i.suvank>ins joulukuun III p:nA .1,!> «,»» »,!»> >BI sklMUMA ?Z:s 141 — lgio F? 7 ,! ' - i'' ' ' - -/Ä ^ ^ - ' 5 ^ ' ' 7 ' » - . . .. ^ ' '5 ' K k .1 i. '< ^ 'A i-ä-is-pmstskstu lk. ^uke!in 139. X)'t. siz^svtullsit» svvs- j» t»!vik»n- >1u!>!s,puici^» sekä ^Ziikiiis muiis ^mmsttiin kuiiliivi» töit-i v^Imists^^i! kuvlel!isv?^i. ?vö »z'g,u mnlcslist». I^'o- pe» toimitus. Hill oat Kklvst. luomea! ^Mzitz j» ^or'ta?p«1t» m^väääQ 1>iilvs,j!s„ ISZztMNZVMlltLS-LZAkesdtiv MZUA88Z. »ut»» v»klllltnksi» t»p»tnrmiit», joit» Vickuatstiillo s-ittnu joko li^nsn Ammatti- toimissako, m»akc>il!» t»!^j muis»» tiloissa. 1^övZ,kss v^imtöt»»ll joko rksit^isbst! t»i joukotts-zi. vskku- i.ii!us. vsLÄN ttsins. f. '-(c-dlsi' ^ L:o. ^lcssl Almqvist. IlillUi t)r> !>^66vl!i?lä tc>li6il joul>ic>>-lok-!en!!^ initkävliik-iilliiisli ?.ik^5eSN, sillä silloin iiotäii »in» !-a:>Vl>.ns^ mislsisiäv^ii tivv.i,- roitg makciolli-immkiii kalvalla. Lollluisvsroitz lövtvv orinomziiisii ja valikoitu varasto kauniita ia kalpoja.loulu- ja uuclsu- vliucisukoittbia saapuuut. ,Iä!lS?lim^-iiII? iivvä tilaisuus. Otto AntjeiÄinn ?spsrilcaups88g. Maataloudellisis ammattiköAlujs Pohjsis-Sata- kUNtaan. Pshjais-Satakunta on niilä sk!.', tuja maassamme, joka on moressn suhteessa saanut olla ja elää lapsi- pu len asemass,?. Ja „Satakunnm Lupiksthan" seutua kutsutciankin osoi tukieksi sen syriä sestä asemasta j erämaan tapaisesta Harmasta asutuk- sezta. I'e se iZ uZ'ona Pzhjois-Satakun- na5!a lienee aiman wiim? aikoi h sazkka ollut, että se on ja »i/yi, kuolleena kulmakuntana kaikkia n?a>-.s- tu^vqrk msksiä kohtaan. Eihän sieit ole lähtenyt mitään ernom-iiscmp-a. ei ainakaan mitään omintakeist enempää henkisen kuin aineellisenkaa, toMinnan alalla. Eikä sen nuor' soikaan cis sanottaa) asti toivat! u oppilaitoksissa hakemassa iisell^ea tie> toa, joten nousemakin polmi rälya perineen manhemman polmen hitau dm ja Välinpitämättömyyden. Näin ajatellaan muualla Pohiois Satakunr-aZta. Mi tta asia ei km ten?aan kaikiZsa kohdissaan ole niin. KiM Pahizis-Satakunncss-iNn on pyrkimyksiä ja harras!-.ksia 5ukhw main päästään tilaisuuteen ^iitn voittomien. On kyllä totta, ettei Pshjois-Sata kannan nuoriloa ole sanottamaSti tsmattu esim. tansanspistoiZsa jo ma-zmies?oalnissa. Multa kun Poh jois-Zc-tckurta Viime syksynä sai oman kanscnlavistonsa K nkaanpää hän täyttyi sen amara luokkshaone oppilaskunnalla, joka — pari poilke Pvri?! kirje. 42. Valtiollinen asemc:. — Ur-ö Sakari Irjö-Koslmen, — Huo mautus katukäiztämien hoitajille Hallituspuoluelaiset keisarikunnassa omat keskeymättömässä puuhassa Suomen yleiSmaltakunnollistuttami, seksi. Joku Viikko sitten jätti Sto'y pin jo duuman käsitekälviksi ensimäi- set Suomea koskemat lakiehdotukset, Venäläisten oikeu-sista Suomessa. Uusia, ja toinen toistaan maollemme tuhoiiempi? toimenpiteitä, sillä taholla samalla suunnitellaan. Wiime p äi minä on niitä koskemista huhuista ollut merkittämin Miipurn läänin keisarikuntaan liittämistä koskemat. Parin muadsn aikana en tuo mah- dallisuus muutaman kerran julkisuu dessa huhun muodossa mainittu Tällä miikolla on se jälleen ja entis ä uhkaaivanu ana tuotu esiin. Kaikesta päättäen näyttää mainittu kysymys suomirvihollislen mielestä vkmvn tär??ä ja antaman helle pään mai- lvao. He nähtävästi kernuosti pani- fim.it tuon yhdistänisen toimeen, mutta erikoiset seikat kenties lyg-nä: makamasu mastaan ja pakottamat kerta kerran perästä peräytymään. usta lukuunottamatta — olik otoi- sin yksinomaan Pohjois- Satakunnasta. Ja kun opi to oikoi tänä syksynä toism lukumuo- tensa, saapui siihen tsas'in kuutisen kymmentä ap pilatta, joiZta mal taana enemmistö on Poh»! j o i s-S atakunnan kunnista M .akunnan syrjäinen asema ja sinä johtuneet pkkät matkat omat ssn nuorisoa pitäneet kotona. Multa heti kun opinahjo tuli maakunnan omaan kettuste?n, lähti sen nuoriso- kin liikkeelle, osoittaen tätm omaa mansa scimsja harrastuksia ja pyrki myksiä kuin mmde.-ikm, noiden r-nta- seutujen nuoriso. Mutta Pc>hjo:s-Satakunnan nuor.so tormitfte keskuuteensa muitakin opin- ohjsja kuin mnan kansoncpiston. Se iar^iises sellaisia laitoksia, jsissa se moi saoda kansanopistossa saamansa harrastuksen maalimaa ammattiope tusta pääelinkemojensa alalla. Ja olemme makuutetut näidenkin laitos ten täyttymän cppilsilla, jo» main »Udm fijsittamifkSia otetaan huomi- oon mitä m^s?Lnni-n etu msat-i. Kitten lukijamme ehkä jo uetär.e- wä-!in, on P?hjois-Satakunnan Kan sanopiston johtokunta cnor.ut, että osiston yhteyteen su a'ai si in perustaa puu- ja kasmitarhakoulu sekä maamiestalmikurssi maaLaloudMisen smmaUispeLuksen sn tam''ta '»rsrten tämLa maakunnan nuorisoll?, marsinkin sille Nuorisolle^ joka on jo kansanopistossa ollut. Ja o n ilshdutt- mnna tosiasiana tässä mainittama, että Satakunnan Maan> w ij?lysseuran johtokuntakin on tätä anomusta puoltanut. Eikä se muuta ole n-ois.ut tehdäkään, sillä eihän koko Mc^.nmiljelyZseuran alueella ole yh> tään sen tapaista puu- ja kasrvitav dak?uw!i suu: nyt ky^y-nykseLsä on. Ja mitä taas ma.knieSkouluzhin tn i?°, oa seuran oluena sellaisia on»o astaan yksi Kokemäellä. Tämän joh> dasta onkin Ma MinljelnZseuran joh tokunta jo aikaisemmin anonut, että tomeakm maamieskoulu seuran olu eells asetettaisiin ja se sijoitettaisiin Lamian kuutaan. Tämä anomus ei kuitenkaan vle wie!ä tullut asianomai sessa pa-kassa päälökseen. Ia -?nkm ollut vsi^lle ehdottamaksi eduk", että ra.kaisu on ivnpynyt, sillZ mitöän etua m^r maselle Pohjois-S-t^u^ nalle et Lamia-zn sij itetuSt,i maa- nkSkoulaKt> tu'isi olemaan, maan jä'.si!?St P >m rk?u, N->ormcr?kv, Ah lainen, Merik- rmio, Siikainen, Hon kujoki, Karmia, Parkano, Ikaalinen ja Jämtjärmi kutakuinkin samaan i?ema>.n maamiesk^uluuii nädden kuin miSsä ne nytkin — koulun ol leSsa Kokemäellä — o vat. Ei ä muuta tulosta moi odottaakaan, sillä omathan L^mia ja Kokemäki tawal- la-.n naapurikuntia, niiden r-jat kun tapaamat toisensa. Olisi näin vllen kerrat s ian sopimatonta, e5t Z kahdessa naapur kunnassc? olisi maamieskoulu, j»t?a kumpikin olisimat pitkien ma: kojen päässä niisiä se^dui^ta, jotka jo kaua;-. omat tästä puutteesta kor MtLcl. J >S ka kki syrjälyyleet ja ahtaot oaitkoku?ta-ed^l jätetään syrjään nlin ei ivvitane kvltää sitä tosiasiaa, että Kankaanpää on koko laajan P.hjois Satakunnan keskuspisteenä siihen määrin, että se tasua matkat toisiin kuntiin parai en kuin mikään muu ämän maalunnm pitäjistä. I°ft- inieUsiä ollaankin jo siitä, että Kan koanpää on onnistunein kansanopis ton paikkana. Ja somaa tullaan s5 nsma^n ammotukouluistakin, kunhan ne sinne main sii^te^n. Oa miölä vtett.',Wa huomioss, että tarkoituksen.^ on sa:d^ nuo molem mat ammattikoulut sekä kasa>itarha- et ä maamieskoulu jatkoksi kan- lanopistossa saadulle maa talousopetukselle. S!täpoi'si on k.^manopNo puoli' nainen laitos n^inkauau kun se ei he» rättämälleen oppilaskunnalle moi tav iätä laajempaa ammatillista tietoa Ja tätä puutetta poistaakseen onkin kansanopiston jo'ytokui>.ta ryhlyny nqt kysymylseM olemiin täydenta- Jonkunlainen hermostunut hätäi> syys on muuten ollut wall:tsem5ssa noissa piireissä «Suomen kysymyk> seen" nähden. Se johluu monestakin seikaLtc-. U lomailla langetetut ankarat ar- masielut Suo t.e^n kohdistetuiSia pak- koloimenpiteiSlä omat luonnollisesti kin csaltaan m^ikuttaneet kiusallisen tuntee a syntymiseen. Keisarikunnassa kyllä käsitetään, että mäl lliseStt wot ulkomaiden mäeStön mielialan suun nalla olla koko suuri merkitys Wenä- jää kos^e-viin asio hin nähden. Stalypin aseenkantajineen onkin sen muokii ryhtynyt toimeenpavemaan ulkomailla tarmokasta, ag^atsioonia maittaa! seen myötätuntoa Menäjän Suomen.palitiikalle. Hermostunutta mielialaa on y'eis- maimkunnallisuuden ojajissa ollut omansa myös synnyttämään ja lisää mään se sttlka, että koko tuo laki, jonka mukaan Suomen lähempi liit täminen keisarikuntaan on suunniteltu tapahtumaksi, on sekä muodollisesti e lä asiallisesti perin se!awa ja ty perä. Mutta saattaa puheena olema we- näläisten jah amain piirien hermos tuneisuus ja hätäily olla myös aino astaan kiukkuilen ja pahansuoman mielen hämityShalua. Niin, ken moi mennä sanomaan, mii» toimenpiteisiin siinä marmassa makaumukseösa, e'.tS mosta näiden ammattilaitosten opiston yhteyteen saamisen kautta on maakuntamme keskuspisteeseen pystytetty sellainen Sampo, joka javhaa sekä taloudel lista että henkistä hyrvinmeintia tä hän syrjäiseen seutuun. Mutta paitsi sitä, että Kankaan pää on maakunnan keskustassa, on näiden laitosten kansanopistoon yh distämisestä muutamia käytännöllisiä etuja, jotka eimät nekään armottomia pitäisi oleman. Kz-isapopistommehan työskentelee ainoastaon talmikauden, marraskuusta toukokuuhun. Täten joutuu upea ja huoneista wsrraitaw. rikas rakennus seisomaan kokonaista puoli muitta aiman käyttämättömänä. Jas nyi opiston yhteyteen saadaan kaZmitar- hakoulu moi se tällekin laitokselle tarjota kesäkaudeksi hymän kodin, johon mahluu ftkä oppilaat eitä opettojat. Myöskin maamieskoululle moi opisto tarjota kcdin, vieläpä mukamsmman kuin missään muualla maakunnassamme oUsi malmiina sää tämissä. Paitsi lotis, moi kansan opisto tarjota tuntumasti sekä opet- tajam?imiaan että opeluZmälineitää" kummallekin ammattikoululle, joka seikka on niinikään suureksi armos- t-ltoma. Katsottakoönpa kysymystä m^lä puolelta hymä^sä, niin on asialle onnellisin ratkcisu se, että molemmat ky^ymy^seösä olewc.t ammattikoulut sijattelaan KankaaspZän kansanopiS> tc n yhteyden, hyödy'si ja siunauk selsi ei ainoastaan Pohjois-Setakun, nalle maan myöskin osalle Etelä> Pohjanmaata, josta jo nyt on olka, nut oppilaita saapua Kankaanpäässä olemaan kansanopistoon. Juho T-nen. MÄ — Wiirw lääni» asia. Uusi Suometar on lähettänyt erään to.- miitiiislaon suoraan kenraLttkuirer nöärtttä tiedusrcimaun, onka Wi!purin läänin tai jonkun sen osan erattamiS huhuissa perää. Keiir lalilUTernööri el kuirenka n suoStunui ottamaan lö- hect-ä m^Stc^an. Sen sijaan makuutti kenr zal.kuwernöörinkanSl:c»n päällikkö, maltioneumoö P. Jrvsnoiv, marmaSti t:eläwäniä, ettei er itämistä ole pää- leltn, jopa ettei kysymys tätä nykyä edes ole päiwä;Srieslyls<ssä. U. S. löhem niinikään erään toi miNajiStoan »edustamaan asiaa se naatin talousosaston n^ropuheenjoh- taialio, kenraali M.irkomilra. H?rra war-pndeenjohtojo makuutti saaneensa miime P et^r naiatkallaan tte.ää, ettei ainakaan mitään mirallista toi- menp dettä vst .Ssa ole. Kysymystä pohditac» n lMtenkin, hm wara» puheenjohtajan ilmmtuk en mukaan, tätäkin nykyä eräissä piire s ä innokkaasti. Ksnr^li M rkow wa- kuuitt kuitenkin puolestaan, eltei croi- tanii«w^atanuZ ole lädtenm kickolli- ieltc» taholta. Lopu'ft kenraali M lausui, e?tei hän kuidenkaan saata »2cir^, eltci crattamiinn ivoisi miltä hetkellä hymynsä tc.pohtua, ,a että eroteitama uiue siliom tulee crotkttc- «vaksi Suomesia kaikissa (hallinnolli sessa, oikeudellisessa, m^ltiollisessa y. m) suhtei-sa. T^rStaineit St. Pet. Z -iturg san-^o myöskin saameensa luokettairisla läh teistä kuulla, että hvhut Miix-urin «äänin er ittamisesta omat perät ö- mät. — Sxomea ksI?ewat ehdo- tsks.t i»»«M!isss. Suomea kos kemat „!5kikhdiitukset" tuleaiat käsitte len alaisiksi duuman Valiokunnassa limltamasti t. k :n p>:^limälissä. D.'>u- m an täysistunnoissa käsite 'tämi!si j?uwmat ne tuskin ennen maalis» kuu?a. — Kor?ei« hallivuolline» t«vÄtio»St«is. Kuten ennen on mainittu, on ss.-.aatin käsketty anta maan lausuntonsa edusknnnan loka! 23 p. 1903 tske-näslä alam. onomuk- sesla, joka koskee tuomioistuimen pe rustamista käsittelemään korkeimpana asleena hallinto-oikeudellisia osioita. mitä kaikkea sillä taholla tunnetaan ja ojatcllaon. Marinaa main on, että tällä het kellä siellä komaSti puuhaillaan „Suo> me5 klz'y nyksen" »järjestämisessä". Keisarikunnan hallitusherrain Suo men senaatissa o le-oat opulaiset niin ikään tekemäc parhaansa ollakseen käskijöilleen mieliksi. Mitään mel- mollisuuisia he eimät tämän maan onneen ja menestykseen nähden tunne omaamansa. Ehdottelemat ylimieli sesti hallitsijalle eduskunnan hymäk- symäin, aiman mäittämätlömienkin määrärchain po'spyyhk>m'siä. Ni mittämät tärkeisiin wirko>hin täy dellisesti kykenemättömiä ja Suomen asetus en mukaan epäpälemiä mieh ä. L^hjoittelemat eläkkeiden ja kormauS- ten nimellä tämän maan moroja kai- kenlaisiil? entisille santarmihenkilöille ja onnenonkijoille y. m. Tämmöisen ..kotimaisen" hillituk- sen olemassaolo on m-aallemme mar sinkin nyky sen kaltaisena aikana pe rin turmiollinen. N-nmäNäähän sen, kun hallitus, sen sijaan, et ä se koettaisi ristiriitoja somittaz ja saada syntymään luotta musta maamme ja keisarikunnan »rä- l lle, teoillaan ylläpitää epäilystä ja synnyttää selkkauksia. Suomalaisen puolueen taholta koe tetuinkin miimeiseen osti, ja oli aina koetettu, estää hallituksen joutumista Senaatin molempain osastoM täysi- istunnossa äskettäin päätetty lausunto loppuu seuraamaan ponteen: että H Keis. Majesteetti sumoiisisi arm., suostumalla cd as kunnan esillä- olemaan alam. anomukseen, malMut- tsa senaatin tekemään ehdotuksen arm. esitykseksi tuomioistuimen perus tamisesta käsittelemään ylimpänä aS- teen-? hallinto-oikeudellisia mslitus- asioita. —U«det ra«tst!erake«»»kset. Senaatti on vasmistani-t Seinäjoen —KriZtiiran—Ka»kistsn rautatien me- nosäännön mksi 1911 7V2 milj. mar kaksi sekä J?ensuun—Nurmeksen rautatierakennusten menosäännön 2,760.000 mksi. — Ke»raal!?uwer«SSri» t?e- dn ^ tel«ja. Kenraalikumernöörin- kansliaSta saapui senaatin kirkollis- asiaintoimituSkunnelle kirjelmä, jossa esiintyneistä syistä pyydetään saada mahdolUsimmsn pian muutamia me näjänkielelle käännettyjä kappaletta kansa- ja keskikoulujen historian ja maantieteen seikkaperäisiä opetusohjel mia. MhS«»eLty er» ja eläke. Liikennetirehtöörin apulaiselle E. K. Liliukselle on myönnetty ero Miral taan tammikuun 1 pstä 1911 lukien ja 3,333 mkn 33 pm »uotuinen e!in> tautinen eläke. — Senaatti. Ylimääräiseksi apulaiZesiitelijätsi senaatin kirkollis, toimituskuntaan kirkollisasioita mar> ten on 6 kuukaudeksi ensi murden alusta luden otet »Helsingin su?mal, tytiökoulun kolleega, jumaluusopin kanddaatti Dcjö Lsimaranla, joka tulee esittelemään kirkollisia asioita. — Helsingi» t»Zlika«ar!« holtajkZfi nimitti senaatti äsken kenraalikumernööria kanslian sihteeri A. A. vsn Karmin. Ny! on kenraali, k-imernööri yhtynyt senaatin päätök seen. — De»stttroid«« sprii», la Zs« politusr!» w»l»ist«S, «aaha» t»v»tt ja «ytzstt. Senaaltn pyydettyä tsnraatlrumkr- nööriri kautta Menäjän kauppa- ja teollisuusministeriön lausuntoa laati mastaan ehd?: uksesta denaturoidun spriin, lakan ja pal taurin maahan tuontia, malmisiuSla ja myyntiä kos kemiksi asetukseksi on kenraalikumer- nööri nyttemmin ilmoittanut senaa tille saaneensa sekä raha-afii,in- että kauppa- ja teollisuusministeriöitä, joille hän oli asiata koskemat kirje!- mät lähettänyt, tiedon, ettei Niillä ole senaalin ehdotusta mastoan mi tään muistuttamista, jos pyndim- määrä lakan ja polituurin MalmiS- tukseen käy ettämän sprnn denaturoi- mi!ks!a määrätään marrask. 23 p:nä 1895 onnetun arm. julistuksen mu kaan 0,s prosentiksi normaalimäke- mälle spriilitralle (80 vros. lämmön ollessa 15° C.) kaikkiin Suomeen wnw!vlin lakka- ja polituurimalmis- tetsi'n nähden. Ilmoittaen tästä sekä siitä, ettei lenaotm ehdotus hänenkään puolel- taan kohtaa esteitä mainittujen mi nisteriöiden lausumalla ehdolla, katsoo kettr-ialtkumernöör! kuitenkin rvölt ä- mätiömäkst Mätä, että tämä kysymys, muiden keisarikunnan paikkakuntain, paitsi Suomen tulli- ja kouvvaiuh- >ei?a koskemana, on ke'äk. 17 /30 p:nä 1910 annetun lnn johdanncn ja I osan 2 tz:n 13 krhd -n mukaan rat. k-istama kaUkeinkorkeimmaSti wod- misietulla ministerineuwosti.m päätök sellä. — Wibergi« kahvila» sttlke- Ntnkmn muistetaan, määräsi senaatti ent. senaattorin Hj Langinkosken suorittamaan kormcuZta Turussa olrman W b-rgin kahvilan sulkemisesta 3 331 mk 11 p. Tämän kormauksen pyysi sena ttori L>ng5n- koskt suoritettaivalsi hänelle takaisin yleisistä Maroista ja onkin senoatii t. k. 8 pnä tapahtuneessa esittelyssä pZätt-anyt tebdä alistuksen mainitun summan wor!tlam>sezta senaattori Langinkcskill?. — Pie>ar!—Amatrs« Väksen tähkör^iiti-ien rakentamiseen W^ä- j in alu-ella on js ?u->a mvön>-e ty. Kysymys r dan ra'entamisesta Suo men alueella tulee näinä pZtwinä käsite-tämäksi Suomen senaatissa. K'hta kun lupa on saalu alotetaan yksity skohtaiset työt rau!a'ielinjojen amaamiseksi. nykyisiin käsiin. Mutta kun toiset puolueet elivät katsoneet mahdolliseksi hallituskysymyksen järjesielyssä toista muotta sitten mitään tehdä, säilyt tääkseen senaatin talousosaston pai kat kotimaisten, maan parasta har- rasismien miesten käsissä, pääsimLt ny'y>set hallitu?herrat sijoilleen. Kmnka me maltioll-sista ristiriitai suuksista mahdollisesti pääsemme sel- miytymäZn, siitä ei osaa mennä mi tään sanomaan. Selmää kumminkin on, että paljon tulee riirpumaan eduskunnan kokoonpanosta. JoS Suo malaisen puolueen kannattama suunta pääsee uudessa eduskunnassa mallit- seioaksi, on joitakin toimeita aseman selmenemisestä olemassa. Päinmas- taisessa tapauksessa kuljemme yhä uusia onnettomuuksia kohden. 80 muotta on tänään kulunut Arjö Sakari Iciö-Koskisen syntymästä. Mjö Sakari Irjö-Koskinen on toimintansa kautta ansainnut itselleen ikuisiksi ajoiksi kunniakkaan nimen suomenheimon aikakirjoissa. Selmem- min kuin kukaan ennen, tajusi hw ne käytännölliset päämäärät, joiden saamuttaminen oli suomalaisen finns- elämän perusedellytys. Voimakkaam min ja johdonmukaisemmin kuin ku kaan hänen aikanaan tai hänen jäl keensä — siitä on mähän yli seitse- kmis II x, M Brjö Sakari Urjö-Koski- sen muistojuhlaa mlettää Suomalainen Nuija tänä il- taaa klo 3 t. KansalliSkodissa. Jokaisen kansallisesti malmeutunecn kansan keskuudessa elää halu juhlia ja kunnioittaa muistoa n:idm mies- ten, jatka teoillaan omat kansalleen suurta ja pysymää siunausta tuotta neet. Dksi tällainen mies Suomen suo malaisella kansalla on Irjö Sa kari Drjö-KoSkinen. Hänen toimintansa kautta masta suomalai suuden liike muodostui siksi käytän nöllisiä päämääriä tamoittelemakst uu- distus!iikke-:!fi, johan Varsinainen suomalainen kansakin saattoi ja ym märsi liittyä. Hänen johdollaan I. W. Snellmanin kansallisia aatteita toteutettiin siinä määrässä kuin ivan- ha epäkansallisen yläluokan msstus- tus saatiia murretuksi. Hänen innosta manaan kansallinen herätys laaksoihin kymien rimien keskuuteen saatettiin. Hänen taistelussa ensimäisenä seis- -essä rpinahzat suomalaista nuorissa marten omattiin. Hänen työnsä kan samme muinaisuuden malaisemiseksi ja hänen uskonsa tämän kansan oma peräiseen elinmoimaan monen mielen lämmitti ja sytytti innon toimintaan iusmalaisen kulttuurin luomiseksi. Pal sasta on Suomen suomalainen konsa fiitollilunden melassa DkjZ Sakeri Irjö-Koskiselle. Kokoontukaamme mekin Porin suo malaiset tänä iltana runsaslukuisina hänen muistonsa lämmittämänä in- nostuaksemme mäsymättömäSti jatka maan kansallista työtä hänen wiit- taamallansa tiellä. Kansalliskotiin joukolla tänä iltana klo 8. Satakunnan inaamvilje- lyssenran alueetta toimi mien maamiesseurojen edustajain kokous pidetään tiistaina ja keskimiikkona t. k:n 13 ja 14 päimänä Porissa Kan- ialliskod.ssa Jtäpuistokadun 6:ssa. Odie!mo on seuraama: 13 pnä klo 10 a. A vauspuhe. Palkintojen jako kokonaisten maa» talouksien kilpailusta Ikaalisten k h lakunnassa. Tämän jälkeen seuraa kysymykset.- Oitko mahdollisuutta mäkirehujc karianruokinnaSsa mähentää runsaam malla palkokasmien käytöllä? alustaa agronoomi S. Rydman Tyrmää'lä. SokerijuurikasmiljelykseStä. alustaa prosessori G. Groienselt Helsingistä Eri juur>kaSw!en miijelyzkelpmsuu- deSta meillä, alustaa romaSti R. Grönmall LamiaSta. 14 pnä kio 9 a. Moidaanko nyky oloissa käytännössä hyödyttää met sänomistajien etuja osuustoiminnalli silla yrityksillä ja vuutamarahintojen mlkoiskmilella? c-lustoa metiänhoitaja S. A. Sahlinan Helsingissä. Kalkin käyttämisestä »naanmiljely?- leesS, alustaa maisteri I Puumala Porista. Onko seuran puoleSta tarpeellista rydiyä tatmenviteistin. että moimassa olema metsälain 43 H saataisiin käy- tZnncislS tehokkaaksi? alustaa rsivasu R Grönmall Lamiasto. Mustaako m.!5>lilojen palst-tttemi- nen siihen liitettyjä t.-imeito? alustaa maanmiljelijä B. Huida Lamiasta. Palkintojen jako Ulmilan kihlakun nan siemen-, juurikasmi- ja hedelmä- MllielyskilpailuSsa. Edustajien maltakirjat moi lähet tää etukäteen seuran toimistoon, ettei kokouksessa aikaa turhaan kuluteta. KllMNMMltUIlStoN kokouksessa miims tor toi-iltana käsiteltiin seu raamia astcia: Luvattomat sähköjohdot. Y st- mielisestt päätti maituuSto welwoit- taa toiminimi W. Rosenlew 8c C:n poistamaan lumattomasti rakenta mansa sähköjohdot ennen ensi malais- tuSkauden alkua. Reposaaren kansakoululle pZ5tet- tiin rakentcia uusi ulkohuone-rakennus koulutontin eteläpäähän metsän lai taan. Rakennuksen kustannusarmio on 3,200 mk. män muoden kulunut kun hän kuoli — taisteli hän monipuolisen ja elin- moimaisen suomalaisen simis^iMoi- minnan peruste dzn laskemiseksi. Kuka rohkenee mastata si,!ymi)k- seen, mitä olisi Suomen suomalainen kansa ilman A. S. Arjö-KoSkisen elämäntyötä? Tuskinpa main se nyt siinä tapa uksessa olisi pyrkimässä siivistyskan- sojen eturintamaan ja olisi pystynyt taistelussaan oikeuksiensa puolesta itsel leen hankkimaan simiStyneea maail man myötätuntoa, joka nyt sen osaksi niin suuressa määrin on tullut. Aj'teilaamme main kansaamme en nen Ucjö-KoStisen !yZn tuloksia. Missä tilassa eli se? El suomenkielisiä kouluja. Ei suo malaista kirjallisuutta. Ei suomen kielistä simistynyttä luokkaa. Ei uskoa eikä luottamusta, että suomen kansa koskaan pystyisikään omaperäistä si- mis>ySe?ämää synnyttämään. Kuinka toisin nyt sentään omatkaan asiat! Monihaaraisena aaltoilee silmiemme edessä suomalaisen simiStyksen mai nio. Kirmeen kalske ja kyntömiesten huudot kuulumat kaikkialta. Ia missä ei sarkoja mielä ole kynnetyiksi ja kylmetyiksi saatu, sielläkin kumminkin ollaan selmillä, mitä tehtämänä on. Totta on, että moni sarka mielä odottaa työntekijöitänsä ja moni teh- Ehdotus joko uuden mahtimeStarb rakennuksen tekemisestä tai Vuokra rahojen myöntämisestä mahtimesta rille jätettiin tällä kertaa sikseen, kun nes kansakoulujohtokunta laatii ehdo tuksensa Reposaaren kansakouluraken- nuSten laajentamisesta, mikä käy päimä päimältä mälttämätiömäm- mäksi. Oopilaita on Reposaaren kan- sakou uissa nykyään noin 300. Hätäaputyöt. Työttömäin ano- mutsen johdosta ilmoitti rahatoimi kamari, että pesulaitoksm rakennus- töiSsä, katukimien hankimiassa, lohko- k;wien hatkuussa nyt toimii kalmatta- kymmentä miestä, keuhkotautipamil- jongin rakennus'öihin heti ryhdytään, käsityölaitokseSsa saa 23 mies ä työ ä pullokorien malmistukseska. JoS työt tömiä mielä tämän lisäksi ilmaoniui!'', ehdottaa rahatoimikamari ry'dqtiä- mäksi raatihuoneen jo päätetyn kiwi- kaiteen rokennuslöitnn ja Aittaluvdon sillan leventämiseen. Malmistus- maliokunta kannatti r^hstotmikLmorin ehdotuksia m.slä töistä, joi^a mar^en maroja jo on myönnetty ja ehdotti sen lisäksi Vaadittamaksi kaupung n- 5g?anlwmi!ta lausuntoa työ nahdalli- suuksls a kaupuvgin miljelysmailla. Maltuusmieher hymäksyimät nämä ehdotukset ja pöättimät kiirehtiä raa tihuoneen kimitalleen ra?evnustöid?n alkamista. Työnmälityötoimistsn johtajaksi Valittiin 15 hakijasta rakennusmes tari F. K. Eriksson. Kaupungin lainat. Suomen kau- punki- ja maalaiskuntain Keskusiaino- rahasto-osakeyhtiöitä oli saapunut ilmoitus, ettei rahasto ole onnistunut suomaan Englannista aikomaan?.? cbligatiomlainaa, joten rahasto ei moi Parin knuvurgill^kaan myöatää anat.ua 200.V00 mtan lainaa. Maltuus on puheenjohtajan, kun nallisneuvos Lliukien il-?oi'«ttua keskuskansakoulun uutiSrakennukseen ensi muod-n aikana riittöavön r e ma- rut, mitkä tarkatusta wc-rten c-u saatu maltiolainana, ja kun ei n:u!w?aan kiireellisiä tarpeita ole, xäättiwut roal- tuusmieh-tt anwa k?upurgin lainc-u- ottoh n^keiden odottaa parempia ra ha-aikoja ja ilmoittaa tästä raha- asiain maliokuNnalls. Kilpa-ajorata Poriin. Parin ja ympäristön Hemoskaömatusukd s yk- sen anomus tarpeellinen ma i-ala?. luomultamiseSta kesäkilpa-aj^rataa .varten pantiin pöydille. Kanppa-apulaiskoulu Poriin. P-^ruSiettl-maisi aijatun kaupvaapu- laiSkt ulun ylläpitämiseksi myönnmät m ltuusmiehet 1,600 mkan »vuotuisen ki-nnatusamun 5 mu^d^n ajaksi edel lytyksellä, että zvLltio^pua saud ian. Hra Lucard?rin eddo ukien mukai- <>sti tullaan mas'ed^ muosittain päät tämään, mistä warat otetaan. Reposaaren ja Uniluodon raken nusjärjestys. W 'lmutusw-i!i^ kuma ehduii, että m. 1906 herätetty kysy mys roknnusjär estytsen aikaansaa misesta Reposaarelle ja Uniluodolle annettaisiin n. s. Reposaaren komitean ivalnistettamaksi. Hra L^cander^n ehdotuksesta päättivät malluuSmichel lähettää kykymuksen rahatoimikama riin, jonka Reposaaren komitean lau- suntoa kuultuaan tulee siitä antaa ehdotuksensa. Kaupungin kansakoulujen puh taanapito. KansIkoumjen johtokunta ehdo.ti k< upung n kai sakouluja mer ten hankittamaksi sähköllä kZymän LiZmu-imukoneen, jotta kouluy'ibal!i» suksen määräämä luokkc-kuone d?n vuhtainamio moitaifiin suor-tt^a^ A- sia lähetettiin walmi«tuSwal!okun- nalle lausunnon antamista n? r'en. AwustusanomuS. Kansakoulujen entinen st uioojatar Scsia Eriksson, joka 26 muotta on huo eilisesti toin taan h-ntanut, anoi u uotuista alus tusta manhuuden päiirie"sä turazaa- miseksi. Ancmus lähetettiin malmis- tuswaliok»nnalle. Pietarsaaren kaupungin maltuus- to olt lähettänyt w. 1909 k;!nnalli«- kertomuksensa. Liitettiin arkistoon. — Naisjärjestö» koksxsilta miime torstaina olt kerännyt polj- n naisia Kcmsalliskotiin Ailui^iton jäl keen selosti rouma Sanni A ho Hel singissä pid ?lyn naiSiärjeIlöjen vuosi kokouksesi menon. Esitelmän piti rou- -va C L chtinen. Luentokurssit pääiettiiit toimeen- ranna PaoSsa joulun ai'ana. Luen- noitfijoiksi omat lupautuneet rouwat Harmaja, Immi Hallste.i ja mah dollisesti joku muukin pääkaupunki- lainen. Lisäksi päätettiin mu>ltaniista juoksemista asioista. — ÄZ^aliKiiri-AAse keskus laut«?u«ta kokoontuu Turusia e> si -naanontaina klo 10 a p. hylättyjen -valitsijayhdistysten pa^cr^n mas- taanottoa marten ja hy^ölsymöän maoliliitot sekä ehdak?si:Swn lopulli- ?n yhdistelmän. tämä jakajia. Mutta me emin? enää ole ainakaan siinä onnettom'5s - ase massa, että meidän sokeina haparoi den täytyisi kysyä, mitä pitäist tehdä. Ei, me tiedZmme tehtämät ja me tiedämme suunnan. K.itcs Arjö Sa kari Ariö-Kcskisen! Jos ei ole pitemmälle päästy, kuin missä nyt masta mcnella 6'alla ol- laa», niin syynä ei ole, ettemme suo malaisen kulttuurin Vaatimuksista olisi tietäneet. E>, syynä omat ne suomalaiset, joika omat nskonsa suo- malais-kansalltsen simiStyksen pyhyy teen kadottaneet ja jotka omat ummis taneet sydämensä suuren opettajan pettämättömiltä rhjeilta ja neumoilta. Slis, takaisin Arjö-Kosklseen! Niin tulee tunnussanan kuulua. Elämään niitä kansallisen innostuksen aikoja, joita silloin ele tiin kun suomalaisuu den maltojoukko Acjö-Koskisen ympä rille kerääntyneenä suuria unelmoi ja unelmiaan todellisuudeksi puki! Kaikukoon tämä tunnussana mal- tarvai,o! Kootkoon se laajenemis taan Laajenemat parmet jatkamaan Drjö Sakari Ncjö-Koskisen elämän työtä ! Kirkastukoon suomenheimon jäsen ten sydämissä kuma sen miehe.i, johon niin täydellä syyllä moi lomittaa ru noilijan sanat: «Kotomaan koko kuma, sen ystä- Mälliset äldinkasmot viimat ainiaaksi Mj >!'. 8M»Mi, Nmussil. Eerikinkatu S. Puh. 4S^. pistäjät: Homioikeudennotario Homioikeuden- kanslisti Santer, Zaarniioki. — Sata?««»«« Sisälahetyk-l — KoWei»jouln»aytteltz Po. fe»raLe on yleisistä marsista myön- riSfa on Satakunnan kirjakaupassa netty 4,000 mk täksi muodeksi st uran s toiminnan kannattamiseksi. — Satak««»a» «aa«wi!je lySsevra» SO-NUvtiSjuhla. Sa takunnan maanmiljelysseuran 50 vuotisjuhlan yhteydessä toimeenpan- tomim siemenki!?ailuihin omat mää räajon kuluessa osanottajiksi ilmoitta utuneet ssuraamnt osanottajat: A. Alcstal? Ulmila. W. Pfhj-asa Nakkila, E. Kaapeli, A. Boelius ja A. E? öf Kyläsaciri, K. Kunnas Eu^a, I. R. Langen K-ziLsaeri. I. F. Pa lm-Sunniemi Nimitä, P. Salljnen Ahlainen, K S. Rahkola, M W- WT:, I. K. Panit!, Kaarlo K »'P- pils, Vihtori Hiekka, Frans Haku- mä!i ia Edmard Rnnanen Ikaali nen, V htor: När^ä Kullaa, V ktor L uhi Honkilahti, Kustaa Pälä Suo. der.-i!emi, Aleksi Hallia Ikaalinen, Juho Juusela Kokemäki, Alfred R .i- n:o ja Oskari Järminen Jkao- sinen, N. Isotalo K likainen, Jsvk Nnkilä, W'likhard Mihermaora ja I iho Jukkola E^ajoki. Yrjö Kolli ji I. Männistö K-ukain-n, F. E. Huhli Koyiö, Frons T'wmisto- Royspä T??mZä, FranS Tanner Hinnsrjoki. FranS Wäylä Kokemäki ja Kalle Alanen Tyrmaö. — Eli»?ewoikmvit»iS. Työ- michen maimo Anni W>lhelmina SurjLncn ilmoitti eilen maistraatille alkaVsmsa hsrjgivas tcrikouppaa. — HsukokasyaLa tarlattiiu cilen konikaupptas K. G. Ah'gr-nw peniiinnan omistama talo ja nel äi - ncZ tonttia r:o 124 kcuoungin 3^k-> osassa. Korkeimman torjc-vklen 6 510 m! teli leskiroum.a Ida Thsmasson. Tarjousta ei hyväksytty. ^ Wa!tio» metksaPierLhat. Alemp e?» teknillisten oppilaitosten j' ammattikoulujen opettajien ja niiksi aikomien koettamiksi julistettuja y'a- tesiisä 3.000 mkn matka-apurahoja -"vat m. m. hakeneet B->rthl, Enmald M-ria Ignatius ja Anieri T-ilmi Porista. Kauppakoulujen opetiajien j-? riiksi aikomien se'ä nuorien liikemiesten haetiami^si juistettuj'. yhteeniä 12 000 mk?n m-:tkci-'puralz"ja on hakenut m. m. Allan Aarniinko P>ri«ta. Nuorille ammaiinh rjoitt^jille mää rättyjä 750 ja 1,000 markan matka- apuraboj-', yhteensä 15,000 mk, on hakenut 111 henkilöä. — Ka«sa«kol»serti» antaa soi tannollisen seuran orkesteri sunnun- 'ai-?a kello 5 i.v. Työmäenyhdistyksen nololla. Ohielma on seuraama: 1) Uwrr uyri ..Mariotto", Gade. 2) Largo, Händel. 3) F-naali oc-p, ..Lbecon", W?ber. 4) Unkarilainen r n-si n-.o 3, Brahms. 5) Umertvyri „Ko'i n tulo", Mendelsson. 6) Kon- s?r tik ppa'e, Kli gh^rdt (kolo Oboelle esiit. br' Lendne), 7) M"z rt-^enu- etti, Be del. 8) Neapelin lohdell?, Ellenberg. — WeIseliproteStej» topahtui Porissa miikolla 27 p:sta marraSk. 3 p:ään joulukuuta 15. — Petteesee» joutui eilen eröS köyhä työmies ostaessaan moita kou- pungn torilla. Tuttuaan kotiinjo huomasi hän tuaSsii 2:n kilon kappa leessa ainoastaan kuoren oleman woitstsSän oli tebty kuoppa ja sin ne ajettu luolan j? weden ohella m .h. was:i p-hdlta haisemaa rohjoa. Ar mas sen, millä mielellä oStoja olisi saattanut mvyjän syytteeseen, jos olist hänet mielä saamuttanut. Ukko poikkesi hormeissaan toimistoomme petosta näyttämään, pyytäen, että asif.n kertojamme muille maroituk- ieksi. Myyjä oli sanonut olemansa Lamiasta. — Zllpha» »äyttäsiö. Tänään lauantaina esittäää Alphan näyttämö Soitannollisen seuran orkesterin amus- tuksella ensi kerran 3 n>iy'ökf!sen. 4- k^M^elmoiftn operetin „P ik kuPy himy S". Operetti on alallaan h -us- kinipia j-a sen laulut oivat kauniita ja miehkeitä. Näyttämö on tedryt vardacinsa sekä harjoituksiin että näyt' tämö.varustuksiin nähden saadalscen sen kunnollisesti esitetyksi. Opcreni tulee esitettämäksi useita kertoja. Tä nään olkaa näytän'ö kello 8 i. K. ho tamme yleisöä runsaslukuisesti menemään Alphaan. — Negi«a vou E«wer!iz- snytelmä» harjoitss VN Kan- salli-kod'.^?. huomenna sunnuntaina kello 11 c.p. Kaikkien kappaleeseen kuulujien on saamuttamz harjoitukse-n. painuneet hiiusn sydämensä syvyy teen". 1° P P.roilaa on käsillä se aika, jona katvkäytämät ouiat iljanteisi-nmot ja siten Vaarallisimmat. Pimeys mielä lisää käivelyn maarar.aloisuutti. TuS- kallisinla on kulkeminen aamusella, sillä katukäytämien sannoitta jat tun tumat oleman komin hitaita. M s-Zn turmcll suus kumminkin Vaatisi, eitä hiekoittaminen toimitettaisiin nykyistä aikaisemmin. Pyydän sen Vuoksi ystämällisesti muistuit a asianomai sia kaluosien hoitajia ja mlranomaisia tästä. Samalla on minun erikoisesti kiin- nitettämä huomio Elisobetintorin pohjoissyrjässä olewan käytämän hoi toon. Sitä, nim., ei nöy'ä kukaan hoitaman eikä hiekoittaman. Kenenkähän asia oikeastaan on pi tää siitä huolta? Hänen tai niiden olisi tehtämänsä suoritettarva. Mainittua kdytämää kulkemat suuret joukot, erikoisesti kou- lunuorikoa. Toimottamasti nämä huomautukseni otetaan »varteen. Jussi. Nrj» Zatari ?)rjö-K°sti- sen muistoa juhlimaa» saapukaamme tönään miehet ja nai set, nuoret ja ma?hat Kansalliskotiin! Tämmöisenä aikana kuin nykyinen, me erityisesti kaipaamme sitä innos tamaa, rohkaisemaa jz opettamaa Vaikutusta, jonka Irjö Sakari Yrjö- Koskisen elämäntyöhön syventyminen ja hänen xersoonalliwutensa muisto on omansa mielissämme synnyttä mään. Täyttäkäämme Kansolliskcdin suojat tänä-iltana. Silloin juhlamieli helpoimmin ilmi puhkeaa. Ohjelma- kin on, niinkuin ilmoituksesta näkyy, kuulemisen arrvoinen. /Ve/7/6 — Kurkia liikkeellä. Kolme kurkea nähtiin eilen ilropäimällä lentä män kaupungin ylitse pohjoisesta etelään päin m tiaiea. Tämä on harmin-lista täkän muodsil aikaan. Lienemättö lin nut RiZzöhciZtqneer, wai nytkö se talwi jo ottaa pqsyrvästi tullakseen. — Olutta on niesitebtailija Ernst Asplund täällä laskenut tauppaou. Mais- telizat kaikki wakuuttaw^t, että ei ole hul lumpaa. Ja kai k: se menee, ei tukkaan, ivaan tuk>in alle, se on nähkääs «utta alkoholitonta olutta. — Eukkomäen hommia. Meille kerrotaan Nakkilasta, että siellä näinä päinnnä eräs eukko puolisonsa kuoleman jälkeen poltti miehensä henkimakuutu - vapcrlt. Lisiö muija suutukfissaan wa- k>:uiuS?htiöll?, mai mistä tämä johtunee, siitä ei ole tietoa, mutla se on ivorma, että irraimen omaisuuden p5lo>vokuutuS- piperit uieniioät samaa tietä ja olisi muulkin maluutusvaverit saaneet palaa ilman hqiviea naapurien mäliintuloa. — Lapsi meni itse kaStetta- wa kfi. Kun Kuhmalahden w. t. kirkko herra miime marras?. 20 pnä kämi pitä mässä jumolanpalmelusia Wchkajärwen rukoushuoneella, min asieli muuan kol- mimuotias poianeu hänen luokseen ja pizi-si tullu kastetuksi. Poika seisoi hqnnn tillisii kumun» rinnall-- ia kuunteli tark ka.» kirlkoherran lausumat kastelumut. - Kuinka Messukylässä luk karia valittiin ennen mui- " oin Siitä kertoo nimimerkki „K." Aamulelzd siä seuraamaa: Oli seurakunnassa tukkarinmaoli. Saa dakseen selnnlle kenellä pqrkiiöiZtä on kaumemmaksi kuuluma ääni, sillä sehän oli rääesia, vienetteluvät seurakuntalaiset marsin älytlääSli ja taitnmasti. Niinpä pqdjnä, joina luttoripyrkijät kämimöt maaliansa laulamassa, malitsimat seura kuntalaiset keskuudestaan muutimia luot- tamusla naultimia m>ehiä. Jokamen otti mukaansa yhtä pitkän seipään kuin toi- leUntin oli Sitten he hajaaniuimat kir kosta neljälle ilmansuunnalle ja pyläh- tqtmät si ben paikkaan, jota etemmälsi ei enää waa>ilaulaian ään, kuulunut Paik ka merkittiin. Mukana olleilla seipäillä m tntlttn kirkon ja sen paikan wäli, jodon ääni rviimekfi kuului Kenen ääni useam man se wä?mittawälin oli kantanut. — hän malittiin lukkariisi. Sieltä täältä. Porista kotoisin olema j6lii>!et»öi>te'ijä Ak eli Toiivonen >öi Fi)vZsan Jäämien iliumnsla miime sunnuntaina ylikoustaapeli Smolanderia maisean saamalta snurempaa puukon- haamua aikaan. T. on mangittu. Kristiinan kaupu5ginn>"lmustoil koko uksessa miime tnsraina kasilcllnn kaupun- gin poti silaitotsen erotlamiskqsvmiistä. Asia M mielä maliolnnnan h rtttlaivaisi. Tampereen maltuusto päätti t. k. >! pnä aseit a kunnan mieli!airasfiirtolan. jo.a jo muutam-ina muotena on ylläpi detty Hämeenkyrössä, malinaiselle lan nalle, ja pääiti si'.ä lorkoilusta m--rten oitaa kaupungin tulo- ja menoarmioon e st muotta marten 7,l30m markan suu ruisen määrärahan. Läänin kumer, ööri on puoltanut Kar kun kunnan anomusia saada S.< iX) mlan suuruinen kuoleiuSlaina Kcrleenojan kan- sakoulutalon rakentamista w!.rten. Senaatti on pääi:änyt kehotraa läänin kumernöörejä olema m sallimalla filos. mm-teri A A. Tannerin ritamäslä esi- telmiäsukup^olUysymylseslä. Sääslöpaukkisn keskusosakepankin halli tus on anonut oikeutta sacda laskea liik keeseen S, 10. 2b ja kd pnin orivoisia sääslöpankkimerlkejS. joiden lunastami sesta pantti sitoutuu ivasraamaan. Suomen ruotsalainen raittiusliitto on anonut raittiustyön edistämi'e'.st min määrärahaa. Wäk',lukutauluja koskemat muutolset m. 1910 on senaa-ti mahmistanut tilastolli sen päätoimiSton tekemän ehdotuisen niii- kaiseSli. Lait-len kunnan lääkärin mirkaa ci t. k. 1 päuvään kestäneen hakuajan kuluessa ole kukaan hakenut. ..Kosijat", sämeltä^i Emil Kauxin Z- näylö.siren opereui tsilelään ei-si k<rran ensi suiinuLtlnna Tampereen Työiväeu teatterinsa. Waasan karpMtiin w ii liill tulo- ja menoarmioehdottlö pääilnn > mk. >i p:nnn. Menojen vcitiämisilsi ehdote taan otettamalsi mln laina ja taksoituksella koolt.uvaisi 56 M3 markkaa 79 p-iä. Työiräenyhdislykscii alpa,>ajsn>aroieii kam -lluksesla ja moniavioisuudesta tuo miisi Raulusalmen kihlakunnanoikeus Otto Lilj iriderin ii muodrlsi mankemeen sekä olemaan rangaistuksen kärsittyäänmuot ta kansalaiSiuottamuSla mailla. T, k. 5 pnä tuomittiin Hauholla talol lisia voika Wäinö Perälä torpparia po jan Anö Mäkelän murhaSta S muode^fi turiiush-loneeseeu. Tampereella suomalainen ja nuorsuo malainen puolue ottamat yhteisellä liS- lalla osa, tänään laumantaina tapahtu maan malluuSmiesmaaliin. Höy^ylaima .Astraealla" saapui Tur kuun miime torstaina Hullista Kööpeu- hamlnan kautta M Amerikasta palaamaa siirtolaista. Maltionrautateidm tulot noufimat mii me lokakuusi a L,«i i!>,S9j mk. 4t> p ja koko muodelta siiizen asu !!7.2d2.8!^ mk. Iti p. Masiaamal tulol wiime muonna nousi- wat 3.310,»0S mk. ja 35,35^,777 mk. 0b p. Senaaiilta on pyydetty lupaa saada metää M rkus-Jaakolan—Aliungin te- lesoonilania Lapinjoen tetefoovikesiusase- malle Eurajoen kunnassa >a siuä ylsityiS- johloja tarpeen mukaan eri iuuntiin sekä maStalsuudessa telifoonyohto Rauman kaupunkiin, ^linkilaitumen telesooniyhtiö on pyy tänyt lup^a saada perustaa uuden keSkuS- aseinan Punkalaitumen Ktmiojan kylään sekä metaa uuden johdon yhliön kesluS- ajemalla Punkalailumen pitä>aa JUaS- ia.n kylässä Loimaan lelefoonimertkoon kuulumalle Kozonkulman keskusasemalle. Euran ja Honkilahden kuonat omat anoneet, että kalastus hoitokuntiin rajoit tumassa PyhäiSrmessä pysytettäisiin yh. teisenä.