liistains kuktikuun >8 p:nZ 43 IM dotuksia, mitä erilaisimmista j^i suo raan sanoen mahdottomimmista asi oista. Tahdotaan näyttää, että kyllä sitä yritetään, maikka nuo pormari- pahukset omat aina hymiä aikomuksia estämässä. Parhaana todistuksena tästä on taasenkin nykyiset maltiopäimät ja niiden alussa eduskunnalle jätetyt lukuisat anomuSehdotukset. Kaikkiaan on nimittäin eduskunnalle jätetty yli 130 anomusehdotuSta ja sen lisäksi »vielä lähemmä kolmekymmentä esitys- ehdotusta. Kun hallituksen puvlelta on tämän lisäksi eduskunnalle jätetty monta hyrvinkin törkeää ehdotusta, wieläpä kansallemme raskaampia kuin milloinkaan ennen ja kun mal tiopäimät» työaika on main 90 pai- mää, niin kyllä tarwitsee olla tarmo- kasta ja pystymää mäkeä, ehtiäkseen tuossa ajassa näitä kaikkia asioita käsitellä. Eimät saisi edusmiehet paljon kapakoissa ja olutpullojen ääressä laiskotellen istuskella. On tosin mySnnettämä, että ano muSten tulmaa omat kaikkikin puolu> eet liiankin paljon edistäneet, ruotsa lainen puolue toki mähiten. Mutta tässä ei ole maan kysymys anomus ten lumusta, kysymys on etupäässä niiden laadusta ja sisällöstä tai toi sin sanoen siitä, mitä niissä anotaan. Tässäpä se onkin juuri, jossa sosia> listit omat muita puolueita penin kuulemia edellä, joskin maalaisliitto laiset koettamat hymää kyytiä kiiruh taa heidän perässään. Niinpä kun maalaisliittolaiset löimät esille por haan malttinsa maalimalla asetetta, maksi erityisen maliokunnan mirka> miesolojen järjestämistä -varten, mikä ehdotus eduskunnan leikinlaskijoille tuotti hymää pilanainetta, löimät sosialistit oitis useita mielä mahta- mampia pöytään. Puhumattakaan semmoisista pikkuasioista, kuin heidän anomusehdotuksensa rangaistuksen liemittämisestä lapsensa murhaajille ja jumalanpilkkaamista koskeman rangaistuSpykälän poistamisesta rikos laista, maatimat he rajoittamattoman äänioikeuden kaikllle 21 muotta täy täneille kansalaisille, suuren maliokun nan poistamista, hallituksen muodos, tamista ministerihallitukseksi, jonka jäsenet omat mastuussa eduskunnalle eduskunnalle oikeutta määrätä tulli »veroja, j. n. e. Siis mahtamia asi oit?, aiman kuten jossain omia olo jaan kokonaan ja täydellisesti mää räämässä maassa ja eduskunnassa Kun katselee tätä menettelyä ja mertaa nykyistä olojamme, niin tSy tyy suoraan hämmästyä tämmöisestä Valtiollisilla asioilla leikkimisestä. Eihän luulisi sosialisteinkaan lähettä, neen niin typeriä henkilöitä edu5kun taan, että he todella nykyisissä oloissa moisimat uneksiakaan sitä, että nyky! nen hallitus ryhtyisi todella malmis, tamaan ja esittämään moista lakieh dotuksia. Ei marmaankaan. Kyllä kai jokaisella edusmiehellä täytyy olet, taa oleman sen Verran järkeä, et.ä hän käsittää tämmöisten ehdotusten toteuttamisen mahdottomuuden nyky! sissä oloissa. U^kon, että sitä onkin mutta täytyyhän sitä jollainkeino tella. Miten maitoisiin muuten mol tiopäimäin mäliajoilla käydä maaseu, duilla agiteeraamassa ja kehuskeli massa, että kyllä sitä hymiä ehdotuk sia on tehty. Miten Voitaisiin muu ten kehua itseään ja sättiä toisia puolueita, jollei sitä möisi näyttSS että tämmöisiä ne m-idän pojat esit telemät, mutta mitä ne ..herrapuolu eet", ..vormarit" ja «riistäjät" teke mät. Taitaisi pian tapahtua, ettei enää pääsisikään eduskuntaan hymää palkkaa nauttimaan, ja se olisi komin ikämää. Työtä ei mii.si enää tehd? häplä kerjätä. Tällaista, toden totta surullista keinottelua omat ..tomerit" ja nnden jälessä myöskin maalaisliittolaise taaskin, kuten ennenkin harjoittaneet On maan kysymys, sopiiko nykyinen aika tämmöiseen leikittelyyn. Olisi sosialistein pitänyt tämän sopimatta muuden hamaita, olihan heillä äsket, täin opetus moinen, jommoista h av moin saadaan. Samana päimänä, Ndolenlkin tiilicssli Kun kenraalikumernööri Bobrckomin murhan jälkeen ensimäinen maininki oli tyyntynyt, alettiin Suomessa joru kunmerran mapaammin hengittää Silloisissa hallituspiireissä tuli tiedoksi, että kireitä maltiollisia olojamme ai ottiin jonkunmerran huojentaa. Pleh> men poistuminen Menäjän hallituksen johdosta lisäsi yhä näitä toimeita. Kun sitte saatiin kuulla, että ruhtinas Obolenski oli määrätty Suomen ken raalikumernööriksi, pudisti moni epäil len päätänsä. Tiedettiinhän, että Obolenski Harjkomissa ollessaan oli kapinaa kukistaessaan harjoittanut perin ankaraa kuritusta, ja Euroopan sanomalehdissä kumattiin häntä syn käksi julmuriksi. Hymin laajoissa piireissä oli siis täällä synkät toimeet uudesta kenraalikumernööriStä. Maromaisuustoimenpiteet olimat erinomaisen tarkat uuden kenraaliku- mernöörin tänne tullessa. Niiden latujen marsilla, joita pitkin odotetun hallitusmiehen tuli kulkea, olimat kimi- jalkain luukut kiinnimuuratut, rauta- jona he esittimät anomusehdotustaan Vastuunalaisista »ministereistä", tuo daan senaatista eduskuntaan lausun- nonantamisla merten Menäjän mi- nisterineumoston esitys, missä Suo men eduskunnasta tahdotaan tehdä maan jommoinenkin lausuntoa anta ma komitea, tai toisin sanoen, koko eduskunnan merkitys sorretaan alas. Tällaisissako oloissa sitä sitte leikitel lään moisilla sosialistein esittämillä anomuSehdotuksilla. Eiköhän olisi sentähden jo aika lakata moisesta narripelistä ja eikö hän olisi ryhdyttämä miettimään, mitä nykyinen aika meiltä maatii. Luulisi tosiaan nykyjään oleman muutakin ajattelemista kuin ilmalin nojen rakentamista. Olisi pysyttämä lakiehdotuksiin nähden niissä asioissa, joilla olisi jotain toimoa nykyoloissa kin moitaman toteuttaa. Kenties tulee aika mielä sellainenkin, jolloin suurempiakin uudistuksia moidaan toteuttaa. Etupäässä maatii kummin kin nykyinen aika yksimielistä esiinty mistä suä sortopolitiikkaa Vastaan, jota isänmaamme viholliset meitä kohtaan harjoittamat. Antaako se yksimielinen esiintyminen, jota edus kunta niin kiitettämästi ja tarmok kaasti osoitti Menäjän ministerineu> moston sorioehdotuSta käsitellessä toi moa, että Valtiollisilla asioilla leikki misen aika olisi lopussa ja yksimieli syys tärkeimmissä asioissa olisi sac- mutettn? Sen luulisi oleman kaikkein kansalaisten yhteinen toimomus. Tsimoma. slMuIiM, Nusta senaattoreita oikeusosastoon. Korkeimmassa paikassa on senaatin oikeusosaston jäseniksi nimitetty ho, mioikeudenneumos Alfred Agathon Liuksiala ja Mäntyharjun tuo miokunnan tuomari B. Anneberg. Hsmioikeudenneumos Liuksiala on syntynyt 1861 Kangasalla. Tuli, yli opistolliset tutkinnot suoritettuaan, »varatuomariksi 1889, palmeli Turun honnoikeudcssa, jos^a Hän-Stä tuli asessori 1903 ja howioikeudenneuwos 1907. Kihlakunnantuomari Anniberg on syntynyt 1875 Sodankylässä. Suo ritettuaan maisterin ja oikeustutkin not yliopistossa tuli hänestä Vara tuomari 1894, jolloin hän asettui Ouluun, missä toimi Valtuuston sih. teerinä ja k mpung>nmou!!na »vuoteen 1904 asti, somalla harjoittaen osian- ojoliikettS. Nimitettiin Mäntyharjun kihlakunnzu tuomariksi 1904. Ollut suomalaisen puolueen edustajana Mikaelin maakpiiristä wc.ltiopäiwillä 1909 ja 1910. WMemöje!MytttlyL mMs. Senoitin csitys saadu muosina 1910^ 14 tul,?- j^ ine!!oarw:oon ot taa 7,000 rrkan suuruinen moramää- räraha Helsinkiin järjestetyn työmaen- suojelusnäyttelyn jatkumaa ylläpitoa marten, on korkeimmassa paikassa hy- mäksytty. Svmev lljieis ejittelBsii korkeimmassa paikassa on ratkaistu m. m. seuramat asiat: Turun hovioikeuden »varapresiden tille Franc's Bruunille sekä hzmi- oikeudenneumo^sille ?. M. Tenlenille ja N. W v?n Wev,d'.ille on myön netty h ikemznsa »virka?ro ja eläke. On hyNäksytiy arm. esitys leima- suostunnosta seka asetus, joka koskee senaatielenkäävtäjan mirkoja ja ase tus muutoksesta säästö,c-ankkiasetuk- seen keiäk. 19 p:ltä 1898. Kenraalikumernöörin kansitan osas ton päällikölle, homineumos N Arzi- she-vskjlle on myönnetty hakemansa mirkaero. tielinja, asemat y m. olimat tar?oin martioidat, puhumattakaan monista muista mc>.rokeinoikta. En luule kum- minkacn että minkäännäköistä maa- raa oli olemcSsa. Kansa odotteli rauhallisesti, mitä tuleman piti, ja merrattsin »vähän oli kansaa saapu milla rautatieaseman seuduilla ruh tinaan saapuessa kaupunkiin. Venä läisestä kenraalikuvernööristä ei yli- malkain paljo toimottu. Tuntien sen, että maltiollinen suun ta oli jonkunmerran suopeampi Suo, melle kuin pitkiin aikoihin sitä ennen, ökoontui Helsingissä suomalaisesta puolueesta malituita henkilöitä Har riseinaan, olisiko jotain tehtävä, jotta aataifiin uuden kenraalikumernöörin autta hänen tänne tullessaan hallit, ijalle esitetyksi kansan huolet ja toi meet isänmaan kohtalosta. Päätet tiinkin malita lähetystö, jonka tulisi äydä ruhtinas Obolenskm puheilla ja jättää hänelle adressi Suomen ansalaisten puolesta. Lähetystöön malittiin sitte pääasiallisesti maaseu tulaisia ja muutamia pääkaupunki- aisiakin. Lähetystö saapui määräaikana Hel- inkiin ja alkoi puuhata adressiaan. Tämä työ oli sangen Vaikeata. Oli aataiva pontemasti esille se sortotila, mihin maa oli joutunet ja toiselta puolelta adressi niin muodostetuksi, ettei se loukkaisi hallitsijaa. Kun tätä — Liikemiesten !a«ppaopis- to» valtioap». Korkeimmassa pai kassa tapahtuneessa esittelyssä on se litetty, että senaatin esityksen maltio- amun myöntämisestä liikemiesten kaup paopistolle Helsingissä, ei toistaiseksi tule aiheuttaa mitään toimenpiteitä. Maltioamun myöntäminen tulee riip pumaan maltiorahaston tilasta. — HSyrtzlaitva» ha«kkimi«e» johtawaawählääwar- te». H. M. on armossa myöntynyt senaatin esitykseen, että yhteensä 273,000 mkaa osotettaisiin yleisistä maroista senaatille rautaisen höyry- laimon hankkimiseksi Oulun kaupun kiin johtamaa mäylää marten, kuiten kin ehdolla, että määräraha otetaan m. 1910 kulunkiarmioon ainoastaan siinä tapauksessa, että maltiorahaston tila sen myöntää. — Vaha»Smaks«»asetuS wah toistettu. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä on mahmis- tettu asetus sahausmaksusta sekä ase tus sahatun puutamaran mientitul lista Silomessa. Nämä asetukset joiden »viipyminen tänä ke^ännä on maikuttanut, että useita puutamaralasteja satamakau. panneistamme on lähtenyt mientitul- lia suorittamatta, on siis vihdoinkin saatu esitetyksi, joten Väliaikaisuus tässä suhteessa nyt päättyy. — Hsomioouottamatta on korkeimmassa paikassa jätetty senaa tin esitys, että se Valtuutettaisiin an tamaan Suomen kansaneduskunnalle tietoja niistä toimenpiteistä, jochin on ryhdytty m. 1907 »varsinaisten mal- tiopäimien ja niiden malnomarain- maliokunnan muistutusten ja ehdo tusten johdosta, jotka koskemat mal tiopäimille annettua kertomusta mal- tiomarain tilosta. — Kaat»«eitte« we«äl. sota- mieste» muisto. Esittelyssä kor- keimmassa paikassa on armossa an nettu lupa nnden r^hamarojen käyt tämiseen, jotka on määrätty muisto merkin pystyttämiseen Tammisaareen kaatuneitten menäläisten sotamiesten muistoksi samoin kuin Hllminassa oleman n. s. rauhantcrnin korjaami seen ja koristelemiseen marmoritau- luilla. — Ssomen keuraaltkuver- »ööri»ka«Slia» osastoPäällikkS Ar;ishen?ski on sairauden lvuoksi saa nut mirkaeron ja 4,000 mkun suu ruisen eläkkeen. Malitusasiain esittelyt senaa tissa. Kuten tunnettua, ei senaatissa ole pitkiin aikoihin esitelty »valitusasioita. Nyttemmin on senaatti päättänyt tästä alkaen keskimiikkoisin rumeta käsittelemään kahdessa jaostossa näi tä asioita. Ensimaiseen jaostoon kuulumat se naattorit Markow, puheenjchtl-jano, Kraatz, Rainesalo ja Hosjainom, sekä toiseen senaatto-it MirenmS, pudeen- iohtajauu, Hedlund, Bcrg, v. Kothen ja Saarikoski. Ensimäisessä jaostossa tullaan kä sittelemään simiiii-, maanmiljelys- ja kamaritoimituskunnista esiteltämiä ma- lusasioita ja toisessa jaostossa oi keus-, maltiomarain-, kirkollis-, kulku- laitos- sekä kauppa- ja teollisuustoi- mikunnista esiteltämiä malitusasioito. Senaattorit Markom, Hosjainom ja v. Kothen eimät ole tehneet säädettyä tuomarimalaa, joten ensimäiseen jaoS' toon tulee kuulumaan ainoostaon kaksi tällaisen malan tehnyttä senaatin jä sentä. MoimaSsa oleman senaatin ohjesäännön mukaan on jaosto pää- tösVoipainen, jos kolme jäsentä on saapumilla ja nämä kaikki omat yksi mielisiä päätöksen suhteen. Uuden ylimääräisen esit telijän on senaatti päättänyt myös ottaa malitusasiain esittelyä marten ja on siksi otettu maratuom. Wäinö Hirminen. asiaa oli monessa kokouksessa hikoiltu, saatiin adressi lopulta malmitksi, mutta sen muoto oli sittenkin tullut sellai seksi, ettei se oikeastaan tyydyttänyt lähetystön jäseniä. Kun siinä kum minkin saatiin esille maan ja kansan huolet jotakuinkin tyydyttämästi, pää tettiin se mikdä perille. Kun sitte lvirallisia »vastaanottoja oli kestänyt pari päimää, sai lähe tystö kutsun tulla Bjurbölen humi- »laan, missä kenraalikumernööri Hel- Onkiin tultuaan ensin asui. Erittäin sateisena syyspäimänä saa — Korwa«s Ata«a«ia» ryi- meuti» kome«tamiseSta S«o- «ee«. Kuten aikaisemmin on mai nittu, on kenraalikumernööri maati- nut, että Suomen maltion olisi suo ritettavia ne kustannukset, jotka omat johtuneet atamanialaisen kasakkajoukon komentamisesta Suomeen. Se sum ma, jonka kenraalikumernööri tahtoo saada Suomen maltion suorittamaan, nousee 10,000 mkaan. Senaatti on päättänyt lähettää asiasta kirjelmän kenraalikumernöörille. — Estetiika» ja «yktziska»- sai» kirjallis«»de» professori»- Wirka. Niinkuin muistettane?, an- toimat kaikki asiantuntijat, professorit Schuck, Sylman ja Medel yksimieli- sesti professori Söderhjelmille etusijan dos. Hirnin edellä estetiikan ja ny kyiskansain kirjallisuuden prosessorin mirkaan. Asia on nyt käsitelty historiallis kielitieteellisessä osastossa, jossa äänet omat täysin jakaantuneet kahtia. Osas ton 11 jäsenestä on S, niiden jou kossa dekanus, antanut etusijan do sentti Hirmlle, niinikään 5 pros Sö derhjelmille, jota paitsi yksi jäsen on asettanut molemmat tieteellisessä suh teessä samanarmoisiksi. Päätös on mielä tarkistamaton. — Tek«illise« korkeako»!»» rehtori» vaali. Teknillisen kor keakoulun opettajaneulvosto on 10 äänellä päättänyt rehtoriksi ensi kol- mimuotiskc-udeksi ehdottaa pros, U Albrechtin sekä 9 äänellä pros. C. E. Holmbergin ja T. Hirnin. Kolmesta ehdolle asetetusta nimittää senaatti yhden rehtoriksi ja yhden mor^rehto riksi. --- Waltiopäiwäafiat. Senaa tin lausuntoa on maadittu seuraa mien eduskunnan tekemien anomus, ehdotusten johdosta, nimittäin.- sotilas- ja simiilimiraston Virkata lojen käyttöjärjestelmän muuttami sesta. Niinkuin lukijamme tuntemat koski mainittu anomusehdotus soti las- jo simiilimiraston »virkataloihin kuulumien tilusten luomuttamista ny kyisten muokrakonlrahtien umpeen mentyä tilattoman mäestön asutta miksi suoraan maltion kanssa tehtä mien muokrakontrahtien perusteella sekä anomusehdotuksesta perimyskaaren erikoisluonteen lak, kauttamisesta. Senaatin lausmttoa on niinikään maadittu muoden 1909 toisten wal- tiopäiwäin tekemän esityksen johdosta, joka koski elokuun 14 p:nä 1901 annetun, eri näisiä määräyksiä muutoksen hakemi sesta alioikeuksien tuomioihin ja pää töksiin sisältämän asetuksen 4 pyWän 2 momentin kumoamisesta ja Oikeu denkäymiskaaren 30 lumun 19 pyiä- län muuttamisesta toisin kuulumaksi. — Laki-ja talo»swalio?n«ta on yksilyistulkikseen ottanut toimittaja A. Schii^vn. — Maltaita on käytetty tämän muoden ensimäisen neljänneksen ku luessa K. F. Grönmallin olutteeh- taassa Porissa S,345 kiloa, Hugo Grönmallin 650 kiloa, Bäckmanin 5,400 kiloa ja Ikaalisten olutteh taassa 2,250 kiloa. — Wa»kilat. Porin kaupungin mankilassa säilytettiin miime maalis kuulla kaikkiaan 10 mangittua henki löä. — Vekselejä protesteerattiin unikolla 3—9 huhtik. koko maassa kaikkiaan 148, joista Porissa 1. 0 M IS«, kk — Ju»ai»k»lk». Porin kau pungin »valtuusmiehet omat senaa tilta anoneet, että Porin ^ Tampereen radalla toinen marsinainen malkus- tajamuoro, johon postinkulku on lii tettynä, asetettaisiin käytäntöön kautta koko muoden ja että määrättäisiin Porin—Tampereen rataosalle käytän töön olettamaksi se junainkulkujör,es tys, jonka Porin kaupvngin »valtuus miehet olimat rautolithsllitulselle eh dottaneet. — S. N, T. — Kiitä kauppahalli» pai kaSta. Roumat A. Sten ja A. j Pettersson sekä kauppias B. Juselius « omat senaattiin »valittaneet läänin ^ kumernöörin päätöksestä, jolla kuver nööri kumoten heidän malituksenso, mahmisti kaupungin maltuusmies- ten päätöksen kauppahallin sijoittami sesta kauppatorin eteläiseen laitaan. Katsje» kiweä«i»e». Kau- pungininsinööri on ehdottanut, että ensi muonna kimitettäisiin seuraamat katuosat: Itäinen ja Läntinen Raa tihuoneenkatu Rantakadulta Aleksand ran kadull», Mikonkatu Eteläpuis tosta Jsonlinnankadulle, ja Antinkatu Elisabetinkadulta Eielälinjakodulle saakka. Rahatoimikamari käsitteti eh dotusta eilisessä kokouksessaan pan nen sen pöydälle. — Ulosoto» kautta perittä väksi on miime Vuoden maimais- maksuja jäänyt 1,368 mk. 50 p:iä, koirameroja 1480 mk. ja katujen kun- nossapitokormauksia 1845 m?. 76 p:ia. — Laivalittettä. Mänty- luotoon saapui miime laumantoina höyryl. Neptun, tuoden ruisjauho- lastin. Reposaaren satamaan saapui sunnvntai-iltama saksalainen höyryl. Elbe painolastissa puutamaroita ot tamaan. Höyryl. Aleksis Kiwi saapui sunnuntaina kaupungin rantaan ja lähtee tänään mieden Reposaaren sa tamassa oleman Bramo-laiman Merikarmialle kauppahuone I. W. Norrgärdin puutamaroita lastaamaan. Höyryl. Concord ia teki lau- mantaina koematkan Reposaarelle ja lastasi eilen kaupungm rännässä Kris tiinaan menemiä tiiliä. — Reimarit omat asetetut pai koilleen Reposaaren ja Mäntyluodon satamiin sekä kaupungin ja Reposaa ren mäliseen kulkumäylään. Ulkome- relle asettamat reimarit eimät ole mielä kaikki paikoillaan. — Moottorial»s Lokia k»- lettajakfi ennemmin »valitun F. O. Rosenqvistin sattuneesta syystä kiel täydyttyä ottamasta tointa n?astaaö on otettu ent. laimuri K. W. Grön man. — Talo»ka«ppoja. Puumilla- tehtaan työmies Oskari Lundholm on myönyt talon ja tontin n:o 123 kau pungin 8 osassa keittiönomistaja Eetu Solinille 5,050 mkan kauppasum masta. — Sos.dem. Ajuri Kustaa Oskari Nyman on myynyt omistamansa talon ja ' tonttia n:o 233 tämän kaupungin 5:sfä osassa herra I. E, Salolle, Lahden kauppalasta 16,500 mkan hinnasta. Kaupan Välitti K. E. Vil jasen kiinteimistölvälitysliike. — Acsk»ska»fakovl«to«tijla ryhdyttiin eilen aamuna »varsin us-öti a ustamiin töihin. Noin parikymmentä miestä clotti siellä silloin ruokamullan maraStocnkeräämiscn. —Nvija» piasorahasto» kar- tsttamisiltama toimittiin lauantai- iltana KansalliskodiSsa. Aluksi lau lettua yhteisesti ..Hämäläisten laulu" piti neiti A. Laitoranta ansiokkaan esitelmän Kalemolasta, minkä jälkeen laalua esitti Nuijan ja Karhun yh distetty kuoro opettaja S. Scimpolan johdoll?. Hetkisen »väliajan jälkeen esittimät ovett. G. V. Lehtonen ja toimittaja A. Airio muorolc-usuntoa, jota sesirasi harkitulla jouc-Wmuudella esitet!ynäyte!niä?appa!e„Kilpak>. sijat". Lopuksi nuoriso kc.r?eloi. — Rsitti»Sliito» iltama oli sunnuntai-iltana KansalliskodiSsa. Pia nonsoittoa esitti neiti L. v. Wagner ja malaiseman puheen raittiusasiasta piti kultaseppä Isak Saha. Karhun sekakuoron 'auluesitysten jälkeen rna S. Alho lausui runon ja opett. E. ilmi t :u;noisu:n5!c- Tvrr."!':-. eer-lintvu- 8. Puh. Onustajat-. <.>wioiteudennolario ia Howtoileuden- .in? SaMtijoki. Ahonen piti esitelmän nykyaikaisesta kuu-uisuuskuumeesta. Lopuksi laulet. ttin yhteisesti ..Oi, Sucmi, isän äidin maa". Maikka pääsy iltamaan oli maksu- ton, oli yleisöä saapunut tilaisuuteen komin mähän. — Kakfi ajokoira» pe«tt»o, jotka „Mielikinmaljan" moittajo, mc- ratuomcri W. Armekari kilpailusään töjen mukaan oli Porin Metsästys seuralle lahjoittanut, armottiin seuran johtokunnan kokouksessa miime lau- mantaina. Uroksen moitti herra W. Heinonen ja nartun herra A. Lun- delin. Pori» Metsästyssexra» vMofiko?o»s pidetään touko?. 7 p:?5. — N. K. N«u psrhe-tlta on huomenna keskimiikkona kello 8 i p. KansalliskodiSsa. Ohjelmassa on pu he, kuorolaulua, runonlausuntaa, p'a- r onsoittca, näytelmäkoppale „Karhu- jen kynsissä", y. m. N. K. Y:n jä- senille on pääsy mavaa. Tilapäiset jäsenet suorittamat 50 p:!ä. Toimo- taan runsasta osanottoa. — Pori» Raitti»sliitslla on tänään kokous kello 8 i p. Kansal- liskodissa. Malilaan uusi puheen johtoja y. m. asioita. Til »isuude?sa piteä eroama puheenjohtaja puheen. Uudet ja manhat jäsenet termetulleita. — Pori» maase»rak»«ta on anonut saada »valtiolta 14,000 mkan kuoletuslainan uuden kansakoulun ra kentamista marten Myterin koulupii riin ja on läänin kumernööri puolta nut anomusta. Kyläsaare» la«l»k»»»a» iltama oli miime sunnuntaina M. P. K.n talolla. Ohjelmassa oli run- saasti sekaäänisiä lauluja, joita mai nittu laulukunta esitti ja näytti yleisö tyytymäiseltä kuulemiinsa esityksiin. Opettaja H. Rsine piti puheen ja esi telmän, joissa hän kummassakin kos ketteli nuorison pyrkimyksiä hymeen ja edistyksen tiellä, jälkimäisessä mar sinkin näitä pyrkimyksiä nuorison itsekasmatuksen tiellä. R?uwa T^imi Roine piti esitelmän eläin- suojeluSasiasta. — Totuta its-äN ja kehoita muita Varjelema on, heltimäSn ja suojaamaan enin niitä, jotka sitä eniten tarwitsewa<; jotka kyke nemättöminä itseänsä puolustamaan, scmmat tyytyä siihen kohteluun, mitä n'ille kulleinkin sumaitocin antoa. Siinä oli esitelmän pääsilällys. Oh jelma käsitti sitäpaitsi mielä runon- lausuntoa ja kertomuksen. — Henki sen objelman loputtua nuoriso Hetkisen piirissä pyörähteli. Suomen morsinaisessa kansassa ei asu. Se on hallitsijallensa kuuliai nen, se tahtoo köyhässä ja karussa maassaan häiritsemättä hankkia toi meentulonsa. Nämä huolet ja toi meet pyydettiin hänen ylhäisyytensä saattamaan HZnen Majesteettinsa Keisarin ja Suuriruhtinaan tietoon ja samalla lausua Hänelle kansan »vilpittömät uskollisuuden tunteet. Kenraalikumernööri Obolenski mas- tasi tähän pitemmällä puheella, jossa muun muassa esitti että tämän kan-' mansa, että suomalaiset «armaankin san lähetystön tulo hänen luokseen pitämät häntä suurena julmurina. kaikille sellaisille, jotka tulemat rehel lisissä tarkoituksissa. Hän tahtoo teh dä, minkä hän moi Suomen hymaksi. Lopuksi lupasi ruhtinas toimittaa lähetystön adressin Hänen Majestee tillensa ja kehoitti toimittamaan ad ressin Venäjänkielisenä hänelle. Tämän perästä tarjottiin lähetys tölle aamiainen ja ystämällistä seu rustelua kesti hetken aikaa. Ruhtinas puhui seurustelun aikana paljon. Lausui muun muassa luule- puikin siis lähetystö aamupäimällä t oli muita tärkeämpi ja ilahuttamam- ^ Siitä on eurooppalainen sanomaleh, Siellä otti! pi. Hän oli saanut Hänen MajeStee- ^ distö kyllä pitänyt huolen, että hän /- '.'//L/s. — Nleisivalta?»«»alli«e« lai«säädä»tö waltak««»a» diZ»massa. Pääministkrin asema Suomen kysymykseen nähden on kcy- nyl tukalaksi. Asiantila on hänelle sitä tukalampi kun hänellä o» mas- tuStajanaon leskikeisarinna. Jos ote taan huomioon H. Majesteettinsa m^ikutusmolta, jota selmänäköinen ja ymmärtämäinen raha-asiainministeri lukee, on selmäZ, että Suomea koske man lakiehdotuksen duum^käsittelyn hylkääminen syksyyn toi jopa ensi taimeenkin ei ole ollut mikään mielui nen yllätys Stolypinille. Hän aikoi ratkaista Suomen kysymyksen käden käänteessä ja on hänellä nyt edessään tämä surkea lykkäys kaikkine mohdol lisine seurauksineen. N. Pr. — Suofionilmaisuja S»o melle. Lontoi, huhtik 18 p. Paitsi Nemcastlea, malmistamot kcuppaka- marit Leedsissä. Hullissa, G!aSg?mis- s-», Edinburgissa, Manchesterissa ja Limerpoolissa lausuntoja Suomen hy- mäksi^ Ulkoasiain ministerille sir Greylle tullaan jättämään tätä asiaa koskemat kirjelmät. Bjurbölen humilaan. lähetystön ensin mastaan kenraaliku mernöörin apulainen Deutrich erittäin kohteliaasti — kuten »valtiomies ai nakin. Kun sitte lähetystö oli kotman aikaa istunut, sazpui ruhtinas huo neistaan saliin. Lähetystön jäsenet esitettiin ja sitte luki lähetystön joh taja, asessori I. Johansson adressin, joka käännettiin »venäjäksi hänen yl häisyydellensä. Adressissa tuotiin lyhyesti esille ne huolet, mitkä Suomen kansaa painoi- mat, kun sen perustuslakeja ei oltu pidetty pyhinä ja lausuttiin ilmi se kansan harras toimomus, että se saisi rauhassa kehittyä huomaamattomassa asemassaan omien lakiensa turmissa, tiltaan toimeksi koettaa saada aikaan ^ on sanut moisen maineen. Kun hä rauhaa ja somintoa Suomessa. Hä-nen oli pakko kukistaa kupina Harj- nen tehtämänsä ei siis ole sortaa ja! komissa, kumasi Euroopan sanomaleh- häiritä suomen kansaa ja sen rauhal- distö häntä Meriseksi teloittajaksi, mut lista kehitystä, ja toimoi hän saa- mansa toimem ymmärrystä kahden ta asian laita ei ole sellainen. Kun hän oli kenraalikumernöörinä Harj, puolin. Puhujan mielestä on Me- komissa, nousi siellä yhtäkkiä koko näjän »valtakunta ja Suomi merrat- - mäestö kapinaan. Hänellä oli suo- tama suureen laimaan ja pieneen - janaan ainoastaan 70 sotamiestä ja alukseen, joilla kummallakin on oma! kapinoitsijoita oli monia kymmeniä suuntansa, ja niinkauman kuin ne »»'""'N- purjehtimat kumpikin suuntaansa, käy kaikki rauhallisesti, mutta jos ne siir- tymät uraltaan ja törmäämät yhteen, käy pienen laiman pahasti. On siis ? olisi nyt kaupungissa meneteltämS, ja kummankin maan kuljettama uraansa Plehme mastasi: ..hirttäkää, ampukaa ^ toista häiritsemättä. — Hän tahtoo ; tai ruoskikaa!" Hän malitsi miime- jotka Menäjän oloja eimät mitenkään! oppia tuntemaan Suomen oloja ja ! mainitun keinon ja antoi ruoskia häiritse. Mitään kapinan henkeä - siksi omat hänen »mensa amoinna enimmän syylliset. Jhmislverta hän tuhansia. Hän sai kapinan masto sitte rauhoittumaan, kun jonkun ajan perästä saatiin sotamäkeä kaupunkiin. Hän kysyi Plehmeltä, mitenkä hänen ei sanonut koskaanl muodattaneensa. „Mitä olisimat herrat tehneet sellai sessa asemassa kuin minä olin?" Näin lausuttuaan. san^i hän ukko nansa käytöksellään osoittamansa, ellei han mikään julmuri ole. Kehoitet- tu?an lähetystön jäseniä käymäZn hänen luonaan koSka maan haluttaa, jätti hän lähetystölle jäähymäiset. Hyrrän »vaikutuksen teki lähetys tön jäseniin r!ihtinas Obolenskm koh telu, ja maikka siinä saattoi ollakin knltiomiehen taktiikkaakin, oli kum minkin niinpaljon Varmaa, että Bob- rikomin ajoissa ei enää eletty. Obo- lenskin käylöS ja toiminta Suomessa sittemmin osoittikin, ettei hän marsin turhia puhunutkaan. Häntä on tosin muutamissa Suomen sanomalehdissä moitittu siitä, ettei hän kokonaan pois tanut kaikkia Bobrikomin aikaisia lait tomuuksia, maan että hänen toimensa olimat puolinaista. Olkoonpa niiniin. Mutta oliko hänellä maltaakaan sii hen? Täytyihän hänen kuulla kas- kyjä PietariStapäinkin ja se hurja kiukku, joka Menäjän taantumukselli sissa lehdissä häntä mastaan nousi hänen toimintansa johdosta Suomessa ja mielä hänen kuollessaankin puhkesi ilmi, todistaa paremmin kuin mikään muu, ettei hän ollut Suomen »vihol linen ja toimi täällä paljon sellaista, joka ei menäjän natsionalistista suun taa miellyttänyt. Venäläinen hänkin — Sigrid Tchueevoigtj» k»«. * sertissä »viime perjantaina mcllttft lämmin mieliala. Meisöäkin oli run saammin kuin tamÄt seSti. Sigrid Schvesvoigiin scitto on teknillisesti etemää. Helmeileminä, lok-teiijaina pulppmlemat sämeleet, Kaikki on miimsistä yksityiskohtaa myöten harkittua, »valmista ja mii- meistettyä. Mutta se ei sittenkään suurpiirteisyydessä, persoonallisen tun temuksen symall.syudi-ssu ja sanonnan selmrydessä kohoa esim. Elli Räzig manin soiton tasalle. Kuulija ci kumminkaan mitenkään kadota mielen kiintoansa, maikka joutuukin mah dollisesti tämän mertailun tekemään, Sigrid Schuecvoifltin soitw, maikka se ei suuruudellaan häikäise, se läm mittää ja mie mukanaan. Sen tel- nillinen malmeas ja siinä ilmenemä soitannollinen hienous sulamat sopu^ sointuiseksi kokonaisuudeksi, jonka soi" tannollinen runollisuus puhuu mas- mstamatonta kieltään. Ohjelman suoritus oli kokonaisuu dessaan, kuten taiteellisen kypsyyden scawutt?n?eseen soittajaan rähden on luonnollista, huolellista ja n-armau, Wsyan maike? onNn me'mä sano maan, m!.kS eri numeroista etusijalle ascttmsi. Alielsstsnj olin 'Lt senkään Chopin-numeron, Sibeliuksen Capri- cen ja Lisztin WaldeZrau?chenin suo ritukset maikuttamimmat. Uleisö osoitti hartaasti suosiotaan. Konsertinantajalle ojennettiin heti alussa kuikamchlo. S. S. — Helppotajuisen ko«serti» antaa Soitannollisen seuran vtkeskri Keskimiikkona kello 8 i. p. Pa!o-i->i- nantalolla seuraamalla ohjelmalla.- Juhlz Umertyyri, Lotann? Inter, mezzo, Mekrti?! Mylläri ja Puro, Schubert: Diivirtissemem oop. Czaar und Zmmermann, Lortzig: Umer tyyri oop. Horatius Co^leS und Ad rian, MeM- Serenaati, Titl ijolo d-vilulle ja tormelle esittää herrat Keithoch ja Andersson); Satu, Kam- zal- Potpourri oop. Tannhauser. Wagner. — N«tta kirjavisuxtto. Kuö- tannusUike Armi A. Kariston kus tannuksella Hämeenlinnassa on ilmes tynyt ja ilmoitettamaksemme lähetetty seuraamat uudet kirjat: U W. Malakormen Har maat marjot, nomelleja, hinta 2: 50. Kokoelma sisältää seuraamat 13 r.omMo: Hurmaat marjot; Kuolemaan tuomitut; Johannes, Satu keskiyön metsässä; Paul; Gabriel; Muistojo: Kynttilänjalka; Jasko; Tarina: Pai- najainer: Elämän tarkotue: Kirsikka puun lauiu. U. S. Turg e nje min Mumu, nomelli, menäjästä suomentanut A r t- turi Railo, hinta 75 p. Tekijän lyhyellä elämäkerralla murustettu. Turgenje-vin, s'.«ure!! menä aisen kir» jai!i»an nimi on meidänlin maassa siksi tunnettu ja tunnustettu, että hä nen teoksensa eimät suosittelua kaipaa. Nyt ilmestyneessä nomellissa..Mu- mu" kuvaa Turgenjem omaa äitiään, oikullisia tilancmistajatortc: siinä ker rotaan yksi niistä surullisista muiS- toista, joita tekijällä oli niin run saasti nuoruusmuosiltaan. George Sandin Markiisi tar, kertomus, ranskasta suomenta nut Timo Tuura, hinta 75 p. Tekijän lyhyellä elämäkerralla maruk- tettu. George Sand on y'si Rans kan vuosisadan huomatia^ini- pia kirjailijattaria; hänen urjalliscn toimintansa keskeisenä problemina on kosymys miehen ja naisen suhteesta — amioliittokysymys. Humiohjelmien amuksi- nimistä sarjaa on ilmestynyt kolme ,sarjan numerot 11, 12 ja lZI 7'> pennin hintaista »vihkosta, sisälläin eri aiheisia, lausu!tamia runoja. tietysti oli ja sellaisissa oloissa, jotk-z kysymyksessä olemcma aikana m..!tasimat, ei häneltä moinut juuri enempää toimoa, kuin minlä hän teki. Suurlakko pyyhkäsi pois kenraali- kiimcrnoöri Obolenski», mutta epäillä saattaa, oliko siitä toimenpiteestä Suo melle juurtakaan siunausta — kestä- mää se ei kumminkaan ollut. Sekin on marmaa, et-ä jos Suomessa suur lakon aikana olisi ollut toisenluontoi- nen kenraalikumernööri, olisi täällä »voinut käydä hullustikln. Obolenski ei silloinkaan ..muodattanut ihmis- merta", maikkapa häntä kyllä silloin siihen kehoitettiin. Luulen sentähden, että jos Obolen- skia armoStellaan oikeudenmukaisesti, on hän saapa sen armoStelun, että hän oli parhaimmanpuolisia kenraali- kumecnöörejä, mitä Suomessa on ollut. Lopuksi mainittakoon, että koko ajan kuin Obolenskl puhui lähetystölle, käyskenteli Deutrich lemottomana edes takaisin salin takasyrjällä ja selmästi näkyi, ettei hän ollul tyylymäinen uuden kenraalikulvernöörin puheisiin. Siitä saattoi ennustaa, mitä hän puo lestaan oli yrittämä ja hän on yri tyksissään tähän hetkeen tullen sangen hymin onnistunut. Tulemaisuus osoit taa, mitä siitä lapsesta tulee. Mukana ollut.