1910 U:o 65 QkkillZ llkM? M 1910 l^I:o 65 Qkkinz MV? l>Zlz Lurun Lebl! chSuKfe» ja Krt-Mmm- Katujen Kulmassa HastaMtä Sää-tSxauKKia LlakerraSsa, kolmas ovi KriStiiuankadu» kulmasta lähtien Läntisellä Rautakadulla. Ilmoitus- ja TilaaSkonttori (8 <Up.—7 i^.) .... 84 loimiSto (10—12 cup. ja ö—»7 iH.)...»», 14 41 SaSsakonttori 7 45 Airjapaiso ja faktori ... SS Toim.johtaja S 91 HUattshw«at: Turussa PoStik. Asko Wuod. ... 3:— 4: — Puoli » ... 1:60 2: — Nelj. . ... —.90 1:20 ZrtsuaiSnumerot S p. Httnm Hehkeä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kousalle. Jurun Hetztt Q«»etchh kolmesti viikossa, »imit- tii» tiistaisia, torstaisia ja lau- »»taisi» aamulla. Lehti kauoetaa» Turussa maksutta kuskin tilaaja» kotus. Ote almanakasta. ZASt-i. kesäk. 7 p.: Roobert. KeSkiviAo, kesäk. 8 p.- Salomo. Sää-olot Turussa. ZVUme lauautaiua: Limpömäärä: korkein -s- 18, alin s. Ilman snhteellinen kostenS: K3 Tuulen suunta: Eteläinen. Lurinko o» paistanut: ^ t. 10 m. Toispäiväuä suuuuutaiua. Lämpömäärä: korkein 22, alin -j- 10. Mman suhteellinen koSteuS 4S ^ Zimlen suunta : Luoteinen. ou paistanut: — IS t. 10 m. Eileu maauautaiua: LLmpSmSärä: iorkeiu -s- 23, ali» K. Mllla» suhteellinen koSteuS: "/». Tuule» suunta: Luoteinen. Karurko o» paistanut: 14 t. SS m. curun Levti pjältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukjet: Hduskuunan «ilmeinen istunto- tavst. Johtava kirjoitus. Saame» kohtalo duuma» kk sts,i N»ska» Parlamentti ja fe- «aaMt Suomen Puolesta: Suuri joukko senaattoreja ja edustajia allekir joittanut vastalauseeu. Englannin sana«alehdet Suo- «e» »«alesta. Senaattn oikensofasto: Presideutti »kerman uimitetty oikeusojastoa vara- puheenjohrajakst. Samuli Aaski tuveruSSri Muo- Äsen apuriksi. AnolonsoittoKo Suomelle? Ankara rankkasade tzspa»jasfa. Tehnyt paljon tuhoa, m. m. huuhtonut pois puoleu erästä isoa kylää. Ankara taistel» ryövärien ja sttamie» »Sltlli. Aieltolaki kknestys Auotfissa: 1^45, 249 ääutä väkijuoma-kieltolais puolesta. Kriks muistopäivä: Huomenna »» 100 vuotta kuluuut suure» säveltäjä» N. Echumasai» syutymaStä. Anwia: Leatokoae automobiili. — Robert Sehnmauu. A. «., Y. m. Suomen Kohtalo dullNM kiijissii. Suomea kohtalo on uyt Menäjän valtakuuuauduumau käsissä. Niinkuin euneu olemme kertoneet, alotti duuma käsitellä Suomen kysymystä viime per jautaiua. Verrattain suurella äänten enem mistöllä — 186 äänellä 120 vas taan — julistettiin tämä kysymys kii reelliseksi. Siinä päätöksessä jo kuvaStau Venäjän uykyiöten hallitus- herraiu ja heidäu kannattajainsa ääre tön viha Suomea kansaa ja sen lail lisia oikeuksia vaStaan. Ja se viha ou myös pohjzsäveleeuä useimmissa uiiösä lausunnoissa, joita valtakunnanduumaa jäsenet yleisvalta- knnnalliseSta lamsäädäntökysymykseStä ovat duumaa istunnoissa perjantaina, lauantaina ja eilea antaneet. Keskus telua täStä asiasta on näet kestänyt kaikkina näinä päivinä ja jatkunee sitä vielä useita päiviä. Jo perjantaina oli uäet pyydetty noin puolensataa pu heenvuoroa, ja kun useat puhujat pu huvat korkeimman sallituu ajaa, uimit- täiu tuimia, uiin kyllä fitä puhumista leStSS. Jo edeltäpäin ou tuaaettua, mitenkä asia lopulta tulee päättymään, kun »Suomisyöjät* ovat duumassa enem mistönä. Suomea puolustajat siellä eivät puheillaan mitään voi, sillä jär kevät ajatukset eivät mene vihasta vimmatun euemmiStöu päihin, joka enemmistö jo edeltäpäin on päättänyt, miteakä se äänestää, ollen ottamatta kuuleviiu korviin mitään vastaväit teitä. Suomea puolustajista mainittakoon erittäin perustuslailliseen kansauvaltai- seen puolueeseen kuuluva Miljulov a sosialistiseen puolueeseen kuuluva Gegetschkori. Molemmat ovat he pontevasti puolustaneet Suomen pe- ruStuStuslaillisia oikeuksia, huomaut. taen, että niitä ei voi muuttaa ilman Suomen valtiopäiväin myöntymystä. Perjantaisessa istunnossa piti pää ministeri Stolypin suuren puheen, jossa hän puolusti lakiehdotustaan. Puolustus oli kummi ukin heilko — niinkuin sen täytyikin olla, sillä vää ryyttä ou vaikea poutevasti ja vai kuttavasti puolustaa! Stolypiuin pu hetta pidetään ulkomaillakin — kutea BerliuiSta sähkötetään — hyvin heik kona. Saksaa lehdet huomauttavat, että puhe on selwä todistus siitä, että Menäjän hallitus ou epäröimällä kaa valla. »Berliner Tagcblatt" sanoo että ei yksikään niistä todlstekappaleista, jotka Siolypiu on esiintuonut, oikeuta hänen lakiehdotustaan. Niin, herra Stolypia ei ole voinut todistaa Suomea vastaan tähtääväänsä hyökkäystä oikeutetuksi, eivätkä sitä voi todistaa oikeaksi hänen uskolliset aseen- kantajansa duumassa. Mutta sittenkin tulee Suomi muserretuksi siellä. Kan samme ou, kuteu Hels. Saa. sattuvasti sanoo, tällä hetkellä kuin suojaton mieS julmistuneen jättiläisen käsissä. Odo- tamme vain, hetkiä laskien, miten pe rinpohjaiseksi se hävityksemme on tu leva. jonka tulevan väemme! Ranskan parlamentti ja senaatti Suomen puoleöta. Suuri joukko senaattoreja ja edustajia allekirjottaant vastalauseen. ParisiSta sähkötetään: Sanomalehti ,L e Te mpS" ilmot- taa, että useat Ranskan parlamentin jäsenet uiiu pian kuin kamarit uudellee» kokoontumat panevat alulle adressin laa timisen Suomea oikenkfien puolesta We- näjän valtakuunanduumalle lähetettä väksi. Zlllekirjottajat, jotka katkeralla vnelenknnnolla ov-5 bavainueet Suo Automobiili lentokone. TSSsä o» kuvattuna ilmaSsälentäjLn Gravertiu automobiili-lentokone, joka o» fite» kokoonpantu, että sitä voidaa» käyttää milloin lentokoneena, milloin maarpivnalla kulkevana automobiilina. men itsenäisyyttä vastaan kohdistettujen vihamielisten suunnitelmien viime ke^ hittymistä, kiinnittävät venäläisten vir kaveljiensä huomilta fiiheu vastavai kutukseen, jota sellaisen politiikan edis tymisestä syntyisi Ranskassa. Ne muis tuttavat niistä yleisistä omautunnon vastalauseista, jotka tehtiiu Suomen vapaan kehittymisen ensimäistä hyökkä ystä vastaa» vuonna 1S99, tämän maan, joka sivistyksensä ja kunnioituk sensa kautta yleistä järjestystä vas taan sekä viisailla laiusäädäutötoimen- piteillääu ou tullut jalokiveksi keisarilli seen kruunuun ja täteu saanut osakseen koko maailmaa ihailun. Kiihtyneinä siitä kiireellisyydestä, jolla kokonaisen kansakunnan kohtalo päätetääu ilmau että mitääu huomiota kiiuuitetään Suo mea valtiopäivä!» lausuuaolle, pyytä vät Ranskaa parlamentin jäsenet, että venäläiset virkaveljet harkitsisivat tätä kysymystä sillä tärkeydellä kuiu se an saitsee, sillä Suomi ou vuosisadan yhtä mittaisella työllä saanut paikkansa mail- man sivistyshistoriassa. Myöhemmin ilmoitetaan Parifista: Menäjän duumalle lähetettävän adres siin on tähäu asti (kesäk. Z p.) allekir joittanut jo noin 50 senaattoria ja 100 melkein kaikkiin puolueisiin kuuluvaa edustajaa. Allekirjoittamista jatkuu muutamia päiviä. Allekirjoittaneiden joukossa on useita entisiä ministereitä ja lukuisia huomattavia senaattoreita ja edusmiehiä. Englannin sanomalehdet Suvinen puolesta. Suomen kohtalo näyttää saatoutta- van ulkomaiden sanomalehdis-össä yhä suurempaa mielenkiintoa. Päivittäin sisällulvät ulkomaiset lehdet kirjoituksia Suomen asiaSta Niinpä englantilai set lehdet, jotka alunpitäen ovat esiin tyneet vapaan ja jaloa maan sanoma lehdistölle arvokkaalla, lujalla ja joh donmukaisella tavalla puolestamme, nyt, kun meidän henkeemme ja ve reemme valtakunnanduumassa kiiuni käydään, kohtaloslamme mahdollisesti entistä lujemmalla tavalla Menäjän kanssa tiliä tekevät: Niinpä lauman- täiset »Times-, Moruing Post" ja »Daily New S" — sähköttää H. S:u kirjeenvaihtaja — voimakkaissa johtavissa kirjoituksissa oikeuksiamme puolustavat. Senaatin oikeus- osasto. Hfrefideutti Akerma» «lmitetty oikeusosastan »varapuheen- johtajakfi. Kesäk. 1 pnä annetulla kaikkeinkor- keimmalla julistuksella on Turun hovi oikeuden presidentti D. W. Äker ma n nimitetty senaattoriksi ja senaa tin oikeuS osaSton varapuheenjohta jaksi syysk. 30 p:ään 1912 aSti. » Senaattori Äkerma» ou syntynyt 1843, kälvl koulua pietarllaises>a kim- naasissa ja kirjotettiin sikäläiseen yli- opistoon 1862. Helsingin yliopistossa hän suoritti tuomaritutkinaou ja palveli . sen jälkeen Miipurin hovioikeudessa, I jossa tuli asessoriksi 1885, »euvoksekfi 1890. Hra Ä nimitettiin Bobrikoffin aikana 1901 senaattoriksi, ensin kauppa ja teollisvustoimitnSkunnaa, sitten 1904 oikenStoimituSkuuuaa päälliköksi. Turun hovioikende» presidentiksi senaattori Ä. tuli 1905. Samuli KoSki apuriksi. Mikkeli» lääni» kuveruööri Ilmari Wuorinen on määrännyt konlnylihalli- tukse» sihteeri» S. KoSke» kesäk. 16 pStä hoitamaa» Mikkeli» lääni» lääninfihtee- rinvirkaa siksi kuuueS virka vakiuai- seSti täytetään ja kunnes viran uusi haltija ou astunut toimeeusa. Sllolillsoittoko Suomelle? Gen johdosta, että ZöenSjSn valtakunnan» duuma nyt on ryhtynyt Suomen asiaa käsit telemää», kirjoittaa »Hämetär* m. m, seu raavasti: Luulkoon wam duuma» epäinhimillinen enemmistökin nyt Suomea hautajaisjuhliin käymänsä — tvalekuolleeu se hautaa, jos hau taa. Suomeu kansa ei kuole, sillä se ei tahdo kuolla. Kuollakseeu se »vielä ou liian nuori. Se taiiroo elää, ja se elää. Sillä on elä- misoikeudet — sillä ou puolellaan kaikki se malta maailmassa, mikä perustun oikeuteen ja totnuteen, s. o. simistykseea. Ja se «alta lopultakin lvoittaa, se voittaa euneu pitkää Weuäjälläkiu. Sivistynyt »nuori Wenäjä" sen lipun kerran pystyttää, ja sen lipuu lie humista odottaen me suomalaiset ahdistet tuina, sorrettuinakin henkemme säilytämme. Soitto saattaa käydä kuoliujoitoksi soitta jille — ei Suomelle. Ankara rankkasade CspanjaSsa. Anott eristi isoa kyttii tuhon- tannt. Madridista, Espanja» pääkaupungista sähkötetään, että tavattoman ankara rank kasade ou tehnyt suurta tuhoa SaragoS- saa kaupnngi» seutuvilla Pohjois Espa- nia» keskiosassa. — Melkein pnolet Agonin kylää hnnhtoi vesi pois. 500 kylän asukasta on suurimmasta hädässä ja puutteessa. Kyyhkysenmunan kokoiset rakeet ovat perinpohjin tuhonneet vil jaa pelloilla ja pnntarhai» hedelmäpuut. Rakeet särkivät kylän kaikki ikkunaruu dut. Kylä» ympäristöllä o» teillä vettä metri» korkeudelta. KieltolakiäänestyS Ruot sissa» 1,845,249 «Snti vSkijuomakietto- lain puolesta. Ruotsi» raittiuSseuroje» eduStajahh- distys o» nyt julkaissut virallisen tie don toimeenpannun kieltolakiäänestyksen tuloksesta. Kieltolain puolesta on äänes tänyt kokonaista 1,845,249 henkeä eli yli 54 prosenttia koko tayfi-ikäiseu väeS töa lukumäärästä. 18 vuotta täyttä neiden henkilöiden lukumäärä uousee ni mittäin 3,387,964:ään. Kiellon vas tustajien äänimäärä on ainoastaan 16,471, s. o. ei täyttä S tuhatta kohti täysi-ikäisiStä. Mnntamia kymmeniä tu hansia henkilöitä o» kieltäytynyt otta masta LäneStyksee» osaa. Tässä snh- l teeSsa puuttuu tietoja useista kunnista. Dli 1 Vt miljoonaa täysikaSvnifiSta ei ole ollnt ääntenkerääjien tavattavissa tai asnvat kunnissa, joissa ei äänes tystä ole tapahtunut. Eräs muistopäivä. A. Schuman». Huomenna, kesäk. 8 pmä, on ummel- leen 100 vuotta kulunut päivästä, jol loin syntyi yksi Saksan suurimpia sävel täjiä Robert Schuman». Hä» syntyi 8 p. kesäk. 1810 ZvickanSsa Sak- sissa. Muonaa 1854 tuli HS» mieli- puoleksi ja kuoli kaksi vuotta myöhem min, siis ainoastaan 46 vuode» ikäi senä, houruiuhuoneessa likellä Bouuia kaupunkia. Schumanni» sävellykset ovat tunnel- marikkaita, henkeivän mielenknvitukse» tuotteita. — Hänen puolisonsa K la ro Schuman» oli ykfi »viime nmofifa- d.in etewimpiä pianonsoittajia. Julkaisemme tässä muistopäivän joh dosta säveltäjän mvotokllmaa. Ankara taistelu ryöwä« rien ja fotatväen wälilla. Parifista, kesäknnn S päivänä. Ulä- Senegalin kuvernööri ilmoittaa että 500 arabialaista ryöväriä GaffaSsa hyökkäsi kameleilla ratsastavan tarkka- ampnjaosaston päälle. Ankaran taiste lun jälkeen syöstiin arabialaiset takaisin. Arabialaiset menettivät 100 kaatunutta ja 37 haavoittunutta, tarkka-ampujat 8 kaatunutta ja 10 haaivoittunutta. Kamala murha pal- jastunut Napolissa. Napolissa Etelä-Italiassa löydettiia äskettäin nuoren naisen rnumiS, jouka aallot olivat ajaneet rannalle. PrinSsi Rospigliosin Amerikassa syntynyt puo liso tunsi hänet serkuksee», maalaajatar Neidiksi. Kysymyksessä on, mikäli Napolista ilmoitetaan, kamala murha, johonka ka- morra (eräs italialainen rosmoliitto) on tehnyt itsensä syypääksi. Tämä nuori maalaajatar, erään amerikalaisea mil- joonaomistajan tytär, on kidutettu kuo liaaksi. Hänellä oli tapana yksin kul jeskella Napolia kurjimmissa kaupungin- osissa maalatakseen tätä »romantilllsta lokaa", knten hänellä oli ollnt tapana sanoa. Tällaisella retkellä vangitsivat hänet nähtävästi jotkut kamorran jäse nistä. Ruumiinavauksessa on ilmennyt että ueiti Reid ei ollut syönyt viimeiStea 48 tuuui» aikana, sitäpaitsi oli polvissa merkkejä, jotka osottivat että hä» kaua» oli ollut polvillaan. Poliisit, jotka tnntevat kamorra» menettelytavat, väit tävät että kamorra on pakoittanut »eiti Reidiä kertomaa» serkkunsa, prinsessa RoSpigliosi», elämäntavoista voidaksee» hyökätä hänen kinppuunsa ryöstönaikeeS- sa. Prinsessa RoSpigliosi on luonnol lisesti hankkinut luotettava» vartiosto» suojelemaan itseänsä kamorrau hyökkäyk siä vastaa». Ne tuskat, joita ueiti Reid todennä köisesti on saanut kärsiä kamorra» kidu» tuSkammioissa, muistuttavat keSkiaja» inkvlfitfioni» (kidntuStuomioistuimen) harjoittamia julmuuksia. Uhrilta sido» tao» kädet selä» tackse ja hänet pakoi- tetaan polvistumaan lattiaa» kiinaite- ty» rautareakaa» sisälle, joho»ka rea. kaasee» o» kiinnitetty teräviä piikkejä. Uhri ei niinmuodoin voi nukkua, hä» ei »oi uouSta pystyyn, koSka jalat pit källisestä polvistumisesta ovat jäykisty neet. Jos hä» väjymykse» herpautta» mana nukahtaa, kaatuu hä» ehdottomaStt teräviä piikkejä vastaan, jotka tankea- tuvat häneu ruumiiseensa. Senvuokfi täytyy hänen koko ajaa pysytellä val veilla. Tuoa tuostakin tulevat huo neeseen kamorran inkvisiittorit ja vaa tivat — uhateu yhä julmemmilla kidu» tukfilla — uhria vastaamaa» heidä» kysymyksiinsä. Tuskiapa o» »eiti Reid kahta yötä ja päivää kestänyt tätä kid»taSta aata- matta kamorralle siitä tietoja, joita he tarvitsevat rikolliSte» suunnitelmiensa toteuttamisesi. Ei halua enää olla rikkaimpana. Maailma» rikkain «ie», öljyknningaS Roekeseller, on päättänyt, että hä» haluaa kuolla köyhänä ja että hä» siitä syyStä lahjoiätaa pois koko satumaisen omaisuuteusa. Tämä päätös o» luo»- »olliseSti herättänyt suurta huomiota koko Amerikassa eikä tietysti ole »oitu olla käymättä haastattelemassa häutS tämä» köyhänä kuolemishalu» johdosta. Erään sanomalehdes avustaja kertoo Rockcselleriu haastattelussa selittäseea: »Minulla ou", sauoi Rockefeller, .ai noastaan yksi syy menettelyyni, ja se o» yksinkertaisesti siinä, että kaikki «ikä kos kee rahoja, inhoitta» minua. — E» voi tarkkaan sanoa, kuinka monta miljar dia elämäni kuluessa ou kulkennt käsieni kautto, mutta seu voiu sanoa, että monta, monta elämäni päivää o» kulu- uut yksinomaan rahojen ajattelemisessa, niin pitkälle kniu voi» muistaa taakse- päiu. Ihmiset ovat luonnollisesti usko neet, että olen ollnt onnellinen tultuani rikkaaksi, mntta vasta nyt, tehdessäni lopuu rahoistani tahdo» koettaa mitä onni on. Ajattelen pidättää itselleni ja r erheelleni vain pienen osaa omaisuu desta, kolme neljä sataatuhatta dollaria tai niille paikoin. (On fitä jo fiinäkiu!) Omaiseni owat samaa mieltä kanssani. Meillä ei koskaan ole ollut halua lois toon eikä ylellisyyteen." Haastattelijan kysyttyä, minne HS» lahjoittaisi omaisuutensa, vaStafi Rocke feller, että hän aikoo ne antaa valtiolle liittäen ainoastaan sen ehdon, että val tio ottaa vastataksensa omaisuuden sopi vasta sijoituksesta. »Muutaman päivän kuluttua", lopetti R. keskustelun, „en enää ole monimil jonääri. Vetäydyn maatilalleni Biggy MooataifiSsa". Knuluu asiau luontoon, että muuta mat Amerikan lehdet vainuavat Rocke- sellerin noilla oikeillaan vaan koettavaa pettää valtiota, jolle omaisnndesta tnlisi snnri perintövero. Mutta niinhän aina on hyvien tekojen laita. Aina löytyy ihmisiä, jotka löytävät huonoja syitä hymääs tekoon. Asia» todenperäisyydestä saattaa olla eri mieltä kukin. Ken elää, se näkee... Nuhdesaarna „towenillc". TyömieS-lehdessä pitää MalpaS aika nuh desaarnan muutamille edusluuta-tomereille, jotka omat rikkoneet tosi-sosialiSriSta esiinty mistapaa vastaan. He näet esiytyivät edus kunnan lopettajaisissa —puhtaissa vaatteissa. Arsö Mäkelällä oli — ajatelkaas, kuinka kau heata! — käsivarsissa kalvosimet, „erittäin komeakaarteiset kalvosimet". Alma Jokinen ja Ida Aalle esiytyimät mySS puhtaissa pu kimissa ja tukka kauniisti kammattnna! Htzi semmoista! Ja sitten se Drjö Mäkelin vielä o» kätel lyt erästä porvariedustajaa! Oletteko kuul leet kummempaa! . . . Niin, niin, kyllä on niillä sosialisti -papoilla paljon huolta, kun eivät kaikki heidän lap sensa osaa olla oikein kilttejä!'