78 191© ^anomia Oulun kaupungista ja läänistä, Maanantaina Heinäkuun II päivänä. zxmoämm Y! I a u e h s n n a t: Jutussa: - • Koko vuodelta .... Puolelta vuodelta Neljännekseltä !: — Kuukaudelta ... —: 35 » osnssxi: 4: - 2 20 U Ikonia; Ua 10-. - 5: —40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkoni* ja perjantaina aamuila. Toimittajat: M. PALLARi. E. A. OULA8VIRT&, Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja Toimisto |.i konttori Kauppur«.nkatu o. Koattori avoin na klo £:sta aamulla 7:ään Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaaaotelaa» lehden konttorissa ja o» niides hieta 1 :llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähistä;» 3 mk., ris teä ja värsyistä maksetaa» erittä:». Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän »umeroo». ovat jätettävät lehden kontto ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. m O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. «MMMaHaiBMMBMB kirkollisia tietoja. Kuolleita. Lapsi Jenny Margaretha Muhonen 5 w. — Työmiehenwaimo Maria Lampela 64 n>. — Tehtaantyömiehenmaimo Briita Kaisa Häll 4<> yo. — Kellosepänleski Anna Sofia Winsten 78 w. — Rakennusmestari Johan Heikkinen 54 w. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakan. f fl Hl 1III toimittaa asioita virastoissa . U. ULLILh V. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta Piiiielin n:o 531. Avoinna 10—V2I2 a.-p ja 3—5 i.-p. Ouiiin lääniä ja ii Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Ilmoituksia. Hammaslääkäri ■ «ui iiuuuiuu on poissa Heinäk. 22 päiv. ja Elck. 26 päiv. välillä. Kauppureinkatu 5 i •"I m."»V T **''' oooooooooo OULUSSA Kauppureinkatu 5 Tehdään kaikkia kirjapaino-alalle kuuluvia töitä, kuten: sanoma- ja aikakauslehtiä, kirjoja, juhla- y. m. julkaisuja, sääntöjä, vel kakirja- y. m. kaavakkeita, verokuittia, kihlaus-, nimi- y. m. korttia, kuolinilmoituksia, vihkijäis- ja hautajaiskutsuja y. m. y. m. Siisti työ! Hinnat halvat! Kirjapaino on varustettu uusilla ja ajanmukaisilla koneilla ============================== ja kirjasimilla. ============== oooooooooo Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuj-i, välittää ja maa tilojen sekä metsien myyntäS ;;i ostoa, toimittaa metsien leimauksia, luKennsia ja arvostelemisia y. m. »ii» hyviä lainopilliselta kuin am matti kannalta. Matkus;etaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osoi'!v Seppänen, Oulu. HUOM.I HU0H.I Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähäiiä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:Ni O.-Y. Olavi L. Helanen i varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittua lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras- i i S - j ii. Matkustaa ?n aaseuduik Antti Karikoski a Varatuomari lr.imittaa kaikk>;t asianajoon kuulevia tehtävä, välittää kiin t ei m i s tö k a u;) p vi s. OULU, Torikatu «4, Alex Hägg'in talo. Matkusteta*-- maaseudulle. Koutoriaika 10—2. Puhelin 203. n — — Vakuuttakaa Itsenne tapaturman varalta! atfakuuttakaa omaiauutennes ta tulipalon >», varalta! ,Kullervon" Ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansalllepanklesa. Puhelin 4 36. Oulun konttori auki 10—' 3. Ostaa ja myy ulkomaan ja Venäjän rahaa. Myöpi shekkiä ja vekseleitä ulkomaille sekä postilähetys» vekseleitä maksettavaksi kaikissa pankki-paikoissa Suomessa. Antaa myöskin matkakreditiiviä, joilla matkustaja voi nostaa ra hoja aina 400 eri paikassa ulkomailla. Vuokraa säilytys- (tressori-) laatikoita 20 markasta vuodeksi. on ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä ja on myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. : maksaa korkoa talletuksille: o kuuk. irtisanomisella 6 °/'j 4 Va ' n v ^ ' • n * 4 « 3Vi , vaadittaessa 3 „ Talletuskonttoku- ranttitilillä 6 „ Säästökassatllillä 5 „ Juoksevalla tilillä 3 , Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. sstsm Oulu, Heinäk. II p:nä. nifii oifcuffim ii# mifföi Nt)t kun kaikki näyttää horjuman, kun uhkaa järkkyä se pohja ja perus- tus, jolle kansamme sekä aineellinen että henkinen miljelys on rakennettu, kun suomalaista simistystä hämiö uh- kaa, muistumat mieleen ne juhlalliset ballitsijamaluututset, joita Menäjän hallitsijat omat Suomen kansalle anta- neet. 3tämä jalomielisten hallitsijani tahdon ilmaisut omat olleet meille erittäin kalliit ja sen muoksi olemme ne ripustaneet kirkkojemme seinille. Ne omat puhuneet Suomen kansalle ma- kuuttamaa kieltä. Kutsuttuaan kokoon Suomen mal- tiopäimät antoi keisari Aleksanteri Imen Pormoon tuomiokirkossa 27 p:nä maaliskuuta 1809 seuraaman makuu- tuksen: Me Aleksander l:nen, Jumalan armosta, koko Menäjän Keisari ja itsemaltias y. m., y. m., y. m.. Suo- men Suuriruhtinas v. m., y. m., teemme tiettömäksi, että sittenkuin Me, Jumalan sallimuksesta, olemme hal- tuumme ottaneet Suomen Suuriruhti- naskunnan olemme Me tämän kautta tahtoneet ivakuuttaa ja mahmistaa maan uskonnon ja perustuslait sekä ne eri- ja muut oikeudet, joita itseku- kin Sääty mainitussa Suuriruhtinas- kunnassa erittäin, ja kaikki sen asuja- met yhteisesti, niin ylhäisemmät kuin alhaisemmat, tähän asti, maltioasetuk- sen mukaan omat nauttineet: lumaten säilyttää kaikki nämä edut ja asetukset lujina ja järkähtämättöminä täydessä moimassansa. Suuremmaksi makuudeksi olemme Me merkinneet tämän makuns- kirjan omakätisellä allekirjoituksellamme. Annettu Pormoossa 15 (27) p. Maa liskuuta 1809. Alkuperäisen kirjoituksen alle on omalla kädellä kirjoitettu: Aleksander. Sittenkull tämä armollinen makuu tus oli Pormoon tuomiokirkossa luettu. tekimät Suomen säädyt uskollisuus- ja kuuliaisuusmalan ja keisari tunnustet- tiin Suomen Suuriruhtinaaksi. Tästä ikimuistettamasta tapahtumasta anta massaan arm. julistuksessa Aleksanteri Imen ilmoitti itse tahtoneensa tällä juhlallisella. Suomen säätyjen läsnä- ollessa annetulla ja Jumalan temppe- lissä julistetulla kirjalla makuuttaa ja mahmistaa, että maan uskonto ja pe- rustuslait säilytetään. Keisari Nikolai Imen noustessaan malta-istuimelle antoi samanlaisen ma- kuutuksen joulukuun 24 p:nä 1825), lumaten säilyttää maan uskonnon ja perustuslait lujina ja järkähtämättö minä täydessä moimassansa. Niin teki myös Aleksanteri II:nen hal- litsijamuutuksessaan maaliskuun H p:nä 1855, samoin Aleksanteri lll:s maaliskuun 14 p:nä 1881. Mihdoin antoi nykyinen Keisari ja Suuriruhtinas ivaltaistuimelle nous- tessaan seuraaman hallitsijamakuutuk- sen marraskuun 0 p:nä (lokak. 25 p:nä) 1894: Me Nikolai Toinen, Juma- lan Armosta, koko Menäjänmaan Kei- sari ja Itsemaltias, Suomen Suuri ruhtinas, y. m., y. m., y. m., Teem me tiettömäksi: Sittenkuin Me, Juma lan sallimuksesta olemme perinnöksi haltuumme saaneet Suomen Suuriruh- tinaskunnan, olemme Me tämän kautta tahtoneet lisäksi makuuttaa ja mah- mistaa Maan Uskonnon ja Perustus lait sekä ne oikeudet ja etuudet, joita itsekukin sääty mainitussa Suuriruhti naskunnassa erittäin ja kaikki Sen asujaimet yhteisesti, niin ylhäiset kuin alhaisetkin tähän asti omat tämän maan Perussäännön mukaan nautti- neet, lumaten säilyttää nämät kaikki matamina ja rikkomattomina moimas^ saan ja maikutuksessaan. Limadiassa 25 p:nä lokakuuta 1894. Nikolai. Lopuksi muistettakoon, että mielä niin myöhään kuin heinäkuun 20 p:nä 1906 keisari Nikolai II:nen mahmisti Suomen kansalle uuden maltiopäimä- järjestyksen, jonka mahmistuksen hän ilmotti tekemänsä, „k u n on käynyt tarpeelliseksi uudella pe- rustuslailla kehittää Suo- men kansaneduskunnan jär- jestys muoto a". Tämä perus tuslaki käsiteltiin perustuslakiemme mu- kaisessa järjestyksessä ja paremmaksi makuudeksi allekirjotti hallitsija sen omalla nimellään. * Uusi maltakunnanlainsäädäntö riis tää maltiopäimiltä näille perustusta kien takaamat oikeudet, kumoaa mal tiopäimille makuutcrun lainsäädäntö mallan sellaisena tuin tii.r.ä on sää detty maltiopäimäjärjestylsessä, jonka pitää hallitsijan oman mahmistuksen mukaan olla ..kaikilta osiltaan peruu tamattomana perustusluuna, kunnes Suomen Hallitsija ja eduskunta yhtä- pitämällä päätöksellä sen muuttamat tai kumoamat". Viron lmiliijii()(i(t(i. Toinen juhlapäiwä. Toisen juhlapäimän ohjelma alotet- iin ..pasunakoorien", s. o. tormisoitto- 'untien soitolla kirkkojen torneista. Kellon lähetessä kymmentä mirtasi ka- tujen täydeltä mäkeä suurelle torille, jossa Estonia-teatterin peruskimen las- keniisen piti tapahtua. Se ohjelma, jota yleisölle tarjottiin, oli kuitenkin laadultaan oudonlainen. Sen suoritti näet poliisi repimällä liput ja osan juhlakenttää koristamia köynnöksiä maa- han. Ia siihen se loppui. Ei sanaa- kaan selitykseksi kymmentuhatpäiselle juhlamieliselle yleisölle. Mutta sitä ei tarmittukaan. Toimitus oli sellaise- naan kylliksi puhuma. Ja ääneti, ma» kamina hiljaisella äänellä puhellen ha- jaantui yleisö. Tämän toimituksen edellä oli pidet- ty pitkiä neumotteluja. Kumernööri, joka määräyksineen tunkeutui kaikkialle, oli ensin jyrkästi kieltänyt kaiken muun kuin menäjänkielisen ohjelman peruski- men laskemistilaisuudessa. Jo silloin oli toimikunnissa ollut puhetta koko laulujuhlien peruuttamisesta. Toimot- tiin kuitenkin miimeiseen asti, että pe- ruskimen laskeminen jollakin tamoin saataisiin suoritetuksi. Ja edellisenä päimänä jo näytti siltä kuin ei näissä toimeissa petyttäisi. Hymillään erin- omaisesta järjestyksestä, jota ei edes Tallinaan muka järjestystä pitämään haalittu sotamäki saanut häirityksi ja muutamista kohteliaisuudenosotuksista, joita kumernööri oli juhlan miran- omaisten puolelta saanut osakseen, oli hän lausunut, että hän puolestaan sallisi aiotun ohjelman suorittamisen, lumaten kuitenkin antaa lopullisen mas- tauksen myöhemmin. Ja se mastaus oli — kieltämä. Ei siinä auttanut sekään, että mirolaiset lupasimat suo- rittaa kaiken mirallisen ohjelman me- näjäksi, yhtä ainoaa, tri Akelin pu- hetta lukuunottamatta. Kumernööri maati koko ohjelman menäjäksi. Se oli paljoon tottuneiden mirolaistenkin mielestä liikaa. Ja niin jäi laulujuh- laohjelman päänumero suorittamatta. Kello 12 alkoi juhlakentällä toinen juhlakonsertti. Kenttä oli pakaten täynnä yleisöä. Sanomalehtimiehet armioimat sen lukua eri lamoin, ku kaan ei kuitenkaan alemmaksi kuin 40,000 hengeksi. Katsoen siihen, että edellisen päimän konserttiin oli myyty noin 40,000 lippua, täytyy toisen päi män yleisö kuitenkin armioida mähin- täinkin 50,000 hengeksi. Kun siihen lisätään ohjelman suorittajat noin 12,000 henkilöä, otti konserttiin osaa yli 00,000 henkilöä. Niin suurta juh- laa ei liene ennen pohjoismaissa mie- tetty. Konsertin ohjelma alotettiin Teiken- marssilla, joka jo edellisenä päimänä oli saanut suurta suosiota osakseen. Sekaköörien esityksistä onnistuimat mi- rolaiset kansanlaulujen tapaan sämelle- tyt laulut parhaiten. Tobiaksen uusi sekakööreille ja orkesterille säiveltämä laulu ..^ioored sepad" sitämastoin ei tehnyt hymää maikutusta näin suuren kuoron esittämänä ja pani epäilemään oliko ollut Miisasta ottaa niin mai keata sämellystä 7000-henkisen kuoron ohjelmaan. Hauska numero oli suu- ren lastenkuoron esiintyminen. Se seikka, että marsinkaan pojat eimät aina näyttäneet mälittämän tahtipui kon heilahduksista, ivaan seurasimat omaa mieltään lauluntahdin suhteen, ei moinut häimentää sitä liikutusta, mikä yelisön maltasi, kun hennot lap- senäänet yhtyiioät Koidulan laulussa ..Meil aiaäärne tänamas" kertomaan lapsuutensa huolettomista päimistä ja toimeistaan. Sitten seurasi yhdistet tyjen mieskuorojen ja sekakuorojen lauluja, kunnes konsertin lopetti mirallisesti keisarihymni. Kumernööri, joka oli miimeisen ohjelmaosaston ai- kana saapunut kentälle, esitti eläköön- huudon keisarille ja huusi sen — yksin. Teki omituisen »vaikutuksen kuulla yksi näinen kimeanohut „ uraa" keskellä ääretöntä, äänetöntä mäkijoutkoa. Ja ivaltamalla moimalla, ilman johtoa ja kuitenkin sekaantumatta, yluyi tuo li0,000chenkmen joukko luutamaan Jannsenin sepittämää kansallislauluaan meidän Maamme lanlun sämeleellä: Mu isamaa, mun önn ja rööm, Kui kaunis oled sa! Ei leia minä iät teal Sun suure, laia ilma peal, Mls mul nii armar oleks ka Kui sa mu isamaa! Ia se eläköönhuuto, jola lämäil jäl- keen kajahti, oli toista kuin edelliset. Tuntui kuin olisi siinä päässyt ilmoille kaikki tukahdutettu katkeruus, minkä aamupäimän tapahtumat olimat herät- täneet, mutta tuntui sumalla kuin olisi siinä raikunut jotakin moitosta war- maa, tulemaisuuteen tähtäämää. Se oli juhlapäimien huippukohta, niin kuulin kaikkien sanoman. Kellon miidettä käydessä alkoi sinso- niakonsertti tunnetun sämeltäjän ja ka- pellimestarin A. Kappin johdolla. Znemmän kuin ohjelman päänumero, Tschaikomskin 7 sinfonia, kiinnitti sii- nä mieltä solistin, nuoren mirolaisen miuluniekan Kmerin esiintyminen. Hän oitri erään Mendelssohnin miulukon- ertin ja teki sen nuoruudestaan huo- imatta — hän kuuluu oleman mosta 16-muotias — miehen lamalla. Suo malaisista sämellykfistä oli konsertin ohjelmassa Sibeliuksen Finlandia. Sa- malla aikaa antoi meilläkin tunnettu aulajatar Aino Tamm kansanlaulu- konsertin. Illalla oli taas teatterinäy- öksiä, operetteja, iltamia y. m. Suu- rinta huomiota iveti puoleensa solis- ien konsertti, jossa esiintyimät pia nisti Arthur Lemba, kornetinpuhaltaja Amik, suomalainen Wäinö Sola, lii- miläinen laulajatar neiti Tiisik, laula- jattaret Hermine Hellat, Paula Brehm, lerrat Kmer ja W. Tago, saaden kaikki suurta suosiota osakseen. O. W. L. VIeisis uutisia. — „Hleiswaltakunnallinen la- ki." Perjantaina oli lain esittely se- naatin talousosastossa. Asian esitti oikeustoimituskunnan ylimääräinen esit telijä kanslisti G. Lagerblad, joka lau- sui: ..Koska kyseessä "olema laki, joka muuttaa moimassa olemaa perustus- lakia, ei ole syntynyt sillä taivalla kuin perustuslain munttamisesta on säädet- ty, ei sitä moitane ottaa asetuskokoel- maan ja päättänee Keis. Senaatti siitä alamaisesti ilmottaa." Senaattori Saarikoski katsoi — suullisessa lausunnossaan — lain perustuslainmastaiseksi, mutta mastus- tanut julkaisemista asetuskokoelmassa. Senaatti päätti yksimielisesti julais- ta lain asetuskokoelmassa. Prokuraattorin ivasta- lause oli seuraaman sisältöinen: Prokuraattori ilmoitti raskaaaa mel- mollisuutenaan oleman panna ivasta- lause senaatin julkaistamaksi päättä- mää Suomea koskemien merkitykset- tään yleismaltakunnallisten lakien ja asetusten säätämisjärjestystä mastaan, koska hän piti sitä perinpohjaisena Suomen perustuslakien loukkauksena. Perustuslait sisältämät, että Suo messa moimassa olemia lakeja moi- daan säätää ainoastaan Suomen lain- säädäntöjärjestykseSsä, s. o. hallitsijan ja maltiopäimäin yhteisellä päätöksellä ja sitäpaitsi hallitsijan Suomea koske- mat toiinenpiteet on ilmoitettama maal^ le ministerimaltiosihteerin kautta. Nyt kyseessä olema laki on maltakunnan- duuman ja maltakunnanneumoston hy mäksymä ja H. M. Keisarin keisari kunnan hallitsijana mahmistama. Uusi laki määrää, että Suomessa moimaan tulemien lakien säätäminen moi tapahtua mastoin Suomen perus- tuslain määräämää järjestystä, myön täen lisäksi meronknnon maltiopäimien suostumuksetta, antaen mielä menäläi- sille miranomaisille saman toimimallan kuin omillekin, kumoten sen kanssa yh- teensopimattomina tähänastisten lakien ja asetuksien säännökset. Suomen perustuslakiin tehdyt perin- pohjaiset muutokset tuhoamat keisari Aleksanteri I luoman ja maallemme makuuttaman perustuslain, jonka ha- n&n seuraajansa omat mahmistaneet. 9läin ollen ei senaatti olisi saanut määrätä maltakunnanlakia kansamme ja sen ivirkamiesten noudatettamaksi. Senantti julkaistuaan lain, on ottanut siitä johtuman edesmastuun päällensä. — Perkjärwen ryöstön wahin ,^onkorwaus uudelleen käsitettä wäksi. Kuten aikoinaan kerrottiin, ryösti kymmenkunta menättäpnhuma l miestä, joista kai toistaiseksi ei ole »vieläkään sen enempää tietoa, miime syyskuun 29 p. Perkjärmellä asumalla Äyräpään kihlakunnan kruununmout. I. Strömsteniltä noin 10,000 mk. Näistä rahoista oli m. »n. maltion maroja 0,045 nik. 10 p., loput yksi- toisten. Asian suhteen oli senaatti Viipurin läänm lumernöörin esityksestä päättä nyt poistaa tileistä maltiolle kuuluman summan <U>45 »»»kaa 10 p., päättäen jättää kunkin yksityisen haettamaksi ryöstön kautta menettämänsä rahat. Kenraalikumernööri on nyt kirjel- mällään senaatille pyytänyt sitä otta- maan asian uudelleen käsitelläiväksi ryömaytsessä mahinkoa kärsineiden yk-