lLuvsnkins msrrsskuun 2K p:nS LA7^v?i7^ N:o IZS — ISIV Leo Tolstoi. Kautta sinistyneen maailman le- Viöä näinä päiminä tieto MS, että ajan suurin persoonall suus — venä läinen kiriailija ja ajattelija, kreimi Leo Tolstoi — on jättänyt eläniän ja siirtynyt siihen ..ajattomuuteen", joksi hän itse haudantakaista elämää kutsui. Menäjän omituiset olot ja länsi eurooppalaiselle Vieras ja outo kat santokanta, antoimat erinomaisia ai- heitä nouseman Menäjän kirjallisuu delle kautta koko Viime Vuosisadan, ja synnytttmät mainehikkaita kirjaili joita noita oloja ja tuota omituista elämää tutkimaan. Mainehikkaimmakst nousi kuitenkin nyt manalle mennyt Leo Tolstoi, joka teoksillaan ..Sota ja rauha", „Anna Karenina" ja „Blös- nousemus" on luovut jotain sel laista, jommoista ainoastaan Harmat omat kyenneet luomaan. Leo Tolstoin kirjallisella toimin nalla on määrätty latu, jota hän kulkee, ja warma päämaali, johon hän pyrkii. Verrattain nuorena alkaa hän te oksissaan pohtia kysymystä: miten ihminen elää elämänsä onnellisena ja kuolee kymin. Ja ^vastaus tähän suurisuuntaiseen kysymykseen kypsyy Vuosi Vuodelta kulkien koko ajan — ilman sanottavampia harhailuja — samaa latua ja ilmenee Kristuksen sanoissa: Olkaa täydelliset niinkuin Isäkin täydellinen on. Makaamalla Lamallaan koskettelee Tolstoi täydellisyyteen pyrkimistä ro maanissaan „Anna Karenina", joka käsittelee amiorakkauden Uiman- haa ja kuitenkin ikuisesti uutta kysy mystä. Kauniilla taivalla loihtii hän eteemme kuman miten yksinkertaisuus, ruumiillinen työ ja epäitsekäs rakkaus luomat elämän sisällyksen ja onnen. Mutta mähitellen hänen maailman katsomuksensa laajenee. Hän huomaa, että menäläinen kirkko on joutunut kauaksi Kristuksen opista ja että koko yhteiskunta elää wäkiwaltaisen pako tuksen alaisena. Ja nyt tähtää hän tutkiman työnsä ja oloja arivosteleman kirjallisen tuo tantonsa näitä epäkohtia maStaan. Olettamansa kirkon erehdykset esit tää hän kirjasessaan „Kristu'sen opin henki" sekä huutaa kaikelle kansalle, että ihmisen autuudelle on tärkeäm pää tuntea Kristuksen oppi ja sen seuraaminen kuin uskominen määrät tyihin opinkappaleisiin Kristuksen per soonasta ja hänen joko jumalallisesta tahi ihmiselliseStä alkuperästään. .! Tästä johtuu, että juopa menäläi nen kirkon ja hänen ivälillöän yhä jlemenee, päättyen lopulta siihen, että -kirkko kiroo Tolstnn ja sulkee hänet -kirkon helmasta. Ja kirkon kirouksen !alaisena liitää hänen suuri sielunsa korkeimman tuomarin eteen! Ii kun Vallankumouksen miimeiset liekit Menäjällä rupesimat roihua maan ja hallitus yhä kireämmin tur- mautui poliisiin, santarmeihin, wan- kilakidutuksiin ja telotuksiin, silloin ei tämä suur! Nainaja enää woi maista, maan julkilausuu raskaat sanansa hallituksen toimenpiteitä ivastaan. Nämät sanat saamat Vastakaikua kautta simistvneen maailman ja Me näjän kärsimän kansan keskuudessa. Tolstoi oli yhteiskunta -Valtiollisilta mielipiteillään anarkisti, mutta sanan kauneimmassa, ihanteellisiin- massa muodossaan. Hän tosin maati yksilön täydellistä Vapautta, mutta mastusti mäkimaltao, joka seikka johti hänet kieltämään asewelwollisuvden, ^poliisin, mankilat, teloitukset y. m. ^Menäjän nykyisen Valtiollisen järjes telmän huomatuimmat koossopitimet. I Tolstoi oli mallankumousmieS, mut ta sellainen, joka kammoksui pommeja ja muita murha-aseita. Hänen mie lestään tuli Vallankumouksen topah- tua ilman merta, yksinkertaisesti main siten, että kaikessa hiljaisuudessa la kataan tottelemasta yhteiskunnallista ja Valtiollista järjestys-maltaa, an- Porin kirje. 40. WaltuusmieZwaaIit. - B S. Irjö Koskisen muiSton »liettä minen. Erinomaisen tärkeä seurauksiltaan on joulukuun 1 p:nä suoritettavia maltuuSmiesmaali kaupungillemme. Ruotsinmieliset Varustautumat kaikin keinoin, tumallisin ja tumattomin maalissa moittaakseen. JoS he tar koituksensa saamattomat, niin hukkaan omat menneet entismuosina heitä maStaan käydyt taistelut, hukkaan toimeet, että säästämäisyyttä kuntam me raha-asiain hoidossa noudatettai siin, että mäkijuomakaupan supista mista jatkettaisiin y m. Niin, ruot- salainen puolue ei ole, taas horjnmot- tomasti maltaan päästyään, häikäile- wä toimia maltuustossa kokvnsan omien luokkaetujensa ja omain yksi tyisten jäseniensä eduksi. K>i'--vun- gin huonot roha-asiat omat silloin huononemistaan huononemat ja kun- nallinen «verotaakka nousemistaan nousema. Kaupungin luottamusmie» hikst ja Virkailijoiksi malitaan henki löt main sen puolueen omasta keS- tautumatta minkäänlaisiin mäkimal- tailuukiiin. On selwä5, e'.tä halltwswalta Me näjällä koetti kaikilla mahdollisilla keinoilla ehkäistä hänen Vaikutustaan kansaan, joka hänessä näki suuren hengen, puolestaan puhujan, Vieläpä Ivcipsuttojansakin. Mitkään Vastus tamat toimenpiteet eiwät ole kuiten kaan auttaneet, waan tunnetaan Leo Tolstoin mielipiteet ja opit ei ainoas taan Menäjän, waan koko maailman syrjäisimmissäkin sopukoissa, mihin maan hitunenkaan simistykseStä on päässyt juurtumaan. Mutta tämän ihmiskunnan aikansa suurimman persoonallisuuden loppu on kuitenkin sydäntä tärisyttämän traog llinen. Hänhän ei kuole syntymäkodissaan, maan Vähäpätöisellä Astopomon ase- malla, johon hän oli joutunut pako matkallaan kodistaan, perheestään jo omciiiistaan, jotka viimat hänen ym päristönsä muodostaneet täydelliseksi Vastakohdaksi hänen Veljeys- ja tasa- armoisuu?-opilleen. Hän pyrki erämaahan, hiljaisuu teen, joSsa Voisi pyhittää elämänsä jumalalleen. Mutta tällä pokomat- kallaan kutsutaan hän pois tuohon ..ajattomaan" hiljaisuuteen. Ristiriidat Hän?i5wät. Täydellisyys astuu sijaan. Ja hänen loppunsa traagillisuutta lisää mielä ss, että hän kuolee kirkon kirouksen alaisena, se, ettei hänen isänmaansa kirkko anno bämlle siunaustaan hänen Viimeisessä leposijassaan. Ia tämä tapahtuu maikka koko maailma tietää, että hän ihmisenä seisoi päätään korkeammalla tuoma- reitoan ja moi Sokrateen tawalla sa noa tuomareilleen: „Nyt on aika läh teä täältä, minun kuolemaan ja Tei- dZn elämään; mutta ken meistä me- nee porhaammille kohtaloille, sitä ei tiedä kukaan muu kuin Jumala". Leo Tolstoi oli nykyiselle vhteiskun- nalle kuin ..Huutaman ääni kormes- sa". Itse on hän nyt poissa, mutto ääni on jäänyt ja painunut moneen sellaiseenkin sydämeen, jotka eimät ole maineet kaikkia hänen oppinsa kohtia hymäk'yä ja omaksua, maan jotka kunnioittamat hänen rehellisiä ja Vil pittömiä pyrkimyksiään kärsimän ih miskunnan dyvnksi ja tällaisena ra kastamat hänen imnStoaan. Juho Torvelainen. Mii szMllksk MijVtMliillet- sttt iDe» mimt kmrgii mltiuMieiet «Mii» minM- sltVts Ui» VervstvksM tejda? Ensi torstaina tapahtuwien mal- tuusmiesmaalien suhteen on kaupun kimme raittiutta ja edistystä harraS- tamain kuntalaisten muistettavia, että he äänellänsä joko maaliin osaaotta- malla tai olemalla maalista pois moi- kutiamat siihen m llainen johto kau punkimme asioissa tulee määrääwäksi. Nnden, jotka rauhallisina, hiljaisira yksi yisihmisinä eimät muka tahdo kuulua ..mihinkään puolueeseen" ei- mätkä äänestää »minkään puolueen" mukana, tulee muistaa, että heidän melmollisuutensa juuri hiljaista ja rauhallista elämää rakastamana yk- sitylsenä on koettaa tuota rauhaa ylläpitää ja sitä lemittää ympäris töönsä. Sanomattakin tietää jokai nen, mitä turmiota, rauhattomuutta, onnettomuutta Väkijuomat tusttanat yhteiskunnalle. Jo yksistään tämän pahennuksen poistamisen takia on jo kaisen kunnon kansalaisen Velwolli- suus koettaa kaupunkinsa hallintoon saada sellaisia henkilöitä, jotka tabto- wat mäkijuomatulivan ehkäistä. Mil lainen Valta kaupunmaltuusmiehillä juomutuSjuomakauppaan nähden on, siitä lausuu rikoSlainopin ja oikeus historian professori Allan Serlachius m. m. seuraamaa: ..Joka Vähänkin on tutustunut mei dän Väkijuomalainsäädäntöön, tietää, että tällaiseen kysymykseen woi useim- kuudesta. KunnalliSkielm muuttami seSta on silloin myös pelkoa olema. Mutta aiman etusijassa on ruotso lainen puolue, Välittämättä Väkijuo main tuottamasta kurjuudesta, laa jentama näiden juomain kauppaa. Tätä monet huolehtien ajattelemat. Heistä tulisi tämän estämiseksi kaik kien koota Voimansa. Erityisesti pi täisi kaikenlaisten edistysseuroin ja yhdistysten asiaan ryhtyä ja liittyä taistelemaan ruotsinmielisten maali- moiton torjumiseksi. Uskonnollisten kin yhdistysten, ja heidän etupäässä, tulisi se tehdä. Nehän juuri etupääs sä tahtomat kansan siveellisen tilan kohottamiseksi työtä tehdä. Niillä siis on ra ttiusosiaanlin nähden suuret melmollisuudet. Eräs arm. kansalainen on pyytä- nyt minun täällä alakerrassa julkai semaan erään hänen kirjoituksensa, jonka hän tahtoo omistaa kaikille edistysmielisille ja marsinkin eri nimi sille yhdistyksille. Kirjoitus kuuluu: „P r'Lsa, niinkuin niin monessa paikasla muuallakin maassamme o» ruotsinmielisten menettely kunnallis- renktn asiain hoitoon nähden ollut ristiriidassa kunnon menestyksen elin ehtojen ja »varsinaisen suomalaisen kansanaineksen etujen ja käsityksien kanöso. TimSn Valaisemiseksi woisi kertoa pitkän sarjan esimerkkejä. missä tapauksissa antaa ainakin kol me jopa toisinaan useampiakin Vas tauksia, riippuen siitä mitä puolla mätijuomaliikkeeStä kulloinkin tarkas telee. Meillä on, näet, erityinen wii- nalaki ja erityinen olutlaki. Nämä eimät ole sopusoinnussa, waen useim miten kerrassaan ristiriidassa tois- tensa kanssa. Mitä voidaan oluen suhteen, ei moida miinan suhteen ja päinmastoin. Mastaus tulee Vielä monimutkaisemmaksi sen kautta, että Väkijuomakaupalla tarkoitetaan kahta eri asiaa: ensiksi Vähittäismyyntiä, jolla ymmärretään Varsinaista nou- datettauzakst tapahtumaa Väkijuoma- kauppaa; ja toiseksi mäkiiuomain an niskelua, joka tapahtuu siten, että niitä tarjotaan paikalla nautittavaksi. Nämäkin kaksi eri kavppamuotoa omat kerrassaan erilaisten säännösten alai sina. Maidoksemme siis saada edes Vähänkin tyydyttämän Vastauksen pohdittamanomme olemaan kysymyk seen, on erikseen tutkittama, mitä Voi daan tehdä mäkimiinan anniskelun suhteen, mitä sen Vähittäismyynnin suhteen, mitä Viinin anniskelun, mitä seil Vähittäismyynnin suhteen, mitä oluen anniskelun, mitä sen Vähittäis- myynnin suhteen, sillä kaikkiin näihin nähden on olemassa eri määräykset Kunnia sille, jolle kunnia tulee. Miina on aina meillä ollut kunnia- sijalla, onhan sitä syystä sanottukin kansallisnektariksemme. Saakoon se siis tässäkin etusijan, jollei juuri yllä mainitustakaan syyStä, niin ainakin siksi, että wäkiwiinaa koskema laki o-, muita mäkijuom a koskemia lakeja parempi ja eheämpi. Mitä Väkimiinaan tulee, niin mää rätään keisarillisen asetuksen 9 päi- Vältä kesäkuuta 1892, koskema palo- miinan myyntiä, 6 §:Ssä että «Tam mikuun kuluessa joka toinen Vuosi antakoon maistraatti kaupungin Val tuusmiesten tai, missä kaupungln Valtuusmiehiä ei ole, raastuwanko« kouksen päätettämäksi, onko mäkijuo- main Vähittäismyynnin ja anniske lun oikeuksia lähinnä tulemiksi kah deksi myyntiVuodeksi annettama ja montako, kuin myös missä seuduin kaupunkia Vähittäismyynti- ja annis- kelupatkkoja ei saa olla". Tässä on selrvä määräys, joka koskee sekä an niskelua että Vähittäismyyntiä. Kau pungin Valtuusmiehet oivat siis oi keutetut myöntämään tai, jos niin tahtomat, myös kieltämään miinakau- pan, sekä, jos sen myöntämät, mää räämään, montako mäkimiinanannis- kelu- ja »ähittäismyyntivaikkaa kau pungissa saa olla ja missä niitä saa olla. Niin kauan kun on kysymyk sessä kielto, on kaikki selrvä, sillä Val tuustolla on oikeus ehdottomasti kiel tää koko mäkijuomakauppa. Mutta kun tulee Väkijuomakauppa oikeuksien myöntämisestä kysymys, silloin woi jo syntyä erimielisyyttä. Täytyykö myönnytyksen olla ehdottoman, niin että main määrätään kuinka paljo ja mihin kaupunginosiin liikkeitä saa si joittaa, wai «-oiwatko kaupungn mal- tuuSmiehet myöntää tämän kaupon määrätyillä ehdoilla? Viimatko he siis esimerkiksi sanoa: me myönnäm me oikeudet wäkiwiinakauppaan ai noastaan sillä ehdolla, että puhdit omat auki main eräät määrätyt tun nit Vuorokaudessa tai sillä ehdolla, ettei juomia saa lähettää maaseudulle, tai sillä ehdalla, ettei saa myydä mä- hempää määrää kuin niin ja niin paljon. Tämä on mielestäni hymin tärkeä kysymys, maikka sitä tietääk seni ei ole käytännössä koskaan rat' kaistu. Minä puolestani en ollenkaan epäile mielipiteenäni lausua, että kaupungin maltuusmiehillä on oikeus tällaiseen ehdolliseen myöntämiseen. He Voi mat Viinakauppa-oikeuksien myöntä misessä asettaa rajoituksia niiden ra joitusten lisäksi, joila yleinen laki jo säätää. En nimittäin näe mitään syytä, minkätähden pantaisiin kau pungin Valtuusmiesten VolittaVLksi ainoastaan ehdoton myöntäminen toi ehdoton kieltäminen. Koska heille on kerran jätetty malta myöntää tai kieltää eikä ole Vähääkään Viitattu, ettei Voisi myöntää myös ehdoilla, niin epäilemättä lain henki silloin Mutta se ei tässä yhteydessä ole rarpeelliSta, sillä Porin suomalainen kansanaines on oppinut ruotsinmielis ten itsekkään menettelyn tuntemaan aikana Vuosikymmeniä kestäneiden taistelujen, joita sen on täällä täyty nyt mainittua mierasmielistä luokkaa roaStaan käydä sacdakseen itselleen oikeuden mukmsen aseman kaupungin asiain hoidossa. Saattoa ainoastaan Viitata siihen tosiasiaan, että ruotsalaisen puolueen menettelyn johdosta entisrvuostkym- meninä kaupunkimme nyt on osotta- nut rvakaman taantumuksen oireita, ilmeten tämä m. m. siinä liike- ja työelämän mädyydessä, joka on ollut useat Vuodet täällä wollitsewana. Mutta erikoisesti tahdomme kiin nittää huomion mäkijuomakysymyk- seen ja ruotsalaisen puolueen siihen suhtautumiseen. Kaikille on tunnettua, että ruotsa lainen puolue aina on vonniLtellut Väkijuoma liikkeen tukemiseksi ja mäki- juomakaupan laajentamiseksi. Kun ie entisaikoina yksin wo Maana mää- räsi kaupunkimme osioista, oli täällä runsaasti ivSkijuoma-annisk-luja ja -kauppoja, joiden kautta iea yksityiset hengenbeimoloiset ansailsimal wurii iuln,a sekä ammanQaon lewitiiwät kurjuutta ja turmiota kaupungin ja maaleudun kanaan laajojen kerrosten keskuuteen. Muutamien muoflen ajan olimat suomalaiset ryhmöt enemmistönä Valtuustossa ja siliS aikana muiden parannusten ohessa yksityiset Väki- Vaatii semmoisen tulkitsemisen, että he owat oikeutetut siihen. He Voi mat fiis sanoa esimerkiksi: Me myön nämme nuo oikeudet, mutta ehdolla että lauantaisin ja maanantaisin tu lee kauppapuotien olla kiinni. Näin on käyiännöSsä tehtykin. Niirpä on esim. Jymäskylän kaupungissa koko lauantaiväiVäksi määrätty Vähittäis kaupat sulettawikfi ja ellen erehdy myös koko maanantaipäimäksi. Niin ikään Voimat kaupungin Valtuusmie het rojo'ttaa myyntiajan esimerkiksi kello 10—4 tai yleensä kuinka katso mat olosuhteiden Vaatiman, ja sama ten määrätä anniskelujenkin aukiolo ajan. Paljon erimielisyyttä on myös siitä, miten on käsitettäpä kaupungin Val tuusmiesten oikeus määrätä missä anniskelupaikkoja ei saa olla. Täy tyykö tällöin raja määrätä absoluut tisesti kaikkia kapakoita Varten ja kaikkia myymälöitä ivarten Vai Voiko asettaa eri rajan erilaatuisia laitoksia marien? En epä le mielipiteenäni lausua, että Vapaampi tulkitseminen on tässäkin kohden paikallaan, että siis kaupungin Valtuusmiehet esim. Voimat määrätä ahtaamman alueen yksityisille liikkeille ja sen sijaan myön tää noille yhteishymän edistämiseksi eikä oman moiton hankkimiseksi toi mimien av.niskeluyht!ä '.den liikkeille laajemman alan. Aleensä on laki aina tuM 'tawa niin Vapaasn kuin sen sanat suinkin myö-näwät. erit täinkin tällaisessa tapauksessa, jolloin lain Vapaampi tulkitseminen parem min »vastaa sen henkeä kuin ah taampi. Tämä koSkee kaupungin Valtuus miesten päätösmaltaa amoastaan sil loin, kun he tammikuun kuluessa joko toinen Vuosi tekemät päätöksensä mii- nakaupan järjestämisestä tl-leivaksi kaksiwuotiselsi myyntikaudzlsi. JoS he ilman ehtoja ja rajoituksia silloin myöntämät sen, niin eiwät he sitten- min keskellä anniskelukautta ole enää oikeutetut päätöstään muuttamaan eikä siihen lisäyksiä tai rajoituksia tekemään mihinkään suuntaan. Jos kuitenkin jostain satunnaisista syistä tuntuisi tarpeelliselta myyntikö,-den kuluessa tehdä rajoituksia wä'iwiina- kauppaan, niin on ratkaisumalta ku- m^rnöörinirastolla, jolla palimiinon myyntiä koskehan keisarillisen vsetuk- sen 21 tz.n mukaan on oikeus kieltää mähittäismyynti aina silloin kun suu rempi kansankokous sattuu. Silloin kun Suomessa suurlakon aikana Vähittäis myynnit suljettiin, oli se siis aimon täysin laillista. Silloinhan jos mii- k inkaan oli suuri kansankokous ja silloin oli lääninmiraSto ei ainoas- taan oikeutettu, maan melmollinenkir. kerrassaan kieltämään kaiken Vähit täismyynnin. Mitä anniskeluun taas tulee, niin wvi lääninwirasto siinäkin suhteessa yllämainitun pykälän mu kaan kuuluSteltuaan asianomaisten paikallisten Viranomaisten mieltä kes kellä anniskelukautta antaa tarkempaa ohjeita, milloin se saa tapahtua jo milloin ei. Tämän perustuksella koi son M, että lääninmiraSto oli oikeu tettu, mainitakseni taas esimerkkinä tuon suurlakko -ajan, k.eUämään kaihen anniskelunkin niihin < t ^ormisim oloi- hin nähden, jotka silloin Vallitsimat Edelleen löytyy eräs tärkeä mää räys VäkiViinakaupasta. Kaupungin Valtuusmiehet Voimat nimittäin ma- nopoliseerata kaiken niin hymin an niskelun kuin Vähittäismyynnin, he moimat antaa sen yhden ainoan yh tiön hoidettamakst. Tämän yhtiön moitto menee silloin hymiin tarkoituk siin. Osakkaat eimät itse saa kuin 6 rahoilleen. TaivalliseZti ei meillä mielä ole koko mäkiiviin^Iukettä mo- noooliseerattu, maan ainoastaan Vä hittäiskauppaa, jota mastoin annis kelu ei, kotimaista miinaa lukuunotta matta, ole yleensä monopolis-erattu. Me näemme siis, että kaupungin Valtuusm .iehillä cn koko suun w?Ita. He Voimat ehdottomasti kieltää koko miinaliikkesn, niin hymin anniskelun kuin Vähittäismyynnin, he Vviwat antaa yhdelle ainoalle yhtiölle kvko liikkeen hoidettavaksi yhteiseen laS kuun yleishymän muoksi. He Voimat edelleen, samalla kun myöntämät juomakaupat lakkautettiin ja anniske lupaikkoja mähennetttm. Mutta pari muotta takaperin ruot salaisen puolueen aikaan saaman me- roäyriperus:een korottamisen omulla on m.amittu puolue tämän mucden alusta alkaen taas ollut Valtuus- toSsamme enemmistönä ja ensi jou- lukuun 1 p:nä suoritettamassa mal- tuuSuveSmaalissa se lopullisesti koet taa Valta- semansa lujaksi perustaa. Mitä sitten, jos sen onnistuu Vaa lissa Voittaa, tulee tapahtumaan? Paljon sellaista, joka on ristirii dassa kunnan asukkaiden suuren enem mistön etujen ja käsitysten kansia. tz:c>tyisesti on ruotsalainen puolue maStaileSti tapahtumissa mäkijul-matn myynnin ja anniskelun järzeste y'Ssä syriäyttämä kansan tt.hdon ja käsityk sen, laajentama mäk'juomain kauppaa ja anniskelua sekä siinä katsoma omien hengende'molaiStensa ykfltyisetuja. Jo yksin tämä asia on sitä laatua ja niin tärkeä, että se welwottan kaikkien niiden, jotka alalla tai toi sella, muodossa tai toisessa, työsken- telemät kaysan, perhe den ja yksityis» ten onnen ja meiestykjen bymSkst, tekemään Voitawanw ruotsalaisen puolaeen maalimoitcu estämiseksi. Tästä rohkenen huomauttaa ja sa malla pyytää kaikkia osaltaan täy destä mielestä rvaikuttamaan sen kynäksi, että suomalaisten ehdokkaat tul>iiwat malituikfi. Hartaasti toimon, että asian tär keys kaikissa yhteishytvää ja simeel- ltstä edistystä harrastamissa piireissä myyntioikeudet joko yksityisille tai yh tiölle, määrätä kaikki ne supistukset, joihin katsomme syytä oleman, he woiwat supistaa Vähittäismyynnin maikkapa yhteen ainoaan päiwäan Viikossa. Tosin kaupungin maltuu» miehet eimät woi näitä rajoituksia tehdä myyntikaudsn kuluessa, joS oi keudet sen alussa omat annetut ilman mitään ehtoja, mutta tämänkin seikan he Voimat korjata sillä, että aina kun myöntämät tällaisia oikeuksia, liittä- wät siihen sen ehdon, että oikeuden saajan tulee noudattaa niitä määräyk siä, joita he woiwat katsoa kesken anniskelukaultakin oleman syytä mää rätä. Täten menettelemällä kaupun gin Valtuusmiehet Voimat savda täy den mallan koko mäkimiinaliikkeeseen nähden minä aikana hymLnsä, he woiwat sitä johtaa ja määrätä mie- linmäärin, niinkuin itse tahtomat. (Jatketaan). Kansa ja vaalit. MaaleiSta po!Sjää«i«e» Vihollistemme pyyteitle» »välillistä ed!Stä«iStä. Suomalaisen puolueen kunnioitettu johtaja maltioneumoS I. R. Daniel- lon-Kalm ri on Hämeenlinnassa äS- lettSia p detys^ä vuolueen kansalais kokouksessa pitämässään Valtiollisessa ouheessa kosketellut kysymys ä: Vaa tiiko isänmaan etu kansalaisia käy mään lukuisasti Vaaliin, wai onko asema sellainen, että on jotakuinkin yhdentekemää, käymätkö lukuilomma' loukot maaltuurnalle mai jäämätkö tuntumat määrät sieltä tälläkertaa pois. Katsoen asian armaamatto- maan tärkeyteen otamme tähän mal tioneumoS D.-K :n mainitusta pu heesta tätä kysymystä käsittelemän kohdan. Monissa paikoin maatamme on ihmisten mieliin pyrkinyt ajatus, että mitä hyötyä lähtee lakkaamatta maa leissa käymisestä. Alema ei sen- kautta ole autettamiss >, sanotaan, ja kuulee myös kuiskuteltaman, että moimmehan me Suomalaisen puolu een jäsenet jäädZ siitä syrjään, koska meidän mielipiteemme ei ole ratkaise- masti päässyt möäräilemään edus- kunnon toimintaa. KUs-kaamme yleistä maltiollista asemaa, salliiko se meidän asettua tuon kylläkin mukaman käsityksen maltaan. Mitä pahinta me saa toimme Vuosi takoperin eannStaa, se on nyt tapahtunut. Menäjän Valtiomahti, sen eduskunta ja hallit sija, on sysännyt syrjään ne oikeu det, jotka Menäjän maltiomoh i sata muotta takaperin Aleksanteri Im kautta oli Suomen kansalle ikuisiksi ajoiksi juhlallisesti makuuttanut. Ja Suomen kansalta on wa^d.ttu, että se Vaikuttaisi tämän syrjäyttämisen hyväksi. Sentöhden Suomen edus kunnan maStaus ei olekaan Voinut olla muu kuin ehdottomasti kieltämä. M ikää t konsa, joka uskoo tulemai- sauteensa, joka on päässyt ymmärtä mään, että se itse moi olla määrää mässä toimiintaansa ja kohtaloansa, ei olisi Vvinut antaa muuta Vasta usta. Että suomalainen puolue ei ole moinut tehdä muuta, se on itses tään sel-vää. Tämän puolueen toi minta läpi routamuosien, halki sor ron ajan on tarkoittanut sen estä mistä, mikä nyt on tapahtunut. Suoi.alainen puolue oli koettanut eStää olojen kärjistymistä siihen mää rään, että Menäjän Valtiomahti ko konaan syrjäyttäisi meidät. Se on <nna pitänyt knnni Suomm kansan oikeuksista, on Vaatinut jäseniltään sitä. että edustaisimat Suomen kan san oikeutta järjestää olonsa oman Valtiosääntönsä mukaan. Kun nyt on tultu siihen, että kaikki somittelu- yrity'set omat turhia, silloin suomalaisen puolueen oma kanta on melmoittanut sen moimainsa mukaan ja niin selrvästi, että mitään Väärin käsitystä ei ole Voinut syntyä, yhty mään koko kansamme päätökseen olla suostumatta siihen Vaatimukseen, joko Menäjän taholta on meille tehty Näin on se kanta, jolle puolueen edustajat maltiopäimillä omat asettu neet suuressa Valtiollisessa kysymyk- sessämme, sopusoinnussa koko entisen käsitetään ja innokkaaseen maalitoi- mintaan kaupungin ja sen asukkaide? todellisten etujen turmaamiseksi ryh dytään. Huolehtinut. Suljen edellä oleman kirjoituksen kaikkien kansalaisien ja kaikkien yh- distysten ja seurain huomioon, toi- woen, että sekin osaltaan kehotta si työhön ja toimeen ensi Viikolla tapah tumaa waltuusmieswaalia Varten. Suurmiestensä muiston kunnioitta minen on kunkin kansan kunnianasia. Suomenkin kansan on tämä muista minen. Se onkin jo muutamiin suur- miehiinsä nähden tämän muistanut. Niinpä on se muutamille pystyttänyt muistopatsaan ja Vuotuisesti juhlii heidän muiStoaan. Mutta yhden surren poikansa muistoa se Vielä komin Vähän jul kisesti käy kunnioittamaan, nim. Yrjö Sakari Ycjö-KoSkisen. Ii kum- minkin oli ja on tämän miehen elä mäntyö tärkeintä ja laajimmin käy tännöllisesti perustamaa suomalaisen kulttuuritoiminnan aloilla kuin kenen kään muun tässä maassa. Missä tilassa mahtaisimme olla- kaan, ellei Hrjö-Koskinen raivaus työtään olisi suorittanut? Kuinka ohjelmamme kanssa. Mitään epäi> lyStä, mitä tässä pääkysymyksessä oli tehtäwä, ei syntynyt eikä mokut kaan syntyä waltiopäiwillä olemien edustajiemme keskuudessa. Nyt on eduskunta hajotettu, uudet maalit määrätty toimitettawiksi sen tähden, että eduskunta antoi kieltä wän Vastauksensa. Kaikki me tie dämme, että Suomen kansan Vas taus näissäkin Vaaleissa tulee ole maan edelleen kieltämä. Marmaan ei tule olemaan ehdokaslistoilla ni meä, jonka kantaja suostuisi siihen, että Suomen perustuslait mitättö minä syrjäytetään. Sen Vastusta jamme tietämät. Mutta näyttää niin kuin Vaikuttamilla tehoilla tahdottai siin saada tulos, joka oikeuttaisi sa nomaan, että Suomen kansa ei Vä litä Valtiollisista oikeuksistansa, että se antaa mennä kuinka Menäjän kansa tahtoo. Olemmehan monta kertaa jz huomanneet Venäläisissä sanomalehdissä tämän Väitteen ja korkealta, edustamalta taholta on koetettu lemittää käsitystä, että Suo men kansan enemmistö on tässä ky symyksessä ellei juuri taipumainen, niin koko lailla Välinpitämätön. Mo nikin meistä tietää, että jos osan otto Vaaliin tällä kertaa, nyt kun jauri «edotaan kansaan, jos osan otto tällä kertaa käy laimeaksi, niin Vastustajamme moimat tätä käyttää todistaakseen, että täällä on Väsytty klinnipitämään laeiStamme ja että kun edelleen Väsytetään kansaamme uusilla maaleNa, niin se aika on lä hellä, jolloin kansa mukautuu. Sen- tähden jokainen Vaalioikeutettu kan- salaiuen, joka jää Vaaleista syrjään, Vaikuttaa Välillisesti maallemme wa- hirgallisten, Väärien käsitysten syn- tymtseen ja antaa aseita Vihollisil lemme. Näin ollen Vireillä olema suuri eltnkysymyksemme kehoittaa meitä kaikkia teliäkin kertaa käymään maale.hin aiman siitä riippumatta, mihin puolueeseen kukin kuuluu. Se on aseman Vaatima. Sillä Suomen kansa näyttää, mikä tällä hetkellä on tärkeintä, näyttää että se aikoo pysyä oikeuksiensa pohjalla eikä woi luopua moatimosta, että sille makuutettu Valtiosääntö jää Voimaansa ja sitä Suomen kansa maaleissa käymällä myös osoittaa hallitsijalle ja Menä jän maltiomallan edustajille. MIZ >Mjz. — Asewelwollif«uSktzstz«yS. Ministerineuvoston selityskirjelmSSsä sanotaan m. m., että henkilökohtainen asemelmollisuus on muutettawa ra halliseksi rasitukseksi. Se Voidaan ottaa joko erityisenä Verona tai eri koisena maksuna Suomen Valtiora- haZtosta. Näistä mahdollisuuksista on etusija annettama miimemainitulle, koska se on yksinkertaisempi ja hel pompi toteuttaa sekä parhaiten takaa ajatellun rahallisen tuloksen silloinkin, kun Suomen eduskunta kieltää suos tumuksensa ja koska mielä Suomen nykyisissä oloissa Valtiolliset juonit telijat harjoittamat laajaa kiihotusta, yllyttäen asukkaita jyrkkään waSta- rintacn. — Uli» halli»»olli«e» t»o- mioiStuiu. Täysistunnossaan eilen päätti senaatti eduSk. alam. anomuksen mukaisesti tehdä korkeimpaan alamai sen esityksen tuomioistuimen perusta misesta, jolle ylin hallinto-oikeudelli nen lainkäyttö senaatin talousosas tolta siirrettäisiin. — Wefijättö«aat. Senaatin täysistunnossa eilen päätti senaatti eduSk. o lam. Vastauksen mukaisesti teh dä alamaisen esityksen erillisten Vesi jättömaiden muodostamisesta itsenäi siksi tiloiksi. — Ehd»lli»e» rangaistus. Täys-istunnossaan eilen päätti se naatti eduskunnan alamaisen ano muksen mukaisesti tehdä alamaisen esityksen korkeimpaan paikkaan ehdol listen rangaistustuomioiden käytän töön ottamisesta. Mm HmnijM SfMMjoioMists Tarussa. Eerikinkatu s. Puh. 484. Omistaiat: How;oikeudennotario Wa?nc Kiiri >a Howwileuden> kanslisti Santer', «amniioll. heikot ilman sitä olisimatkaan suoma laisen simistyksen ja edistyksen idut! Suomen malmeutunut suomalainen kansa tietää tämän. Miksi hidastelee se yhtä kaikki ko hottaakseen kunniasijalle D. S. Drjö- KoSkisen muiston? Miksi Viimyttelee se kokoontumasta maansa jokaisessa kolkassa Vuotui sena juhlapäimänä kuulemaan kerto muksia hänen elämäntyöstään ja op pimaan suuren opettajan puheista ja esimerkistä. Tämmöisenä ristiriitaisena ja Va lottomana aikana on meille kaksin kerroin armokasta ja tärkeätä ko koontua muiStopäimänä sellaisen mie hen kuin oli A. S. Drjö-KoSkinen. Joulukuun lv pälmänä on hänen syntymänsä päimä. Malitkaamme se kansalliseksi juhlapäimäksemme. Sil loin juhlikaamme kautta Suomennie men! Silloin muotuiseSti pienen pieni osa kunnioituksen ja kiitollisuu den metkaamme maksakaamme! East ! joulukuun 1l1:neS päimä fiis tuollaisena juhlapäimänä Viettä käämme ! Siitä, että se sellaiseksi muodostuu, pitäkööt Suomalaiset seurat ja kan sallismieliset nuorisoliitot huolen! JuSst. — Kii«teimiStö» ha«kki«ise» rajoitta«i»e». TäyS-iStunnossa eilen päätti senaatti eduskunnan ala maisen Vastauksen mukaisesti tehdä alamaisen esityksen korkeimpaan paik kaan erinäisten elinkeinonharjoittajain oikeudm rajoittamisesta hankkia kiin teimistöjä maalla. -- PerixtSmas. Alamaisen lau sunnon antamista Varten edustun, nan alamaisen anomuksen johdosta pcrimySmaan erikoisluonteen lakkaut, tamiseSta on senaatti asettanut wa liokunnon, johon kuulumat senaattorit Saarikoski, Berg, Malin ja Peltonen. — E«oSt«»taloaroja f!wiS ttzStarkotxkfii». Senaatissa esi tettiin t. k. 24 p :nä Hänen M jeS- teettinsa ormollinen määräys seuraa- Vien määrär hojen suorittamisesi suostuntameroista w. 1911 aikana kansakoululaitosta ja erinäistä siivis- tystarkotuksia marten: apuraha kau- punkien kansakouluja Varten 710,000 mk., Varsinaisten kansakoulun opet- tajien palkkaamiseksi maaseudulle 3,700,(XX) mk., Veiston ja käsityö- opettajien palkkaamiseksi 150,000 mk., maamme Varsinaisten opettajien palk kojen korotukseen 980,000 mk., samo jen eläkkeisiin 206.000 mk., kaupun kien opettajain eläkkeisiin 52,000 mk., kaupunkien kansakoulujen opettajain sairasamuStuksiin 70,100 mk., maa- laiskansakoulujen opettajain kirjcs- joille 25000 mk., m^au kansakoulu jen jatkokursseille 6,00i) mk., opetus- Välineiden hankkimiseksi maan kansa- koulu ssa ja kansanopistoissa 65,000 mk., yliop. jatkokurssien toimeen?, kansakoulujen opettajille 30,000 mk. ja kansanopistojen kannatusanms- tusta Varten 240,000 mkaa. — PerimtAkaari. Alamaisen lausunnon antamista Varten edus kunnan alamaiseen esitykseen perintö kaaren 9 luwun 1, 2, 4, 5 ja 7 tz:n muuttamisesta on senaatti asettanut Valiokunnan, johon kuuluwat senoat- torit Saarikoski, Berg, Malin ja Liuksiala. — Hamee» ja Wiip«ri« laa »ie» f»»«er»SSrie» wtrat. Se- namissa esitettiin torstaina kenraali- kumernöörin, ministerinält>osih teer n ja H. M. Keilaan kirjelmät, koskema Mnpurin läänin kumernöörin, wo- paaherra von Troiiin eroa sekä hä nelle myönnetiyä eläkettä. Simoin esitettiin senaatissa H5- meenlä-Znin kumernöörin Jmar Gzr- dien Virkaeroa koskenet kirjelmät. Senaatissa esitettiin myös kenraali- kumernöörin ja ministerimalt osihtee- rin kirjelmät, jotka koskimat esittelijä- sihteeri Brofeldt in määrääminä hoitamaan amoinna olemaa Hämeen- läänin kumernöörin Virkaa. — SVirkamieSte» wast«»»- alaisuuS. Alamaisen lausunnon antamista Varten eduskunnan ala maisen anomuksen johdosta, joka kos kee Valtiomoraston saattamista waS- tuunolaiseksi sekä Virkamiesten Vir heellisen menettelyn aiheuttamasta Vahingosta, on senaatti asettanut maitokunnan, johon kuulumat senaat- torit Bärlund, Käpy, Saarikoski ja Hosiainc ff. — Neuvotteleviksi jäseniksi ra»tatiehallituksee» w. ISIl— ISIS on senaatti määrännyt taup- paneuVZS Hj. Schildtin, insinööri A. Enströmin,P vzn Haartmanin, maan- ViljelysneuVos E. Björkenheimin ja kauppaneumos I. Lallukan. PalkalliSolvje» ««deStaa» järjeStä«i»e». Alamaisen lau sunnon antamista Varten eduskunnan alamaisen anomuksen johdosta pal- kollisolojen uudestaan järjestämiseksi on senaatti asettanut Valiokunnan, johon kuulumat senaattorit Saari koski, Hosiainoff, Bärlund ja P:llc- nen. — T»r»» howioike»s. Ken- raalikumernööri on yhtynyt senaatin pää'ö!seen Turun how'0lkeuden kon». listin, ent. howioikeudenasessori G. Hj. Roinilan nimittämisestä asesso riksi samaan homioikeuteen. KauMMmlliliiston kakoiiksech Viime torstai-iltana käsiteltiin seuraa mia asioita: Luwaton rakentaminen. Kuten jo useasti olemme kertoneet, on Raa- timiehenluodolla olewan niittypalstan n:o 82 Vuokraaja hra Oskari Kata- wa lumattomasti ja mastoin nimen omaista kieltoa rakentanut sanotulle palstalle Luotsinmäen juoman Var relle asuinrakennuksen. Siltä Varal ta, että Valtuusmiehet päättäisimät antaa rakennuksen olla paikoillaan, rahatoimikamari ehdotti rakennusta somistettamaksi ja muiden ehtojen muassa kannettamaksi erityisen tont- tiVuokran nimellä 1ö mk Vuodessa. MaltuuSton Valmistama Valiokunta ehdotti rakennuksen nykyiseltä asemal taan poiStettamaksi tahi stirrettämäkst rahatoimikamarin määräämälle pai» kalle. Kun Valtuusmiesten t. k.n 3 p:n kokouksessa armeltiin erehdyk sen tapahtuneen ja hra Kataman ra- lentäneen Varmassa uskossa, että hänellä on siihen lupa, päätettiin hankkia hra Kataman ja kaupungin ogronoomin tässä kysymyksessä raha toimikamarille antamat selitykset Val tuuston nähtämikst. Nyt nuo selitykset julkiluettua päät- tirvät Valtuusmiehet 16 äänellä 10 Vastaan määrätä rakennukset puret- torviksi tai siirre'tämcksi r hatoimi'a- m:rin määräämälle paiko!:?. Raatihuoneen edustan mataloit- tamiseSta teh?y ehdotus hyiMiin. Saippuatehdas tiilitehtaan ton tille. Kauppias Bruno Juselms on pyytänyt saada tiilitehdasta wor en VuokrLtulle alueelle 6-ssa kaupungin- osassa rakennuttaa saippuatehtaan kimestä. Rahatoimikamari miklipi^enään lausuu, että aijottu rakennu' woi- daan rakentaa sanotulle peikolle eh- dolla, että, joS wlee kysymykseen ko rotetut palomakuutusmaksut lähe syy- deösä olewista rakennuksista, hakija ottaa Vastatakseen niistä. MaltuuSton Valmistama Valio kunta ehdottaa anomukseen suostutta- maksi rahatoimikamarin asettamilla ehdoilla. KoSka Välikirja tiilitehdasta Varten Vuokratusta alueesta on teh ty toisen henkilön kanssa eikä Väli- irjaa ole siirretty hra Juseliukselle, johon siirtoon karmitaan Valtuuston suoStumuS, niin ehdottaa Valiokunta, että rahatoimikamarille annetaan toi meksi walwoa, että siirto asianmu kaisesti tulee asiallisten ke5ken Väli kirjo hin mer?ityisi. Nyt Valtuuston kokouksessa asiasta keskusteltaessa o!iwat hrat Sundblom, Saha y. m. sitä mieltä, e'tä palorva- kuutuZmaksujen kvr-vausehto olisi teollisuuden kehittymistä ehkäisemällä poistettavia. Hra Manninen piti tehdaslaitoksen rakentamisen kaupun gin sisään ilman ehtoja naapurien oikeuksia loukkaamana. Ammukset läheisille tonteille owat rakennetut sillä kuivalla, tiedalla ja edellytyksellä, että lähelle ei rakenneta tulenmaaral- lisia laitoksia. Sitäpaitsi ihmetteli hän, että rakennusta on jo rumettu lumotta rakentamaan. Hra Laakso nen ilmoitti, että sanotulle tontille on l? aikaisemminkin rakennettu tulen- vaarallinen laitoS, Viljankuimaus- riihi, sekin ilman lupaa, jonka tähden ehdotti, että, ennenkun asia ratkais taan, otettaisiin selko tästäkin lumat tomasti sijoitetusta rakennuksesta. Kokouksensa läsnäollut kaupungin pormestari ilmoitti, että kysymyksessä olema tontti ei suinkaan ole mikään tehdastontti. Itse rakennuslupaa sellaisenaan ei kukaan Vastustanut. Toiset halusi- wat antoa rakennusluman i !man mi tään ehtoja, toiset rahatoimikamarin ja Valmistaman maitokunnan asetta milla ehdoilla. Äänestyksessä hyräk- syttiinkin 15 äänellä 11 Vastaan rahatoimikamarin ja walmistuswalio- kunaan ehdotukset. Vapaaehtoiselle palokunnalle myönnettiin ensi Vuoden alusta alka maksi 5-wuotis!audeksi 3,000 mkn muotuinen amustus toimintansa edis tämiseksi. MaltuuSton kokoussalin käyttä minen ilmaiseksi taidenäyttelyjä Marten. Taiteilija Ma srid Kauha nen oli pyytänyt näyttelyänsä Mar ten käyttää Vuokratta Valtuusmies ten kokoussalia. Anomusta esiteltä essä Valtuuston kokouksessa t. km >'! p.nä armeli hra Idman, ettei anojan taide ole sen armoista, että sali sen näyt telemiseksi Voitaisiin ilman maksua luo- ivuttaa, eikä yleensä pitäisi kaikenlai sille aitain simelijöille tolonkstrykare) salia antaa. Silloin päättimät Val tuusmiehet pyytää lausuntoa Porin taide- ja taideteollisuusyhdistyksellä sekä Valmistairalta Valiokunnaltaan. Porin taide- ja taideteollisuusyh distys lausunnossaan on sitä mieltä, että ainoastaan todellakin kannatusta ansaitsemille taiteilijoille, jotka kas- wattawat kanaamme taidemakua ja edis!ämät taiteellista ymmärtämystä, maltuuston sali olisi annettama. Herra M. Kauhasen taide ei mis sään tapauksessa ole sellaista, että se tätä tarkoitusta täyttäisi. Ja erit täinkin siihen nähde.?, että kaupung n kansakouluoppilaat omat ilman mak sua päässeet tällaisiin näyttelyihin, on tämä sali warattawa taiteilijoille, joiden tuotteet kansamme alemmissa kin kerroksisia owat omiaan herättä mään ja kakattam an termettä tai detta. Tämän taideyhdistyksen lausunnon perusteella ja u'a!niis!uöwaliokunnan ehdotuksesta päätiimät Valtuusmiehet hyljätä hra Kauhasen anomuksen. Kaupungin kansakoulut. Kansa koulujen johtokunta ehdotti, että kau pungin suomenkielisessä poikakansa- koulussa se mirka, jota opettaja Wäinö Astala nyt apuopettajana hoitaa, asetettaisiin Vakinaiselle kan nalle koska tämä Virka kansakoulussa Välttämättä tarmitaan, oppilasluku kun wuost Vuodelta on lisääntynyt niin, että kun se esim. syyslukukauden alussa w. 190^, jolloin opettaja Astola Virkaan otettiin, oli 1,636, se nyt on 1,820. — MalmiStama Valiokunta puolsi ehdotusta. MaltuuSmiehet hqwäksyiwät ehdc- tuksen, joten opettaja Astalalle tulee Vakinaiselle opettajalle kuulunet edut. Uno t5ygnaenkse« 1<»O° ja Pori» kaupungin kansakoulujen 7,U-wuo° tiSjukla. Kun sekä Eygnaeu'sen 1(X1-wuotisjuhlan irietosta että Porin kaupungin kansakoulujen ö0-wuct,s- juhlaan laaditun muiSteimakirjasen toimittamisesta tuli tappiota, edelli sestä 206 mk 36 p. sen kautta että