N:o 296 — 1910 KESKISUOMI 5 Keskiviikkona'joulukuun 23 p:nä EC. S. R. Taatösti W mausteita, niinkuin' pippuria, kaneelis, kardemummaa, inkifäariä, mus kottia, neilikoita, kokonaisina sekä hienonnettuina. Etikkaa, vaniljaa, luvakkoa, manteleita, ruusu- majrja y.m. U. Hei». 8. ja Suom. E. 2 k. 1 s. 65 mm. • » toimi ä*nom%lehU Keski-Suomessa ju listetaan haettavaksi ensi tammi kuun 10 j<:ään mennessä. Toimi on vastaanotettava tammikuun 15 p. Hakemukset suosituksineen ja palkkavaatimuksilleen lähetettävät KESKISUOMEN koattooriin, osotteella Jyväskylä. Pikakirjoitus- taito suotiva. saavat työtä II Paikan muutosta haluaa neiti 1 psti helmikuuta konttori tahi liikeapulaiseesi mieluimmin kau pungissa. Lähempiä tietoja saadaan Fen nian konttorista. Tel» f. 210. 46 to l-i Mesmvlll. Ififlffi 00 M! 0 1 d i i i 2464 (I. 40730). 21—0 Jyväskylässä jouluk 28 Mä. iifittiffii—3i5iöfkn föRiimoiiniiitn. ätetty anomuS. I. ^ vrcivaltaiiut, Kaikkeiuarmolli- >>n Keisari ;a suuriruhtinas. TeiDän .Keisarillisen Masesteektin- ue «rinoUiitcn harkintaan rohkenem me mc allekirjoittaneet, Scfanncn pitiijc-:iii viime lokakuun 10 p:nä fkokouksen lualitfc;iia toimi- lunta. akamaisimmaski esittää seu raavan anomuksen, joka koskea Keite- Icen ja Rautalammin vesistöjen zh- Cistamkiä toisiinsa kanavilla. Siaeiiiain Saunaan kanava ja o>;aufuycuv'viä Kallaveteen ;ol)tan>at Taipaleen ja Konnuksen kanavat oui^ u vai.n istuneet, laadittiin maan }iUoiscit Hallituksen toinievta eyoo- öus*', jmiia muiaan Päijänlee.i vesis- io mole;ii}iiue pohjoisine päahaaroi- ::eeii olui oUut perattava laivaful- i. :uiji ja kanavilla yhdistettävä {c= »a ^ailaveteen että Lounaiseen ve» Häiucii. kuitenkin lykläytyi kysy» iicvki^Suomelle tarpeellisista iar.aicavakfnnufsi»ta pantji vivsi- iiuieneksi eteenpäin ja tuli uudes taan vireille wasta silloin kuin hno» että rakenteilla oleioat tai ^jueiuieiuivitsi aijotut sisämaan rau» . raeuda: välttämättä vaativat i.mdeaainietjeen vesikulkutcitä, jot- ia voiiutut koota liikettä siivulta erinäisiin sopimiin kohtiin rau tuetoen marsilla, keisarillisen Suo neen senaatin käskystä toimitti jil- ijiu Tie- ja vesirakennusten Jlihalli- ■.u>» 1878--SO tutkimuksia siira» mii- la tavoin laaja Keiteleen järvi olisi i'.'.^avaeeitillä yhdistettävä Rauta ja I is veden vesistöön ja tä ;oottehtävä laivafulkuijek); v-i-. veden laakkoispäähän, joka jo iii .Jta oii aiottu Saveni tautaiievabau Päijänteen ivesisiön kosketuspa! i-. 1'. liUkiinufien toimittaja, uisi it-icri Oscar Lindberg, havaitsi sil loin, että sittenkuin Keitelettä ja Rautalammin Vesistöön kuuluvaa ^ .innevekkä toisistaan erottaja lvctviii leveä Temiutaipalcen kannas ensiksi olisi sulkukanavalla puhkais- jtu, 'voitaisiin kulkuyhteys Jisiveteen saavuttaa puhkaisemalla Konneve den rolijoispäätä ja Kiesimajäriveä erottama, ainoastaan 280 metriä le- veä Kiesiinäntaipale, jossa niin- ituni tarvittaisiin sulkukanava, sckä perkaamalla ja sululla varustamalla Kiesimäjärvestä itään, Niinilveteen johtava Kerkonjoki, jonka jälkeen vielä olisi tarvittu tasapinnassa o- le.va kaivanto NiiniwedeStä Saita- rin niemen läpi Jistveteen Tervon- taipaleen kohdalla, ja myönsi tutki- mukjcn tekijä lausunnossa tällä ka- nmvajuunnalla olevan kaksi etua, ni- mittain, että laimakulkureitti Keite leestä Jisiveteen tulisi jotensakin juo- raksi ja eitä siihen liittyisi Kiesimä- järven kohdalla kulkureitti pohjoises- la, jotensakin laajoista Tonkan- ja j Vesanto nimisistä jätteistä. Tämän ! suunnitelman ohella esitti tutkimuk- sen toimittaja toisenkin, jonka mu- taan kanavoitavaksi olisi tullut kau- Acmpana etelässä olewa Jisveden ja Konneveden wälinen jokireitti. Tämän tutkimuksen perusteella tehdyissä Tie- ja vesirakennusten ?)- lihallitukjelle 31 pnä jouluk. 1879 ja 1 pnä marrask. 1880 osoitetuissa kustannusarvioissa laskee insinööri Lindberg rakennuskustannukset Te- mintaipaleeu kanavasta 310,000 tai 4-10,000 markaksi, riippuen sinä, clisiko reitti tehtävä ö Vai 7 jalkaa 'svlvakn, sekä Äonnowettä Niini- ja ' Iislvetcen yhdistämästä ensinmai- ninista Kicsimäntaipal>eon ja Ker- k.'f.jcen koutta kulkemasta reitiltä »raihtlichtoisesti 1,310,000 tai 1 .'250,000 markaksi, riippuen erotus tässäkin, kuten Temintaivaieen ra- ^ kennuskustannuksissa, siitä, olisiko ! kauamareitti tehtäwä S wai 7 jalkaa shmäksi. Kun tämä kanalvoimishanke jou- iui Keisarillisen Suonien Senuatin Ic.fitcItctiDäffi. oli jo päätetty n„taa i^altiosäädyille esitys rautaiicradan rakentamisesta eteläiseltä emäradal- t>i Mikkelin kautta Kuopioo?i siten, s.' lo^kcttaisi Iiölvettä Tuonen- luo-: i-itäiässä, ja oli Tcnaat/.i ^!ul kulaitostoimituskunnan silloinen pcällikkö sitäpaitse laatinut suun nitelman tulemia rautatierakennuk- fia marten, jonka suunnitelman mu- kaan Tampereelta Nikolain kauvun- kiin rakennettamasta radasta si'.?u- haara oli johdettama Jymäsknlän kautta Suolahteen Keitclejät-ven c- telarannalle. Wiimemainitusta iuun- nitelmai>ta seurauksena oli, että ky symys Keiteleen yhdistämisestä ka- namareitillä Jismeteen sai ^oit-tai- seksi raueta, samoinkuin myö» kysy mys jionnemcden ja Jisivedcn tvä- lifestä kanamatiestä. Eitamasioin pidettiin senjälkeen kuin Komvolan jz Kuovion »välinen rautatierata haararatoincen Jismeden eteläpää- hän oli ^valmistunut w. 188» tärkeä- nä perata laimaiulkuinen mäylä mii- a^mainuusta paikasta saman ivesis- tön pohjoispäähän, Pielmoetem. Vuosina 181)2—1)5 toimeen pantiin sentähden sielläpäin miiineiiiä kana- looimi-^tcitä, ja niihin kuului, paitsi Iismeden ja Nilakan Mälisen ^lolun- taipaleen puhkaisemista sekä karttu- lassa ja Pielmvedellä sijaitsemien jtuttakosken ja Sämiämvirran per- taaniista, myöskin w. 1880 tehtyyi ehdotuljceii siiultymä Waaja- ja ^a- iiisjaliiien pertaaininen, jonka laut- ta Niitittäsi ja Jismesi tuiiiuai lai- ivakultuyhtcyteen keskenään etelä- puolitse Taikarin niemen. Näiden ^auamoimistöiöen kautta amautui liikenteelle seutu, joka käsittää osia suonenjoen, Rautalammin ja ^!e- «annon pitäjistä sekä suurimman o- ,an Äuteleen ja Pielcuveden pitäjiä. >la:.amat ja peratut mäylät tehtiin 7 .alan jymyisiksi. Niiden laajojen seutujen mäestä, i oita äsken mainitut kanamoimis .yöt eiivät hyödyttäneet, waan jotka jlifuuat larminneet ylempänä mai» .uitua Keitelejärlven, Konnetveden ja LZesannon Mesistön yhdistänustä Jismeteen» tyytyi toistaiseksi kana- vahankkeen raukeamiseen, osittain .oska rautatie Jytväskylään ja sieltä suolahteen todella tuli rakennetuksi a a:vatt'in liikenteelle M. 1&U7—98, osittain koska odotettiin että Suolah- ien —Suonenjoen rata, ollen yhdys- inja toisella puolen Pohjanmaan ja änsi -Suomen rautatieratojen, toi- ,clta puolen Sawon radan mälillä. kulisi pian sen jälkeen rakcnnetta- maksi, viimemainittu toiwe ei kui tenkaan ole toteutunut, ja kun Tei dän iicijatilliscn Majesreeitinne Hallitus '.lyttemmin on ilmoiriamu katsomansa tärkeimmiksi semmoisten uusien rautatierabojen rakentamista, ','Uka suorinta tietä loisimat uuden kulkuyhteyden Pietarin kaupungista Pohjanlahden keskiosan raunoillc, otakmtaan yleisesti, että rataehdo- tuksella S-.iwonlinna—Pieksämäki— Oynuslsjlii on parhaimmat mahdol lisuudet toteutua lähimmässä tule- ivaijuudessa. Mutta Pieksämäestä Iymästylään johdettu rata tulisi si- ivuainaan ainoastaan jemmoisia Nautalammin Mesistön alimpaan o- jaan kuulumia pikkujärmiä, sotia o- mat laiivaknlulle kelpaamattomia, ja Äomiemedestä se tulisi kulkemaan kilometrin päässä, joten se ei »voisi metää liikettä puoleensa näistä seu- duista. Näin ollen on yllämainittujen seutujen asukkaissa taas herännyt harrastus saada kanamareiti» kautta parannetiksi huonoja kulkunemvo- olojaan. Tässä suhteessa he sitä suu- reiuinaUa syyllä luottamat Hallituk sen suosiolliseen apuun, kun m. 18^0 ehdotettu, rakentamatta jääilyt Äei- teleen — Konnetveden — Niinime- den—Iismeden kanamareitti — ot taen huomioon, että Niiniiveden— Iismeden wäylä jo tällä mälin on tullut peratuksi — Moitaistin Miclä nytkin saada rakennetuksi kolman- nella vialla siitä yli seitsemän mil- joan Luomen markan summasta, minkä rautatie Suolahdesta Suo- nen^oelle clisi tullut maksamaan, jo- pa kenties Mähemmälläkin. Tärkki- tettn kulkiireitti tulisi Mielä suurem paa hyötyä tuottamaksi, jo-, siihen, kuten anomuksemme tarkoittaa, t>h- distettäijiin erityisillä perkaus- ja ka- iuuioi:>iir.stmllä Kiesimän, Sonka rin ja kesannon sekä myöskii! Han- kamedeu j,'.rivot. ylempänä mainitussa, ivf.me lo kakuun 10 p:nä Mesannolla pidetys- sä kokouksessa, jonka pöytäklrj-r tä män anomuksen mukaan liitetään, o- limat mirallisesti Malitsemainsa wal- luutettujen kautta edustettuina seu- raaivat kunnat, joiden liike-eduille a- nottn humma olisi hyödyllinen: Kart tula, PielaMesi, Keitele, kesanto. Suonenjoki, Rautalampi, Konein- kangas, Iymäskylän maa!a:stun:a, Äänekoski, Viitasaari ja Kuopion kaupunki, sitäpaitsi olimat Kiivijär- iuen kunia ja Äänekosken tehZaoseu^ ra!ui'ta pöytäkirjaii otteella iliiioitia- neet kaiinattamansa hanketta. Äänc- kesken tehdas ja Kymin £]a?ei;hiio oliivat cdusiettnina asiamiesten taut- ta, useat suurliikkeiden harjoittajat persoonallisesti. Sitäpaitsi on mielä utainittama seitsemän kuntaa, jotka kokouksessa eimät olleet edustettuina, mutta joiden liikeoloille anotusta ka- namareitistä epäilemättä olisi aina kin mälillisesti hyötyä, nimittäin: Laukaa, SaarijärMi, Pihtipudas, Sumiainen, Hankasalmi, Kiuruivesi ja Kuopion maalaiskunta, kuinka laajan alueen ja kuinka suuren iväes- lcn etuja asia koskee, käy seteille jo siitäkin, että yllä lueteltujen kuntien yhteenlaskettu pinta-ala on 1;>,755 neliökilometriä, ilman lvesiä, ja yh- teenlaskettu wäkiluku kirkonkirjojen niukaan 61 p. jouluk. 1907 oli 148,847 henkeä. Tähän alueeseen koSkeMat Mielä sitäpaitsi uittokel- poisten mesireittien mälityksellä muu tamat muutkin Kuopion, Maasan ja Oulun läänien kunnat. Wali!seman- (a toimikunnan huoleksi kokous us koi tehdä anomutsen: että Keitelee»—Vesannon ja Iismeden »vesistöt olisimat kana- millä yhdistettämät; ia ilmoitti lokons hymäksymänsä lyhyim- män. halmimman ja liikeoloille sopimimman suunnan r.äille ka- naiville', että hanke olisi aiioan lähim- inässä tulewaisuudessa toteutet tava-; että samassa yhteydessä kana- woimi?ta warten tutkittaisiin Hankameden ja KonneMeten, sa^- moinkuin myös Kiesimä—Wc- santojärmen kannakset. Kootessaan tieroja tämän anomiik- sen perusteluksi on toimikunta ensik- sikin mie'!hywällä huomannut, että Teidän Keisarillisen Majesteettinne Käekynha!tia Kuopion läänissä. Ku- mernööri E. W. Stenius, alan-aises- sa kertomuksessaan läänin tilasta ivuodelta if>00 jo on ottanut puheek si tämän konawahankkeen, josta hän sanoo, että sen toteuttaminen olisi »laajalle alalle arwaamatton:an suurta hyötyä tuottatva" ja jonka hän sen lvuoksi alamaisimmasti esittää Teidän Keisarillisen Majesteettinn? suosiolliseen huomioon otettamaksi. Toiseksi clemme kiinnittäneet huo- miotamine siihen seikkaan, että vuhee- !l! lyZitlllpitlj naolewa ianamoimistyö, lähimmäs-, , . , . . ,, ! Kuopion laanm kuMernoori on tii.emaisuildesia totentetluna, hoidon ja kyydinpidon tärkeä askel kaimattumi Päijänteen wuosiksi 1911—1915 uskonut seuraa- masti: Rautalammin kunnassa: Myhinpään majatalossa tal. ;'!u- gust Hänniselle 450 mkn palkkiosta. mesistön yhdistämiseen Saimaan me sistön ja meren kanssa. Karttulan pitäjässä sijaitsewat, Jismeteen i»äs- tä päin laskemat simuhaarat omat ni- n-Utätit aiivan lähellä ftallaroeteeii johtaioia pieniä wesireittejä. M'>- ijeiiimin, sittenkuin nyt auottu kana mareitti olisi jonkun aikaa saanut maikuttaa liikealojen ja yritteliäisyy den kehiiykieen Keiteleen ja Rauta- lammin Mesistöjen seuduissa, cien- iin tasmaitaen lännestä itään ja :cästä länteen kulkemaa pitempima:- .'aista tamaraliikettä, voitaisiin mer- rattaii'. kohtuullisilla kustannuksilla >aada :alennetuksi kanava Karttu-- lan järvistä Kallameteen ja niin muodoin saattaa ne seudut, joi + a nyt anolcii kanavareitti hyödyttää, laa jempaan liiieyhteyteen. jolloin m. m. imvaraintuonti tteisaritunnan sata- n.ivta näihin seutuihin saattaisi ta- pahtua yhtämittaista mesitietä myö- i/:> jamallaiiissa tuornia-alui;u*ja, joilta •nauiirtua tuontia jo uoi suo- Wirtalan majatalossa talolliselle Aapeli Hämäläiselle 1,000 markan palkkiosta; Kimisalmen majatalossa mökkiläi- selle Eerikki Lindmanille 400 mkn palkkiosta; Honkalan majatalossa talolliselle Emil Harlin'ille 500 markan palk- fiosta; i;i)tölän majatalossa talolliselle Kalle Kaukoselle 400 markan palk kiosta; Kuhjon majatalossa talolliselle Kalle Hämäläiselle 450 markan palk- kiosta; ja Virkun majatalossa talolliselle Kalle Paanaselle 400 mkn palkkios- ta. Vesannon kunnassa: ^lbmenisen majatalossa talolliselle Inho Karhulle 400 markan palk- kiesta'. Harinkaanlahden majatalossa mök- kilaiselle Vihtori Simoselle 400 mkn riteiaa- Kuopioon ja ^tjalrneen palffjosta; siiatta. Etenkin tässä tapauEjevia tn- Vehkolan majatalossa talolliselle Keski^Silomca syyttää tämä sa- mai>'.cn ryhmä kansallisuus- ju cdis- tysas,oissa cpasclmäksi ja hapuilema!- si. Tuokaa esille Keski-Sumnesta jok» kirjoitus, jossa tämä epäselvyys ja hapuileminen näkyy! ^ut- ia i,iitä ei ole. Ja siksi täytyy hei- ouniui oiia vaiti, run tooi»tut|:a t<aaoimme. -taata ryhmä on ryhtynyt puu- haamaaii nielleen omaa äänenkan- natiajaa. Ne rohtenemme janoa, eitä sellainen jyntyy, iitiu \c ou lata-aoiei uuot|uoinalatiuuDeit asiai- ic tas|c maaiitoltasia. Dti mones>a- il.i |uy;eesia taia-astel. Silla ei u-ieu la.un iuaailiuan päimääu asti rit.a uic yniuia yeoelmia tykyttänyt, j^ut.a iui'it:a laioa ]e on hamiuauyt, iii-juia taujaa peritatoon mienyt. Nain je uilce teleinään nuorsiioma- laiiuuvelletin taalla. ^a:)0omme lutijoillemme huo- uli'.Utlaa, etta jo» itmuutatte parjaa- jaui puheen, utm samalla teette hy- uan zailoeluisen nuorsuomLlaisuu- ueue tuauu. Tilatkaa ile»fi-2uonu ja je ei teitä eitä teidän asiaanne ja- ta. oitCialtajalafo^ta huolimatta se il mestyi) niin suuressa koossa tuin linnoita näyttelyissä ja Oliiistaa pctenttioikeuden miinsä ru!skumaUei!,iil. nnioSki.t inekekn- Timä Keski-Tuome» aumero jeclaau kaikille lehtemme tilaajille, koska ioulnpyhie» vuoksi lehtemme eilen e: uioinnt ilmestyä. lisivut »e taiikaisemmak kunnat Saa Ädam Korhoselle 400 markan Pa!k- nial.dollista «Mi» i« maiat aIo®fa taiotlifcBe T»a.!°a ,.j-s«-l.-u°n>i i-»°»I. leen vettstun Yla- ja alaiuck;ua tte- ^ Huttuselle 700 mkn palkkiosta; raUa l>-'hoelle Vielä joku uu)tfiu ti- noissa, joille tällä kertaa anottu ka- ' laaja i ^cyt on paras tilausaika kä- nuvareitti ei vielä tuottaij: uijia Jo en m n n majatalossa talolliselle |iv |a ja nyi on teidän maäräuim. ö, paljon hyötyä kuin itse Keitelejärven ^tt.i Huuskoselle 550 markan palk- laydoiteko repiä vai rakentaa. ja >V!0lineveden rannoilla sijaitsevil> ie. taoi eUijemiiiiii vedetyiksi anotun kuUuieilm liikepiiriin. kiosia. » iv. uUllAiu. Asrillkii ImctititUiii jentautjcL Tullihallituksen asessorit pioätetty Viroistaan. Senaatin ehdotuksesta on H. M. Keisari määrännyt tullihallituksen asessorit CiJrotcnfel fin ja Lindro o s'in pidätettäviksi viran- toimituksestaan O kuukauden ajaksi seka menettämään heille tältä ajalta tulevat palkkaedut. — ccflv.töjeit wahiviötnkict. Vaa- iaiiri .nln kuvernööri on vahvista- mii Ntsärin kunnan eläinvakuutus- yhdistyksen sääntöjen niuutoksei. — L^'aZiionrautatiet. Lakkautetun Heinoon cseinan asemapäällikkö E. K. L i n d c, V t s t on siirretty asema päälliköksi .Kolhon asemalle. — Kulkutaudit. Kuopion läänin fiuucr:uiöiifle ilmoitetaan, että anka raa tulirokkoa on levinnyt Nilsiän pitäjän Naarvanlahden k>.)lässä sekä niyoskin Hankasalmen pitäjän u- scivut knlisiä. Varokeinoihin tau din levenemistä vastaan on heti ryh» dyitn. Ui mk» sMmit. Eduskunnan esitykset hyväksytty. Jvvii-ikylastaji Keski-Suomesta i^llOlilfll m\\w- tU«iiomi ajaa rakentamisen aatetta. Se ;tu)i lehti, joka kyllä vielä o:t syu- tyi.iätiä, repimisen aatetta. | Ciito i;coki^uomen kansan vat» tea määiätä näissä molemmissa kan- tanjc»? Sitä emme usko. Se ei hei- ta manhaa. rakasta lehteään Uuden tuntemattoman tähden. I! Nyt on teillä edessä hetki, jolloin | teitä» tulee määrätä kantanne suu- Esittelyssä korrcimmassa paikassa l isänmaallisessa kysymyksessä: aiotteko tänä valtiollisessa suhteessa on hyväksytty seuraamat valliopäi- mäii. alamaiset esitykset: ankaran vakavana aikana liittyä mallasiuomasuostunta V:lle 1911; | jotka repimät vaiko niinin, jotkc rakentavat? Täällä on ole- leiinasuvstunta v:lle 1911; sekä palcviinavero ju sen käyttäminen V. 1911. Wi»PurinläS«»n tuwernöö- rin wir.a. Niisi kmvernöitri nimitetty. Takakasbian alueen Mermin piirin päällikkö, ratsuväen eversti F. von P f a 1 e r on nimitetty Viipuruilaä- nin kuvernööriksi. Hämeealäänin kuwernöö rin clate. Hämeenläänin entiselle kuvernoö- riite, eversti Ivar Gordielle on NiyöiinetU) asetuksenmukainen eläke. Z)itopiölon w. t. fiiatefaste- icritttotrm. yliopiston Virkaatoimittavan si« jaistanslerin Virasta on todellinen valtioneuvos Th. Rein kivuloisuu- den muoksi pyytänyt ja iaanut eron, ja on hänen sijaansa yliiopiston V.t. sijaistansleriksi nimitetty senaattori Edvard Hjelt. — Suojel»skaswatus. Valkouau- hayhdistys oli pyytänyt senaatilta maltioapna kahden suojeluskotinsa yi- läpitämiseksi lapsia Varten. Anomuksen johdosta on senaatti yhdistyksen Helsingissä toimimalle osastolle myöntänyt sekä tyttöjen et- tä poikien suojeluskotien valtioavuk- si 200 mk. jokaista koteihin otettua lasta varten, ei kuitenkaan useam» paa kuin 25 lasta varten kumpaan, fin kotiin eli siis korkeintaan 5,000 mk. kumpaisenkin kodin kannatuksek- si. Tämä Valtioapu on myönnetty lokak. 1 p:stä 1910 lokak. I päi vään 1915. — Postihallituksen rulot posti merkkien myynnistä nousivat tam- mikuu -marrask. aikana 5,745,8^0: 7Z mkaan. Viime Vuonna olivat sanotut tulot Vastaavana aikana 3,333,303: 32 mk. masja ryhmä kansalaisia, jotka lyhyt- näköisesti sivuuttaen isänmaamme nykyisen suuren hädän tahtovat ajaa pie:>tä perjoonapolitiikkaa kuin kon sanaan syvimmän rauhan aikana. He tahtovat panna pääpainon omil le kotoisille riidoillemme, joita vuo- sikausia on jauhettu. He tahtomat ! tappaa lehden, joka heidät itsensä on kasvattanut valtiolliscsti ajattste- Vitsi kansalaisiksi, joka jo killoin ajoi valistuksen ja kansallisuuden asiaa täällä jteski-Suomessa, kun he itse vklä kätkyessä makasivat, aikiusä tuutulaulujen tuudittamina. He tah- !o-rai särteä ja pirstoa nuorsuoma- luijen puolueen taalla Äesti-Suo- niesrja, lähennellä siwmettarelaijia, ncua, jotka menneenä sorron aitana luisuivat luisumistaan laillisuuden ja iianniaan tinkimättömien otkeuk- sien puoltamisen tiellä. Ja jotka — luuiueitaielaiset — nytkin peittele- matta tunnustavat, että heidän kan tansa on sama kuin menneinä sorron päivinä. Taina ryhmä Vihaa Keski-Suomea sen vuoksi, että se on asettunut tin- kiinättömästi laillisuuden puolusta jaksi ja eitä se rohkeni moittia muu- atta tämän ryhmän etumai siniä tniestä nuorsuomalaisten ohjelman ja uäidentin Vaalien Vaalijulistuk- sen ensimäisen tunnussanan polke- miscsta. Monet parjaukset on tä-.nä ryhmä Keski-Suoniesta ilmoille laskenut. Nämä parjaukset Valheiden puhalla» minä ovat läikkyneet pitkin maan sanomalehdistöä Vihainen Vihuri synnyttää. Näis- tä parjauksista oli törkein se, jossa väitettiin Keski-Suomen ruotsin- mielistä ehdottaneen Jyväskylään oikeusneuvosmieheksi. Missä on tämä ehdotus Keski-Suoiiicssa? Näyttäkää se meille! Miken Keski- Suomen toimittaja suhtautui tähän ruotsinmieliseen, näkyi kyllä siitä yk- sityijestä kirjeestä, jonka olimme lo- puita pakotetut lehdessämme julkai semaan. . . — Kaiivunginwaltuusmiesteu Ivar- jinatncu totous on tanaan kello 5 i.p. MtmuaUistalolla. Esityslista un jcu- raatca: 1) oulkiluetaan ja tarkastetaan mi ime marrask. 30 p:nä pidetyssä ko kouksessa tel)tn pöytäkirja. 2) Tehdään rahatoimikamarin ja maistraatin laatimien :hdotu-ten perusteella kaupungin tulo- ja meno- .nttio ei.si vuotta varten. Vaiitaait uudet jäsenet kaupiin^ gin kunnallisiin luottamustoimiin iä- män vuoden lopussa eroaniisivuo- rossa cleivicu sijaan. Eroamisivuo- rossa oivat: rahatoimikamarista pa- uimamestari V. Lönn ja kauppias I. E. Spels*. Vaimaishoitohalliiuk- sesra relloieppä E. Keilan, ajuri I. Salminen jr maisteri M. Rantala; inerimieskoulnn johtokunnasta Icl)to= r'. E. Vänttinen; tenveydenhoitolau takiiiiiiasta tohtori K. Rikala, kau piiilsiinta-ureeri A. Heinonen ja ap- teekkari G. Mansnerus sekä varajä senet kauppiat M. G. Oksala, puusep pä M. 5iumpuuen ja kauppias A. Niemeläinen; lukusalin ja kirjaston johtokunnasta maisterit T. Hirn ja G. Roninms. Kuoleman kautta on sitäpaitsi johtokunnasta eronnut kaiipias V. Wessman. (Kansakoulun johtokunnalta, holhouslautakunnalta ja majoituslautakunnalta ci ole vie- iä eroavista jäsenistä ilmoitusta saapunut). 4) päätetään kaupungin lainakir jastonhoitaian palkan korottamisesta. 5> £teiaa:i uudelleen fäsitelicväksi ehdotus erinäisten tonttirajan muu tosten tekemisestä Syrjälän alueen aiemakarttaan. l!) Käsitellään rahatoimikamarin ehdotusta muutosten ja parannusten tekemisestä kaupungin rakennusjär jestykseen. 7) Käsitellään L.I. Keski-Suomen Kotiteos-aitan johtokunnan anomus- ta saada Syrjälän talosta vap^a huoneusto täällä pitämälleen suksi- koululle. 8) Esitetään rahatoimikamarin eh dotus. etta kaupunki jättäisi 2 mno- den ajaksi velaksi talonomistajille en- si vuonna teettämiensä vesijoyiojcn hinnan. i>) Esitetään rahatoimikaniarin kcet- täinä kaupungin metsien hoitojuun- niteima. juj Vninctaan maistraatille lau sui! to ravintoloitsija M. Tauvaijen anomutsesta saava pitää diijaardi- peliä yleisön kaytettämäuä täkäläiset- kä Seurahuoneella. >1) Esitetään maistraatille saapu- nut Vaasanläänin 1I:n kutsuntapii- rin piiruoimistou vaatimus, että kaupunki hankiisi sanotulle viiriioi- miMoIU ' sopiman kansliahuoncuston en>i lejätuun 1 p:stä lutieu. 12» käsitellään vesi- ja viemäri johtojen ratennustoimikunnan cydo- tusta. että vesijohtolaitokselta kan- nettaisiin sähkölaitokselle palkkioksi jo täyteiystä ja vasfedes käytettävä»- kuin aallot ictfa 1 tä lähtövirrasta ainoastaan ien ver- ran. mikä laskekaan kuluvan öljyn, puiden ja trasselien hintana täntän »virtamäärän Valmistamiseen. 13) Otetaan uudelleen käsiteltävä!- si Jyväskylän talonomistaiayhdis- tyksen anomus, että kaupunki kus- tannukscllaau rakentaisi sekä toesi- et- tä Viemärijohdot kunkin talon touk- kirajaan. — 40 uutta ruiskua, n.k. kartano ruiskuja, on Laukaan kunta tilannut täkäläisiltä tunnetuilta paloruisku- tehtailijoilta H. Toivola ja poika, jcka tehdas on saanut useampia pal« Ä>il.asaarm Pas»l.iu- iijUu yeivvdfuiivaL iiPeii/JvjaioKiUBuateuu laaiiu on jo i;.uiwiii lauiiuititu vaan ia.jan avii ^uiujina. ^ii)i aaaceu laiimiiu» tUii liuu ititi|erii, eua aiujo^-,-a:i ;uiii tiiesiaaii yevosys.-ta.iM;u| 1 .uia, jota luiiiicciivaui t. t. iti mia yie.jet liipa-ajoi !pa|aiaulaijDeu laaua. E.i> tictuuui puuumme tupailuu tu:oi|ts- .a iuy^Oiiiiuc tuiiacu uiaiitt;.i uuva-uuneu taian yaatjaia l arnn- ijc»ia mi,otatuiiiiosta tasia yo-u» uia-j|a; Siua uuorei ja vauiiat >a- iiyiu-.-ia taiota luopui laiteita ko.i- laiujaäiaan nvnci|i paivatn. :'»iel» iciu loio edellinen viikio >a euntiu iai|i ?a:vaa ajojen edellä oli hyirin i,.iu;«aiaiua Ijeiue. ^iua e!i.ialu>is- mtiel|i kilpa-ajoille tuinieeiipaiutut litania 2 b p:nä näytö-kappalelneen ja niUiiie mutkineen, iiuianan tar vitsi leipoa ja paistaa sekä valniir- .aa telineitä ja lavoja oli yäiirca ja 4 ai.atkaa. Talossa heiluttiin kuin aupun.iin talossa tai niintut.r talo olisi ollut hcvosystcuväin oma. »iii- »oc. luaan tunnon haltijoille! tfilpai- luun ilmoitettiin 14 hevosta. Siil» paitiiin kahdessa sarjassa. \ vuo tiset l km. ja 5 vuotiset sekä sitä xauheinmai 2 km. maikalllla. Rata oli jotenkin hyvästi tetity vaan cli uMjiitpaikoiii Ijjiviniin vetinen iilLuu vallitsevan tovin leudon ilman vai kutuksesta, joka oli omansa vaikutta- maan etenkin toisten tulokimi. II» moiic.uista hevosista panemme 10 Ce- tämään arvostelua. Nuoiteit he vosten sarjassa sai 1 palk. maaiuv. H. Brandt in Haapaniemeltä tamma ,,^-arma" olossaan jotenkin nimensä kaltainen vaan lie ajajan häiäulessä ollut pakko rikkoa enn. 2 m. 10,b >ek. 2 pclk. ial. Wille Varis Uusitalon tantn^a „Likka", joka ajajan'a kanssa soxusoitui'ella rauhalla enn. 2 in. l i.8 sek. palk. torpp. Ratael Pa sasen :Nu;imiiahbelta taiur.a ry' pieni ja nasakka hevonen va^än t>etiiios.u!'.ui ja rikkoi, enn. 2 m. 15 sek 4 palk. torpp. M. Hä.nälanen ^ymönkosken Myllyläsiä ori . In to' kvvomielinen ja keimakka, ivauk» on vetänyt tukkia koville koko tal ven, vaan tuin on iaanui Ij.vvää hoitua, niin ilolla otti ja aikoi ja tmi 1'juKi e; liätinittämu niin :;uoli- liiatta vesistä ja muisia, juo^: pu v - taasti, e n u. 2 m. 15.2 sek. iL-auiieiu- pain jariassa sai 1 palk. tai. ^alc staiipas-^aiiijen tamma ..Sumu' rau'.»tk. u:o V. Sumun esiintymi'. ta Li;ott.vat ratsojat kuin siltä maa- oittiin 1U sek. ennätys, jonta „Su» -nukin" näytti tietävän, vaan ei oi» lut hermostuneen nätoinen kui.i :nli radalle. E>. käpästcllyt kuin kasket- uin ja veto alkoi — ci pelaniuit ;oct» iä niinkuin lapset ja ajattelematto- ii'.at. ci varastanut eikä laukannut, ,i.u-.:it juotsi puhtaasti jaihinaen mai» iieeusa 'a tmi. 3 m. 4b,2 sek. 2 pai f. torpp. Evert Niskasen Kyinonkosk. tamma ..Mimmi" kantak. n:o 45'.'. CnHan luo jo kunnon Hevoieu iuueu nenkin ja voi sanoa lalijatas "» nuio- tii.en hevonen. Vetisiä paikkoja ka^ josieli pahasti ja lienee ajajai;>a loukanitiit jollain sen mieliä, koska piti päätään väärässä, vaan enn. 3 .n. 5b,b sek. Varma on, että ,,^-im» mi' tuo mainetta, jos vaan ajaja ymmärtää pitää sopusoinnun ,en taksia. •> pali. tai. Kalle Vesteri- >en ^uovanlaydelta tamma ,.^urs- ii' kantak. n:o 4tjb. Hevouen on laucstii päättäen niinensä kaltainen, .i.aan ei lie tykännyt ravasta, koska i:itoi ja enn. 4 m. 15 sek. 4 palk. tai. I. Niskasen Juhalasta tamma „iieeiia" oikein roihakta kulkunen he- itvuen, varottava vaan. ettei lito ja t.yt juoksi puhtaasti enn. 4 m. 10,2 jet. Nuoremmille kaydelle an» nettiin kunniakirja, tai. L. .»amaiai» sen «uovanlahdelia ori „Leo' enn. - iii. i'.u j. ja tai. &. Värtisen Lep- paicn talosia ori .Ellu" risiikuntoi» nen hetvonen ja uakiiävästi vayan tuttu aiajansa kanssa, kosta lopulla kultu koveni enn. 2 m. 33 s. Ia jos pa olisitte pois olijai olleet katjomas» ja tuin oiiiitte saaneet nähdä, että on taalla kievosheirteä ja ou sitä Moli« m ui uuta loi iii-ia myöskin, vaikka viimemainituista ciivalutuiiiäien aikana voi epäillä kuin kieliiu-at sii nä faniiGiuficnia ja iiääntii::i aieu-- uiäa joivat kahvia Hurkaauila. 1'iuutuiu taalla Pajalan kylällä iroi- oaan hyvin, jota jos ette meinaa uskoa, niin näette kuin tulette ensi» syksynä kilpa-ajoihin. H. — Tuberkuloositutkimuö Virroilla, luonnottani ryhtyi Virtain finniuu- lääkäri T. Ireijet loiminam.i^.n mainitussa pitäjässä tuberkuloosini:- kimusta, samanlaista kuin tri Tenn- Lerg oli tehnyt Äruununkyläsio. 2 ui- kimus, joka on käsittänyt keko ymä- jäu 9 10,000 lukuisen väcstin, on jo melkein loppuun suoritettu, ja tu« loiset julaistaan lähimmässä tule vaisuudessa. Varat sen myöntävät, aikoo