N :o 2 — I9IO KAIKU. Keskiviikkoja Tammikuun S a väna. IIRU J MM VimMMA iQtn ^ %|J Tn» ^rmtr —*•»■'-' «a^., M jririi iinlrfM Oi on edullisin ostaa - ii liiiml, SU si Aadonnut. POHJOIS-SUOMEN MAANVILJELYSKAUPASTA OULUSSA, ISOKATU 39. PUHELIN 469. t VUONNA 1910 1 Lähetettyjä kirjoituksia. Autsumus. Suomen Voimistelu- ia Urheiluin ton Oulun piirikuntaan kuulumia woim.- ja urheiluseuroja kutsutaan täten wuo- sikokoukseen edustajiensa kautta tule- wan tammikuun 23 pinä klo 12 päi- mällä Hillitön kahmitaan Oulussa, kes- kustelemaan ja päättämään seuraamista tehtämislä: 1:o. Seurojen edustajien maltakir- jat tarkastetaan. 2:o. Piirikunnan muosikertomus ku luneelta kolenterimuodelta luetaan. 3:o. Tilintarkastajain kertomus sa- malta ajalta esitetään. 4:o. Wastuuwapauden myöntämi- nen johtokunnalle ratkaistaan. 5:o. Johtokunnan puheenjohtaja sekä muut jäsenet malitaan. 6 :0. Paikka ja aika, jossa ja jolloin yleiset moimistelu- ja urheilujuhlat ja kilpailut sekä muut suuremmat juhlat omat pidettämät, määrätään. 7:o. Kaksi tilintarkastajaa sekä nii- den maramiehet malitaan. 8 :0. Edustaja liiton keskushallin- non kokoukseen malitaan. 9:o. Sellaiset kysymykset ratkais- taan, jolka johtokunta on jättänyt muo- sikokouksen päätettämiksi. Oulussa, 30 p. jouluk. 1909. S. W. ja Uiliiton Oulun piirin johtokunta. Sns«tki> ScraijnrtDcn kmaliis- nfmt? Näin armelemat ukot kylillä, kun ei kuuluu mitään siitä malituksesta tai oikeammin hakemuksesta, jonka osa kir- konkylän nuoria teki hiljakkoin malit- t»jen kuntakokouksen ja kunnallislasta' kunnan esimiehen malitsemiseen nähden. Ei suinkaan asioita saa tuuliajolle jät- tää, jos kohta kuusi kunnan jäsentä ei- mät siihen malitsemiseen olisikaan ihas- tuneet. Uskokaa main ukot, että asioita hoidetaan niin kauman malittujen toi- mesta, kun herrat ehtimät mirastoissa asian ratkaista. Ihme maan, että kun- takokouksen esimiehen toimi ei kestäisi malitun kohdalle kolmea muotia, maan sen riistäisimät nuo kuusi malittajaa. No, saanee hän ehkä alkaaa tuon kol- mimuotiskauden, kun päätös malitukseen miipyy. Mutta miten sitten, jos nyt mirasto kumoaa maalin ja määrää uudet? Saako sitten enään malita en- tisiä, nimittäin niitä, joita malitus kos- kee? Miksei! Niin usein kuin maali kumotaan, on meillä oikeus malita hei- dät, tapahtukoon se maikka kerran kuus- sa, ellei malituilta kunniaa ja hymää mainetta riistetä. No, malittetakoon sit- ten, maikka yötä ja päimää, niin ma- litaan mekin yhtä monesti ja aina sa- moja. Ja sen me teemme. Sitte tule- mat nätemäään, ettei niitä poikia melt- tous tapaa, maikka kuinka malituksilla maimataan. Kuntalainen. Yleisölle. Kiitos amustanne köyhäin juhlaan, joka pidettiin miime torstaina Meto- distirukoushuoneessa, jossa ruokittiin noin 130 henkeä. Lukkarikoulukoiiiitcail fllilHllly Jatk. Eiköhän olisi main tärkeämpää käyt- tää tämäkin aika lukkari-urkurien mu- sikaalisen puolen kehittämiseen ja mar luistamiseen, koskapa komitea on siinä kin huomannut tähän saakka „oleellisia puutteita" „jotka miat euvät näy main muvdollisessa suhteessa, teknillisen kä temyyden puutteessa, maan ilmenemät myöskin perin usein kymytlömyydessä oikein käsittämään kirkollisen musiikin olentoa, j. n. e. kuten komitea mietin- tönsä sim. 44 sanoo, mutta jonka epä kohdan korjaamiseen se itse on ilmei- sesti liian mähän aikaa marannut. Se täytyy ainakin kaikkien niitten luk kari-urkurien tunnustaa, jotka neljä muotta main paljaalle musiikille oppi- aikansa uhrattuaan, tuon masentaman armostelun komitealta saamat kymys- tään. --fgjji Että komitea on esittänyt niin pe- rin niukasti aikaa musiikkiharjoituksille esikoulussa, joka kestää toisen pnolen koko oppiajasta, se on johdonmukainen tulos siitä, että se on rumennut tuota alkuopetusta pakkaamaan loiseksi Liiko- lan diakoonilaitokselle, jolla on omat järjestyksensä, minkä mukaan „kaikkien oppilasten, niin diakooneiksi kuin luk- kari-urkuriksi aikomien on alistuttama samoihin elantotapoihin, suorittamaan samoja ruumiillisia töitä, mastenmie- lisimpiäkin, ilman mähintäkään poik- keusta töitten laatuun nähden, joista tuo laitos ei ..menestystään alttiiksi panematta moi poiketa", kuten sen joh- tokunta komitealle sopimusta hierot taisia (sim. 152) ilmoittaa. — Mutta että komiteaa ei ole epäilyttänyt tähän taipuminen, saattamalla siten alttiiksi lukkari-urkurien musikaalisen puolen menestyksellisen kasmatuksen, siitäkin huomaa, että se on asettanut juuri sen puolen kasmattamisesta toiseen sijaan, kuten alussa mainittiin, ja tuon dia- kooni- eli papinapulaistoimen ensim- mäiseen. Mutta omatko nyt pappimme todel- lakin niin tuon amun tarpeessa, että se pakoiltaisi noin mullistamiin toimen- piteisiin ryhtymään lukkarien kasmat- tamiien suhteen? Asian monipuolisemmin selmille saa- minen pakoittaa meitä, niin masten- mielistä kun se onkin, kajoamaan myös tähän puoleen asiata Papistomme on kai itse malmis myöntämään, ettei se ylimalkaan run- saita poikkeuksia lukuunottamatta tä- hänkään saakka ole mielä todella k a i k- k i a käytettämänä olemaa aikaansa seu- rakuntainsa hymäksi käyttänyt, jota kuitenkin heidän palkkoihinsa nähden syystä moidaan maalia, paremmin kuin lukkareilta. (Älköön tätä ymmär retiäkö syytökseksi, maan itsepuolustuk- seksi tuota juuri papiston taholta läh- tenyttä maatimusta mastaan). Mutta uudet olot tuomat juuri heille runsaasti ajan lisää. Tulossa on uskonmapaus, joka kai puhdistaa koko joukon kirk- koamme niistä kiusallisista aineisista, jotka nykyään antamat papistolle niin paljon työnlisää. Kirkko jos eroon pääsee maltiosta, joka on marsin todennäköistä, koska suuri enemmistö sitä mastii, mapau- iuu papisto suuritöisestä kirjanpidosta. Mein»n mielipide niinikään maatii ja papisto osaksi itsekin, mapauttamaan papistoa mastuullisesta ja aikaa kulut lamasta mirkatalojen hoidosta, järjes- tämällä ne taloudellisesti järkiperäi- semmälle kannalle. Odotettama simiili- amioliittolaki y. m. mähentämät niin- ikään papiston työtä. Näistä kaikista irtautuma aika kun saadaan papistolle lisäksi käytettämäksi yksinomaan sielunhoitoon ja opetustoi- meen seurakunnissa, niin tuskinpa sii- hen enää kipeästi lukkareja kaimataan- kaan amuksi. Tähän mastataan, että tällä alalla ei koskaan tule tehdyksi työtä liiaksi ja että lukkareillakin tulisi jotain teh- tämää olla. Kyllä niinkin; mutta — onko sitten Liikola se ainoa paikka, jossa moidaan antaa lukkareille pätemyyitä heidän tehtämissään ja eikö lukkareilla olisi työtä heidän marsinaisella toimiala!- laan kirkkolaulun kehittämisessä seura- kunnissaan ja sen kohottamisessa siitä surkeasta alennustilasta jossa se mo- nin paikoin mielä on, kun maan hei- dät siihen melmoittaisi. Olemme ehkä lukijan mielestä liian kauman miipynyt lukkarin diakoonisen puolen kasmatussuunnitelman armoste- lemisessa. Mutta komitea itse on myös suurimman osan mietinnöstään uhrannut juuri tämän puolen tärkeys den painostamiseen. Sen sijaan on se ollut lukkariurku- rien musikaalisesta tehlämästä ja kas- matuksesta siihen paljoa mähäsanai sempi, tyytynyt esim. merrattain mä- hilla perusteluilla tuimasti esittämään ne maatimukset, jotka kuulumat luokal- ta ja koulusta pääsemiseen. Mekin siis moimme ehdotuksen tämän puolen armostelemisen kuitata marsin mähällä. Musikaaliseen puoleen kuuluman kurssin on komitea asettanut marsin kohtuulliseksi, tuskinpa edes siksi, mikä nykyään jo lukkari-urkurikouluissa saa- mutetaan. Mutta siksi maatima se ftntään on, että useammalta opistoon tullessaan musiikin aakkosista alkama!- ta heikompilahjaiselta oppilaalta se täytyy jäädä joko keskeneräiseksi tai tulla marsin pintapuolisesti läpikäy- driksi, kun koko toisena puolena oppi- aikaa täytyy suurimman osan ajasta uhrata ei musikaalisiin aineisiin. Tästä pitäisi olla jo kokemusta nelimuotisten lukk.-urk. koulujemme saamuluksissa täl- lä alalla. Kun komitea on kerran lausunut siksi ankaran armostelun lukkariurkuriemme teknillisen kätemyyden puutteesta ja ky- kenemättömyydestä musikaalisiinkin teh- tämiinsä, jonka se sanoo johtuman oleellisista puutteista niitten kasmatuk- sessa, niin olisi toki odottanut sen laa- timan ehdotuksensa tuon kasmatuksen parantamiseksi semmoiseksi, ettei se käy- täntöön pantuna johtaisi samoihin eh- käpä mieläkin huonompiin tuloksiin. Ja tätä taka-askelta esitetään aikana jolloin juuri jumalanpalmeluksiimme suunnitellaan suurempaa milkkautta ja maihtelemaisuutta, jotka uudistukset kirkkolaulun johtajiltakin marsinkin ur kureina, tulemat kysymään entistä suu- rempaa marmuutta tehtämässään. Ja jos hän silloin on siksi kypsymätön musikaalisissa tehtämissään, ettet hä nellä ole yhtään enempää itsellään kuin mitä hänen joka pyhä täytyy esittää seurakuntalaisilleen, niin hän ei silloin kykene täydellisesti hallitsemaan tehtä- määnsä maan käypi sekin kömpelösti ja hartautta häiritsemästi ja häntä tuskin diakoonikykynsä tästä pulasta pystyy pelastamaan. Kansamme musiikkikorma on jo ke- hittynyt melkoisen maalimaksi. Ei se suotta aikojaan uhraa tuhansia ja kymmeniäkin tuhansia urkujen hankki miseksi kirkkoonsa tai ennen hankittu- jen uudistamisiin. Se maatii niitten hoitajaksi uskomaltaan henkilöltä ei ai noastaan teknillistä kätemyyttä ja täy- dellistä marmuutta niitten käyttelemi- seen mutta myöskin semmoista musii- kin aistia, että eriluontoiset mirret ja liturgiset sämelmät tulemat jumalan- palmeluksissa saamaan sisällyksensä mu- kaisen tulkinnan, siihen osaa ottajain mielen ylennykseksi ja hartauden herät- tämiseksi. Multa sitä tuskin saamutetaan, jos toinen puoli oppiajasta riistetään muit- ten aineitten kuin musiikin harjoitta- miseen. Moimme siis lopuksi täydellisesti yhtyä romasti Malmimaaran lyhyeen mutta selmään ja sattumaan armoste- luun tuon komitean ehdotuksen joh- dosta, että seurakuntamme tulistivat sen mukaan kasmatetuista palmelijois- taan saamaan sekä huonoja diakooneja, että huonoja lukkari-urkureja. Ja mikä olisi sitten parempi tämän hylättämän sijaan? Suomen lukkari-urkuriston keskuu dessa on jo kauman ollut mireillä moi- makas maatimus eri lukkarikoulujen lakkauttamisesta ja yhden entisiä täy- dellisemmän (sekä opetusjärjestelmän että mälikappaleitten puolesta) perus- tamisesta pääkaupunkiin. Sinne olkoot termetulleet myöskin Liikolasta ne musikaalisesti lahjakkaat diakoonioppilaat, jotka haluamat pyr- kiä myöskin lukkari urkureiksi. Siellä annettakoon opetusta myöskin makama- mieliseen kirkolliseen henkeen kasmatta- missä aineissa, mutta ei mitään pa- kollista diakoonikurssia. Kun näin on asiat, moimme me toimoa, että seura- kuntamme tulemat saamaan ei ainoas- taan täysin kykenemiä lukkari-urkureja, mutta myöskin henkilöitä, jotka käsit- tämät asemansa kirkollisina mirkamie hinä ja täyttämät melmollisuutensa kirkkolaulun kehittämiseksi seurakunuis- samme. M. L. TI/ 3 n nz pudotettiin rahaa H. W Snell . tl. J {J .ud man'in rautakaupan (Torikatu —Kolmannen Apteekin—Högstenin kaupan tai Kuuromykkäin koulun välille. Löytäjää pyydetään palkintoa vastaan jättämään ne Högstenin kauppaan. Rahat ovat kirjekuo ressa. ll)uokrattawana. Iuringonpaisteinen, hyvässä kunnossa oleva huoneusto, jossa on 4 huonetta lämmin eteinen ja keittiö sekä vintti kamari, on vuokrattavana ensi kesä kuun 1 p.stä. Huoneistoon kuuluu tilava ullakko, useampia säilytyshuo neita, kellari y. m. Vuokra on 800 mkaa vuodelta. Lähempiä tietoja saa Kaiun knnttorista. K. ja L. l:sti) Koulutyttö tahi poika otetaan täysihoitoon tämän lukukauden alusta Isokatu 5. Lähempiä tietoja saa osoitteella: Tolvanen Oulunsalo. Koululainen saa lso vasemmalle. katu 31, portista A;yytäwänä. Lasten vaatteita Naisten pukinetarpeita Lasten kappoja, huiveja ja lakkeja Kudottuja puseroita ja kappoja. herraiu ja naisten Culrlrf o Englantilaisia ... OUlYiVlCl» Pitsejä, brodyrejä, garnityrinauhaa Flanelleja. Satiineja. „Viyella. a A. DAHLBERG'iIla Kansallispankin talossa. Hohralfn f Suuri toymo-peili, varus ndIV dl Id • tettu pöydällä ja hiotulla, yhtenäisellä lasilla (parasta pähkinäpuuta), siroja, topattuja boudoir-huonekaluja, yksi 8-kulmainen salinpöytä ja hieno pähkinä- puinen salonkikaappi sekä suuri tamminen ruokasalin kaappi Roeselerllla Högstenin talossa. Suomalaisia tuoreita Munia ja Lanttuja kaikesta laadusta myvttävänä Oulun Peruna- ja Voi-kellarissa, Isokatu 33, Jokisalon talo. F. Vickiund. Ulkomaalta. — Juoppouspaheen tvastus- taminen Ruotsissa. Ruotsin Lää käriseura on asettanut komitean teke- mään ehdotusta juoppouspaheen mas- tustamisesta. .Komitea, johon kuulumat prof. A. Key Äberg, mielenmikaishoidon ylitarkastaja tri A. Petren, tri K. Kjelberg, tri I. Bratt sekä piirilääkäri G >hn, on tri Brattin ehdotuksen mu- kaisesli päättänyt Tukholmasta tai muualta maasta malita 100 alkolin määrinkäyttämisen tyypillistä edusta- jaa, mai^eimmista liemimpiin muotoihin saakka. Tutkimus tarkattaisi ainoastaan niitä tapauksia, jotka omat maikutta- neet asianomaisten yhteiskunnallisiin oloihin. Aiotaan koetaa saada selmille syy asianomaisten juoppoustaipumuk- seen, onko se ollut perinnöllinen j. n. e. Tarkoituksena on jokaisessa tapauksessa saada selmille, mihin toimenpiteisiin yh- leiskunnan puolelta olisi moitu ryhtyä, jotta asianomaisen henkilön alkoholismi olisi saatu estelyksi. Tällä tamoin toi- motaan moitaman saada muutamia pe- rusleila objeklimiselle, poliittiselta ja sosiaaliselta kännalta hymäksyttämälle alkoholilainsäädännölle. Luurin varasto Suomessa VoiiflffliS ' oka la ' ia * nuotanos,a » rysiä, iblililUJu pauloja, sisaänkudotulla lyijyllä ja korkeilla, lankaa, väriä, kohoja, kork- kikaarna, y. m. y. m sekä kaikenlaatuisia n k - "'stlmla, siimoja, UQlQMlialdlliclld, koukkuja, vapoja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin »pyjilysiie. Hintaluetteloja lähetetään pyydettäessä. Talo myytävänä Rautatien katu 14. □□□□□□□□□ myöpi □ koko- ja □ □ □ a puolisko- Q □ □ □ astioissa □ F. A. Riekki, Oulussa. □□□□□□□□o vähän käytetty, myytävänä 100 mar kan alennuksella alkuperäisestä hin nasta. Jenny Sarlin. Vihanti. Ilmoituksia. saapi vapaan asunnon, jos ottaa siistiäkseen ja lämmittääkseen yhtä ka maria. Kirjalliset vas taukset „Kaikun" kontto- toriin merkillä „Robert". Tlmnitnc Täällä kuolleen työmies lllllUlLUo* j U ho Kustaa Kotisaaren, Oulusta, perilliset ilmoittakoot itsensä mi nulle perinnön saantia varten. Sodankylässä, jouluk. 30 p:nä 1909. Antti Kuokkanen. Osoite: Sodankylä, Tanhua. Imoitus. Pesäkirjoitus edesmenneen kruu- ountorppari Jaako Lämsän jälkeen pidetään lauantaina tammikuun 22 päivänä Ylikiimingin Joloskylässä Patsalan kruununtorpassa, johon ti laisuuteen velka- ja saamamiehet saapukoot. Ylikiiminki, tammikuun 3 päivänä 1910. Perikunta ia bolbojat. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. V. Kunnallis- taksoitus Muhoksen kunnassa alkaa Jaakko Valkolan talossa maa nantaina iulevan tammikuun 10 p. kello 9 aamulla. Taksoituslautakun taan kuuluu kunnallislautakunta sekä J. Valkonen, A. Aitamurto, J. Kin nula, H. Tikkanen, J. Hämälä, M Hartikka, S. A. Strömmer, P. Hon- karinta, H. Honkanen, Fr. Suorsa, J. Luhka, H. Juvani, M. Iso aho ja P. Holappa. Muhoksella 30 p. jouluk. 1909. A. Keränen. KA6UN tilauksia v:delle 1910 vastaanottavat m. m.: Hailuodossa Kustu Pirkola. Kellonkylässä Kalle Kauppinen. Kiimingin Alakylässä J. E. Hai- pus. Kiimingin Huttukylässä Antti Karjalainen. Kiimingin Ylikylässä Juuso Kar jalainen. Kittilän Alakylässä A. A. Nei- tiniemi. Kuusamossa S. H. Virkkula. Kuusamon Pohjanperällä J. F. Virkkula ja S. H. Virkkula, Lapissa Antti Paulus. Limingassa J. V. Väisänen, A. Matturi, H. Tuomikoski. Muhoksen Laitasaaressa A. Rovala. Oulaisten Piipsjärvellä Mikko Kiviranta nuorempi. Oulaisten Petäjäskoskella Mat ti Laulumaa ja Matti Uusikangas, iippolassa J. H. Partanen. Pudasjärven Hetekylässä Antti Hiimala ja Aukusti Loukkusa. Pudasjärven Kollajan kylässä Aukusti Jussila. Pyhäjoen Yppärissa Heikki Nis silä. 'yhäjoeila Pietilän kaupasta, 'yhännällä Samppa Eskola. Fiaahessa Lennart Keso. iantsilassa Elo Leinonen. Rautiossa Efr. Haapakoski. 3evonlahdella P. Tervo, lievissä Pekka Kiuru. Sangijoella: Veli S. Kivi. Suomussalmella P. Moilanen Kuurtola. Tyrnävän Kirkonkylässä maan- vilj. Aappo Kaakinen. Tyrnävän Yllpäässä Torpp. Antti Väli. Ylivieskassa Joh. Hjalmari Kauppi. H. Melender. Ylitornion Raanujärven Ala päässä Arvid Välitalo. Ylitornion Lohijärven kylässä J. E. Harri. v. Ylläkuvatut poron merkit aion pan na käytäntöön. Jos kenellä on vas- taansanomista, niin ilmoittakoon sen 30 päivän kuluessa tässä Kaiku leh dessä. Kuolajärvi, 23 p. jouluk. 1909. Simo Isojärvi. Talokas. Kuclajärvi, Paloperä. Kokouksia. Oulun työtväen Sairas- ja Hautauskassan ndetään Lauantaina tammikuun 8 p. lo 5—8 j. pp. Nuort. Miest. Krist. Nhdistyksen huoneustossa teht. Lind- grenin talossa. Klo 8:lta j. pp. luetaan edellisen kokouksen pöytäkirjat. Maanantaina tammikuun 10 p. :Io 5—8 j. pp. jatketaan kuukausimak- 'ujen kantoa samassa paikassa. Uusia jäseniä mastaanotetaan molempina iltoina. Hallinto. Huiveja. v. 0. K n £ 51 ylempänä kuvatulla l\Uoi\(l omistamallani mer ellä Sodankylän Orajärven poropal dsella on tuntemattomana myyty )oro, josta ilmoitus toimitettu on <ittilän kirkon eteen, jonka johdosta olen rahoja sieltä vaatinut, mutta niitä ei minulle ole annettu syystä että siellä on ilmoitettu olevan sa manlaisen merkin omistaja. Kiellän aillisen edesvasttuun uhalla kaikkia sitä käyttämästä tai käytäntöön pa nemastn, koska se minulla on ollut iäytännössä 14 vuotta ja kehoitan Orajärven paliskuntaa myydyn po ron hinnan mutkittelematta minulle suorittamaasi. Kittilä, Kaukonen, 28. 12. 09. Heikki Vaara. Talokas. PALOKUNNAN TALOLLA. Joka torstai uusi ohjelma. nr* •• •• •• Tanaan uusi kaunis ohjelma. V. P. K. BBD 1 UUSI L NÄYTTÄMÖ Kansallis-Pankin talossa. * * * Tänään näytämme: f Hullunkurinen t iidekuva. Aloise. Taiteellinen satunäytelmä. Väritetty. Tyroolin vuorimaasta. Suuremmoisia alppimaisemia. « I V. V. o. o. Ylläkuvatut merkit otan käytän- öön. Kenellä lie vastaansanomista, niin ilmoittakoon 30 päivän kuluessa siitä tässä lehdessä. Pudasjärvi, 2 päivä tammik. 1910. Aukusti Veteläinen. Cn Oulun työväen Sairas- ja m. Hautauskassan sairaan- . hoitajatar Neiti RIIKA LAN- I I KINEN asuu Isokatu N:o 66. Telefooni N:o 524. VV" Vastanottaa sairasilmoituksia arki päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo Va6—Va7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo 8 —10 e. pp. Oulussa ( Osakeyhtiö Oman Kannai (Kaiun) Kitiao 1909.