Luorstauis Mokuun 13 pms 1910 - I^:o 95-3 AiuoaStaau kunnollinen ja kokenut z Ke55oseppa 5 ^ Voi hauttia teille W G 17232 oikeiukäymSa U» s Aetton! i ^ Ostakaa siiS »iitä A I. G. Julinin Jälklta, Liuuaukatu sb ja Seritiukatu 7. OO »»»»»»«»»»»»» SO Littoisten Pesolaitos, omist. M. Hampf Vaatteet noudatetaan ja lähetetään. Puheli» 1Z27. — Littoinen 7. Elokuun 18 p:nä. Xo/kamkoiSoZtZ zsnsneil. Kuusi Umotta sitten asetettiin halli tuksen toimesta komitea, jonka tuli poh tia kysymystä köyhäinhoitoasetuksien uusimisesta. Laaja on se mietintö, jonka komitea ou valmistanut. Siinä on ei wähemmän kuin 368 sivua. Joku kohta mietiunössä ansainnee yleisempää huomiota. Kuu nykyinen woimassaolewa köyhäinhoitoasetuL vel voittaa kuntaa auttamaan ainoastaan »alaikäisiä, heikkomielisiä, raajarikkoifia, pitkällistä tautia sairastamia tahi van huuden heikkoja, jotka ovat toisen hol housta vailla," muuttaa komitea ase tuksen sananmuotoa siihen suuntaan, että apua on jokaiselle tarvitsevalle annettava, mitä elantoon ja sairauden sattuessa hoitoon tarvitaan. Joka siis on joutunut siihen tilaan, ettei voi omin woimia saada elatustansa, ou kanta welwollinen tarjoamaan apuansa. Mutta kanta on myöskin oikeutettu perimään antamansa alvun takaisin joko avustettavalta itseltään tahi niiltä, jotka ovat hänen elatusvelvollisiansa, joihin luetaan vieras kuntakin. Avustaminen on siis tehty kunnalle pakolliseksi, joSta kyllä voi seurauksena olla, että laiska ja huolimaton jättäy tyy konnaa elätettäväksi. Tämän täh- dcn täytyy kunnalle antaa isäntävalta kunnan varaan jättäytyneen yli sekä keinoja hänen pakottamisekseen työhön sekä velvollisuuksiensa täyttämiseen. SovitnS perheensä hoidotta jättämi sestä tapahtuu esim. Norjassa rikoslain perusteella. Siksipä tarvitaan meillä kin uudistus siihen suuntaan, että kunta saa tehoisamman isäntävallan käytön kuin ennen. Komitea ehdottaa että apua tarvit sevia autetaan niinkuin tähänkin osti joko antamalla apua koliin, elättecllc tahi myöskin sijottamalla erityisiin lai toksiin. Marchulsia on avustettava mikäli mahdollista kodeissaan, perheitä ei ylimalkaan tulisi hajoittaa, ei edeS vaivaistaloissa. Komitean ehdotuksen mukaan ei lapsia saa laitoksissa hoitaa yhdessä muiden hoitolaisteu kanssa, vaan erillään olevissa kodeissa tai antamalla elätteelle kelvollisiksi todis tetuille perheille. Tno sopimaton ruotu- hoito ja ihmishuutokaupat eivät euää saisi tulla kysymykseenkään. Lasten koulunkäynnistä on pidettävä hyvä huoli ja heille jotakin opetusta elämää varten annettava. Erittäinkin on raaja- rikkoisista ja tylsämielisistä huolta pi- dettävä. Kyllä vaivaiStenhoito kaupungeissa ja useassa pitäjässäkin on hyvällä kan nalla, hoidokkaiden hoito on mallikel poinen j. n. e. Mutta kyllä löytyy monen monta pitäjää maassamme, mis sä köyhien vaivaisten ja mielenvikais ten hoito on mitä alkuperäisimmällä kannalla. Ja useassa vaivastalossa vallitsee surkea epäjärjestys. Sanoma lehdetkin ovat sellaisista tapauksista aivan äskettäin kertoneet. Olemme olleet tilaisuudessa tutustu maan T? M kaupungin vaivaishoi toon ja kajeet uuden vaivaistalon suoria suojia katsomossa. Mallikel- poista on täällä kaikki. Siksipä kehoit- taifimmekia ympäristöpitäjien vaivaiS- hoitohallituksen jäseniä kaupungissa käy dessään pistäytymään nudessa vaivas talossa. Paljon olisi heillä opittavaa omaa pitäjän vaivaishoito-oloja var ten. Olemme selostaneet muutaman koh dan 6 vuotta sitten asetetun komitean mietinnöstä ja olemme jonkun ajatuk sen lausuneet köyhäinhoitoasiasta, siinä tarkoituksessa, että tämä asia, jonka pitäisi olla jokaiselle sydämenasian, tu lisi lukijoittemme joukossa vähän enem män tutuksi. Matkustusvälineet ennen rautateiden keksimistä. Eräässä Sa!so» museossa o» nyky- ja jälkimaailmamnähtävänä suuret matkailijavaunut niiden eteea laitettuja^ hevosineen, osottamassa kuinka Euroopassa pitkiä matkoja, n. s. poStikyytejä, tehtiin silloin, kun rautateitä ci vielä ollut olemassa. Ne ajopelit hevosineen ovat tässä kuvattuna. Hurun kaup. ja laamsta. — Tuomarit. Pirkkalaa tuomio kunnan tuomarille Olof Hjalmar Peso- uiukselle myönsi hovioikeus t.k. 15 p. vir kavapautta t. k. 16 p. p:stä alkaen, loka kuun 1 p:ään saakka. Sijaisuutta hoi tamaan määrättiin syyskuun 11 P:ään saakka hovioikeudenauskultantti Antti Agathoa Tulenheimo sekä loppuajoksi hovioikeunenauskultautti Urho Johannes Castren. Mrkatvapautta myönsi hovioikeus t.k. 16 p. Tyrvään tuomiokunnan tuomarille C. M. Puqvalinille syyskuun 2 päi västä alkaen marraskuun loppuun ja määräsi sijaisuutta hoitamaan varatuo mari Einar Rothkirchin. — Furun kunnaukäZIiärit Kol mea kunnanlääkärin virkaa, joiden hakv aika maanantai iltana meni umpeen, ovat täkäläiseltä terveyshoitolautakunnalta ha keneet: Tuberkelitautien lääkärinvirkaa tri Karl Lindgren Turusta ja kunnan lääkäri A. Grönlund Kemistä, mies ten veneristen tautien lääkärinvirkaa tri Allan Möller Turusta, jotamas toin naisten lveneristen tautien lääkärin- töinpä ei kukaan ole hakenut. Näistä termeyshoitolautakuuta on va linnut miesten meneristen tautien lää käriksi tri A. Mölleria ja tuberkeli- tautienlääkäriksi tri K. Lindgrenin Meneristen tautien osasto omataan syysk. 1 puiä, tuberkelitautisteu osasto lokak. 1 p:nä. Naisten veneristen tautien lääkärin toimi julistetaan uudelleen haettavaksi. — Juutalaisten synagoogan pe ruskiven lasteminen tapahtui juh lallisesti toispäivänä k:lo 12 aikaan Brahe- ja Tuurenporin-katujen kul massa, johon tämä täkäläisten moosek- senuskolaisten temppeli tulee rakennet tavaksi. Kivi laskettiin lähelle raken nuksen peräseinää viimemainitun kadun puolella, aivan sen paikan alla, jossa temppelin kaikkein Pyhin sijaitsee — eli lähemmin määriteltynä pyhän kymmenet käskyt sisältävän Thora-rullan kohdalla. Äskettäin paikkakunnalle muuttanut v. t. rabbiini I. H. Hirschovitz piti saks. juut. murteella puheen, jossa huomautti kuinka juudan kansa, jolla ei ole yh teistä kieltä eikä isänmaata, on erit täin kiitollinen saadessaan rauhassa pal vella jumalaansa omaa uskontonsa mu kaan. Rakennettaiva temppeli ja koulu tulee olemaan yhdyssiteenä heprean kan san kesken, ja toivoi puhuja seurakun nan näiden laitostensa suojassa kehitty vän kunniaksi sille maalle, joka heille näin on suojaa antanut. — Senjälkeen laSki eräs synagogaa rakennuskomitean jäsenistä peruskiven alle muurattuun lokeroon rakennuksen perustamista kos kevat, pergamentille kirjoitetut asiakir jat, joissa mainitaan rakennuskomitean jäsenten, syyagogaa Piirustuksien laati jan, ja niiden y. m. nimet, jotka ovat hanketta lahjoilla muistaneet, ynnä vie lä aika, jolloin peruskivi laskettiin. — Äaupunginivaltuusmiestea puheenjohtaja, toht. C. von Heideken, rahatoimikama rin sihteeri, insin. O. Schaltz, teht. L. Schnitt, kaupungin poliisimestari, eversti Hj. Wa!mqwist, sekä seurakunnan jäse net herrat M. A. Gumpler, W. Ne- meichansky ja M. Kalz y. m. toimitti vat sitten kiven laskemisen. Tämän jäl keen yksi seurakunnan vanhimmista, hra W. Burstein ruotsinkielisessä puheessaan kiitti kaitkia niitä, jotka synagogan ai kaansaamiseksi olivat vaikuttaneet. Kun kiwi oli kiinni muurattu, piti tv. t. rabbiini lyhyen hartaushetken. — Lo puksi kaupp. M. A. Gumpler rakennus komitean puolesta kiitti niitä henkilöitä, jotka olivat läsnäolollaan kunnioitta- nect tätä juhlallisuutta. Rakennus, jonka peruskivi näin oli laskettu, tulee limestä ja kolmikerroksi seksi. Ensimäiseen kerrokseen siioittaan koulu jo vahtimestarin asunto, toinen ja kolmas taas muodostetaan temppeli- saliksi, johon myöskin rakennetaan leh terit. — AoySea anastus. Keskiviik kona iltapäivällä tuli muuan hiekan- ajaja kaupp. O. E. Sacklenin myymä lään Maariankadun varrella ostamaan kauroja säkkiinsä. Kun kauppias aska- roitsi toisen miehen kanssa, pisti hie- kanajaja säkkiinsä myöskin 2 pakettia. (1,000 kapp.) Työmies-paperossia ja juoksi kiireen kaupalla kuormalle ja sitte täyttä karkua pakoon. Poliisi lähti kadulta perässä ja kun anastaja on tunnettu, saanee hän näpsäyksen rumasta käytök sestään, sanoo U. A. AuraiiKclvytAnt alkoholimieto on paras ktsäjuoma, Ä rasittava L4V0 — Se osittainen pita-ajnrieu taliko, jota kaupungissamme on kestä nyt pitemmän aikaa, on nyttemmin päätynyt. Pika ajurit, suuttuneina siitä kun poliisi kielsi heiltä oleskelun öiseen aikaan Rautatiehotellia ja Hamburger Börs-hotellin edustalla — syystä, että hotellissa majailevat matkustamaiset tulimat siitä häirityksi — tekivät työ lakon", s. o. eimät klo 10 jälkeen il tasia enää olleet liikkeellä — paitsi niitä, joiden tuli olla asemalla junaia tulles sa. Tämä osittainen lakko nyt, kutea sa nottu, on päättynyt, kun ajurit vihdoin viimein rupesimat sovitteluja hiero maan ja sopimns saatiin aikaan. Sopi mus on nyt tehty sellainen, että kaksi ajuria saa olla öiseen aikaan odotta massa ajoa noilla kyseessä olevilla odo tuspaikoilla eli ..pirsseillä", muiden ajurien ollessa poliisin määräämillä uusilla »pirsseillä". — Mohiiea karkaaminen. Mime sunnuntaina tuotiin etsivän poliisiosas ton tutkintovankilaan edellisenä yönä muutamaan Hämeen tullin virvotusjuo- makojuun tekemästään murtovarkaudesta pidätetty 18 vuotia? nuorukainen Al var Henrik Tuomi, kotosta Turun kaupungista. Tiiistaita vastaan yöllä pääsi hän karkaamaan tyrmästään pu jottautuen pienestä rautaristikkoreijästä, jonka leveys on 18^ ja korkeus 30 cm., jonka reijän hän sai hieman suu rennetuksi, siten että hiilihangolla silpoi ikkunan lahonnutta keskipuuta. Karkuri oli wielä eilen »vapaalla jalalla. — Majesteetttrikosjuttu toimit taja Katosta vastaa». Toimittaja A. HaloSta vastaan nostettu majesteet- tirikosjuttu oli toispäivänä neljännen kerran esillä Turun hoioioikeuden toisessa osastossa. Kanneviskaalinviraston puo lelta kuulusteltiin todistajina 9 poliisi konstaapelia, jotka kertoivat vastaajan kanteenalaisessa tilaisuudessa lausuneen keisaria valehtelevan. Halonen kielsi tämän, väittäen lausuneensa, että keisari vaihettelee mielipiteitä. Kanneviskaali katsoi todistajain kertomuksista selville tulleen,että vastaaja oli tehnyt itsensä syypääksi majesteettirikokseen, minkä vuoksi hän vaati vastaajan langettamista ran gaistukseen. Julistamassaan päätöksessä hovioi keus ilmotti antavansa asiasta lopulli sen Päätöksen vastedes määrättävänä päivänä. — Maratuomari Karstenin ka vallukset. Lak. kandit. E. I. Karste nia vastaan kavalluksesta nostettu juttu oli toispäivänä käsiteltävänä Turun raastuvanoikeudessa. Turun Säästö pankki vaati asiamiehensä kautta vas taajaa korvaamaan pankista väärentä- mällaän velkakirjalla nostamansa 10,000 mk. korkoineen sekä Suomen kirkoll. vir leski- ja orpokassa korvaamaan vää rennetyllä velkakirjalla kassasta nosta mansa 3,000 mk. korkoineen. Kumpi kaan ei vaatinut edesvastuuta. Alei- nen syyttäjä sitävastoin vaati rangais tusta väärennyksestä. Asia lykättiin t k. 30 p:ään. — Itsemurha. Merhoilija Emit Ferdinand B!y hirtti itsensä eilen ko dissaan Wähän-Heiikiläa Myllymäessä. Mainaja oli ijältään 45 vuotias ja oli viime aikoina juopotellut ja viettänyt epäsäännöllistä elämää. Hän jätti M. keensä vaimon ja 5 lasta. Kamala tapaus. Juna ajanut kahden radalla nnl- knwan juopuneen miehen yli. Klo 1 aikaan höllä eilistä vastaan tavattiin radalla Alfa tehtaan luona kc-hden miehen ruumiit, kumpaisenkiu pää oli ruhjoutunut. Miehet, jotka olimat juovuspäissään asettuneet ra dalle nuklumaan — miesten ruumii den vieressä oli tyhjä viinapullo. Kuolleet tunnettiin olevan: torppari K. Salonen, synt. 1860, ja työmies Aug. VZikbom, synt. 1870, molemmat Maariasta. Edellinen jätti jälkeensä vaimoa ja yhden lapsen. — KähSrlän kansakoulussa alkaa syys- lukukausi maanantaina t. k. 22 p. klo S a.p. — Hulikaanin urotyö. Tiistaina klo 9—10 välillä illalla löi eräs juopunut huli- taani muuatta pottaa kalarannan lähellä Au- raiven itärannalla nyrkillä kovasti kasvoihin — aivan aiheettomasti! — Ruumisarkkuja lähdetty. Tontilla n:ro ö Humalistoniadun varrella, jossa par aikaa laimetaan perustusta kalsiterrokjiielle, tiilistä ja puusta tehtävälle talolle, jota teh tailija Pahlmau rakennuttaa, löydettiin lauan taina taksi ja tiistaina taas ytsi hyvin la honnut ruumisarkku, kertoo T. S. Sillä paikalla on luultavasti venhoina ai koina ollut hautausmaa. Ei mikään elinkeinotoiminta ole sen laatuinen, ettei sille tuottaisi hyötyä se, että se on mainittuua osotekalenteriSsa. Kuta vähemmin tunnettu joku liike ou, sitä välttämättömämpää on Me tehdä itsensä muistetuksi osote kalenteriSsa.. Ei mikään liike ole niin suuri, ettei sille olisi vahingoksi osotekalen teriSsa mainitsematta jääminen. Osotekalenteri on pitkin vuotta joka päiväisessä elämässä enin käy tetty kirja. Osotekalenteri on tasaisimmm levinnyt kirja — siitä kysyvät neuvoa pitkin vuotta niin kaupunkilaiset kuin matkustavaiset maaseudulta, muista kaupungeista ja ulkomail ta, tavaranostajat ja myyjät, suomea ja ruotsia puhuvaiset. Osotekaleuteri on se kirja, josta niin yksityiset henkilöt kuin liikemiehet ja virastot pitkin vaotta saavat selvät, järjestelmälliset ja pikai set tiedot kaikeSta siitä, mitä Turun kaupunki itsessään käsittää ja mistä mitäkin on saatavana. Osotekalenteri ou välttämättömän tar peellinen jokaisella toiminta-alalla ja jokaiselle henkilölle, jonka tar peet ja harrastukset ulottumat kodin neljää seinää ulommaksi - Asuman rautatie» kokonais tulot tekivät kesäkuulta 30,818 mk. 12 piä. — Edellisenä vuonna oli vas taama summa 29,606 mk. 37 piä. Tämän vuoden ensi puoliskon ajalta ovat rautatien kokonaistulot 135,081 mk. K 4 piä. — Mastaava luku viime vuonna oli 105,707 mk. 43 piä. — Pöytyän kirtkoyerranlvaa- lissa viime sunnuntaina joivat ääniä: ensimäisellä vaalisijalla ollut Toholam- men kirkkoherra, rovasti D. A. Aimo- nen 1774 ääntä 201 äänestäjältä ja toisella vaalisijalla ollut Turun kuritus huoneen saarnaaja, varapastori K. B. Hytönen S 69 ääntä 92 äänestäjältä. Kolmannella vaalisijalla oleva Maariaa kappalainen I. Hauvoaen ei saanut yh tään ääntä. — Maatilankauppa. Tilallinen Fredrik Kaustio on myynyt omistamansa 1 manttaalin suuruisen ratsutilan Tai vassalon pitäjässä tilallisen pojalle S. Marelalle Uudenkirkon pitäjästä 50,000 mkan kauppahinnasta. Osa irtaimistoa seurasi kauppaa. Mastaanotto tapahtuu ensi marraskuun 1 pnä. — Aokeralvaro keinot Asumalla. Lääkintähallitus on määrännyt kolera- sairaalan avattavaksi Raumalle ja määrännyt koleralääkäriksi sikäläisen ea- simäisen kaupunginlääkärin K. Lovesonin. — Itsemurha. Kun itsellisen tytär Sandra Helin, Harjunpäästä. viime torstai-iltana läksi työpaikastaan Po rin puunnllatehtaatta, ei häntä senja!- keen näkynyt sen paremmin kotonaan Harjunpäässä kuin työpaikassakaan, jon- katähdea häntä alettiin etsiä. Lauantai aamuna lähdettiinkin ruumis Harjun pään jnovasta läheltä Holmia taloa. Mainaja oli jättänyt pääliinansa juo man yli vievälle sillalle ja siitä nähtä västi hypännyt juopaan. Sandra He lin oli noin 25 vuotias terve ja ro teva nainen. Rakkansseikkojen arvel laan olevaa syynä itsemurhaan. Mmlta kotiMliltil. — NautatievirkamiehiL erote taan. Huolimattomuudesta virassa on rautatiehallitus, viras ta valtionrautateillä erottanut Pitä jänmäen aseman telegrafistin M Jons- sonin. Grankullan v. t. telegrafistin K. Mikstedtin sekä Espoön aseman v. t. asemapäällikön, telegrasisti A. Wahl- roosin sekä samaa aseman telegrafistin I. Bittaitin. — Maasan läänin entisen ku vernöörin eläke. T. k. 9 pnä päi vätyllä avoimella kirjeellä on Waasan läänin ent. kuvernöörille, salaneuvos K. de Pontille myönnetty 7.500 mkn suuruinen varsinainen elinkautiseläke ja 2,500 mkn suuruinen ylimääräinen vuotuinen apuraha. —Suonenjoen kirkkoherranvaa lissa suanuntama sai enimmät äänet Perttelin kirkkoherra Mihtori Korpela. Turun Siemenkauppa. — Itsemurhia. Lauantaina klo 3 i.p. hyppäsi höyrylaima Heinolasta sen matkalla Lahdesta Heinolaan 20-vuo- tias Irene Lydman mereen ja hukkui sinne. Mainaja oli jo ennen uhannut lopettaa itsensä. Mime sunnuntaina saapui Imatralle maanviljelijä Otto Hämäläinen, Pieksämäeltä, ja asettui hotelliin. Klo 6 i.p. nousi hän kalliolle ja syöksyi kuo- huihia. H. oli 35-vuotias ja äskeisiä saapunut Amerikasta. — Maanvieremi Tervolassa. T. k. 10 p. aamuna klo 10—11 tie noilla sattui Tervolassa sellainen ta paus, että Runkauksen kylässä Lvm- puksen alimman vastuupuomiu korvalla Kemijoen itäpuolella niin sanotun Kank- kalan torpan kohdalla joen törmä vieri 65 metrin pituudelta ja 30 metrin le veydeltä jokeen. Jokeen vierinyt tör män reuna oli ainakin 15 metrin kor kea, joten jokeen vaipunut maamöhkäle käsitti kymmeniä tuhansia kuutiometriä. Jokeen maipuessaan irtautunut törmän reuna katkasi vastuupuomin pönkkäpuut tukipuineen. Kaikkiaan 10 punta pau kahti poikki. Törmän reunalla sattni olemaan tapahtuman aikana Pari naista ja pieni lapsi. Kun naiset huomasivat vaaran, läksivät he kirkuen ja temma ten lapsen mukaansa juoksemaan maalle päin. Onneksi he viime hetkessä ehti vätkin vyöryvältä maakappaleelta pää semään lujemmalle perustalle. Niiaztä- pärällä pelastuminen jo oli, että saimat hypätä 2 kyynärää leveän halkeaman yli. Täten pelastuivat he joutumasta maanvieremäa muassa jokeen. Maikka Kemijoki mainitulla kohdalla on 250 metriä leveä, synnytti maauvieremä niin ankaraa aallokon joessa, että vas takkaisella rannallakin aallot kohisivat vaahtopäillä, sanoo P.-P. — Kirveii »erityS. T. k. 12 pnä illalla klo 5 tapahtui hirmeä merityö Westerwiikissä, noin 3 mk. Massasta. Talokas Isak Rönn oli Strömsöhön wiewän tien marrella sijaitsemassa haas sansa töissä, jonne hänen kertomansa mukaan tuli talokas Karl Johan EH» eli Finne, lyöden häntä kirmeen ha maralla olkapäähän, niin että lapaluu rikkoutui, sekä kolme ammottavaa haa vaa päähän kirmeen terällä. Paikalla ei ollut ketään näkijöitä, mutta omat jotkut henkilöt kuulleet hätähuutoja. Paikalle kutsuttiin lääkäri Boucht, joka sitoi haavat, jotka eimät liene hengen vaarallisia. Lyöjällä ja lyödyllä on ol lut vuosikausia vihaa keskenään. Lyöjä kieltää jyrkästi tekonsa. — Faaski» miestappo Kelfin- gissä. Maanantaina klo 9 ajoissa il- talla tapahtui miestappo Helsingissä. Läntisellä Viertotiellä Töölössä juoksi satulaseppä Julkusen simutse muuan mies jä kääntyi yntäkkiä häntä kohden sekä laukaisi revolmerillaan luodin, joka tunkeutui Julkusen rintaan sydämen kohdalle. Murhaaja lähti samassa pa koon Hesperiaa puistoon, jonne katosi. Julkusta lähdettiin saattamaan kirurgi seen sairaalaan, mutta sinne päästyä oli henki jo ennättänyt lähteä. Julkunen oli noin 25 vuoden ikäinen. Murhaaja ja murhattu lienevät ol leet toijllleen aivan tuntemattomat. Wielä samana yönä saatiin murhaa ja kiinni. Hän on eräs ulkotyömies Miktor Emanuel Zvillgren, syntynyt v. 1890 Hämeenlinnassa. MW lapsi löydetty poliisikoiran amlla. Mime perjantaina aamupäivällä ka tosi Lapviikia aseman lähellä asuvan työmies Frans Lundellin 2H vuoden ikäinen tyttö Saima kotoansa. Turhaan omin Päin etsittyä hätyytettiin naapu rista suuret ihmisjoukot. 60—70 hen keä, lasta etsimään. Koko lähiseudun metsät käytiin läpi, mutta turhaan. Telefoonilla pyydettiin sitten Helsiagi» poliisilaitokselta koiraa avuksi ja klo ? junassa illalla lähtikin ylikonstaap»!' Skutnabb »Hektor"-nimisen koira? kera matkalle Lapmiikiin. Kello 10 aikaan illalla perille saa vuttuaan antoi hra Skatnabb koira» haistella lapseu kotona olevia vaat teita ja lähti sitten, vaikka pimeä oli kin Hektorin kanssa metsään. Noin ki» lometrin päässä kotoa koira alkoi hauk kua j^> pian kuultiin lapsen itkua. Klo 12 aikaan yöllä löydettiin tyttö erään aidan luona istumassa, nälissään ja viluisena tietysti, sillä yö oli kylmä. Ilman Hektorin apua olisi lapsiparka luultavasti nääntynyt metsään. Jimiä tietoja. — Virkavapautta on maantviljelyshal- litus myölltänyt Mustialan maaumiljelysopis- tou opettajalle I. F. Suniselle syyskuun ajaksi sekä määrännyt sijaiselji maist. K. Ruhojen. — Sunrt metsäpalo on t. k. 8 ja 13 p:n «alisena aikani raimonnut Taivalsaaren kylän viemisiä o.-y. W. Gutzeit ä, T.n omis taman tilan metjässä Raspuuemesjä. Palon aikaan saamat mahingot noujemat useampiin tuhansiin markkoihin. — kadonneita lampaita. T. k. 1» p:wää loristen yvllä oli Iciytaruoorot tunkeu tuneet Nurmiiär-vellä Roiikan m^taivn lam- masnamcttaan ;a ottaneet sieltä pari lam masta. Jälestäpäin on kadonneista löydetty ainoastaan räntyt. Teon juorittajista ei ole tietoa. — kurkkumätää on liikkeellä Ponvoossa- Kaupungin sairashuoneella ou viisi kurkkn- mätäpotilasta. Uusia tapauksia et ole tällä unikolla sattunut. — Munaa vanki hyppäsi tiistaina Si molan ylikäytäivän kohdalla täydessä vauh dissa olevasta ZLiipurista Pietariin kalke» vasta junasta ja katosi metsään. Kädet oli< wat raudoissa. — Wii «an uhri. Mime sunmmtaina löydettiin Helsingin lähellä olevasta Mallilan metsästä maalari Wilho Andersson kuolleena. Kuolema oli johtunut liiallisesta väkijuomien nauttimisesta. — Tulipalo. Orimattilassa paloi ma» nantaina maauvilj. K. Koiviston omistama riihirakennus ja 1<X) hehtolitraa rukiita ynnä höyrypuimakoue poroksi. Mahtuko arvioidaan 1<>,0t)0 uutsi. — Ammattipainijamme Iivari Tuomisto ottaa yhä enemmällä menes tyksellä osaa Magdeburgin kansainväli siin ammattipainikilpailuihin. Tämäu kuun 10 p:nä oli hänellä „snnren voi ton päivä", kuten hän itse kirjoittaa tänne. Hän kellisti näet silloiu saksa laisen maailmanmeStaripainijan Edvard Ritzleriu 1 t. 57 min. kestäneen tuimaa ottelua jälkeen olkavarsi-otteella. Ulei- söa riemu rajaton. Tuomisto ou ainoa voittamaton painija näissä kilpailuissa, jotenka hän tulee saamaan kai ensimäi- seu palkinnon. T. k. 11 p. kuoli Virroilla taloa vanha isäntä Fredrik Manu 86 vuoden ikäisenä. Häntä kaipaamaan jäi lähinnä 1 tytär ynuä sukulaisia jo tuttavia. Maanantaina kuoli täällä Turussa lyhyen ankaran taudin, umpisuolentu lehduksen, jälkeen enfimmäisenluokou kone insinööri Gustaf Wilhelm Suud» blad 59 wuoden ikäisenä. Mainaja oli syutyuyt Maasassa ja tuli w. 1890 valtionrautateideu Turun konepajaa päälliköksi, jota virkaa hoiti kuolemaansa asti. HilpeälnontoiSta vainajata suree lä hinnä leski, o. s. Lundahl. Onnellinen ihminen. Eräs sairaanhoitajatar kertoo: Muuau hoidokkaistani, joaka luona käyn, ou vanha, kuuro ja parantumattoman tau din vaivaama. Kerran sanoi hän mi nulle: „ Elämäni ou ihanaa, toivoisin, että teillä olisi onnea yhtä paljoa kuiu mi nullakin." »Elämäkö ihanaa", sanoin minä. .Mutta olettehan ollut sairaana monta vuotta." .Olen kyllä, mutta keuelläkähäu lie nee niin hauska huone asuttavaan, kuiu minulla? Minä näen akkunastani tai vaan ja pilvet ja puut. Monella ei olekaan niin kaunista näköalaa." .Mutta tehän ette voi kuulla mi tään ilmau keinotekoista kuulotorvea." Mutta minä voin nähdä. Pilvet muuttavat niin useia muotoansa. Ne ovat minun seuralaisiani." »Teillähän on niin ankaria tuskia jäsenissänne", jatkoin minä, .kuka luu lisi teidä» huolivaa puista ja pil vistä ?" .Minulla ei ole puoleksikaan niiu suuria tuskia kuin monella muulla. On han sellaisiakin päiviä, jolloin en tun tikausiin tunne tuskia ollenkaaa. ja sil loin virun vuoteellani ja kiitää Ju malaa kaikesta hänen armostaan ja hy, vyydestääu." Sellainen^ kärsivällinen ja kiitollinen mielenlaatu ou tosia harvinainen. Mut ta meidän, jotka olemme valmiit vä hemmästäkin vastoinkäymisestä napise maan, tulisi hävetä ajatellessamme tä män vaimoa hiljaista nöyryyttä ja ru koilla anteeksiantoa Jumalalta. Wälipaloja. — Tult yksin toimeen. Elli: JoS tuomari suutelee minua vielä tämäu jälkeen, niin minä huudan apua! Tuomari: Ei tarmita, pikku Elli, miuS tulen KM yksinkin toimeen. — Valokuvani owat kai valmiit, vai kuiaka? — Kyllä, ne maksavat 3 mk. tusina. — Minulla ei satu olemaan rahaa muka nani, mutia saanen kai ne maksaa sittemmin. — Walo!mvat voimat olla täällä siksi. — Multa tehän lupasitte niitä otettaessa, että saan maksaa ne milloin tahansa. — Oy, se oli main seu vuoksi, että te oli sitte näyttänyt iloista naamaa. — Ilkeästi. Anna: Kun minä an noin ÄÄuyolle myöntävän niastanlsen, >'anoi hän, että hän oli seitjemännesiä taiioaasia.^ M aria: Sen uskon. Häu ou uimittäik ollut jo kuusi kertaa kihloissa tätä ennen.