Tiistaina 26 p. Huhtikuuta KARJALAT A-R N:o 46 — 1910 Kansakoulujcn waltioawut. Opettajain ja opettajatarten palk- kaamiseksi on m. m. allamaini- tuille kouluille myönnetty seuraa- wat apurahat: Tohmajciriven kunnan Keinien koululle apuopettajattaren palkkaa miseksi mk.: saman kunnan Petromaaran koululle opettajattaren palkkaamia seksi !>00 mk. ja mieskäsit. ohjaa ;an palkkaamiseksi 75 mk., ehdolla että opettajattaren taloutta war- ten laitetaan koululle kellari, jollei sitä entisestään ole. Turun Hcwoswakuutusyhtiön kokouksessa huhtikuussa määrättiin m. m. H. Laakkoselle Ilomantsista ">0. Tohmajäriven piirin nimismie- hen ilmoituksen johdosta, että Ken- raalinkylässä n:o ^ astuvan talol- lisen Pekka Mariksen 3 hemosta ja 5toununivaaran kylässä mo 1 asu ivan talollisen Erik Karmoseu - hemosta oivat sairastuneet pää- tautiin, on piirieläinlääkäri Arel Söderman saanut läänin kn- mernöörin määräyksen ryhtyä toi miin taudin parantamiseksi ja sen leivenentisen ehkäisemiseksi. KM) ivnotta tuli eilen t. k. p:»ä kuluneeksi siitä, kun Nurmes pääsi erityi seksi kirkkoherrakunnaksi. Koski-Iaa- kon kuoltua Pielisjärmellä •"> pum helmik. 18U9 määrättiin näet ar mollisella käskykirjeellä 25 pmä hnlitik. 1810, että Nurmes oli eroi- tettama Pielisjärmestä ja muo dostama oman kirkkoherrakunnan sekä ettei raja 'Nurmeksen uuden ja Pielisjärmen ivanhan kirkkoher- rakuunan ivälillä tulisi olemaan sama, joka ennen oli ollut Nur- ineksen käräjäkunnan rajaua. En- simainen kirkkoherra saapui Nur mekseen m. 1813. Tataivuotiskautena on 'Nurmek sessa olleet k i r k k o h e r r o i n a: Adolf Henrik Winter, koulun ivararehtori Kuopiosta, 181:!— 1824, Aaron W e n el l, rehtori Kuopiosta 1828—1847, Sippo Kustaa Kroijerus, entinen ka- dettikoulun opettaja ja Käkisalmen roivasti, 184!)—18(>0, Karl Ferdi- nand P s a l e r, Muouiouniskan kirkkoherra, 18(iW—1877, Karl Elis R o o s, Kuopion koulun opettaja ja Kuhmoimiemen kirkkoherra, 1881 —1!K>6, sekä öiiiloEngelbertMai nio, kirjailija ja Artjärmen kirkko- herra, w:sta 1908. Kappalaisina omat olleet, sitten- kuin Salomon Samenins 1811 kuoli, Johan Lagus, entinen Kiihtelysmaaran pitäjänapulainen, 1812—18'j(>, Karl H a h l, apulais- pappi Luhaugosta, 1S3!»—1848, Pekka Juhani Fredrik B r o s e k d t, Kesälahden kappalainen, 185>1— 18ö8, Karl Johan Eugekberg, Ristijäriven kappalainen, I8<it>— 18V4 ja Kustaa Adolf Ros s an- der. Wehmersalmen kappalainen, 1896—1909. Lukkareina taas omat olleet Pekka Mustonen, Eerik K uit- ti ne» (oikeastaan suntio, mutta iveisasi kuu ivaliltu lukkari kuoli), Heikki Hannikainen ja Antero Harju. .kuntakokous Äuusjärivcllä. Marsiuaisessa kuntakokouksessa tämän kuun 18 p. keskusteltiin ja päätettiin seuraamat asiat: Luettiin kaikki kunnan tilit, sekä annettiin muistutuksetta tiliivapaus tilintekiälle. Keskusteltiin rauta- sänkyjen ostamisesta maimaista- lolle ja päätökseksi tuli, että tällä kertaa ei niitä osteta. Otettiin sitte kysymys houruin huoneen rakentamisesta maimaistalolle, päätökseksi tuli, ettei mainittua laitosta nyt rakenneta. Päätet- tiin rakentaa kansakoululle puu- liiteri. Maljasalmen kausakou- lulle päätettiin ostaa opetusmä- lineitä, esiin, sysikaalinen kalusto. Keskusteltiin rvaalilautakunnan palkasta ja päätettiin lautakun nan jäsenille maksaa 2 mk. öo p. päimältä paitsi puheenjohtajalle mähän enämpi. Myöskin oli ky- symys Ohtaansalinen lossarin wi- ran myynnistä. Seuraama ko- kous pääteltiin pitää Kuusjär- mellä. Juomeden kanaman kaimu- kokoukseen Helsinkiin päätettiin lä- hettää O. Moutilainen Malja- salmelta. Päätettiin asettaa muok- ralautakunta, maan siihen kuulu- mat jäsenet malitaan toisessa ko- kouksessa. Kirkonkylän ja Malja- salmen kansakoulujen rakennus- kysymys piirustusten suhteen jä- tettiin seuraamaan kokoukseen. Kuitta päätti ottaa 14,000 mkan lainan koulujen rakennuskassaan. Lääkärinapua myönnettiin parille henkilölle. Taloukallppa. Talollinen A. Hartikainen myi perintötilan Warislahden kylästä n.°o 23 kauppahuone Gutzeitille, kauppasumma 7,r>ou mk. Hetvoskauppa. Talollinen Otto Tuppurainen Liperin Mattisenlahdesta möi äs- kettäin omistamansa „Walpas"- nimisen oriin Oulun kaupungin oriyhdistykselle. Kauppahinta 4,öuo markkaa. Kuusjärtve» nuorisoseuralla oli mapaa-ilmat t. k. 20 p. kaup- pias Kuokkasen talossa kirkolla. Ohjelmassa oli laulua, puhe, esi- telmä, runo, satu, mutta ikä- mä kyllä yleisöä oli saapunut sangen mähän, että näytti to- dellakin siltä, fuiix seura kulkisi kohti hautaansa. Lieneekö keli- rttto maikuttanut osanoton noin laimeaksi, mai joko todellakin m melaan torkkumaan. Tulemaisuus sen näyttää. .Henkiolennon näki eräs paljon puhuma ivaiino >tuusjärwen hautausmaalla les- kellä päilvää. ^!äyn nähtyään sairastui ivaimo ja parani jäl- leeii, hän ei selitä kenellekään iiii- tä henkiolento hänelle puhui, syys- tä että jos hän sanoisi, niin kuu lija samassa kuolisi. Henkiolento on muka sen ivakuuttannt nä- kijälle. En ole kysynyt haudan- kaimajalta josko hän tuona ih- meellisenä päiiväiiä olisi ollut työssään hautausmaalla, joten maiino olisi erehtynyt näyissään ja herinostustilassa ollessaaii kuuli kummia lelä näti ihme im. Eläinten rnnan puutteesta ei >iuusjärlvellä ole kuulmiut suuria malilulsia, muu- tainilla kyllä ivähempiivaraisilla on jo wähäii ollut hatusalla, mutta paikkakunnalla on useim- millä marailu puutteellisilletin. Muualta Suo mesta. Waltaku unau!a iusii ii d ii n iv. HaUitus kiiruhtaa Zi.outea koskewan lakieydotttkfcn jvuduttiimiSta. lirjoktaa: Tuumassa liillrnviea tietojen mukaan tarkastetaan 3imir.cn koskema lakiehdotus malmtummn lainsäädännöstä duumassa ennen kesälomalle hajaaiiiumisla. Alussa oli aikomus tarkastaa se syksyllä, mutta minne päirninä on hallituksen puolelta huomau- tettu, että asia on ratkaisiama mahdollisintinan pian. 3en jäl keen, kun duuman puheenjohtaja Gutshkoiv kaivi äskettäin Tsarsko- ;c 3elossa, on; puhccimlaiteen ky symyksen päirnäjärjestyksen olla- miseii mälltämättömyys erniei, duu- mau kesälomaa käynyt erityisen seliväksi. Tuumasm kerrotaan, että tämän johdosta on Suomen asiain iva- liokuunan puheeiijohtaja Krupen- ski pitäny! neumottelun ivalio- kunnan esittelijän, kiehui \3cimhi- gseuin ja duuman puheenjohtajan Gutshkomin kanssa. syynä on Englannin yleisen mieli piteen lausumat toiivomukset lie- mentää Tuomen kysymystä, Pietarin poliittisissa piireissä tiiliui jo kymmenen päiivää sitten huhuja, että Suomen laliehdotus pantaisiin unohduksiin ulkoapäin tulleiden ystäivällisten neuivojen johdolta. Stolripiuin mastustajat konserivaliiivisessa leirissä pane- ivat mielä toimeila pääministerin pikaiseen eroon, tosia jumi hänen leteillänsä lakiehdotus katsotaan liian lomaksi. Wajtaruutta'.nlc»ttvostou'.valio- kunta. Äaltalunnanueuivoslo on Suo mea koskemaa mciltatimnanlrtin snädäulöehdoMsta tarkastamaan i]etcttutiit maliokuntaan ivalirnmt m. m.: 5iomalemskiu, Tagauksemiu, outriehin, Mjäsojedoss'iu, Tur- nomon ja llrlnll-Gyllenbandln. Wiipuriil hotvioikeudeu pccsi- dentin toimeen tietää huhu maiaita eh- dokkaaua in. m. Jääsken tuomio- tnmmii tuomarin, senaattori o o- h anne s Zitting in. ZLaltiopäi.t»äitt istuntvjc» !.sk- iäämincn. Huhu kertoo, että hallituspiireis- sä halnltaisiin ivaltiopäiiväin is- tunnot lykattamaksi toukokuun puo- timäkstä eteenpäin, kun et ehditä saada malmiilsi muutamia mero- tus^siiylsiä y. m. — M, 3. m Hm: Kreimi Beilinngjei, aikoo ival- mistaa mietintöä paajiaisioman aikana saadakseen sen esitetyksi rna- liokuunalle toukokuun alussa, jol- loin myöskin alkamat maliokun- nau työt, joita kaikista mee- keistä päättäen tullaa,, joudutta- maan. Jotta lakiehdotuksen raha asialli- nen pnoli saataisiin laadituksi niin )ian kuin mahdollista, kuulu- taau raha-asiain maliokuntaan kutsuttaivau mulltamia sihteerejä Päättämäisyys saada lakit.hdo- tus malmiiksi mielä tällä istunto- kaiidella oli niin suuri, etiä istun tokautta pahimmassa tapauksessa pitennetään. ^'altakunnaiiueuivoston oikeis- oryhmä on päättänyt äänestää malitsemansa maliokunnan pu- )eeiijobtajaksi P. 'Jl. Turnmvoa ja keskusryhinä 3. P. Tagant- emia. Eräs toinen Pietarin lehti ker- too: Huhutaau, että kysymys 3uo- rnea koskeman lakiehdotulsen ntah- dollisimmau pikaisesta joudutta- misesta oii nostettu lokakuulai- ista^ riippumatta, mielapä heidän aikomustaan mastaankin, duuman ulkopuolella tulleeu maiknlllksen painostuksesta. Tämä painostus ou uiiu mahtama, että bituman ivallhimpien nemvosto on päättä- nyt pitkittää istuutokautta mielä eiätuutt 1 p:n jälkeeukiu, joU"= ei asiaa sitä ennen saada ratkais tuksi. Gutshkomin kehotuksesta omat kokakuulaiset ryhtyneet nännmisiiit toimenpiteisiin, jotta malioknnta saisi mietintönsä aikanaan mal- miirsi. Valiokunnan istuntoja pidetään HuHtik. 2, p-stä (m. l.) alkaeii joka päimä. Kailti muut päimäjärjestykseen otetut asiat, tärkeätkin, syrjäytetään Suomea koskeman lakiehdotuksen tieltä. Eräässä Rusk. Wjedomostin puheliutiedossa t. k. 20 p:nä ilino- tetaan seuraamaa: Tuumapiireissä ja poliittisissa piireissä pannaan ylipäänsä yleis tä huomiota Maekenzie-Wallaeen Pietarini saapumiseen. Häneil tunnetti, suhteensa kuningas Ed- mardiii, ja sen lähetystön poliitti- neit luonne, jossa hän aikaisem- min oli tullut Pietariin, ivaikut- tamat luoitnolliseit armeluu, että hau nytkin on saapui,ut samallai- seen tehtämään. "Asioista hyivin perillä olemat henkilöt uskoivat, että yhtenä syyliä hänen käyntiin- sä on uusi selkkaus Persiassa, sa- malla kun toisena pääasiallisena «.eininaarkt. Sorlomalan selninaarin iälle h. K J(. O. RclcimeäUc on myönnetty mirkamapantta ensi tu- leivän toukoku.ln 1 pstä seuraa- wan elot. l'> väimään. Sijaisina .zniroal leijiont T. Lehtinen ja joista jälkimäinen pitää huolla myöskin johtajaa toi- kVm. Tk. 23 p:;ui klo 9 nmattiin lii- kenne Saimaan kanamassa. Sil koin menimät inict enjlinäiset alukset Juustilan sulun lämitse. snur-niS 'iuopiossa ou tänä muomia mää- rätin iiiarkaks! 2>> penniksi ja Lahdessa <> ntarkalsi 2«> peimitsi. "öitNi. Saltiourali.ateiden ratatirei;- mövi K. vi. r a n s e 11 tuoli t. k. 22 p:uä Heksiintisni us juimbc» ituifenci. Nsrjau sahau tyswäestö sa- iioitr; irti. Kinen ennen on kerrottu, puh- kcii ä-: fcltäiti Norjan sahalla Kot kassa imnmlVniioiam ja apulahu- i ien uitio. ^cyttemmin on su hai, loi o iyöiväcslö. yhteensä noin henkeä, sanottu irti 1 päuväi, kuluessa. Molmivtuiia Pictanin. A,wi»tts jätetty scuaattiitt. Parooni Wlad!,niriu Alerandro- mitsh Kaulbars Pietarista ja hra Wilho Svbolem Viipurista omat seuaatilta auoueet lupaa saada omalla kltstailnuksekkaan raleutaa >, o r i:, a a l i r a i t e i s e: t r a u t ci t i e n r a • t - niUoa pilkin Kvimiston pitäjästä "iCajajoeUe, josta he hanlitiuaau liiman iatm.r vai aa ^ aikoivat tarun saailaa. Rautatie tulisi alkamaan Koiiviston pitäjän Maii- nolan tylästä kulkemaan siitä sa- nmn pitäjän Hitnmlmei, tyläau felä Kipinokan jarmon pohjoispuolitse merenrantaa,,, jota se tulisi seu- raarnaau noin kilometrin maltan päässä lai mahdollisesti paikoit- tain rnricmpäuälm. Anojat sanomat silla oleivan suuren merkityksen, että saadaan suoranainen rautatieyhteys aitaan sellaiseen lähellä Pietaria olemaan satamaan, jota syltyllä ja ke,vääl lä on inahdollisilnman kauan jäis- tä mapaa. 3opimin,man paikan Pietarin talmisatainaksi säilöivät he okemai, Koilviston satamai,. miyös huomauttamat he radau merkityksestä rauiukou piekari- laiselle yuioila-asutulselle ja mai- l,ilsemat lopuksi siitä oleman hyö tyä yrnyäristölkä okcmaUc maa seudullekin, jolle Pietari on lnou- uouincit nmoutuottciden ivieiiti- paikka. I is ii n e ilttise-: murhayrit:;S- jiitiu. — Vioittua IttttuclittS wapaulettu. Kemistä leunätettiii, t. k. 2:; p:uä: Iulilieliukseu jutun käsittelyä jatkettiin eilen koko päimän. Il- maii ivalaa kuulusteltiiu rouma Iuuueliuksen mäivyä tohtori Haek- ntcutia. Puolustuspuheessaan, jo ka kesti useita tunteja, ivaati iva- ratuomari Procopi- hylättämäksi yleisen syyttäjän ja kantajan edesivastuiuvaatimukset kaikissa kohdin. Rouma ^uunekius ivaati, että maratuomari Proeopötä olisi kuu- luskdltaiva malaiitehileciiä todista- jana. Kim syyttäjän ja kantajan jääiväysmuistutukset oli hylätty, kuulusteltiin häutä myöskin. ^)ollä julaistuSsa päätöksessä ei oikeus katsonut selmille käyneen, että rouma ^unuelius olisi tehnyt itsensä syypääksi amioliittorikokseen, eikä niyöskään että häii olisi yllyt tänyt murhayrityksen tekoon. Rou ma Iuimelius laskettiin heti iva- paalle jalalle. Etukäteen suoritetut todistaja- palkkiot joutuivat kruunun makset- kamiksi. Halley!» pyrstötähti. Helsingin yliopiston tähtitieteet- lisessä obserivatoriossa on laskettu Halleyn pyrstötähden nousuajat Helsingin horisontin mukaan. Huh- tikuussa nousee pyrstötähti 27 pmä 2,:ti a.-p. ja i") pu,ä a.-p. sekä toulok 1 p:nä a.-p., :-p :nä 2,1t a.-p., '> pn>ä a.-p., p:nä 1 ,->■> a.-p., '•) pmä l,- : >") a.-p., 11 p:na l ,r »l a .-p., 1:5 p:nä 1,"»2 a.-p., 1-j p:na l,5n a.-p. ja 17 p:uä 2,1!) a.-p. „5icsäu enteitä". »Kaikuja Kajaanista" miiine nu- uterossa on m. m. seuraama uu- tiuen: „— Kesän enteitä Kajaanissa. Lampaita oli jo tänään laitumella kirkkopuistossa." huomen luvlsilaitokscn menäliiiS- tyttämiöaikeet. 3. kl. Tm Pietari,, kirjeen- maihtaja ilmottaa tk. 21 p. sen- raamaa: ?äällä ilmestymien menäläis- ten lehtien tiedonannot 3nomen lnotsitaitoksen iiudistamista mar- ten asetetun menäläis-suomalaisen komitean asiain käsittelystä omat meikein poikkeuksetta määriä ja näyttämät syntyneen siten, että n lainattu erinäisiä rnenäläiseltä taholta esitetyn ehdotuksen kohtia ja »väitetään, että ne omat hy- iväksytyt. Todellisuudessa ei ole tehty päätöstä muussa kuin ensi- maisessa kusynlyksessä ja sekin kos- li sitä, '.voidaanko Suomen luotsi- laitoksen palmeluksessa olemat heu- lilöt ilman muuta siirtää miran- toimiiulfeeu keisarikunnassa. Kuu suoiualaisella taholta oli esitetty, kuinka epäoikeudenmukaista tällai nen siirtosysteemi olisi, päätti ko- miten, että siinä tapauksessa, että olidotus limtsilaitoksen uudistami sesta toimeenpannaan, ci ketään " uomen titcifilmtoffcu olemaa hen- luöä ilman omaa suostumuitcian moida siirtää miiTmtoimitutseei, te^sarikmmassa. Kim komitean puheenjohtaja kenraali Wilkitsky amasi komiteail istunnon, omisti han lämpimiä kiitossanoja 3uo- men. luotsilaitokselle. Hän hno- mäntit silloin, että ivalaistus ja u meiliis 3'itomen mesillä on mal- litelpoinen sekä että lnotsilaitokscn koko järjestys on yksinkertaisesti eeinornaineii. Monissa suhteissa Oii imrnslin Wenäjän inerisotalai- toksen taholta oltn pakotettu oita maan oppia Suomesta, jonka tie- doklundelle ja tummutarkkuudeUe hän sitäpaitsi tahtoi antaa täyden timmivtukjen. Kaiken tämän pe- rusieelka olisi Wenäjä>l merisota- laitokselle suureksi eduksi, jos 3uo- men luoisilaitos sen kanssa yhteen Yllätettäisiin. Jämän lausunnon johdosta lie nee amiraali Wirenius kääntynyt komitean jäsenten puoleen kysyen, mitä oikeastaan tarkotettiin tällä uudis tamissuunuitelmalla. Jos uomeu luotsilaitos, kuten yllä timnuslcltiin, on toiininnt matki- kelpoisesti, niin ei kai ollut mi tään syytä ryhlyä sitä uudista- maan. Komitealle jätetyssä ehdo- lukiessa ou m. m. 'määräys, että luoisihenkilot on mirka,virheestä tuomiitama lvenaiäisessä tuomio- istuimessa. Eiversti Fikenius esitti, että kyseenalaisissa tapauk sissa kuuluu tuomitseminen ylsin- .mman suomalaisille tuomioistui mille ja että olisi suorastaa,, oi- keudei, mastaista, että suomalai set luotsit tuomittaisiin menä- iäisissä tuomioistuiiitissa ja me- nä läiston lakien mukaan, joiden jiiältoä he eiivät ensinkään tunne. Tästä asiasm keskusteltaessa huomaulettiin rnenäläiseltä tahol- ta, että 3uomen lakien raukaisu- mäaräykset luotseihin nähden oli- ivat melkoisesti liememmät kuin ivastaamat ivenäläiset määräykset. Emersti iliiivet iviittasi erityisenä luonnoltomuuiena siihen, että se luotsi, joka Riilahdessa oli ohjan- unt karille keisarillisen kaiman 3ta„dardin, oli kokonaan päässyt rankaiscmatta. Kokouksessa toimeenpantu suo- malaisten ja menäläisten rankai- luinääräysten mcftciiltt ofotti kui- tontin, että miimeinciiiiitut päin- mastoin o limat kiemeiiimät kuin ivastaamat suomalaiset inääräyk- set. Ja mitä 3tandard-jnpakkaan tuli, niin öiversti^ Filenius maS- lasi, että kyseenalaisia mäyliä mar- ten oli merikortit laatinut menä- Iäinen meremnittausretkikunta sekä euä se kari, jolle Standard tör mäsi, ei oikut merkitty, jonka täh den luotsin ra„kaisemi>,en ei luon- nollisesti moinut lulla kysyinyt- seenkaan. Keskustelussa huomautettiin suo- malaiselta taholta, että jollei ha llittu toteuttaa ehdotettuja uudis tuksia Suomen eduskunnan inyö- täivaikutuksella, uiiukuiu Suoinen perustuslaki maakisi, niin moitai- siin Suomen kuotsilailoksestä luo da puhtaasti menäläinen laitos, jonka palmelukseen kuitenkin myös suomalaiset ivoisiivat päästä. s Jiiiu oli esimerkiksi Suomeu sähkölen- nätiulaitoksen laita. Mutta jos niin käivisi, oli ehdottomasti ny- kyinen heiikilökuuta aselettama lakkautuspalkalle. Täinä olisi laillinel, uudistus, maikkakin se saatttaisi maaranakaiseksi meri- sotalaitoksen ja merikulun ja kau- pait edut. Suomalaisten taholta hnomantettiin myös niistä suu rista maikeuksista, jotka liittymät ehdotettujen uudistusten totentta- mifeen. Tosiu ei olisi pelättämis- sä mitääu lakkoa tai muuta sem- moista snomakaisten luotsien puo- lella. Mutta jos Suomen luotsi- laitos laittomin tein alistetaan Wenäjän meriministeristön alai- seksi, niin olisi ehdotuksesta tulok- sena se, että suurin osa luotseista eroaisi ja uusien saaminen olisi mahdoton. Wäylien tarkkaa mii- tottamista, joka nyt tekee jopa ivenäläisille sotalaimoillekin mah- dolliseksi knlkea muuten kylläkin merenkulkijoille erittäin maaralli- sessa Suomen saaristossa ilman luotsia. Sitä eimät mitenkään moi muut suorittaa kuin sendnlla kasmaiieek luotsit, jotka kapsuudes- ta saakka ttmleivat joka kimeu, joka karin omissa piireissään. Mutta jos luotsauksen ja miitot- taimien toimittamat muukalaiset, [ niin se marinaan johtaisi tuke-' mattomiiu merionnettomuuksiiu ja ^ tulisi tuhoksi ei ainoastaan Suo meu rannikolla käymilke kauppa-' kaimoille, maau myös Menäjäirn laimastolle. j Venäläiseltäkin taholta näytet tiin myönnettämän, että jos main! uudistukset johtamat Suomen j luotsien joukkoeroou. uiiu kämisi! sangen maikeakst pitää yllä me-j renkulkua Suomeu mesillä. L»otsi?aitoksemme »venäläis- ^ tyttämisen syyt. \ Siiomeu luotsilailokseu uudis tamista marteu asetetun menä- läis-suomalaiscu komitean ensi- mäisessä istunnossa esitettiin m. m. kirjelmä, josta käwi selmille, että ininisterineumosto on ryhtyiiyt ive- näläistyttäinään Suomen luotsi- laitosta useammasta syystä, mut- ta etupäässä on syynä ollut l) Suomeu saariston erittäin stra- teegiueu merkitys, 2) Standardin karilleajo, :5) Woodbnrii-juttu ja 4) menäläisten mielipiteitten eh doton maatimns Suomen luotsi- laitokseu alistamisesta menäläis ten merimiranomaislen alaiseksi. 5icu Tolstoin mieli piteitä Tuomon kysymyksestä. Hbl:n moskoivalaiiiei, kirjeen- maiht. on äskettäin käynyt Jasnaja Poljailassa haastattelemassa Leo ' olstoita Suomen nykyisen poliit- ttsen ahdinkotilan johdosta. Tuon suurei, ajattelija,, lausunnot perus- tmval iässäkin kysymyksessä hä- nen yleiseen uskonnolliseen maa- ilmankatsomukseensa, niin että meistä näyttää siltä, kitin ei niitä iuiu'i ollenkaan möisi somekluttoci itse todellisuuteen, rmtita siitä huo limalta herättämät ne kaikessa omitnisuudessaau suurta mielen- tuntoa ajattelemassa lukijassa. Teemlne tässä Hblm mukaan sel- >vää mainitulta haastattelusta. — Kuu puhutaan Suomen ky- symyksestä — alkoi Tolstoi —niii, mäitetääii, että Suomelta riiste- tään oikeudet, jotka kerran aikoi- naan on sille annettu. Rämä iväit- teet oivat määriä: autaa oikeuksia?, ottaa pois oikeuksia? Onko mah- dollista, että joku moi antaa mi- mille oikeuksia? Luonnollisesti ei. Jos oikeuksia moitaisiiu antaa, uiiu moitaisiiu ue myöskin ottaa pois. ?)!ntta asianlaita on niin, että oikeuksia ei auueta, samoili uin niitä ei myöskään oteta. Pu hua yleensä siitä, että oikeudet ja maltnkimnan lait järjestämät ih miselämän — ou suuri erehdys. Cu olemassa laki, joka kumoaa kaikki muut lait ja ohjaa meidän toimintaamme. Se on uskonnon laki, joka pakoittaa jokaisen elä mäntoiminnassaan menettelemään inthtaan omantunnon käskyjen mu taan. Jfäiuä kyllä, himmentää jet tahraa nykyinen ivaltio-kristillisyys ihmisten uskonnollisen tietoisuu den. Se muodostaa jatkuman sar- jan järjettömyyksiä. Tällainen kris- tillisyys on äärettömäksi onnetto- muudelsi kansakunnille. Tosi-nskon- nolkisen tietoisuuden puutteen täh- den elää ihmiskunta uykyääumilä uurintliiassa mnrrosajassa. Atinä mainitsen kaksi tekijää, jotka omat omiaan malaisemaan tätä mur- rosaikaa: kausojeli asestautuiuiueu ia joukkoitsemurhat. Edellinen te- ijä on aineellista, jälkimäinen jenkistä laatua, maikka molemmat todistamat samaa tilaa. Sotamoi- micn lakkaamaton lisääntyminen uhkaa hukuttaa kokonaiset kansa- uuuat mereen. Eilen käivi luo nani professori Massarik lPragin yliopistosta). Hän esitti hämmäs- tyttäiviä iinii'.eroita itsemnrhista eri maissa. Riistä käy ilmi, että muosittain tehdään kymmeniä tu hansia itsemurhia. Tämä ilmiö, ainoin kuin militarismi — minä toistan sen — todistamat selmästi ankaraa murrosaikaa ihmiskunnan tietoisuudessa. Ihmisissä ei ole mitään todellista uskoiinollista uskoa — heiltä ei myöskään ole mitään tukea elämässä. Kansa- kuittien tietoisuudessa on tapahln- maisillaan käänne. Se on ehdotto- n,asti tuoma mukanaan uskonnot- lisen periaatteen ivoiton. — Minä tiedän jatkoi Tolstoi hetken maitiolon jälkeen — että moni lukiessaan sitä, mitä nyt sa- non teille, on hnudahlama: „AH, tämähän oll haameita. Tolstoi on tunnettu haameilija. Hänen mieli- pileiläan ei moida toteuttaa". Mutta ihmiset uuholtamat tässä aikista tärkeimmän asiait — minä pyydän teitä allemiimaamaan sen: - m o i d a a ii n o p e a s t i tulla o sia kis kik si, moidaan n ri peästi tulla patriootiksi, mutta niin pian ei moida tulla tosiuskonnolliseksi ihmiseksi; tulla kokonaan us- konnollisen tietoisuuden käpitunke- maksi — on pitkällinen ja kuskal- linen prosessi . . . Kas siinä syy, miksi meillä on niin mähän todel- lista kristittyjä. Uskonnollisen tie- toisuuden heikkous ilmenee kaikilla elämämme aloilla. Katselkaamme esim. sotilaskysyinystä teillä Suo- inessa. Teillä on ollut oma ar- meija, joka nyt on hajoitettu. Mutta kormaukseksi tästä maksaa Tuomi rahaa, jonka edestä on ta-: heletty sortamaan suomalaisia mel- jiä. Mutta miksi aunetaan sitten rahaa sellaiseen tarkoitukseen? Te ' sanotte, että siihen pakoitetaan? Mutta se on erehdys. Minä ym-' märrän, että minulta lvoidaan ot taa hemonen tahi lehmä, — että. moidaan tulla ja ottaa ne. Mutta ? minä en moi käsittää, kuiuka moi- ( daau pakoittaa joku antamaan' omasta taskustaan rahoja kukeak-' seen jotakin hänelle itselleen ma-' hingollista. Jo terme järki sanoo/ ettei pidä myöntää maroja ihmis- ten kuoliaaksi ampumista marten.' Lapsikin moi käsittää tämän. Ja' onhan tamatonta, että taysikas-' muiset ihmiset ja oppineet miehet' eimät tahdo käsittää tätä. Uskokaa' minua, jos olisi esim. sata henki- ^ löä, jotka uskonnollisen periaatteen ^ nimessä kieltäytyisimät suoritta- \ masta asemelmollisnutta, maksa-' inasta meroja sotamoimien yllä- pitämiseksi, ja nämä sata henkilöä heitettäisiin mankeuteen tämän kiel täytymisen tähden, niin olisi muo- den perästä tuhatta henkilöä, jotka seuraisimak mangittujen esimerkkiä, - kahden muoden kuluttua mielä use- l ampiä j. n. e. Loppujen lopuksi näkisimät mallanpitäjät olemaiisa pakoitetut luopumaan armeijojen ylläpitämisestä ihmisten sortamista marten. J — Mitä aitoo sitten Suomen- eduskunta tehdä Suomea uhkaa-' iviiil onnettomuuksiin nähden, ky- syi Tolstoi. i Haastattelija ivastasi, että edlis- kunta aikoo hyljätä Söenäjän hal- litukseu laittomat ehdotukset. - Ihmisen tulee menetellä oman-' tuusa mukaau, katsomatta seurauk- sia, jotka mahdollisesti aiheutumat häneu toiminnastaan ja moimat olla aiman päinmastaisia kuin on odotettu. ^ Lopuksi lausui Tolstoi: \ — Mittä tiedän, minä tunnen aiman hyivin Suomen asiat. Muun muassa tiimi kuonani äskettäin ys-! tämäni, teidäii suomalainen kirjai-! lijaiine Armid Järnefelt, jonka! kanssa keskustelin Suomesta. Mi-! iiä tahdon sanoa teille: on tuskiit olemassa yhtään suomalaista, joka' samassa määrässä kärsii Suomeu' puolesta kuin minä. Ia minä en ainoastaan kärsi suomalaisten puo-' lesta, maan myöskin puolalaisten, ^ liettualaisten ja juutalaisten koh-' talo tuottaa minulle murhetta . .i . Minä kärsin kaikesta, mitä Men-l shikomit saarnaamat ja Stolypinit! panemat toimeen. Tuntuu siltä,! kuin olisi kanssarikollinen näiden ihmisten mäkimallanköissä . . . Räin lopetti Tolstoi lausuntonsa liikutuksesta mapisemiu äänin ja kyynelsilmin. Kuulutus. Kuntakokous pidetään Enossa Huhtikuun 30 p:nä kello 3 j. pp. kansakoulun tuvassa. Keskus tellaan ja päätetään kunnallis verojen ylöskantokirjaa vastaan tehtyjen muistutusten johdosta. Enossa Huhtikuun 16 p:nä 1910. Juho Nuutinen. Sarasin Dimsystn seuran VARSANÄYTTELY pidetään toukok. 28 p:nä kello 9 a. p. kauppalan talolla: I) yksivuotisille ori- ja tara- mavarsoille, II) kaksivuotisille orivarsoille, III) kaksivuotisille tammavar- soille, IV) kaksivuotisille ori- ja tam- mavarsoille, jotka ovat kanta- kirjaoriiden jälkeläisiä. Johtokunta. (K. S. 1 k. 4 s. 40 mm.) Ulkomailta. Mark Twain kuollut. N e w - H o r k i s l a HuHtik. 22 päiiväiiä. A!ark Twain on kuollut. Tämä tunnettu amerikkalainen humoristi, jonka marsinainen ni- mi oli Samuel C l e m e n s, oli syntynyt Floridassa w. 1835. Clten nuoruudessaan jos jonkin laisilla aloilla, latojana, luotsina, sihteerinä, kullankaimajaua y. m., rupesi hän m. 1802 sanomalehti- toimittajaksi. Masta hum örisen a iiomelli- ja romaaniseppänä löysi hän oikean alansa. Sellaisena on hän saamuttauut maailman- mciiiteen. Hänen hupaiset kerto muksensa oivat useimmille kielille käännetyt ja saamuttaneet yleisen suosion. Suomeksikin on Twainin teoksista useita ilmestynyt. Albanian kapina. Fersomitshasta, HuHtik. 21 pnä. Pohjos-Albaniaan on keskitetty miisikymmenta patak- joonaa, niistä on 14 Fersomit- shassa. Paitsi jalkamäkeä on lä hetetty 12 uutta muoritykistöpat- teria ja kymmenen kuularuisku- osaskoa, paussariautomobiili ja telegrasikornppauia. Sotajoukois- sa ei ole albanialaisia kristittyjä. Kotshanin, läpikulkupaikkaa mar- tioi 6(J() sotamiestä. Päämoima on keskitetty Kossoman kentälle. Albanilaisten joukossa on useissa paikoiu huomattamissa suurta lii- kettä. Nerodinin alangolla on <»,000 asestettua albanialaista,' heidän etujoukkonsa omat Petro- mau ja Katshekin kylissä. Tie- dustelujoukot ilmoittamat että al- banialaiset lähestyivät Fersomitshaa ja omat jo kahdeksan mirslan päässä kaupuugista. "Albania- laisten lukumäärä katsotaan ole- man noin 50,000 miestä. Alba- nialaiset oivat lumauueet olla te- kemättä pahaa serbialaisille: nä inä pelkäämät kuitenkin hen- keään. Salonikista, HuHtik. 21 p. Seresau kaduille on julkiuaukatku julistuksia, joissa turkkilaista mäes- töä kehotetaan yhtymään alba- nialaisiiu. Epäluulon uojalla ou ivangittu ja lähetetty Salonikiiu turkkilaisen kymnasian johtaja ja telegrasipäällikkö, jotka molemmat omat albanialaisia. tänään tiistaina kello 3 i. p. tehtailija Ahlrothin talossa Papinkatu 8, jossa myydään aivan uudet huo nekalut, rauta sänky, ompeluko ne, huushollikapineita y. m. y. m. (S. V. L. 1 k.) VPimemme Vänskä on tästä »»' lähin oleva Heikki, Jose- fiina, Edit Emilia, Evald, Aino, Veikko ja Siiri Veistola. Joensuu, 25 p. huhtik. 1910. Veistolat. Jalivelukjeen halutaan. Kunnollinen ja rehellinen keski- ikäinen nainen, tottunut pienen karjan hoitoon, saa paikan ensi toukokuun 1 p., kun lähettää palkka- ivaatimuksensa kirjeellisesti tämän lehden konttoriin. Laiskurit ja ky- keuernättömät älkää maireatko it seänne. Hasivaaran nuorisoseura toimeenpanee Iltamat Rasivaarassa P. Kankaanrinnan talossa Vappuna 1 p:nä Touko kuuta 1910 vaihtelevalla ohjel malla, muun muassa näytelmä- kappale »SUUNTALAN HÄÄT». Alkaa klo 5 j. pp. Toimikunta. !'X 8 1 > Jr Huomtis Uin MM |a Mogjil!e! Raajarikkoisten Työkouluun Helsingissä otetaan uusia oppilaita syyslukukauden alusta. Hakemus, johon on liitettävä papin- ja lääkä rintodistus sekä maksusitoumus, on ennen Toukokuun kuluttua lähetet tävä allekirjoittaneelle. — Valtio myöntää ajiua raajarikkoisten kus tantamiseksi laitoksessa. : Älköön siis varattomuus estäkö . ketään valmistamasta raajarikkoi- siile tilaisuutta saamaan sivistystä ja ammattiopetusta, joten sitte itse voi vat ansaita elatuksensa. Lähempiä tietoja antaa Johtajatar Signe Häggman. Osoite : Helsinki.] (I. 45125) Knilvia sammalia eli turwepehkuja ostetaan A. Hintikan perill. ta- lossa. aissa säädetyn edesmastuun uhalla kiellän Heinälammin tammen teon kuin myös nii- tyn tallaamisen niiltä tukki- yhtiöiltä, jotka tänä kemännä uit- tamat puitaan Sirkanpurossa. Enossa huhtik. 25 pnä 1910. Juho Heikura. Kivileka löydetty n. k. »Valp paan» laiturilta, jonka omis taja saapi V. Kervisen talosta. Jlmapurjehduskilpail»» Ldes- saan. Odessasta, huhtik. 21 pmä. Jlmapnrjehtijaklubi järjestää näyt- telyn ajaksi ikmapurjehduskikpai- luu, jossa palkintoina jaetaan 50,000 ruplaa. Siihen luullaan ottaman osaa Lathamin, Rougie- rin, Jefimomiit y. m. kuuluisuuk- sien. Kanne Now. Mremjaa waS- taan. Pietarista ilmoitetaan, että Now. Wremjan toimittaja pannaan laik- liseen edesmastuuseen erään leh- dessä t. k. 19 p:nä olleen kirjokuk- sen johdosta. Zlnkara tnlwa. Belgradista huhtik. 21pna. An- kara rankkasade on saanut aikaan medeupaisurnuksen Dragnematshis- sa ja seudussa Lapomoon saakka saaden ihmisuhrejakin. Haka on kohdannut joukkoa kyliä ja milja- mainioita, tuottaen useille miljoo- nien tappioita. Rautatielinja Drag- nematsh—Lapomo on useissa koh- diu rikkoutunut, Belgradin ja Ni- shin mälinen linja samoin. Halli- tus on ryhtynyt mäkttamättömiin toimenpiteisiin.