N:o 26 — 1910. KÄIKTJ. Perjantaina Maaliskuun 4 päiversi-. sopivaa hinausköysiksi ja lauttaustar- peisiin, toimittaa tehtaan hintoihin Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 358. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Eduskunta. Tiistaina klo 11 a.-p. kokoontui- wat edustajat palokunnantalolle tuo- den nähtämiksi edustajaivaltakirjansa, jotka tarkasti senaattori F. F. Saa- rikoski. Saapunut oli kaikkiaan 198 edusmiestä, joiden kaikkien »valtakirjat hymäksyttiin. Poissa olimat edusta- jat Jonas Castren ja W. Tichanoff. Ensimäinen istunto oli eduskun- nalla keskimiikkona klo 10 a.-p., jolloin toimitettiin yhden puhemiehen ja kah- den marapuhemiehen maalit. Istun- nossa johti puhetta ikäpresidentti Leo Mechelin. Puhemiesmaalin tulokset omat toi- sessa paikassa lehteä. Maalien toimitettua malittu puhe- mies ja molemmat marapuhemiehet te- kimät maktiopäimäjärjestyksen mukaisen juhlallisen makuutuksensa, jonka jälkeen ikäpresidentti L. Mechelin jätti paik- kansa puhemiehelle asessori P. E. Sminhusivudille. Puhemies Sminhusmud lausui edus- kunnalle seuraamat termehdyssanat: Armoisat edustajat.' Kiitän teitä siitä luottamuksesta, jonka olette mi- nulle osottaneet malitsemalla minut puhemieheksenne. Olen koettama par- haani mukaan täyttää mastuunalaisen tehtämäni. Eduskunta kokoontuu ajalla, jolloin maamme maltiollinen asema on suu- resti uhattu. Työmme ei ole help- poa. Dhteiskuntajärjestyksemme pe- rusteet omat tarmattamat ja siinä kysytään tamallista enemmän tarmoa ja taitoa eduskännalta. Mutta hymä yhteistyö edustajain kesken mähentää »vaikeuksia tässä kohden, ja tällaista yhteistoimintaa nykyhetki maatii. Luot- taen siihen, että edustajat täyttämät melmollisuutensa, toimotan eduskun- nalle menestystä sen työn suorittami- sessa. Kansliatoimikuntaan malittiin eous- tajat S. Vuolijoki, Tokoi, Arajärmi ja Erkko. Istunto päättyi klo 2. Eilen oli maltiopäimäin juhlallinen amaus. Klo 12 päim. oli jumalan- palmelus Nikolainkirkossa, missä saar- nasi pastori K. I. Nordlund, jonka saarnan kenraalikumernööri oli maati- nut nähdäkseen edeltäpäin. Sen jäl- keen siirtyimät eduskunnan jäsenet Maailman menoa* 5ialewala juhlat. - „Pas- uinnnen mastarmta". Epäkohta sekin Kalemala-juhla on ollutta ja men- nyttä. Kautta maamme sitä juhlittiin — mutta täydellinen ei juhlatunnelma ollut. Rikkinäinen kansamme ei moi- nut kansallisjuhlaansa kansana juhlia, sen telimät main yksilöt ja ryhmät. Miksi ei kansamme kansana moinut juhlaa pitää^ Siihen maikutti tuo ainainen eripu- raisuus: joku ryhmä olisi suonut, että koko kansa olisi juhlaa »viettänyt, toi- nen ryhmä taas ei ehdolla millään tahtonut juhlia edellisen kanssa, kol- mas ei mälittänyt koko hommasta, jonka katsoi humpuukiksi ja neljäs taas periaatteen kannalta, tahtoen käydä mieraasta heimosta kotimaas- saan, ei moinut kansallisjuhlaamme juhlia. Suomalaiset puolueet wam juh laa miettimät, mutta ainoastaan har maltaistuinsaliin, missä amaus tapah- tui tumallisessa järjestyksessä. Yleisiä uutisia. bilMlliliM MhmieMlili. Helsinki 3 p. maalisk. Edus kunnan puhemieheksi on malittu asessori P. E. Sminhufmud 70 äänellä. Ed. Listo sai 40 ääntä. Tyhjiä lippuja annettiin 60. Ensimmäiseksi marapuhemieheksi ma littiin ed. Wäinö Tanner 85 äänellä. Ed. Söderholm sai 54 ja ed. Listo 37 ääntä. Toiseksi marapuhemieheksi tuli ed. Söderholm 51 äänellä. Ed. Listo sai 41 ääntä ja tyhjiä lippuja jätettiin 30. Ktkiiistllja asioita. Korkeimmassa paikassa on mahmis- tettu eduskuntaesitykset, koskemat muu- toksia perintökaareen, tuulaakimaksui- Hm ja kyytilaitokseen, mitkä esitykset jätetään ensi kokoontumille maltiopäi- mille. Senaatin esitys, että muosina 1910 —12 siirrettäisiin muosittain 500,000 mkaa maltiorahastosta kulkulaitosra- hastoon kormauksena postinkuletuksesta maltionrautateillä, on hylätty. Senaatti on oikeutettu muosittain edelliseksi muodeksi mahmistetun mää- rän lisäksi käyttämään toistaiseksi kor- keintaan 25,000 mkaa amustukseksi kunnanlääkärien palkkaamisessa. Senaatin esitys muutoksiksi meri- miesten eläkelaitoksen ohjesääntöön sekä 54,000 mkn muotuisen maltioamun myöntämisestä 5 muoden aikana on palautettu senaattiin mnodostettamaksi ratsumäen kenraali Böekmannin ja mi- nisterineumoston näkökohtien mukai- sesti. Senaatti on oikeutettu tällä kertaa lähettämään alamaisen ehdotuksensa laskelmaksi maltion tuloista ja menoista muodelta 1911 sekä tulo- ja menoar- mioksi m. 1910 liittämättä siihen niin täydellisiä selityksiä kuin arm. käsky tammikuun 21 päimältä tarkottaa, mutta kuitenkin siten, että senaatti nyt lähettää myöskin tiedot, jotka senaa- tilla on käytettäminään mainitun eh- dotuksen lähettämisaikana ja 10 kuu- kauden kuluessa täydennykseksi lähettää täydelliset Liedot. 11)08 muoden eduskunnan anomuk sen johdosta, että tilukset rauhoitettai- siin kotieläinten tuottamia mahinkoja mastaan ja että eduskunnalle jätettäi- siin esitys tästä asiasta, on senaatti oikeutettu asettamaan asiantuntijoista muodostetun komitean laatimaan ala- maisen mietinnön ja ehdotuksen ja sit- ten kun komitean ehdotus on tarkis- tettu antamaan lopullisen alamaisen lausuntonsa asiassa. Esitettäessä eduskunnan ehdotusta armolliseksi asetukseksi k y y t i l a i t o k- s e s t a on K. Majesteetti sumainnut selittää, että sanottu asetusehdotus on jätettämä huomioon ottamatta. Sa- malla on hymäksytty eduskunnalle jä- tettämäksi esitys tästä asiasta, jonka ohessa on armossa annettu lupa saat- taa kansanedustajien tietoon ehdotus armollisiksi asetuksiksi: 1) lisämääräyksiksi armolliseen ase tukseen kyytilaitoksesta sekä 2) määräyksiksi siitä, mitä on otet- tama huomioon kun matkustajat koh- taamat toisensa. moissa paikoissa yhdessä. Suomalai- nen ja suomalainen eimät mielä ole päässeet niin pitkälle, että tuntisimat toisensa edes silloin, kun kumpikin itse moimakkaimmin tuntee suomalaisen sy- dämen rinnassaan sykkimän. — Mikä oli tähän syynää— Epäilemättä ojal taan mnlemminpuolinen toistensa ym- märtämisen puute tai oikeastaan Ha luttomuus toistaan ymmärtämään. Oli kuitenkin jo paikkakuntia, missä suomalaiset, nimitt. suomalaisiksi it seään kutsumatkin suomalaiset, ivoiivat sietää toisiaan. Niin pitkälle ei mielä likimainkaan päästy Oulussa —pi kemmin päinmastoin. Hymät aikeet oli saada täälläkin suomalaisten kes- ken yhteinen Kalemala-juhla ja sitä aietta molemmin puolin kannatettiin. Alote yhteisjuhlan saamiseksi tehtiin nuorsuomalaisten taholta. Mutta Ou- lun nuorsuomalaisilla on eräs ikämä intohimo, nimitt. härnäämishalu. Sitä koettamat he aina tyydyttää. Nytkään eimät he tilaisuuden sattuessa moineet jättää sitä käyttämättä, maikka mar- masti tiesimät siten menettämänsä yhteisjuhlan mahdollisuuden. Oulun Nuijalle saapui heiltä kirjelmä, jonka osoite jo todisti suurta tietämättö- myyttä tai määrentelemishalua ja si- sältö oli yhtä kehnoa. Samaan aikaan julaistiin ..Kalemassa" soimauskirjoi- — Eduskunnan puhemiehen fmheet» Suomen kenraalikumernöö- rin esityksestä on H. M. Keisari hel- mikuun 25 p:nä määrännyt tarkoin ja poikkeamatta noudatettamaksi, että edus- kunnan puhemiehen tulee maltiopäi- mien amajaisissa Waltiopäimäjärjes- tyksen 24 §:n mukaan rajoittua yksin omaan lausumaan julki eduskunnan alamaisimman kunnioituksen tunteet ja samoin maltiopäimien päättäjäisissä maltiopäimäjärjestyksen 25 Z:n perus- teellä lausua ainoastaan julki edus- kunnan alamaisen kunnioituksen tun- teet. — Senaatti. Senaattori Alerei Hosiainoff astui tiistaina senaattorin- Mirkaansa, mutta kieltäytyi tekemästä säädettyä malaa, koska hän on keisari- kunnassa jo tehnyt sekä mirkamalan että tuomarinmalan. Senaatin oikeusosaston jäseneksi ker- too Hbl. luotettamalta taholta saatu- jen tietojen mukaan tuleman nimitettä- rväksi Käkisalmen tuomiokunnan tuo- marin I. Polenin. — Sotilasmiljooua asian kä sittely senaatissa. Esittelijä, m. t. kamreeri I. W. Wartiomaara huo- mautti, että kysymyksessäoleman mak- sun suorittaminen hänen mielipiteensä mukaan edellyttää hallitsijan ja mal- tiopäimien yhtäpitämää päätöstä. Muutoin miittasi esittelijä siinä tilai- suudessa antamaansa lausuntoon, jol- loin yllämainittu esitys senaatissa päätettiin. Viimemainitussa lausunnossaan huomautti esittelijä, että koska, mikäli hänen tietoonsa on tullut, senaatti ai- koo Hänen Keisarilliselle Majesteetit- leen tehdä alamaisen ehdotuksen ar- malliseksi asetukseksi sotilasmeron suo rittamisesta muodelta 1910 ja koska tämän asian järjestämisen esittelijän mielipiteen mukaan tulee tapahtua hallitsijan ja maltiopäimien yhtäpitä- män päätöksen kautta, kysymys maro jen siirtämisestä maltakunnan rahas- toon amustuksena sotilastarkotuksiin muodelta 1910 on nykyhetkellä katsot- tama liian aikaisin herätetyksi ja tulisi sitäpaitsi sellainen marojensiirto toden- mukaisesti ainoastaan maikeuttamaan asian saattamista onnelliseen ratkai- suun maltiopäimäin myötämaikutuksella. Tähän nähden ja koska marojen siir- tämistä lähimpinä Miikkoina rahalli- seltakaan näkökannalta ei moida pitää hymin perusteltuna, pitäisi esittelijän mielestä senaatin ryhtyä sellaiseen toimenpiteeseen, että asian enempi kä- sittely saisi jäädä aivonaiseksi, kunnes maltiopäimät omat antaneet alamaisen mastauksensa aiottuun arm. esitykseen apumaksun suorittamisesta sotilastar- kotuksiin muodelta 1910. Senaattorit Saarikoski ja Raine- salo lausuimat samaan suuntaan käy- män käsityksensä. Senaatin enemmistö päätti kuiten- kin miljoonain siirtämisen. W. t. prokuraattori saneli päätök- sen johdosta mastalauseensa pöytäkir- jaan. — Takatalviko kansamvalis- tustyössä? Senaatti suunnittelee simistystarkoituksiin ehdotettujen mää- rärahojen pyyhkimistä myöskin muot- ta 1911 marten. Niiden laskelmien mukaan, joita on toimitettu, eimät ensi muoden suostuntarahastossa ole mat käyttömarat tule nousemaan kor- keampaan määrään kuin 3,250,000 markkaan. Tämän takia aiotaan su- pistaa menoja samaan määrään pyyh- kimällä pois useita määriä ottamatta huomioon, että suostuntamaroja on käytettämä kulunkiarmion järjestelyyn ainoastaan sikäli kuin mäkinaiset mal- tion marat eimät siihen riitä. Suunnittelujen poispyyhkimisten jou- kossa on myös osa k a n s a k o u l u j a marten lasketuista menoista. Laa- dinnan alaisena olemasta ehdotuksesta esitykseksi määrärahasta kansakoulu laitosta marten on esitetystä syystä asian ollessa esillä senaatin asetta- massa raha-asiainmaliokunnassa pyy- bitty pois kaikkiaan yli 1,000,000 markkaa. Niiden määrärahojen jou- kossa, joita on pyyhitty pois, on myös- kin sellaisia, joita jo useampina muosina on suoritettu esim. 50,000 markan määräraha mapaan opetusmälinema- raston hankkimiseksi marattomia oppi- laita marten sekä 45,000 markan mää tuksia meikäläisistä. Näytti suoraan siltä, kuin nuorsuomalaiset olisimat tuon tarjouksensa tehneet main „piloil- laan" isillä tässä tapauksesja ei, kuten syksyn maltuusmiesmaali-yhteistoimin- tahommassa moida syyttää jotakin nurkkakuntaa yli oman maltansa me- nemisestä), tietäen etteimät meikäläiset moiseen moi suostua tai tahtoen yh- teistoiminnan saada tuiki mahdotto- maksi. Tahi saattoimatko nuorsuoma- laiset todella luulla täkäl. suomal. puolueeseen tukeutumia niin kunnian- tunnottomiisi, etteimät moista ilmeilyä huomaisi. Sosialistit Oulussa, kuten koko maassakin, eimät juhlaa imettäneet. Kansallisuuskysymyshän ei Suomen sosialisteille merkitse niin hölyn-pölyä. ..Narrijuhlau" pelkäsi ..Kansan Tahto' koko Kalemala-juhlasta tuleman ja sentähden se siitä joukkojaan maroitti. Mitä tarkoittanee ..Kansan Tahto" tuolla narrijuhla pelollaan, on maikea ainakin suvullisen sanoa, tuskinpa pystyisi sen kirjoittaja itsekään sitä selittämään — mai olisiko kirjoittaja pelännyt sosialistien kansallisjuhlaan yhtyessään helposti muodostaman siitä „narrijuhlan". * Alkumiikolla saimme sen oudon uu- tisen, että Mikkelin läänin kumernööri räraha yliopistollisten jatkokurssien toimeenpanemiseksi kansakoulun opetta- jia marten. — Rautatiehallitus. Erohake- muksensa on jättänyt rautateitten rata- tirehtöörin-apulainen Th. Forsterus. — Kanne aikakauslehti „Päi- wää" mastaan. Korkeimmassa pai- kassa on määrätty että aikakauslehti ..Päimää" mastaan on nostettama kan- ne lehden 3:nnessa numerossa tänä muonna olleen ..Erodys"-nimisen kir- joituksen johdosta. — Koulut. Neiti L. I. Kauko- maara on määrätty kahtena koemuo- tena hoitamaan Raahen alkeiskoulun piirustuksen ja kaunokirjoituksen opet- tajattaren mirkaa. — Palkintoja kalojen istutta misesta. Maanmiljelystoimituskunta on myöntänyt Kuusamon pitäjän Heik- kilän kylästä kotoisin olemille talollisille Heikki Tauriaiselle eli Kiminiemelle ja itselliselle Masilei Lebedeffille, jotka noin 17 muotta sitten omat yhdessä istuttaneet kutulohikaloja Tamajärmeen, jossa ei ennen lohikaloja ole ollut, sillä menestyksellä, että siinä sekä myöskin sen yhteydessä olemassa Matajärmessä runsaasti lohia on ilmaantunut, yhtei- sesti ensimäisen palkinnon eli 300 mkaa siten, että Masilei Lebedeff, joka sitä- paitsi enemmän kuin 30 muotta sitten hymällä menestyksellä on istuttanut kutusiikaa Tiakkajärmeen, on saanut 200 mkaa ja Heikki Tauriainen 100 mkaa. Samoin on maanmiljelystoimitus- kunta myöntänyt Kuhmoniemen pitä- jän Katerman kylässä asumalle talolli selle Richard Mäisäselle kolmannen palkinnon eli 100 mkaa hänen toimit- tamistaan siikojen istuttamisista Jaakko- nimiseen järmeen. — Tukkien uitto. Halonen Ang- saks Aktiebolag on senaatilta anonut oikeutta saada Simon joessa rautatie- sillan läheisyydessä oleman lukkien- tasauspaikan ja meren mälillä kulu- mana ja ensi uittokautena saada uit- taa tukkeja samoilla ehdoilla kuin en- nenkin. — Kansan Näyttämö O. Atl johtokunta on senaatitta anonut, että Kansan Näyttämölle edelleenkin myönnettäisiin muotuinen 20,000 mkn maltioapu kolmi-muotiskaudeksi 1911 —13. — Maitopisara -niminen yhdistys on senaatilta anonut, että se ensi huh- tikuun kuluessa saisi tullitta tuoda maahan 275,000 kappaletta n. s. map- pukukkia ilmoittaen samalla, että map- pukukkanen tulee olemaen maalean sininen. — Kouluylihallituksen ylitireh- töri H. K. Drjö Koskinen on maltiopäimäin ajaksi anonut mapau- tusta ylittrehtörinmirastaan. — Kansakouluntarkastajain apurahoja omat m. m. hakeneet tar- kastajat O. Rauhamaa, K. Leivon, O. Vuorisalmi ja K. Kerkkonen. — Miovisto. julkisen filosofian» lisensiaattitutkinnon on suorittanut si- los. kand. M. H. Palomaa sekä silo- sosiankanditaattitutkinnon ylioppilaat K. Hänninen ja K. O. Reinilä. — yliopistolliset lomakurssit W. ISlO Suomenmielisillä yliopis- ton opettajilla oli sunnuntaina yliopis- tolla kokous, jossa mumoteltiin loma- kurssien toimeenpanemisesta ensi kesänä. Kokouksessa päätettiin, että on koetet- tama saada aikaan 12—14 päimää kestämät yliopistolliset lomakurssit ensi kesänä elokuussa. Tarkeinman ja lo- pullisen ehdotuksen tekeminen jätettiin toimikunnalle, johon kuuluu yksi jäsen kustakin tiedekunnasta, jonka jälkeen suomenkieliset yliopiston opettajat pi- tämät uuden kokouksen. — Mitiöt. Osakeyhtiö Koimu- kosken sauna-nimisen yhtiön yhtiöjär- jestykselle on anottu senaatin mah- mistusta. Uhtiön kotipaikka on Kajaa- nin kaupunki ja osakepääoma 10,000 mk. — Waukilat. Oulun lääninman- kilan lääkärinmirkaa on hakenut m. t. mankilalääkäri, lääket. lis. Edmm Wik- berg. A. L. von Knorring on eroitettu mi- rastaan. Syynä eroitukseen lienee kumernööri Knorringin kanta suostun- taselkkauksissa, hän kun ei ollut siinä yhtä mieltä »venäläisten hallintomiran- omaisten kanssa. Kuten jo ennen olen maininnut, miittaamat merkit siihen, että „suostuntaselkkaukset" eimät lop puneet heti uuden suostunta-asetuksen saatua mahmistuksensa. Menäläisellä taholla on nykyään alettu pelätä „passiimista »vastarintaa" ja ryhtyä senmukaisiin toimenpiteisiin. Luultamasli on niiden mirkamiesten menettely, jotka eiivät seuranneet mii- me muoden lopussa kumoutunutta suostunta-asetusta toisen mielä ohoi- taessa »vahioistusta, katsottu „passii- miseksi mastarinnaksi" ja siitä johtu- nee juuri hra Knorringin eroittaminen. — Mdeksi ..passiimisen mastarinuan" ilmaisuksi katsomat menäläiset nykyään senkin, että maltakunnan sähkölennätin- linjaili porsliinisia eristyskelloja (iso- laattoreja) on tamattu rikottuina. Ko- maa tuomiota lukemat menäläiset leh^ det koko Suomen maltiolle, ellei rikko jia tamata. — Kuten tiedetään on näitä eristyskelloja tamattu aina rikot- tuina, ei se ole nykyään suinkaan mi- kään ..ajan merkki". Tiedetään myös, että sekä Suomen että kaiken maail- man pikkupojilla ja manhemmillakin Vulun kaupungista. — Oulun Nuija kokoontuu nais- järjestöineen tänään klo 7 i.-p. — Tuomiorotvasti W. Malli saarnaa tänään klo 7 i. p. tuomiokir kossa. — Kansantajuiset luennot. Ensi sunnuntaina kello 4 i .-p. luennoi klas- sillisen lyseon moimistelusalissa past. U. Megelius. Aine: ..Seurauksia Jee- suksen töistä." — Oulun kunnan työnwäli- tystoimistosta haki työtä helmi- kuun ajalla 71 miestä ja 7 naista, yhteensä 78 henkeä. Kaikki työnhakijat olimat omakunta- laisia. Työhakemuksensa uudisti 34 työntekijää. Työpaikkoja tarjottiin kun nan töissä 15 ja yksityisten töissä 34 työnhakijalle. Tarjotuista paikoista täytettiin kunnan töissä 14 ja yksityis- ten töissä 31 paikkaa. Maikka työt- tömien luku toimiston kirjoissa ei ole kominkaan suuri, on kulunut kuukausi kumminkin ollut hymin epäedullinen työnhakijoille, kun töitä on tarjottu mähän ja nekin työt, joihin on moitu sijoittaa miespuolisia työntekijöitä omat olleet tilapäisiä töitä. Kun täkäläinenkin toimisto on si- toutunut antamaan kuukausittain ti- laston työsuhteista paikkakunnaltamme Teollisuushallituksen työtilastollisia kc- koelmia marten, niin olisi toimottamaa, että marsinkin kunnan töihin pyrkimiltä työnkysyjiltä maadittaisiin toimiston kortti ja töihin sijoituskin tehtäisiin toi- miston mälityksellä niin paljon kuin mahdollista. Tämä ei ollenkaan sido työnantajaa sijoittamaan tahi pitä- mään työssä sopimatonta työmoimaa, jos kysyntä ja tarjonta tehdään toi- miston mälityksellä, maan mainittua menettelytapaa noudattamalla olisi toi- mistolla tilaisuus saada mahdollisim- man tarkat tiedot työsuhteihteista paik- kakunnallamme. ~ Suuri Paloöljysäiliö Top pilaa». Kaupp. John Hallen il- moitti maltuustolle eilen aikomansa Ouluun rakentaa paloölsysäiliön koko Pohjois-Suomea marten. Laitosta marten on hän hankkinut Toppilan ti- lan tontit n:o 21—23, joille pyysi maltuustolta käyttö-oikeutta. Koska tonttien nykyistä muokra-aikaa on enää 10 muotta jälellä, pyysi hän sitä jat- kettamaksi ainakin 50 muodetsi setä että muokra pidettäisiin kohtuullisen halpana ynnä oikeutta muutamien mui- den palstain läpi metää rannasta öl- jynkuletusputki laitokselle ja oikeutta siirtää tontinmuokraoikeutensa toiselle henkilölle. Maltuusto lähetti asian rahatoimikamariin lausunnon saainista roarten. — Oulun orkesterin johtajaksi tulee ensi syksystä alkaen nuori sämel- täjämme T o i m o Kuula. — Tampereen Teatteri esittää tänään klo V* 8 ip. Maurice Ordo- neaun kirjoittaman ja Edmond Andran sämeltämän operetin „)!ukke" orkeste- rin amustuksella. — Hiihtokilpailut Oulun piirin m.- 6c u-seurojen mälisestä kierlosar- mesta tapahtuu täällä laumantaina t. k. 19 p. — Paiuikilpailut Oulun Pii rin mestaruudesta tapahtumat ensi sunnuntaina. Ilmoittautuminen näihin kilpailut- hin on tehtämä »viimeistään tänään kelloseppä I. Ruskolle. Kilpailuissa jaetaan mestaruusmitallit sarjoissaan. — Kansankonsertti on palokun nantalolla sunnuntaina klo 4 ip. — Sairanssnhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 19 Matsa- ja suolikatarria ... <> Kurkturöhkää Mesirokkoa 5 Matsakuumetta 2 Influenssaa 2 Hinkuyskää 1 Keuhkokuumetta 1 Vihurirokkoa 1 Yht. 43 ajattelemattomilla henkilöillä on paba- na tapana kimitellä kaikenlaista rikki- menemää. Tarkoituksena ei liene niin- kään paljo pahanteko, ei ainakaan „pas- sinvinen mastarinta", josta nämä tiun- sankarit eimät mitään tiedä, maan halu saada kokeilla kätensä tarkkuudella ja tuollainen eristystello se sopii niin mainiosti maalitauluksi, se kun kimen sattuessa rämähtää rikki. Pakkanen myös rikkoo osansa kosteuden suosiol- lisella amulla. — Kruununmiesten ja etupäässä manhempain tulisi tamallis- ta paremmin martioida, ettei tuollaiset rumat »vallattomuudet saisi jatkua ja toimittaa syylliset ranqaiStutseen, sillä paitsi sählölennätinjohtoja, omat puhe- liiijohdotkin kimittäjäin takia samassa ..pyykissä". 5i'irn tuo johtojen mahin- qoittaminen saadaan mahdollisimman harminaiseksi, niin on taas ryöstetty yksi ase Suomi-syöjäin käsistä. * Tänä talmena omat talonomistajat päässeet jokseenkin mähällä katuosiensa hoidon suhteen. Maistraattikin on päässyt »vähällä sakoitteleiluseUa, sillä katuosainsa kuuuossapidon laiminlvön- nistä on tänä talmena kaiken kaikkiaan syytetty korkeintaan sataa talonomista jaa, joka on saneen pieni luku esim. »viiine-taliveen nähden. Sulun mtiiiispiick muosikokous pidetään Oulussa t. k. —0 p:nä. Kokous alkaa lauantaina 5 p:nä klo 7 i. p. raittiusyhdistys ..Pohjan Leimun" talossa. Paitsi muosikokouksen mirallisia tehtämiä kä sitellään seuraamat keskustelukysymyk- set: ..Iltamien pidosta" (alust. hra Niilo Huhtala), ..Raittiusopinnot" lalust. op. Fanni Luukkonen), „Seura- elämä luonteen kasmattajana" «alust. toim. Houtalnäki». R. D:n Keskushal^ lituksen edustaja toht. M. Helenius- Seppälä esittää Keskushallituksen puo- lesta kokoukselle jätetyt kysymykset: ..Kykmäjän kannattainisesta", „Ra:t- tiusmäen 'ättiläisarpajaisista" iekä „Waalilain muuttamisesta". Sunnuntaina 12—1 pitää toht. Helenius-Sepvälä Työmäenta- lolla esitelmän, johon on kaikilla kansalaisilla m avaa pääsy. Muosikokous päätetään sunnuntaina klo 1 •» 7 i. p. iltamalla, joka pidetään Maneesissa. Iltaman armokkaasta ohjelmasta mainittakoon: esitelmä «toht. Helenius- Seppälä), puhe «maist. Eine Honka- maara), yksinlaulua «neiti I. Rnselin^, lausuntoa lrma H. Rantaniemi), kuo- rolaulua «Oulunsuun nuorisoseuran sekakuoro) y. m. Toiivottamasti yleisö runsaslukuisesti saapuu iltamaan, josta koituma tulo käytetään makaumukselli- sen raittiustyön tekemiseen Oulun pii- rissä. SltillR llWUW!l lH(liil!i!01!itr0t(11 kgköllkstSj!! eilen-illalla oli esillä seuraamat asiat: L a h j o i t u s m a a - k y s y m y s täytyi taas jättää toistaiseksi, kun tar peellista määrää asiassa jäämittömiä »valtuusmiehiä ei ollut läsnä. Skrööderin ja Tuiran torp- parien »vuokrakontrahtien tarkastukses- ta piti kaupp. F. M. Pent'>inin tehdä esitys, mutta kun ei hän ollut läsnä, ei esitystä tullutkaan. Poltettujen m ä k i j u o m a i n myynti- ia a n n i s k e l u o i k e u k- sien myöntämisestä ^i^IO— 1 .il91'2 ehdotuksen laatiminen annettiin tomi- tealle, johon tulimat hrat Häqq. Sohl- derq, Meckman, Bruun ja Auren. »varalta Poropudas ja Tuomainen. Toppilan tilan o s t o - a s i a s- s a oli rahatoimikamari »valtuustolle lähettänyt kirjelmän, jossa se huo mautti, että m:n 182(5 kartasta on nyt hnoinattn, että osa Toppilan tilan alueesta «nyk. Toppilan sahan aluetta > on mesijättömaata, jonka omistnsoi- keudesta ei laillista päätöstä ole tul- lut ja on tämän huolnion tehtyä tila »nenettänyt osan anvostaan, joten se pyysi »valtuustolta toiinintaohjeita kan- pan saatua tällaisen käänteen. Mal tuusto ei »voinut asiasta jääivittömien jäsenten »vähälukuisuuden tähden päät' tää. Vesijohdon ulottamisen ta kaupungin kauppa ba! 1 i i n teki toht. S. A. Kranl'era esi- tyksen. Johdon esitti hän sinne ra- kennettaivaksi ensi kesän ajalla, kulkien .kirkkokadulta Kaupvureinkatua alas. Asia lähetettiin rakennuskonttoriin lau- sunnon saantia »varten. P o k k i t ö r m ä n jääkellarien paikat päätettiin »vuokrata »viskaali (s>. Toppeliukselle 50 »nkn ja avt. H. HaSselblattille 20 mkn »vuosimuokrasta Itsestään ei tuosta sakoituksesta ole mitään pahaa sanottama, se »vain kas- mattaa talonomistajia hylvään järjes- tykseen, joka on kaupunkikuntien perus sääntö. Mutta tapa. millä kaupungin miranoumiset tuon sakoituksen toiinitta- »vat, on »vähän nurinkurinen. On onlituista, ettei talonomistajaa ensin muistuteta ja sitte »vasta, ellei asia muist»ltuksesta parane, sakoitetaan. Muissa kaupungeissa on tapana, että passipoliisi, nähdessään jonkun talon katuosan buonosia kunnossa, menee siitä isännälle sanoinaan ja sitte e!!e: heti rumeta epäkohtaa korjaamaan, an netaan asia »naistraatin haltuun. Täällä sen sijaan pannaan poliisit katuosia tarkastelemaan, he hiivilvät „luin »ra- ras yöllä" ja missä poliisin lierlkä silmä huomaa epäkohdan, Iiän pistää talonomistajan niinen imiistiinui ja heti saa tä»nä haasteen ja aina tinkimättä sakon. ( Rumetkoot poliisimiehet täällä! in käyttäinään tuota muistutustapaa, niin »varmasti alkamat kcituit olla päre n» massa kunnossa. Tämän luulisi jo kuuluivan Inonnostaankin poliisien rnel- »vollisuuksiiu.