rupi. — Amerikani ja ulko maille 22 mk. 8-piiviinen painos (ilmestyy tiistaina, torstaina ja lauvan- taina klo 8 a .-p.): koko vuosi 4 mk.; 1 / 1 ▼. 2 mk. j» kuukausi 60 p. — Venijälle 2 rupi. — 4merikaan ja ulkomaille 12 mk. Konttori Kauppatorin kalmassa on avoin» klo 8—7; laovantaisin 8—2. Puhelin 212. T oimitus: K. A. Jftrvl, O. Svahn, H. Koivula. päätoimittaja. vastaava. toimitussihteeri Toimisto Kauppat. kulmansa on avoinna kio 8—2 ja6—7. Puhelin 9 IlsnotusMivat Tekstin edellä 8 pennit m/m ja tekstin jtlkeen 6 pcnaii m/m. Vuosi- ja pitempiaikaisista ilmotoksista Uuttava alennu*. Kaolemanilmotokset 3—5 mk. Kihlaa»-, vihkimk- ja syntymäilmoitukset 2 mk. — Vaihtoilmotuksia vLlite- »i» maammo kaikkiin lehtiin. Hj. Hollmerus'£E Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari* Hotelli Wahlgren Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a.p. — 2 i.p . !]u ailellt kalkillL ■ui Urljllll |i toi- ■tttaa kalkkli lattilui lUIDlUVll mmi 153 Pormestari E. S» K tl] OJltO Asianajaja Jyväskylässä Nikolainkatu 77. (AhlluDd'in perit, talo.) 1870 Omist. Emil Rundqvist 753 Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahuoneet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten erityishuoneita. Uusi biljaardi! Rahakurssi. Suomaa Pankki 8 p. syys k nuta 191 a Myynti- Osto- kaiaai. kurua *r. L n. 2b8 60 266: 66'/, Pietari . . . Lontoo . . . Piriin . . . Antirerpen . . Beri< ; ni , . Hampuri . . Lyypekki . . Frankfort a. M Asuterdam > . Tukholma . . Kristiania . . Kööp.Tivaina 90 pp. —: — l n. 25: 84 90 pp, —: — In. 100-60 90 pp. —: — 1. n. 100: 30 90 pp. —: — 1. n. 123: 90 90 pp. —: — L n. 123: 90 90 pp. —: — 1. n. 123; 90 90 pp. — 1. n. 123: 80 90 pp. —: — L n. 210: — 90 pp. —: — L n. 139: SO 1. n. 129: 80 1. c. 139; 20 263: 60 25: 18 25: 02 100: — 99: 80 99: 7u 98: 80 128: 40 122: 20 123: 40 122: 20 128: 40 122: 10 123. 80 122: 20 a »ei »o 138: 80 133: 80 188: 80 Pitkfiaikaisella toiminta ajallaan on EINAR KEILANMD Kellosepänliike > J :kyläss& Kansal- lispankin talossa. ■' ?j osottau'unut ole- jS" vanta halvin ia laotettava tarkkllUS- kelioju, ketjujsi, kihlasormustei ia silmälasien y.m. s. ostopaikka Keski-Snomessa. Kuvitettu hintaluettelo pyydettäessä. Puhelin IS?. 1081. Jyväskylässä syysk. 4 p:nä. rimn chttch. Kauniit kihlat, Zecith y.m. tarkkunskellot osteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tehdään hyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 215. 1086 Tohtori G. Palandn, sairaalan lää käri, arf!päiwinä kello 9—11 cup. ja i—8 i-p.. pyhäpäiminä klo 10—11 a^>. Tohton Wiliam Wartiowaara. lai ^ang'nläft!#h, arttpäuvinä klo 9—1'. «up. 1« *—8 u}>., pyhäpäuvi^i kello »—10 tup. 32! ZsÄt» Ml», qhi =ii tiilitehtaan = tuotteita suof':!'a n. Al; Niihijärm». 2075 Slveellioea velvollisuutesi on vakuuttaa henkesi! SV* Sen teet edullisimmin "VI Seimiassa. Piirikonttori Jyväskylässä, vastapäätä rau- tatienasemaa, auki joka arkipäivä 9—8. 2732 _____ Parhaat ruumisarkut Vi Hänninen, Puhelin 157. HUOSI.! Hinnat alennetut. 1296 II. Aietsätalous-ssasto, rs Hieroja- la Sairasvoimistelija Hanna Cehtinen Tohtori Kali, Rikala klo V,S—11 Kauppalaisseuran t»lo. aamupäiwällä. — Mubit. Erikoisala sijä- Hammaslaäkiri Stig Lunb, arki» päiminä lv—11 a.p. ja 3—i i^>. pait si laumantaisin iltapättvällä. 809 js smmsktt05v»telts. Artturi Wakkola r asieiajaja Jyv^yiassl, parturi OlUlaisen Ulosta, lähellä Hotel'! Vahlftrema. 43 Tavataan 10—2. — Puhelin 195. — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jyv&skyl&saK. Kaikkia ammattiin knuiuvia töitä otan j tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään k an kaaJle ja kiillotetaan. Taalan kehyslistoja ! »mori varasto. Salkkaja (portföljejä) val- [ r.-istvtaau. Haou.! Lainakir'Ht->j , »i k'rj -ja f.!do- taan huokealla 1> 1 Castren & SneStea 65 Jyväskylän Asianajotoimisto Om ; 4taja varatuomari Ake Laod. Raatimies EammoMn talossa Kauppa kadun varrella. 51 Avoinna 10—2. Puhelin 188. Varatuomari Harald Bouch*, 95 Asianajaja Vaasasea. Kaarlo Liukkonen, kruuniinnimismies, varatuomari Korpilahdella. 57 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaesaa SmUmttiiii ia etpjtltili myy Uusi RnumiSartkuk^uppa alen- neruilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 ^orooefqlä. Matkailijakoti „R A U H A" vasiapaätä rautatienasemaa. Siistiä huoneita matkustavaisille. Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Kevosvaljaitr*, matka- kapSneita y.m, TiUua- ja korjaustyöt tehdään hurlelliseäti. 1637 Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa mutkmtavaisille y.m, ja kuukausittain n. Puhelin 120. 1380 Anna Sirerciusi Pohjoismaiden Osakepankki Kaappaa ja Teollisuutta varten. Omat varat: Smk. 25,000,000: —. Talletustililtä . . Talletuskonttokuranttitililtä Kodin Säästökassasta Juoksevalta tililtä 5 pros. korko. 3 pro», korko. 10 »Vahinko el tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskylässä mi Arvi Koskinen. K OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1291 Reino Tammivuoren Nisj- ja Sokenleipomon tuotteita suositellaan. Ilyvät ja halvat häfl- ja hautajais- onvehdit aina saatavana. 280 Nuor8ujmalal8en-Perustu«'aillls- suomenmielsen-puoluean V^T PUOLUEKANSLK -« 4elsingii ä, Kasarminkadun 23 s?a ?äivclän talossa, on avoinna arki päivinä 10—3 Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Ketki«Suomen Rakennusliike 99 os. Jyväskylä, talo N:o 123. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nutcset. Avoinna klo 12—2 1242 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsinpssä E )tiaj% 4. Telef. 12 b5. Matfciutetaan maaseudulle. 35. A. E. Lahtisen puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepän alaan kuuluvia töitä. ||^ Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 Theodor LiHus, pormestari Jyväskylässä. A ; *a »flioiu mun Tiraatoije*. Matkn»- IOIlMQd0^9i ' 5 A. V. Gröndahl n Kultasepänliikettä suositellaan. Kihlasormuksia ja kello)a aina Ilmoituksia Suomen Thdys-Pankki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 35,000,000, maksaa korkoa 5«lW «>■ Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä 3o »s Juoksevalla tilillä olevista pääo mista. Jyvflskylfln Haarakonttori. 176 81—0 va'aitossa. Puhelin 14. 2787 KULLERYO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asiamiehet Jyväskylässä: U.Jaa tinen, J. Karjalainen, E. Mansnerus ja J. Tommila. isos Jyväskylän Seurahuone Rauhalliaimmat ajanmukaiset matkustajahuoneet kaupungissa. Ensiluokan ravintola. Yksityisii seurue- ja kokoushuoneita. 1871 g r »w aikana kakd.olkopaiTeketta yleisön kSytettivini SCeski-Suomen puhelimet: Toimitus 9. Konttori Kirjapaino 1212. Myytävänä. VeKselinlankeamiskirjoja myytävänä Keskl-Suomen konttorissa. Lasku- ja Vekselilomakkeita myydään Keskl-Suomen konttorissa. fofo uäyrtelhn melfeutpc :iitclrrfiinribt- :crjin osasw o-ti järifiicitn sansokou lun PihamkennUsesu olewoan kunnan- tupaan. Tumin n>hmä luos.i ^sastoss.i on K e s k h£'u o m •: n M a a n :vilj c« l » s s eura n näl)tie:fl^ puitema. ja fäikiää se lähes pia numeroa. Pää- fuoniion ilvelöä guolcer.ia Kcöi-.-Tno- rnen MaamvÄjM>ssetiwn .iliccn n:ct- irmxirofo osoli-lMva favrra. ji c;u iiälj* iiSäit iiKRijä mefiaä riittää nujiiiöiiMfjt, nv^ui ei>. ^äivypa farta;:a', c::ii pail- !oku>nmll<v.itme on jcunij.>, joi-iio m.'t- •'nii ci cniiii ck ko:ttarpeeksi:'acm. Kar- näl>?y mi>ös Pnuia to.iki^inee- NlV.I'. i'eoaiiuitoi.ii ofict. — . l .kr:cm yiiipiirillä on jjuffo- lV.t uruluia. Erä S niisiä cutäii tukki- ipuitcn .i)i'Hiojoit fclicki-:»-.sio '.oijne;#- ien -2.^'vuo^en ailanc?. Silta iiöcnnnf cfrnt c.vä 'Taa>riiär-V.'!!'i- nr^rulaefo ji 5!iwiiärwellä on '.'1 j^ait kvrkcudel- ui 11 tivmitaa' iiiiituiiiHin vuun fcC\i= .i)in-M !v. 1885—1899 kohonnttt 1 n'aikaÄOl 6 rnfn; Pihlijc veo^llä ja 5lciuuuff<i. on 23 ialoi; korkeudelta 10 luumaa tmtröioän puu a fcvfifiinta w. 188( j —1909 nouöiut 1 nikö:a 5 ntfn 25 penniin.. — loi.ieu Miuit entää kolmen tilfim hilnnnn nouiua imtofino 1835—1910. N ä emin e miten eräs tila PchtiPiM>Ma >on w. 13W—1907 ttousjut 2,000 markaZÄ 41,000 .rnfn; roisen iiian arivo on niinikään sään- nölli>icsti .foff)onrtufr huolimatta fi;>:ä, että miifce-i joka omisioja on isti>tä myy- nyt woi<sää lymmenien tuhansien ma-rk- -kojen Grtvoä:«'; sensrjaan m kolman nen lilan artuo pystMt jokseenkin lpi»i- kalsav>n, siitä kun enstmäinen amistvja niyi me/iiän ai>waA tarkkaan. — Kol mas tatulu.' efittää salhaPöll^sjen kulau tusta Keskisuomen maatÄviljclysseu- vM etelÄpiirissä. Sili>:ä ilmenee, eiitä mainiittu kuluttis w. 1903—1907 on noussut 910,000 k<tpp:sta 1,240,00^ ^ppajeeseen. — Kaksi seuraajaa karit- aa «isirtä^vät paperit^hroiben ja tenva- a l:>ärpä'titrc>h!tiÄ!den metsä moitteiden buluiiA^sen noufua wimte wilosi>kymme- nenä, ja! käksi wiiiimeistä meMniuÄ- t>eista> saaimja rckhoja. Näisiä loinme mainituiÄa komen osoiliaa häiväin- nolli.ses<ti meichsltä saatujen rahojen ja- 5amu>mista: maanomistaijan oMe "ttt- lee 39 c /o jo tukkiijhtiöi^en osalle 10 % inelDlä saodtviÄa pääomista. Lo- Put yli 50 % menee kustannuksiin! toinen iftms esittää maamme wiemiti- mudftno 1908 pa 09. Ti M näkyy enä 'M-olsänvu-ofteiden raha-arivo on n. Vs osaa koko wiennistä. P«si itäiliä qraafilliisia e>si>:yksiä on maa'nwiljeliisseu?an ryhmässä joukko t!w(oifu)uiti'. Ne e.sii!täwä!r osafsi Keski- Suomen teollisuuslaitoksia osa!5st met- siä. Jälki>nmisislä näkyy, minkälaiseksi mel^ä muoboÄutk, jos sitä järkiperäi- sesti >hoit>et«>n. mu>ua ne maskin o- jiNtalrott metiäiMiviliyksen seuraukset. 9fc o.mt-a-nxi.t smu'llisia fumibi st itä, m in ka laisia jälkeä jäi'läwä>r metsä keinot te- lijat, jm!ka lama 5M>solva>r »vain sitä, miicn enimmm hyöiyisiivät — tietyst- tifi» mattnomiÄa^n kustannuksella^ Näiiden »kirjallisten" estnMen rin- nkiöa on joukko enemmän 5ouraomun- >tuwiai nä>>Miiä, jotka kukin koHdasiaan 'puhullvait imoi-makaism kieliä jäÄäperäi- sen m^itsälchoibon puolesto. Niinpä e° räässä näkyi, miten suÄkessa määrin suolla kaStvMuit mänty oli dfanut li sätä wuosikoswuaan, kun steo ojiterritm. Toinen osoiiMt samiailaijen kaÄvunIi^ säytsen apuhairivennuksen maikuoukses- ta. Eräistä käwi selloille, miiten ym- mätiicmätöu tuohen oiiiamiinen oli pi- lannm koiivun: leikaoessa M. PÄrretN) puuhun asii, ja< ws;ä koiivu oli alka nut lahoa ja Olleilla. SaimoMisia haimtlisia seurauilsia oli miwskin Hu o- nosti lioi-mitotusla karsimisesta. — Äiaiicit laiiitkmt lämä ryk>inä dli san gen cpcutava. ja hebposti käsirotltÄvä ei- mn!ti<nlimi>ehelle!in. T u o m a r n i e m e n m e lt s ä n-1 ni a r t i t o u ! u Ätsärteiä oli> ascna-! nul närti.c;dc ':r-arsin fauniin ryhmän, j jossa oli niM'iärornoj-3, puunät}rte;>w, ■ tö-pDsä, puiden stentfNhi 'iv m. Ta- j in el ta näy^etllcpanijalia oli »nl)ös eri- latfio rekimalleja. ;£ u o m e n m etsän h oi: o y li- d i s: >y s T a p jl o l: a oii> näipieillä Tuonen lOmyisten metlsäwarojen ntn-- jcutta esiuÄvä ta^.ta. qra<vikinen esi- ly"' malaniviijelysseiirojen poiminnasta yt'si:i'tjen ineliÄckouden hymätst, ja Kun tällä MvM toimitetut hakkaus- se: einxpi mieto riitä kotitarpeeksi ott G) TomtueiMva auffohaffouffia räme- jo korpimailla. Ponnet hiMkstMiin lijhi>en keskus- telun jälkeen jellai/sinaan. Lopuksi oli ..Pinillä" il.iamu>, jonka ohjelmassa oli puheina, luvroilcmlua, näntelmäkappale y.m. Jleisöä oli niin paljon, eitö lpääsnlipm loppuitvair kes ken. icÄvunopnuta qutämui J uum-.i f ir | C ~; ( n iefti jouifo TK-fliiui^MO. UiiineisäichoiNsa £. Tim gre n oi; itäy.xlr,nn a n ta out gvnfMsia <>sl- "ylsiä Vctaian läänin Irulunumorpista, lruununmelsislä nmydyistä Puisia y. m. P^t ecl äi n^. n p >, y d y s r a u -l' o j a hauskan kokoelman oli lähettänyt me:- säsiytsen neumosa Abraham A. a i w i' o Hämeenlinnasta. Terwateoll lj u ufo en tuot teita oli näytteille aje^tanm K e u- r u u n l e r w o»- ja t a r p ä 11 i' t e o 1= lisuus o.-y. Tuomen m e lt s ä m i e s t e n t a r w i k e-a> i n e i d e n w ä l i t y s- liike Laihdesla oli lähettänyt näytte- lyyn moisätvlouÄlessa tavwi«it>awia> työ- aseita. (5nsimäinen päiwä. Jo klo '/- ^ «icmulla alkotdvai kar- >a-oiaston palkintotuomarir armostele- niaa-it. jota sn^n kesii föfo Päiivän. I. T. K:n kamakilrjaan oteltiin 18 sonnia. PalkÄtnai ivomtme julkaista ivasia seuraXÄvassa numerossa. Maisteri Areljonin esiitelmän jäi- kcen olimai koneet käynnissä jo kaikki osastot yleisöä tnlwrlla»>t. Kello kah- delta seuraisi agranoomi G. K i r w e- l an esitelmä ickteisipsiä ij-a- klo 3 yh teiset pänvälliser. Pätiuälltsillä -puhui maanm. I. H. Pellinen iMaata- loudelle, ti lian omistaja A. Schildt yhteiÄointimtalle ja maomv. Aaru K a n r o l a paikallistoimikunnalle, jonka puolosta ivastasi vchtori O. H e i f >» n >he i- m o. PäiiväilliiZien jälkeen oli «Pirtillä" keskusielukokous. Kysymyksen: „Mi- ten olisi kotimnvepuiden otto järjestet. tcivä, joo!<j «meisänl?«iwi^ys jaa tain in estot ylsi?" alusti metsänhoilMjo' K. Ta>P i oivaaral, ehdottani ivalaise- tunn ailustnksensa pohjalle keskustella- iviksi seuraawal .ponnet: Jona ikoti^rsveputden otito looiMi- siin järjeÄää ^rkoitttkscninu^iscksi. cm 1) KerättÄvä mikäli mahdolliÄa kaikki maassa o-lema-t puut. oksat ja risut; 2) Toimiiettaiva apuhavivennuksia metsässä, >Hanvennelwiva hakanto^ta, 4) Poisitenatva^ l^httpum hatvupui ta lvachoslmnaÄa, 5) Toimi^cilVa ptchöistusha>kkaiuk- fia ennMä hakSMZalo-tlla. Metsänmyyntiä kos- kelvan kansantajui- sen kirjallisuuden aikaansaaminen. Poi-etaatlenia tt>peän puutteeu met- isäntitimntiä to?.ke.vc-!t ttrj.tll^uud.ni alzlla on Tuomen Me^äiHotlc-choie- -i'- päättäiinl ri":»:ra tot.niui lä- lä ele. t tosic-ttclctvien foiviciitivuisieit -f)Oit!}i .iiiii ;L'"t. Alun a!l>e on limuin 1<taja ja sitä moi eri lpvolelia ■tori ii-si jo >ia w^. ai st a, on jopmiaa, eitä kirjoitetaan uieamPia pt.?nc:npiä C:rjo= sia, jotka kästttelewäz erakoista puoiia mc!sctnmnintt!i'^mvt>cs'ä. Teuraa^vat erikoisaiiheet n>otsevat tulla iecn: 1) miten me^säjkauiplpa on lehta- tv n; 2) iuUr?u.'dcit htnnoillaminen: •'Vi .ptcnem-tnän m e illan h innoit tauti nen : 4) -m»7.nu:^.i:?u«t «neFäicheidon kannolta. Näistä lkMMiyksisiä olisi eräseen ltehtäivä sermiä, s.o. kustakin kn'nmiik- sesiä olisi kirjotcenaliva lyhyt, multa li^jenlämä kanfauktrjaneli. Ensimäiiessä kirjazes^ anneltaisiin ohjeila itie mellsäkaupan teosta. Ti mä neuivot taisi in. min>kä imuiksi metsän luku ja leiaitalus owot -tarpeen trtytyän puolelta, ja mitä ieweranss?kouipassa on huomioon otettaeva. Sensijaan et tässä Firzaiessa kosketÄtaiisi le imaami- sen meisäichoidollisia eluÄtruksia. Pää- asiana tässä kinaisessa olisi sitten selon teko eriiaisisia 'sekö mkkimetsän että pienemmän >punltawaran MMtila- moisia. Nämä okisi selniiiteiläivä. jos mahdollista, esrmerkeillä, ja tuotoiM esiin niitä marjopuoiia^ mitä kulloin- kin meisän-mynnissä woi esi tn tm. teisiiuMmn eluiisuu>.1sista vk.si muiis lehtämä ^elivää. Toptwia konlrahii- malleja olisi ehdoteiravva sekä mainit- tawc niitä kohtia oslÄjien'kontrahdeis- sa. joika woiwat ninfi>jän oZkeuksia lou- kata. ja erikoisesti olisi yi^ivä tehdä näistä sclivää o>7o!lamalla, mitkä owat e>:siarivoista kiyynnMä, mitkä ivähem- niän 'tärkeilä. ioskin huomioon otetla- wia. ToiseÄ» kirfjasesia rc^täisiin se^mää siitä, mitä lukki^uiben hinnoittamises- ?a on huomioon otejtawa. Kerroitai- siin. Niitten puui «vat mitaitQNvlt. i.o. mil-tä lko^keuidelta. millä paksuusmi- tcilla, milä kuoren maraa on mali»ol- lisesli otetiocva. kuinlka 'pc^jon kannon toaraa. j.n.e. Neutr>ottaisii>n edelleen, inilen lukuZaudal, laaditaan >a miien laltuatulit avmataan. Tilien on :eh'e- tva selivää, kuinka hinnae I^sietaa.t ie- kä miien puiden laatu -tvaikuuaa liin- i'oi!iamiseen. Tämä vuoli on foetet- tomfl saada inahdolliilmman verus:eei- Irci-t: iva la t st uisi. Topi.^at esimerkt: ou>a: tar^en. .Sic.-ii-f i 'kustonnuk!e.. jotka bruticchiniiasta onxit WÄiennett i- :väl, niääriteilään erikseen, j>07ia ktrja- >?>'. kcntiäsä tv oi c!c>mh teiden mukaan itsekin muuiella niitä kolilta-, joita iar- N'i.liec. Naiden liiäksi olisi iäsiä kirja- ie^ia annetiawa jclitrns nitä. kuinka tv.ijoii eri tapa-ulksissa tuCfi^uut kas tu ullaa n tuotlatvai. Kolmannessa kirjasena olisi enne!- 'atva ohjeita pienemmän nvrSiu hin- n?i:iamiieÄa. Neiuvotaan ensii'. n" t«.wat. joilla otetaan seliivää pääina-i- iän suvruudesta, ja inxrlaistaan nii- :ä esimerkeillä. >Ten jälkeen pitäisi rulla perusttellinen esuO kaikiila