l.guvsnti>ins jouluieuun Zl p:nZ ki:o I4S — 1810 Sitten, mutta maita sitten kun olette saanut lippunne keimatuksi, pa»kaa se wa»l«nnrnaan. J ?s jollakin tavoin on tullut mer kinneeksi määrin maalilippuunsa, niin moi erehdyksen korjata, kun antaa saamansa lipun takaisin Vaalilauta kunnalle. Lautakunta antaa silloin sijaan uuden maalilipun. Nlinkuin jokainen täStä saattaa huomata, on äänestäminen hyvin yksinkertaista, kun maan ei itse tahdo sitä sotkea. AäneStySpaikolla on sitä paitsi Vaalilautakunnan ottama Baali- awns»aja, jonka neumoa pahim massa pulassa moi kysyä. Mielä kerran lyhyesti sanottuna on: otettawa «deltäkäfi» selko sii tä, »MS kohtaa waaliltp»«sa »» se liSt-, jota tahtoo ääneS- tää! waalipaikatsawedtttawä »vi ralliseen waaltlipp»nn pnnai «e» wiiwa tnon liStarnndnn fisSll,; tSSrittSwä lippn koko»»? ?atsott»wa että se leimat-a»; pantawa se waalin«r»aa»- - «non»alatse« puolueen toimihenktlSide» tulee pitää husli siitä, etiä kussokin äänestySclueeSsa puo ueen äänimäärä kasvaa. uu//5/c7. »"Perheuutisia. Torstaina mi- hittiin Kansallis kodissa amiotnttoon rieili Selma Kenno ja rautatien? irkailija E. M. Oittinen Samana päimänä wihittiin Harjamal- lasia morsiamen kodissa amivl ittoon neiti Nauha Lamminen ia Suistamoa piirin kruunuunimismieS Eino Kemppai nen. — „S a n a eu repaleisena" menee nuorsuomalainen puolue ivaale hin. Hel singin Sanomat kirjoittaa asiaSta m. m. seoraimaa! .Mitä erityisesti tulee nuorsuomalai seen puolueeseen, menee s» näihin maa leihin sangen repaleisena. Se hajaannus, joka jo virkäa aikaa on puolueen keskuu dessa mallinaut, ja joka näyttää johta man puolueen lahtia repeämiseen, on «räissä niaaliiiiireissä aiheuttanut ennen kuulumattoman denkilökohtaisen kudotak- sen^ joka helpost' waitutcaa puolueen äänimäärän mähenemiseen." — Sielläkin ruotsalaiset ja nuorsnomalaiset yhteistoi minnassa. Tampereen ruotsalaiset omat leivittäneet maalijulistukfi». joissa kehoitetaau rvailiviirin ruotsalaista ää neStämään sttä nuorsuomalaista listaa, joSsa enstmä.senä on tuomari V äfield, sillä .hänen ajatuskant n^a wasiaa lä himmin heidän omaansa." Ia nuorsuo malaiset tietysti myöskin äänestämät sa maa listaa, sillä onhan tuomari V äiie.d Ke,dänkiu miehensä, koska omat hauet eh dokkaakseen asettaneet. — Oikeus ottaa lapsekseeu Toisen luokan karteeni Tmitri Mladimi- romilsch von T ehn on korkeimmasta pai'aSta saanat lurvan ottaa lapsikseen kaSmattipoikansa A er mderin sekä hänelle ia hänen jälkeläisilleen siirtää vonTaehn sumun nimen ja armoa sillä numerolla, jolla se on otettu ritarihuoneen sukutan- luihia. — Ilmapallolla Pietarista Wien an Karjalaan. Kamalle il moitetaan Kuusamosta: TorStaina miikko takaperin läksi Pieta rista ka si mie«>ä ilmapallolla ilmatie teellisiä tutkimuksia marlen pyrkimään Onegaan. Oltuaan IS tuntia matkalla, saapuimat he mihdoin Wienin K irjalaon. Mutta sumuZsa joutuimat he tuulen aja mina aamaue merelle, josta maiivoin onnellisten sattumain kautta päästivät maalle ja lasleutuimat perjantaina Ke min k hlakunnaSsa Tistojärmen pitäjään Ohtau ky'ään. Mäestö joutui suuren pelon mallaan, ja luullen miimeiseu het keä tulleen, yrittimät akkunoista paeta uloS. Matkustajille ei onneksi mitään «vahinkoa tullut. Kajaanin kautta lahti- mät purjehtiiat pyrkimään kotiinsa kul jettaen hemosella suunnatonta palloa mukanaan. — On niitä hymiäkin osuuS- meijereitä. Ilistaron osuusmeijeri rakennettiin voin 3 muotta sitten. Se tuli kalustoineen maksamaan yli 7N.lXXZ mk. Oiuusme jeri on ollut nvt toimi' massa majaan talsi muotta. Tällä parin mucden toimiajallaan on meijeriliike tuot tanut niia paljon moittoa, että osuu?» kuula moi suorittaa moitlomaroistaan maltiolle siltä saamansa lainan korkoi neen. 4l/ö > mk takaisin. Samassa koko uksessa. jossa lainin suorittamisesta pää teltiin, päätti osuuskunta tilata SO»muo- sikerlaa ..Pellervoa" ensi muodelsi eli osuuskunnan kaikille jäsenille. ^ Mihin aikaan puut omat kaadettamat? '-L estphaalin talou dellisessa ykd Styksessä on kokeiltu eri muoden aikaan kaadettujen puiden lujuu desta. »sadettiin neljä yhtä manhaa kuulta, yksi joulukuulla, toinen tammikuulla, kol mas helmi- ja neljäs maaliskuulla. NäiStä tehtiin neljä parrua, i öihin kiin- uttettiiu yhkä suuret painot. Silloin huomattiin, että tammikuussa kaadetulla puulla oli 12 pros. pienempi kaiinatuS- moima kuin joulukuussa kaadetulla; bel- mikuuSsaj kaadetun suhteen oli erotuS 2l1 pro?, a maalisi, kaadetun L8 prol. KahdeSta aiman samanlaisesta kuu sesta, jotka oli upotettu kosteaan maahan, oli helmikuulla kaadettu mädännyt 8 muodeSsa, jotamaStotn joulukuussa kaa dettu oli luja mielä 13 muoden kuluttua. KahdeSta pyörästä, loista toinen oli tehty joulukuussa, toinen helmikuussa kaadetusta pyökistä, keSti edellinen kuusi muona, sensijaan että jälkimäinen tuli kelpaamattomaksi 1 muodea kuluessa. Heidän omasta suustaan. Otiu ajankuluksi käsiiui tämän joulu kuun 27 pnä teddyn nuorsuomalaisten toisen siimen pää-äänenkannaltajan »Suo malaisen Kansan", ia — niin kummalta kuin kuuluukin — löysin siitä väärlyn Minua dumitti, ja minä lutn koko kirjoi tuksen otsakkeesta lopussa olemaan „T H -- «imimerkknn aSti. .I ämä ivulu uutinen" oli sen nimenä ja uäin sen alussa sa nottiin: .DHtS hämmäStyttämäuä kuin odotta mattomana tuli jou uaatto»äimänä uuti nen, että tod. maltioneum. Rein oli pyy tänyt ja saanut eron hoitamaStaaa yli opiston sijaiskanslerin mirasta ja e tä ma>ttoneumoS Edz>. Hjelt oli nimitetty tähän mirkaan." Sitten seurasi pitkä y'istyS- ja mali- tustmirst, johon en nyt puutu. Multa kirjoituksen lopun pyodän tässä toistet tuna ikuistuttua, koska minuSta „suomet- tarelaiset" sanomalehdet eimät edeS sor- tomuosina puolustaneet kantaansa niin tuliNn sanoin kuin se tässä tehdään. Räin luetaan tuon kirjoituksen lopuSsa: .Meidä» o« pakko suoraan lausua, että niinkuin asiat nyt omat kehittyneet, on ikämä esimerkki maamme mirkamiehille annettu. EllöSn kukaan, joka tahtoo meidän oikeuttamme ja kansallisuuttamme puolustaa, millääu ehdolla »vetäytykö pois siitä paikasi», johon hän on asetettu. Olkoon manha, olkoon vuori, »iin kauan kuin on rehellinen tah o, toimikoon ja taistelkoon jokainen oikeuksiemme puoleSta sillä paikalla, miSsä hän on. Jos sima kaatuu niin kaatuu kunnialla ja toiset jatkamat innolla työtä ja taistelua. Kuka kuolemaiuen olisi uskonut, että kagaaliSmin kiimain sanomalehti »oin uljaasti puolustaisi suomalaisen puolueen kaniaa? Ei kukaan! Olihan «ka, Moiu paikoilleen jääneitä hämäistnn, potkituin ia herjattiin samalta taholta Mitä jul- keimmin — isänmaallisuuden nimessä. Sama suomalaisen puolueen kanuan oi ealsi tunnustaminen miime kesänä .Nya PreSseoissäktn' julkituotiin, joten ei ole ihme, että sen nyt jo nuorsuoma laisetkin uskaltamat sanoa. Niia että eihän tämä siiS ole mitään uutta. Ei ollenkaan, enkä jii» sen johvoSta ole asi aan puuttunut. Mutta kun muutamat nuorsuomalaiset sanomalehdet miime päi- minä onmt painattaneet lutyainsa silmien etcen ja rvalitsijoita puolueelleen saadak- seea nl. m. näin korealta helZkymiä sa noja: .MuiStakaa sitä, että nuorsuoma laiset omat komina muostna kantansa säilyttäneet ja sen puolesta taistelleet ja ohjelmaansa noudattaneet- heidän ei ole tarvinnut kelkkaansa kääntää, j n. e.", niin minua naurattaa. Ja minä surkut telen nuorsuomalaisten huonoa muistia. KukaS se sitten o» kelkkansa kääntänyt, myötämaata aina hakenut, kaikissa ast oissa häntänä heilunut, heilunut ja ku martanut. elleimät nuorsuomalaiset! Suomalaisella puolueella on isänmaan etu ajetamona ja se o« asiaansa aina ajanut yhtä suoraan idän kuin kotoisiakin lännen mastuSrajioan mastaan, sosialis teilla ja ruotsalaisella puolueella oa heil läkin toki omat luokkaetunsa, joiden puo lesta taistelemat. Mu ta nuorsuomalai set! Milä heillä on? Ei mitään. Heillä, jo» oikein ajattelee, ei ole edeS omaa ..kelkkaa", jonka moisiivat kääntää. Hr humitseea las'ewat milloin ruotsalaisten milloin sosialistien kelkalla, ja nämät ku" kellkavsa kääutäwän silloin kääntqmät nuorsuomalaisetkin. Nuorsuomalaisten ei siiS kannata puhua kelkan kääntämisestä mitään. Parempi tun koettamat jouduttaa sitä jakoa, joka tulema on, ja jossa suomalainen puolue saa nuorsuomalaisista oman osansa, ruot salaiset samoin omansa ja sosialisteille annetaan — joS heitä silloin löytyy — täbteet. Ajatelkaa maaseudun nuorsuomalaiset asemaanne ja antakaa uyt jo äänenne suomalaisen puolueen listoille. Nuorsuo malaisen puolueen listoilla tulemat ää nenne main ruotsalasuiitta tukemaan. >5sa. ILll8i-8llMK8tA. Eduskuntaehdok kaitamme. Aksi niitä miehiä, jotka aina omat olleet maatamiljelemän mäeStömme kunnia, on maanmiljelijä Taame Junnila. Suur!a kou luja käymällä, mutta terZmän ym märryk en, ediStymiShalun ja hymän työkymyn omaamana, on hän tieto ja käytännön miehenä kohottanut itsensä asemaan, johon ainoastaan hurmat omat päässeet. Hän onkin siten sekä henkisen että taloudell sen toiminnan aloilla monipuolisesti hyö dqttäen pystynyt työskentelemään jo monessa kohden eturintamassa kulke maan. Lukuisat omat ne yleiset asiat ja puuhat, joissa hän kotipitäjässään on ollut osallisena ji joihin nähden hänen ymmärrystään, tietojaan ja innostamia harrastustaan on tar- mittu. Niiden luetteleminen ei ole tarpeellista. Luottamusta herZttämä on se huomio, joka hänen osakseen pankkiliikkeen alalla on omistettu. Tyrmään, HS nen aikanaan sangen suurelsi kehittv neen, säästöpankin hoitajana toimi maanmiljelijä T?awe Junnila monet mucdet. Ja kun pari muotta sitten Tampereen osakepankki perusti haa rakonttorin Tyrmäälle Mammalan kauppalaan, kutsuttiin hän sen joh tajaksi. Satakunnan maanmiljelySseuran johtokunnan jäsenenä on hän niwl ikään toiminut. On luonnollista, että mainmilje lijä Taame Junnilan kaltainen mies myöskin eduskuntaedustajia Malitta^ eSsa on huomattu. Suomalainen puolue, jolla aina on ollut onni lukea Taame Junnila etemimpien ja in nokkaimpien jäsentensä joukkoon, on hänet kolme kertaa peräkkäin eduS> kuntaan malinnut. EduStajatoimeS> saan on hän, niinkuin kaikissa mui?> sakin, etemäSti kunnostautunut. Sitä osottaa sekin, että hän on eduikun> naSsa kuulunut laki» ja talouSmalio> kuntaan, pankkimaliokuntaan ja tc> louSmaliokuntaan. Eräissä hallituksen asettamissa ko> miteoissa on maanmiljelijä Taame Junnilaa niinikään käytetty. Hänen puolueensa keskuudessa naud timaStaan luottamuksesta on tcdit, tuksena, että hän on ollut malittuna puolueen maltuuSkuntaan ja puolueen eduskuntaryhmän maltuuSkuntaan. Harmoin muutm tapaakaan hen kilöä, joka niin selmänäköiseSti kuin maanmiljelijä Taame Junnila käsit täisi aatteellista ja taloudellisia, yh teiskunnallisia ja maltiollista kysy myksiä ja joka omaisi niin suuren rakkauden kansallisiin ihanteihin. Maanmiljelijä Taame Junnila on nytkin Suomalaisen puolueen ehdot kaana. Meidän tuskin tarvinnee huomauttaa, että maalipiirimme ää- nimaltaisten kunnianasia on äänes tää eduskuntaan tälläkin kertaa maan- miljelijä Taame Junnilaa. W-»rmaa onkin, että kannatus, jo !a hän laa jalti nauttii, on niin suuri, että epäi lystä hänen malituksi tulemisestaan et ole. Huomautamme lopuksi, että maan- milielijä Taame Junnila on ehdo- !aS, jota hymällä syyllä moi suosit- taa kaikk en sellaistenkin kansalaisten ääneStettämälsi, jotta eimät lukeudu Suomalaiseen puolueeseen, mutta jotka eimät myöskään ole sokeasti toisten puolueiden komentoa seuraa mia henkilöitä. Maa>wUje«jä Taave J«»- «ila» nimi on listoilla N. ja 22. Maanm ljelijä. Torpparit toimeen! Me tiedämm», mitä etuja uusi maanmuokralaki sai torpparioloissa aikaan, sillä sen kautta torppariolot makaantuimat. Me myös tiedämme, ettei se semmoisenaan yksin kykene poistamaan niitä Väärinkäsityksiä ja käytöksiä, joita torpparioloissa yleensä on; sentähden on meidän rumettama järjellisemmin malmomaan etujamme. Elkäämme pakkomiljelyS- ja pakko- luomutuShumpuukin ympärillä tur haan kuluttako sitä suotuisaa aikaa, mikä meillä nyt on yleisen ja yhtä läisen äänioikeuden saaneina, maan yhtykäämme tilattoman mäektön maanhankinta-kysymyksen ympärille. Siinä on ydinkohta meidän tulena?» toiminnallemme. Sillä yksin ratkais taan suuri uudistulsemmi tilattoman mäeStön kysymyksessä. PakkoluomutuS ja pakkomiljelyS on jo useilla moltio- päimillä ajallisesti osotettu mahdot tomaksi. Sosialidemokraatit eimät ole kyenneet sen puolustamiseksi mitään asiallista luomaan esiin, joka olisi vähääkään todistuksena, että sitä edeS moist kumitella mahdolliseksi toteuttaa nykyisessä yhteiskunnassa. Meillä torppareilla eikä ainakaan maalais työväestöllä ole aikaa tuon- laisia tuulentupia odotella kuin on pakloluomutuS ja pakkomiljelyS. Ah- ! ykäämme sensijaan yhteiSmoimin Suomalaisen puolueeseen malmo maan etujamme! sillä se ohjelma, jonka Suom. lainen puolue on laatinu? maanhznkinto kysymyksessä tilatto malle mSeStölle, on toteutettamissa jo nykyisessäkin yhteiskunnassa. Se ei peruS:u kaukaiseen muofituhanfien takaiseen odottamiseen, maan siinä on otettu huomioon se kehitysmahdolli suus, mikä on yhteiskunta-oloille ja erittäinkin tilattoman mäeStön kysy mykselle mälttämZtön. Meistä maa- tamiljelemäStä työmäestöStä itsestäm me riippuu, miten rupeemme »vaikut tamaan olojemme järjeStZmistä. El liämme enään antako mahdottomien lupausten itseämme houkutella. Torppari Juho Seppä-Murto. Satakunnan «aifille. Olen lukenut ..Satakunnan" miime miikon tiistain ja torstain numeroista ..Maalaisnaisen" kirjotuksen ja „Suo malaisen puolueen porilaisen nais järjestön" julistuksen. Molemmista sellaisenaan ei ole muuta kuin hymää sanottama. Mutta sittenkään en malta olla ka joamatta noiden kirjotuSten muuta miin aito naismaisiin kohtiin. Kai kella yStämyydellä jo heti alussa huo> mauttaen, että teen tämän hymössä tauotuksessa ja asiacnne kaikin puo lin auttaakseni, kuten tämän luettu anne kyllä tulette näkemään. ..Maalaisnainen" kirjoittaa „Sa< takunnan" n:!sa 145 m. m.: „Wiime maaleissa ei ollut meikä lätsillä listo'lla ainoatakaan nais ehdokasta. Me naiset pidimme sen mieltä masentamana epäkohtana, jonka päätimme ensi tilaisuudessa korjata" Porin naisjärjestö kirjoittaa m. m.: ..Mutta mälymyZ ja innottomuuS on miime aikoina mallannut mielet. Ensimäisissä maaleissa saamutettu äänimäärä naisääneStäjiin nähden on tuvtumaSti joka maalisia laskeutunut. Tuntuu siltä kuin mei dän naisten entinen tunnuslauseen,- mekin: «oikeudet asettamat meille mel- mollisuuksia", olisi unhoituksiin jää nyt. Tosin kyllä olemme me, Turun ja Porin läänin pohjoisen Vaalipii rin naiset, jo kaksiin maaleihin käy neet ilman oikeutta, se on, ilman naisehdokasta. Olisikohan syy la maannukseen etsittärrä siitä?" Ja mielä: „On mahdollista, että saamme osaksemme moitetta, että olemme toi mineet erityisen naisten listan, mutta olemat olot meidät siihen pakoittimat. muuta menettelyn mahdollisuutta ei tällä kertaa löytynyt". En nyt puhu mitään naisehdok kaastanne enkä siitäkään, että Te näytätte luuleman olemanne..ilman oikeutta" silloin kun olette ilman naisehdokasta. Me miehet näet ylei sellä, yhtäläisellä äänioikeudella käsi ämme mallan toista. JoS esim. tässä maalipiiriSsä ilmestyisi eteväm piä naista kuin mieSehdokkaamme, niin me miehet heti asettaisimme koko listalle paljaita naista eikä yhtään miestä emmekä enstnkään katsoisi ole mamme „ilman oikeutta", maan käyt täisimme äänioikeuttamme noita maakuntamme parhaita maltiopäimille miedäksemme ajamaan asiaa, maan ja kansan etua mal momaan. Sen me tekisimme aiman yhtä innokkaasti maikka kaikkikin eh dokkaat olistmat naista. Kuu teillä naisilla nyt on oma eh- dokkaanne, ..oikeutenne", niin osotta- kaapa nyt sitten, onko teissä tarmoa, onko teissä isänmaallista mieltä, onko teissä toimintakykyä. Menkää nyt maaliin ja miekää naapurinnekin. Mialien jälkeen pian saodaan nähdä, miten Satakunnan naiset omat toi mineet. Varokaa, ettette häoeään joudu. MieS. Kantaanpiiiin, Pomarkun ja Noormarkun valitsijoille! A«la tappoi Porin-Kaukaa»- pää» ra«tatielystzmtzkse« »ii«e kerralla? Kun rautatiekysymykset miimekst olimot eduskunnassa esillä, puolsi rautatit maitokunta lämpimästi Kan kaanpään—Porin ra'aa. Mutta kun kysymys tuli eduskunnan istuntoon, tapahtui se merkille pantama ihme, että Satakunnan sosialistien lähettä mä edusmies Wäinö Tanner tappoi koko kysymyksen ilmoittamalla, että eduskunnan sosialistit tulemat anta maan äänensä ainozStaan Pohjan maan poilk radalle sekä sille rauta tielle, joka on aijottu Koivistolta Viipuriin. Herra Tanner tiesi hy- min, että Menäjän sotilaSmiranomai- silla on aikomuksena rakentaa Koi- mistolle sotasatama, joten tämän ryh mäkunnan menettely on enemmän kuin ihmeteltämää kun kysymyksessä olt siksi tärkeän paikkakunnallisen rau tatien rakentaminen kuin on rata kysymys Porista Kankaanpäähän. Tällä tamalla sosialistit ajamat kaisan parasta. — G«omalaisella p«»l»«ella oli Huittisissa t. k. 27 pnä esitelmä tilaisuus Karhulassa. Opettaja Ran tala piti termehdySpuheen. Edustaja- ehdokas, neiti Saida Polminiemi piti laajan, lämminsydämisen puheen sel- mitellen niitä maatimuksio, mitä ny kyhetki asettaa isänmaanyStämälle. PaikalliSehdokaS maanmiljelijä Sjö- stedt-JuSsila puhui sujumaSti ja sel- mäpiirteisesti nykyajan maltiollisista asioista. Lopuksi kiitti maanmiljelijä F. Liuhala esitelmänpitäjiä. Suoma laisen puolueen jäsenet lähtimät tilai suudesta marmaSti päät äen äänestää joko naisten listaa numero 10 tai Huittisten listaa 17. Mäkeä olt ti laisuudessa noin parisen sataa henkeä. — W»o«al«ife» est- tel>»äti!ats«»ksta on miime päi- mmä pidetty maolipiirin eri kulma- tunnilla runsaasti ja mäkeä on niissä ollut marsinkin toisin paikoin ihme teltävän runsaasti. M. w. Lamiolla miime keSkimiikkona oli tohtori Lauri Ingmanin esitelmiä kuulemassa yli 400 hengen, HarjamallaSsa torStai- iltana maanw»jelijä T. Junnilan ja opettaja G. V. Lehtosen puhuessa noin vavsen sataa henkeä. JnnoStuS on ollut yleinen. Eurajoen Jrjanteella eilen pidetty kokous onnistui myös erittäin hymin. Tupa oli täynnä mäkeä ja tarkkaa- maisina kuunneltiin ansiokkaita esityk siä. — Harjatoalla» Sarh» toi- mempanee repäisemän iltaman lop- piaiSpäimänä klo 7 i.p. Harjamallin seurahuoneessa. Ohjelma on hymin lupaama ja hauska. Sopiipa silloin nakkilalaistenkin tehdä rekiretki ilta maan; oman paikkakunnan mäki tie tysti kiiman rie«tSä sinne kehotta mattakin. Kokemäkiläisetkin omat termetulleita. — Dialo»aattitzhditty> pe- ruStettim Euraan t. k 28 pnä Kir konkylän kansakoululla pidetyssä hen gellisessä iltamassa. IhdiStyksen joh- okuntaan malittiin oveltajatar Helma Helomaa, roumat Sandra SalokaS ja Tilda T?iwola, poStori K. E. Salo?aS ja opettaja E. Grönlund. Eurassa olema diakonaatttkaSsa, lä- deS 1.5V0 mkaa, tulee nyt perustetun yhdistyksen omaisuudeksi. Päätettiin heti pyytää diakonissasairaanhoitaja- tar Euraan. Kun Euran pappilan mirkatalon rakennuskassan rahastoon on ensi muonna odotettamissa yli 100 000 mkn lisäyS metsänmyynniStä, päätti yhdistys senaatilta pyytää 10,000 mkaa mainitusta kaSsaSta dia- konaattirahaStoon fiirrettämäkst. — BhteiStoi«i«taa sa«o«a- lehtie» ka»»o«sa. Lumian Kor- menkyläSsä omat s nomalehtien tilaa jat jo parin muoden ajan kukin muo- ronsa mukaan kantaneet toisilleen poStin tuomat sanomalehdet täten helpottaen toistensa jalkajuoksuja. Kan- tomuoro on kullekin tullut kerran — kakst muodeSsa. Samanlaisen jalka- poitin aikomat kyläläiset ensi muon- nakin ylläpitää ja kokoontumat astuta järjestämään enst tiistaina tammik. 3 pnä Selinin torppaan. — Sopisipa muidenkin kyläkuntien asukkaiden seu rata lumialaiSten esimerkkiä. — Heikkoihin jäihin hukkni Kaumatsalla totssapäimänä suutari Mirtasen 10-muotiaS Wilho-niminen poika. Meljensäkin oli ovuun men nessään joutua mellamon saaliiksi. — «okemäen walikär»iillS miime torstaina oli ömnen kerran esillä torpanpoika Mihtori WaSta- mäkeä maStaan noStetw murhajuttu. Nlinkuin muistetaan, ampui Masto mäki elok. 27 pnä itsellisenpoikaa Hugo Nordlundia remolmerilla mat- saa», jonka johdosta Nordlund t. k. 2 p. kuoli. Murhan johdosta tuo mittiin MaStomäki 3 muodeksi kuri- tushuoneeseen ja suorittamaan ruu- miinamauS- y. m. kulut. LumattomaSta miinonpoltoita tuo- mitttin työmies Juho Raikumaa 150 mkn, hänen matmonsa Hilma 100 mkn ja suutari Jalmari Forsberg 100 mkan sakkoon. Sakotetut olimot, kuten ennen olemme kertoneet, yksissä neumoin keittäneet miinaa Raikumaan saunassa Kokemäen Kynsikankaan- maassa. Talokkaan Emert Torkkelin emännän- potkaa Kalle Kuittia maStaan nos tama puukotuSjuttu lykättiin talmi- käräjiin. — VtzhS«aa»l«od»n kirkon ehtoolltSoStiatn ».«. wark»t«- ta on toinen saatu kiinni. MaraS- tetut ehtoollisaStiat on löydetty Porr- «ahden kartanoa metsästä Uudenkirkon pitäjässä. Toisen markaan jälillä ol laan. Poliisi kieltäytyy antamasta lähempiä tietoja. — Ikoloin tzleisekst on hirmien salametsästyz käynyt Kitkan jokisi- mulla. MetsäStyslupa-ajan loputtua saimat nuo uljaat otukset olla mähän aikaa rauhassa, maan sitten kun tuli lunta, alkoi taasen hirmenajo. Met sästäjät olimat alussa mähän arem pia, maan kun jouluaattomiikokst sat tui tulemaan isot suojat ettei mikään metsätyö sujunut, silloin käytiin roh keasti hirmenajoon. T. k. 19 pnä jo kohti päimän tultua ajoi kaksi mieStä kahden koiran amustamana neljää ko meata hirmeä, joista k kst jo ennen puoltapäimää koman kuulasateen touok si kaatui Teukkul n ky'äläiSten met sillä oleman Pirtinkormen suon syr jään. Kuinka kaumon saamct tällaiset metsästäjät olla rangaistuksetta? Kun edillisinä muosina eimät miranomais- ten toimenpiteet ole johtaneet min käänlaisiin tukoksiin, on metsänomiS- tajain siis itse ryhdyttävä suojele maan näitä eläimiä. Simullinen. — HeinS»fie«e»w«ras sait» kiini. Eurajoen Lamilan kartanon lukitusta luumaSta on maraStetw tämän syksyn kuluessa noin 12 heh tolitraa heinänsiemeniä, jotka painoi- mat noin 50 kiloa säkki eli yhteensä noin 600 kiloa. Tutkimus on p detty nimismies Saarnimaaron johdolla ja Porin etsimäin poliisien amulla. Miime torstaina mangittiin sitten torppari Juho S'gsr>d RoSmall eli L?pis!ö Eurajoelta Kainuun kylästä ja passitettiin eilea Turun läänin mankilaan. Oopa nyt sumiki» waiwa? Puhe väsymyksestä on tällä het kellä sellaista löroötyStä, jota ei keh taisi kuulla kenenkään suomenmielisen ilmilausuman. MiStä olet mäsynyt? Mitä olet tehnyt puolueesi ja maa lien hymäksi, joSta olisit mäsynyt? Ethän ole tikkua ristiin pannut! Sitä paitsi eihän sinulta paljoa maaditakaan. Ainoastaan se. että pi- dät kiinni oikeudestasi, ettet jätä käyt tämättä äänioikeuttasi, ettet olemalla maaleista poissa osota olemasi kyke nemätön olemaan kansakunnan jäse nenä, ettet osota olemasi armoton nauttimaan yleistä, toisten Suomen kansalaisten kanssa yhtäläistä ääni oikeutta. Kaikessa tässä maaditaan sinulta main sen merran liikuntoky- kyä, että pistäydyt punasella kynällä metäsemässä miiman suomalaisen puo lueen listalle. Siinä sinun osasi. Ja tuosta työstä ei tarmitse jo ennakolta kuukausittain maikeroida mäsymyUö! Näin kun itsekin huomaat malit te kemisesi aiheettomiksi, niin mirmaon jo menet naapurisikin puheille, herä tät hänet unettaan ja innostat hä netkin ..mäsymykseStään huolimatta" kämäsemään äänestyspaikalla kansa laisoikeuttaan suojaamassa. Sillä oi keuksistamme nyt on kysymys. JoS Suomen kansa nyt ei ota runsaslu kuisesti osaa maaleihin, niin moidaan se mihamieStemme keskuudessa Venä jällä selittää siten, ettei kansa itse äänioikeutta kaipaakaan. Maaleihin joukolla menemällä on juuri vyt osotettama mihamieStemme tuollaiset puheet perättömiksi. Jokai sen satakuntalaisen, joka itse on he rännyt näkemään, mikä maara uhkaa maatamme, on nyt uhrattama nämä päirrät, joka hetki, tästä enst tiistai- iltaan saakka huolehtiakseen ja ollak seen marma stitä, ettei yksikään suo menmielinen hänen äänestysaluees saan jää maaleista pois. Jo maa nantaina puolen päimän aikaan on oltama selmillä siitä, kutka suomen mieliset mielä omat äänestämällä. Silloin on pantama hemoset Miljoi hin ja lähdettämä sellaisia hakemaan maalipaikalle ja ajettama niin kauan ja niin monella hemosella, että tiis taina puolenpZimän aikaan ei koko äänestysalueessa ole yhtään suomen mielistä äänestämättä. — J»S tahdot rakentaa rauhaa, SäneStä Suomalaisen puolueen eh dokkaita. JoS tahdot säikyttä!! ruotsalaisuu den ieStä hartioillasi, äänestä nuor suomalaisia. JoS tahdot jättää omasi ji syn nyinmaasi kohtalon yltiöpäisten suu- loStel jäin käsiin, äänestä sosialisteja. Nä!kä tai pelko ajaa eläimen taiste luun. mutta ihminen tuntee iloa, kuu moi saattaa toisen perikatoon. — Seneca. Joka kaikkialla kulkee, ei ole missään kotonaan. — Sene»,. N'eimmat katsomat, mikä on tapa, ei. milä on oikein. — Senecr. Seurustele ainoastaan sellaisten ih misten kanssa, sotka moimat tehdä sinut paremmaksi. — Seneca. Ei se ole onneton, jonka täytyy jotakin teddä käskyStä, maan se, joka täyttää käsky» «vastenmielisesti. — Eeriec,. Jos tahdon jollekin narrille nauraa, ei minun larmitse mennä kaumaS: nauran itseäni. Seneca. Eläkäämme, niinkuin olisimme kaikkien näkymissä? ajatelkaamme, ikäänkuin joku möisi näddä sydämeemme. Ja eräs mai kin: Jumalalle ei ole inilään salattua. - Senecä. Mikä on ero miehen mälillä, joka roh keasti kohottaikse kohtalon yläpuolelle ja täyttää kaikki melmollisuutensa ja sen mälillä, joka main oa elänyt monta muotta? Edellinen elää kuolemansakin jälkeen, jälkimaine» on jo eläessään kuol lut. — Seneca. Miksi ei kukaan tunnuSta Mikojansa? KoSla hän mielä on niiden mallassa. Untansa moi kertoa ainoastaan malmeilla olema ja mikoien tunnustaminen oa pa rantunee» tunnuSmerlki. — Seneca. Jalon työn palkkana olkoon tieto siitä, etta on sellaisen tehnyt. — Seneca. Äänioikeutetuille muuta mia kysymyksiä. Se makava «valtiollinen asema, jossa kansamme nyt elää, asettaa maStattamaksemme seuraamat kysy mykset: 1) Sallitteko niiden, jotka kansam me sisäisen itsenäisyyden ja sen ke ralla koko sen onnen tahtomat tuhota, ensi tammikuun 2 ja 3 päimänä toi- mitettamien malttolltSten maalien jäl keen saaman tilaisuuden ilkkuen sanoa: ..suomalaiset omat taipumaiset luopu maan isittä perimistään laista ja oi keuksistaan sekä mukautumat omista- mian yleiSmaltakunnallisen lainsää- dämöjärjeStyksen, kutea olemme Väit täneetkin?" 2) Sallitteko viiden, jotka Suomen suomalaista kansaa ja sen kansalliS- suomaloisia pyrintöjä halmeksuen ja ylenkatseella omat kohdelleet ja edel leen niia kohtelemat, ilkkuen osoittaa suomalaisen puolueen äänestäjäin lu kumäärän ja siitä luonnollisena seu rauksena oleman puolueemme edusta jain lumun eduskunnassa Vähene mistä, sekä riemuitsewan kansallis mielisten kärsimästä Vaalitappiosta? 3) Moitteko lemolliseSti nähdZ kan samme tulevaisuudelle sekä sisäisen että ulospäin turmiota ennustaman maaran lähenemistä, mihin ehdotto masti kansamme syöksyy — joS mei- käläisen sosialismin tunnottomien ja mastuuntunnetta mailla olemien so- sialiStiagitaattorien luku Teidän maa leista poisjäämisenne tähden kansam me eduskunnassa lisääntyy? 4 , Sallitteko koko sivistyneen maail man osottaa meitä sormellaan ja sa noo: ..Suomen kansa on vielä niin alhaisella asteella, ettei se edeS käytä äänioikeuttaan?" JoS ette isänmaatanne ja kansaan ne rakastamina edellämainittua sallia moi: Niin menette itse kaikki esteet syr jään sysäten ensi tammikunn 2 ja 3 väimänä äänestämään oman Suo malaisen puolueenne ehdokkaita edus kuntaan. sekä pidätte huolen siitä, ettei ainoa kaan läheisyydessänne olema puo- lueemme äänivaltainen jäsen jätä tätä tällä hetkellä monin kerroin kal lista kansalaiswelwollisuuttansa täyt tämättä. — Sosialistit ja n«ors»o«a- laiset menemät viimeistä mieStä myöten nyt niinkuin ennenkin maa liin. Suomenmielinen, niin tulee sinunkin menetellä. — Kirjaltajalakko Uadetsa- kanpnngissa »e»«»t «HtttzH». Suomen kirjaltajalnton Uudenkaupun gin haaraosasto päätti kokouksessaan eilen peruuttaa irtisanomisensa, jonka lälkeen työmäki kaupungin molem missa, nim. „Uudenkaupungin Sano main" ja ..Matka-Suomen" kirjapai noissa ilmoitti isännisiöilleen halua mansa edelleen tammikuun 1 p:5tä alkaen työskennellä. — Porwoon tnomiorotoaSti, Pormoon kaupunki- ja maaseurakun nan kirkkoherra E. von Herzm on pyynnöstä eilen saanut eron kalkista papillisista Viroistaan. — Mene Sä»eStS«Län suo menmielinen kansalainen! Mie naa purisikin maaliin ja pidä huoli siitä, että kaikki makamat ihmiset käymät äänestämässä. Määrällinen ase. JoS jo suoStuntakielloSta yleensä on sanottama, että se on määrällinen ase käyttäjänsä, eduskunnan, kädessä, niin turmiollisen luonteensa se morsi- naiseStt osoittaa miinasuoStunnaSta taikka oikeammin sanoen miinamerosta puhuen. Sosialistit näyttämät itsekin siellä, missä suoStuntakielto on pantu tiukemmin kysymykseen, rumenneen epäilemään, ku nka tosiaankaan moi tuolla suoSiuntakielto-asialla lähteä pitemmälle purjehtimaan siitä huoli- matta, että se kiihotuksen kannalta on erinomaisen muhkeata ja huomiota herättämää. Sillä mikä olisi lähin käy'änrölli- nen seuraus wiinawer«nkieltämisestä? Ehkä se, että miinaa malmiStettatfiii' merotta ja että miinarahat, n. 12 miljoonaa mk., jäisimät miinan malmiStajain taskuihin. Näitä juomia epäilemättä atman tamatto- missä määrissä rumettaisiin käyttä mään. Mitä turmiota ja kurjuutta näin ollen kansaan lemiäisi, se on jokaiselle selmä sanomattakin. Toinen puoli kysymyksessä miina merosta on se, että miinamerorahat käytetään kulkulaitoSrahaSton tervei siin elikä uusien rautatieratojen raken tamiseen. Tämä Valtion toiminta, joka edistää maamme taloudellista Vaurastumista yleensä ja samalla hankkii työtä useammalle tuhinnelle työmiehelle tekeillä olemilla rautatie- radoilla, lakkaa tietySti samalla kun wttnawero lakkautetaan. MiinasuoS- tunnon kieltämisestä on siis seurauk sena suuri wiinatulwa ja sen muka- na köyhyys, puute ja turmio sekä työttömyys tuhansille työmiehelle ja kurjuus heidän perheilleen. Tarmi- taon tosiaankin paatuneen sosialistin tuntoa ennenkun pelkän Valtiollisen kiihotuksen Vuoksi rybtyy tämmö Stä aikaan saattamaan Me köyhälistölle, jonka parasta samainen sosialisti kuitenkin aina kehuu ajamansa. Näi on asian laita yhtäälle. Toi saalle se on sellainen, että miiname- ron poistaminen toisi mukanaan mal lan armaamatonta mieltmaltaa jo selkkausta laillisuuden kannolta. Pa- lowiinaSta malsettama wero ei sanan Varsinaisessa merkityksessä ole suoS- tunta, mikäli suoStunnalla ymmärre tään määräajaksi myönnettyä meroa. SuoStuntoja owat sanan »arsinai seSsa merkityksessä leima-, mallasjuo ma- ja pelikorttisuoStunnat. Toinen on laita palowiinaweron, jota sitäkin tamallisessa puheessa useimmiten sa «ottanee suoStunnakst, multa lcin kannalta epäilemättä on aimon toista. Pilomiinamero on me llä nyky sin omiminen Välimuoto Vakinaisen Ve ron ja suoSlunnan Välillä. Se e> siis ole kaikissa suhteissa suostunnan kaltainen. SuoSlunnan luontoinen on tämä mero siinä, että sen suuruu den määrää eduskunta yksin ja että tämä suuruus on main määräajaksi mahmistettu. Mutta palomtinamero eroaa marsinaisista suoStunnoiSta ja lähenee makmaiSta meroa siinä, että sen suorittaminen on säädetty tamal lisessa laissa, jonka muuttaminen taikka kumoaminen Vaatii se 'ä edus kunnan että hallitsijan suostumuksen. MoimaSsa olem?, 9 p:nä kesäk. 1892 annettu asetus palomiinan mal- miStamiseSta y. m:Sta säätää nim. 1 pykälässään m. m. että »jokainen hymämaineinen ja rehelliseksi tunnettu Suomen kansalainen olkoon oikeutettu malmtStomaan palomiinaa »reron maksamista maStaan". Tämän mu- kai'eZti saa siiS Suomessa palowii- naa malmiStoa, ja tästä valmistuk sesta on maksettama meroa. Tämä säädös on muutettowissa ainoastaan eduskunnan ja hallitsijan yhtäpitävän päätöksen kautto. Ahtä mähän siiS kuin eduskunta, ilman että sanottu lainrikka lailli sessa järjestyksessä muutetaan, moi kieltää palomiinan Valmistuksen, yhtä mähän se moi muuten kuin tätä sa- maa tietä kulkemalla päättää, ettei palomiinaa ole merotettama. Mai nittu palomiina-asetuksen 1 pykälä merkitsee siis käytännössä, että koko se tehtSmä, mikä eduskunnalla palo- miinameron suhteen on, niin kouman kuin tämä säädös on muuttomatto, rajoittuu sen meron suuruuden mää räämiseen, mikä palomiinan malmis- tukseSta on maksettama. Nqlyisin mäirää eduskunta tämän meron Vuo sittain. Kysymykseen, moiko eduskunta näin ollen kieltäytyä määräämästä palo- tviinameron suuruutta, on siiS waS- tattama kieltämällä. JoS se sen tekee, seuraa stitä mälttämättömäSti lain- moStainen asiaintila. Laitonta olisi kieltää palomiinan malmiStuS ja lai tonta malmiStaa sitä merottamatto. Palomiinan malmiStominen meroa maStaan sisältäisi sen laittomuuden, ettei meron suuruus, eduskunnan kiel täydyttyä kitä määräämästä, olisi laillisessa jZrjeStqksessä tullut sääde- tyksi. Ei millään moUio-orgaanilla ole oikeutta aiheuttaa lainmaStaiSto tilaa. JoS eduskunta jättää Viinameron suuruuden määräämättä, ei HMtuk. selle ole mahdollista menetellä lailli sesti. Se ei moi miinonpolttoa kiel tää eikä tästä maksettavan merov suuruutta määrätä. Hallituksella ei olisi muuta neumoa, kuin ryhtyä sel laiseen laittomuuteen, jonka se harkit see someliaimmakst. — Wallank»«o«S!ii?e Mek sikossa. Meksiko jouluk. 30 p. Hallituksen sotamäki on mallannut Molpason, Vallankumouksellisten pää- marustuksen. — Rauhaton Portugal. Pa- ris jouluk. 30 pnä. „Jiurnal".leh- delle sähkötetään LiSsaboniSto! Ku- ntpgaSmielisten salahankkeiden sel- millesaaminen, tyytymättömyys työ- mäeStön keskuudessa ja järjestyksen häiriöt laimaston miehistön keskuu dessa omat herättäneet l-mottomuutto mäesiön keskuudessa. Useat omat jättäneet rahansa ja kalleuksensa ul komaisten pankkien huostaan. Väi tetään, että hallitus on lähentänyt pääkaupungin lähistöltä muutamia risteilijöitä. — Maanjäristys KreikaSs». Ateena jouluk. 30 p E.idessä Patrosin ja Pirkosin mälillä on maan järistys hämittänyt paljon taloja. Mäestö on paennut. Metetyj! Uijsiklvi,. Warai«kerSys eufi U>ltalipSlwinS tapahtuu laSteu pelastamiseksi keuhkotaudista. KeräyStoimikunta mähämaraiSten keuhkotautisten hymäksi panee toimeen sille myönnetyn luvan nojalla ta vanmukaisen marainkeräyksen taas enst eduSkuntamaalien aikana. Wa»k°o keräySloimikunta kipeästi tarvitsisikin Mää maroja niiden aikuisia hen'i öitä marten tarkoitettujen keuhkotaut hoito lain kannattamiseksi, joita tähän aSti on seitsemän perustettu, mutta joiSto nyt yhden — Kalajoen hoitolan — rahallisen kannatuksen puutteessa täy tyy lakkauttaa toimintansa, on toimi kunta päättänyt käyttää kaikki enst keräyksessä karttumat marit lasten risatautiparantolain pe rustamisen amuStamisekst. Nämä loS- ten parantolat omat sttä poitst oijo- tut järjeStettämiksi n. s. kouluporan- toloiksi. joissa lapset saamat termey- dellisen hoidon ohella myö»kin heidän ikäkaudelleen somellettua tietopuollSta opetusta ja kaSmatuSta niin, ettei ri- sotautiSten loSten monhempain tar- v tse olla huolissaan lastensa jälkeen jäämisestä kouluaineissa pitkällisen porannuikauden keStäeSsä. Aiheena tällaisten loSten risatauti parantolain perustamiseen on se Ve teenkin vahvistama kokemus, että tu- berkelitartunta merrattomaStt paljon uleammin juurtuu ihmisruumiiseen jo aikaisessa lapsuudessa kuin ennen luultiinkaan. Kehity»>jäSsä olema jh- mistaimi näyttää kuitenkin «voiman erinomaisella sitkeydellä taistella tu li ?rkulosia maStaan, muodostaen suo- elemia kudoksia tl-berkelioesäkkeiden ympäri. Usein lannistuu tuberkulosin malta täten kokonaan, mutta useimmi ten omat ne juuri nämä ihmisen nuo- ruuSaikana lepotilaan joutuneet tv ber- kelipesäkkeet, joi ka kehittyneemmällä ijällä tekemät varsinaisen keuhkotau din mahdolliseksi. JoS siis jo lapsuuS- ijäSsä huolellisesti hoidetaan niitä, lapsia, joiden risat eli rouhoset ovat turvonneet tiiberkeltpesälkeiden vaiku tuksesta tai joiden muussa elimistössä havaitaan olevon tuberku lotista tar tuntaa, autetaan silloin luonnon omaa tautia vastustavaa ja parantavaa työskentelyä siinä määrässä, että keuhkotuberkulosikin käy melkoista har vinaisemmaksi. Sellaista hoitoa mar ten tarmttoan kuitenkin marsinaisia risatautiparanloloita. Niissä maissa, joissa on saavu tettu parhaita tuloksia keuhkotaudin vastustamisessa, onkin otettu vorteen tämä risatautisten lasten alttius sor tua keuhkotautiin ja sentakia perus tettu suuret määrät kouluparantoloita risotautisille lapsille. Toisin sanoen, siellä on sovitettu käytäntöön erään tiedemiehen lausunto luberkuloflsta, että „se on toun, joka on lapsuudessa ehkäistävä, lapsuudessa hoidettava ja lapsuudessa parannettava". Medänkin maassamme on tämä seikka lääkärien piirissä ollut puheena jo pitkän ajan. Niinpä hallituksen asettama tuberkulosikcmitea esittää v. 1900 ilmestyneessä perusteellisessa mietinnössään perustettavaksi tällai sia risatautisten laSten parantoloita valtion voroilla. Etenkin on toh tori K. E. Livden, joka entisenä soti- loSIääkärinä oli tullut havaitsemaan, mikä ratkaiseva merkilyS lapsuuden aikaisella rijatoudilla on myöhemmin kehittymään keuhkotuberkulosiin, jo muodeSta 1903 usein julkisuudessakin koettamat kääntää yleisempää huo miota tähän puoleen keuhkotaudin maStuitamiStoimenpiteiSsä. Ja pää asiallisesti tohtori Lindenin toimesta sekä tohtori Buss in malmonnan alai sena on me dän toistaiseksi oinoa kautta koko lukuvuoden toimiva lasten risa- tautiparantolamme Suomussalmella vaikuttanut jo miisi muotta erinomai sen hymillä tuloksilla, maikka sekä riit tämän konnetuksen puute että ympä ristön kehittymättömät olot omat ai heuttaneetkin suuria maikeuksia laitok sen toiminnalle. Suomussalmen risa- tauti-porantola on järjestetty koulu- rarantolaksi, s. o. siinä toimii paitsi sairaanhoitajatarta myöskin opetta jatar. On aiman mälttämä öntS, että mei dän maassamme käydään tälläkin alalla ..juuria hoitamaan", sillä „lav- NSsomme on aina tulemaisuutemme". Siinä mielessä että yleisö somolla myötäluntoisuudella kuin ennenkin tu kee kerävStoimikunnon pyrintöjä moo m- me pelastamiseksi keulzkotavd!» turme luksesta, on se rohjennut käydä toi meen laSten risatautiparantolain ai kaansaamiseksi, toimoen viankin jou tuman sen ajon, jolloin koko maa kä sittää näiden erinomaisen tärkeyden keuhkotaudin mallan murtamisessa. KeräyStoimikunta mähämaraiSten keuhkotautisten hyväksi. Omatko kaikki »valmiina k Suurien Vaalitaistelujen onnistu minen riippuu suuressa mZärin siitä, miten ollaan niihin valmistaudutut. JoS kaikki ovat rintamassa paikoil laan ja tekevät tehtävänsä, niin kaikki käy dyvin. Tärkeimpänä menestymisen ehtora on, että nyt kullakin paikkakunnalla puolueen jäsenet pitävät siitä huolen, että rivit ovat täydet eikä äänestyk seltä jää henkilöitä pois. Tämä vaatii ponnistuksia, vaatii ajan uhrausta, mutta kysymyksessä ovat siksi törkeZt asiat, että niiden vuoksi täytyy olla aikia ja intoa. Ovatko kaikki valmnna? Ratkai sun hetki on a'wan edeZsä. Mikä nyt laiminlyödään, sttä tuskin kos kaan voituan enää korjata. Huono tuloS ja siitä johtuvat seuraukset lai minlyönyttä katkeroittavat pitkät ajat. Tili Pelastusarmeijan joulupadoista. Tuloja: Jaulupudoilla 395: 49 Osastost a ja slummista . . 8: 16 Smk. W3- vo Menoja: 50 kgr. kohvia 100: — 100 kgr. ryynejä .... 34: — 100 kgr. sc keriä . . . .101: — 102 kgr. lihaa 50. — 25 kgr. voita tN: 25 LeipSän Zl: 80 Pusseihin 4: — Käärepaperiin l: 05 Mahtien kahviin .... 2: 75 Patalyhtyjen kynttilöihin . 2: 80 100 kpl, joululehtiä . . . 1 3: ^ Smk. 403: 6-i Sydämellisen kiitoksen lausumme täter. lahjan saaneiden sekä cm Ma puolestamme jokaiselle, joka lohjoil- laan auttoi meitä viemään jouluiloa moneen ilottomaan kotiin. Jumala siunatkoon jokaista lahjoittajaa. Emilia Seppänen, E. M. Mohell, slummifiSko. osaston johtaja. G. Broman, osaston taloudenhoitaja. Ksilcvnlsists. — Erehdys. PalmeluStytlö ^ryntää rouivao makuuhuoneeseeni Kut suiko romva minua' Rouw': En. Palmelustvttö' Sitten ne olimat iv. r- maankin kanat, jotka kaakaltimat, Ant oi. Pikku mieS valittaa sai- raullann. Äiti lähettää hakemaan lääkä riä. Tohtori kysyy pirnokaiselta yhtä ja toista ja tutkii h-inrä. mutta ei moi teisiä mitään wikaa. Wihdo » ottaa hän kuu- lotormen kuunnellakseen, onko lavsen sy dämen lyönti normaali. Kun hän on poistunut, tulee lapsen äiti ja kysyy- ^ .No, miekkonen, kuinka moit nyt?" — .La, äiti, aika hymin. Tohtori on tele- fonoinut natsaani ja koh:a on kaikki hymin taaS." — MnStasnkkaisnnden hnip- pn. ErSS nuori neiti on pudonnut heikkoon jäähän. Akkanen on roumineen saapunut paikalle. — Minun täytyy rientää apuun, sa noo Akkanen, päällystalkiaan riisuen. — TietySt». tietySti, hätäilee Akkasen roumc». mutta kallo ia ities, joS maan mitmyl liian kauan hänen kanssaan amannoSsa. W>