N:o 116 — 1910 KKSKI-SOÖMI Keskiviikkona toukokaan 25 pma TOödCata nrin fontin wÄe?n. Kerto- muHecha pannaan tällaista asiain wää» ^rstÄää esitystä wastaan jyrkkä was- ialause. Esitämme .Kelshin" mukaan tästä kertlmru!5sesta »euraaloaa: Puhuttuaan ensin seurakunnan woi- maKaasta itfetoiminnasta, jonka wer« tarsta ei tunneta keisarikunnassa, >ui's- fä?aMi itffetvkmnta on siksi kuollutta, etvä näyrtää jstltä, kuin :t siellä oiiji ylhtään ihmistä eikä lvaroia, päät.yy kertvmuS lseirraakvilla scmoilla: Kunnioitus lokeja kohtaan, tieto:- fuus kanisalaiswÄwollssuu k'l»:a, paiiro, 5olkoom«niS- ja yhdistyÄvapaus, fii- nä otvat Skimanhat elämän Perusteet Suomessa. Jos nämä perusteet hä- wij^ään, nim hälviää »nyöskin kcÄ) moajpvrä. Laillisuutta ja lvapautta, Ljoilden loarMa meidänkin Puumme >on niin kauniiksi kaÄvanut, uhkaa hä vityksen lvaara. Tämä hälvitys tulee koskemaan mridan Mainioomme Yhtä Painon Suomen maapohjaan. On4)<m mahdotonta ajatella, että osa Ml-tptäisl onnensa, ?u>n kokonaisuus on jäilyletty. että »ilkeät korpit' sääÄäi- jillvät meidän ^eurvkuntam>:'l« irsetoi- minmm, jvs ne saamat tilaisuuden hä- tvivää Suomen oikeusjKrjestiiliei». Surullisinta «m kuitenkin se, että tähän hÄviu/kseen ottaa os.ia itse Venäjän kansa ja etenkin fe luokka siitä, josta 40 »vuoden kuluessa «vat seurcckuntam- me kiÄ!!oneulw>c>ston jäsenet ivali:ut. Ensimäinen kank.ainwalinen metsastys- näyttely. - Menislsä awattiin kihnriu k:n 10 p. kei-jari Frans Josefin ja Ruotsin ku ninkaan Kustaa 5:nnen läsnäollessa Kmva esittää kuningas Kustaata heit. tÄmä-lsä h»zwästiä näytielykomitealle nälytteQMä lähtiessään. MMlmeuwoAtvon kuuluu lääkäri, kirUovxmhimpia, pappeja ja liikemie hiä. — Kysymys Helsingin—Pusulan rautatien rakentamisesta. Maanm. neuiwvs E. af Hällströ.n, johtaja L. LinÄfoirs, maanw. A. Ny!>man, A. SÄlgvem. K. Raichcmkalli». P. Hiiden- heimo ja A. Hagren sek? kansakoulun- opettaja K. Jän>käwaara jen<Mi*j tiin jättämässään lirjolinäsiä esittä millään -perusteilla anoneet lupaa lo-. Lcttvotiievirautatien perustamiseen y- teistä liikennettä irarien Helsingin Fau.pu>ngin ja Pusulan pitäjän Hyönö-, ktIän Malille siimuraiteincm SSihdin pitchään CTCoUan tilalle kfä anoneet -taÄaruÄa tvacken 1,500.000 mkn kuo- ^ letuÄamaa itselleen tai. jos myönny-^ ths siirretään taikotusta war:cn myön- nettM yhtiölle, laina myös mainiini- le yhtiölle tulclvan rautatien ensi- mäistä kiiimilystä tvastaan. | Suuninileltu rauta.i?. jonkc» raitei den leweyS okiisi 0,75 m, lähi!'', ^vr» näisisrä ja suun.aunlisi luoteiseen päin. . . j Radan kannMatvaisuus on arw:oi- tu seuraatvasli: Bruttotulot tMsevät 8ZZ.000 mk. Nettollvoitoksi on laskettu 3 i*2,000 mk.' Nhteenlsä ma!?saisi yf.ijs 4,000,000 ®o»a toilooiic to SOO.OM ifftoMii Itenitt8'-i. Sfmäiäiöfibcit p»rS mtn^ mutkan ji»°,e jsulvat suunmrteuiat 1.500.000 «nisä knternaclanq, Krf. K. I. Saarran^ ' m. Lichteä koristaa taiteilisa KaailsDuo» rm piirtämät kutoat. KesAli, JhMUbtU 15 ja ft<rfn kirotaan, MäinclmSiStä sopii iiteJa JaEfiÄö postitoimistoista ja toimituksel ta (qsorte Tamzxre). TKau5h:nta l ml. 80 p. »vuodelta, Amerillaan 60 senttiä. Suolsi ta mme tätä jokaiselle ra>chanaa<» teen ja «dischksen harrastajalle. Kyläkirjasto, lukemista Suomen larffalaifilk evmäisissä aineissa n:o on Ämestynht. Sisältää Napoleon Bonapart«. Elämäkert», kirjoitt. A. F. HaSsell. Moofamla BSnloJafyttöJi mielaammin oppineita otetaan heti töihin kuin kijrftt Boplmamm F. 8. Lescbeffll kaupan» Haapakoskella. lyoo l—s VDOknttlTUl 1 päti kesäk. 2 huo netta ja keittiö. Lähemmin neiti 6eMliti. 1901 i_l Venäjältä. — Eenaattorltarkaslukset. Senaat- toritarkastukses^a on limroitusinstnöS- rihallituHes^a tullut ilmi suuria wää- rimlkäytöksiä. mitkä o loat tuottaneet kruunulle tumtuwia vahinkoja. Ruotsin paiviljonki Wic'n!n tt^lsäZ'U)-nm;:xvi)siä. m.n . - • • « «• pain» lainan mrsoftoon yrinMn oitnelliseen m Q fl todertiamiZeen. Uä^i. MaaMv-LMMeumos Emit af ström WMislä. johraia In>ar Lind- fttrctn HeIingistä y.,n. owat anonect jtvochimisrusla „Mao!la's-riUiatie»osake- tftjrJjn" säännöille. M.'ön ojcfsrpr.iV oma on 2.300,000 mk. ja :arloitutjena ylläkerrotun raidan rakentaminen. — U »fi hiilihappotehd-S. Ain^s?a«.» yksi HMrhaxpc>tohdas on suomevs.i :ähZn s<utt!ka toiminut. Nyit.'iiv,'.n vn !».ni- maSo loalmistunut uusi fuurtnmoincn hittihappot>ehd>aS .SKinci-ai'. jonka cln- päa^iä on konsuli ?l o. Tia ul»s>r i. j Mastaisclla rannalla on leit ilirontji tässä Mwän-elÄvässä ymparietössä. Idulle- pawoi iloista wäkcä. Nunricn puwiliss.i De raukka nuKuu ... nulkuu raökaSta seli.iää sen seikan, t l t e; m If uumat j ; a fi v j a j va j joäril, iv!.'a n>ct- talivi-imtaan, kun kaittl muut iMpärillä ole kulkenut pyrstön ' :.jcin tvihrcyttä iim-Mann iva in iloilscwat kesästä ... la »latvat ja nau» ' '^uomm^saan. Siellä Tanicuturi ja im. ivc -' rattxit. Se naffuu ... nukkuu ... ras- Jiaan. Lchdiköstä kohoaa o^ut sawu tai-' kast luomet kiinmpainettnina silmillään waall«. Se on kahwipann»n lihi-iinlta^ cssi paremmin lsanoen alkur.oissaan wa!» tämän kotoisten jumslil>n jumalanp»iswe-1 iuu^ton nauXaamct luufitt näyrtelce tai» luisen uhritulta. Kaikesi.r n.:':e. että tvcn tyyntä ja sywää l:poa. ■ sicuruc tm siirtänyt kotinsa makeimmat Keisälttären ivannut ajatvat sen rap- tunnelmat jclksilkuksi hc'kcksi hcrä uv.uin pusien etsen. Mutta sen sisälle eikssätär k<säis«<n luc^ntoon. pääse. »Jmnailan tzxMo^ isänmaan raKauS^» St johtavxck sinut oikeaan. Lauila laut»fi. lauisu run<l puhtaalla miehellä ja puh- taalla li«l«llä. sSä lovia elää isaumaasi kunniaksi «M häpeäksi, missä asomaisa yht«ÄunnaSsa lien«Mn. Ja laus» xn» mnilian kanssa: huolet» kntcUööt muut Mppien seutuja kauniini, lav»iämpi, r n kalliimpi on mulle syntymämaat j Puhe^ Hilma Pai.aa. ' Korpilahden kirlonkhlän nuorisoseuran iltamassa t.k. tS p:na. K. K.l Ny^yailana pulhutaan niin paljon kan» san MviStmni^seStä ja maliSramiseVta. JlÄa pitäjässä, tvieläpä joka kyläkunnas» saZin «m jolu seura tahi yhdivth»^ joka puuhaa iltamain tai arpajaisten »oi» meenpanemista. SiiZ 5oko Suomennie» mi »n puuhaa ja rientoa täynnä ja on» kin se tawallaan hytvZ. Ihmismielihän on niin IylläStywä kodin yksitoikkoiseen elämään. ,se kaipaa jotain seurustelua ja il^isuuita, jota tämänicchaiset iltamat tarjoamat. Mutta mitä auttalvat ilta» mat, yhdisch?s«t. seurat za puuhat, jo» unhotamme oman itsemme !aöwa:uksen. AksilöÄä aLkaa kansa. Millainen on yksilö, sellaiffciksi muodostuu koko kansa. TäÄä riippuu ltulemaisnuremme. Wa:t!a vsaamme kuinka hienosn kumarraa ja S <rl o tl if i. loufof. 22 pnä. Ai saamme palk^non joka ott?1n?sa. on se Dieija on Manut marsua Trenilsaa kuitenkin uilkonaista. Mut:a jo-Z näitä asiaan TieduÄusjouko: eitvät ole ulkonaisia »voittoja ja e!uja hankissa tawonneer kapinallisia, jotka «oat te»« ritairau unhottaneet etliä sydämen si< firffijneet pääalsiallisesti Mi:rowi!san ! wcyt>tä. joS rintamme on täyk:ty itse- seuduille. Tslhern-olvlva.l taistelun jÄ» raMaudella. toisten halaock'im!sclla, ka» keen Soallinncen hikjaisunden aikana teudella, apäsitvcydellä ja irZia-.suudella. cevÄ kapinMi.set saaneet l<säji>ukko.ja; niin olemme Saukana tosisilvisiyksestä. armeijan <M tvimiltawa locchlvoja ja Luonnotonta on näitä hy:vc:tä h'isi!Ia Iinonituluisia fOttfToja waslaan. Näh- lvaatta. jos emme its« näitä käytä. -lämästi lciheschy Albanian tapausten Luokaamme silmäys Kreikan kansaan! lÄÄein ^ochta. Ferisoivikshasta lähctN- Te oli aikanaan siwi<Z!yne'.n kansa En» •;iin eikit lpalatjoynaa Plisreniin. roPassa. KreBalla oli maailman par- Ä^nvZ^a {l^d-Ta Ker/ro'.v.lsyan in haa t taiteilijat käytettäivänään, >e!'i I>y- hellä on GisulftaiiUi wasiustuö:a kc^tka» lvästi harjoibettu sotajoukko. '.n,»i:a se matto l/.ieUU agect. unhotti Scikratcen ja HZncn oppuaitcnsa siweyspuhee< za tuomiisi hänet ?iw!e- maan. Solkrateen sijaan n-un "uch-.Z. ^ ^ Ruotsin uusi tulliinsa. Molem. jotka ripettÄvat, ettei ihmisen eminkään Nlat Hainaril MlteliNi.n perjantain tavmitse himojaan hillrtä. .'-aan tulee uutla lullita^aehdolust.i. Toinen ka. niitä tyydyttää niin valjo-, kuin kerkiää, mari ^ipeui tvQSta myöhään yöllä eh. Tästä opista alkoikin pian s7!.ra!.ksct doml.ftn KsiltÄyn ja hywaW scu 5ai. näkyä; irstas ja epä-iivc-^nen c'.ä!aä kissa »ä^einunisjä kotidissa lvaliokun. tuli kai?issa säädyissä •ifciscf;». ?.":i!.a NSN laacimassa muodossa. Kamarien mitcn ,awi Kreikan 'ttiaan kansan? hiillä ^ymyneet pienet'«rimielisnybet Historia kertoo, että naminncn b-mo raökaistaain kamarien yhieisistunnos. lUkomailta Albanian taplva. Kapinalliset saaneet lisäjoukkoja. ?ikkn-uiitiLig. — Puhemiehen päimällitct tualHo» pSiwSedustajille. Lanaii,:al-il!ana tlo Z antoi «duskunnan puhe»ii,>s. gfeSsori P. 1 Päällystakkia ei ole yhdenkään päällä. E. Slviichustvud, Seurahuoneella eduS» Ja kun minä jaksan odottaa, on vian isät, päästetääiÄö kesätärtä sinne ensinl kunnalle päiwäll>i,sot. Päiwä^ui>lc saa- panvi nuoria paljaita ruiimiiur wcdcssä kään »vierailemaan. Wai jääkö rania» Tänä iltana keskuZtolewat kaupungin pui nain 150 edustajaa. Paistiin päästyä piti puhemieZ !vic- railleen puhaen. Micraiden puolesta uimassa. Oi taÄoasl kesän tunnc>lmal Uks' kaks' tähän Mlkä tä>i'!näincn puisbon ratvintola kaipaamaan kesää, jota sille tänä wuanna ei koskaan tullut. Meille imuille se on tullut ja me pu- ristamme sitä lämpimästi kädestä ja autuaaseen tauluun Mi kansan tndtrfst, turr.trLi ja >o: sutiin» juuret, sekä henkiset 'tti rn itnit ifl f sei tvoimat. Kreikkalaiset eiivät huomanneet alaspäin menoaan eniumtuin "Vakcdo- nian kuningas Filippo tciki heidät u!a- maisi!vseen. Tehkäämme itsellemme kysymus- ka.- maako »neidän^n kansamn:« k!:«ji»iria tämä mätähaatva? Onko ja nw',?» sä nuo kreikkalaisten paheet !v:doli'si- na-mnre? LLaAata täytyy, eiiä olemme sa. Ma pidetään Piak5oip. C^imie!:- fl^Mlä huomakalo-on: e!lst:nmä:seM ta-incrri^a pieni eroamaisuvS nohkaiul. lun.nöhÄen, toisessa »amarisa sllowa» ja «naiMrulleihin nähden. jo:5a toinen k <rmari tahtoo poislenatvaksi. Rah.i- asiainitninis.eri ilAtllaujui ilonsa saa- muretun t^slmieiistMScn johdosla. — Norjan naiset saaneet kunnalli sen äänioikeuden. Norjan Odeisting , .. „ ,• n • ..... . , m 71 äänellä 10 wMaan hmvöksynyl sallisuutemme on tvaaras'a 'oän wibu- reis^a. Muitten kansojen <o?cinu'se?ta nähdään, e>ttä olem-me \i't ja!oZte»taw'k- saimne. Siis meidän lva'.la-?sant»te on sisällisen ikansallilsiiuSon.t^nme matvuila- minen. ^>a ien me siiamme abkera?a työllä, .sitochdellä, ystä^vy-tdrs-ä ja i:sem- me tuntemiisella. Jota enemmän alam- n« !k»untnella c»nan!un:ommc ääntä sa Tehtaalla on parhaimmat iuhmti&'.ui lvastojsi eduskunnan toinen marapube» laJjintojen mukaan parannetut koneet ja mies. hrtoioiScudenneumos K. .-öderholm lentää kuin suriiselvana sontiaiscna sät^ woi isiis tehdas walmi->taa puhtameen lausuen alun suomasi ja jatkaen ruot- kyttätvä «voottorilvenc. ^cn bcntziini lausumme: Te«vetuloa, ikÄvbityl Pri» kunnioittaa lausetta ..anaa av^oa toi- nähden tähän saakka saavuttamatonta sdkli. ^ tuoksuu ja 2l>:es wuo'isata huoluu sen waatti-ihmisi>nä me sinut syleillen tvas- sentkin työlle , «silloin lyhenemme macilia tuotteita. -Keisarileikkaus". Ä. RnN^an ^ . hifox-fö j.i:riWtur u*ö pimut f<ur<wttoa kirje: funSaiijecn kuuimetauu.u ja oli ieuws- teltoma muutama päiivä ennen Por^i- >mi^oi!5aantja. Jsänr-i :eki 1 tflo n to* 'keen. j>oka onnistui. Heli fä>'.n :rt: leikatua odvaitiin sian ivaisa ja o:cl- tiin siellä 'kuusi täysin k-.'hi::^iNi!.:ä ptk- kumas>kua. hengityksessä. Liiankin eduslatva kapvale on egossa ja woiwat kaikin puolin hy- win. Kcko iuttu kai.'k-ne leikkauksi neen suoritettiin parila minuutis-ia. — UM. Halleyn Pyrstötähti. — Björnstjerne Bjrönsoniu puolison puolesta on Suomen .-du»?unna»« saa- 20:nnen vuosisadan konetesili-uuden raS- Ivoista tässä luonnon run^,'liiessa tau- ^lussal Mubta sallittakoon jillekin k^iän- Suomen eduÄunnan jäsenet nau.tinn.ot ija >viill.'lköön hitauficcn Helsinki. ^ Z,ywäsjärwcn sinistä vinian. sentään Äiltitti, sijtoäSti Ittfiujfuua Teidän sen edelläkävijä purjrcrliis parcni>min so- niin ilämpimäÄä iählo>aiioinaSia»ne, ^dän Suomen jiiriuteu laineille. >Mutta uiijsi aika ... urisi aika ... sillä ' on ontat >ru!kinsa, joita se ptiörittää. Niisiä kuo>li ylsi mutta pyytää mlmua kiittämään T'itä silta, ct tä häntä on «laihdu tiet tu lähettäiuäliä hä- nelle siähikÄsanoma siltä kamalta, jof;!j?'Ii isäin sydäntä niin lähellä. Tettvöhtäen Dagny Björnson Lanaent, syn>t. Pjörnson. Kesä on tullut. Maa ei olekaan kulkennt pyrstön läpi, »un Pyrstö on tehnyt äkkinäisen mutkan Istun rankapui-ton nutomttiiun i ftltmttepätn. Laskelmat olleet epämar» ^ Runtelen, mitä ^uon-. ke.vä^enä moia, kun huomioiden teko on ollut . . . ... »vaikeata. Pyrstö peittänyt yli kaksi nnntat^muna haaöraa. V * kolmannesta taivaankannesta. kuul«n kesän «tcchist-n ajaivan luomeen. KesÄtären »vaunujen ire.-äjiiiä zivat nuo Hel-itNgin obfc>ava.or'.l!'U'.!t on sac- armaat pienet muuttolinnut, joiku omat omat wiu!lunsa, joita se soistaa. Moottoriwencestä 'unlim ruotnntielen runsask>era!.'ikci-5ta puhetta. Siitä päätän, että Suomen kansallisuuden kesä ci ole wielä päässyt niiden tvencessä istujien sydmmen, waiKa eksyimätiin tänne %> dän Suoimen herkullisimman luonnon parniaille. ^Sydämcttä, Juma'atta on se, jok' Ä innostuisi lei»w:mähan tätä »naata kuoloon asti", punm Califo-rniasta, L!ck-obserwa!»- \ r:umis:o ieuraawa 20 pnä {cufof. ff o j niin ietveitä ajohctvoisia. Ia :a!aa :t au- , : <■■■ n ma chöntää lämmin ja lcyhkeä etelä» 1 aamulla paiwai.y |,,l;:o:,inouw:: .Campbell Möil.aä, enä Halleyn ^"uili, minkä kosketus waun,.,?.n on nitn fomeerli on tänä aamuna nähty itäi-! hellän hellä. Tämä kmku on si:ä .'uon- fella toiltvaalla. P^rsrö en ai näki n non parchaimta riemukullua^. Jhmiirn korwaan s« ottaa kuin ihanin soi-to ja silmä terästyy tekemään haivaintoja tä- 140 asteen laajuinen, ^cn pääi o oat /auikana Yrjössä form-er-*i ja auringo-n lDäll'i'}«sw l^diss.ymiÄviiivasla. Maa ... . ei luuf.ÄDasti im^e tulkemcan pyrstö- man riemmnatSueen .utka>-,aattu-^,a. ^Zhiden Pyrstön lälp'." Sillä nämä »vaunut ^wat ylräympäri ka-" iTämä tiedo sisältää korjauksen a"ka.» tetut nousevan kesän kukkuiutnlivan h:n- sompiin las?e?mi:n j-, niihin Perustu- noilla taimilla. tviin tiedvnantvihin, joiden mukaani .... , . n "' n . .T t r it TaKta kuivasta, m.ka kuin it estaan tlirtstälahden oi:il p::any> nast>t t.>k:n!. 28 19 p :n mälisenä yönä. Lasket-,syntyy stvlussani. jatkun h<Äva-nto^tn znain epävarmuus johtuu siitä, että .faM. ^wäsjävwen toinen vikapää on Miifuulo ja toukokuussa on tehty tvain HMrvja lja epäwo ettaw!a Hu» tn+K+rr Sm iohdosta, e;u on ollut ko- ^ johi>osia. toin waikeata teHdö nnia. Slfföotdttxm sähköjanoman <niu»aan onpyrStö peittänyt yl: taksi kolmasosaa on heille »vielä suljettu tvärsy, jota eiwät ymmärrä. Mutta rannalla ishtja-Sut mo-ottor!- ivene ja ruotsinkieli ^ ä S ' ä iau!u>sa scpiwat erinomaisesti i;Htccu. Ne motem- mat häiritsomät, molemmat oivat ano- suomalaisuudelle wi:raita ulkomaina kunmtituksia. ^ospa tiun sälkytlä>vän sontiaisen, moottoritveneea. sijasta näkisi tässä keSki-suomailaisen kirkkovene en täynnä Laiikeniläistä kansaa ivaivahtele» wista nxnchuksista nuoriin rnusuposkisiin itjestään ncÄosim asti. Olisipa taulu silloin tui millaan suomalaista kansallisia tunnel- ntaa. taanotalmime, »vaikkapa .ioirallinen Fy- MäA^lä" sMisinlkin sinulle «vensa. Sunnantai-iStuja. Kirjallisuutta ja taidetta. — Uusi aikakauslehti. Se.t pulas sa didinönt uiicken a>ikaikauslehdcn, josta täZlsci $etyb:räsä äsken parilla sanalla mainittiin, alianM kuubiu. tutslvan „Ko t iwal>ta". Lchti ilmeschy ka>h» ^ pettatvat nuorukaisen ia Nelson ?ydä» desri kuuIkaudeZsa N0>m 1?»skvuisena ja ^ m«stä si»vet)den. Epäpuh^iat sana! «ivat tuTee siMlämään si-rjoitulsi» ja kuivia epäpuhtaiden töiden ja «eläinän päämäärää s;fii oizinme Jvminvökkcat selkä sisäisiä e::ä ulkonaisia ivihollMa ivastaan. Ei ole elononni yksin nll i saaivutetiu, että meillä on «kylliksi rikkautta \a tietoa. Tai oiliqimm-epa yhteiZkurnasia kuinka hn»>nta>tussa a»'«ma-?sa :aban'a. ^ikea onni ritippuu sydämmcn si!veyde?tä ja tyyU)roäiti&»)destä kohtaloonsa. Ei silvi?» ( tys ole siinä, «titä osaa ulkonaisesti l^ie- nosti käyttäytyä. Ei s«7'>laskaan ole sillä ^ svtilaS, että on pukeutunut sotilaspu kuun, »vaan täytyy hänen oppia sotijaan Nchti ja tatta Jos nuoru?-riuc.t ta: nei- tonen hytväkstH seuran, jossa lasketaan kattkeita sanoja, on se eptÄ''eno.t sanan täydessä mefkityk>sessä. Alituiseen t:?pu- ivat »veisipitsarat uurta-v<'.t kallioon kolon. Samoin epäpuhtaat sanat ja puheet lc« mi-je-ia kunnälliÄvaaieissa, jonla kaut- la waalioikeudesta tulicivat nautti- maan mZMkin naiset. — Lamat» d»'.amiittiräiäi»vtzs. Ha» «annasta, toulok. lg p:nä. Ztjna» miitliräiähdt)tse.t ?au'ta poliisi kasarmis sa kuoli 100 ja haaiocittui 100 henkeä. — „Anhalt"-juttu. Vcrlin >. s» tä. tl>u!.!^. 21 pnä. Tuomioistuin on hlMnntjl Helllveqin tva -uimukjiel tci» mini!ini Mendelslchnia tvasta.in koeta tuomioistuin ei woi ryytUä käsrn «?e- mäÄn tylsymlKlä tmmiicpaikasta. — Preussin »vaalilaki. B e r l i n i s- t ä, t»?il>kc>k. 21 pnä. verrainliuoue on 127 äänellä 82 Wa4:aan hytvätiytiyt waa!?i>lÄ!i-chdoi uj.se n. tailouldelliisitta, yleishyödyllisiltä sekä ctenPitn kotimaisen teollisuuden erinkal- Te nuoret, jos kerran istutte isän ja äidin «asemassa, olettako :yyt,pväisiä näh- > ohuen pAivrharson alla lillumassa silhs- Kun lsttmä on harhaillut ?o'.wan lu-- sä, mutta töitten hohtaa k t'i 11 atu t nvrtiCi 3 f a , ntoitffcn tvieimanä näin tnnpäriinjä, jäy- auriugon «valossa. Ia i»:den hienossa , kistyy se tuossa paikassa ktN>h!is?a. Sillä /väreilyssä on silloin kultaa, jonka armon! katse lentää kuin noiduttuna rantapu's» wain taidemaalaaja ymmärtää. , 1 ton ratvintÄaan. joka y.Pnään on kuollut wän? Luonnotonta on heiltä .-arcm^ta Maatia, ?uin olemme heille op:ttanect. ^Sato sielinenen jälkeen" sanotaan. Pic- t«!Ma> alloTiia. Päätarkoituksena on dessänne lastenne epähienosti mcuciiele- ffocuTaa jsutuci Gei>sö tutustumaan koti-' mcklscein te«alli!MUteon, rijfyirnStt ja me- ivefiui [öojfinmrniisCilft; yleisöstähän ja sen «suoisiosia riiUpuu su»rimmlassa mi- taÄsa Mimaisien tuvtanno:: simritiuS ja iac>tu. — Awuts.rusta an jo lmoassa tivjakiiljoilta, Oiinmatti- ja lli^inichill- tä ll).m. LeHti !pv>i.nettanee Tempereel- la ja illjmeSttH nÄMumcrs kesän ku» lueAsa. — Aikakauslehtiä. AätnimZisen 5:§ numero on ilmestynyt kMvallisena ja sisällöiltään tvaihtelotvana. 2r.i 'kirjoi tuksista mainittakoon: björnstjerne löitä, jotka saa-vat katlecas:, katua nuo- BjörNson, «rj. Aatto M.. Metsälinnulle. ruutensa hairahduta, runo, Zinj. Maiju Tuomaala. Kuka on' Sinä nusriiso. jonka -Miuun on us- raMa? Jirj. K. H., Koiwwnä«^ Tapanin kottatva tulevaisuutemme, maliise tisel» lemmentarina, liirj. Ä. S., Nai se! ja lesi puhtauden ja siweyden tiet. C raclofi rauihanatsia, Roikotusmyrkytystä wa?tus» laavaan puhtaat purjeet. Ajelehtikoon tamaan, kirj. Aatos SÄama, Maamine ^ se siintätvillä «vesillä. Kartlakoon se sa- mukana, «pj. M. S—!—, Rauha ja ?o» meitä rantatvesiä. Riihin on ajelehi-nl» Sotilaömiljoonat. Waltio>varainwaliokunn.an mietintö esityksen johdosta warain osottamisesta muodeksi 1910 sotilasrahaston tulojen täydentämiseksi. E K iMä n MM ju^a i stmiu e lichyes» ti päÄlchdat tärs-tö miTlinnösiä ja sii hen liitöijlvät kvastalausoet. Nyt asian suu«een merkitykseen nä>h)cn ju^'la:jem- me i.se mittilimon k^onaiit^oessaan. Wu..den 1909 «misillä maiticpäilvill» clii, 'tutctt tutmmu, eduskunna.' käsi» idtäixfttä orin. esitys suomen nxaltio- ninltin taiötÄu omassa itsessämme pahan waras:>on sm>ridettawis:a »'.akjuisla himem tvoittomisekisi, olkoon se mitä !aa-' »<> l!.<rs:<»rp?ijiin wuodel:a I90Z M seu tua tahansa, »vie meitä likcmmäksi PY- ^ itvaufifca. arm. eflN)s vintöperäämtme, ja saamme palkaksemme ,l'i;.yi;i ,iii ai. 7 P. 1909 anne liuun, tutu Wvän omantunnon, llscrn näylutä pa- j „eilwun cnl.u. j^iisluiiktrj-aan, joka tos- heet ihan miattoinilla aluZsa. mutta ne a^w^l!lv>oll:stludi!n muuttamista tuoUaivat turmion. ?amo:n .'>: 7uu- mäillisten «vammojen. Jollei nnt.i alus- sa hoideta, saattaa niistä tulla pabo>a- kin seuraulksia. On myös loanhoja kenli- ta, runo, Zdakieli ja ^specantto, k'.'.jo:tt. K. I. S:n, Äidin lu». runo, kirj. Frans U—ri, Björnsijjorne Bjöonsonm 4a«fun» taja rauhanasiasta, Huomioita, kirj St. Vitulla. Nauhanliikkeen työmailta. Ne, mutaa ja roskaa, s« tucmolee ?wun Hen- non sydänvnesi, se wie !aÄv»:.':asi rois nuoruudon puhtaat ruusut ja puristaa siilmistäisi toitvottomuudcn kyyneleitä. Walits« nuo-riiso sydäntippuust sanat: SuLT.r.i>^i;a r«i!)ocvas::.'icejeen. Mielin» nösÄ iseks^laan icinain juliÄuskir- jan fsijl.ilil)-. rJikJfici.urc.o h.r!n.vu?tai. enä eduS» hmta tro^icd/uj-iäiin yQo.nfliititruJti arm. esitykseen, jossa ehdoin ii», e:lä t^iECirma Ä:i'tasrahas?on tulojen iäy- delmMM llvuodelta 1910 sottaisi ien rah^mäii-rän, j->.a oli :aiPca.t soti^is- ma.sun suorÄamiiseen ianoimn^ w:na, laHui. »ettei. Timmen ka>n salaisi en ase- weÄvM:t!«u!t'la >5«sletvaa lainsäädäntöä cikä Mui:a'aan Tuotnm lainsäädännön ckiozn t^uuMvia asioita lvaida siilä evoliaa iimlut-om kuin hallitsijan eduskunnan ljh:äipitä>Vällä päätöksellä, j-cCa Ichdäan «säädetyssä järjcstyls^sä.