lorstsins toukokuun 13 p:n3 N:o S4 — ISlV oiäillä kirjasillaan on tekijä, joka on tunnettu aikaisemmista tuotteis- taan siipikarjan, ja mehiläishoidon alalla, tahtonut opaStaa maamme maalaismäestöä parantamaan talou dellista asemaansa pienillä sivutu loilla, joita on säätämissä yllämaini» tun siipikarjan hoidosta. Tekijä osoit taa selvästi, että näitä sirvuelinkei- noja kannattaa meilläkin yrittää ja että niideu harjoittaminen kyllä mak saa maiman. Mailta ja meriltä. Kerto muksia nuorisolle. Toimittanut T eu- ivo Pakkala. N:o 5. Ksi Ksin luolan ihmelukko. Kirj. Gustarv Schmab. N siw. Hinta 25 p. N:o 6. Ihmeitten maassa. Kreikkalaisia satuja. 32 siw. Kumitettu. Hinta 25 p. Kustannusliike Armi A. Kariston kustannuksella Hämeenlinnassa on il mestynyt seuraamat teokset: Alaston, armostelema tutkielma, kirjoittanut R'ch, Ungemitter. suo- meksi toim. Eino Hamas. Toinen painos. 220 siw., 90 kumoa, niistä 47 kotimaisaiheifia. Hinta 2: 50 Uusi lääketiede, eli oppi tau tien yhtenäisyydestä ja niiden siihen perustumasta parantamisesta ilman lääkkeitä ja leikkauksia, oppikirja ter meille jo sairaille, kirjoittanut Louis Kuhne, 93:sta saksalaisesta painok sesta suomentanut Anna Kurimo. Kumitettu. Neljäs painos. Hiita nidzttuna 5: 50, sidottuna 7 mk. Kirja on ollut jonkun aikoa loppuun myytynä, mutta on nyt jälleen sää tämissä kaikissa kirjakaupoissa. — Lanln-illan antaa tänään torstaina t. k. 19 p:nä kello 7,sa i p. Teatter-Iämpiössä insinööri Robert W o gt Helsingistä. Hra Wogt on jo ennestään paikkakunnallamme useille lauiunystämille tunnettu oimalliselsi iuuttaiaulajaksi. Hra Mogtin lukuisesta iauluma- raStosta on etupäässä mainittama hänen Fröding-laulunso, jotka osaksi laulaja itse on sämeltänyt, osaksi Ch, Kjaeruls, osaksi myösNn Allan Palm gren, edelleen Sehlstedt-laulut, ameri- kalaiset neekerilaulut y, m. Kun tila Teatteri!ämpiössä ei myön nä paikkoja liian suurelle yleisölle, ke- hoitetaan kaikkia ajoissa hankkimaan itselleen piletti Mahlsteinin paperi kaupasta, miimeistään tänään tors taina ennen kello 2 päim., jonka jä- lestä mahdollisesti jääneitä lippuja myydään ei-jäsenille. Pilettien hinta on 2 mk. »alennus lippuja saa käyttää!. I-SQSi-ZvvDSStA. — Tilattoman wäeStA» lai narahasto. MaltiokonttoriSta on m. m. allamainituille kunnille tilatto man mäestön lainarahastosta myön netyistä, lokakuun 28 päimän jälkeen I'»09 annetuista lainoista nostettu seuraamat määrät: Punkalaitumen 25,000 mk,, Koke mäen 25,000, Kiikoisten 15,000, Nak kilan 20,000, Alastaron 20,000, La nnan 25,000, Kiikan 20,000, Loimaan 35.000, Kaumatsan 12.000, Mouhi- järmen 10,000 ja Miljakkalan kunta 15,000 mk. — N. s. Tassiini» yhdiste tyn rnkonShnoneen ja kansa- konlnn rakennnstarpeita war- te» on Hämeenkyrön kunta anonut 25,000 mkan suuruista matalakor- koista kuoletuslainaa. — Lainahakemnkfia Tilatto man mäestön lainarahastosta. Tilattoman mäestön lainarahastosta omat m. m. seuraamat maalaiskun nat hakeneet lainoja: Hinnerjoki 50,000, Rauma 40,000, Ulmila 100,000, Kul- laa 50,000, Pomarkku 50,000, Sii kainen 100,000, Hämeenkyrö 80,000, Ikaalinen 100,000, Honkajoki 20.000, Tyrmää 50,000. Karkku 20,000, Suo denniemi 60,000. Huittinen 50,000, Harjamalta 40,000 ja Kokemäki 50,000 mk. Lainahakemukset esiteltänee kohdak koin senaatissa. — NhtiojärjeStykset. Senaatti on mahmistanut Kyröskoski—Miljak kalan telefooni o.-y:n yhtiöjärjestyksen. Hylännyt on senaatti Apäjän höy rysaha o.'y:n ja Riuman kenkätehdas o.-y,n yhtiöjarjestySehdotukset. — Kestikievarit. Läänin ku- mernööri on määrännyt kestikiemarien pitäjiksi Ulmilan piiriin 5 muodeksi alkaen 1 p:stä tammik,: Harjunpään kestikiemariin maanmilj. B. Manha- talon, Nakkilan kestikiemariin kaupp. Frans Munckin ja Kosken kestikiema riin Kullaalla maanmilj. Juho Oskar Wäisi-A>jän. — TämSnmnotinen henkikir joitus toimitetaan Loimaan kih lakunnan kunnissa seuraamasti: tou ko!. 20, 23 ja 24 p:nä Loimaan kun nassa, toukok. 20 p:nä Metsämaan kunnassa, toukok. 25 p:nä Alastaron kunnassa, toukok. 26 p:nä Mampu- lan kunnassa, toukok. 28 p:nä Säky län kunnassa, toukok. 30 p:nä Köy liön kunnassa, toukok. 31 p:nä Har- jamallan kunnassa, kesäk. 1 ja 2 p:nä Kokemäen kunnassa, kesäk. 3 p:nä Kaumatsan kunnassa, kesäk. 4, 6 ja ^ p-nä Huittisten kunnassa, kesäk. 9 ja 10 p.nä Punkalaitumen kunnassa. — PäaStStodistnksen Wiipn- rin lnkkari- ja «rknrikonlnSta wi t, k. 14 p.nä m. m. K. E. Le- pistö Mampulasta. — Maatilankanppoja. Työ mies Israel Laaksonen ja hänen «ai monsa Amanda Laaksonen Alasta rolta omat ostaneet maanmiljelijä Mihtori Sepältä ja tämän «aimolta heidän omistamansa Ojala-nimisen palstatilan Prunkkalan kappelin Pit- käniitun kylässä irtaimistoineen 13,250 mkan kauppahinnasta. Mastaanotto tapahtui heti. — U. A. — MalitnS, jonka Sandra Num melin, Merikarmian Alakylästä, on tehnyt Alakylän äänestysalueen maa- «luetteloa mastaan, on hylätty. — Hnkknnnt. T. k. 12 p. huk kui Lumian Mikolan kylästä itselli sen Kustaa Muorin 3:lla ikämuodella olema tyttönen n. s. Sahanjokeen. Tyttönen oli manhemman siskonsa kanssa käynyt jokirannassa asuman mummonsa luona, ja miten lienee kään hän siinä kenenkään huomaa matta toiminut joen rannalla, josta jokeen putosi. Tytön katoaminen kyl läkin hetimiten huomattiin, ja muu taman minuutin kuluttua sai mirran alapuolia olema kalastaja tytön lippoonsa. Mutta henki oli poissa, eimätkä mitkään mirmoituskeinot enää auttaneet. — Zinollnt. T. k. 15 päimänä nukkui kuolon uneen pitemmän saira uden jälkeen Lumian Mäipären ky lässä Alipuosin tilalla talonisäntä Viktor Ilipuosi 61 muoden ikäisenä. Mainajassa kadotti Lumian kunta yhden ahkerampia ja järkipe- räisempiä maanmiljelijöitään sekä samalla yhden luottamusmiehistään, sillä mainaja oli Lumian kirkonisän tänä yhtämittaisesti 26 muotta, josta toimesta hän m. k. 30 päimänä sai pyynnöstään, sairautensa tähden, luopua. Tunnustukseksi pitkästä, hymin tehdystä kirkonisännöitsijän toimesta sai hän joku muosi sitten Piplia-seuralta suurehkon kuma-raa- motun. Niinikään oli mainaja harras suo malaisuuden asiassa suomalaiseen puolueeseen kuulumana. Lähinnä Vainajan pois menoa suremat jälkeensä jäänyt leski sekä 2 poikaa ja 2 tytärtä. Rauha mainajan muistolle! — Jkätvä tapaturma sattui helluntaina Merikarmialla Palokun nan iltamassa. Kun 17-wuotias Lem pi Lehtinen nosti tarjoilupöydälle pari limonaatipulloa, särkyi toinen niistä, jolloin terämä lasipalanen sin koutui hänen oikeaan silmäänsä. Pa hoin haamoittunut tuotiin heti Poriin tri Nyqmistin yksityissairaalaan lää kärinhoitoa nauttimaan. Mikäli olemme saaneet kuulla, toi- motaan silmän mielä paraneman. — Silmänsä lonkkasi eilen päimällä torppari Vihtori Suominen, Punapakan kulmalta. Hän työsken teli muiden mukana sanotulta kulma kunnalta Lattomeren takamaalle teh- tämällä oikotiellä, kun erään toisen miehen moukarin iskusta lennähti kimensirpale hänen masempaan sil määnsä. Suomisen oli heti käytämä lääkärin luona Porissa. Zkanhea mnrhenäytelmä Ame rikassa. — Gnomalainen mieS tappannt itsensä ja perheensä. Pohjan Tähti kertoo seuraaman kamalan tapahtuman: Huhtikuun 15 p:nä marhain aamulla räjähytti Tyr- määltä kotoisin olema ja toistamiseen Amerikassa oleskelema suomalainen Frans Saarinen asunnossaan Negauneessa dynamiitilla palasiksi itsensä, maimonsa ja 6-muotiaan poi kansa. Hänen maimonsa nukkui neli- muotiaan tyttönsä kanssa toisessa musteessa ja hän itse poikansa kanssa toisessa. Kuului äkkiä kaksi komaa paukausta, jotka rikkomat kaikki ikku nat koko talosta. Paikalle riennettä essä huomattiin kaikki kolme oleman silmotuin ruumiin siellä täällä, mutta pikku tyitö oli selmän ihmeen kautta pelastunut. Hän istui äitinsä mus teella katkerasti itkien. Näytti siltä että Saarinen oli ensin räjäyttänyt maimonsa muoteen ja sitten omansa. Hän oli tällä kertaa ollut puolisen toista muotta Amerikassa j? hiljat tain lähettänyt piletin perheelleen kut suen senkin sinne. Wähää ennen per heen saapumista oli Saarinen saanut Suomesta kirjeen, jossa kerrottiin maimon olleen uskoton hänelle. Kir jettä oli S. näytellyt useille ystämil- leen ja armeliaan juuri sen olleen al kusyynä kauheaan tekoon. Tnellmau-juhlat maa seudulla.') N h teistä Snellman-juhlaa unetet tiin torstaina H arjawalla n seu rahuoneella. Mäkeä oli tuman täydeltä. Termehdyspuheen piti maan milj. S. Eskola, juhlaesitelmän kirk- koherranrouma Eema Raimoranta, puheen opettaja I. Karjalainen, kööri- laulua esitti sekakuoro urkuri U. Jär- misen johdolla, lausuttiin pari runoa ja saatiin kuulla kansakoululasten lauluesityksiä. Juhla onnistui erit- täin hymin. Kokemäen Suomalaisen seuran talolla oli Snellman-juhla, jossa tormisoiton jälkeen maanmilj. R. Horelli piti ansiokkaan puheen ja opettaja Paasikimi esitelmän, urkuri ') Tilan puutteessa myichästynyt. A. Ketolan johtama sekakuoro esitti useita lauluja, lausuttiin runo ja näy tettiin kaunis kumaelma. Kokemäen Kuurolankou- l u n Snellman-juhlassa piti opettaja O. Muorio esitelmän Snellmanin elämäntyöstä, maanmilj. W. Aakula luki kertomuksen „Miksi mietämme Snellman-juhlaa?", runon lausui nti Mllma Hiimola. Illan juhlatunnel maa lisäsivät isänmaalliset laulut. Snellman-juhlaa Vietettiin Huit tisten ..Karhulassa" t. k. 12 p:nä. Kun aluksi oli laulettu puhui op. H. Rantala siitä, mikä oli Snell manin käsitys maamme maltiollisesta asemasta. Neiti H. Kiwi lausui Snell manille omistetun runon. Neiti I. Vemmelpuu esitti erään Maila Tal- mion puheen. Maanmiljelijä N. Sal minen piti esitelmän Snellmanin elä mästä. Karhun sekakööri esitti op. M. Mäinölän johdolla useita lauluja. Lopuksi oli pieni yksinäytöksinen näy- telmäkappale. Tämä marsin onnis tunut juhla päättyi Maamme-lau lulla. Snellman-juhlaa mietettiin Kylä saaren kansakoululla tors- tai-iltana. Koulusali oli koristettu mihreillä köynnöksillä ja peräseinällä nähtiin suurmiehemme muotokuma köynnösten ja lippujen ympäröimänä; ulkonakin liehui sinimalkea Suomen lippu. Juhla clotettiin isänmaan «virrellä ja sen jälkeen maanmiljelijä E. Kaapeli piti termehdyspuheen. Kyläsaaren laulukööri lauloi sitten illan kuluessa useampia isänmaallisia lauluja. Esitelmän Snellmanista ja hänen elämäntyöstään piti opettaja H. Roine. Ohjelmassa oli sitäpaitsi mielä runonlausuntaa, jota esittimät lyseol. Armo Aro ja neiti Fanny Boelius. Juhla lopetettiin Maamme laululla. Lntoia. Tulipalon alku. T. k. 17 p:nä kello 1 aikaan huomattiin tulen päässeen irti Sitlahden Mähäriihilän talon katolla, jonne tuli lienee pääs syt samupiipusta lentäneestä kipinäs tä. Apuun päästiin kumminkin siksi ajoissa, ettei tuli ehtinyt tuhota muuta kuin osan mesikattoa. Rakennus oli makuutettu Kiukais ten paloapuyhtiössä. Ellgllmiu Mllnmtill jascset Cnmeil llftstll. Menäjän maitokunnan duuman presidentille ja jäsenille on äskettäin Englannista lähetetty kaksi Suomen asiata koskemaa kirjelmää, joista toi nen 122 englantilaisen ja skotlanti- laisen, toinen 43 irlantilaisen alahuo neen jäsenen allekirjoittama. Kaikki irlantilaiset allekirjoittajat kuulumat Irlannin masemmistoon, jonka johtajana on adressin allekir joittaja I Redmond ja joka kannat taa Englannin nykyistä »vapaamie listä hallitusta. Kumpaistakin kirjelmää seuraa we- näjänkielinen käännös. H. Sm Lontoon kirjeenmaihtaja on luotettamalta taholta saanut tie tää, että ainakin muutamat huomat- tamat radikaaliset parlamentin jäse net, joiden nimen olisi luullut löyty män memoraalin allekirjoittajien jou kosta, omat tahallaan jättäneet ni mensä pois, koska heidän mielestään duuma nykyisessä kokoonpanossaan ei ole memoriaalin osoittaman luot tamuksen arvoinen. Suomea koh taan heidän tunteensa sitä mastoin omat ehdottomasti suopeat. MkltijkiinnillllMli näyttää muodostuman Kansallis mielisen Nuorisoliiton ke säjuhlan ohjelma Jymäskylässä kesäk. 11—13 päiminä, maikka juh lista tällä kertaa ei yritetäkään muo dostaa esim. sitä, mitä Hämeenlinnan juhlista tuli. Jo »virallinen tonofikokons laumantaina kesäk. 11 p:nä käsittelee useita koko kansallismielistä yleisöä läheltä koskemia tärkeitä kysymyksiä. Sellaisia omat esim. suhde manhojen nuorisoseurojen ja kansallismielisten nuorisoliittojen mälillä, kysymys työstä simeellisen kunnon kasmattami- seksi nuorisossa ja kysymys taloudel listen rientojen elmyttämisestä kan sallismielisen nuorison piirissä. Kun yleisöllä on oikeus olla saapumilla muosikokouksessa, käyttää malmeutu- nut yleisömme marmasti tätä tilai suutta hymäkseen ja saapuu juhlille joukolla jo laumantaina. Tohtori Heikinheimon nimi jo esim. takaa, että hänen esitelmänsä, joka on aiottu jonkinlaiseksi alustukseksi simeel- liStä työtä koskemalle kysymykselle, tulee olemaan mieltäkiinnittämä. Toi seksi alustajaksi on pyydetty kansan opiston johtaja K. Kahiluotoa. Toisestakin syystä ei kukaan kadu tuloaan jo lauantaina, kesäk. 11 p:nä, sillä sen päimän illalla esitetään To peliusten kuulu satunäytelmä PrinseSsa Rnnsnnen. Jolta se jää näkemättä, se todella kadottaa paljon. Moimme marmasti ilmoittaa, että marsinkin näytteille- pano ja pumuSto tulee maötaamaan sangen' korkeallekin asetettuja maati muksia, niin asianharrastajien käsissä kuin puuha onkin. Sunnuntaina on päimällä har taushetki Jymäskylän maaseura kunnan kirkossa. Puhujaksi on pyy detty kansanopiston johtaja K. Kahi luotoa. KansanjnhlaSsa ja arpajai sissa on useita huomattamia numeroita. Suuri yhteinen kuoro esittää useita lauluja, m. m. ..Herää Suomen", muutamia ..maakuntakuoroja" säätä nee myöskin esiintymään. Juhla puhujina esiintymät Kansallismielisen Nuorisoliiton pirteä, innokas ja in nostama sihteeri, op. Wilho R ei- ma ja lämpimäksi, sytyttämäksi puhu jaksi jo manhastaan tunnettu neiti Maiju Seppälä. Juhlorunoi- lijaksi on lupautunut runoilija Niilo Mantere — ja juhlarunon lausuu taiteilija Emert Suonio. Kemeäm» pää puolta edustamat kansantanssit, joita esittämät eräs tamperelainen ja jymäskyläläinen seurue, Ohjelman erikoisesti ..metäminä" numeroina tulemat olemaan taiteilija Emert Suonion esittämät pari suo malaista laulua sekä koko juhlayleisölle laululamalta esitetty näytelmä ..Juhannuspäimä- nä Kantolan pappilassa". Kappale on lehtori Rapola-mainajan mukailema ja kun pumut y. m. tule mat olemaan sangen tarkat ja kun mielä näytelmässä esiintymät itse Snellman, Lönnrot ja Paamo Ruotsalainen, muita mainitsematta, niin moi huoleti sanoa, että sattu- mampaa ajankumausta saa Harmoin nähdä. Maanantaina sitten mielä tehdään humimatka johonkin luonnon kauniille Päijänteelle. — Mieraista pidetään hymää huolta. Majoituskomitea hankkii yösijoja, halpoja ja hymiä ruokatarjoiluja on marattu, erityinen ..leikkimestari" hankitaan pitämään huolta nuorten ratosta iltasin ja mäliajoilla. Juhlan yhteydessä antamat sitten mielä jo manhastaan tunnetut „Hel- sivgin Kansallismielisen Nuorison sekakuoro" ja »Tampereen Jäämien" sekakuoro konserttinsa, jota- paitsi taiteilija Emert Suonio tulee antamaan konsertin. Juuri nykyhetkellä, jolloin meltto Välinpitämättömyys ja harmaa ala kuloisuus uhkaamat, me kehoittamalla kehottamme kaikkia kansallismielisiä somittamaan kesämatkansa niin, että moimat saapua juhlimaan reippaan, elämäniloisen nuorisonsa juhlille. Sitä ei kadu kukaan. Siitä on takeena paitsi ohjelmaa jo se reipas, sytyttä mä mieliala ja lämmin kodikas henki, joka aina on mallinnut kaikissa Kan sallismielisen Nuorisoliiton toimeen panemissa juhlissa, niin pienissä kuin suurissakin. — Tnomalainen tntkija kar kotettu Annnksen läänistä. Maisteri I. Kujola, joka Mopiston stipendillä oli matkustanut Aunuksen lääniin suorittaakseen kielitieteellisiä tutkimuksia lyydiläismurteista, saikin äskettäin Aunuksen kumernööriltä, jonka puoleen oli kääntynyt saadak seen tarpeelliset lupakirjat, käskyn matkustaa takaisin Suomeen. Häntä tietysti epäiltiin suomalaisesta „pro- pagandasta" ja hänelle sanottiin, ettei nykyään kenenkään suomalaissyntyi- sen sallita harjoittaa tutkimuksia Au nuksen läänissä. — Tnkkipniden mittanstapa päätetty mnnttt'». Metsähalli- tuksessa t. k. 10 p:nä pidetyssä Suo men kruununpuistojen yiimetsänhoi- tajien ja metsähallituksen jäsenten yhteisessä kokouksessa metsäneumos Montell alusti kysymyksen olisiko syytä muuttaa nykyään Voimassa- olema rintamittaustapa iatmamitta- ukseksi. Astasta syntyi koko päimän kestä- mä keskustelu, jonka lopputuloksena oli se, että nykyinen mittaustapa päätettiin muuttaa latmamittaukseksi. Puiden läpimitta tullee mitattomaksi kuuden metrin korkeudelta. — Unsi henkitvaknntnstzhti». Oulussa puuhataan uutta henkimä- kuutusyhtiötä, joka tulisi käsittämään Pohjois-Suomen ja jonka johto tulisi Ouluun. Puuhan sanotaan synty neen pääasiassa sen johdosta, että koko maata käsittämäin yhtiöitten keräämät marat menemät pääkaupun kiin, kertoo Kaiku. - Agentti Hansenin aseknl- jetnkset. — OikenSjnttn Sak- saSsa. Hampurista ilmoitetaan, että sikäläiset Viranomaiset omat nosta neet oikeudenkäynnin petoksesta toi minimeä Brunemick ja muita asiaan- sekaantuneita henkilöitä mastaan sen muoksi, että nämä miime muosina omat erityisesti sitä marten malmis- tetuissa kassakaapeissa lähettäneet aseita Suomeen. Sähkösanomassa mainittu oikeu denkäynti on saanut alkunsa kauppa- neumos Viktor Ekin toimesta. Kassa kaapit oli osoitettu hänelle ja tullasi ne hänen speditöörinsä. Kauppaneu- mos Ek malitti asiasta asiamiehensä kautta Hampurin poliisille ja siitä lienee kanne peräisin. — Sanomalehdet. Maasan pää toimittajaksi on toistaiseksi ryhtynyt saman lehden toimittaja Wäinö Ka taja. Pohjanmaan päätoimittaja, mais teri Eetu Aaltio tulee ensi heinäkuun 15 p:nä eroamaan toimestaan. —Bamnsa-terweyskahwi, jon ka maku suuresti muistuttaa tamal- lista kahmia, on joku aika takaperin laskettu kauppaan. Bamusa on hy- wän makunsa ja terveellisten omi naisuuksiensa muoksi saamuttanut yleistä huomiota. Kun Bamusa on mielä jonkun merran halmempaa kun tamallinen kahmi, on sen käyttö ta loudellisestikin edullista. Jol'ainoa lapsi »petet tävä uimaa». Suomessa, tuhatjärmien maassa, ei saisi löytyä ainoatakaan henkilöä, joka ei osaa uida. On jo tässä maassa sattunut tarpeeksi paljon onnettomuuk sia sen takia ettei uimataito ole niin yleinen kuin sen pitäisi olla sellaisessa maassa, jossa on puroja, jokiäyräitä, järmiä tahi meri-rantaa miltei joka ainoan töllin näkymissä. Vanhempain tulisi ryhtyä pikai siin yhteistoimiin kullakin paikkakun nalla saadakseen puutteen miimytyk- settä korjatuksi. Harma on paikka, jossa ei löytyisi siksi uimataitoinen henkilö, ett ei hän kykenisi opettamaan lapsia uimaan. Lyöttäytykää, lapsien manhemmat, siis kaikkialla yhteen ja palkatkaa uima taitoisia henkilöitä lastenne uima opettajiksi. Ei tällainen opetus moi tulla kalliiksikaan kullekin yksityiselle, kun oppilaita Varmaankin tulisi ole maan paljon. Mutta älköön unoh dettako köyhienkään lapsia, joilla ei ole maraa palkkiota maksaa, maan otettakoon heidätkin mukaan. Wa- rakkaammat heidän puolestaan mak sakoot. Kuka tietää ehkä köyhä, ui mataito-opetuksen saanut mielä joutuu pelastamaan marakkaan naapurin pienokaisen hädästä. Jz muistettakoon, että uimaope tusta on annettama niin hymin ty töille kuin pojillekin. Löytynee jo siksi paljon uimataitoista naistakin, että he Voimat rumeta tyttölasten uimaopettajaksi. Mutta tarpeellisiin toimiin olisi miimytyksettä ryhdyttämä kaikkialla, ettei jo alkanutta kesää taas hukkaan kulutettaisi. Kun nyt medet jo ma- paina lainehtimat rannoillamme ja omat tarpeeksi lämmenneet, niin käy kää jo tänäpäimänä tuumasta toi meen. Nuorisonkin olisi syytä ottaa alot- teen käsiinsä tässä tärkeässä kysymyk sessä, marsinkin siinä, missä eimät manhemmat toimeen ryhdy. Nuoriso seurojen sopisi ottaa asia puheeksi keskuudessaan. Nuoret moimat hel posti saada nuorimmatkin innostu maan tällaiseen asiaan. — Suomen Misen Konserttiko»- natusyhdistyksen kokouksessa Helsin gissä miime lauantaina malittiin hal litukseen puheenjohtajaksi maratuom. Matti Syrjänen, marapuheenjohta- jaksi maiSt. Heikki Klemetti, sihteeriksi senaatin kopisti Martti Leikkola ja taloudenhoitajaksi yliopp. Eino Pöysti, kaikki uudelleen. Hallituksen laatima ehdotus uusiksi säännöiksi hymäksyttiin muutamilla pienehköillä muutoksilla. Konserttien luku määrättiin täst edes kolmeksi. — Ruotsin Lapista saapuneiden tietojen n.ukaan on hymin tuhoisa poreruttu rumennut tuhoa tekemään Sorselen lappalaisten porolaumoissa. — Merhoilutyöntekijät Helsingissä lakkasimat työstä miime lauantaina omalla irtisanomisellaan. Epätietoista on, milloin uusi sopimus saadaan aikaan. — Miipurin kaupungin Valtuusto hymäksyi miime laumantain kokouk. sessa toiminimi Hackman 6 C :on tar jouksen 150,000 mkan ma'saman jäänmurtajan hankkimiseksi kaupun gille. Maalysymys. Työryhmä on jättänyt duumalle ilmoituksen, joSsa se huomauttaa, että maakysymys on tärkein kysymys Menäjän maitioelämässä. Kolmas duuma on kolmen muoden ai kana rajoittunut ainoastaan hywäk- symään hallituksen toimenpiteet tällä alalla, toimenpiteet, joihin pelästy- neitten aatelien ja tilanomistajain sa nelun mukaan suurella kiireellä oli ryhdytty. Hallituksen uudistukset eimät rat kaise maakysymystä, waan päinmas- toin saattamat sen sekamaksi ja wai- keuttawat sen ratkaisua. Talonpoi- kaiSpankki antaa apuaan ainoastaan Varakkaille talonpojille, ja siirtolai suus, kykenemättä ratkaisemaan maa- kysymystä Menäjällä, kärjistää sen rajamaissa. Marraskuun 9 päimän käskykirje ja marsinkin hutoritalouden mäkimaltainen käytäntöönpaneminen on ristiriidassa talonpoikain enem- mistön elämänehtojen ja tapojen kanssa. TäStä huolimatta on duumassa jo 3 muoden ajan käsittelemättä ollut 45 edusmiehen sille jättämä ehdotus maan jakamisesta wähäwaraisille ta lonpojille. Tässä ehdotuksessa yleensä oikein osotetaan tie maakysymyksen ratkaisulle perustamalla maawaraSto kruunun-, kabinetti-, luostari- ja yksi tyismaista. Kun asianomainen Va liokunta omasta alotteestaan nähtä- mästi ei aio ryhtyä ehdotusta käsitte lemään, niin työryhmä ehdottaa, että duuma määräisi maitokunnalle yhden kuukauden määräajan lakiehdotuksen esittelyä marten duumalle. — Menäläis-japanilainen sopimns tehttz? Harbinista säh kötetään Rusk. Slovolle: Maikka Japanin hallitus on mirai- iisesti julistanut perättömiksi huhut menäläis-japanilaisesta sopimuksesta, makuuttamat japanilaiset lehdet kui tenkin, että Menäjän ja Japanin mälillä on tehty Mongoliaa ja Mand- shuriaa koskema sopimus. — KakfintaiStelnsta tnomit- tn. Pietari, toukok. 18 p:nä. Duu man puheenjohtaja Gotskomin ja kreimi Umaromin on piirioikeus tapahtuneen kaksintaistelun johdoSta tuominnut edellisen 4 kuukaudeksi linnamankeuteen ja jälkimäisen 3 miikoksi arestiin päämahdissa. Aerstan kysymys uhkaamana. Taksa Menäjää ja Englantia »oaStaan. Moss. Zeitungille sähkötetään Eng lannista, että kysymys Persian lai» nasta uhkaa saada kansainmälisen luonteen. Menäjä ja Englanti omat ilmoittaneet Persian hallitukselle, ettei- mät he aio antaa lupaa strategista merkitystä olemien rautateiden raken tamiseen, jos niitä rakennettaessa tur- maudutaan muiden apuun kuin eng lantilaisten ja menäläisten. Persia ei myöskään woi ottaa lainoja, jollei Englanti ja Menäjä woi niitä tar kostaa. Saksan lähettiläs Lontoossa on näiden asioiden johdosta keskus tellut sir Greyn ja Hardingin kanssa, mutta tällöin ei onnistuttu somitta maan erimielisyyksiä saksalaisen ja englantilais-menäläisen katsantokan nan Välillä. Saksalaiselta taholta huomautettiin, että olisi kansainmäli sen oikeuden mastaista, jos kaksi val tiota tekisimät sopimuksen, mikä ra joittaisi kolmannen oikeuksia. Persian kysymys uhkaa tulla maikeammaksi Marokon kysymystä. — Norjan naiset saaneet kunnallisen äänioikende». Nor jan Odelsting on 71 äänellä 10 maS- taan hymäksynyt lakiehdotuksen maa- lioikeuden laajentamisesta kunnallis- maaleissa, jonka kautta »vaalioikeu desta tulemat nauttimaan myöskin naiset. Pöly kirkossa on miime aikoina tullut tieteellisen tutkimuksen esineeksi. Tutkijat omat erikseen tutkineet kirkkojen puhtautta maalla ja kaupungeissa, merranneet lattialla olemaa pölyä snhengmikä on penkeillä, joista jälkimäinen sisältää enemmän taudin aiheita. Pölystä löydettyjä mikrobeja kas- matetaan agar- ja gelatina-nimisissä aineissa ja liumotetaan meteen. Kun tätä liuosta on ruiskutettu rotan su kuisiin koetuselukoihin, niin toiset tut kijat owat saaneet kuolleiden elukoi den prosentin 40 °/<» toiset nousemaan 45 °/<> keskimäärin. Eläimistä toiset omat kuolleet tuberkeliin, toiset tuli rokkoon, mikä maitoisista rotista hel posti huomataan, y. m. tauteihin. Kirkonkokoukset omat tuon tuosta kin julistaneet ohjeita kirkkojen puh distamisesta, mutta nämä omat pian joutuneet jälleen unohdukseen. Profes sori Gemelli, joka on spesialisti alal laan suosittelee lysoform'ia käytettä- mäksi puhdistusaineena (ii problema i^ieoico neiie ciiiese, ?ireo?e 1909). Tämä aine maikutta niin edullisesti että sitä käytettyä ei kuole elukoista useampia kuin 10 °/„. Se on haju tonta, mutta kallista. Tämän ase masta sopinee meillä köyttä lysoolia, joka on huokeampaa. Eikä luulisi ha jun kauman kestämän, kun liuos sisäl tää ainoastaan 5 " » lysoolia Jaloista lähtemä roska ei siis ter- meydellseSsä katsannossa ole niin pa haa kuin pöly. Sen poistaminen taaS johtuu siisteyden harrasluksesta. Sitä marten olisi kirkko siimottama mähintäin joka toinen kuukausi me dellä ja saippualla. — Lattialle ei saa sylkeä, maan kirkkoon on asetet tavia sylkyastioita. winä. mutta sen jälkeen ei hänen mielensä tehnyt ruokaa. Tämän wa- paaehtoisen paaston jälkeen tunsi nai. nen mainiansa »verrattain hymin maikka oli luonnollisesti jonkunmer-' ran laihtunut. — Mitä o» pelko? Pariisissa omat etemät oppineet keskustelleet pel- kokäsitteestä ja selittäneet siihen aina sisältymän heikkoutta. Turvallisesti otaksutaan, ettei sankari tiedä mitään pelosta ja »vaaditaan jo rohkeutta tunnustaakseen pelänneensä jonkun maaran aikana, sillä silloin armo alenee kuuli jäin silmissä. On ilah ut- tamaa kuulla, että oppineiden enem mistö oli sitä mieltä, että rohkeim matkin tavallisesti tuntemat »housu jensa tärisemän", kun joutumat ruu miillisten kärsimysten tai kuoleman kauhun alaiseksi. Tämän pitäisi loh duttaa niitä, jotka tärisemät hammas lääkärin pihdit nähtyänsä tai omat kelmenneet kuultuansa tulen oleman irti huoneessa. Pelon tunteminen ei suinkaan edellytä ettei hädän hetkellä möisi olla urhoollinen. Meidän täytyy kuitenkin sanoa, että rohkeutta tävtyy kehittää yhtä hymin kuin totuuden rakkautta ja marinaa on, että ukein »vaaditaan yhtä paljon rohkeutta olla tottapuhuma kuin olla rohkea silloin kuin laiva »vaipuu tai mihollinen ampuu. — SS mnorokantta runatto. Tohtori Rnttmeier on tehnyt kokeita erään naisen kanssa, joka kestää bar- minaisen pitkän ojan nälkää. HZn oli 25 vuorokautta nauttimatta ruo kaa. Omituista on se, että mainittu nainen tunsi nälkää il ja 13 päi- LkeieM LlMIvI,. Täyttäkää Pyyntömme! Näinä päiminä on lähetetty sa doille henkilöille ympäri maata en- nakkoarpoja Kansallismielisen '),'vo- risoliiton arpajaisiin ensi kesäk. >2 päimänä. Tukalissa taloudellisissa oloissa toi- mii tämä tärkeä kansallinen simistyZ. liike. Siksipä olemme marinat, etlä pyyntömme ei ole kaikuma kuuroille korioille. Suuria emme pyydäkään. Har moille on lähetetty enempi kuin yksi mihko, joka sisältää 10 arpaa, 50 p. kukin. Mihon arwo on siis 5 mk. Sen summan saa jokainen kokoon, kun maan hiukankin yrittää. Kun emme enempää pyydäkään. niin on jokainen tyhjänä palautettu tai palauttamatta jäänyt mihko meille suuri pettymys, sellainen todistus lä hettäjän tai maStaanottajan harras tuksen puutteesta, että me emme mie lellämme haluaisi sellaista kokea. Säästäkää meitä tällaisilta koke- muksilta. Jymäskylässä, toukokuulla 1910. Juhlatoimikunta. I. K. Muualta on jo palautettu joitakin tyhjäksi myytyjä arpakirjoja. harvoja myymättä. Satakunnasta sen sijaan on saapunut enimmäkseen maan täystä sellaisenaan palautettuja. Eihän aikone Satakuntalaiset tamoi- tella sellaista ennätystä. Mielä on hymä tilaisuus muuttaa tahtia. CMlllltMeu osllkilllM kierta- nillt kirjastot. Niitä Satakunnassa asumia henki- löitä, jotka haluamat Satakuntalai sen osakunnan kiertämiä kirjastoja luokseen muodekst syyskuusta alkaen, pyydetään ilmoittamaan siitä allekir- joittaneelle ennen ensi kesäkuun l0:ttä päimää. Nämät kirjas!ot omat sopi mia seuduille, joilla ei ole lainakir jastoa. Armo MuStala, Osoite: Kokemäki. Limpan sialta. — Tallinna» silakkamarkki nat. Tallinnaan tuotiin Suomesta toukokuun 8-14 p:nä 328 tynnyriä suolatutta silakoita. Niistä saatiin tynnyriltä puolen tynnyrin astioihin suolattuna 5 ruplaa 50 kopekkaa ja nelikoihin suolattuina 6 ruplaa kopekkaa. I. Alb. Sandman. Xsikvnlsista. — AtviomieS: ..Mutta, Amalia rakas, jo kolmannen kerran löydän hiuskarmcn sopasta". Maimo: „Moi mimmoisia te mie het sittenkin olette. Mast lkään wc- kuutit, että moisit syödä minut koke- naan ja nyt on yksi ainoa hiuskar vakin liikaa sinulle". — Junailija: ..Jstutteko te ja syljeskelette kattoon, mies.-" Matkustaja: „Mitä muuta moin tehdä kun tuossa seinällä luen: älä sylje lattialle'" — 260 — !<ui> ^Xrinllurilla ja muilla metsän vartijoilla olixi ollut >>)'/ niULtaLulclcaisuuteen, jos olisivat sattuneet näkemään tämän. tietty itki erotessaan käoestä. »klenLiläii n^t», sanoi tiäa. »Olen niin >^lpeä si nun täktesi, etten ollenkaan saata kuulla, mitä sanot, < «ietpa oikein reipas poika. Le on varma». Karr/t seisoivat samalla paikalla, millin Kit oii ne Mtän/t ja Viilin (!iiro> istui niissä iiiijaa odotellen. Kun Kit tuli, k^s^i bän keti. »Oliko se Lettjl I^andsboroo^k, joka saatto! tei- clät?» »Oli», vastasi Kit, silmät kosteina kz^nelistä, »k^llä se oii IZett^». »N0I1 — sanoitteko jotakin minua asiastani?» »15n», vastasi Xit mielipahoissaan, »sen aivan unoliclin.» Viilie t^iirox k/ppi alas istuimeita kepeästi kuin nuon mies. »l^ettx, lietti» kuusi liän. »?'.i iiän välitä minun limitloistani. l luutaka-i te, Kit». »Ijett/, iiett/ 1-ancisl>orou^h», kuusi Kit tottele- vasti, ja ajoi kevosta kiijaiieea eteenpäin. »/Vpumies» makasi liikkumatta säkkien alia. Oikeudenpalvelija oli poissa noin neijännetunnin, luutta Kit in ajaessa sillaa ^li, jonka alitse Oee-virran p/örteet virtasivat, kuuli käa jonkun kuutavaa aime- ääa ja samassa näki käa Viiiie (-iiro/a tulia köik/ttä vän. Hän oll kulkenut oikotietä metsää läpi saavut taakseen Kit'in ja lääkätti keri^äst^neenä. »laticlon ajaa kaassaaae, Kit Keaneci/», sanoi kän. -Minkälaiset Lairnkarro^ in t/ttöt ovat? Lopi- sik>-lian joku keistä minulle?» — Kymmenen vuoden päästä on käa — samallain^n Ku n ikänsä. Kt usko minua, mutta olen varma asi^t.iui». »Xiin, jos sinun toivosi mukaan kävisi» mutl.i l-iiias malttoi mielensä ja vaikeni. Itänen miekeosä naurahti. »On paras olla käatä puolustamatta. Alutta vai- maän känesta tulee tietämätön tomppeli, joka parhai ten viikt^ ravintoloissa ja kuonossa seuransa. Kit Kennedyssä k/iiä Cristopker Kennedyn luonteen ominaisuudet kehittivät». Lamassa i^ilias näki jotakin häämöttävän met sässä jarvea raanalla, l^än seisoi suurea etelänpuolei sen ikkunaa luona, mistä hän hyvästi saatto! eroitta a korkeaa honkaa, joka kohosi ylemmäksi muita puits. kurinko oli laskemaisillaan ja sen viimeiset säteet kul tasivat puidea lätvoja. Lilloin näkz^i pieni valkea lippu, joka iiosest! liehui iltatuulessa. I^ilias kääntyi mie- keensä k^m^illen eikä kuuilut sanaakaan tämän moit- teestä. Hänen silmissään loisti sanomaton onnen tunne ^/lies nousi /lös, meai pois kuolleesta ja löi oven jä- iessään kiinai. Häa aäki, ettei käa tällä kerralla p>'5- t^n^t kiusaamaan vaimoaan, mutta päätti tavalla tui toisella saattaa Kit Keaned^n turmioon. Kiivettyään konista alas kiirehti Kit tupaan Vaattensa olivat täynnä neulasia, mutta s>itä kän ei välittänet, vaikka ne KMä olivat kuinen parhaimman vaatteensa, joita känen tuli käyttää yliopistossa. Xenä- liinaa satoi käa jäädä koodaa latvaan, jotta äiti sen vielä aamullakin näkisi. Isoisä istui penkillä tuvaa edessä asetellen uutta vartta vasaraansa, I )oraai'issa oli IVlattliev .Vrmour ol-