Lauantaina 23 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 81 — 1910 ja paras ihvrvoide on Creme Jrolane, sillä se tefee ihon pehmeäksi ja sileäksi sekä estää kulmiin ja kastean ilman ivahingolli- sen »vaikutuksen ihoon. Myydään aplee- fciosa, rohdoskaupoilla i). m. ä 50 p. Apteekkari F. B. Kuifsuud, Samonlinna, (K. S.) täisiin rumeta kypsyneemmille op- pilaille opettamaan tällaisten ri- koksien luonnottomuutta ja mihin simeellinen ja oikea elämä suku- puoliasiassa ihmistä welwoittaa. Työtä ja paljon työtä sekä tep- simää työtä joka tapauksessa tätä nykyä karmittaisiin höllentyneen moraalin parantamiseksi. Hurs kaat toimomukset semmoisinaan ei wät initään auta, eimätkä myös kään ankarat rangaistukset, maan sisällistä parannusta tarmitaan ja sitä saamuttamaan tulee koko kansan ja sen henkisten johtajain yhdessä neumoin pyrkiä entistä suuremmalla tarmolla. Kansakoulut. Hämekosken kansakoulun opetta- jaksi Ruskealan kunnassa on koe- muosiksi malittu kansakoulunopet- taja Jaakko Nylander Samonlin- nasta. Häyskynmaaran, Kontiolahden ja Pirttipohjan kansakoulujen weis- tonopettajaksi Ruskealan kunnassa on malittu hra Mihtori Niemi Toijalasta. Parikkalan Tarnalan kansakou- luit opettajaksi on otettu 15 haki- jasta opettaja I. E. Tiainen Sa- monlinnasta. Tulipalo Jakokoskella. Lehtemme miime numerossa ker- rottiin siitäZ ikämästä tulipalosta, jonka uhriksi kaksi taloa joutui tk. 18 p. Jakokoskella, mutta kun em- me ehtineet saada silloin tarkem- pia tietoja paloa koskemista sei- koista, mainitsemme siitä nyt saa- mamme tiedot. Niinkuin on jo mainittu, syttyi tuli maanmiljelijä Matti Hassisen talossa ja kuten sittemmin toimi- tettamassa tutkinnossa kämi sel- mille, oli tuli saanut alkunsa lei- minuunista, joko sen liiallisesta kuumuudesta tai muurissa lienee ollut jonkunlainen rako, josta tuli moi tunkeutua seinään ja siinä olemiin sammaleihin. Tulen pääs- tyä heti hurjaan mauhtiin, poltti se pienessä ajassa koko asuinraken- miksen sekä 3 aittaa ja yhden lii- terin. Asuinrakennuksessa sijaitse- massa kamarissa oli isäntä Matti Hassinen maannut koko kesän sai- raana ja oli nytkin tulen talossa riehuessa samalla sairasmuoteel- laan, ollen sairaudestaan jo toi- pumaan päin, koska moi jonkun merran olla jalkeillakin. Aiman miime tingassa, kun tuli jo riehui isännän sairasmuoteen ääressä ja seinäpaperit alkoimat tippua alas, pääsi isäntä pakenemaan ulos. Talosta oli muu mäki heinänii- tyllä työssä ja masta silloin kuin he huomasiivat tulen oleman irti, riensimät apuun, mutta pelastus- työ oli mahdoton. Irtain omai- suus paloi myöskin. Rakennukset oli makuutettu Suomen maalais- ten paloapuyhtiössä isännän lau- sunnon mukaan 8,300 mksta ja irtaimisto 1,200 mksta. Makuu- tussumman määrää ei moitu tar- kemmin nähdä, kun talossa ole- wat makuutuskirjat myöskin pa- loimat. Tuli lemisi sitten läheisenä naa- purina olemaan maanmiljelijä Ju- ho Kiiskin taloon, jossa poltti manhan, nyt asuttamana oleman rakennuksen sekä parhaillaan raken- nettamana oleman uuden, yhden aitan ja liiterin, kuin myöskin ir- taimiston. Suuri on se mahinko, jonka tämä onneton palo tuotti molemmille taloille, mutta mielä suurempi on mahinko «viimeksi mainitulle talolle, sillä siinä olema manha rakennus oli makuutettu jostain mähäisemmästä summasta Kontiolahden kunnan paloapuyh- tiössä ja uusi kesken rakentamatta olema rakennus aiman makuutta- maton. Nämä monet sangen su- rulliset tapahtumat herättäkööt maaseuduilla eläjienkin huomiota, että pitäisimät tarkan huolen ta- loistaan ja pienemmistäkin mö- keistään, että ne tulemat aikanaan makuutetuiksi, sillä aikanaan se on tehtämä, kyllä se sitte jo myöhäistä on, kun tuli on tehtämänsä teh- nyt. Tulipalo Märtsilässä. Lauantaina tk. 16 p. nähtiin kellon käydessä miittä iltapäimällä sankan samun nouseman Märtst- län kylässä olemalta n. s. Kososen mäeltä, jossa mökkiläisen Matti Kososen motti sijaitsee. Mökissä oli juuri päirvällisunta nukkumas- sa sen omistaja Kosonen noin /O wuotias, tyttärensä pikkupojan kanssa, jotka olimat mähällä sää- dä liekkien sekaan, sillä kun he he- räsimät oli mökki yltyleensä liek- kien mallassa. Ulosmennessä pa- loi Kososelta tukka ja pikkupoika- kin sai liekeistä osansa, maikka ei niin pahoin kuin maarinsa. Tuli sai alkunsa hellassa olleesta tu- lesta, josta luultamasti hiili pu- tosi lattialle sytyttäen maton en- sin ja lemiten siitä muuanne. Paitsi edellämainittuja, ei talossa ollut muita kotosalla ja siksipä ir- taimestakaan omaisuudesta ei saa- tu kerrassaan mitään pelastetuksi. Jkämintä oli, että ruoka- ja maa- tetamarat paloimat, ettei miime- mainituista jäänyt kuin ne mitä päällä oli. Mökki oli makuutettu kunnan paloapuyhtiössä 800 mk., jota mastoin irtain omaisuus oli rvakuuttamaton. Tuntuma mahinko manhalle miehelle, joka ikänsä oli ahertanut ja saanut sen merran kokoon, että sai manhoilla päimil- lään asua edes omassa mökissään ja nyt säälimätön tuli nielaisi yh- della kertaa kaiken työn ja mai- mannäön. Tilankauppa. Herra Emil Hellman on myy- nyt omistamansa osuuden Kirkko- lan maatilaan Pielisjärmellä Wuo- nislahden Muolukimi-Osakeyhtiöön herra Selim Koskiselle Helsingistä. Eläintautia. Tohmajärmen piirin piirieläin- kääkärin ilmoitettua, että maini- tun pitäjän Puhoksen kylässä omat nahkuri Kahilan hemonen ja ma- sikka äkkiä kuolleet, on läänin ku- mernööri määrännyt eläinlääkäri Arel Södermanin matkustamaan paikkakunnalle ottamaan selmää taudista. Saman pitäjän Kemien kylässä tilalla n:o 14 on ilmaantunut luunpehmennystautia eläimiin ja on äsken mainittu eläinlääkäri määrätty paikkakunnalle matkus tamaan. Hinkuyskää on useihin taloihin ilmaantunut Rautamaaran pitäjän Alaluostan kylässä. Tästä tiedon saatuaan on läänin kurvernööri määrännyt Pie- lisjärmen piirin piirilääkärin ryh- tymään toimenpiteisiin taudin pa rantamiseksi. Taaskin tehty ilkityö. Onpa tamallista kun lähimmäi- seen mihastntaan, niin eläinrau- talle kostetaan. Niinpä Ristin- pohjassa mylläri Mikko Turusen lehmää on kahdesti kirmeellä lyöty lanteisiin ja reiteen. Kerrassaan raakamainen teko. Kiteen kuntakokonksessa heinäkuun 4 p. käsiteltiin 11 asiaa, joista tuli päätökseksi, että Kalle Huuhtilaista ei mapautettu uuden maantien rakennuksen työnteettäjä- toimestaan. — Uusia tänä kesänä rakennettamia kansakouluja teettä- jiltä mastaanottamaan määrättiin rakennusmestari Ollilainen, ma- ralle rakennusmestari Megelius ja kunnan työnmalmoja ynnäjoh- tokunnat. Tänään maltiolta nos- tettamalla rahaerällä maksetaan henkimakuutusyhtiö Suomelle mel- kaa 40,000 markkaa, 12,000 markkaa käytetään tänään ra- kennettamien kansakoulujen mak- samiseksi. — Masta rakennetta- mille kouluille piirustuksia hom- maamaan ja niille mahmistusta saamaan määrättiin kansanopiston johtaja E. E. Takala ja agronoo- mi A. Brander. — Kansakouluille maltion amustusta pyytämään määrättiin kansakoulujen maltuus- to, jolle on kansakoulujen johtokun- tain annettama ilmoitus, omatko he saaneet ja kuinka paljon. — Potoskan kansakoulun rakennuksen maksamiseen ei otettu melkaa, maan määrättiin maksaa kunnasta sekä maltiolta saatamilla rahoilla. — Närsäkkälän kansakoululle tont timaa ostettiin I. Timoselta. Kaup- pakirjaa kunnat: puolesta allekir- joittamaan tuli kokouksen esimies, joka myös määrättiin hommaa- maan lakiin perustuma lehmän laidunmaan muokrakirja. P. I. Tynkkysen toimeksi tuli mittarin hommaaminen sanottua tonttia lohkaisemaan. — Kytänsalmeen ei tahdottu rumeta siltaa hommaa- maan. — Vuokralautakunnan palkat somitettiin lakiin perustu- malle määrälle. — Suutari Mikko Ellosta puolustettiin manginivar- tijantoimeen. — Uuden maantien rakennustoimikunnan on kunnalta saamansa marat tilitettämä kun- nallislautakunnalle, joka omain tiliensä mukana lähettäköön ne tilientarkastajille, työt teettäköön sanottu rakennuslautakunta työn- johtajien peräänkatsannolla, ollen puheenjohtaja melmollinen huoleh- timaan toimintaa koskemissa asi- oissa. — I. Oikurin asunnosta huolehtiminen katsotttin kuuluman kunnallislautakunitalle- kumminkin tehtiin toimomus, että jos mah- dollista sijoitettaisiin kunnanhuo- neelle. — Rukiinsiementä päätet tiin hommata maltion »välityksellä; anomusta kumernöörille tekemään määrättiin kuntakokouksen puheen- johtaja. Tilattoman tväestön laina rahasto. Kiihtelysmaaran kunta on tilat- toman mäestön lainarahastosta anonut 100,000 markan suuruista pitempiaikaista lainaa tumallisilla ehdoilla. Muualta Suo mesta. Hartvinaisen suuri helmi löydettiin äskettäin Lapmäärtin joesta. Helmi on läpimitaltaan 11 millimetriä ja painoltaan 1,85 grammaa eli hieman yli 9karaat- tia. Tämän kaunishohteisen ja kooltaan ainakin meillä Suomessa harminaisen helmen löysi pari lapmäärtiläistä, jotka humikseen omat silloin tällöin harjoittaneet n. s. näkinkenkien omaamista hel- mien etsiskelyä marten. Jo en- neukin on mainitusta Lapmäärtin joesta löydetty n. k. näkinkenkä- helmiä, mutta kooltaan omat ne ylempänä mainittuun nähden ol- leet pieniä. — E. P:maa. Tuuria lehtipuita. Kelloseppä A. Ollikaisen maa- tilalla, Termahaudalla, Anttolas- sa kasmaa pellolla lehmus, joka on ympärimitaten 257 cm. ja maahtera, jonka ympärysmitta on 221 cm. — Jopa muistutta- mat Kalemalassa esitettyä suurta tammea, joka pimensi auringonkin malon ja esti pilmet taimaalla kulkemasta. Lapsi pysäyttänyt junan. Eräs matkustaja kertoo, että kun äskettäin Hangosta tulema juna tuli lähelle Pitäjänmäen su- rullisen kuuluisaa asemaa, säikäytti matkustajia junan ankara miheltä- minen ja mauhdin hidastuminen. Kohta se pysähtyi kokonaan. Hätä ei ollut sen suurempi, kuin että parinmuotias lapsi oli päässyt ra- dalle ja seisoi siinä tanakkana kai- kista mihellyksistä huolimatta. Oli se onni, että ajoissa huomattiin, sillä muuten olisi asiasta moinut tulla makamat seuraukset. Kypriano arkkipiispaksi? Niinkuin on kerrottu „Nomoje Mremjan" mukaan muuttaa arkki- piispa Sergei piakkoin Menäjälle. Tämän johdosta huhutaan, että pappismunkki Kypriano nimitet- täisiin arkkipiispaksi eronneen jäl- keen. Jos tosiaankin ylläolemassa Hu- hussa on perää, täytynee surkutel- la, että Karjalan kreikkalaiskatoli- nen kirkko saa itselleen semmoisen kaitsijan, joksi ehdokkaana mainit- tu on täällä Karjalassa komin tunnettu. Mikäli ..Laatokka" on luotetta- malta taholta saanut tietää, ni- mitetäänkin Kypriano A u n u k- s e n piispaksi. Syynä siihen, ettei Kyprianoa nimitetä Suomen kreikk. katol. arkkipiispaksi, lienee se seikka, että Malamoit luostari mastus- taa painostamien syiden takia hä- nen nimittämistään. Uusi huomattawa aseiden sala- kuljetusjuttu. T. k. 25 pnä omat Tampereen rautakauppaosakeyhtiö ja kauppias Johan Hjort haastetut Tornion raastumanoikeuteen syystä, että sikäläiset tullimiranomaiset omat mäittäneet erään ruotsinmaalaisen asekauppiaan Haaparannan ja Tornion kautta lumattomasti tuot- taneen maahan aseita ja ampu- matamaroita, joista sitte pieni osa tullimiranomaisten ilmoituksen mukaan olisi tullut myydyksi yllä- mainituille tamperelaisille. Wenäläiset sotamiehet ryöwä- reinä Taimissa. Tiistai-iltana kello seitsemän seu- dyssa ryömäsi kaksi menäläistä Pietarista karannutta sotamiestä Uuden kylän ja Kirkkojoen mälillä Salmissa Uudenky- län Kuikan majatalon kyyti- pojalta hemosen ajoneumoineen, en- sin sidottuaaan ja rääkättyään poikaa ja kannettuaan hänet maan- tieltä metsään. Pojalla oli päässä rääkkäyksen jälkinä suuria meri- haamoja. Tämän jälkeen rosmot pakenimat Menäjälle päin. Salmin poliisimiranomaisten nopeasta toimenpiteestä mangit- tiin konnat seuraamana yönä ra- jalla Mirtelän tullissa, eimätkä he moiueet kieltää rikostaan ja omat nyt poliisin huostassa. Molemmat sotilaat omat 22 muotiaita ja nimeltään Jman Filip Germolajem ja Mihael Feodor Tarajem. — He kertoi mat palmelleensa 8 muotia sota- mäessä. Kun mangitseminen tapahtui Menäjän puolella, eimät suoma- laiset miranomaiset ryhtyneet mi- hinkään toiinenpiteisiin, maan lä- hetettänee karkulaiset Pietariin, jossa sikäläinen sotilaspiirituomio- istuin tulee käsittelemään asian. Matkan marrella olimat sotilaat hankkineet itselleen similipumut. Konemitsan luostarissa G iso- rokkotapausta tämän kuun kuluessa. Konemitsan luostarissa on t. k. kuluessa sattunut 6isorokkotapaus- ta. Kaikki sairastuneet omat nuo- ria 20—30 muoden ikäisiä nuoria miehiä ja omat he saapuneet luos- tariiit eri aikoina ja eri suunnilta pyhiinmaeltajina ja omat he luul- tamasti olleet tartunnan saastut- tamia jo luostariiu tullessaan. Kun tartunta huomattiin, ryh- dyttiin heti tarmokkaisiin toimen- piteisiin taudin lemenemisen ehkäi- semiseksi. Marsinkin luostarin mäls- käri, joka ensimäisenä huomasi taudin, osotti kiitettämää tarmoa ja asiantuntemusta. Hänen joh- dollaan eristettiin heti sairaat ja lähetettiin tieto piirilääkärille, joka kämikin luostarissa järjestämässä sairaiden hoidon ja maromaisuus- toimenpiteet kainalan kulkutaudin maralta. Isorokkoon sairastuneista poti- laista hoidetaan kolmea kalama- joissa ja kolme on sijotettu erää- seen erillään olemaan luostarin sirvurakennukseen. Ruoskan tarpeellisuus. „Semshtshina"-lehti julistaa ihanteensa ruumiinrangaistuksen. »Ilman kunnollista hutkimista ei tule toimeen", kirjoittaa lehti. „Kun rikollisella ei ole sielua, niin täytyy hänen ruumiinsa tuntea kipua", on lehti oppinut ..Nomoje Mremjan" Mentshikomilta. „Sem- shtshina" pitää tarpeellisena sel- laisten liittojen perustamisen, jot- ka anomat ruumiinrangaistuksen käytäntöönottamista. ..Ainoastaan ruumiillinen kipu moi pakottaa ilkiöt pidättämään eläimellisiä miette- jään. Ilman kunnollista selkäsau- naa eimät he pelkää mankilaa eikä pakkotyötä". ..Ruskija Mjedomosti" armelee, että sellaisia liittoja on jo olemas- sa. Mitä muuta sitten Menäjän kansan liitto, Minin'in liitto, kaksi- päisen kotkan liitto, arkkienkeli Mi kaelin liitto, natsionalistien klubit, menäläiset sobranjat y. m. tarkoit- tamat kuin „wanhan hymän ajan" palauttaniista selkäsaunoineen ynnä muine hymineen. Ulkomailta. I uuayhteeutörmäys. Lontoosta, heinäk. 20 pnä. Eräällä englantilaisella asemalla on tapahtunut matkustajajunien yhteentörmäys. Junat mahingoit- tuimat. Dli 100 henkilöä haaivot-' tui. j toista suurta osakeyhtiötä meni ku- moon mieden muita pienempiä mennessään; mieras pääoma me- täytyi pois, ja rahat tulimat niin 1 kalliiksi, että diskontto miime muo- sina on ollut 10—13 prosenttia. Tämä on tietysti maikuttanut po- litukkaankin. Maltion on täytynyt rajoittaa sotilasmenojaan sekä mält- tää selkkauksia. Nyt näyttää kuitenkin aika tul- leen käydä eteenpäin, tosin maro- maisesti entisen mastustajan kans- sa yhdessä. Japani tarmitsee kas- mamalle teollisuudellensa menekkiä ja Mandshuriassa on siihen mah- dollisuuksia eikä tarmitse' pelätä! siinä suhteessa kilpailua Menäjän? puolelta. Ahteisymmärrys on niin muodoin luonnollista — yhtä luon- nollista kuin että Japanin teolli- suuden laajentuminen ennemmin tai myöhemmin johtaa riitaan Englannin kanssa. Nykyään pää- tetty sopimus on ensimäinen nau- la japanilais-englantilaisen liiton ruumisarkkua marten. I.iper!n Nuorisoseuran juh laan ja arpajaisiin tekee höy rylaiva »LIEKSA" Sunnuntaina 24 p:nä Heinäk. Lähtee Joensuusta kello 7,«o aamulla, poikkeaa Rääkkylässä klo Va 10, Tukialassa, Tiilinie- messä y. m. Palaa takasin iltamyöhään sa maa tietä. Pilettiä myödään laivalla Lau- vantaina ja Sunnuntai-aamuna ; hinnat edestakasin 2: 50, 2: — ja 1: —. Menajan ja Japanin j malinen sopimus j oil pitkien neumottelujen tulos, jotka alkoimat jo rauhan jälkeen. Sittenkuin Japanin ei enää tar- minnut pelätä Menäjän ylimaltaa, ei tuolla saarimaltakunnalla myös- kään ollut mitään syytä asettua edelleen mihamieliseksi suurta mau- nermaamaltaa mastaan, joka ja- panilaisille taivaroille tarjoaa hy- män menekkipaikan ja jonka apu on mälttämätön Mandshurian olo- jen järjestämisessä. Rauhansopi- mus jätti nimittäin tämän laajan alueen samaan tilaan, missä se oli ollut ennen sotaa, sillä Japani huomasi itsellensä mahdottomaksi järjestää oloja tällä laajalla alueel- la, joka on niin suuri kuin Rans- ka, Italia ja Smeitsi yhteensä. Kun taas Menäjänkin oli pako- kettu luopumaan Mandshuriata hallussaan pitämästä, oli pelättä- missä täydellisen anarkiian mal- taan pääsemistä tässä entisessä kiinalaisessa maakunnassa, missä kiinalainen hallinto oli näyttäyty- nyt kykenemättömämmäksi kuin muualla. Täydellinen meriros- mous oli muun muassa mallalla Hunjoella, maan ainoalla suurella kauppatiellä, jossa rosmot sään- nöllisesti merottimat kauppalaimoja mandariinien moimatta asiaa ant- taa. Mandshurian olot jätettiin Ports- mouthin rauhassa järjestämättä, koska kysymys oli liian maikea. Molemmat mallat olimat kuiten- kin siitä yksimielisiä, ettei Kiina enää saisi maakunnan hallintoa käsiinsä, maan olisi järjestettämä uusi hallinto. ^Laskut oli kuitenkin tehty Kii- naa kysymättä. Taimaanmalta- kunta, jossa kansallistunne yhä enemmän herää mastustamaan ..malkeata maaraa", ei enää ha- lua olla paljaana simultakatsojana Mandshurian kysymyksessä. Uhdysmaltojen kanssa koetti Kii- na saada mastapainoa menäläis- japanilaiselle hallinnolle ja sen esiintyminen esimerkiksi Sungari- joen liikkeen järjestämisessä osotti mikä tuuli Pekingissä puhalsi We- näjää mastaan. Tämän johdosta Menäjä liittyi lähemmin Japa- niin, ja jo toukokuussa sähkösano- mat tiesimät kertoa Menäjän ul- koministerin Jsmolskijn ja Japa- nin Pietarissa olemait lähettilään Motonon mälisistä neumotteluis- ta; nämä neumottelut omat nyt johtaneet tuloksiin. Todennäköisesti on sopimuksessa myöskin salaisia kohtia, mutta jul- kisuuteeit saatetuista käy selmille, että tahdotaan parantaa rauta- teitä ja että aikomus on säilyttää nykyinen olotila, status quo. Nä- mä kaksi määräystä omat jo risti- riidassa keskenään, kaksi mierasta maltaa ..parantaa" rautateitä maassa, jonka nykyinen status quo on siinä, että se on kiinalainen maa ja kuuluu sen hallinnon alle. Tarkotus on siis tunkea Kiina syrjään ja esiintyä yhteisesti Mand- shurian herroina sekä hallita oman mielensä mukaan tätä luonnon rikkaasti siunaamaa maata. Sopi- muksen nykyhetkellä käytännöllinen puoli on rautatiekysymys, jossa päämääränä epäilemättä on yh- distää Korean rata Mandshurian rataan ja siten päästä yhteyteen Menäjän ratojen kanssa. Tämä oli jo suuren, japanilaisen maltio- miehen, Jton unelma, joka saat- toi hänet neumottelemaan menä- Iäisten kanssa juuri kuin sala- murhaaja hänen elämänsä kat- kaisi. Europassa on ihmetelty, ettei Japani suuremmalla ponnella ole loistamaa moittoansa käyttänyt alueittens a laajentamiss uunnitel- mien hymäksi, maan esiintynyt — ainakin pinnalta katsoen — mer- rattain rauhallisena. Tämä johtuu kuitenkin osaksi siitä, että Koreassa on kohdattu suurempaa mastarin- taa kuin aluksi luultiin, osaksi on myös maikea taloudellinen pula estänyt Japanin yritteliäisyyttä. Korean kansallisesta itsensäsäily- tysmaistosta johtunut mastustus näyttää nyt kuitenkin toistaiseksi oleman murrettu ja maa miralli- f estikin tullut liitettyä saarimalta- kuntaan. Taloudellinen pula näyt- tää myös mähitellen häipymän. Sodan jälkeen alkoi nopea talon- dellinen nousu, teollisuus- ja pank- kilaitoksia perustettiin suuressa määrässä, mutta nuori teollisuus- maa ei jaksanutkaan sitä kestää; rahoista tuli loppu, ja kahdeksan- Mös nuoret! Mös kansa! ..Puiset muurit": sotalaimat turmas muinen Ateenan. Pienen Hellaan sorronmaimat saimat lopun loistaman. Meill' on parhain muurimainen pyhä, kansallinen työ. Kieli, henki suomalainen, — niit ei mikään mahti lyö! Temistokles Hellaan kansan sorron alta pelasti. Neumon tiesi, miten ansan, sorron ansan murtaisi. Meill' on Snellman neumojana ollut, olemakin on! Meillä olkoon tunnussana: Suomalaisuus moittohon! I Häipyi sitten Hellahalta onnen kulta-aika pois. Mutta moima, mäkimaita senkö riistänynnä ois? Ei! Se itse itsens' syöksi kukkuloilta kunnian. Itse, raukka, maihtoi yöksi onnenpäimäns ihanan! Riidan riehut, tapain saasta, hylkäys myös jumalten, — ne ne moiman ryösti maasta kansan jalokuntoisen; kansan uljaan, urhoisimman maailma mi nähnyt on, kansan kauniin kukkimimman Feidiaksen, Homeeron! Siis, jos Demosteneen suotu sananmahti mullen ois, jos ois mullen ääni luotu, joka maltamana sois, mahtaman ma innostuksen sanoin loisin säihkymin, maani tieltä hajaannuksen pyhään taistoon kutsuisin! Mös, nuoret! Mös kama! äänen' yli Suomen sois! Moimat öiset tuhojansa tekemästä maasta pois! Suomalainen henki, kieli. Suomenmaassa moittohon! Korkealle määrä mielii — Luojall' onnen ohjat on! N. M. Martonlvaarasta. Mastine Kuisman Kallen pojalle. Minun miime kirjoitukseni no- jautui kahteen asiantuntijaan: I. H:hon, joka kirjoitti kolmattakym- mentä muotta kuulleensa muotoa Martommoara, ja Kuisman Kallen poikaan, joka makuutti samaa muotoa kuulleensa jo kuudettakym- mentä muotta. Ken mähänkään on kielitieteestä perillä, tietää, että tällainen ääntäminen on kirjakie- leen siirrettynä Martonmaara. Siitä ei pääse mihinkään. Itse en ole paikkakunnalla käynyt, niin etten tiedä, miten luotettamia asian- tuntijain kertomukset omat. Olettaen, että ne omat tosia, puhun mähän otaksumastani Mar- tosesta. Ajattelin häntä kreikan- uskoiseksi karjalaiseksi, joita uuden ajan alussa lemisi kaikkialle Pieli- sen ympärille ja jotka suurim- maksi osaksi hämisimät pois mmm 1656—58 sodan johdosta. Useim- massa paikassa heidän nimensä omat unehtuneet, toisissa niistä joku säilyy. Että heistäkin on moneen paikkaan jäänyt paikan- nimiä, tietää esim. toht. Ronimus- mainajan mäitöskirja ..Motjalai- sen miidenneksen merokirja m:lta 1500" ja usein kansakin. Neste- rinsaari Enossa on saanut nimen- sä kreikanuskoiststa Nesterisistä (Nesterom), Lipinlahti Nurmekses- sa samaa lajia olleista Lipitsai- sista, Pataksela Räisälässä tilan- omistaja Stepan Balakshinista, Morssunsalmi Sortamalassa Mor- sa-nimisestä asukkaasta, Oskajär- mi Ilomantsissa ja Uskaljärmi Kiihtelyksessä Uskal-nimisistä krei- kanuskoiststa talonpojista. Miksei niitten nimiä sitten saattaisi piillä Polmijärmen pitäjän paikkain ni- missä, maikka alkuperä joskus olisi unohtunutkin? Mainitaan- han sieltä Sotkuman ja Höytiäi- sen kylät sekä läheiset Särkitaipa- leen ja Kuoringan kylät jo mm. 1589—93 merokirjoissa, ja paikan- nimi Sirnitsa Martonmaaran ky- län edustalla muistuttaa kreikan- uskoisesta mustasta munkistakin. Miksipä ei siis olisi moinut Mar- tonenkin (silloisissa menäläisissä kirjoissa Marton?) noiden sittem- (K. S. 2 k. 4 s. 55 mm.) Kuulutus. Rääkkylän Keskinäisen karjan- vakuutusyhdistyksen vakuutus maksujen viimeisen rästiylöskan- non toimittaa allekirjoittanut tu levan Elokuun 8 päivänä e. pp. kuntahuoneella, ja ilmoitetaan että vakuutusmaksu lisämaksui- neen on 3 markkaa 20 penniä sadalta markalta. Rääkkylässä Heinäkuun 22 p:nä 1910. Heikki Houvinen. (E. S. 1 k. 4 s 35 mm). Viime kuun loppu puolella pois juoksi keskikokoinen naaras- x ajokoira, väriltään mus tan ruskea, kuono ja jalat pu nertavat. Sitä, joka koirasta voi- pi jotakin tietoja antaa, pyyde tään ilmoittamaan palkintoa vas taan Itä-Suomen Lakiasiain toimistoon Joensuussa. min pakoon lähteneiden asukasten joukossa olla, joilta maat joutui- mat nykyisille sumuille Tanska- sille ja Tossamaisille? Eimäthän yksityiset henkilötkään tiedä aitta luetella asuinpaikkansa kaikkia en- tisiä asukkaita eimätkä useinkaan tunne sen nimen syntyä eimätkä merkitystäkään. Sama ihmisluon- nosta riippuma kehityskulku ei tehne poikkeusta kylänkään esim. Martonmaaran suhteen. Mitä Murtomaaraan tulee, niin sopisi Kuisman Kallen pojan muis- taa, että juuri allekirjoittanut se oli, joka mastusti sellaisia mah- dottomuuksia kuin Murtoumaara (Murtowmoara), joita K. K. p. muutamakseen toi esille. O. K. Yleisöltä. Arw. Karjalattaren toimitus Joensuu. Pyytäisin hymäntahtoisesti ot- tamaan lehteenne seuraaman kir- joiwksen mastineeksi lehdessänne olleeseen kirjoitukseen ..Mastaisen maralta". Sen johdosta kun joku nimim A. T. (!) käyttämä on kirjoituksella ..Mastaisen maralta", nähnyt hy mäksi määristellen ja märittäen kertoa muutamasta Niittylahden juhlassa esiintyneestä moimistelu- seurasta luultamasti tarkoittaen Tikkalan nuorisoseuran naismoimis- telnosastoa, että esiintyneen seuran kahdeksasta jäsenestä, muka neljäoli syrjäistä, muilta paikkakunnilta, ja että seura esiintyi ..määrällä nimellä" (!), ja seura muka „raak- kasi" neljä marsinaista jäsentään, kömpelöinä ja ..huimipäisinä", tahdomme ojennukseksi ilmoittaa seuraamaa: Ettei mitään „ raakkaamista" (soma sana!) tapahtunut, sen osottaa jälempänä olema seuran marsinaisten jäsenten todistus, ja että esiintyjistä oli ainoastaan kolme syrjäistä, mutta muuten paikkakunnalla oleskeleman, ja näistäkin kolmesta on kaksi sanotun moimisteluosaston jäsentä. Tämän taas tietää jokainen seuramme asioita tuntema, tietysti A. T:kin, jos ei omista liioitteluhalua. Kun esiintymisemme juhlassa ei ollut minkäänlainen kilpailu- näytös sekä „ lääkereiden niittämi- nen" kuten A. T. sumaitsee sanoa, mutta mekin halusimme maaseu- tumme puolesta kantaa kortemme tuon onnistuneen juhlan ohjel- mistoa lisäämään, niin näyttää siltä, että A. T:llä (?) syrjäisenä on ollut aiman erikoinen halu julkisesti ja kieroilemalla halmen- taa maatimatonta esiintymistäm- me mainitussa juhlassa. Silläkö taroalla sitä nuorison yhteisrien- toja edistetään? Millä tarvoin- han Te yksityisenä henkilönä edus- titte ja harrastitte seuran nimen ja maineen korottamista" maini- tussa juhlassa. Mukana olleita moi- mistelijoita. Me allekirjoittaneet Tikkalan nuorisoseuran naismoimisteluosas- ton jäsenet todistamme täten, ettei meitä oltu missään tapauksessa ..raakattu", maan olimme omien esteittemme tähden pakotetut jää- mään pois yhteismoimistelusta Niittylahden laulu-, soitto- ja ur- heilujuhlilla. Tikkalassa 21 p. Heinäkuuta Ida Manninen. Anna Holpainen. Ida Holpainen. GreettaLehikoinen. Lyydi Holpainen. Helli Manninen. K?» Pohjols-Karjalan kansanopis ton arpajaisissa Niitty lahdella t. k. 10 p. saivat voittoja Seuraavat sa- nakkoarvat: N:ot 80, 88, 96, 107, 21, 66, 67, 75. 82, 89, 216, 18, 39, 49, 66, 303, 12, 65, 66, 70, 81, 432, 53, 66, 69, 80, 661, 62, 80, 93, 647, 92, 99, 700, 14, 23, 25, 34, 38, 70, 814, 16, 38, 54, 72, 93, 926, 29, 31, 37, 48, 52, 81, 10 15, 21, 28, 38, 44, 72 95, 1108, 09, 26, 81, 1200, 01, 04, 28, 34, 36, 1343, 54, 56, 84, 94, 95, 1400, 1511, 40, 79, 83, 85, 94, 1607, 22, 29, 47, 61, 65, 70, 1718, 64, 77, 80, 1853, 81, 87, 92, 1927, 40, 2040, 45, 52, 59, 60, 81, 85, 97, 2100, 42, 51, 58, 87, 2207, 12, 27, 36, 43. 51, 55, 85, 86, 93, 95, 2348, 57, 76, 24 04, 14, 18, 49, 57, 73, 86, 25 02, 08, 25, 65, 74, 75, 82, 91, 26 62, 86, 95, 27 70, 80, 84, 86, 87, 89, 28 01, 14, 15, 17, 80, 86, 93, 29 10, 21, 51, 56, 66, 69, 77, 80, 83, 87, 91, 99, 30 00, 43, 60, 81, 91, 31 40, 65, 79. 32 25, 29, 45, 92, 33 34, 44, 56, 60, 61, 64, 34 24, 31, 37, 49, 58, 35 07, 19, 21, 39, 36 35, 76, 79, 37 31, 41, 49, 52, 80, 81, 38 44, 49, 71, 77, 39 14, 56, 93, 40 08, 14, 15, 33, 34, 43, 46, 47, 63 , 95, 41 10, 48, 92, 99, 42 01, 06, 18, 60, 87, 43 02, 38, 87, 94, 99, 44 12, 30, 60, 69, 84, 88, 99, 45 05, 10, 17, 48, 54, 84, 46 04, 32, 36, 61, 65, 87, 92, 98, 47 22, 52, 68, 74, 48 22, 31, 40, 49, 69. 80, 92, 84, 90, 91, 92, 98, 49 22, 91, 97, 50 07, 42, 49, 65, 51 25, 33, 64, 74, 80, 86, 52 28, 37, 66, 53 02, 14, 19, 20, 32. 33, 38, 42, 74, 54 07, 08, 42, 55 08, 12, 22, 33, 54. 71, 79, 80, 83, 86, 56 07, 09, 23, 66, 57 01, 17, 24. 40, 42, 51, 66, 69, 83, 86, 58 03, 11, 13, 20, 25, 29, 34, 70, 73, 80, 59 40, 42, 43, 45. 53, 70, 60 91, 24, 34, 37, 39, 48, 67, 73, 85, 89, 61 56, 59, 60, 68, 69, 75, 92, 62 10, 23, 44, 46, 49, 93, 6326, 27, 58, 59 74, 90, 93, 64 10,23,36,46,48, 61,80, 65 08, 13, 14, 41, 49, 80, 89, 66 02, 10, 11, 29, 31, 35, 44, 87, 88, 92, 99, 67 04. 07, 68 21, 25, 31, 32, 54, 69 69,71,72,78,79, 70 07, 12, 13, 20, 63, 68, 78, 85, 93, 97, 71 18, 36, 54, 63, 72, 73, 77, 7201. 41, 50, 55, 88, 73 03, 07, 16, 19, 48, 49, 57, 61, 62, 74 03. 07, 12, 34, 38, 40, 54, 62, 67, 74, 82, 85, 87, 88, 96, 75 00, 02, 16, 18, 36, 43, 54, 62, 75, 83. 76 28. 88, 91, 77 39. 40, 54, 59, 62, 69, 74, 89, 78 10, 21, 29, 35. 38, 39, 55, 73, 79 07, 21, 22, 35, 80 43, 45 51. 66, 68, 75, 81 15, 22, 24, 34, 59, 76, 86, 92, 82 30, 35, 43, 47, 50, 54, 83 27, 52, 53, 60, 86, 84 11, 24, 27, 43, 45, 57, 71, 79, 88, 93, 86 19, 30, 34, 39, 53, 59, 69, 85, 89, 90, 86 21, 29, 38,65,72,87,95, 87 40, 41, 69, 71, 8820, 25, 26, 28, 38, 46, 53, 85. 89 10, 9024, 45, 56, 68, 86,91 05, 30,53,81. 98, 92 37, 63, 94, 93 38, 48, 56, 61, 64, 65. Ne ennakkoarvoilla saadut voitot, joita ei vielä ole peritty, lähetetään nämä päivinä Niitty lahdelta maaseu dulle pääasiallisesti tämän lehden N:ossa 69 mainittujen pääkerääjien välityksellä jaettaviksi arpojen myy jille, joita pyydetään perimään pa kettinsa lähimmältä edellä mainitul ta henkilöltä ja asianomaisille toi mittamaan sen sisältämät voitot asianomaisille voittajille. Kaupun gissa pyydetään ennakkoarpain myy jäin noutamaan pakettinsa tämän kuun kuluessa Schliiterin kirjakau pasta. Ne voittoesineet, jotka on saatu itse arpajaistilaisuudessa ostetuilla arvoilla ; ja joita ei vielä ole peritty, on perittävä Niittylahdelta viimeis tään tämän kuun kuluessa. Arpajaistoimikunta. Zunnuntailukkmista. Mutta jos olemme lapsia, niin olemme myöskin perillisiä ja Kristuksen kanssaperilli siä, jos muutoin hänen kanssaan kärsimme. Room. 8: 17. Ehtona siihen, että Jumalan lapset tulemat osallisiksi taimaan maitokunnasta, on se, että he tääl lä maan päällä tahtomat kärsiä yhdessä Jeesuksen kanssa. Mutta kun sitten tutkimme elämäämme ja kysymme, tahdommeko kärsiä yhdessä Jeesuksen kanssa, niin meidän tulee muistaa, ettei jokai- nen kärsimys, johon kristitty jou- tuu, ole Kristuksen tähden kärsi- mistä. Moni kärsimys johtuu siitä, että kristittyjen sydämessä on mielä niin paljon itsekylläi- syyttä ja tuomitsemis halua ja niin mähän nöyrää rakkautta, joka kunnioittaa toisia enemmän kuin itseään. Älkäämme siis olko liian nopeita luulemaan, että kär- simme Kristuksen tähden, siitä sitten sen enempää mälittämättä. Maan kun kärsimme, niin meidän tulee rukoilla Jumalan Henkeä ja Hen- gen amulla tutkiskella, minkä täh- den kärsimme: Onko se Jeesuksen nimen tähden maiko omien syn- teimme tähden. Mutta Jeesuksen nimen tähden kärsimistä saa kokea jokainen kris- titty, joka pysyy uskollisena. Hä- nen elämässään on hetkiä, jolloin hän selmästi huomaa tämän: Jos näissä olosuhteissa rohkeasti tun- nustan, että kuulun^ Jeesukselle, ja koetan, elämässäni hänen pe- rässään kulkea, niin silloin tulen kärsimään: se moi olla pilkkaa, syrjäyttämistä, aseman ja armon menettämistä, ehkäpä mainoakin. Ja päinmastoin: Jos mähän sa- laan uskoani, jos jonkun merran olen kulkematta Jeesuksen perässä, niin silloin tulen saamaan kunniaa ja maallisia etuja. Onnellinen se, joka malitsemis- hetkenä päättää kärsiä Jeesuksen kanssa! Hän pelastaa sielunsa ka- dotuksesta. Kormaukseksi siitä, mitä hän täällä maan päällä sai kärsiä, tulee hän osalliseksi taimaan iha- nuudesta, joka on niin suuri ja runsas, ettemme täällä maan päällä moi sitä ajatuksillamme kä- sittää emmekä toimomuksillamme saamuttaa. Herra Jeesus! Ole kansamme malitsemishetkenä. Auta meitä päättämään, että kärsimme sinun kanssasi! Ota pois meiltä heikko, huono mieli, joka ei tahdo sinun perässäsi kulkea! Amen. Nyt emme pelkää hautaa. Kun sinun päästi se; Sun nousemises kautta Me myöskin nousemme; Ken elää kanssa Herran, Myös kuoltuansa kerran Kans' Herran elää saa.