Lauantaina 9 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 39 — 1910 (K. S. 1 k. 1 s. 20 min.) ff '%> w . N. l la a Poika-osast us knko-js hu:-men nä klo Vj-iip. Rukonsh!«nne(via. Asianharrastajain toiiaest -3 p> t Joeusuua K;*:ji'£i?n2s2ur-in Ilosaaren teatteritaloni lauantaina 23 p. ja snnnuntdna 24 p. t. k. klo V- S i. Musta siipi. 3 -11 ä y t ö '< s i ■: e n ä v t e 1 n 1 -t . Kirj. Kaarlo Ätra. Lähemmin vast.edj-3. S V k Elävien kuuLn teatteri Airi; Uusi OHJELMÄ: 1. Amerikkalainen avioliitto. 2. Lagiitorio vuoren sola. 3. Rautapiikki. 4. Luonnonkuva P^rencil- ten vuoristosta. 5. Köksaa naiminen. Erittäin iy-ti knv?. 6. Pikku Kuti näyttelee säh kövoimaa. 7. Vastahakoisen läskimak kara. Koomillinen. Ohjelma muuttuu joka T.i-tsi ja Perjantai. O^eiiantamct kuluivan hnhtikuua. r 22 patinana annetaan Kon tiolahden makasiinista lainaisi elo ja sekä myödäan 150 hehtoa ruis- ta ja 50 hehtoa otvaa. kontio- lahdella Huhtikuun 7 p:na JOlo. T. 3mffcmc£t. (il. S. 1 f.) Huhtik. p. M.iltakunnaulainsäädäutöä kot- kcwa lysymys. Ednstaja Mäkelin lausui aluksi, että Suomen Eduskunta on sellaisessa omituisessa aseina?- fa, että sen tuon tuosialiit on pat ko ottaa puheeksi tapahtuneita pe- rustuslainrikkoniutsia. Tänä ilta na on eduskunnalla taas tällai nen tehtämä. Viittasi nopeuteen, jolla Menäjällä faäödtftä ja lato- ja annetaan ja iauuti, että täten on myöskin seliteitämissä lyliyt aika, joka eduskunnalle on anuet- tu. Todensi sen seikan, että Suo- nten eduskunnassa ei ole eitä iti ie olemaan ketään, joka suostuisi täl laiseen perustuslakien polkemisyri- tykseeu. Perustuslakimaliokunnas- sa ei myöskään tule olemaan luin yksi mankka mielipide. Q[ tahtonut rumeta Tuomen oikeuk sia todistelemaan, maan roiittasi Euroopan oikeusoppi-,teiden lausun toihin. Se :»äUiäinättötm;ys, jo hon Venäjän taholta on lvcdotlu Suomen oikeuksien riistämiseksi, on maan huonojen tekojen tekaistu werho, jonka takana on kaukiival- tiaan mirkamallau mahti. Ainoa pakko tällaisiin yrityksiin oumirla- mallan ryöstöhalu, se kun tahtoo tulla tänne harjottamaan tekoja, joiden alla Venäjän kansa karsii. Kokonaisen kansakunnan murhan ottamat hartioilleen ne henkilöt, jotka aikomat saattaa aikaan seilai- sen sekasorron tilan, jota kaliehdo- tus tarkottaa. Nämä menälaiset poikkeuslakeja harrastamat herrat tahtoivat saada poistetuksi mei- dän rahamme, meidän yhdisty- tnis- ja lokoontumismapautenune, kaiUi oikeutemme. Eikä kuiten- taan ole olemassa mitään syytä, joka tämän kaiken maatii. Paras olisi herrain sanoa, että pyyhkimät pois koko meidän lainsäädäntömme, utu he puhumat yleismaitakunnal- lisesla lainsäädännöstä.' Ei tah tonut kajota esityksen yksityiskohtiin, multa hnomaulti kuitenkin, ctta iiv.tUa Suomelle tarjotaan 4 edtts- tajapailkaaduumassa.rvaikiapakor- keainpilin hinla, itiin Suomi kui- leukaan ei myy oikeuksiansa. <Hy- mä-hnntoja.l Kolo aije on ival- tiokaappauSyritys, jota sttuntiikte- leivät taanxviiniitfcUifct foirkainie- toct »uie!itefojcn|'a tyydytkcetsi. (.'oyuHHntiitL.jai. Aijokaan tehdä historiallinen rosmous. Me tu lemme pitämään huolia siitä, ctta -.venäläinen nnrtamahn ei saa syy tä tartuta asemoimaan eikä siten tekosyitä rosmonksensa puolitshtk- iclsi. Viiliäsi siihen, elia Venä jän kansa ja hallitus eimät suin kaan ole santa, ja tätä kansaa, Venäjän todellista kansaa kohti me tunnemme siitä se on kerran melkein lueivniä hin nalla hetkeksi meidät pelastanut niirkamallan kynsistä. Venäjän haltitutseu tulisi harkita, tuleeko Venäjälle kunniaa tästä rosmous- yrityksestä. Hymäilä syyllä >ooi- taisiiil ehdottaa esitys hylältämäksi. .kannatti kititenkin malioktuttaan lähettämistä lansumion aittatnis- ta marten, fitn hallitus on pyytä nyt, jossa tulisi osoteluksi. kuinka lajinvastaiselle polulle hallitus on lähtenyt. Valiokuntaan läheltä- inisen kautta ei maltiopäimäjär- je-ölyS mitenkään tule häirityksi. {vyivä-hnttLoja.l Edusmies :)i o s e n q iv i s t sa noi, että perustuslakimaliokttnta ei larivilse emästystä ja psyko- logise -li olisi oikeus maieta, mu!ia tällaisia rvailenemista luoittisiin selittää määriin Cn taoahtitinas- sa majcvteeitivirolsista fimvitt, tmi rotilta fä») oiiVitSia fcvtamaan. Tallaisesra sorrosta on seuraukse na sekasorto kaikilla oloilla, myös- f ii! lasitteiden. P ahorsumiscu huu to on kuitenkin kohoama ja on jo kohonnut ei uiain Suomensa, maan ympäri koko siiuisiyueen maail man. Puhuja o-i manna siitä, että Suomen taitaa puo!tte,aostttt- sesta huolimatta on osoitautuiua täsjä asiassa tusimielijeiji. järsi tyt ja koetetut maileudek lopulta kastvattamat ja kol)ott«uvat Suo- n:en kansaa. Edustnies Setälä teki selkoa lakiehdotuksen sisällöstä artikla artiklatta ja huomautti niiden to- teutta-nisen tuottamista seurauk- sic-ia, joitta olisi Suomen maliio- säännön kutnoaminen. Ehdotusta ei ole annettu perustuskaimnuka:- Köfa järjestyksessä ja kun ei ,vie lä täällä ole oltu tilaisuudessa niinisterineuivoston perusteluihin tutustumaan, ei ole liedeträmissä, millä syyllä ja taivalla ntinisieri- nettivosto selittää tätä perustus- lakien silmistä määräyksistä poik- keatnista. Punnja unittasi Hari- tono-viu komitean ehdotukseen, iiK-fa puyutam: Suomen ,.n. s. perttsntslaeista", ja jossa ei myiin- ncla niille mitään yleispätematn- pää moriitystä. lakiehdotus ei larkota Suomeu konuilutsioonin kumoamista ivaan se pitää fen jo luoviieikuna, ja sellainen menet tely ei ole lainsäälämivkä, se on sitovaan sanoen ivaltiokaappaus. Suomen kansa ei kyllä kykene oi- lemtaan puoltautaan, mutta täl laisia lakeja ei se koskaan moi tun nustaa eila niitä omaksua. Ei o'e Venäjän kansan armon eikä minlään lahjaltaan simistyskan- san anuon mukaista tällainen sor- topnkitiiua. Tämä osia on sel- lainen, josta Suomen kansan edus- lunnalla ei ole ainoastaan oileaa käsitettä, maan josta sillä myös on oikeus tehdä päätös, kannatti jö <■ 4-' * ^ahntiiiuiaHlaiHn\dlKiutu 'öciuijän fcuumac-ia ja Silo inen cbiivtuimacjn. Venäjän duuman neumottelut näihin asti omat olleet meille suomalaisille aimau mähassä mää rässä mielenkiintoisia. Siihen sijaan nyt, kun kysymys malta- kunnanlainsäädämtöstä uhkaa ko konaan kumota Suomen pe- rustuslailliset oikeudet, on sitä enemmän syytä jännityksellä seu rata, mitkä aatesummat ja moi- mat siellä pyrkimät määrää- miksi. Siinä suhteessa asemaa hymin kumaama ja makaisema oli jo se keskustelu, joka syntyi asiaa lykä- tessa sitä marten ajetettaruaan erityiseen löakiokuutaau. Niin ikään malaistusta antaa myöskin maitokunnan kokoonpano, joka nyt on sekin tullut tunnetuksi. Siihen malioluntaan, niinkuin näkyy, kuuluu 7 lokaknulaista, 4 natsin- nalistia, l> oikeistolaista, ? kädet- tia, 2 proggressistia (edistysmie- lista, 1 puolalaisen kolon jäsen ja 1 sosialidemokraatti. Ehdotuksen että niiden lisäksi malittaisiin mie- lä yksi lisäjäsen, joka edustaisi työryhmää, sen ehdotuksen on duuma hylännyt. Valiokunta alottanee työnsä heti Venäjän pääsiäisjuhlien jälkeen, johon nten- nessä, kuukauden kuluessa on Suomen eduskunnalta lausunto maadittu. Enemmistopuolueena maliokun- nassa omat siis lokakuuloisel, duuman keskusta, se puolue, joka tulee duumassakin ratkaiscmasti roaikuttamaau, minne päin pää- tös kallistuu. Tuuman oikeisto, niinkuin oli arivakt-atva ja olem- me myös nähneet, otti lakiehdo- tul sen ivastaan erityisellä ihaslnk- seita. Lokaluulaiset taas näytti- mät mähemmän riemastuneilta, multa kuitenkin, ainakin näeunäi- sesti lyytytvaisiltä. 'Niinpä lau- sni nyitemmin maliokuutaau iva- littu lokäkuulainen prosessori .'ta- pustin duumassa, että Suomen eduskunnan merkitys on suuri kuin jonkun ivcnäläisen kumerne- mentin semstmokokoulsen, läänin utaakokoukseit joka käsittelee mel kein yksinomaan taloudellisia asioi- ta. Samaan tapaan omat kirjoit- taneet useat lokakuulaisten äänen kannattajat, mäliltämättä paljoa kaan Suomelle maunotuista oi keuksista. Nätit ollen näyttää asian ratkaisu malioknnnaSsa ja duumassa meille hymin toiivotto- malta. Oikeisto on aimau ylsi- mielisesti julaistun lakiehdotuksen takana ja lokakmtlaiset, dmrman keskustana ja moimakkaampana puolueena, joutumat asian rat kaisijoiksi. Lokakuulaisten kanta näyttää hymin kummalliselta. Muista kaamme mäau esim., että tämä ryhmä syntyi juuri puoltamaan niitä oikeuksia, jotka Venäjän kansalle lokakuussa 1!)()."> annettiin. Nyt tämä sama puolue, asettu- maila polkemaan Tuomen oikeuk sia, toimii omia periaatteitaan mastaan. Ei kuitenkaan aiman yksimielisesti. Senkin ryhmän kes- sentähden asian perustuslakimalio- funtaan lähettämistä. Edustaja A l k i o huomautti edellisten esittäneen jo sen, mitä siitä on lausuttama, mutta puhui kuitenkin asiasta. Edustaja Artur Castren huomautti, että kansaittmälisissä kysymyksissä ja kansojen kesken oi- kettsperiaatteet omat alkaneet yhä enemmän saada merkitystä sekä lausui toimoivansa, että oikeus meilläkin lopulta moitkaisi. Edustaja K a a r n e lausui pu- humansa muutaman sanan kriskil- lilen työmäen maailmankatsontitk- sen pohjalla. Edusmies ^ n g m a n miittasi suomalaisen puolueen iviime mal- tiopäimitlä perustuSlakimaliokuu- ttan mietintöön adressiasiassci liit- läntaän mastalanseeseen sekä näillä malnoväimillä puolueen eduskun taryhmän taholta jätettyyn auo- inusehdotukseen, joissa on tuotu ilmi, että Suonten kansan on puo lestaan olettama osaa maltakun- nau sota- y. m. rasituksiin, kun han ivaan asiat tulemat perustus- lalien mukaan ratkaistuksi. Pu- huja huomautti edelleen käsitettä- mänä oleman lakiehdotuksen perus- tuslakimaSiaisnndesta ja että scn kautta lainsäädäntötyö kaikilla aloilla pysähtyy. Edustaja Vrede teki selkoa käsiteltämäuä olemasta lakiehdo tuksesta, jota ei sanonut '.voiman sa lakiehdolukseksi nimittää. Sen alkuunpanijat eiwät ole marinaan- kaan käsittäneet mitä tämä ehdo tus on tuoma Sttomelle ja Ve- näjälle. Se ou tuoma mukanaan koko Suomeu maliiosäännöit tu- hoamisen. Huomautti, ettei kun hallitsijan sanoja ja ivakuutuksia pideiääu tyhjänarmoisiua, niin mikä -uerkilys on annellama jon- iin niinisterin sanoille. Jokainen stivistysiaiiia on ivelivollinsn pita- tnaän kiinni oiteudeskaan ja Suo nien kansa ei toc-faan moi tun- nuSlaa tällaisia ehdotusta kaitsi, .'iaiiutiinnc laattaa nätit oltcn mc= liettää paljon, mutta enemmän se menettää luopumalla oikeudeS- taan, sillä ken siitä luopuu, luo- puu kaikesta. Hallitsijan saitaa on meillä tähän saalia pidetty pohänä ja peruuttamattomana, mutta läsiä lahtien ci niin ote olema. Kuu hallitsija yhtenä päi- ivänä peruuttaa sen minkä aikai- 'emmin on sanallaan ivahmista- im k, niin se on hänelle alentamaa. ÄNtä siis sanottanee tästä lakieh- dolnksesta, kuiteukiu kansa, jolla on Suomen kansan simistystaso, ivoi pysyä pystyssä eikä se moi sortua ulkonaisen pakon alle, ellei se ole sisällisesti turmellu- nttt. Ed. H ulti n lausui että Suo- meu naiset eimät täytä heille suo- iua asemaa eikä iveltvolkisuutta, etleimät myöskin he panisi masta- lausettaati tällaisia maamme sor- tamisyritylsiä ivastaan. Ed. Sehybergson yhtyi ed. Mäkelinin lausuntoon, ettei kukaan kunnioitetussa asemassa olema uoinen mies ivarinaankaan ku- kisi ottamaan mastaan edustaja- paikkaa duumassa. Lausui lisäksi että Venäjälläkin kansan mieli- pide marinaan kääntyy suopeam- maksi maallemme, kun laittomia jäännöksiä aletaan panna käytän- töön. iiummasteli etts niin epä- kypsää ehdotusta kuin kysymykses- sä olema oli edes saatu syntymään ja kuitenkin oli lalimiehiä ollut sitä laatimassa. Lausui, että Ve- näjäit pääministeri olisi paremmin ioalinnut apulaisensa. jinn mielä ed. Kallio oli käyttänyt puhemuoroa, päättyi keskustelu kysymyksestä klo 1<),1ö illalla. Asia meni perustuslaki- m a l i o k u n t a a it. Muut esityslistalta olemat asiat pantiin pöydälle ensi istuntoon, joka oli eilen. kuudesta on kuulunut meidän oi- keuksiaminc puolustamiakin ääniä. sKyhutän huoinaluimmista mie histä on esitit, patooni Ä!eyeu- dorss uhannut kokonaan jättää paikkansa duumassa, joS häntä ryhmänsä puolelta maaditaan hy- mäksymään Suomen oikeuksia kouk- laaiuat toimenpiteet". "Jiyt aluksi ci myöskään maito kunnan mirkamieslen maali tiedä meille hyivää. Puheenjohtajaksi on näet ivalittu uatsioiialisti Ärupenski, marapuheenjohtajaksi edellä jo mainittu lokakuulainen Kapuslin ja sihteeriksi natstoua listi Ladomirski. Valiokunnan töiden tuloksista kuullaan sitten kuukauden päästä. Tällä miikokla tiistaina lähetet tiin lakiehdotus maltakuunanlain- säädännöstä Suomen edustun nassa perustuslakimaliokuutaan. Lähetekeskustelusta on tehty ly- hyesli selkoa tämän lehden minne ja tässä numerossa, joten minun on tarpeetonta erityisesti kertoa edustajaimme lausuntojen sisältöä Tarkoitukseni okikin maan merkitä, kuinka kerrankin olimat keskinäiset puolueriidat sysätyt syrjään ja eduskunta esiintyi harminaisen yksi mielisesti. Välistä kansojen elämässä, ku- ken nyt meidän, ilmestyy hetkiä, joina tällaista saattaa tapahtua. Kansan yhteisen maaran ja peri kadon uhatessa riisutaan omien pikkukmastekujen sotisopa naulaan riippumaan ja kaikkien eri ajatus- Yleisiä uutisia, Suomen asiat ministerineu vostossa. Pietari, huhtikuun 6. Minis- terinenmosto on tarkastanut Suo- men Suuriruhtinaanmaata koske mat asiat eikä ole tehnyt niiden suhteen mitään ivastamäitteitä: 1) että muosiksi 1910, 11 ja 12 myönnettäisiin rcuosittaiu 3,400 markan lisämääräraha, josta myön- nettäisiiu pieni raha-amnstus Vii- purin ja Kuopion läänin oikeaus- toiseen kirkkokuntaan kuulumille laskenopettajikke ja opettajattarille. 2) Ehdotuksen armolliseksi esityk seksi Suomen maltiopäimille mäli- aikaisesta keiinaiverosta m. 15)11. •'5) Petäjärmen ja Vehmaisten tilojen jakamisen pieniksi itsenäi siksi tiloiksi ja palstoiksi tilatto- malle mäeslölle myötämäksi ja an- nettamaksi. 4) Keisarillisen Suomen senaa- tin kertomuksen oikeustoimissa m. käsitellyistä simiili ja rikos asioista. ö) Kaikkein korkeimman (uivan Suomen senaatille malmistaaalam. ehdotus seuraamista arm. esityk- sistä: a) Elinkeinojen harjottainisesta; b) Elinkeinonharjottajien edusta- jista, teollisuusyritysten sisäisen jär- jestyksen säännöistä^ e Muutamista ala-ikäisten työ- moimaa teollisuuspaikoissa koske- ruista säännöksistä. G) Korivauksen myöntämistä muutamille Vehkalahden pitäjän maanomistajille siitä ivahinqosta, mitä he omat Haminan lähellä olemalla ampumaradalla tapahtu neen ampumisen kautta kärsineet. 7) Kysymyksen armollisen seli tyksen saamisesta siitä, että kaik- kein korkeimman asetuksen muosikta 1U()G—09 roältaifayesta ampuma- aseiden tuontikiellosta eiiuät koske niitä ampuma-aseita ja tarpeita, joita keisarikunnasta tuodaanmaas- sa sijaitsemaa sotajoukkoa marten. ZtrpcjtiiSttnvNluksista ivaadi- taan 5!vnlttylihallitttksen ia« snntsa. Kenraalikumernöörin kansliasta on kouluylihallitukselle saapunut kaksi nienäjänkielistä asiakirjaa, jois sa maaditaan lausuntoa koukuyki- hallitukselta erinäisten simistyslai- tosten kuten yhteiskoulujen, kansa- koulujen, kansanopistojen y. in. kenraalikumcrnöörin kansliaan saa- puueideu arpajaisauomusteu joh dosta. Kouluylihallitus on mai nitut kirjeet kääntänyt ruotsiksi ja puoltanut sekä tehnyt selmää missä määrin on mälttämätöntä ylsityi- siä ivaroja keräämällä koettaa saa- muttaa anomuksessa ilmoitettu päämäärä. Hnomattamaa on, että kouluyli hallituksen lausuntoa ei ennen ole maadittu arpajaislupa anomuk- siin. Ei nainen tuomariksi. Turuu homioikeus on hyljännyt neiti Agnes Lundellin anomuksen saada mannoa tuomarimaka, kun uomen laki ei myönnä naiselle oifeutta hoitaa tuomarin mirkaa. 5!ysymtzS äitiyswaktttitil!fcn järjcstäutiscstä. Käsitellessään eduskunnan sille lähettämiä, äitiysmakmttusta kos- tciota anomusehdotuksia, on työ- mäenasiain löaliofunta päättänyt ehdottaa anottamaksi: että hallitus selmitytläisi kysy- myksen mitä moitaisiiu lainsää- däntötietä tehdä niiden tukalani taloudellisten olojen huojenlami- seksi, jotka mähämaraisille naisille aiheutuivat lapsen synnyttämisen johdosta; sekä eitä f uit tällä selmityksellä näyt tää oleman yhteyttä paraikaa toi- mitettaman sairausmakuntnsta kos- teiuan tutkimuksen kanssa, äitiys- ivakuutuSkysymys annettaisiin mal- suuntien editstajat miehestä mie- hcen nousemat yhteiseen eheään rintamaan, yksimielisesti puolus tamaan sitä, mikä jokaiselle kan- salaiselle on yhteistä ja kallisar- moista, ja mikä on yhtenäisesti jokaisen, mihin aatesuuntaan, puo- kiteeseen tai ryhmään kuulunee- taan, elämisen ja olemisen, me nestyksen ja onnen perustuksena. Kuu on muutaman touosikymme- iicnkääit elänyt sellaista kansallis- mihau ja katkeruuden, sekasorron ja mainou raaistitttamaa aikaa kuin meillä Suomessa, niin mon ta kertaa on tullut raskaalla mie lellä ja epatoimoisena kysyneeksi, moiko tämä kansa enää koskaan, moiko edes ulkonaisen maaran järkyttäessä koko kansan olemassa- okon perustuksia, osottaa yksimie lisyyttä, lannistumatonta ja ter- mettä etonmoimaa. Huomatessa sitten kerrankin makoisan näytteen, että tämä kansa moi sen tehdä täyttää mielen milpitön ja roh kaisema riemastus ja onnellinen ajatus, että on sentään toimoa luottamuksellisten suhteiden raken tumisesta. Sellaisen kauniin to- distuksen itsestään ja koko kan- sastamtne antoi eduskuntamme mainitussa lähetekeskustelussa. Sisällisten erimielisyyksien repimä Suomi esiintyi suuressa pääasias- sa yksimielisenä. Ja armokkaasti. Lausunnot ylimalkaan näyttämät olleen hy- min harkittuja ja asiallisia. Kan- san oikeudentajunta tulkittiin mitä parhaimmalla tamalla. Istunto salin syrjäkäytämät ja lehterit olimat täynnä kuuntelemaa ylei- söä. Hetken makamuutta kumasti misteltamaksi siinä tarkotuksessa nykyään toimimalle komitealle, jo- ta tätä marten olisi täydennettämä naisjäsenillä', ja että hallitus mahdollisimman pian antaisi eduskunnalle armol- lisen esityksen äitiysmakuntnksesta ntaamme yleiseen sairausmakmt- tukseen yhdistettynä. Asetus meritulliraj^sta. Senaatille on saapunut Suomen asetuskokoelmassa jnlaistamaksi makkakunnan duuman ja mallatun- nait neutDoStoii hyiväksyma mää räys mentullirajan uloluttamisesta 12 meripenikulman päähän lähim mästä rannasta. Taitcil-jastipeuvit. ^Näitten stipendien jakamisesta lausuntoa antamaan asetettu kau- takuuta ou puoltanut stipendit ja- ettamakji seuraamille: Näy t te l i j ä s t i p e d i t näyt telijöille Helini Lindelosikle ja A.t- iti Pitkäselle ktiinmallekin markkaa. M tt s i i k k i s t i p e n d i t säivel- täjä Lemi Madetojalle 2,ou<i mk., näyttelijä Urho Somersalinelle. sellisti Karl Vaseniutselle ja A. Osmerlnndille sekä pianisti Eino Lindholmille kullekin ],."i!>o mk., pianisti Elli Uotilalle, laulaja- tar Tagmar Parmaalle ja Inge borg Liljebladtlle, ivinluttiekka Su- ko Hurstiselle ja Heikki Kansaselle kullekin 1,(>l)0 mk. u iv a a m a t a id e s t ipe n- tit: taidemaalarille I. Nuoko- koskelke ja H. Allenille 2,000 mk.. Lautakunta on päättänyt anoa 4,000 mk. lisää ylimääräisiä sti pendejä marten. Joensuusta ja 'ikiiienooita. Ht^fcätfrtu t)tirntiäräifcvfä t.v= fonlfcöfa, joka pidettiin eilen kaupunginta lolla, oli 20 paikaltissenrasta yh teensä 31 edustajaa saapumilla. Virkamiesasiasta täytettiin 14 pttheiöuoroa ja 20 äänellä O ään tä mastaan päätettiin purkaa imime syyskokouksessa tehty pää tös ja hytnäksyä johtokunnan sil loin antama lausunto. Siten '.virkailijain palkkauksessa tulee ai- noasiaan setlainen mtintos, että I l luokan pilelin sijasta annetaan ivirkailijoille maan l!l l. piletti rautatiellä. Kuti asia nyt näin päättyi, py syy entinen johtokunta edelleen toimessaan ja uusien jäsenten maalia ei niinmuodoin nyt loi- mitetm. Opettaja N. Kortesniemi piti esitelmän -netsätatottsyhdistyksis- tä. Henkikirjoitus alkaa ensi m a et n a n t a i n a u. II p. kello lo ap. Äirntsciiti. Laulaja Eino :•){autawaa- ra antaa ensi sunnuntaina t k. 10 p. klo 7 i. p. totiserlin, jota tulee olemaan Suomen yl. kon- Joeusunn Musiikkiyhdisttikfen pari miikkoa sitten sanomalehdissä amonaisitsi julistamiin johtajien ja tortvisoittokunnan soittajain toi miin on tähän asti johtokunnalle saapunut lähes 30 hakemusta. Hakuaika päättyy 1."' pmä tk. kansakoulun johivkunnan ko- loukseeis-, eilen saatettiin jäsenten tietoon se kouluylihallituksen päätös, jossa johtokunnalle ja tarkastajalle an- neitiin huomautus^ Virheellisestä" meiiettelyslä ivältaikaisen opelta- jattaren ivaalissa iviime elokuun 31 pnä. Tarkastajan toimi päätettiin julistaa haettamaksi ensi kuknmuo- den alusta. Valtuusmiehiltä pääteltiin anoa miinaivoiltomaroista 20>> mk. taide- teosten hauUimiseksi koululle. Vietti Älaria Haltulle myön nettiin mirkamapautta t. k. IS pivään asti ja sijaiseksi hyivttksyt- tiin rouma Biaria Hakkarainen. nuort^it huomiselsi aiottu kämekyretki on touäoiyityl |euvaaiuatsi suinuut- laiksi. Äntakaa pii-r.iiu.ult o!la rau- hadfa? Vähäset pojan-ivekknlit näkymät oltaiicoit oikein antmatikjeen pikku-' lintujen häloyrtelemisen ja wai- noantiseii täällä kaupungissa, mit kä kimittäiuällä, mitkä taas am- muskeleiitalla jos minkinlaisilla ivchkeillä pieniä luiattouiia ilman asiakkaita. Tietäkää se. eitä lin tujen! in puolesta on kostaja o'e- inassa. Harjotelkaa sen jijaaitjo- tain muuta, joka on hyödyllistä ja opettaa paremmille ihmisten lamoille. Zaälikää hc-vos!a, etici ei niiden tarmitse ylenmoi- moisissa ponnistuksissa rääkkään- tyä, sydänimektömän ajajan kuor- mia kiskoissa huonojen kelien ai- kana. Saali tuli eilenkin katsel- lessa sitä eläinparkaa, joka kau- piuutniute kadulla suurta kuormaa, koivista ponnistuksistaan huoli- •naita mstin jaksoi liikutella. Pan- kaa kuormaa heivosette semverean kun se ivetää ivoi. kautta kyliä kohti. Seudut, joita tie kulkee, eimät ole aimau talojen likellä, eikä muutenkaan liikepai- kalla, sentähden se on aiman käyt- tämätön, joten suuret puut saamat aiman rauhassa jatkaa siinä kasma- mistään. Luultamasti ou tien aikoinaan sotamäki rakentanut, moidakseen kulkea kyhempää mesitietä Liperin — Rääkkylän mälillä. Nimi, „Puutus herra" miittaa mähän Pontus de la Gardiehen, mutta mahtoiko työ olla hänen teettä- inäänsä, ei ole marmaa. Alinakin sodassa 1808—1809 on käyty taistelua menäläisten kanssa n. s. Tiiliniemessä, jossa on nyt laiivalaituri. Vielä muutamia muosia sitten oli rannalla kimimalli la manhat ihmiset sanomat kuul- leensa kerrottaman että menäläisel olijiroat jotain kiertoliikettä tehdeS- iään tulleet Raäkkylästä päin lau- toilla ja meneillä, mutta maalla otettiin heidät ivastaan luotitnis- kulla, mitä mukamas pakoittt hei dät peräytymään takaisin päin sinne mistä tulimatkin. Vallituksia ja hautoja taivataan myöskin muutamissa Tutjunnie- men etelärannalla olemissa saa- rissa. Tuliniemestä on löydetty myös ihmyen pääkalloja ja luita. Kun nykyinen maantie marino- ien tietojen mukaan oli jo Suomen ?an aikana makmis, niin ei tat jyrjässä olema Puutukscit tie tu lut silloinkaan mihinkään käytän töön. Armattamasti jää se ma takin käyttämättömäksi, sillä ky laa asulus ja nykyinen liiketie un t räämät sen pysymään syrjäsi a, muistona ajoilta jolloin jokapäi- mäisen elämän taistelun ohessa komaa luontoa mastaan täytyi myös marjella itseään mahdolli- silta ulkoapäin tulemilta hyökkäyk- silta. es: 4 -i? cvitiäin hausf.t ja moiiten ohjelma. sttrti latiointicit ar- ' -i | » 5 ? o I y 11 i > i H i s '•« l?i wl U CA! l i J on iniQ-i^ari alasta. J U!0-r\( miHvtrnicrtiCjä. Muistot manhanaifiiisista tapah tumilta l'atoo:oo.t usein miespol- iveu, parin kuluessa jäljettömiin Asiat tärkeätlin, jotka moisimat antaa inteltäkiinnittämiä paikka luin.allina kumauksia näin häipy- mat pois muistista muutamissa iruosikyminenissä. Kiinteät muis- tot sitriroastoin kestämät melkein ikuisesti, ellet niitä ihmiskäsi, tai muu kuonnonrcoima joudu hamit- läiNäätt. Aksi täinmöinen ehkä muutamia serttitannatusyhdistylsen miiinei- z satoja muosia ivaiiha on eräs manha tten känä konserttikautena. Älkää unhollako tätä tilaisuutta. Slies- läjänä on pianisti Kyösti Teljo. Loenfintt» Ä" 3:3 ialliimpihinlainen konsertti täitä soittomuotena loalmisttiu tä män kuun lopulta. 3:s kansan- konsertti anucttanee Vappuna. Toisena h e 1 f u n t a i u a t ru ä 11 ä 10 p. toukok. ou yhdistyksellä aikomus antaa kirkkoko n s e r k k i, joi.ka tuloista huomaltama osa käytet täisiin pohjarahaston muoDosta- inisitsi alttaritaulu n h a n k- k i m i s k a iv a r k e n kauputuhänte kirkkoon. jokainen äänenmäre ja kasmon- ikme. Sosialisti VNakelininkin pitkä puhe oli melkoisesti ounistuneern- pi kuin niitä sen puolueryhmän laholta on totuttu kuulemaan ja tekisi kieltämättä hymän maikuluk- sen. Aiutta hau pilasi cfsektin ivä- hälla ivähimmitläinkin. Tällaises- sakaan juhlatilassa ci hän jaksa nut hillitä kieltään sellaisista vuoi- masiinoista kuin ..rosmous", „ros- ivoussuunnikelmat", jotka eimät ensinkään ole pttolustettamissa marsinkaan näin matamassa asias sa ja näin raakamaita hetkellä kuin tämä, jonka meroiset omat harmi- naisia kansojen historiassa. Holli- tumissa ja torikokouksissa niillä lienee tehty maiktttusia yksinkertai siin ja (ijatteleinattoiuiiir kuulijoi hin. Mutta millekään asialle ne eimät ole eduksi, eiroätkä edes to dista mitään muuta kuin puhujan siimotonta sisua ja huonoa suun- käyttöä. Pikemmin päinivastoin ue ivahingoittamat sitä asiaa, jota puhuja tahtoo puolustaa ja edis- tää, olkoon karkotuskin kuinka hy- mä tahansa. Ia muutoinkin. Edus kunnan mielipide moidaan saada esille paremmalla tamalla, saada moimakkaassa ja makuuttamassa- kin muodossa, käyttämällä tyyntä ja armokasta sanontatapaa. Ia hallituksen tekoja ja menettelyjä armostellaan ankarasti muissakin maissa, mutta missään eisnivait- tane sentään käyttää rvalikoima- tonta sanarvarastoa. Kun sosia- kistienkin taholla on näinä aikoina ja miimeksi tässä lähetekeskuste- lussa, josta uyt on puhe, kehotettu mielenmalttiin ja hillittyyn esiin- f/9 35* ■ I i »3 Sintanauiticmcn kartanon osta minen tilattomille. Senaatissa esitettiin torstaina femaalikuioernöörin kirje ja mi- iiiSternvaltiosihteerin kirjelmä wa- icjen myöntämisestä Liperissä ote- ivan Siinananniemen kartanon ostamiseksi tilattomia marten. Se naatti päätti kaupan päättämisen jättää famemtoimituskunnan teh- iämäksi. Pa! capny hdistyks et. Läänin kuroernööri on t. k. 4 pnä asianomaisten noudatelka- ivaksi mahmiskauuk Juuan kun nan paloapuyhdistyksen ohjesään nöt. £5? SS SS maantten poh;a Lipettn ptiajän iutjunntciiteit kylässä. Jotkut ivan- Hat ihuiijei muistatvat lapsuudes- saati kuulleensa puhuttaman, että jotu sotaherra, jonka nimi kuulni olleen Ptmtus, olisi sotaiväellään teettänyt sanotun tien. Tien yhtä- jaksoute.i pituus, mikä on scltvästi haivailtamissa on noin 2, o km. Se on aiman suora. Toisen pään lei i ka a kylän läpi kulkema maan- tie. Toinen pää päättyy Tutjun- nienten länsirannalle n. s. Kello- saaren iiromnt, josta oit kapein kohta noin 1 km. Nääkkylan Her nevaaran puolelle. Täälläkin läh- tee tienpohja suoraan rannasta etenemään mäkien ja rämeiden tyiniseen, niin „tomeri" Mäkelinin esiintymistapa tuntui sitä oudom- malta ja antoi aihetta sitä enem- irtäit toiivomaan, eitä tätä heidän keyotuslaan myös noudatettaisiin. Puhetta lukiessa tuntumat liial- lisiltä myös ne neumot ja kehotuk- set, joita hän lausui Venäjän hak- tilukselle sen omaan duutnaedus- tiikseen nähden. Hän sanoi aina kin ivenentiniston Suomeu maltio- päimillä hnomattttaivan, että Ve- näjän hallitus, jos se tahtoo saa- da duuniaedusiuksen monipuoli semmaksi, moi siinä suhteessa ryh tyä uudis'.uspuuhiin keisarikunnan rajain sisäpuolella, sillä siellä loy- tyy sellaisia kansalaisryhmiä, joil- ka tämä oikeus on riistetty yhtä häikäilemättömästi kuin nyt aio- taan riistää meidän oikeutemme, ja toisia kansakaisryniiä, joilla ei koskaan ole ollutkaan tätä oikeut- ta. ..Huolehtikoon hallitus", sanoi puhuja, ..ensinnä tämän mekivolki- siutiensii täyttämisestä ja kohdista koon ivasta sen jälkeen huolenpi- tonsa siinä suhteesta meihin. Sil loin silattaisi tehty tarjous (edus tajapaikoista suomalaisille ivalta- kuimandunmassa ja ivaltakunnan- iieuroostossii) ken tiesi herättää tääl läkin myötätuntoista mielenkiintoa, sillä siihen sisältyisi silloin mahdol lisuus päästä lähempään kosketut- seen Venäjän kansan kanssa, jo- honka me olemme aina pyrkineet ja johon me edelleenkin pyrim me". Kyllähän meidän omissa keski- näissä riidoissamme on tamallista maskapuokka neumoa lakaisemaan ensiksi oman kynnyksensä, ennen- kuin tämä sekaantuu muiden asioi- Diakouissat. Liperin seurakunnan diakonis- saa marten laadituille ohjesään nöille on läänin kumernöörin mah- mistusta anonut kirkkoherra S. Manninen. itaiott» kunnan Päätös. Tehdyn malituksen johdosta ou läänin kuroernööri t. k. 1 pmä laimvastaisena kuntoiinut Polmi- järroett kuntakokouksen päätöksen, miime joukttk. 18 pltä, jolla kun- takaiset päättimät korottaa kunnan maimaistaton johtajan ja emäit- uöitsijän palkan ">0 mktlla muo- dessa lukien kuluman muoden aluskatj samalla on kuntakokouksen puheenjohtaja Uno A. Varis, joka asiassa ou mirheellisesti menetel lyt, ivelmoitettu kulujen kormauk- sena maksamaan malituksen teki- jätke talolliselle A. .Karttuselle 10 markkaa ja Polmijärmen kunnan maltuuttamalle asiamiehelle 3 markkaa. Tnberkuliinitarkastnkset. Läänineläinlääkäri I. Elis Hän- uinen on määrätty toimittamaan tuberkuliiuitarkastnksen talollisten Eero Ne-valaisen, Paamo Koisti- sen y. m. karjoissa Nurmeksen pitäjästä sekä läänineläinlääkäri H. V. Helander talollisen Moo- ses Kinnusen karjassa Liperin pitä jän Ruokolahden kylässä. CD Äi 03* os' c-s i 12T «s» •aj '.4& is^s nr S" YM. Mutta maltioelämässä neu- mojen ja kehotusten jakaminen, kuinka toisen maltion olisi omat sisäiset asiansa järjestettämä, ei liene aiman paikallaan. Ei mar- siiukaau siinä asemassa, missä me olemme keisarikuntaan. Meidätt on puolustettama omia oikeuksiam- me saada järjestää ja hoitaa asiain- me oman oikeustajuntamme ja tarpeittemme mukaan. Ia kun torjumme mieraiden sekaantumis ta omaamme, liitit on rvältet- täioä meidän kajoamistamme rvie- raaseen. Sitäpaitsi eimät nuo ko- min läheiset kosketuksetkaan Venä- jän kansan kanssa, joihin puhuja makuuttaa meidän (sosialistien?) aitta pyrkineen ja edelleenkin pyr- kimän, liene noin ehdottomasti Suomen kansalle myötätuntoista mielenkiintoa herätämiä. Ollaan ko niistä seurauksineen niin selmil- lä ja mannat, ettei puhe niiltä olisi ainakin ennenaikaista, joka ei kyseessäolemassa pääasiassa yh tään mitään todista eikä asiaam- me edistä. Toisista pääpuhujista on sanot tu ja sen heidän lausuntojensa st- sällyksetkin osoitat»ett, että he esiin tymät kauttaaltaan sillä paria- menttaarisella armokkuudella, jota heiltä sopiikin hymäilä syyllä odot- taa. Varsinkin Tanielson-Kalma- ri on lausunut sanottamansa juh lallisen ivakamassa ja makuuttamas sa muodossa ja saamuttauut yhden kaikkein parhaimmista tuloksistaau. Ihmeteltämä on ollut se sielulli- nen moimakkuus, jolla hän uiko- muistista kymmenittäin esitti his- toriallisia tosiasioita, todistuskap paleita, rvuosilukuja ja päimän- N Mi & < P* e n o vi S" m S» fc3 < SZ S VS S" & ir m m