Tiistaina 19 p. Huhtikuuta KARJALAT AIR Pr >!,jvis-5!arjalan Hcwos-a!oi?- iiivliitmi toimikiinttaiz to- tottkscssa 1-"' pnä hiitjtituula tdfiteltiin |cu- vaaroia afioita: Välikirja Dnfonto» oriyhdis- ailiea kanssa, koskema kruunun- oriin ..Vridan" uv- mun jiutobcu aja is» Lnkamon ori- iiiijt-jtiiEicUc, hymäksyttiin sem- inoifc;;aan. .ncc-liiaciDCit c-riyhdlstys oli ano- nul iiitolta 7"> raaviait apurahaa id a v s«rn ■ äxi i: c 11) u toimeenpanemista marten, i" niii t iin eitä ci m oit) ci tciiiä -vuonna enää voivta atuac crymvujaa, Uiton iva- koska -ncnoanuto fiilmuciii? muodelle on jo iiutlmiöietru ja hymätsqtty ia loska tänä kesänä Klihtelykseen hilcf kantakirja-näyttely, josjct „'.vös palkitaan liiton maroilla ".--vuotisia oriita. Aaupunkilaisien k?sken pidettä- -.rät ii-.nvoshoilokilpailul päätettiin jHoikli Huili järjec-lää »vasta myöhemm:'.! io- *nicaau^ilj ^ -■'.iiii. 3 inv.itcn :)>^iv:urheiltii- »Ma wät liertokirjcessäu-- cnä de aikoivat loimcenpatnn ^Terl!y"-t:lvai!tt;a ja piiutamai lii. .'n fit^f{s>Iiiv ; ia a-vustusla. >til- vailultn saama! ottaa ojaa lailii muouua siintyneet marsat !Illi Tuppurainen Martomvaa- raska. III pakkiunoita: maaumilj. Simo Hirivonen Sotknmasta, f(t= hanomistaja Jalo Waris Huuto- koskelta, maanmilj. Rod. Piikanen Notkumasta, maamvilj. Antti Hy- -värinen Martsunniemeltä ja maan- milj. Eliitti Piiroinen Martonmaa- rasta. 5i u n n i a k i r j o j a'. maamvilj. Esaias Rantala kirkouk., maan- milj. H. Tanskanen Haapoivaa- rasta, maanmilj. o- -VJncm;cn perill. Mustallajärmeliä, maan milj. Uuno A. Waris kirkonkyläsiä, maamvilj. Olli Karttunen Haapo- -vaaralta, nahkuri Paamo Tirro- neit tjrkonk., maanmilj. Samuli Happou'n Sotku,-:c:-?ta. sttaamvilj. Juho ^tuuiinei: 'Z)!artonwaä^'^a. maanivllt. Maiti Tanskanen M ar- tomvaarasta. maamvilj. A. A. Höök Saari-vaarasta, maamvilj. '!: Halko-vaarasta, s. HiiiuadncitWasara- uiomeviä ;a maanmiij. 3imo Hep- pOIKii ltilo! tlij' ; -Mu ii n i ii paidu ronaT.U-t. ja lapaytniva Ilmoittaminen tädän kilpailuun pilaa tehdä jo tämän muoden aikana. Oltiin s-tä -niellä että fcllrtiun siittoajot olisi hymin ter- metullcim, silloin lvoisimat todel- li>'t- iiei^ofcn kasmattajat pciietn- r.iin kilpailla las-vattamillaan he- mcsilka, kuu ci kilrailuun saa ot- c. o-aa ma-ihal eniuudestaa:: r-.ii-.ncu-t juolnjal. Pääteltiin Pot,- ] s-. v !': a tjiuuii 1) c) u ov t a s! o a italia f c : ti oi iuiC! lului' asti otliNiia^it o 1 c11^ näihin kilpailuihin. Suomen Hemosystämän toimi- ■ ;-i piirtää liittoa tilaamaan leh- leä useampia kappaleita ja jaka- maan ' niitä sille,, palkintoina he- moslasmattaiille. Pääteltiin ti lata -v-ela entisien lisäksi ^>>>- o i f itac 1 u ii t ta Ciauut kehvit- i i i x 'iöiuäinääii --'altion , ) ! cumojauA.ÄiNhaum tuiuii lujuu CTl'Or-j(11- iitiiCiiI - mc". <0M ",!liNla ci ai- uoio.an tciUutcvuici moiiuiuiia ju- nzhtyä. .p!-u>äksi)t:iil» Joensuun kirja- paim)-o.-izm lasku. Päätettiin liiton muositertvittUs painattaa ainoastaan maanmil- j?lnsseuran muosikirjan yhteydessä, -.n mokkaa maamviljelysscuralle liitä koituivat kustannukset, eikä vii aa siitä tänä nmonna erityistä vainosta. Toimikunta ehdotti, paitsi sää.l- nöissä määrättyjä asioita, liiton -.-u'.:-?tajain kokoukselle seuraaivia a>..iua leskustcltmviksi. li Tänä loucnitatonnccnpitnias niistä näyttelijistä. -J.) heivoshoito- iilpatiuiötc», -U orilaituiuisia, 4} aipajaislen toimeeiipancinisesla ensi ivuodell alussa ja .'>) ivarsa- uäyticlyidei! järjestämisestä ensi muoima. Hyiväksyttiiu lonsulentm loma. uaifiUc yydistyksille, jotka lii toa maroilla tai liiton amusta- mana panemat loimeen lilpai- luja tai näyttelyitä, pantiin sc eyta. cttä tonsulentti on pyydet- lä-tiä liiton puolesta palkintotuo- murilji. Vucuim inaauiuiljcIi/COuiiitiit:cn tiv;c n:c> r.su !ps[a ilmoitetaan, että nuianivitjetyshallitus on hy- -v.Us!)nyi ia »londiTlettiTmaksi wah- '.oicitauur olijcsäännon tamma- kanrcilirjan pnännstä warten, setii uiiuilaän hyioäksynyt liiton he- movhoidon nemvojaksi T. >)ia- latan. P.-!ijsis-Äarjaian Hemoojaio^ ' tstmeettpanemassa »)>".vL^hi»itsl'i!pai!uLst» Liiton !änuic:'ä piirissä»jshouk«m- jionlic>tahu, ^ircr:^ Polivijärnii ja Knusjämn, omm seuraamat saa- j ä r ro eitä n patti -i- nni: maanmilj. Antti Kerminen ^iuruniemevlä. JI1 palkiii ii o i >. a- jnaaiuvilj. Antti Vänskä ÄZaljasalnielta, maanmilj. Olli Voutilainen Ä!al- jasalmelta ja ntncmmttj. Oili Väns kä Srsmästä. 'tl u n n i ci f i v j o j n: niaanmilj. Paamo Tiilikainen kirkouk.» maan- milj. M. Koistinen 5>)smästä, utaanmil. ^ussi ^avpalaiuen Li-s- Niästii ja ntaanmilj. Äilko Hoto- painen Blatjasnlmclta. Liperissä II! pall liinona. kaupp. V. Huikuri Leppä'..-/.'.d<s- ta, maamvUi. k. ijucitunen <Hc- mil.i illhtttifctticihDci-ia. Stituniatii jo.jci: maanmilj. Aug. Pursiainen ^tattiisnlahoesta, maanmilj. Juho karttunen !'?)r- jolä> Kalle jtarttuncn (Ollila) ^lattisenlahdesta, maanmilj. Antti Vänskä Liperin kirkouk., opettaja A. A. .^mvonen Leppätahdesta, maanmilj. A. Hiriuoseii perill. Tutjiimiieiuestä, maa.iiivilj. Kalle -i:'uu?ka Tutjunuieinesta, maan- ivilj. M il! o Turunen Mauise-uah- desta ja inaamvilz. ^ella -zlira ncn Vaimioöta. Pallintotuomari-nia e.lima:,-:ailsi Liiton konsulenttia, Kuusjärmellä hcrrastomari P. Karttunen, Pol- mijär-vellä maanmilj. A. Karttu- nen, LipSiism maai:milj. O.Kart- tunen ja Kontiolahdella maanmilj. Aid. kotko. Palliutoina jaeltiin paitsi kun- pilaisi ainoastaan kädet ristissä cdollaa palkintoa, maaii myöskin koettaa toimia siihen suuntaan, että ainakin itse olisi tyytymäinen työnsä tuloksiin, jotta ei alituiseen toistuisi, kun palkintotuomarit ta- loon iitfmctt: „ei ne meidän he- iv of cl ole siiiiä kunnossa, että niis- tä olisi kilpailuun, nS omat lai- h oja ja likaista, ci niitä ole tullut iuNatlua, eikä marsojenkaan ka- ,vioita ole taas muistettu muollä, ilmaii waau suolia tuli ttlpailuun ilmoitettua." ,)lahdutlaivana seikkana pilää liiitenlin mainita, ettet oli jou- tossa jo paljon hyivinkin hoidet- luja hemosia, oli maloista talleja ja oli hoidetuita marjojen kamioila. Ensimäistä palkintoa ei kuitenkaan moiln ainakaan mielä jakaa, mut- ta toimottamasti, kuu ensi kerralla tässä pl!>'issä pannaan saman ta painen kilpailu toimeen, löytyy jo niinkin hymiä talleja, että moi- daan eniimäinensin palkinto ja- laa. 2ufrt!t'.hu?u maam:- skvuliNt laiiu^/uis-yndistyksen periistama ko- kous pidettiin t. k. 1'» p'nä niaan- w:lir:r.sst'ttran lmoiieiistosia. Ko- loulsen pulieenjotitajaln maliltiin johtaja ;V H. Hakulinen ja sihtee- riisi aqronoomi tUiehard ^iuhanen. kokoucseLsa päätettiin anoa mah- mistusta Tiikasalmen maami^skon- luu kannatus-yhoistyksen sääunvil- ie sekä sama?! koulun säännöille, joille cumeuiin tässä ltlaijuubeösa miimeinen mnooostelunsa. Tamoia pääteltiin hakea maltio- apua laululle ia maltiolaiuaakou- lulle tuleman maa-i.iau ymnan umrittautiselzi. P.itä:''lsui toiinseupanemaan ma Ulliin niäiiairaiiieii uniimurua, jo tulimac H. Hakulinen, E. Lv.ilto, v'edcrdercj, H. O. Heinola, emäntä Leluta.vymäri- nen, K. H. Koponen ja I. Hietala. Muuten annettiin mäliaikaiselle malta kailisja suhteissa toimia kannatus-yhdistylsen puolesta Sii- kasalmen maamieskouluasiassa ja ryhtyä niihin toimenpiteisiiu, jotka saattamat tulla tarpeellisesi. Väliaikainen toi.nikunla malitsi puheönjolilaiakseen jootaja E. Lui- ion. ivarapiiheeujohtajaksi prokuristi ^>ol>n ^'cdcroers.iu fcid j ; i)l»;evU| Vnnitn» Virkamiehet. Juuan piiriirtuummnimismies, silosofian maisteri Oskar Lil- jefors on saanut mirkamautta t. k. 15 pstä seuraaman toukok. pmään, jolla ajalla läänin kumernööri on hänen Mirkaansa määrännyt hoitamaan entisen määpeli Juho Säämäsen. Edellisen mirauhaltijan nimit- tämisen kautta toiseen mirkaan on i'iuiulyläii piirin rumiumii- mismiehen mirkst julisteiiu läänin- le sen kumeruöorin tyköiiä haettaivaksi ueestä dosta, joita miime aikoina omat Venäjän taantumukselliset ja koti- mainen senaatti Tuomen oikeuk- sien tuhoamiseksi tehnyt ja erit- täinkin äskettäin päimäjärjestyk- seen astuneen niin sanotun yleis- maltakunnallisen lainsäädännön muodossa tapahtuneen entistään julkeamman hyökkäyksen johdosta maamme itsenäisyyttä mastaan samalla kun kokoits laiisuu tun- nusti;!;en?a Suomen Eduskunnal- lähetekeskustelussa ilmein t . ... , - ^'".'lieusyydcstä. Melmot- a ^ ^ edelleenkin Eduskuntaa i jyrkästi seisomaan oikeuksiemme ta- ^niuajywä6tot. Lääiiin maliliiks N:o 43 — 1910 valikoima aita ia anirä kevät- ja kesäkautta varten. Hinnat ehdottoman halrat. MIESTEN huopa- ja lippalakkia, sportti- ja 1 '■■■■. voimistclupaitoja sekä kravatteja. I Käykää katsomassa E. Arolan Vaate- ja Korutavarakaupassa Siltakatu 8 JOENSUUSSÄ Siltakatu 8 kana, lausuu se makaumuksenaan, 'kumemöörille telidrm ^ se'vastoin maamme sel- lkseu Kiteen kuntakokouksen ko "iinkuin alkuisin kuuluu olleen! sestä miime syysk. k!! pltä - lautekele mahtilavkyna aikomus, olisi tullutkin sinne ra joita äänten enemmistöllä kunnan ?,i t01 ' ien ke-metuksi? Nurmeksen luterilai-> lainajymästöu hoitajaksi muosiksi ^ ^ n ". 1 raae3tö naet tuli pohjoissesm 1910—11)12 maliltiin toimeen en- f l a f ottl en ' in haltuunsa poh tinen hoitaja talollinen Juho 5tank- .c . ... tzlat. joten Simakka silloin kunen, ou läänin kumernööri tk. 8 <.. maltakylia za kasmatti sellaisia pnä antamallaan päätöksellä hy- s 'vwla mäki- mahtnmehiä kuin rikkaan Tikan, lann.u ,c. jättänyt asia., luuta- p^uutta- jonka kasket eimät sopineet Suo- jMijesca rautateiltämme, ja paa- men rai?;ön sisäpuolelle. Mutta kokouksen päätöksen maraan. Pcnzenutisin. - ^ui>i lausua syivä paheksumitien - kuu kirkko tehtiin' suurten mesien ^Rautatlehallltukselle ja kotimaiselle ääreen Pielisen päähän, jäi Si- ^Vtline sunnuiltaiua mihittiin senaatille mäkijuomain kyljctustiel- malka syrjäkyläksi, jossa'muinais- Lieksassa morsiamen kotona amio-.^u kumoami^slu rautateillä. -aika mielä rehoittaa täydessä neiti ^l.i Hämäläi- Paloavm,l,di^tt,k?et ^ moimassaan. Mumaistutkijan kan- kunnanlaakari, lääketie-! '^»puyi)0lstyr?ct. Uittoon nen ja S"Se» nM makuutus- ^ cistaja lansuniiossaan on esiin-j omat julkaisseet! ^ lääninkumernööri t. k.' Laukkumichet ^ alilitröm ia lierra i antamallaan päätöksellä ^ eimät entiseen aikaan kaupitelleet 1 ' "(c mournt noudatettamaksi mah-,puotirihkanlaa, maan suoloja, mil- mistaa Kaamin kunnan palama- jaa ja sarkaa. 3e näkyy „sarka- ja raaastonyoitajalsi H. O. ^ieinolan. c-^ro!ioouii ncot paltmtoja: iiontioluhdella tl paltinnoi- ta: iensimäistä ei moitu jakaa) rehtori A. Vallen perilliset Oiolja= kasia, maanmilj. I. A. Rasanen Kontiolahden kirkonkylästä, maan- milj. Aug. Puhakka Kontiolahden kirkouk., maanmilj. Salomon Lul- karinon^iontiolahden kirkon!., maan milj. Alb. Siolio Lehuiosta ja maanmilj. I. Litltarinen Paiho- lasta. II- palli n n o i t a: maamvilj. K. sionituri Jakokoskelta, maan- nu;;. Heili: Puhakka Äionnista, n'.aauw»!j. Adols Kettunen Kontio- lahden iirkonk., maanmilj. Mooses Kettunen Valjakasta, maanmilj. Euok Varis Kulhosta, maanmilj. Peliä Kettunen Kirnukalliosta, maanmilj. Herman Sarlund 5iou- tiolahden lirlonk., maanmilj. Aatu Hymärinen Lehmosta ja maan- milj. Vilho föotko Onttolasta. k unniakirjo;a: maamvili. K. K. Hymärineu jakokoskelta, maamvitj. A'.ttli Varis Tcliltä,. maamviij. "lätti Zarlund 5iomio- lahden lirlonk., maanmilj. Juho Pitkä i'.cn Lehmosta, maanmilj. Paamo Hymärinen Lehmosta, maanmilj. I. Äiutanen Ontto- lasta, maamvilj. Juho Varis Onttolasta, maamvilj. M. Kiiski- iien Paiholastaja maamvilj. Pekka Romppanen Pusosta. Polivijämeltä II palkin- noita: maanmilj. Juho Karttu- sen perill. Haapomaarasta, maan- mili. Juvan Tuononen Paljakko- maanmilj. ^,iman Hir- monen kirkouk., maaumilj. Timo Mattinen kirkonk. ja maanmilj.' uialirjoja !'>!> mk. rahaa ja '2 muosikertaa Suomea Hemosysta- iva-lehteä. kuiisjärivcttä j-.ilaantuiicet pai- liunot omat veriltäivät horiastuc- mari P. A. K'ar-tuselta. -p0lwljätiv:-!äi-teii palkinnotjae- tuan mursanäyttctyn yhteydessä 2«» puä huhtikuuta. Kontiolahtelaisten paiknmot oiva: pciirtämisjä Liiton toimistosta ja samaten Liperiläisien. itäistäkin kilpailuista taas sel- maan huoniasi, että paljo» mielä laiminlyödään hemostemme hoi- toa. Tallit yleensä omat meillä liian pimeitä ja lylroiä, heivosten ja etenliii -varsojen puhdiotusta hymin paljo.- ivielä iaimiulyö- dään. Ei mielä monikaan hemos- kasmattaja usko ja malitä siitä n > a n ! > a s r a s a 11 a \ i' a s f u c- r a , „ e t: a rnolto ou puoli rttvtaa", eikä pane fiuiita ariuoa filic-, e;ta nuDcnna= koinen, uratta suu kulunut sula ja on tnUin tauuislusta ja kunniaa. Paitsi puhdistusta niin laimiulyöoäan chkä ivielä enempi -varsain raivioiden hoito, sillä ei joka kyntinenenkäätt kilpailuun osaa oltaneen -varsan kamioila oltu -vuoltu ainakaan riitlämäii useiu ja löytyipä paljon 2-ivuotisialin marsoja, joiden lamioita ei oi'.u miela loskaan muoltu. Kamiot il- man hoitoa viimat kasmancet epä säännöllisiksi, toiset olimat iva e- paatta pitkät, toisilla iaas laitta oli liian korkeaksi kasmannt, toiset oli kallellaan ulospäin, toiset sisään päin. Seuraukset tästä huolimat- tomuudesta ja ymmärtämättömyys destä on pitempiaikaiset kuin usein luullaankami. Varsojen omistajat uskomat kyllä iäinän huolimatto- muuden moimausa korjata sukke laan sillä, luu marsat lamauisesti kolmimnoiaiua keuaiteiään, niin -vuollaan niiltä lamioita samalla kertaa nnhäii enempi, silloin ne siadaan yhdellä kerralla hymiksi. 5Au!:a siinä juuri petytään usein hymiukin pahasti. Ka.miot kyllä mahdollisesti -voidaan saada kuta- kuinkiil kyydyttämääu kuntoon, mutta siitä huonosta laivioioeii hoidosta on ollut paljon paheni- piakin seurauksia, joita ei uiiu maan yhdellä kerralla auteta, jos lainkaan -voidaan mitä auttaa. Pitkät epäsäännöllisesti kasmaueet kamiot rasittamat suuressa mää- rässä marsan «jalkoja ja ennen kaulia juuri -vuohisia. Useiu uä- tee - ja •'> -vuotisia marsoja, joilla on silmät rasittumisen merkit muo- hisissa ja se ci ole -voinut johtua mistään muusta kuin joko liian pitkiksi tai liian lyhyiksi kasiva- neista kamioista. Ätyöskm huono kamioiden hoito maikultaa hymin pahasti marsa» jalka-asentoihin. ,V''s me paremmin hoitaisimme hemostemme kamiot jo marsana, niin ei olisi meillä niin komin pal jon jatka-asentomirheitä hemosil- lamn-e, hämiäisimät haja- ja sup- pumarpaiset asennot sekä etu että takajaloista. Tahtoisin mielä antaa sen huo- mautukseu kilpailuun vsaaottajille, että kun kerran ilmoittaa tallinsa ja hemvsensa kilpailuun, niin ei Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papisto. Vaaliei.dolle Piekiauiäen kirkko- herran -virkaan o-i kuomiokapitui t. k. !4 p!uä asettanut ^mpilah- ben tirltonerraa R. Sarasteen l:ile, ivasti Tiviialiin K kimoherran, ro- Otssonin L':iie ja Saltolan lappamisen (3. A. Vik- manin .>:Ue ivacihjijirUe; Hirmen- salmcn kappalaisen mirkaan meri- uiiespaslorin K. E. Roineen Iille, Rääpyivän kirkkoherran A. F Raunion -:lle ja Kymin kirkko- herranaputaiseu Väinö Guslass- sonin • l:Ue: sekä Kymin kappa lai sen mirkaan Hollolan kappalaisen M. Viekströmin l'lle, Pitlänie- men lesluslaitolsen saarnaaja-- T. A. Pentlisen -:11c ja Oriive- den m. t. litkkouerran O.(5. «äran- denn - > 15. t c ivaa ui y iti'-. .',>»>1 markan -narkaruhan ulko- niaaiuauaa -varten on tnouiioka piiuti maöiuänyl notariolleen, maisteri T. Iukerois-tte. ;n d a t f ii t ä u pitäjän apulai sen ja Seiskarin saarnaajan unv= ka omat julistetut haelia-vaksi !!l) päi-vän ajalla. i)iääkkylän kirkkoherra E. Blom- l-erg on määrätty toukoktmn 1 pstä hoitamaan omau -virkansa ohella pitäjän apulaisen ivirkaa siellä. herrojen zvirtatalot. Seiiaaiti ou myöntänyt Rauta-- m.raraii seiirakuuuaile tu-van saa da tirtkohcrransa -virkatalon ra- ke> uiuskass ait ylijääntämaroista kayltää ti,'.!!!» mk. 17 p. kirltoher- ra-i ivirkatalon ku-itoonpanemi- seeu ja mk. kirkonkorjaul- seen. lukkariti- ja «trkilrili waa- tissa wrn»e suntiiktttaina sauvat ääniä' Iillä -vaalisijalla ollut A. ititJiipitutdii •'»ääntä, 2:lla (5. Sipponen 1 ään. ja U:lla sijaita Parikkalan irl. lukkari I. Zl. Kuu- sisto 171 ääutä. Vaalissa oli 1 äaui kuliakin äänestäjällä. Kirkko- herran mirlaääniä ci käytetty. laimea. auotto maaieti)m ou 5? ansako,tlm. Sen johdosta että Kaa-vin kuntalaiset kuntakokouksessaan mii- me kuun 21 päimämi päätti- mät jättää huomioon ottamatta Lasamäen kansakoulupiiriläisten anomuksen uuden kansakoulun pe- rustamisesla Lasamäe-- piiriin, oivat useat sanvtuu piirin kyläläi- set tästä kmniail päätöksestä lää- nin kumeruöörille jättäneet kirjaili- sen malituksen. Koska Kontiolahden kuntalaiset kuntakokouksessaan miime syysk. lö pnä tarkastaessaan c D3iönnin kansakoulupiirin rakem-ustoimikuu- nait rahastonhoitajan Paamo Si- mosen kuntakokoukselle jättämiä tilejä rahaston säästöistä palkois- la, olimat nuo tilit määränneet somintooikeuden ratkatstamiksi, ou lääiiiu kumernööri, mainitun Si- mosen tekemän malituksen johdos ta, t. k. di pnä antamallaan pää- kumonnut kuiitalokoukseu iseu laimvastaiseiia ja mää- räm-yt asia-- uudestaan -viipy- mättä kuntakokouksen käsitellä- mäksi. teen lisensiaatti O. E. Hakuli-- ncit. Kihlauksensa neiti Alma T Aukusti Korhonen Arpajaisasivita. Ennon oriyhdistyksen maltuut- amina omat hrat apteekkari E. O. Vuormeii ja kansaloulunopet- taja Paamo Koljonen a-ioiieet lu- paa saada ensi kesän ajalla toi- meenpcunla yleiset arpajaiset yh- distylsen siitosoriin hinnan suorit- tautiseksi. Csuti onnettoniuttdessa. Tuonnottai» kerrottiin tässä leh- dessä että mäkitupalainen Niilo Lemeineu olisi saaii-it kuolettaman ampiuiiahaamaii. Mainitttt mie on kuitenkin toipunut elämään ja asustaa nyt jo mökillään. L»ei?mawjuhl<.a päätti Enon nuorisoseura mirtcaä toukok. 12 p:uä. Juhla tulee kait- liru kansalaisten yhteiseksi, joteii seuran iilkopuokellakii- olemattomat tcrmctulleet. Toimotaan kansalai- sia myöskin silloin sankoin par- min saapiuvai- tähän isä-imaalli- seen simrmiehemme muistojuhlaan. Toimikunta juhlaa marten on ma- liitu ja ttilee juhla pideltämäksi kirkonkylän kansakoululla, jos asian- mi-ai-ien tupa siihen saadaan. (?nv-« Zttvi-laiaiscn Teura» ivuosikorous pidetään sumuintaina tämän ku.Mi 24 pmä klo Kai- liaion koiitulla. Tässä tilaisuu- dessa läsitellääu ivuosirokoilkseeii kuulumat asiat, kannetaan seuran jäseniltä mnosimaksttl sekä otetaan masman imsia jäseniä. Myöskin paäteiaäu muista mahdollisesti esille ltilleista se-traa koskemista kysymyksistä. Jäsenet: saapukoot siis lukuisasti tähän kokoukseen ja ken ei itse liene 'tilaisuudessa saa- pinnaan, lähettäköön joka tapauk sessa muosimaksunsa, ettei rästi- periä syntyisi. VuosUokouksen jälkeen klo 5 al kaa yleinen iltama -vaihte lemalla ohjelmalla, johon on ma- paa pääni kaikilla. Ohjelmaan kuuluu rniheita, taulua, ivuoro- tec-liivtelna y. m. Toimotacm tä hän tilaisuuteen runsastci osan- ortoa yleisön p-iolelta, sillä har- -voinpa iltarnatitaiiuulfta laman taliuen aitana oit paitcafunnal- tainnie ollut. Nääkkl-iän ))!sirtrayl)drstyk scttti oli illa-imietto ktn-nai-huoiieella t. k. 14 puiä. Asiaaharrastamia naisia oli kertynytkin runsaanpuo- eisesti. Ohjelmassa oli termeh- dyspnhe, jonka piti ruustinua Ll. Blomberg kosketellen siinä Martta- yhdistyksen tarkoitusta. Sitten seu- rasi samalta -valaisema esitys hei- nissä keittämisestä ja sen hyödystä, jonka jälteen käykännölkisesti ko keiltiin riisipuuron keittoa sitämar- ten -varatussa heinälaatikossa. Puuron kypsyessä jatkettiin ohjel- man suoritusta. Emäntä M. Tur- tiainen piti puheen naisasiasta. Vielä oli ruuon lausuntoa, luke- niistä, yhteislaulua, mälillä kööri- tiu kajahutteli sekä loma-ajoilla kahmia ja teetä matamana. Lopuksi oli keskustelu, jossa m. m. pää- tettiin pitää kokouksia jäsenten kes- ken joka kuukauden ensimäiseiiä maanantaina lai, jos se sattuu pyhäksi, seuraamana arkipäimänä. Edellisessä kokouksessa malitaan toimikunta pitämään huolta seu- raaman kokoukseii ohjelmasta sekä kahivikullasta. Ziytpä olikui aika jo kulunut, minkä puuro tarmitsi kypsyäkseen. Emännät ilmoittimat sitä annok- sittain myötämän ja kilman rien- nettiin sen hyivyyttä tutkimaan. Hy-välle sai-oiivat sen maistuman j a hymin näkyi kauppa käymänkiii. Jo oli aika joutua Marttojen ko- tiiu. Tyytymäisiltä he näyttimät- in miettämäansä hauskaaii ja kodikkaaseen yhdessä vloousa. 5iansalaiskokous pidettiin t. k. 17 pnä Nurmeksen .iiippalan talolla sos.dem. kunnal- lisloimikunnan kutsuista maltiolli- e-t aseman johdosta. Kokouksen amasi lyhyellä puheella rautatien- työiities P. Laine, joka myös wa- Iittiin puheenjohtajaksi, kirjuriksi E. Hietanen. — Kokouksessa oli noin 300 kansalaista. Vilkkaan eskustelun jälkeen hymäksyttiin e-iraamat ponnet: kokotts lausuu jyrkän paheksu misensa niiden toimenpiteiden joh- kuutusyhdistykseit ohjesääntöjä. 5la»sako«lttjen waltioawut. Opettajaiii ja opettajatarten palkkaamiseksi on myönnetty Ilo mantsin kunnan Eimisjärmen kou lulle opettajan palkkaamiseksi 1 )00 mk. ja --aiskäsitöiden opettajatta- ren paikkaamiseksi 50 mk. Muinaismuistoja. Kim Nurmeksen poliisit olimat toissa lauantaii-a Limakassa hir- -venlihoja hakemassa, löysimät he niitä etsiessään toisesta asianomai sista taloista, Kaletton-asta, tallin ylisiltä täydelliset miinanpolttomeh- teet: rankkitynnörit, piippu- eli jääh- dytystynnörin, maskisei- pa-inun hatun ja maskiset piiput. Nämä miimemainitllt kuulumat salamii- nanpotttajillakin jo oleman harmi naisia; tamallisesti ne kor-vataa-- puupytyllä ja puisilla piipuilla. Se ei ole kummakaan, kun noita isäin aikaisia kapineita on m:sta 180G asti innokkaasti kruunulle kerätty. Mutta olimatpas nämä muinaismuistot utuun suositum man isien aarteiston mukana noilla suurilla saloilla saaneet säi lyä. Nyt ne tuotiin pois alku- peräisestä ympäristöstään, niin kitin muinaisajan henkiset muistot talteen korjataan, tosin tällä ker- taa paljoa mähäisemmällä kuuni- oiruksella. Jopa puiset kappaleet armotta särjettiin itse omistajan kotona. Näytti siltä kuin noita esineitä olisi mielä äskettäin käy tettykin. Samana päimänä läksi Nur- meksesta samoja teitä liikkeelle lviisimihinen ilmeksen metsästysret- tikuitta. Se meni aina Sotka mon puolelle, josta metsänhoitaja E. K. Enckell äskettäin ampui ik-veksen ja oli huomannut toisen ivielä jäämän. Retkikunta löysi kin ilmeksen jäljet, mutta ei onnis- tunut sitä itseään tapaamaan. Sen sijaan tapasi se erään -vuotisen -vanhuksen Antti Termon, jota osasi loihtuja ja oit niiden ja läsitemppujen amulla ikänsä kulu- essa parannellut paljon ihmisiä. Retkeläiset kirjoittimat ivauhuksel- ta muistiin neljä, miisi loihtua, nimknin tulensynnyn ja käärmeen synnyn ja malvkilivasimat häiiet. Vaiihus asuu näin taimella mcl- jensäpojan luona Palomaaran met- sänmartian mökissä, n-utta kesäi- sin Hietamaarassa, jonka häit ou ennen omistanut, mutta -vanhaksi tultuaaii myönyt tukkiyhtiölle. Siel- lä maiihus kiiuluu asuman ai- man yksinään, itse leipänsäkin -valmistaen. Tiellä hänellä myös vn taikasaumaiisa, jossa hän poi- keiiluomia purkaa, pahoja pääste- kee. Vtutta sellaista koiruutta kuin karhunnostattamista toiseii karjan kimppuun ei hän sumaitse ja teki toran metsämiehillekin, kun liämä sitä uteleinaan pyrkimät, sanoen sellaiset lumilt mukanaan hautaan miemänsä. — Iv nytkin oli Ter- mo mieuyt tamaroitaan kelkalla kesäasunnolleen, jonne hänen erak- komielensä kaipaa, koska nuoret eimät k-tulu häntä oikein ymmär- tämän. Kun Olli Tiainen marraskuun lopussa 1808, harjoitettuaau sota joukkonsa Lieksassa, pakeni -venä läisten edessä, sanotaan ylikylä- läisten kertonee,- menäläisille, että T-ainen kotoaa-i Tuholasta, jossa hä-- matkallaan poikkesi, läksi »Hiiden pisaan, Hietamaaran kaut- ta Komasinmaaraan ja siitä Sot- kainoon. Hietamaara ja Komasin- maara omat juuri sillä linjalla, joka ylikylästä miepi Kia-itojär- -vi Jtäniemeen, jossa Tiainen oli joutua -vangiksi, mutta pelastui ajutanlti H. B. Nilssonin sukke- luuden kautta, tämä kun käski hä- nen mennä, niinkuin muutkin rahtimehet -neuimät, hemostaa-- katsomaan; Tiainen silloin pääsi suksilleen. Luultamaa onkin, et- tä Tiainen juuri uäitä saloja myöten pakei-i, maikka maan- tienkin marressa, ejim. Maltimoi- Urpialassa, jopa Mustallajärmel- läkin, kerrotaan Tiaisen pakomat- kallaan -venäläisten edestä juoksu- ikkunoista pujahdelleen. Mahtaisikohan muuten Sima- kassa ja Simakan mieressä mielä olla löydettämissä miinapa-tnnja ja loihtijoita, jos Nurmeksen kirk- sodan" (1712) johdosta pidetyistä oikeudenpöytäkirjoista. Hekiu omat siis mukautuneet ajan makuun ja tarpeihin. Muualta Suo mesta. Suomen kysymys. Nya Pressenin Pietarin kirjeeiv maihtaja ilmottaa lehdelleen: Pääministerin ase-na Suomen kysyntykseen nähden on käynyt tu- kalaksi. Asian tila on hänelle sitä tukalampi, kun hänellä on. -vas tustajanaan leskikeisarinna. Jos otetaai- huomioon H. Mmsa leski- keisarinnan maikutusmalta, jota selivänäköiuen ja ymmärtämäinen raha-asiainministeri tukee, on sel- mää, että Suomea koskeman laki ehdotuksen duuman käsittelyn lyk- kääminen syksyyn tai jopa ensi talmeenkin, ei ole ollut mitenkään mieluinen yllätys Stolypinille. Hän aikoi ratkaista Suomen ky- syntyisen kädenkäänteessä ja on hänellä nyt edessään tämä surkea lykkäys kaikkine mahdollisine seu- rauksineen. „Olen edesmastuus- sa hallitsijalle", ou Stolypin ker- rait lausuiiut. Hallitsijalla ei ole mitään sitä mastaan, että Stoly pin kantaa edesmastuun Suomen kysyntykseen nähden. Suomen miiiisternvaltiosihteeri Langhossille lausui H. M. Keisari hiljattain siihen su-mtaaii, että koska Sto- lypiii nyttemmin on ottanut kan- taakseen edesmastuun, lienee tämä sekä hallitsijalle että kenraali Lang- hossille mukamuusnäkökaimalta pa- rempi. Jo edellisessä kirjeessäni mutta- sin siihen, että näyttää lokakuulai- sille oleman erityisesti merkityksel- lista, että Suomen kysymyksen ratkaisu lykkääntyy. Niin kauan fuiii tämä kysymys on ratkaistu, omat he tunvatut epämieluisilta yllätyksiltä. Jos Suomea koske- iva lakiehdotus kerran oi- jätetty duumalle, niin sitä ei mvida pe- runttaa suuritta ikäisyyksittä ja häpeättä. Lokakuulaiset ajattele- -oat tähän tapaan: Me kanna- tamme periatteellisesli Suomea koskemassa lakiehdotuksessa esitet- tyjä mielipiteitä. Duuman uusi puheenjohtaja Gutshkoss on olles- saan Tsarskoje Selossa H.M.Kei- sarin puheilla makuuttanut, että lakiehdotusta kannattaa duuman enemmistö. Jkämä kyllä, ei Gut- shkoss ole lisännyt, milloin. Ja nyt alkaa salainen peli Stoly- piltin ja Gutshkossin mälillä tai oikeammin yrittää miimemainitttl hillitä eiisiumaiuittua. (Zutshkoss makuuttaa edelleen pääministerille, että hänen ryhmänsä kannattaa hallituksen aikomuksia Suomen ky- symykseen nähden, tietenkin toi- moen hallitukselta kormausta täs- tä Venäjän sisäpoliittisissa asiois- sa. Stolypin soisi mielellään, että menettelytapa olisi nopeampi, mutta Gutshkoss ei halua ryhtyä siihen. Hän on siksi rviisas, ettei hän heti lyö pöytään parasta malttiaan. Kiirehdin hitaasti, ajattelee tuo suuri duumadiplo- maatti ja tällä mälin salainen agitatsiooiu lokakuulaisten ryh- mässä on alkanut. En ilmaise mitään salaista kertoessani, että parooni Meyendorss, Stolypinin serkku, kokoo ympärilleen ryhmän- sä mähemmin yrittelemiä jäseniä. Happamen imelin naamoin oit ryhmä antanut parooni Meyen- dorssille täyden toimintamapaudei- Suomen kysymykseen nähden. Tie- täen tämän tehtämänsä on hän pysynyt maiteliaana. Zhdysrata. „ötow. Mremjan" mukaan on miime päiminä maltakuunauduu- man p-iheenjohtajan Gutshkomin ja ministerieit mälillä ollut kirjeen- -vaihtoa siitä, mitä lakiehdotuksia on ministerien mielestä käsiteltämä tänä duuma» istuntokautena. Kul- kulaitosministeri on tällöi-- sellais- ten lakiehdotusten joukkooit pannut ni. m. lakiehdotuksen määrärahan myöntämisestä Suomen rautatei- K 8 1 k 2 s. 35 mm". POLVIJÄRVEN Säästöpankin isännistöa ja tallettajain varsi nainen kevätkokous pidetään kir konkylän kansakoululla maanan taina t. k. 25 p:nä klo 4 i. p. Säästöpankin Hallitus. ■ (K. S. 2 k. 4 s. 93 mm.) Kuulutus. Kauppias Juho Hakkaraisen Ilomantsin pit. Kokinraaran ky lässä konkurssipesin velkojat kutsutaan tät«n velkojain kokouk seen velallisen asuntoon ensi tH- levan Toukok. 12 p:nä kello 4 päivällä keskustelemaan ja päit- tämään seuraavista asioista: Velallisen omaisuuden rahaksi muuttamisesta, velallisen ylöspi dosta, velallisen ennen konkurs sia myömän maatilan, lehmien, hevosen y. m. irtaimen omaisua- den pesälle peruuttamisesta, Ja toimitsijamiehen palkasta ynni muista pesää koskevista asioista, ja muistutetaan konkurssisäin- nöm määräykseen, että poissa olevat velkojat saavat tyytyä läsnäolevien päätöksiin. Värtsilässä 18 pnä Huhtik. 1910. Toimitsijamics. ■W(K. S. 2 k. 4 s. 40 mm.) Kuulutus. Konkurssihuutokaupalla myy dään ensi Toukokuun 18 pnft alkaen kello 9 aamulla Koki»» vaarassa kauppias Juho Hakka raisen irtainta omaisuutta: he vonen, kauppavarasto y. m. ta varaa. Toimitsijamies. den yhdistämiseksi Menäjän rau« tateitten kanssa. Sama lehti kertoo, että duuman kuluukiarmiomaliokunta on käsite!» lyt lakiehdotuksen, joka koskee Ne- -van yli rakennettaman rautati»- sillan kustannusarmiota, ja on päättänyt esittää sen mahwiStetta« maksi 2,572,090 ruplaksi. Nlioppilaskunuan puhee«joht«- jan Maali. ylioppilaskunnan puheenjohta- jan maalissa lauantaina sai nuo»> suoinalaisten ehdokas, maisteri Herman Stenberg 722 ään- tä. Varapuheenjohtajaksi tuli suo malaisen puolueen ehdokas tohtori Wäinö Bonsdorf 453 ääntä. Ruotsalaisten ehdokas tohtori Raz- nar Furuhjelm sai 450 ääntä. Uutta suomalaista henkiu ?ak««- tusyhtiötä puuhataan parhaillaan. Lauan- taina pidettiin Helsingissä tarkoi- tusta marten kokous, johon oli eri puolilta maata kutsuttu henkilöitä. Kokouksessa myös tarkastettiin perustamaa yhtiötä marten wal« mistettu yhtiöjärjestysehdotus ja hymäksyttiin se pääasiassa semmoi« senaan. Ahtiön osakepääoma on milj. mk. ja osakkeet 500 mkn suuruisia, josta määrästä 200 mk. maksetaan rahassa ja 300 mkasta annetaan takuurahastositoumus. Nhtiö-t perustamistoimista huo- lehtimaan asetettiin mäliaikainm toimikunta, johon malittiin raken- nus-uestari Nest. L. Eskola, maiS- teri I. W. Hamuttuna, senaattori Aug. Hjelt, maratuomari M. Hon- kajmtri, tohtori A. Koskimies, leh« tori F. H. Koskinen, esittelijäsihtee-- ri A. Listo, työnjohtaja F. Num« mimuori, inaaiimiljelijä K. Oja- nen, senaattori H. Rautapää, pan- kinjohtaja A. Wiksten ja senaatto ri O. Muoreiiheimo. Toimikun- nan tehämäksi annettiin yhtiöjä» jeschksen tarkistaminen samoin kuin yhtiön nimen lopullinen määrää» minen. Kokouksen keskusteluja johti teh- tailija T. Pohjanpalo. — U. S. Korkeasti „pcrustuSlaillineu" „Äbo Underrättelser" ki»> joittaa seuraamaa: Danielson-Kalmarilla oli todella onnistunut päimä. Laajoine ti»« töineen, joka käsittää perustus- lakiemine historian joka kohdan, hän erinomaisen armokkaalla ta- malla tiedemiehen asiallisuudella kohta kohdalta kumosi ne erehdyk» set ja tahalliset määristelyt, joihin mainitut n. s. lakiehdotukset peruS- tumat. Ei jäänyt kimeä kimen päälle siinä monimutkaisessa ra- keni-uksessa, jonka herrat malta- kunnanlainperustajat kirjotustai- toisine apulaisineen urheasti oli- mat rakentaneet. Lukuisin hymä- huudoin sekä ruotsalaisten että suomalaisten taholta termehdittiin tätä puhetta, joka koko ajan py- sytteli korkealla parlamenttaarisella tasolla.»