V Lauantaina 18 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 67 — 1910 Kauppias O. F. ^Vahrmai in konkurssipesän kauppatavara- varasto .myydään huutokaupalla eusi tiistaina t. k. 21 p :nä alkaen kello 8 ap. rakuunalta, että ne täysin määrin mastaamat mitä tähän saakka sa- maa tarkoitusta marten on suori- teltu, maan sekä tämän palkan malsutaman, että sen jakamisen suhteen palkan saajan kesken on järjestäminen seurakunnittain mä maroja on karttunut niin paljon, että koroista jo moidaan puhua, niin silloinko muka jo saisi niitä meroittaa. Kyllä se on käytän- töön someltumaton ja laillista perää mailla. Paljonkin olisi asiasta sanoita- Pärnävaaralle aikoville huomautetaan, että höyrylaiva T Ä I M I lähtfe kaupungin rannasta sunnuntai aamuna klo 7. — Kaikki terve- tulleet! Eväät mukaan! Matkan hccimaajat. (E. S 1 k i joensuu—Koli—Lieksa—Juuk? —Nurmes. Matkfc.stajaliövrylaiva „K 0 L r, Kapvoeni M. M a 11 i 1 a, L a h t o : Pohjoiseen: roaatstanai ]:t j«-rj >> tai klo 7 ;ltas. Litkusta ci ennen k\> S tiist. jn U.u- vsn". atim. JsaasU >i onnen tlo 11 tii?.-t. ja lm vunt. aain. Etelään: Nurmi kspita ioia Kii:mu:r. k; -1 , aiv ;,a k< skiv. Ui iit. JuaftSU ei ennen klo 4 sjiinuncni-ilt. jn klo 2 torst. aarn. Lifksttsta ei f-nn.-n ti o 7 sunnunt-ii ilt ja bio t3 ic-äK. aam. Köliä lairur.sti ci onnvn hio 9 :ii;- nuntAi-ilf. ja S torstai a:\in. Jots«ai«U Na&fliiBiahii-es.»--!-» mi:si.a--t vuorolla. LMieaimin ibm-iitaa Petter Parviainen &: C o Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta WS!psri ja Pietari. iN o u Ikui i: en Möv r v: ril va Kapteeni K. T. Hägglund. kulkee tiinä kosii»:» Joonsuurt ja Pio tarin vlJilii. poik'-hn p.'ui>i yii-m? »rr- oissa poik-.iba». niyödkin Vaoka- laan, Enonkoski'!»-, Oraviin, ruuna laan ja KoiviBtolli- mok;it>:.sa othu?ii roatkubtavaisiia ja rautit »varaa. L k i y a 1.1 h t e c : E te ! n a n : ■•r.eB£5E*s£ joka Tii;uaiaa fefo i0 iirsh SavnaiiBaäJta jc.ka Kt-skmikluma t ie 12 [aiv. LajH»'*srsBOS*U joka T .rf:>ii,a !-,■•!!■ l /s5 an n. u Viip»ns<a „ „ ,. 6 iitaB. Pohjoiboeu: PiCttMts j'<k» LaavaiitMDa k;c > l Vuorina joka Sjij.-n.nt-iir.a klo '.t MIO. L»P|WWUUaU jok-. Sucmntainn «>>:, iitaiuni.i tultu-.. SäVvfijiäaasta iT.vi-is/i.&iua ».-!.< <j »aro. Labfur.^ik tietoja ottavat herrat: Petter Parviainen L Joensuussa. C:o Manner <fc Kurki ura.-a. Kj. IfÖcksrt FierariHNi. Kysymyksiä ja »vastantsitt pap pien palkoista. Uuden Suomettaren 80 nume- rossa eräs „palkan kantaja" kysyy: „saako papisto meroittaa itsellisiä, työmiehiä, torppareita, jotka kuu- himat manttaaliin pantuun maa han, kruunun torppareita, joiden torppa ei kuulu manttaalimaahan, talon tai omassa ruuassa olemia palmelijoita, pehtooreita, muona- renkiä ynnä muita tilattomia, joille kunnallisessa taksoituksessa on an- nettu niin monta meroäyriä, joi- den mukaan papistolle on mak- settama joku määrätty osa". Ja on tähän kysymykseen hra „N. K-s.." mastannut m. m. näin: ..Henkilöt, jotka eimät omis- ta tai miljele kiinteää omaisuut- ta, niinkuin mirka- ja palmelus- miehet, ainniattilaiset, työmiehet ja muut sellaiset, sekä torpparit omat melmolliset suorittamaanpa- piston palkkausta muista tulois- taan, paitsi palkolliset ja torpparit torpan iviljelyksistään manttaaliin pannulla maalla." Näitä hra „N K-s" sanoja ei lvoitane käsittää muutoin kuin, että niillä on annettu myöntämä mastaus palkankantajan kysymyk- selle. Ja kun annettu selitys lienee siksi asioita tunteman, että sitä moidaan pitää erehtymättömänä, katsoo allekirjoittaja mälttämättö- mäksi sanasen asiasta kirjoittaa. Elokuun 5 pnä m. 1886 anne tulla arat. asetuksella papiston palkkauksen järjestämisestä ei ol- lut tarkoitus lisätä eikä mähen- tää papiston palkkoja, maan ai noastaan sopimanlmin järjestää ja jakaa entinen maksettama seu- rakunitan jäsenten kesken. Asetuk- sen 1 §:n ensimäinen momentti nimittäin kuuluu näin: „ Kunkin seurakunnan papisto olkoon mas- taisuudessa turmattuna semmois- ten palkkaetujen nauttimisesta seu- hm erin toimeenpantama alem- maa, maan jääköön tällä kertaa pai! a säädettyjen perusteiden mu-Esillä huomautuksella, että tämä se- kaan. 'Niissä seurakunnissa, joissa kama asia ei parane alituisilla tihunnit lain jälkeen suoritetaan kyselyillä ja selityksillä, maan ai- ivnoden kasmun mukaan, on jär- noastasn perinpohjaisella uudis- jestäminen toimeenpantama 7 §:ssä tuksella sanotulla tamalla huolimatta siitä; Kuten yleiseen on tiettyä, tun- tuleeko nykyinen, lain mukaan, > kuivasti suuremmat pappien pal- suoritettama palkkamäärä sen kaut- kat uudessa järjestelyssä maikkei ta mähenemään mai ei." 4 H:ssä tarkoitus niin ollutkaan. Kuitenkin taas sanotaan, että määrättäessä esiintymät nuo yhä uudistumat ilman kiinteää omaisuutta olemain kyselyt eikö siitä ja siitä olisi mielä henkilöin »nalsettawat,pitää, missä kannettama. Tällainen epätietoi- lällä alalla ei löydy m armoja suus jo on omansa kehoittamaan määräyksiä, otettaman huo-^mainitsemaani uudistukseen. Kuu mioon sellaisten henkilöjen makset-detta muotta sitte eräs kyselijä U. lamaksi määrätyt kunnalliset ulos-^ Suomettaressa malitteli sitä mää- teot. Zryyttä mikä muka tapahtui siinä, Asetuksen, tältä kohdalta selmäin, kuin taksoituslautakunnat torppa- sanain mukaisesti, tuli kunnalli- i reita, loisia y. m. taksoittamat ku seen laisoilukscen merrattuna saat-! takin erikseen, maikka omat yhdes- taa osalliseksi papiston palkkaami-} s a elämässä, joten tarkoitettu tulo seen ne henkilöt, joiden suhteen ei nouse siihen määrään, josta ennen ei ollut marmoja määräyk- pappi möisi kantaa kunnallisen tak siä. Ja niitähän on koko joukko soituksen perusteella. Olin silloin myöhempinä aikoina syntymillä' tilaisuudessa lyhykäisesti antamaan toimialoilla, joista manhemmat samansisältöisen mastineen kuin asetukset eimät tietäneet mitään.; edellä, ja luulin sen tyydyttäneen, Nwtta työntiesten, loisten (läksi-^ koska mitään jatkettua keskustelua jäin), mäkitupalaisten ja torppa-' asiasta ei syntynyt. Mutta aikojen rien suhteen kyllä löytyi määräyk- kuluessa näkyy kasmaman uusia siä, jotka melmoitrimat heidät suo-^kyselijöitä, rittamaan pappien palkkoja jo pit-! I. kinä aikoina ennen kysymyksenalai- - ien metuhen tlmestymista. ^>aa-, —— — asiallisesti oli tuo maksumelmolli- \ suus näille somitettu päimätoitsi, I sekä moin maksuksi, jos heillä oli j lehmäkin, ynnä maksu papillisista! toimituksista. Nämä siis einuit; kuulu niihin Hentilöihin, joilta! kunnallisen meroituksen perusteella! karmittiin kantaa papinpalkkaa.' Ja jos niin tehdään, tapayrun^ heitä kohtaan ilmeinen määrmM \ sillä nuo entiset maksettamat —j päimät, muutettuna henkilömak- \ suksi, kyllin korivaamat sen inilä j heidän ennenkin tuli maksaa ja •: »uomat kysy mys dnuullZssa esiliä. K e s ä k. 9 p. Jalk. Tuuman päiiväistunnossa johti senä suoritettiin Kuopion silloises-I muut jäsenet. Läsnäolleitten jäse- sa hiippakunnassa jokaisen työinie- 'nien mähäln.kuisuuteen nähden kä§- hen, loisen ja torpparin 4 päimä-^kee puheenjohtaja pristamin apu- työtä oli ntuutettama keskimero- ^ laisia tarkastamaan läsnäolijain hinnan mukaan rahaksi, ja teki se' lukumäärän, jolloinka heitä hamai- siis 6 mk. Siihen oli lisättämä itaan oleman 100. maksu papillisista mirantoimituk- > Jatketaan Suomea koskeman sista. yksimielisesti järiestelykoini- i lakiehdotuksen yksityiskohtaista lu- tea piti täslä karttumaa makset-ikemista. Keskustelussa hymäk- tamaa liika raskaana; ja ottamal-^sytään maliokunnan mietinnön la huomioon ainoastaan todelli- \ mukaisesti lakiehdotuksen 2 sesti maksun suorittanut ja siirtä- i o s a, jossa määrätään Suomen mällä osan kuorntasta tilallisten eduskunnan toimitettaman kahden kannettamaksi, saatiin henkilöinaksu jäsenen waaln:valtakunnanneuwos- asettumaan 1 mk. 50 penniksi. !toon ^.ksi mnodeksi ja neljän jäsenen Jos heillä on lehmä, makaamatnvaali duumaan. Samoin hy- he niistäkin kuten ennenkin 1V. w ä k s y t ä ä n k o l m a s o s a, jos- naulaa moita kultakin. Järjes-jsn puhutaan maltakunnan rahas- telykomitea kyllä pelkäsi, nmhdol- -toon näistä maaleista johtamien lisuutta, että asetusta tultaisiin «menojen kormaamisesta Suomen kenties käsittämään siten, että ky- maltion Maroista sekä malkakun- symyksenalaisten henkilöjenkin suh-iuanneumoston ja duuman suoma- teen tultaisiin käyttämään kunnal- - laisten jäsenten elanto- ja matka liseen taksoitukseen perustumaa maksua, ja sitä estääkseen asetti se rajan, inistä maksu kunnallisen taksoituksen perusteella alkaisi, l,0uu markaksi. Mutta senaatissa se oli ntuuttunut 400 markaksi. Ja nyt näytään oltaman noiden mähämäkisten kimpussa kyselyillä, eikö heiltäkin moitaisi ottaa kaksin- kerroin sitä muä ennen oiimat maksaneet. Eihän se ole' komin mauras työmiesperhe tahi yksinäi- nen, jonka tulo armataan 400 inarkaksi. Hänen henkilömaksunsa on 1 mk. .^0 p. .Kyselijät pitä- ivät kohtuullisena ottaa häneltä 1 mk. 00 v. lisäksi kunnallisen tak- soituksen kautta. Ainoastaan 400 mk. mähempituloinen olisi tuosta lisämaksusta mapaa: jos senaatin päätös kunkin järjestelyn suhteen käsitetään siten, ettei henkilömaksua mastaamaa 400 markkaa lyhen- netä siitä tulomäärästä, josta hän on taksoitettu kunnallisessa äyri- tyksessä. — Oikeaa ja kohtuullista on, että jos kannetaan kunnallisen taksoituksen perusteella, ei silloin ole laisinkaan kannettama henkilö- maksua. Eihän asetuskaan siihen melmoita, eikä tilallisellakaan ole tuollaista kahdenkertaista maksu- tapaa. Tilallisten pienempi hen- kilöinaksu on syntynyt siten, että siinä maan omat saatamat kirkol- lisistä toimituksista (ynnä pää- siäisrahat ja maahanlaskijaisleh- mäti, mutta tilattomani suurempi henkilöinaksu on niiden entisestä, pääasiallisesta papinpalkan maksu- tamasta, päimätöistä. Tietääksem- me Jtä-Suomessa lilattornain mak settama kokonaan oli sioitettu päi- mätöihin ja moihin, paitsi raha- maksuja erilaisista toimista. Hra „i)i. K-s." on samalla toi- selle kyselijälle m. m. selittänyt, että tilallisenkin, jolla ei ole mir- kaa eikä liikettä, tulisi koroistaan maksaa papiston palkkaa kunnalli- sen taksoituksen perusteella. Allekirjoittaneen mielestä on tä- mä harkitsematon armelu. Sillä asetus ei sisällä tilallisten suhteen mitään marallisuus-asteikkoa, ja on itsestään mahdoton toteuttaa- kin. Uksi pienellä manttaalillaan maksaa pienen määrän jymäsuos- tuntaa ja moita säästämäisenä jn keinokkaana elää marakkaana; toinen suurella manttaalilla yhtä suurten ivelkain kanssa maksaa paljon papin palkkaa. Eikä tälle, asian nykyisellä kannalla ollen, mahda mitään. Mutta hra „N. K-s." ei edes ole johdonmukainen- kaan. Hän on samalla selittänyt, että maan tuotteista, kuten ineije- ristä, metsästä y. m. ei saa erit- täin merottaa papin palkkaami seksi. Mutta kun noita samoja kulujen kormaamisesta. Sen jälkeen ryhtyy duuma kii- reelliseen käsittelyyn kolmannessa lukemisessa lakiehdotuksen 2 §:it suhteen, joka sisältää luettelon yleismaltakunnallisen lainsäädän- nön alaisista asioista. von A n r e p makttuttaa ja Lerche uudelleen kannattaa toisessa luke- misessa tehtyjä oikaisuja niiden koh- tain poistamisesta luettelosta, jotka koskemat koulua, sanomalehdistöä ja kokouksia. Toiset, Golobom, Mar ko m 2 ja Samyslomski mastusta- mat oikaisuja. Kaikki oikaisut hy- lätään ja pykälä hymäksytään ma- liokunnan ehdottamassa muodossa. Zkeljämten pykälän suhteen mal- takunnankontrollöri Haritonom il- mottaa, ettäj hallitus mastustaa von Zlnrepin oikaisuehdotusta, että Suomen sisäisen hallitusjärjestel- nlän perusteiden muuttamiseen on alkuunpano-oikeus yksinomaan hal- litsijalla. (Kättentap. kesk.) M a r k o m 2 pitää hallituksi ilmotusta monarkiselta näkökan nalla katsoen »vaarattomana, sillä v. Anrepin ehdotuksen mukaan luodaan järjestys, jossa hallitsijan alotteesta esitetyn lakiehdotuksen moi kansaneduskunta hylätä. Nek- ljudom osottaa, että Markom 2:sen lausunto on ristiriidassa perus- tuslakien kanssa, joittenka muutta- minen tapahtuu, kuten niistä on selmästi lausuttu, hallitsijan alot- teestä yleismaltakunnallisessa lain- säädäntöjärjestyksessä. Samyslomski panee jyrkän »vastalauseensa hallituksen ilrno- tusla mastaan, sillä jos v. An- repin ehdotus on hyödyllinen, »uin miksi hallitus ei sitä itse esittänyt. Jos hallitus on muuttanut mieli- piteensii, maikka hallitsijan tahto on Pysynyt muuttumattomana, niin miksei hallitus selitä mikä saattaa sen hymäksymään v. Anre- pin oikaisuehdotuksen. Valtakunnan kontrollööri selit tää, että hallitus yhtyy v. Anre- pin ehdotukseen, katsoen sen takaa- »van tällaisten asiain rauhallisen pohdinnan. (Kättentap. keskus- talta.) Kapustin huomauttaa, että tällainen lakiehdotus on esitetty hallitsijan alotteesta ja että hallit- sijan aloteoikeus ei moi ehkäistä kansanedustajia lausumasta oman- tuntonsa mukaan ilmi koko to- tuutta, sillä se on heidän melmol- lisuutensa. Parooni Meyendorss todis- taa mälttämättöinäksi v. Anrepin oikaisun hymäksymisen ja osoittaa että hallitsijan aloteoikeus lakieh- dotuksen esittämisessä on katsotta- wa hallitsijan tahdon aatteen kan- nalta ja sen muoksi hallitsijan alo- teoikeus ei estä hallitusta hymäk- symästä lainsäädäntölaitosten esit- tämiä oikaisuja. 4:äs pykälä hymäksyttiin von Anrepin ehdottamilla »nuutoksilla kaikkien äänillä oikeistolaisia mas- taan. Mäliajan jälkeen hymäksyt- tiin keskustelutta lakiehdo tuksen muut pykälät. Eimen lakiehdotuksesta äänes- tömistä kokonaisuudessaan ilmoitti ruhtinas Uraki äänestyksen pe- rustelujen johdosta, että hän hno- limatta kokonaan tamattomasta kiirehtimisestä lakiehdotuksen käsit- telyssä katsoo sen jälkeen kun hy- mäksyttiin 4:een pykälään oikaisu, mahdolliseksi äänestää lakiehdotuk- sen hymäksymisen puolesta, mutta täysin kaiinattaen Kapustinin ja von Anrepin hylättyjä oikaisueh- dotllksia sydämestään soisi, että ylähuoneessa lakiehdotus tehtäisiin sellaiseksi, että se mastaisi malta- kunnan etuja ilman puoluemihaa, jota duumassa hamaitaan. G l e b o m 2 ilmoittaa, että tun- nustaen yleismaltakunnallisen lain- säädäniiön mälttämättöinyyden yleismaltakunnallista laatua ole- missä kysymyksissä, mutta pitäen «välttämättömänä ehtona Suomen täydellisen itsenäisyyden säilyttä- misen sen sisäisissä kysymyksissä, katsoo lokakuulaisten Lerchen, An- repin ja Kapustiniit oikaisnehdo- tusta hylkääinisen jälkeen lakieh- dotuksen siinä muodossaan, jossa duuma sen hymäksyy, epäämättä- mästi sotiman ylempänä mainit- tua sääntöä mastaan ja tulee ää- nestämään lakiehdotuksen kokonaan hymäksymistä mastaan. Lerche yhtyen Glebomin il- motukseen lisää että hän tulee ää- nestämään lakiehdotusta ivastaan mielä siitäkin syystä, että Kapus- tinin ja von Anrepin muutoseh- dotusten hylkäämisen jälkeen laki- ehdotus oii ehdottomasti mahin- goksi ei ainoastaan suomalaisille, maan myöskin Venäjän eduille sekä myös sentähdeil, ettei annettu inahdollisuutta lakiehdotuksen mas- taaman oikaisun mälttämättömään selmittämiseen. Ten jälkeen hytväksytään kiehdotns kokonaisundessaatt äänellä ivastaan. (Kät tentap. oik.) Purishkemitsh huutaa pai- kallaan: ..Finis Finlandiae!" (Suomen loppu). Yleisiä uutisia. Tnrun hottlioikcuden wara- presidentti nimitetty. Korkeimnlassa paikassa on Tu- run homioikeuden marapresiden- tiksi nimitetty ent. prokuraattori W. Hirmikanta. Dlitipistou professorien palkka^ edut. Korkeiininassa paikassa on mah- »vistettu asetus yliopiston proses- sorien palkkaetujen parantami- sesta. 3i:omctt luotsilaitoksen wenä- läistyttäminen. Luotsilaitoksemme menäläistyt- tämistä marten asetetun menä- läis-suomalaisen koinitean mii- »ne kokouksessa ilmoitettiin, että komitea kutsuttaisiin jälleen koolle Menäjän pääsiäisen jälkeen. Mi- telki S. U. T. on saanut tietää, ei komiteaa kutsuttane enää koolle ja johtuu täntä siitä, että kysymys luotsilaitoksemme menäläistyttä- misestä nyt, kun duuma on hy- »väksynyt maltakmmanlainsäädän- töehdotuksen, tullaan lukeiltaan merkitykseltään yleismaltakumtal- listen kysymysten joukkoon ja on se näin ollen ratkaistama siinä järjestyksessä kuin mainittu laki- ehdotus säätää. « o S tuntarettelö» jälkikai- kuja. Kenraalikumernööri on senaat- tiin lähettäityt Miipurin ja Waa- san läänin kumernöörien seli- tykset kenraalikumernöörin maati- muksen johdosta, että nostettai- siin kanne niitä lääninhallituksen mirkantiehiä mastaan, jotka muo- den alussa allekirjoittimat kartat- tomia asiakirjoja. Vaadituissa lausunnoissa huo mauttamat kumernöörit, etteimät he katso moimansa nostaa moista kannetta, koska he itsekin olimat sallineet antaa ulos kartattomia asiakirjoja ja siten tehneet itsensä syypäiksi smnanlaiseen menette- lyyn, mistä heitä nyt kehotetaan nostamaan kanne alaisiaan mirka- miehiä mastaan. 5ienraalikumernööri on tämän johdosta pyytänyt senaatin lau- suntoa, onko kumernöörien menet- telytapaa pidettämä oikeana. Täästöje» tekeminen posti- säästöpankkeihin maalais- kirjeenkantajani tvälityksellä. Seitaatti on hymäksynyt posti- säästöpankkien hallituksen aikoi- naan sanomalehdissä julkaiseman ehdotuksen säästöönpanojen teke- misestä postisäästöpankkeihin maa- laiskirjeenkantajien mälityksellä. Liikennetarkastajat. Kahdeksaniten liikennejakson en- simäisen luokan liikennetarkasta- jan mirkaan on senaatti puoles- taan nimittänyt Pietarin aseman asemapäällikön F. L o h m a n i n. »einäjoen —Kristiinankaupun gin—Kaskisten rantatie. Senaatti on mahmistanut tie- ja mesirakennusten ylihallituksen ehdotuksen asemista Seinäjoen- Kristiinan—Kaskisten rautatei llä. Wesijärwen kanawan uudestaanrakentainistyön loppuun- suorittamista »varten on senaatti päättänyt tehdä alistuksen kor- keimpaan paikkaan, että edelleen »nyönnettäisiin 70,000 mk. Riian kalastusnähttely. Senaatti on myöntänyt 1,000 mk. katastusmuseon osanottamista marten Riian kalastusnäyttelyyn, joka pidetään heinäkuun 12—28 pnä. Suomalaisen osaston järjestä- wät m. t. kalastustarkastajan apu- lainen »naisten T. Iärmi, »nais- teri G. Gottberg ja tohtori K. Lemander. »uomen kylivösieuienyhdistyk- sen anomukseen, että yhdistykselle »nyönnettäisiin oikeus toimia sie- mentarkastuslaitoksena sekä, että tätä »varteit perilstettaivan Suo- »nen Kylmösiemenyhdistyksen Sie- mentarkastuslaitoksen johtajaksi hymäksyttäisiin sil. maist. agro- noomi Wäinö Zlrelson ja sen as- sistentiksi sil. maist. I. O. Sauli, on senaatti suostunut. Joensuusta ja likitienoolta. HenkiUiakuutusosakeyhtiö Salama. Senaatti on mahmistanut hen- kimakuusosakeyhtiö Salaman yh- tiojärjestysehdotuksen. yhtiön pe- rustajaiit asettama mäliaikaiiten toimikunta on sen johdosta päät- tänyt, että perustama yhtiökokous pidetään torstaina t. k. 30 päi- mänä. Ne Calarna-yhtiön osakkeen- merkitsemislistat, joita ei »vielä ole palautettu, omat »väliaikaiselle toimikunnalle toimitettaivat »vii- meistään t. k. 20 pmään, jotta niihin merkityt osakkeet moidaan ottaa huomioon. Listat moidaan lähettää joko mäliaikaisen toimi- kumimt jäsenille, jotka lehdes sämme o:vat aikaisemmin maini- tut, tai maisteri Samuli Sariolle (os. Kluumik. 4, Helsiitki). Rautatiesillat Lieksan— Nurmelsen radalla. Tie- ja mesirakennnsytihallitiis on kirjelmällä senaatin kulkulai- tostoimituskunnalle ilmoittaitut saaneensa erinäisiltä ulkoinaalai- silta tehtailta sekä Kone- ja silta- rakennusosakeyhtiöltä tarjouksia Lieksan—Nurmeksen rataosalle tar- ivittaivien rautatiesiltojen hankki- nusesta. Halmin tehdyistä tar- jouksista on toimimme:» ,,'Actien- gesellsehast siir Eisenin.dusrie »md Briickendau, vormals I. (5. Har- kort" tarjous, joka päättyy 93,027 markkaan 44 penniin maliniilta silloilta, kun lisätään toiininirnen tekernääii kustannusarmiooit myös- kin ttilli-, inereit ylikuletus- ja luu- laakimaksut, jotka tässä tapauk- sessa nousemat 24,«i36 markkaa»: 80 penniin. Kone- ja Siltara- kennusosakeyhliön tarjous on 104,118 mk. 80 pniä, ollen siis 11, 18 0 0 kalliimpi kuiit edellämai nittu tarjous. Tie- ja mesirakennusylihallitus jättää senaatii» ratkaistamalsi, ke- nelle siltojen hankkintinen anne- taan. Omasta puolestaan ehdot- taa ylihallitus sen antamista Kone- ja Siltarakennusosakeyh- tiölle. Samoin oii tie- ja »vesiraken- »msylihallitus ilmoittanut kuika- laitostoimituskuniialle »noleinpien edelläntainittnjen tehlaidei» tehneen tarjouksen Joensuun—Nurmeksen radalla tarivittamien meturien kääntösiltojen hankkimisesta. Ulko- maalaisen toiminiinen tarjous näistä päättyy 12,503 markkaan 30 penniin, siihen luettuna tulli-, meren ylikuletus- ja tnulaakiinak- sut, jotka tekemät 3,052 mk. Kone ja Siltarakennusosakeyhtiön tar jous oit 14,308 mk. 70 p. ollen se siis 14, ., " „ kalliimpi maini tun ulkomaalaisen tehtaan tar- jousta. Tie- ja mesirakeunusylihallitus ehdottaa myöskin tämän työn annettaivaksi Kone- ja Siltara- kennusosakeyhtiölle. Koululaitos. Haettamaksi julistettua Joen- suuii klassillisen lyseon maantie- teeir, luonnonhistorian ja kauno- kirjoituksen kofteegan mirkaa ei ku- kaan ole hakenut. Nlosottoapulaiseksi on »naistraatti heinäk. 1 p:stä määrännyt Pekka Pajarisen. Niinkuin lehdet tuulessa. . . Toissa iltana meni »viimeisenä kansanlisteatterin jäsenten mierailu- näytäntönä Giuseppe Giaco- san 4-näytökstnen »»äytelinä „-)l i iil kuin lehdet tuulessa . . Kappale esittää Milanosta erään rautatiehallituksen^ mirkamiehen perhe-eläniää ja sitä kohtalon ko- maa kättä, joka tätä perhettä on ryhtynyt ohjaamaan. Mainittu mirkamies, Giomanni Rosani on ollut aikoinaan rikas, suuren ornai- suuden omistaja, mutta jouduttu^ aan maimonsa kuoltua uusiin naimisiiil huikenteleman naisen Giu- lian kanssa on hänenelärnässäänta- pahturiut suuri käänne. Gioivani Rosani on luonteeltaan hymä ja toisten taimutettarva, eläen yhtä- mittaisessa työssään, jota mastoin -vaimonsa Giulia on täydellinen mastakohta hänelle. Giulian elä- mä ii päämääränä on huikentelu, humittelu, ylellisyys ja kaikenlai nen salamehkeily miehensä selän takana. Hän uskottelee miehe!- leen olemansa taidemaalari ja jonkunlaisia tauluja tohertääkseen puistossa saa tilaisuuden senrus- tella rakastajansa nuoren norja- laisen taidemaalarin Helmer Ragn- maldsenin kanssa. Tämä tapah- tuu Genemessä jonka läheisyyteen Rosani» perhe o» pakoitettu, köyh- dyttyää» rutiköyhäksi, muuttamaa» Milanosta. Rosanilla on kaksi täysitasmuista lasta poika Tommy ja tytär Vlennele, jotka omat saa- neet ^ kasivatukseusa ylellisyydessä ja rikkaudessa. Olo Genemessä, jossa ^ ^liosani on pienipalkkaisena kirjurina »veljensä pojalla Massi- »no Rosanilla, joka on yksinkertai- nen elämässään, rikas mutta sa- malla hymäsydäminen jn antta- mainen. Aiassimo toimittaa työ- tä koko perheelle, Tommyn pe- räänkatsojaksi kaimoksille, niutta työ tuntuu rasittamalta, sillä Toni- my on nuoren elämänsä kulutta- nnt pelipöytien ja kuohumien samppania-lasien ääressä, ei miih- dy siinä sillä se on hänen armolleen muka alhaista. Samaten Nen- »ele saa kotiopettajan paikan erääs- sä perheessä, hänestäkin se tuntuu alhaiselta ja rasittamalta. Loppu- tulos kappaleessa on, että Tommy joutuu .erään huonomaineisen naisen pauloihin, joka on rikas, ja jouduttuaan pelissä suureen we!- kaai» tuolle naiselle poistuu koto- aan hänen luokseen. Tämä kos- kee katkerasti vten »»eleä ja hän kir- joittaa isälleen kirjeen, jonka jättää pöydälle, ja poistuu hiljaa huo- ueestaan aikoen tappaa itsensä. Mutta isä ollessaan ahkerassa yli- työssään kuulee ja estää tyttä- rensä aikeet. Lopulta tointuu ty- tär ja päättää jäävä isänsä kans- sa hänen tunvakseen. Kappale loppuu jotenkin yksitoikkoisesti, jos- ta moni jää ikäänkuin odottamaan jotain tarkempaa selmyyttä, mutta se on kytketty sangen pieniin puit- teisiin, että katsojan täytyy jäädä arivaamaan mikä on lopputulos. Gioivanni )!iosanin osa oli herra Oskari Salon taitamissa kä- sissä, joka esiintyi tuona ras- kasta kuormaa kantamana perheen isänä niin, että olisi luullut kat somossa liäkemän edessään todel lisen Gioivanni Rosanin sellaise na kuin itse kappaleen tekiä on sen kumannut. ötouma Katri Rau- ti o Giuliana oli erittäin onnis- tunnt. Tommynä, joka osa ei ole esittäjälleen erittäin helppo, oli herra Teppo Raikas hymä. Nennelenä, joka on kappaleen enim- män kysymä osa ja »vaatii esiltä- jältään moipuolista moiman käyt töä, oli rouma H e l m i L i n d e- l ö s sangen mainio. Atassiino Rossanista teki herra Aleks Rautio oikean todellisen ja hy- ivin harkitun kuivan, jota saattoi teemältä näytteliältä toiivoakkin. Pienempiä osia olimat rouma La Blailehe muotikauppias, neiti P ä i- miö Horsma, Helmer Raqn- »valdseii herra Jussi Snell- m a n ja Andrea Rosanin pal- ivelia herra T e u m o P tl r o, jotka sujuimat myöskin hytvin. Toiivoa sopii, että nyt mierai- lulla käyneet taiteilijat muistaisi- wat useammin näitä syrjäisiäkin nurkkia ja pistäytyisimät tiheäin- min meitä ilahduttaniassa. Jkäivä maan, että näytännössä oli tyhjiäkin paikkoja, jotta kaipa- simat istujaa. Mutta syy on osaksi siinäkin, että pienestä kaupun- gistamme on tänä aikana ihmisiä kesäasunnoillaan ja toinen syy on se, että jälellä olemat omat unehuttaneet taiteen armon ja mieluummin nauttimat pölyisistä kaduista kuin siitä mitä nämä ansiokkaat illat tarjosiivat. Wirkaeron syysk. 1 pstä on saanut Joensuun klassillisen lyseon saksan ja rans kan kielen kollega Jnes 'Nysten- 'Nemanlinna. Yhtiöt. Senaatti on ni. m. mahivista- nut osakeyhtiö 'Nuoren Karjalan yhtiöjärjestyksen. Siihen nähden mitä Joensuun kaupungin maistraatti on anta- massaan lausunnossa esiintuonut, ei läänin kumernööri tk. !) pnä ole moinnt »vahmistaa Joensuun kaupungin ..Rauhayhdistyksen" oh- jesääntöjen muutoksia, »vaan on hylännyt anoinnksen. Vtyönnetty arpajaisanomus. Kenraalikumernööri on suostu- »ut Pohjois-Karjalan kansanopis- ton johtokunnan anoinukseen saada ensi heinäk., elok. tai syysk. ajalla Joensuun kaupungissa tai Mulon kylässä toiineenpanila yleiset ar- pajaiset opiston rakenuusmelan ly- hentäiuiseksi kuitenkin ehdolla, ettei arpajaisten yhteydessä toimeen- panna yleisiä kokouksia, joissa lau- sutaan, pidetään puheita, esitelmiä y. m. «iiri ratakiskohankinta. Tie- ja mesirakennusten ylihal- litus on miipurilaisen toiminimen I. Starckjohann ja kumpp. mäli tyksellä tehnyt kontrahdin ..Bel- gisehe Metallurgisehe Gesell- sehaftin" kanssa 4,000 tonnin ra- takiskojen hankkimiseksi Joensuun —Nurmeksen rataa marten. Hankinta tapahtun ensi syksynä. Kontrahtiin lienee tehty »väli- puhe, että kuljetus tapahtuu osaksi Suomen laimoilla. Uintikouluun miesten osastolle on tähän asli ilmoittautunut 39 oppilasta. Kuollut. T. k. 11 p:nä kuoli Wesilahdella Halineenmäen rnstitilalla keuhko- tautiin opettajatar Tyyne A! a- ria Salojärmi (Sjöstedt) 22 m. ijässä. Päästyään Raahen seminaarista oli hä» käsitöiden opettajattarena Joensuun kaupun- gin kansakoulussa lukuiv. 10<>^ —09. koittoa Ilosaarella. Joensuun Musiikkiyhdistyksen T o r :v i s o i t t o k u n t a antaa toi- sen mapaa-ulkoUmakonserlin Ilo saarella huomenna sunnuntaina klo O i .-.p. Ohjelmat maksamat 5 p:ä ja saadaan niitä mahan en- nen konsertin alkna Ilosaarella. Muualta Poh- iois-Karjaiasta. Kalastuskuntia perustamaan. Tuskin mitään elinkeinoa maas- samme on niin huonosti hoidettu, kuin kalastusta. Ei ole suinkaan ih>ne, jos entiset kalarikkaat me- sistöt käymät mähäkalaisiksi ja huolimatta uudenmallisista ja pa- ranneluista pyyiuineumoista al- kaa saalis olla ylen niukka, »uin että pnydystäminen joko ei kan- nata ollenkaan, tai sitten kalan hinta nousee huikean korkealle. On selivää sanomattakin, että saa- liin huonouteen ei ole syynä se, ettemme osaisi pyytää sopimilta paikoilta kunnollisilla pyydyksillä. Mutta mika on siinä kun olein- »ne pyydystäneet kaloja liiaksi s. o. olemme ottaneet enem»nän, kun »nitä luonnollisen sikiämisen kaut- ta samoina aikoina on kerinnyt syntyä. Tästä on seuraus, että kalamiehet saamat usein tyhjän pyydyksistään. Sanomatpa jotkut etteimät saa sitäkään. — Mepoh- jois-karjalaiset emme suinkaan ole olleet säästeliääinpiä kun muut- kaan. Tosin löytynee seutuja maassamme joissa on harjoitettu ivieläkiu enemmän ryöstökalas- tusta kun täällä, mutta kuitenkin kaikesta päättäen mekin olemme aika taivalla siihen menossa. Lu- kuunottamatta sitä, minkä muo- sittain korjaa äsken muotiin tul- leet isorysät ja matokoukulla pyy dystäminen, hämitetään pieniä kaloja kaikenmoisilla liian tiheillä pyyiitineumoilla. Näin joutumat parhaassa kehitysijässä olemat kalanpoikaset liian aikaseen syö- tälviksi jolloin niistä ei tule mielä paljon raivintoa, mutta ainoas taan henki menee. Niinkuu kaikki muutkin elin keinot, kaipaa meidän kalastnk- seinmekin pikaista parannusta ja mitä ennemmin tositoimiin tämänkin aiman suuriinerkityksel- lisen taloushaaramme järkiperäi selle kannalle saattamiseksi ryh- dymme, niin sen parempi. 'Nykyinen moimassa olema ka- lastnslakiinine antaa hymää tu kea kalastuksen hoidon järkiperäi- selle tolalle saattamisessa. Kun kalamesien rajat pitäjittäni ja kalapiirittäin on nykyään käytyjä tarkasti merkitty, niin ei ryöstö- kalastus ivierailla mesillä moi tulla kysymykseenkään. S Jh)t woi- mat näinä eri kalastuspiirit jär- jestää keskuudessaan joko suurem- pia kalastnsyhdistyksiä joihin moi kuulua useampia kalastus- kuntia, taikka maan yksityisiä ka- lastnskuntia piirittäni. 'Näiden yhdyskuntien muodostumiseen tu- lee tietysti maikuttamaan kala- mesien asemat kumka suureksi kus sakin tapauksessa kalastuskunnan alue on sopimin järjestää. Kun tällainen kalastuskunta on saatu syntymään saa se sitten järjestää kalastusolot alueellaan niin että kalasnmuii Hämittäminen ehkäis tään. Ensimäinen ehkäisykeino, josta moi olla tuntumaa hyötyä, olisi epäilemättä se, että kalas- tuskunnan toimesta ryhdyttäisiin malmomaan kalastusasetuksen tar- tempaa noudattamista. Jos mi- tääu lakia, niin juuri kalastus- lakia mastaan tehdään paljon rikkomuksia. Kalojen rauhoitus- ajat omat usein niiden kalojen parhaita saalisaikoja ja moni in- nokas kalamies ei malta olla pyy dystämättä, maikka lain pykälä on selmin sanoin mastaan. Rau- hoituspiirien hoidossakin tulee mo- nin paikoin paljon laiminlyödyksi. Maikka rauhoituspiirit ja niiden rajat on selmästi merkityt ja ka lastajani tiedossa, harjoitettanee niissäkin kiellettyjen kalojen pyyn tiä. Tietysti kaikki nämä mai- kuttamat epäedullisesti kalojen lisääntymiseen, sainalla kuin ka- lastajain stmeelliset melmollisuu- det asetusten noudattamiseen näh- den pääsemät höltymään. Nämä kalastuskunnat joiden perustamista kalastusasetuskin edellyttää malitseivat keskuudes- taan kalastuskunnan esimiehen, joka etupäässä hoitaa kalastus- kunnan asiat. Hän m. m. malmoo asetusten tarkkaa noudattamista, tarkastaa SS3 ST' i HS" k £n3 O ÄÄ t&i ssssr SS . IsS" >«es K-S Ci3 «T ©T KS S3" MS AO S/S Lss' B ti ta < v- £3 m w m v- mm v» < v» S v- 5 » «eS 6 §L S 4