Nro 87 (45) — 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina' huhtikimn 19 ptna ^ Kuollut E l Saralla ilmoitamme, •tu r*ku Äitimme Talon emäntä Fredriikka Kalalahti, ® ttiyift MirMtettQMm raahtllisesti nukkui kuolon uneen Korpilahden BannankylAMA hohtik. 16 pv. klo'/, ^ Munnlla, 72 Tuoden ja 10 kaokaa- den ikäiseni. Saraksi ja kaipaukseksi .8 pojalle, 1 tyttärelle, 8 veljelle, 4 •iMrelle, aekft lokuiaiUe •okulaniUe ja ysttTille. L a p g e t. Ken tulta murheen laaksosta Ei menia mieleUtnst, Ken meren myrskyn aalloilta Ei aoiai pifcMvinsl, Levolliaeea »ata »aa» Elimin anteen valkamaan Ij&iseen raahaa rantaan. — Maltakunnanlainsäädäntäkysy- mys perustuslakimaliokunnassa. Pe- rustuslakidvaliokunnon Maltakvnivn- \ 1420 1-1 Sorr. V., SaomaL 2k.li 100 mm. Huomaa! Viime lauantaita t k. 16 päivää Taaten yöllä katosi Tikkakosken valtamaant estä erkanevanta tien haaran ta yksi pari kärrynpyöriä ak- selineen. Fyörat ovat vauiiau laa tua Pyhäniemen tehtaan tekoa, Tiime kesänä vähän käytetty ja hy västi tervatut Pyörien vyöraudat 110 sm. läpimitt, 6 >/« sm. leveät, 1 sm. vahvuiset, rumpujen pituus 33 sm. Paitojen jatkot varustettu rautalaatalla ja joka jatkossa l /j tuu man pultti vyörauaan läpi sekä 6 kanttinen Vi tuuman mutteri laatan sisäpuolella. Akseli nelitahkoneu 1 % tuuman vetoraudasta varus tettu 6 kantisella mutterilla molem missa päissä. Akselissa V merkki Pyydetään palkintoa vastaan ilmot- tamaan Tikkakosken Tehtaalle. 1426 1-2 Virallisia y.m. yleisiä uutisia, Uufia fcnaattoctita aifctiä* osastoon. Kvz?eunmassa Paikassa on senaatin L .., . oikeusosaston jäseniksi nuniteiU) holvi-, wniaadantoly,ymysta ivarten a;etto> oikeudennemvos Alfred Agathoa Liuk- - ma jaosto on alkanut tarkastaa edus- siala ja MäntiyharMn tuomiokunnan > Annassa olleen alustaman keskustelun tuomari! B. Anneberg. pohjalla laadinua luonnosta eduskun- Hotvioikeudenneumos Liuksiala on nan »vastaukseksi arm. esitykseen watta- syntynyt 1S61 Kangasalla. Tuli. yli- kunnanlaiinsäädäntökysymyksestä. Jaos- opistolliset tutkinnot Zuoriiettuaan, to oli työssä perjantain ja lauivantain war<uuomariG 1889, palmeli Turun ja^jaKaa työtänsä seuraaM-ina päimi- hovioikeudessa, jossa hänestä tuli a- sessori 1903 ja homioikeudennemvos 1907. Kihlakunnantuomari Anneberg on syntynyt 1665 Sodanchlässä. Suori- teiiuaan maisterin ja oikeustutkinnot — Skopin kirkkokuntalaiset Pai-1 — Eläinlääkärit. Kutvernööri? on nosta owat anoneet uuoen lirkon ra- määrännyt Jymäskylän piirin piiri- kemamista Marien 10.000 m ka n suu-! eläinlääkärin tarkastamaan Äänekoski ruista kuoletuslainaa. Ellei itähän > osakeyhtiön omistamat karjat Manni» suostuta, pyytämät kirktoluntalaisct la-nimisellä tilalla Laukaan piiassä. 25,000 mkn kuoletuslainaa. — Jpelj.'f Apuraha kätilön palkkaamiseksi. kunnaille on myönnetty 250 mk. muodessa tammik. 1 p:sä 1910 tammiik. 1 p:wään 1915. Valmiita vaatteita f-? «r M. myytävänäj' G. OKSALAN PukSmoliikkeessa. Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. Nuorsuomalakstett iltamat lauantaina ja sunnuntaina onnistui- wat kaikin puolin erinomaisesti. — — Mikkelin läänin kuivernöörin- wirka. Ehdokkaana Mikkeltn läänin huopMossa tuli ^nestä maraiuoma-^ xuwernöörmwirrkaan ntainltaan ön>ers-^li rr 1904, jolloin han a>ettui Ouluun, L- . <«r , . , . ..„ iLauan.am ohjelmana oli, paitsi Jy- missä toitnvi Ivaltuusion sihteerinä ja ^ , n L a ~, e .. r ' J 0 *?. ' U ' ,0n .!! i Mäskylän torMisoittokunnan esittämää kaupunginmoulina Muotecn 1904 as- ^ pttlrisottlaspaall.ttonä MerMlssä ^rttnpUtca, hmvittama 3-näy:öksinen Etelä-Kaukasiassa. näytelmÄkappale »Ahdisiysjuhla^. £>n>ersnt von Pfaler päästettiin w. öisessään ei ole Marsin suu- 1887 Suomen kadettikoulusta ja >on siitä aAaen Palvellut Venäjällä. ti, samalla harjoittaen asianajoliikettä. Nimttetttin Mäntyharjun kihlakunnan tuomariksi 1904. Ollut suometkare- laisen puslueen edustajan^ Mikkelin ivaalipiiristö walUopäiw>.llä ltj09 ja 1910. — Leimasuostunta. Senaatin laa tima ehdotus armolliseksi esitykseksi lei- masuostunnasta >w. 1311 on hyn^k- sytty korkeimmassa paikassa. — Muutokset säästöpankkiasetukseen. Korkeimmassa paikasi-: tapahiuneeSia «sittell)ssä on hyivätsyliy a-elns muu- !ic>ksista säästöpankkiasetuksecn kesäkuun 19 p:ltä 1895. Nämä muutokset, joiku o'.vot syniy- neet eduskunnassa tehdystä aiotteesta. hyMäkstMn malliopäimillu- wiin.e wuonna. — Venäläiset muistomerkit Suo- messa. Korkeimmassa paikassa lapah- lumessa esittelyssä o:i anneiti» lupa niiden rahalwarojen käyiiäin!jc?>>. s^ka on' määrätty muistomerkin pysiyitä- miseen Tammisaaressa kaatuneille we> n ali «sille sotamiehille, |oiuoutfuin Ha minassa oleman n.s. „rauhanlornin" korjaamiseen ja koristamisecn marmo- ritauluilla. — Asetus koskema senaatin wenä- jänkielenkääntajän »virkoja on Ivahmis tettu. — Maroja ei ole ittyönnetly ?uo- men Liikemiesten Kauppaopistolle. ri-avmoinon, mut i on siinä useita sangen kiitollisia osia. Ja kun kaikki osat oliwat tottuneissa käsissä, kaikl' näyttebemistä m-el^llään. Aleisö, jota, ikömä kyllä, oli Main puoli huon-ena, osoitti micliymysuiö.t Milkkain kätten-- laputuksin. Sunnuntoi-iltanz oi! kunnallistakm sali aÄvan täynnä juhlayleisöä. Kun jorMisoiltdoTunta aluksi oh : soif;anut n-uu-tamia kappaleita, piti kirjailija K. A. I ä rw v juhlapuheen, joka koko- naisuudessaan on luettaman» t-oisessa paikassa lehteämme. Senjälkcen rwa A. G y k le n b ö g e l i n johtama lila- peinen sekakuoro esitti, kolmisen lau lua. Wäliaja-n kuluttua kuukuin ly' seolaisen Ilmari Hannikaisen taidokasta, pianonsoittoa, minkä jäl keen maisteri G. G. N o n i m u s lau- sui erään Larin Kyö-rin runon. Oh- jeUna loppui MudM neiwscn esittä mään ihastuttamaan pukuianssiin, jcka yleisön pi>ynnösiä oli toiste.tcma. Sitäpaitsi suoriteltiin simuhuoncssa arkkibehtd Irjö Bloms:edt'in ja talaiMa olisi ehdotuksia keskusteluky- > seen ammaÄimieZiä, jonka «vulla stt- syniylsiksi mainiimun kokoukseen, Pyy-^ien rattaistaan, mihilt Lu:!vepehkuteh« deiään M jättämään kunnan lvahtt- das perusieiaan. 2a osuuskunnaA mestarille H. 'Erolafle. j jä/innöille haiee ivahwiAu?la tvältai» — Dlimääräiseksi poliisikonstaape- . lainen hallitus. liksi tämän muodeii ajaksi lvalitsi mc is- \ ^un nsmä rasittatvan pitkät keÄuZ» traatri eilen entisen lvaimaistalor. joh- ^elui olurxtt^ loppune«, uetuin alta- tajan Karl Aug. Hällströmin Hanka- herra Tchill>t'in esitelmän ojuu£« salmelta. kahjoista. Ja esitelmä» pitäjä jaapui- — Lutvattoman tavaran kaupaksi kuljettamisesta pakotti raastumancikeus eilen tai. Juho Heinosta Korpilahd«l- m 10 mk. MastaaMa 4 päilvän ivan- keutta. Heinäne>n oli kaupungissa myyM)t alaMttaisia lahnoja. — Haulikkomaljasta kilpa ilima: II)- wäÄi)län Metsaöli)shoii0i)hdisl!>).'scn .isrnet sunnunt. amprll.aradalla. Kil pailu su^riletnin ilmaan wiska:tul')in samitt^htiLlin. Parhaan tuloksen )» Iisalmen sted ^ — Puhelinjohto Helsinkiin oli eilen epäkunnossa, jonkaiähden tästä nu:ne- rosia puuttumat kokonaan Mumeiset päctaupungin uutiset. — Papisto. Mrkamapautta on myönnetty Kuoremeden seurakunnan nimitetylle kirkkoherroille F. Lampo- lalle ensi toukokuun ajaksi muuttoa warten, joina aikana Längelmäen seu- raikunnan kirkkoherra I. Mirtanen o- man iMirkansa ohella on määrätty Hoi- tamaan Kuoreweden kirkkoherran wir- kaa. -- Talonmuuttokustannnkset. Pen- nalan tilalla nro 24 Tönsän kappelissa ja kyRssä wimi^etun halkomisjaoe johdosta uusille kartanopa'munt. kaneille asumaille on >va?lionMarois:a myönnetty: talollisen Erkki Erkinpoika Pohjzian omistaman Pohsol^-nimiien talo-osuuden tonttipaikan muuttami- seksi 833 mfn 55 p„n etumaksun ja J r, 0 mkn eriiyisen apurl-.han sekä toL Iubo Juhonpoika Koskenahon talon- o? n ii d mi tonttipaikan munita.>ni'!eksi 913 mkn 55 p:n etumaksun j.r 100 mkn erityisen apurahan. Talolliselle Matti Hautalalle omis- talliansa Poh-joislahti-iuin. talonosnu- den Hautalan «taloa nro 11, mamitus-. . a c . , . • ... sa Töysän kylässä, iontttpaifon »mut- cr.fo:«ohjclmi^ \oU aaymmat .uai.in icmmtn uudelle Paikalle, on yleisistä suuressa mäaras,ä we:aman Huomiota Maroista myönnetty 1,427 mkn 50 pn puoleensa. Wilkis:a karkeloa jatkui ^ ^ ^ rautaneha.luu» o:ianut koelle JSurtam nuorisoseuran joiuokun» ia puhaltaen tä^jä tahivllunnin lomas» ;a usema kappalepa mielien mirkistyk. sclsi; ja myönne»äwä onk-n, että soit» io lisäsi FÄolailla innostusia, ellä wouiin niin lisätyllä hartaudella seu« ra ia alkamaa esitelmää. Ärmokas lisä se elikin päitvän ohjelmaail. eikä jää» nyt turhaan pötynä ohje.nian lisänä seurautsia. ttxftlk. Sillä esitelmän to- pvuua perusretliin osuuskaicsa, jonka maljan 1Äsi muodeksi haltuunsa sai irt >oimin:<a-alue määrättiin käsillämäksi K. Rikala, joka satutti kaikkiaan 6:n Jt^hdyötiMn Iähdi)slali:ca myv:en, »kyyhkyseen". Lähinnä olimai kaupp. Kirtoiiiylän, Siotkiskylän ja Sipilän M. G. Oksala 3 saiiumaa, Pankinicht. seuduu Kun estielmäsiä :arkoin jelos» I. Karlstedt 3 sattumaa ja kaupp. A. l.^ui.n osuuskassan käyuöä jr Mlien s< oikein rarmolla hoidetiuna kehillaä lajemensä ltaloudenjäriestomiskykyä». j taiteilija Antti Halosen johdolla — Kappalaisen maalissa Keuruulla miime sunnuniaina sauvat ääniä: As- kulan kappalainen K. Ilmonen 8l> ääntä, Pirkkalan kappalainen 21. Nurk kin e n >>50 ääntä ja Lammin kappalainen A. Tanila 917 aänu. Maali oli toto a ironian laimea. ta Makuutuksen järjesiäminea olisi zä- tettämä sillen^sä kunnes on olemassa sel ko täydellisen sosialimakuututsen m ay- dollisuuksista ja asia palautenaiva wa- liokuntaan talisin. Ed. Wera Hjelt sruois.) lausui pääasiassa olevansa mierinnön ja pon- nen tannalla. Tahtoi kuitenkin esittää fdfji toiwomusta, jotka waliokunnas>a oliivat jomunvet mähemmistöön, lii- mittäin, että lasten puolesta saaiai- fiin suoritta» tvakuuiusmaksu ja etiä 'syntymästään raajarikot henkilöt saisi- wat myös erityisillä ehdoilla wakuu- tuksm. Ed. M e c h e l i n (ruo p "sirti sekä mietinnösiä, että myös masii «luieeera «poikkeaman mielipiteensä, ehdouacn asiaa sen takia takaisin wa!iokuntaan. Ed. Jonas Castren (nuors.) tan- «alli Pöydällepanoa. Asia pantiin pöydälle tämän päuvän istuntoon. Mälikyjelyjä. Esitettiin ed. Kirmeen y.m. Maliky- symys, joka koskee eduskunnan muo- den 1908:n toisilla maltiopäimillä hy- wäkfymien kunnallisasetns:en moi- m«n saattamista ja ed. Pärssisen y.m. välikysymys mäkrjuomain kulettami- sesta lvaltionrautateillä annetun kiel- lon kumoamista. > Mälikyselyt pantiin pZyoälle tämän päivän istuntoon. Kertomus Kirjallisuudcn^uran saa- man apurahan käytöstä. Kirjallisuudenseuran keriomus sille myönnetyn S0,000:n markan waltio- awun käyttämisestä Panuin pöydälle tämän päuvän .stunto^l'. Istunto Päättyi klo 10 illalla ja seuraama istune on iänäan 'lo o i.p. e Ko-kimm-s!- pÄitf i«Hn,n«Sia ^ esittelysia on esitelty, ettenval ,enaattn Samaten on Maltioamun mf. erity?- ( myöhään yöhön. Näiden juhlicn on nurumm etumaksu ja 1/0 onnisiumisesia „ . .. - wai'!on toaroisrn f , , * Ti kii-oNer huhr:k. 13 pnä Nuorisoseuran ta- estiykset Maltioamun myoniäniiscslä myönnetty>taloNselle Juho Heikinpoi» ' . lolla: Päätcttiin uudistaa entinen Li^kemiesim KalUppaopisrolle Heisin- ka Heikkilälle omistamansa Maki-aho aMmiule naiiille ja ycrroiue, io ia johon ei »vielä ole saatu mas- gissä toistaiselsi tule oikeuttaniaan nimisen >talo-osuuden Ahon talo<, nro kuukausmaäriä o'.vat uhranneet juhla- jousia. Keski-Suomen maaniviljelys mitään toimenpidettä. Anomuksen 2?. mainitussa Töysän Nsiässä loniti- walmislutsi'n aikansa ja työnsä. ' ' 1 paikan muuttmliiiekn uudelle pairalle, myöntäminen tulee riippumaan tion rohamarosen tilasta. —Senaatin ekittelnt. wal- enooill on 4<)0 mk. 50 P. Mmaksnna ja 150 mk. erityisenä apurahana. Seuraalvivn asukkaiden Seppoon ta- Kraatz, Rainesalo ja Hosiainosf, sekä toiseen senaattorit Mirenius, puheen- Mitrosamff 3 jattuniaa. — Metsänhoitolaitos. mersänhoitajan-ivirkaa on hakenut m. puhumanakaan sii^ä rahallisesi lur> m. 'mrlsänhoidointarkasiaja I. H a c k- ^ ^^la. murkä erenk.n p.!tumaanwilje» ^iys on siiia jaaiva, onpa to?ijeL'.'. maa- la.e'euran puuham i^ieenmcio wiemä tauniiseen lnlotseen. ^Ulr^oroöun pa» rannits, lannalcho!«o, lurivepehkuteol- l.suus, toko pttoM käsittämä oiuus» nv.jcrl, ^suustassa: ja mene: muut Pycinnöl siihen lisänä, jotka äarkoitta- mat maanmiljelytlen ja s:n simueltn- k<iucjen parannutsia. Ja kaikki nuo i^riiykiet tukeiva: loinen is staar*. ja imemäl eliiimoimania yksi kai- iisia ja tai.lki yhdeslä. Ja sen ainakin niinun 'iäylyy myöntää, e:;i nniä em in-! jaa ytsuellen ainiaan, jon saam-ne jo.uolla, ja enä aina larsolla oletv^t ^ijiuät neumoi mahtumal ivihöoin paksumpaankin pcuchan, onn^ca maan yaiul>..Uenne, että aiteenne attoisi kyp- ma. m vitsi hedelmttsi. — Pylkönmäen maalaisseuran ko kous pidettiin Kuoppalan kansakoulnl- la l.k. 13 pnä. Ke-k.-Tuomen maan» Mil^clysseuran puole-ia m koloukseea jaapunul w!,sulen'tt A. Jalas, joka piti csiielmän tarjantarkaslusyhoistyk- Mä ja niiden tartoi:ukj<sia. — K<s- tusiclun luloksena, joka esiielmän ioh- dcsia synll>i, pääieuiin p<rusiaa lar- kastu-yh>is!ys maalaisseuran piiriin. Kun asia lienee ollat monelle kokouksen „ ^ . . . jästntllc roidä ouioj, .oö (>:c:aait irieiö seurclle. Äoabo ojjertajan palkkaus- uusia jäseniä yhdi!iijkj^i>. mulia ellei amusi-usta in^rjäyskursieja Marten, n;ixä ilmaannu, perus eiaan siliä yh- ' ~ f ?.. n,ao ^!*' eura fl ^ 00 wiweenpMna disli)s 'niiden jäsenten kesken, jotka ko- taullä ^toimineen kuwmak?ulun^ jarko- l louksesja Heli itm-oillauluiival. ZjYdis» — Vesijohto- ja lokamiemärilaitok- P^ka-alvustusia pyy'öunään ma.- kolooiZsuiiujalsi Maliniin seuran esimies opeii. A. Ku>.;ne.', joka miiös hankkii säännöl yhdisiyl^lle. Aaalais- seuran mtewa.ösa !okouk'-csa joka deiään Pyttönmäen kirkolla loukokuun — Haapamäen aseman ramintolan- rouma Eiva Vi china n iii. Virtain maalaisseuran kokouk- Juho Suu- ille maralle, ettei Pihlajame- 6 p:nä, tarkasiucibdis.ytion säännöt julkaistaan. Tm't^:i.*iU)d;st;)s iu!ee uintiniacit iljcnä.itnä yhd!styk>enä, cr lliiätt inaalai^>eucas'g. Ensi niaalaisjeuran kokoukicssa ote- :aan tesku^iclun alaisetsl ^cuniii-iauiu- m.nen Keuruun näyttelyyn, jota war- :en sittemmin ryhsyiään ioim «n. — Virtain maalaisseuran kylä- iraroista myönnetty s-vraaiva» muut- l a n d e r. Työt aloietaan ensi kesänä. tokustannusctumMit: talollisen Juho' Mlime nuinercssannii-- mainiisin-me bcllä maliitaisi pakkintolautakunnan jä- johtajana. Hedlund, Berg, v. Kothen Sepposen omistaman Pt!:oniemi-nim.' n^un^o Maliin ivenioliio- ia W l l c,;tä ' "alittu-n S. Poukka sekä näille ja Saarikoski. ! talm,osuuden paikan muuttamiseksi 111|l 11 e,II ^ t ö- ja .^aranti-fhifii 3. Sartfoonpou ja San- Senaattorit Markoff. Hosiainosf ja ^ !.ö65 m.. Matti Sepposen omistama» • ' ariN^llokuntaa>.l poune-lan^^j Entiselle markkinat s- v. Kothen eimät ole tehneet säädettyä Lehlclvaara nim. osuuden 1,K50 mk. ->■)■ ^ !ll ' ui K n iii-auo, jota pylinnoöiu päätettiin la-^iaa riittäiväs.i kiin- kuomarimalaa. jÄen ensimäiseen jaos-' ja Heikki Hemmingin omistaman L»o- sai eron, insinööri P. Thuren, ivaikka n:pidäk5eilä heivosnäyiielyä marten se- toon tttiee kuulumaan ainoastaan kaksi Pelto -nun. osuuden k.-rtanopaikan pin olla wari>konhoiiaja A. Vunr. Ku-!l.i muuttaa hemo-senmuianslama sinne, tällaisen walan tchnyitä senaatin jä- muuttamiseksi 2.250 mk. SitäPaiisi on V n Annetaan, on herra Thure jo en-^ömär tehiämäi jätetttin Urho Hie- jientä. Moimassa oleman senaatin oh- kullakin ui^smuuttaneillz "iyönnetty iäionenä toaL ; o f un>iöäb 'mlan ja lauiaiiiies Aittvn Paamolan .. jesäännon mukaan on saosto päätös-!lV0 m>kn erttymen apuraha. | 11 huolekji. — Eläinsuoselusyhdistyksen kokous pidettiin huhiilluun 9 pamana woimainen, sos kolme jäsentä on saa- 1 Marttala-nimisen talonosuuden He-> — Nuorsuomalaisten Nuorten ko*'tilit ja muosikertomus tmimt muodelia Pirttiniemen dalo--ja. Kokoutssn <»n»asi piimillä ja nämä kaikki olvat yksimieli-' tojen talolla nro 22, Kuortaneen pit. | kous on cnsi perjantaina klo 7 i. p. i luettiin ja hymäksyttiin. Ahdislyksen seuran esimies Juho Koro; puheen- siä päätöksen suhteen. ija kylässä, tonttipaikan muuttainiieksi ^unnallistalolla. Ohjelmasia on m.>n. johtokunnasta pääsi armalla eroon I. jehiajelft waiuliin I. Härkönen ja Kuten tuniiettuo, ei senaatissa ele uudelle paikalle on kuwernööri waitio-' ielcstus Puoluekokoukses-.n ja miime Piritiniemi. K. B. HyrM ja K. Rae- kirjuriksi T. Liima. Kc4kus?cllii :t pitikään aikaan käsitelty wali:usasioita, Maroista myöntäny: talolliselle Ncs- kot.'.i'iessa pöydälle paniu kesknsiclu- muori, jotta Malittiin kaikki uudelleen ?uniaa läsi'.:<r.vän meijerin peruölami- jonka Muoksi luonnollisesti on Ivalituk- tori ^Hervjalle 1,200 min inu-uttomak-•- : ^ ' siä runsaasti kasaanttinut eri toimitus- sun ja 150 mkn eritt)isen apurahan, kuntiin, erittäinkin siMiÄitoimiiuskun- j — Maanmittaustoimitukset. Maa taan. sa» läänin kueMrnööÄ on mahloista- — Senaatin lausuntoa on kenraali- nui Ul!i> Kolhon osuudesta Kolhon ta kumernööri Maatinnt eduskunnan ano- loa n:o 9 Keuruun Piiäjän Äenrnun- muksen johdosta, joka koskee esikaupun- chlässä ratamesiari Aadiel Hinkkaselle geissa wallilsewia epäkohtia i!ekä edus- ja hänen Maimollensa Josefiina Hei- kunnan esittjsten johdosia, jorka koske- kintyttärelle eroiitetun Hinkkanen- 'ifMMys..Hämäläisyyöesiä". - Jäsen makuja koota in. Kaikki ko- kl ukseen. — W. P. K :n kokouksessa !vii :ne sunnuntaina esitettiin kutsumus Hel- singissä ensi heiiiökuun S—10 p-nä pidettämään 7:n:een yleiseen palokun- talaiiskokoukseen. Kunnan edustajiksi kokoukseen »valittiin herrat I. Sireng ja I. PiMiniemi puheenjohtajaksi ja sesio sekä ajatettiin kermoineijerin sel» warap.j. Jlniari Härkönen. Johiokun- laiselsi parhaiton someltuman. PaiKaa taan "tulii Mielä i£cmteri Mäenpää ja Anton Pamela, j-o-fa toimii rahaston hoitajana. kirjuriksi tuli I. Härkönen. Kun turivepchkusuoia tarkasiamaan oli jo Miime smvona toaliua N. W. uuiala, U. Kellomäki, Ju')o Koro ja meijerille ivaliiessa jäi ra:ka!'sematta .Herraökoskiko maiko Kivlkoranta olisi siksi sopiivampi. Meijerin larpeellisuus Po i! kai im n alle hiuöya luoit^ivana ra» halähteenä lunniis.ettiin ylsimielisestt. Jiuio-tusla asiaan ioÄi?iaa }cf.n, c:iä Juho Kanjkaanpää, niin Päätettiin euä meijerillä keskuAeliae-ia käyrcluin 22 «at Mraaeroa.ja todiÄnjai» P,>itn!e» nimi MlAadiI«n. »inta.»,--,»-» V .ZSS ja E. SÄli».; Mule (m»t SI. N-"°, IjrafMt jartaiMt mieli «M. liteMtoilh. h- Kltoo, niistä oli mjlm» ja I. Sl«»w. - ««M. !««»,? «»« «« " ^«,1. tm- Jj» inno?iainallal ^.'.n maalaisseu- onni-iuiva luon juuren '.oicilliami'.iien. Ja kun tuo läsiiiäivä meijeri on hyr- L_'- Eduskuntapakinoita. Helsingissä 17 pnu huhtik. 1910. Miime viikko oli taas sellaista tn-' tunomaista arkilpäimäistä nalistele- mistä. Edellisestä suurValtiollisesia miikosta ei muu muisiuttanul kuin jo- sialisiien muutamat huomautukset >a tvetoamiset siihen koettaessaan porma- reiltä rinkiä myönniyiyksi.r Waliokun- nasta olkaa tippua yksi >1 loinen pie nempi mietin'ö,oko pormarillisen:ahi jcsialistifen maailmanka:j!).i.uksen pe- ruskalle rakenn-tiuna, ai".? >?r. i:.u- kaan kumipaako pohjaa herra: maalais- liirtolaiser omat kyft)my^.'s! i olemassa osiossa kannattaneet, heillä kun yleensä on ratkckijumalta käsissäni. M-Ll^tlöä lviysri seuraa toiselle poh-oll: raken nettu »vastalause ja asi^invka.^a c:\ silitit täysi-istunnossa pitää joku. an- kara saarna riistämisestä, ryöt-lämises- :ä, scxctamijesti j.m.s. Ja äa- nlstetään sekä huutamalla ?.ttä lipuilla, joiden laskemisen aikana eduskunta piiäsee tupakalle. Kun sitten äänes tyksen tulos julistetaan ja jos ^naa- lcisliittolaiiet oivat autianeei sosialis tit «voittoon, il m ottaa Jonas l!astr^n jyrkän tvastalaujeensa pöytäkirjaan tehdyn päätöksen johdosta. Taäa'':^n'kaikkia asioita ei Moida eiiiimtnäisitfi on se tamallinen arkipäimäinen meno asettaa, min ei auta muu kuin ioma ja sellaista ie oli Miime ir.ikollakin. äänestys. Ensimmäisellä marapnhe- Uutta maanmuokralakia ollaan tus- miehellä attvattaivaSti alkaa olla kiire ^ kin mielä kelmolleen saata käytäntöön- simiiliaw'.!ol iii toon, koska hänen mie- kään, mutta siitä huoliina.ta haluaisi- lestään ok simiiliamisliiitolysymys Mar sosialistit sitä Ni ,l jo muuttaa, saanut liian huonnn sijan jouttmkjeen Heidän eduskuntaesiiystään siitä >ra- käsitellyksi. Hänelle edustaja Nijbergh - lickunta kuitenkin piii ennenaikaisena selivällä suomenkielellä ettei ja ehdottt hyläiiätväösi, marsinkin kun asiata saada jen Pikemmui ratkaistuksi asiasta Ivasta parin Muona takaperin käsitelläänkö se iiäillä lvaliiopäitvillä | oli .tarpeeksi jauhettu-. Tämä hylkäämä wai ei. Maan että parasta- on odottaa ^Ivaliokuntamiettntö oli tus^l- .-.licra hallituksen esitystä. »Kristillinen lyö- ^ensimmäisessä käsittelyssä. Mä- mäki" tällä kertaa esiintyi naisien ri- kelä pitt pormareila mastaan koman tv r in a ja Piti ,/hÄvyttömänä" loukkauk- ! puheen, jossa kaikti sosiali ^ien woin:a- sena heitä kohtaan, että Mkiwaliokunta> sanat -tt»liwat käytäntöön, ikäänkuin oli antanuti. .jumatanpilkkaajille einsi- olisi kl)symys josta-kin iuunl.attoman jan naisten osioiden rinnalla. Puhe- jvureöfa. asiasta. Pona'c !us luutui mies ei kärsi „häwytön"-sanaa, ja ko- niin keilno -tekoiselta, että pormaril is- putti Kaarneelle. Mutto kun jvku> asia ! tuimat main iangen ranbrl.sina käi,'- on hÄvytön. niin milläpä muulla ia- taamaatl. ftun täiifii nolla sen käsitteen ilmaisisi. Niomlla ^ ruuihällisuus nähl mätiä siihen mastaamaatl. "ii ... ruubällisuus nahtÄväsn merkitsi sitä. muillakin Puhujilla ott u,etta louv^ että suuri maliokuntakin iut-c esityksm mukya yoiuunmtelma-ehdotukieen, hnlkäämäön, niin on sosialisteilla mie» mutta loju:Jt |e ,ell^naan 0 kerran dymä tilaisuus ejitelmanpi- kuitenkin hyivaiMttn. ^ ^ ^ :oon pormar^n kiristyspol,tiikasta. | Tällä kenaa ojlalistit myonstmat Työsuunnitelman hymäksymine» an- puhein.«chelle palkan ilman ^skusle- taa awa aihetta sekä Puheisiin että ää- lue. Aya.a a,.iellevia ,ai en,imainen nesihksiin, sillä jokaisella edustajalla ora Marapuhemies antaa näytteen Pnhc- omia mieliasioitaan, soita ha», tahtoisi ^ miestaidostaan. Kott>iha.n ) £ J e "^ n ' «nsimmäismä käsitettäimiksi. Mutta kun . kun er tamtnnut edes äänestysehdo tuksia laatia ja kun sen jälkeen seurasi taen Maiivaloisesti mälttää saarnanuoi- tuu heidän puhuessaan, kun eimäi ym- Main papereista molemmilla kielillä ttaan, teki aluksi seltvää :uulaaki-sanan märrä puhei.a. Miiä i'.se ^naan tu- luettavana muutamia pöydällepanoja. jynniMä e rähistä salsala:ieö:a sanasta Ice, mm. itthen tuula.uttn, m'.n_ oio» ja sinen sen merkiiytjesiä. eiiä je mer- leiittn l.satsi, että poni!S>a ol: aiiall:- * tfitjce lisäysiä lullimalsitthin, ' jor.ia ncnkin mirhc n.iden cpäselMiiyden li i kaupungit iaamat hnmät'je'n Perjantain istunto oli sangen ovei- kormanlselsi eräiltä melmcllisuuksicia. i-aiva meille monelle. Ainakin allekir- sciä ttputsi osoiili asia liljoilla. ei:ä joiltaneella >o'lr tähiin asti iotentin l,ä- Wali,osaadyt aikoinaan oliw.it puancel märät tiedor tuulaakista. Mutta nyt tuulaakimalsun lmito-oikeu^it larkea- siitä saaliin seikkaperäinen sekä kieli- iiseivcroiusoikcutena. jo-ia taman chillinen että historiallinen lvalaisius. couÄunnau wasmi»i>sto nyt tahtoo Itse tuu laakiin Mu n laskemisen mapaaehtoiscstt luopua. ^öu-.':aja perusteista Wväksytli«in ääneitöiiiäsli Wuorimirran puhe je elikin ka.kkein kolmannessa käsitteMä. Mutta mie- opettamin. Lagerlos koetti o,ottaa, elia na kcrioill k^uia eraaa Helnngin Pi- .lintöön oki liitetty pari cnomusponl- kamari ailamunlematto»'i.ude-la ott! ia,a^a oleivan talon Paimelijoisia ,a ta joissa Midettiin esitt>stä koko juu- hairahtumaiilllaan pieneen erehoykieen ed. Pch,ola erään asc:napää.likön ja laakimaksun lakkauttamisesta. Maa- ' mmi» kuka 'clla-isia Pahetta oiti kuu-Oraiden muidenkin palmelijoisia. laisliiitolaiset tässä asiassa ottivat siis lemiin korivlinja. sillä kamari :a enta^Muua kaikkein lennokkaimnll.... puhui iva^ sosialistien kanssa tehnee: puu- icn K n Masemmisto ja takalisto on ^ cd. Kaarne, joka hymin usein kaisoo laakin. Nä'siä anomusponnsta se kaikissa asioissa kaiktttleiaiva. Kun se- ivettvollisuudekscen lu'.ki:a „krislikan- opetta»va keskustelu sukeusi. Agronoo- naanori Nybergh edellisessä istunnos- san" runietta, joiika maallisissa asioisia nii Hahl ivalaisi asian historiallista sa oli haastellut marsin sujuivalla su» aina käyiväl samaan suunlaan kuin kaiu™ sat ii. mutta kaikesta huclimaita pon- net hylvätsi>t.iin 91 sosialistin ja maa- la: stt i 11 o lm s: en ää nell ä. Sii.sialisl>ien esiiyschdottis palkkaus säännön kumoamisesia ol: enjimäisessä käsittelyssä. Kun ivaliokunnan mielin- lö oli hylkäämä, ott settv iä. e:tä iosia- listien oli pidettäivä mä.j niään parin agitaisiooniesiielmää. Sillanpään Mii- kaupunkien etuoikeus, joka pitää heiltä ^rasii ikäynyk, mut.a hym n jliiä selmi» Vaati palkolltssäännön kumoamista. Poiso'ettaman. Astui li tien pastori si- että hän »seisoi maskatauseen taka-' ..Ponvarii". niinkuin ti-de tään. maa- Wuoriwirta esille. Mustassaan hä- na". Muu ien ei olisi hullummaksi, jos tuvat sen ajanmukaiselle kannalle uu- nen ' erään edellisen saarnansa, kä>mi oikeistolaiset useimminki, puhmsimat dis:amiö:a. eduskunta hymin hymätunlisen naköi- suomea, mikäli taitawar, sillä tawal- Ivan jatkoksi ivielä Pidettiin neljä seksi hänen esimtyessciän. Puhuja koet- lista Mä juurin, osa lamari^ pois- ruotsalaista chtelmää työkymyttömyys.