ft5:o 129 1910 Maanantaina Marraskuun 7 päivänä, 3&gBBBEBS33BS! T11 a u « hinnat: Oulussa Postissa- Ulkomailla Koko vuodella 4: — 4: — 10: - u >!elta vuodelta 2: — 2: 20 5: *'jännekselta 1: — Kuukaudelta 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLÄRI. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv, E. A. OULA8VIRTÄ. Taloudenhoitaja. Toimisto t* konttori Kauppuremkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään ulalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 rr.k., n: iistä ia värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 rnk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehtien kontto- f iin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Työmies, leskimies Juho Hilli ja neiti Marlta Elisabeth Eld, molemmat Oulun kaupungista. —■ Työmies Edward Aleksan der Sjöman ja itsellinen Anna Sofia Muoti, molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Työmiehenleski Elsa Stiina Määttä 43 w. — Merimiehenleski Maria Kaisa Julku- nen 69 m. — Ent. talokas Matti Holappa 40 w. Ruotsalaiseen rippikouluun pyrkuviä ke- hoitetaan kokoontumaan keskilviikona mar- rask. 9 p:nä kello 7 i.-p. pastori Heikelin luona. Rantakatu 9. Tiistaina raamatunselitys kirkossa kello 7 illalla. Torstaina ei ole hartaushetkeä rukous- huoneessa, waan sen sijaan diakonissakodn muosijuhla tuomiokirkossa kello 6 i.-p Lähemmin uutisosastossa. pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Laka^' F fl OLLILA toimittaa asioita virasto!»?: y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellai&et kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10— 1 /2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. O d I p läänin nitfaos- ja 1 »lm Asioi Omistaja Varamaanmlttari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. 111 m Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto K. I. RElllILl ja Vii ALAVlITflLA Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. OOOOOOOOOOi OULUSSA Tehdään kaikkia kirjapaino-alalle kuuluvia töitä, kuten: sanoma- ja aikakauslehtiä, kirjoja, juhla- y. m. julkaisuja, sääntöjä, vel kakirja- y. ra. kaavakkeita, verokulttia, kihlaus-, nimi- y. ra. korttia, kuolinilmoituksia, vlhkijäis- ja hautajaiskutsuja y. ra. y. ra. Siisti työ! Hinnat halvat! Kirjapaino on varustettu uusilla ja ajanmukaisilla koneilla ja kirjasimilla. oooooooooo Lajiteltu varasto Sorsakosken tehtaan Patentti LUISTIMIA löytyy LUNDBERG 5 K:NI 0.-Y:LLÄ, Rautakauppa Oulussa. P. VVIITASEN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet HUOM.I Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °h 3 .. 4V2 „ 2 . 4 1 . n 3 1 /a „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitllilla 6 SäästökassatiUllä 5 , Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Palovakuutuksia »Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia 99 Kullervoon" Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. E Antti toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomarl x . . A „. teirmstokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg Mn talo. Matkustetaan maaseudulle. : a Kontoi .'aika 10—2. Puhelin 203. g~ kauppias Högstenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello 8—11 e. pp. Puhelin 197. KIRKOLLIHEIIIBIHISTO Oulu, Hallituskatu 25. Telef. 4 82. Hautaustoimisto, Asianajoa tuomiokapitulissa, kirkkoherran kansliassa ja kirkollisten esineiden välitystä y. m. :: Avoinna kello 12—3 päivällä. Aihioissa. (K. l:sii.) Helmi Grönqvist Armas Laamanen Oulu 19 4 /n 10. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. Meijerin omistajia ja maan viljelijöitä, jotka haluavat hyväkseen käyttää meijeri» konsulentin opastusta mei- jeritoimessa, kehoitetaan lä hettämään tilauksen allekir joittaneelle Ouluun. 4:jäs meijerikonsulenttipiiri käsit tää Oulun läänin, paitsi Kajaanin kihlakuntaa. : 8. W. PAASIVAARA, Marraskuun 20 p:nä ilmestyy joka omistetaan Meurmanin, Lounasmaan ja Jalavan muistolle. Albumi, jonka tilaushinta on 3 markkaa, saadaan tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta, Oulussa, Kauppureink. 5. Huom.! Kiiruhtakaa tilaa- maan, sillä albumin kirjakauppahinta tulee kal liimmaksi. Varat. a. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ;a ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta fcuia ammattikaanalta. Matk ustetaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osnt*- Seppänen, Oulu. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Soitannollisen seuran arpajaiset ovat lähellä! myydään halvalla OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa. bttirotoRVA •• RAitermi/rroiriifTo* °Ovi o • ° 39° R^Etirluirpf) 0 O «O O O O o • l/^TH -PliflofTuK f »<vj i Kff 1 w r° ^Rviolfa o • o Vapaalla myydään 16 ja 17 päivinä kuluvaa marraskuuta Kuivaniemellä Patosaa- ressa edesmenneen metsänpäällys- mies J. T. Peterson'in perikunnalle kuuluvaa irtainta omaisuutta: 1 leh mä, heti poikiva, perunoita, huone- ja talouskaluja kaikesta laadusta, pito- ja sänkyvaatteita, heiniä, hal koja y. m. maanpäällistä. Kuivaniemellä marraskuun 4 päi vänä 1910. Perikunta. Oulu, Marrask. 7 p :nö. kuntain Ininonoltfl^itcuiifn rniollniiiiiifii ulfomoilla. Kirj. tri M. Komero. Kuntain yhä enene»vä melkaantumi- nen on »viime aikoina tullut ulkomailla jo aiman erikoisen huomion esineeksi. Tämä melkaantuminen on pääasialli sesti johtunut siitä, että kuntain teh- täwät ja melmollisuudet omat entises- tään niin tamattomassa määrin lisään- tyneet, etteimät niihin kuntain omat rahastot ole mitenkään moineet riittää. Onhan jokaiselle tunnettua, miten suu- resti kuntia rasittamat koulujen, wai- maistalojen, sairashuoneitten y. m. s. rakentaminen, puhumattakaan muusta, minkä nykyään katsotaan hymään kun- nallispolitiikkaan kuuluman. Mutta sittenkin moidaan hymällä syyllä epäil lä, olisiko tämä kuntain ivt.lkaantumi- nen ollut lvälttämätöntä niin suuressa määrin, kuin mihin se nykyään on jo noussut. Joka tapauksessa on laino- jen ottamisella niin pilkalle ulottuma Joyko Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan kotiseu- ::: tututkimuksia. ::: Hinta nid. 4: 50, myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, ja seurauksiltaan raskas maikutus kun- tien tulemaisuuteen, että tämän kun- tain toiminnan kohdan on katsottu an- saitseivan erityistä huomiota. Tämän mukaisesti on myöskin mnme aikoina ryhdytty ulkomailla lainsäädäntötoi- menpiteisiin kuntain lainanotto-oikeu- den uudelleen järjestämiseksi. Marsin- kin on tässä suhteessa huomattama Saksissa miime muonna julkaistu uusi asetus kunnallislainoista. Koska mo- net siinä esiintymistä säädöksistä omat paikallaan myös meidänkin oloissamme, tehtäköön seuraamassa sen pääkohdista selkoa. Meiseksi säännöksi määrätään yllä- mainitussa Saksin uudessa kunnallis- laina-asetuksessa, että kunnat omat oi keutetut ottamaan lainoja main me- noja marten, jotka ensiksikin omat ko konaan ylimääräisiä, ja toiseksi takaa- mat kunnalle kustannuksia mastaaman hyödyn, ei ainoastaan nykyisyydessä maan myöskin tulemaisuudessa, mähin- täin niin pitkäksi aikaa, kuin lainasta on rasituksiakin. Mmääräisiksi ei moida lukea sellaisia menoja, jotka ly- hempien mäliaikojen perästä säännölll- sesli uudestaan ilmaantuivat. Toiselta puolen taas on, harkittaessa onko meno katsottama ylimääräiseksi mai ei, olet tama huomioon ei ainoastaan menon suuruus maan myöskin kunnan suu- ruus, suorituskykyisyys ja kehitys. Esi- merkiksi pienissä hitaasti kasmamissa kunnissa saattaa koulun rakentaminen tai uuden tien tekeminen olla sellainen harminaisuus, että lainan ottoon on katsottama oleman syytä, kun taas suuremmissa kunnissa, jotka omat milkkaammassa kehityksessä, tällaiset menot säännöllisesti uusiutumat ly hyempien aikojen perästä, joten siis niitä ei moida pitää enään ylimäärät- sinä. Etupäässä tulee lainanotto kysymyk seen sellaisiin kunnallisiin yrityksiin, jotka tuottamat mälitöntä rahallista moittoa, kuten kaasu-, sähkö- ja mesi- laitoksiin, kauppahalleihin, raitioteihin j. n. e. Kuitenkin tulee tällöin näiden yrityksien pysymäinen kannattamaisuus olla »varmasti taattu, ja tulee niiden tuottaa moittoa »vähintäin niin paljon kuin tarmitaan lainan kuoletukseen ja korkoihin. Sitämastoin on lainan otto main poikkeustapauksissa katsot- tama tumalliseksi n. s. epäluotettamia menoja marten, kuten maimaistaloja, sairaaloita, kunnantaloja j. n. e. mar ten. Kokonaan kiellettyä on lainan otto n. s. kunnossapitokustannuksiin, ja ylöllisyysrakennuksiin, kuten teatte reihin, juhlasaleihin, nluistomerkkeihin ja muihin kaunistusyrilyksiin. Muuten riippuu lumansaanti lai- nan ottoon saneen suuresti myös kun nan raha-asiain yleisestä tilasta. Ai- noastaan sellaiset kunnat moimat saada oikeuden lainan ottamiseen, joiden ra- ha asiat omat oikealla tolalla. Mutta tällaisiltakin kunnilta moidaan lainan- otto emätä, jos kunnan raha-asialli- nen tasapaino katsotaan uuden lainan kautta uhatuksi, tai yleisen merotaakan tuleman sen kautta joko nykyisyydes- sä tai tulemaisuudessa kohtuuttoman rasittamaksi. Sitä paitsi on tarkoin harkittama eikö osaa niitä tehtämiä, joita marten lainanotto on tarpeen, moitaisi siirtää tuonnemmaksi, niin et- tei samaan aikaan tulisi komin useita yrityksiä lainamaroilla suoritettamaksi. Kaiken tämän muoksi on kuntain, pyy- täessään lupaa lainain ottoon, teh- tämä sitä marten asianomaiseen miras- toon jättämässään anomuksessa tar- kasti selkoa yleisestä marallisuuden ti- lastaan, melkojensa paljoudesta, mah- dollisuuksistaan saada lainansa kuolete- tuksi, kaikista kunnallisista yrityksis- tään, niiden laadusta ja nykyisestä tilasta ja rahallisesta kannattamaisuu- desta. Siinä tapauksessa, että yllä esile- tyillä perusteilla on katsottama kun- nalla oleman pätemiä syitä lainan ot toon, on asianomaisen miraston kui- tenkin mielä, ennenkuin se myöntää lu- man, tarkoin punnittama onko laina säätämissä kaikin puolin kohtuullisilla ja kunnalle edullisilla ehdoilla. Tässä tarkoituksessa on miraston hankittuiva m. m. marmat tiedot siitä, että kunta on sille tehdyistä lainatarjouksista iva- linnut itselleen edullisimman. Jos ra- hamarktinat omat kireät, on koko lai- nanotto koetettama lykätä tuonnein- maksi. Lainan kuoletuksesta säädetään eri- tyisesti, että sen tulee tupahtua mah- dollisimman lyhyessä ajassa, sillä mitä pitempi kuoletusaika on, sitä kauern- man aikaa on myöskin korkoja mak- settama. Miimeistään tulee lainan tulla kuoletetuksi silloin, kun on katsot- tama lainan amulla aikaan saadun yrityksen hyödynkin loppuman. Hyö- dyn loppumista tällöin laskettaessa on kuntain noudatettama yleisessä liike- elämässä tarvallista poistojen mene telmää. Tämän lisäksi on kuoletus' ajan suhteen olettama huomioon, että myöskin tulemaisuudella on lainan- otto tarpeensa, joiden maralta on ajoissa aikaisemmista lainoista mapau. duttama. Tämän muoksi ei kuoletus- prosentti myöskään saa koskaan olla 1 V-t pienempi. Kuten edellä olemasta käy ilmi on tämän uuden Salsilaisen asetuksen kautta tahdottu saada kuntain mastai- nen lainan otto supistumaan aiman mälttämättömimpään. Tämän tarkoi tuksen saamuttamiseksi ei kuitenkaan ole katsottu riittämiksi main pelkät ra joittamat toimenpiteet, maan myöskin on tahdottu saada itse lainanotto- tarme »vastaisuudessa »vähentymään. Varsinaista lainanottoa käsittelemien säädöksien lisäksi, joista edellä on pää piirteissään tehty selkoa, sisältää nim. yllä mainittu asetus erityisen ala-osas ton rahastojen perustamisesta kunnan eri tarpeita marlen. Sen osottamisek- si, miten tärkeätä täuainen rahastojen perustaminen on, esitetään ensiksi seu- raama esimerkki. Jos kunia esim. jo-