Torstaina 14 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 41 — 1910 Liansakoulut. Nurmeksen kuntakokouksen pää töksen wiime syysk ^ 6 p:itä, jolla Höljäkäu piirin kansakoulu on määrätty sijoitettavaksi Taarilam min eteläpäähän, sanotun lammin ja yleisen maantien mäliselle har julle tilan n:o 10 limalla Höljä fan tyläsfä, on läänin fuioernoo xi t. k. 7 p:nä annetulla päätök sellään noudalettamaksi mahmis tanut. <<läittwakuutusyhdistykset. Kiteen kunnan eläinmakuutus yhdistyksen ohjesäännöille onanoi tu uudelleen läänin kumemöörin mahmistusta. lakimääräiset syyskäräjät Pielisjärmen tuomiokunnassa on t. kihlakunnan tuomari L c>usess määrännyt toimitettamaksi seuraamassa järjestyksessä: syysk. l pnä Juuan pitäjän käräjäkun- uasux kunnanhuoneella Juuan ky- lässä; syysk. 2>> pnä Pielisjärmen pitäjän käräjäkuunassa käräjäta lossa Lieksan kylässä; ja marrask. 7 pnä Nurmeksen ja Rautamaa- ran pitäjien käräjäkunnassa kaup- palan talossa 'Nurmeksen kauppa- lassa. Arpajaisasioita. Komeron kunnan Eiuiisjärmen kansakoulun johtokunta on läänin kumernöörin kautta anonut lupaa saada ensi kesän ajalla toimeen- panna yleiset arpajaiset urkuhar- moonin hankkimista ivarten kou- lnlle. Wielä Liperin Tiitjunnicmen taistelnsta. Koska iviime nuinerossa ole- maan esitykseen oli tullut pieui erehdys »voittajiin nähden' Tiili- niemen kahakasta, oikaistakoon se tässä 5!. M. Kirvisen lumassa oleivan teoksen ..Pohjois-Karjalan taistelut" ja I. Maukosen Suo- »ien kmvalehdessä w. 1880 olleen kertomuksen Milkaan. Vallit oivat maan puolusta- joiden tekemiä sotavarustuksia ke sältä 1S0S, jolloin Malm Kuopi osta Joensuun kautta eteni Palk- järmelle asti. Tarkoituksena oli rahmaalla, jotka mielä lienemät opastaneet kornetti Berndt von Branderburg ja määpeli Paamo Brunon, jotka Malmin edellä saapuiivat Kuopiosta Karjalaa» talonpoikia aseihin nostattamaan ja ainakin edellinen heinäkuussa kämi Liperissäkin, mallien amulla estää mihollisen maalle nousua Tutjunniemelle. Mutta Malmia ivastaan, joka oli jo peräytynyt Tohmajänvelle, lähetettiin joukkoja kaikitta puolilta; 4000 miestä tunki Sortamalasta ruhtinas ?ol- porukin johdolla, <iOO miestä ja neljä tykkiä läheni Saivonlinnasta Kerimäen ja Suorlahdeu sekä kenties Muljulan ja Rasiivaaran kautta, ja lisäksi pyrki neljä tykkiivenhettä Pielisjoel- le Nialmin tietä katkaisemaan Lappeenrannasta Purumeden ja Raikuun kanaman kautta. Näiden iykkimenheiden päällikkönä oli ita- lialainen markiisi, emersti Pau- lucci, jota sodassa muuten käytet- tiin niilloin siellä milloin täällä toisten ivenäläisten päälliköiden toimia tarkastamassa. Hän teki matkallaan muutamia maillennou- suja Karjalaan, nähtämästiTutju- niemellekin. Kansa muistelee, et- tä tuolla merijoukolla oli luotsina (luultamasri mankina) eräs Hut- tunen. Kuu mihollinen läheni Tiilinientä ja sen luotien edessä mallien takana olema metsä alkoi lakoilla, niin silloin oli kaikkien lähdeltämä käpälämäkeen. Sitä osoitti paikalta löydetty pääkallo- fin, joka osoitti luodin sattuneen takaapäin — Malmin nämä liik- keet pakoittimat elokuun! lopussa peräytymään Joensuuhun, johon hän laitteli malleja, ja syysk. 4 pmä edelleen Taipaleellekin suomen kielen puolesta jo suori- teluksi, on Lehtosen juttu kuten sauottu laatuaan mereksin. Ali- opiston ruotsinkielinen ja ruotsin- mielinen opettajakunnan enemmis- tö yhä edelleen tahtoo suojella korkeakouluamme, ettei maan sen opettajapaikkoihin pääsisi nou- semaan suomalaisen kansan poikia. Se sama tohtori Lehtonen, joka oli tuonnottain Sortamalan ly- seossa lehtorina, haki yliopistossa Menäjän historian professorin mirkaa ja hänen kilpahakijansa »toht. Biaudet ja Ronimus) pe- ruuttimat hakemuksensa, joten tri Lehtonen jäi ainoaksi hakijaksi, yliopisto malitsi neljä asiantunti- jaa, prof. Palmenin ja kolme ul- komaalaista, armostelemaan hä- nen kirjallisia ansioitaan ja näistä kolme julisti toht. Lehtosen pate- mäksi mirkaan, joka olikin luon- nollista, koska hänen tieteelliset tutkimuksensa omat suuntautuneet, mieläpä omintakeisella ja etemällä tamalla, juuri niille aloille, joilla sen miran hoitajalta erikoistuitte- musta maaditaan. Neljäs asian- tuntija ei lausunut pätemyydestä mitään; teki maan muistutuksia erästä hänen teostaan mastaan. Näin ollen olisi luullut, että toht. Lehtosen puoltaminen mirkaan oli selmä. Mutta maikka se noiden kolmen asiantuntijan ja puolueettoman yleisön mielestä olikin selmä, niin ei se niiden tiedekunnan ja konsis- torin jäsenten, joista aniharmat omat marsinaisia historiamiehiä, sitä ollutkaan. Historiallis-kielitie- teellisessä osastossa jakautuimat äänet kahtia ja puheenjohtajan ääni ratkaisi asian siten, että toht. Lehtonen katsottiin mirkaan „epä- Mitä kirjoituksessa esitettyyn tie- hen tulee, en osaa mitään siihen lisätä. Ei Pontus eikä Laiska Jaakko Liperissä asti käyneet eikä täällä ole makinaisia joukkoja tiet- tämästi muissa sodissa liikkunut kuin 1S08 ja 1 TSS ohimennen. Mutta jospa se olisikin Oramisa- lon ja Hernemaaran manha kirk- kotie. Nehän masta m. 18r>7 kennusmestari Saivolainen, teki selkoa uudenaikaisesta tuman uu- nista paistin uunista, joka olinäh- tämänä puusta tehtynä. Samal- la selittäen minkälainen säästö tehtäisiin puissa, jos tähän mal- liin uunit tehtäisiin. Kalastuksen opastaja Hakala puhui niistä mo- nista syistä, jotka maikuttamat kalojen mähenemiseen mesistöissäm- eroitettiin Liperistä ja määrättiin me, samalla opastaen niitä keino- uuteen Rääkkylän kirkkoherrakin- ja käyttämään, joilla moisimme taan. edistää niiden lisääntymistä. Ag- O. K ronoomi Ruhanen puhui järkiperäi- sestä lannan hoidosta ja apulan- vknrmeksen ^»»keapnlaiSyhdls- käytöstä. Runsas kuulijakun- ttiksellä ta olisi halunnut luennoitsijoilta oli junnuntaina t. f. 10 pna on- ^^ää yhtä ja toista, maan aika mstunut iltama, ^hielman ^uo- ^ sallinut heidän mitkastella, kun ritus alkoi herra Wirta>alon Pia- sanmllainen tilaisuus oli samaksi nonfoitolla, jota seurani kaupanyot- pgi^äksi ilmoitettu Kylänlakdelle, taja Iikka Lehdon terivehdySpnhe, täytyi meidän lähteä. Toi- jossa hän erikoiiesti paino^li jtta, toiste meillä käydessä että liikealallakin, ainalin )o nyt enemn ,ö n ^ikaa ivarattaivan. — Helmikuulla oli samasessa pailas- tystä. käntännöllistä kokemusta . ^ . ,. V s a karjanhoitokurssit. Osan otta- >os mieli tminolliievtl hoilaa ln- jj fl näihin oli ensi miikolla l- ja kettänsä. saatiin kuulla mies- toisella 22 oppilasta. ö!äistä oli kivartetin reippaita lauluja, ja netti manhempaan sukupuoleen Eliia Pfalerm hyivin lausuma ru- x^ulumaa. Jlahuttaivaa on näh- >'>'telmau laajan ja hyman niiienkä ollaan tiedon halui- pili tauppa-apul^ ^.emonen. ^ näissä pääelinkeinomme täi- losia hau paapinteisiaan, aiman Mimmissä ammateissa, joten so- min kaukaa tim historia tietaa, ku- syyllä ioimoa, että malli kaupan ja teollyuu^ en kehtty. - parannuksia näissä tullaan tule- ta eri maisia, tullen lopulta to^et- ,vaisuudessa tekemään. Aiaalais- telemaan jonkunmerran o-nan puuhasta saadaan ensi maammelm lukeoloja cxi ntfoma. tctlmcfft miesten käsityökoulu. Op- ^iaytelmakappale: „^nnill:iin nnev asioivien olisi nyt puuhat- maailmana , näytettiin bproui tarpeita kuimamaan, ettei repm,emasti Herra Mirtazalon niiöfö puutetta tuli)1 Io= olavtuoit loitta ja jaman laulanta ^ |j a toimitetaan seurankin kupletit myosktit_ nuclkijtn. qlei]ua.! puolelta niitä ivarten, jotka envät Kumaelma olt jekti! muklmmene-^^^^ saada omilla neuivoiliaan. Kivaneun laulut^ olnvai > jofa ensiksi katsottiin kaikkikin hymia ia mnkaania iem-^^ h^äksytiiin ial. P. ja I. paanna, muiia reippaunmin nne- g 0 p 0 j- en taloon, iäytyi hyljäiä lestam laulettiin: „Syttx)iiyt oit t^htuuttoman ivuokramaksun täh- ?ota julma j. n. e. Hymttt 1 ll0: 5 eu< fuit saatiin yhiä hyiväliä tama olyt ettei kivartettt „kuo- kolmannella osalla, mikä lift". rvaan cna laulajilla ruitaxit cbcUiset iahtoimal. Sitten kun innostusta ja tarmoa yha tnnok-! etelään siihen aikaan, tapaamme kamnmin maan kaiuiteleinaan kau. j toi| - eiinne kilpailemassa talous tar- kansanlaulujamme ilotji itke- kuuluivien esineiden te- ivalle Suomi-mdillemnie. Muis- ^' a if { fu j i f [ takaamme: „soitto on jurmsta ^ ^ ' a ehiy, murehista muoivaeltu"!! Kauman eläköön Nurmeksen Liike- Äkkiä kuoli apulaisyhdistys! eräs maimo ^Nurmeksen kauppa- >nnostunnt. lasta, palatessaan tk. 11p:nä puo- ^ . lenpäiivän aikaan, tielle Lukan- Ala sotkuman ja U.-scura i ^o. ^Zyytiinsä hän oli pan- .. nut kahden puolen tietä ja sitten nti jäsenten kesken kilpahiihdot ->z mahalleen lumeen painautunut, ilometrin matkalla, huhtik. 10 Tapaus nähtiin läheiseen mökkiin ja siitä mieliin heti poliisille sana. Tietoja Juuan scurakuunasta, jotka iviime torstain numerossa kerrottiin, lainasimme eräästä „Ko- iiseuduösa" nimimerkki H. K:njul- kaisemasta kirjoituksesta. päiivänä kello 1 ap. Osanottajia oli ainoastaan s, 2 tulosia ei moiiu nierkiiä, sillä ne eimäi hiih- iäneet koko matkaa 1 P. Koponen m. sek. 2 I. Martiaiiien 24 m. sek. '! P. Hirivonen 2.~> m. 20 sek. 4 E. Jolkkonen 2G m. 5 K. Jyrkinen 2(i nx. ">0 sek. 0 W. Mutanen 27 m. 30 sek. Nuriuckjen Höljäkässä Samana päiivänä oli mapaa il-j pidettiin hnhtokilpaittli i. k. 10 pnä iamat Wihtori Aspelundin talossa.: Höljäkän järmen jäällä. Naivalta Rähmästä oli kertynyt tupa täy-. pohjoistuuli pulialsi suoraan hnh- teen ja yleisön käytös oli erittäin läjiä mastaan ivaiknttaen jonkun 'iimoa. Ohjelmaakin oli marailu ! merran tuloksiin, jotka kuitenkin mähäsen. Termehdyspuhe, esitel- ? tästä huolimatta laamutettiin jota- mä, laulua, runo ja miulun soit- - kuinkin hx)wät. Kilpailut suoritet- toa, sekä lopuksi pyörähdettiin pii-! liin kolineöia eri sarjassa. I sar- rissa. Kello 11 tienoissa iuli lähtö jassa kilpailimat miehet 10 km. oiia yöksi matkalla; Il ?arjassa pojat alle a nen. 17 muoden 3 km. matkalla; III sar- jassa naiset 2 km. maikalla. Aiiesien sarjassa sai 1:sen pal- kinnon komean hopeapokaalin W. Wicnsu«n maalaisseura» ylimääräisessä kokouksessa t. t. (> ^ z. 93}. Turusen talossa esimiehen ^ Jtäaho ennät. 42' 30": 2:sen palk. ueltua pääseuralta saapuneen kir-^ kullatun hopeamit. I. Kortelainen jeen, jossa ilmoitettiin seurallem-^ enn. 42'; 3:nen palk. hopeam. me myönnetty rahallinen aivus- L. Jiivarinen ennät. 43' r>0"; tusniäärä, maliiiiin palkinioiuo marii paikallisseuran puolesta kil- zailuja marten, jotka pidetään ensi esänä seuran jäsenten kesken. Kilpailuihin osanottajien on il- moituttama seuran kirjurille tou- ok. 10 p. mennessä. Malilliin edustajia P. K. inaaniviljclys seu- ran kokoukseen. Samaan paikkaan oli 'ilmoitettu saapumaksi luennoi- noimaan maanmiljelys seuran pal- meluksessa olemia mirkailioita, jotka aapuimatkin mähän myöhästyen ilmoitetusta ajasta. Ensiksi ra- päiemäksi", jota mieltä oli surul- isen kuuluisa prof. Mandelstam etupäässä. Kun äänet näin ha- aanluimai. lykkäsi konsistori asian Aohon osastoon takaisin ja maali isäselmiiystä. Osasto antoi nyi toht. Lehtosen masiaia niihin muistutuksiin, joita neljäs asian- tuntija oli tehnyt, ja sikäli kuin on kerrottu, erittäin asiallisesti hän ivastaselityksissään onnistui- kin. Sen johdosta prof. Söder- jjelm (Karjalaisen osakunnan in- spehtori), joka oli ollut mastusia- jien joukossa, muxitti mielipiteensä ja tunnusti hakijan pätemäksi. Nyt oli osastossa 7 ääntä toht. Lehtosen pätemyyden puolella ja 5 sitä mastaan. Mutta konsisto rissa ei imeläkään oltu malmitta asiata ratkaisemaan. Se lykättiin jälleen 20 äänellä 16 mastaan tiedekunnan osastoon. Tahdottiin osaston muuttuneesta kaimasta täydellisempää pöytäkirjaan mer- kittyä selmyyttä. Kuu asia jälleen tuli konsistoriin ja kun oli rumen- nut -yhä marmemmalta näyttä- mään, että toht. L. tulisi mihdoin- kin lopullisesti ehdolle asetetuksi, olikin muuan konsistorin jäsen muuttanut mielipiteensä hra L:n päteivyyträ masiusiamaksi. Äa- nei jakautuimat siis taaskin tasan, 10 ääntä 19 mastaan. Asia jäi silläkertaa siihen. Kuinka se kuitenkin sitten päät- tyi? T. k. 2 p:nä oli asia sitten mihdoin lopullisesti konsistorissa käsiieltämänä. Äänestyksessä, kum- ma kyllä, asetettiin toht. Lehtonen 27 äänellä 12 mastaan p ä t e - mäksi ehdolle mainit- tuun professorin wir- k a an. Näin sitä suomalaista mielä 4:nen palk. hopeani. I. Olkkonen ennät. 47' IS": 7i:nen palk. ho- peain. E. Myyrg ennälys 47' 30". Poikain sarjassassa jaeltiin pal kintoina siemiä hopeain.italleja ja saiivai 1: palkinnon M. Kalinen ennät. 14' 32"; 2 palk. H. Kai- tuliainen ennät. 14' .VJ"; 3 palk. E. Antikainen ennät. 1-V 20"; 4;nen E. Rielkinen ennät. 1.'»' 34": .^:nen Ä}. Eskelinen ennät. 1-V 51". Naisille jaettiin niinikään pal- BSaS&KB&iB nykyäänkin Suomen yliopistoon hakiessa seulotaan ja mellotaan. Masia sitten kun eimäi enää mii- kään ehkäisykeinot metele, masta sitten kun tällaiset mehkeilyt kuten in)t kaikessa räikeydessääii suoma laisen puolueen lehdissä paljasiel- tiin, masta sitten tälle snomalai- sesta kansakoulunopettajan kodista lähteneelle miehelle omel auki mur- tuimat. Sanotaan sittenkin, että me „suomettarelaisei" maan suotta ai- kojamme kaiisallisuusasialla kiih- koilemme ja turhanpäiten „kieli- kelloa" soitamme. Rakkaat ysiämäni nuorsuoma- laiset kämimäi iviime sunnuntai- na Viipurissa, ottamassa oikein suomalaista saunaa, kylmettämäs- sä toisiaan meljellisessä rakkaudes- sa. Kylyä lämmitettiin monet kuukaudet „mielipiteiden eri mi- ivahdusieu" paloariikkeleilla, mut- ia perheneumolielu ennakolta koetti estää, ettei saimassa löylyä lyö- täisikään eikä pestäisi. Kokoon- nuiiaisiin mnka muuten ivaan, esim. Mipurin rinkelejä syömään, ja ilman maan »lystin päältä" mitsan mimahduksia maihtamaan. Kaikki sinne kumminkin siinä mielessä kilman riensimät, että yksin tein mähän kuumaakin oie taan ja annetaan ja että pestään puhtaiksi kaikki kureet ja homeet. 'Niin kaiketi tehtiinkin, kun tuli kysymys keskushallinnon maalisia. Kyliveielliin lempeä ihan olan ta- kaa ja hikoiltiin mahmasti. Sit ten tietysti syötiin yhteiset juhla- illalliset saunan jälkeen ja — ryy pättiin maljat „sinuttelun" päälle. Mutta nyt mahtanee jo seurata kinioina hopeamitkeja, joita sairaat: 1 palk. Sikke Kalinen ennät. 11' 40"; 2 palk. Hilma Nemalaien ennät. 11' 50"; 3 palk. Ida Ny- kyri ennät 12' 00'; 4 palk. Lyyli Mustonen ennät. 12' 30". Mielä jaettiin rahaa ylimääräi sinä palkintoina useimmille hiihiä- jille joka sarjassa. Osanottajia oli kaikkiaan miehiä 13, joista 0 hiihti maikan lop- puun, 4 mäsyi kesken, poikia 0 ja naisia <> henkeä. Wärtsilän iÖ. ja lt. seura „?)ritykscllä" oli iviime sunnuntaina sikäläisen yhteiskoulun huoueustolla onnis- turntt ja runsasohjelmainen illan- ivieiio. Iltamat alkoimai klo 0. Paikkakuuuau iorivisoiitokunta soitti aluksi neljä kappaletta, jonka jäl- keen herra Otto Karhu piti ieriveh- dyspuheen puhuen alotteleman seu- ran toiminnasta ja sitä kohtaa- ivista mastuksista. Puheen jäl- keen lausui opettajatar Lyydia Tuh- lanen runon. Suurta mieltymystä sai osakseen pitkähkö, aistikas pu- kutanssi. Sitten seurasi W. ja U. piirin marapuheenjohi. herra E. Sorjosen laaja esitelmä. Puhees- saan kosketteli puhxtja Suomen W. ja U. oloja Ivalo- ja ivarjo- puolineen kuin myös merlaili maam- me moimislelu- ja urheiluolojeu kehitystä V!orjan ja Tanskan mas- iaamiin liikkeihin. Puhuja todensi miten siivisiysoloi ja Urheiluelämä omat yhä Huomatummin alkaneet kulkea käsi kädessä. Toiraoi että naisetkin alkaisimat osallistua moi- mistelu- ja urheiluelämään. Poh- jois-Karjalassa uhrataan nykyisin aika suuria summia kotikarjan jalostamiseen — tosin hyivä ja hyödyllinen asia, muiia ihmisten ieriveydenhoiioa olisi muistettava etusijassa. Esitelmän perästä saa tiin nähdä „yrityksen" naisosas- ion saximaliikemoimistelua opettaja- tar Lyydia Tuhkasen johdolla/ Pistäytyiivätpä tyttöset nojapuil- lakin, yleensä oli suoritus hymän- ^ puoleisia, kun ottaa huomioon' osaston lyhyen harjoitxisajan. Mie- hei esiiniyimäi is-miehisenä jonk- kueeua. Herra Toiivo Massiseu johdolla suoritti joukkue sauma-, nojapuu- ja rekkiliikkeel. Telineillä saaliin nähdä useita maikeita moi- maa kysymiä liikkeitä. Plintti- hypyt ja ivoimaakysyiväi pyramii- dii olimai moimisieluesiiykseu mii- meisei numeroi, jotka suuresti näyt- iiivät miellyttämän yleisöä. Saa- tiin nähdä mielä näytöskappale, urheiluaiheinen kumaelma ja pyö rähdellä piirissä. Rahallinen tu- los iltamista oli hymäiipuoleinen. W. ja U. seura Arilys on toi- minut ivasta 3. kuukauden ajan. Suorituksesta saattoi nähdä, että seura on tehnyt tunnollisia työtä. Seuran sieluna ja innostajana on ioiminxtt todellisella harrastui- sella piirusiaja herra Toiivo Mas- sinen. Kasivakoon ja «varttukoon Miiyksen joukko monin kertaiseksi, pysyköön innostus edelleenkin jäse- nissä. T o r m i s o i 11 o k u n n a t: Potpourri „ Suo malaisia kansan- sämeliä". iora. M. Forsström Kemätlauku . . F. Kuhlau Ernst von Wege- sachin Marssi som R. Kajanus Miesköörietx lauluisia, joika näinä päiivinä painosta ilmestymät, ilmoitetaan niin pian kuin mahdollista; sa- moin kilpailuista y. m. Alläoleraai laulut omat Kansan- malistusseurau laulumihkoissa muut paitsi „Soiia, soita sinikello", joka on mihkossa ..Apilas I" «hin- ia 30 p:niä>. Tarmiiaan siis toistaiseksi Kan- sanmal. seuran sekaäänisei mihkoi 11, 13. Iii ja 21; naisääniset 2 ja 12 ja mainittu „Apilas I", ioim. M. Nyberg. Lauluja P o h j o i s - K a r j a l a n l a u l u -, soitto- ja urheilujuhlaan kesällä 1010. ! S e k a k ö ö r i t: Karjalaisten laulu Hannikainen Rajamailla. . . Järneselt Nuorison marssi . Hannikainen Wirsi 300: 2, 3 . Mie s köörit: Metsässä . . . Hannikainen Kesä Mendelssohn Soita, soita sini- kello .... Nyberg pienet — »asessorit" eli „koppar- slaakarii", jotka pääkalloissa takoa kaputtaivat. Tuo keskushallinnon maali alkaa tuntua mähän sellai- selia, miksi ei sen olisi pitänyt juuri käydä. Ainakin pääskysistä. Pro- sessori Stahlberg oli ennen hallin- nosta luopunut ja prof. Setälä uudisti jyrlän kieltäytymisensä. Se siitä. Mutta hrat Heikki Renmall, Jonas Castren, Th. Hornin, K. Brofeldt ja O. Mantere sekä nti Tekla Hultin, ajattele laitaa, nämä suurpääskyset eiivät enää kokouk sen enemmistölle kelivanneet. Maan heidän sijaansa malittiin sanoma- laiset prof. R. Erich, nti Alli Vcisfinen, senaati. K. Castren ja O. Sienroth, rak. mesi. K. I. Rousti, nti Olga Oinola, yliopp. A. I. ^Nikula ja A. Inkilä. „Karjala"-lehii jo raaliltaakin ta pahtuneita muutoksia ja tuntee pet- tymystä, kuu puoluejohdosta syr- jäyieltiin kokeneet ja kymykkäät ivaltiollisei henkilöi ja johtoon ko- roiettiin maau nuoria ylioppilai ta ja jos mitä. »Tämän maalin tuloksena tulisi nyi olla, eitä nuor- suomalainen puolue on saanut yhie- näisen ja entisiä lujemman ja työ- kykyisemmän keskustoimikunnan". Mutta minkäs sille taisi. Ase- ma nyt oli sellainen. Sanoma- laiset ja pääskyset eimäi mitenkään sopineet edelleen samaan keskus- hallintoon ja toisaalta puolueen enimmistökin oli txiskasiunut ali- tuisiin riitaisuuksiin ja maliinksiin. Siis oli pääsiämä ranhaan ja se rauha nyi rakennettiin — heittä mällä piiäskysei ulos, orrelta alas. Kerrassa repäisemä moimakeino! Mutta minkälaiset siitä omat seu- rauksei, se nähdään, jahka eletään. Tappara. MvimiStelu- ja urheilu- ohjelma PohjoiS-Ziarjalan?!noriso- seurojen ensikesäisessä laulu- juhlassa?kiittylahdella. S i s ä ä n m a r s s i: harjotetaan masta juhlatilaisuudessa. Tamvaliikkeet: I. Hengitysharjotus: 1) m. käyniiaseitto etumiisioon, s. m. olan taakse; 2) ^ 0. 3) o. käyntiaseitto etumiisioon, s. o. taakse; 4) ^ 0. L. T. II. Polraiennotkistus- sarja kolmessa suun- nassa: 1) m. (o.) jalka-asento etumiis ioon, s. ylös; 2) nousu marpaille, polmiennot- kistus, s. niskaan; 3) ^ 1); 4 — 0. 4 t. kum mallakin jalalla. Siiie sama jalka-asennolla ulos- päin ja miimein ulkomiisioon. L. T. > — Lepo — III. Mariako n iaimuius simullepäin: ■ 1) ro. (o.) polmiasenio ulos, s. m. (o.) ylös ja marialoiuaiivutus o. lm.); 2) polmienmaihto (jalat paikal laan) s. o. (m.) ylös ja martalon- taiivutus m. (o.); 3) polmienmaihto =1); 4) = 0. 4 t. L. Ensin m., silte o. | IV. Pun n errus h arjoius: 1) (j. keskellä o. käteen, m. käsi lanteelle), m. säären ja s. nosto eteenpäin; 2) sääreiimienii ulospäin, s. o. ulos; 3) sääremvieitti taaksepäin, s. ylös; 4) alkuasento is. m. käteen, o. käsi lanteelle). Siiie sama o. sää- lennostolla. 4 t. kummallakin ja lalla. L. — Lepo. — V. Martalontaimutus: 1) ra. (o.) polraiasenio eturaiis- iootx, martalonkierto samaan, s. niskaan; 2) martalontaimutus taaksepäin; 3) ojennus, s. ylös; 4) martalontaimutus eteenpäin alas, s. symään alas; 6) = 0. L. Sitte sama o. VI. Hyppyä yhdellä jalalla 10 — 1, s. selän takana: 1) 10 hyppäystä m. jalalla, o. jalka eteenpäin nostettuna; i 2) 10 hyppäystä o. jalalla, m. ■' jalka eteenpäin nostettuna; j 3) 9 hyppäystä m. jalalla; j 4) 9 hyppäystä o. jalalla; j. n. e. j Jatketaan sitten hyppyä mä- hentämällä yhteen asti. T. 'VII. Hengitysharjotus: 1) m. (o.) marmasasento taakse päin, s. ylös; 2) — 0. T. 2 t. kummalla kin jalalla. Lyhennykset: m.—masen; o.—oi- lea; 0.—perusasento; s.—sauma; t.—temppu; T.—tahdissa; L.—lu- mun mukaan: L. T.—ensin lumun 'mukaan sitten tahdissa. Seurojen »väliset urheilu- kilpailut: 1) köydenmedossa (neli- miehisissä joukkueissa); 3) m i e s t i n j u o k s u s s a 4 0 0 metrin matkalla (neljäedus- taa seurasta). Mieskohtaiset urheilu- kilpailut: 1) Ampumakilpailu 75 metrin matkalla. 2) Kolmiottelu: kuulan- lyönti, korkeushyppy ja 100 met- rin juoksu. Muualta Suo mesta. f Ferdinand Alexander Kumlin. Miipurin hoivioik. presidentti Ferdinand Alexander Kum- Iin kuoli sunnuntaina Helsingin Tiakonissalaitoksella. Vainaja 'oli syntynyt Turussa 1815 ja nimi tettiin Miipurin homioikeudeu pre- sideiitiksi m. 1900. Tultuaan ylioppilaaksi 1HG5, suoritti maiimja oikeustutkinnon 1S72 tullen seuraamana muonna auskultantiksi Trtrun I)oroioifentcexx. Maraiuomariii armonimen sai Kumiin IS i 5 ja nimitettiin häiiet IS < !J saman hoivioikendeu kaiis- lisiitsi, 1SS2 ylim. miskaalilsi, 1SS4 noiarieksi, 1SS9 noiarioksi ja! 1900 asessoriksi samaan hoivioi- keuieen. ! ^ Mainaja oli useampia muosia! Turun kaupunginmaliuusion pu- heenjohiaja, Turun elinkorkolaiiok- ^ sen asiamies ja saman kaupungin^ edustaja pormarissäädpssä muo- sien 1S91, IS!>4 ja 1S97 rvaltio- päimillä. Frauksurter Zeitungin Suvinea koökewa kirjoituö. Lehti otettu takaioarikkoon Pietarissa. Rusk. Slomou Pietarin kirjeen- maihtaja ilmoittaa lehdelleen, eitä Franksurter Zeitungissa ollut Suo- mea koskema kirjoitus on herät- tänyt tamatonia mielenkiihkoa hal- liius- ja marsinkin diplomaatti- ^ sissa piireissä. Kirjeenmaihtajalle on luoteita- malta taholta ilmoitettu, että leh- den numero 30 pltä maalisk. on otettu takamarikkoon. Aiuutamia numeroja main on jätetty eräille korkeassa asemassa olemille henki- löille. Lehti otettiin iakamarik- koon pääpostikonttorissa, eikä yksi- kään pääkaupungin ja maaseu- dun sanomalehtien toimitus ole sanottua numeroa saanut. Ulkoministeriötä lähellä olemis- sa piireissä puhutaan yksinomaan kysymyksessä olemasta kirjoitut- sesta, joka jo on aiheuttanut dip- lomaaltiseu kirjemaihdon Pieta- rin ja Berlinin ministeriön mä- lillä. Menäjän hallitus — niin ma- kuutetaan — on päättänyt nos taa rikosasiallisen kanteen Frank- surter Zeituiigin toimitusta mas taan. Diplomaattisissa piireissä pide- tään mahdollisena, että myöskin Saksan ministeristä melää Fr. Zeiiungin oikertteen sillä Saksan hallituksella on rikoslain nojalla oikeus nostaa kanne saksalaisia lehteä mastaan, joka loukkaa ulko- maltoja ja niiden hallitttksia. Joka tapauksessa on kysymys tätä nykyä mielä amonainen ja tullaan se näinä päiminä selmit- tämään diplomaattista tietä. Berlinistä, huhtik. 9 p. (Eri- koissähkösanoma). Erään muuta- massa menäläisessä sanomaleh- oessä olleen tiedon johdosta, jon- ka mukaan koko Saksanmaan sa- nomalehdistö muka käy Suonien kysymyksessä ankraa sotaa Wenä- jää mastaan, ilmoittaa Nordd. Allg. Zeitung syynä sellaiseen mäiiökseen nähiämäsii olleen Fr. Zeitungin kirjoituksen, joka on näyttäytynyt oleman ainoa laa- iuaan olema ilmiö Saksan sano- malehdisiössä. Tässä kirjoiukses- sa ilmenemiä ankaria hyökkäyksiä moittimat Saksassa kaikki, joille hymät mätit molempien naapuri- maltojen malillä omat kalliit. Lehti malitiaa sitä seikkaa, että yhteiset sauomalehtikirjoiiuksei Sak san sanomalehdistössä antamat syytä intohimojen liekkiin puhkea- miselle ja ilmoittaa, että lehti omasta puolestaan katsoo täyty- mänsä järjettöminä kumota Sak san hallitusta kohtaan tähdätyt syytökset, että se muka ylläpitää fanomalehiitaistelua Menäjän po- litukkaa mastaan. Maltakunuanlaltt- • M »f j 99 saadanto. Prof. Miljnkolvia haasta- teltu. Hbl:n kirjeenmaihtaja Pietarissa on haastatellut prof. Miljukomia. Kirjeenmaihtaja kysyi prof. Miljm komin mielipidettä siitä, minkä armon hän antaa sille aineisto- kokoelmalle, jonka hallitus yleis- maltakumiallista lainsäädäntöä koskeman lakiehdotuksen yhteydessä on jättänyt duumalle. Prof. M. sanoi jo lukeneensa läpi mainitun kokoelman ja on se hänen mieles- tään tarkoituksellisesti kokoonpantu. Tärkeistä asiakirjoista on otettu ainoastaan lyhyitä otteita, jotka omat malitut hymin yksipuolisesti. Tarkoituksena on nähiämäsii ollut ainoastaan hallituksen kaiman puolustaminen duuman keskustan silmissä. Kerrotaan, että hallitus, estääk- seen suomalaisia ryhtymästä aktii- miseen mustarintaan seka tätä että masiaisuudessa annettavia lakieh dotuksia mastaan, aikoo lisätä so- tamoimia Suomessa ja lähettää joukkoja strategisesti tärkeille pai- koille. Tähän tarrattaan kuitenkin suuria rahasummia, jota ivarten Sahan omistaja Olli Turusen konkurssipesän velkojat kutsu taan täten velkojain kokoukseen, joka pidetään kauppias Pekka Turusen talossa Viekin kylässä tiistaina ensitulevan toukokuun 10 päivänä klo 12 päivällä, kes kustelemaan ja päättämään kon kurssipesälle kuuluvien kiintei- mistöjen myymisestä, ynnä muis ta mahdollisesti esiintulevista ppsää koskevista asioista; ja muistutetaan konkurssisäännön määräyksestä, että poissaollei den saarnamiesten on tyytymi nen Saapuvilla olleiden päätök siin. Pielisjärvellä, huhtikuun 11 p:nä 1910. Toimitsijamiehet. (K. S. 2 k. ) Tuohta poikivan hyvän lypsg- lehmän myypi H. Tirronen. Vuokrattavana ensi kesän ajaksi 2 kamaria, sali, kyökki ja eteinen kauniilla luon non laatimalla paikalla Ham- masjärven rannalla, 2 km. maan- tiematkaa Hammaslnhden ase malta. Lähemmin A. Tahvanainen. Os.: Hammaslahti. K 8 i t. T^ello pxidotettu Torik. ja Ka- lastajak. välille. Löytäjää pyyt. tuomaan N. Tammio lie. Kalastajak. 16. hallitus lienee koettanut saada lainan Ranskasta. Huhujen mu- kaan on Ranskassa kuitenkin kiel- täydytty lainaamasta maroja pak- kotoimenpiteiiä marten Suomea ivastaan. Tehdas palanut. Aiime miikon keskimiikko-aamuna paloi poroksi Jokioisissa osakeyhtiö Ferraria» kaitohuopatehdas. Teh- das oli aiman uusi, masta muu- tatnia päimiä ollut käynnissä, eikä sinne ollut mielä ennätetty sijoii- taa kaikkia koneitakaan. Tulen uh- riksi joutui 7 automaattista leik- kauskoneiia, 2 resorikoiieiia, 2 säh- kökonetta (tehdas kämi sähköllä) ja 1 kone, jolla langan kesiämyyt- iä koeteltiin. Palanut omaisuus oli makuutettu Skandiassa, Fen- niassa ja Smeassa yhteensä 33,500 markasta. Tehdasta rumetaan heti uudestaan rakentamaan. Syy tu len irtipääsemiseen on txmtema- ion. §rnolewaisu»s maamiestemme keskuudessa Missionesissa. Wbl:lle kirjoitetaan: Mähän yli kolme muotia on kulunut siitä kun siirtokunta perustettiin. Riiden henkilöiden luku, joika omat läh- teneei kotoaan matkalle, MissioneS päämääränään, moidaan armioida noin löO:fsi. Näistä on ainoas taan pieni osa, kolmisenkymmentä, asettunut pysymäiseksi siirtolaiseksi, mutta noista 150;stä on neljä- toista kuollut, eli siis 10 proseni- tia. Neljä on kuollut siirtokun- nassa, jota paitsi yksi mies ja 3 lasta on kuollut heti siirtokun- taan saamuttuaan matkalla saa- miinsa tauteihin. — Näyttää sen- iähden siliä, kuin eimäi maamie- hemme sietäisi matkoja ja muut- ioja. Myöskin raminio-olot omat maikuttamassa ylläkerrottuun sur- keaan lueiieloon. Pietarin yliopiston nnsi reh- tori. Äskettäin malittu Pietarin yli- opiston uusi rehtori, pros. Grimm on raahmistettu Mirkaansa. Laiwaliikc?tewalla alkanut. Laimaliike alkoi Nemalla t. k. 9 p. Nhkaaiva tnltva. Kijem, huhtik. 11 p;nä. Dnieper on lulminut yli äyräiitensä. Wesi nousee nopeasti oikealla rannalla, missä sijaitsemat liikehnoneustot. Omaisuutta on kiireesti alettu saat- taa iurmallisiin paikkoihin. pommia. Tiflisistä lennätetään, että lä- heltä Mamatin kylää on löydetty muoren onkalossa neljä laatikkoa, jossa on ^4 maskipommia. Kamala ryöstö. Tiflisistä lennätetään t. k. 10 p;nä. Kisljarisia ilmoieiaan, eitä eilen tehtiin siellä hyökkäys kaupungin rahastoon. Sotilasmahdit surmat- tiin ja samoin muutamia mirka- miehiä ja muita henkilöjä. Rt)ös- tetyn summan suuruutta ei mielä tiedetä. Hyökkäyksen tekijöinä oli suuri joukko abrekkeja ja se tehtiin klo 12 päiivällä, zolloin rahastossa oli lyö kiireimmillään. Wiist sota- miestä, rahastonhoitaja ja muu- tamia rahanlukijoita surmattiin. Kuoleltamasli haamottui eräs ali- upseeri, kolme sotamiestä ja eräs aliupseeri sai surmansa rosmojen takaa-ajossa. Myöhemmin lennätetään: Rosmoja oli 30. ^Surmansa saa- neiden luku on 17, haamottunei- den 4. Rosmoista kaatui 2, joika ! iomerii kuitenkin meimät muas- ' saan.