Tiistaina 27 p. Syyskuuta KARJALA TAR Nro 109 — 1910 lisätty kokoontuu raatihuoneeseen tors taina syysk. 29 p. klo 5 ip. päät tämään lainan ottamisesta uutta kansakoulutaloa varten. Aaro Markkanen. Joensuun kaupungin kokoontuvat raatihuoneeseen torstaina syysk. 29 p. kello 5 ip. Esityslista ilmoitustaululla. Aaro Markkanen. (K. S. 1 k. 2 8. 50 mm.) Ossian Fohström antaa Eduskunta ci ota ministeri- neuvoston lakiehdotuksia kasiteltaw8kfi. lyseon juhlasalissa lauantaina lokak. 1 p. klo 8 i. Lähemmin seuraavassa nume rossa. elävien Kuvien teatteri Aino. OHJELMA: 1. Kulkuneuvot ja kuljetus Taka-Intiassa. Hyvin hauska kuva. 2. 25 miljoonan vahinko. 3. Ankaruutta ja jalomieli syyttä. 4. Carl Hohkea. 5. Notariuksen erehdys. Hyvin naurettava. Kaikki nämä kuvat ovat pit kiä, hauskoja ja osaksi jännit täviä. Huom! Ohjelma muuttuu tästedes joka keskiviikko ja lau- vantai. Elävien kuvien Teatteri „foto« OHJELMA: 1. Panoraama Tunisista Dar- El-Bey'stä katsottuna. 2. Lilli- ken. 3. Antonius ja Kleopatra. 4. Meren symfoniaa. 5. Neiti Paula Peters opetettuine eläimi lleen. 6. Uskalias vedonlyönti. Herra Artur Kauköwskyn hyp py Budan ja Pestin väliseltä rautatiesillalta. 7. Sietämättömät valokuvaajat. Naisten, miesten ja lasten kalosseja ja päällyskenkiä «ekä talvilakkeja, turkis- ja kaulus- nahkoja myy A. Pakarinen. Muutetta kulkuvuoro! Matkustajahöyrylaiva „L i e k s a", Kapt. ISR. HOVI, kulkee JOENSUUN ja NURMEK SEN välillä, mukaansa ottaen matkustajia ja rahtitavaraa. Läh tee 26 p:stfi syysk. alkaen tois taiseksi : Pohjoiseen: Joensuusta maanantaisin ja tors taisin kello 12 päivällä. Eteläin: Nurmeksesta keskiviikkoisin ja lauantaisin klo Vs 5 aamulla Hökänniemen kautta. Lieksasta keskiviikkosin ja lauau- taisin ei ennen klo 1 /?9 aam. Huom.! Juuassa käynnit on lakkautettu. Lähempiä tietoja antavat kap teeni laivalla ja Herrat M. G. Piipponen ja M. Koistinen /•ezuunssa. Hanneksessa Muutettu kulkuvuoro. Höyrylaiva »Liperi", kapteeni A. Nukari lähtee lokakuun 1 p:stä lähtien Joensuusta Savonlinnaan maa nantaina klo 1 päivällä ja per jantaina klo 8 aamulla. Savon linnasta Joensuuhun keskiviik kona klo 9 aamulla ja lauantai na klo 12 päivällä. Ristinpoh- jasta Joensuuhun torstaina klo V a 5 aamulla ja sunnuntaina klo 11 päivällä. Ristinpohjasta Sa vonlinnaan tiistaina klo 1 / 2 5 aa mulla. TorstainaJoensuuhun tul lessaan ja perjantaina sieltä palatessaan poikkeaa laiva myö» Liperin kirkkorannassa. Johtokunta- Puhemiehen ilmotus. Eduskunta kokoontui syysk. ~':i p. klo 12 päimällä täysi-istuntoon. Kun muut ilmoitusluontoiset asiat oli käsitelty, teki puhemies ases- sori Sivinhnsmud eduskunnalle seuraaman ilmotuksen: Kun eduskunnan pitäisi nyt ryh tyä ivarsinaiseen työhönsä on mi- nun tehtämä seuraama ilmotus. Siinä armollisessa amoimessa kirjeessä, jolla eduskunta on kut- suttu ylimääräisille mattiopäimille, mainitaan eduskunnan tehtämänä, että sen tulce 1) laatia tarkemmat määräykset siitä järjestyksestä, missä jäseniä Suomen suuriruhti- naanmaan mäestöstä »valitaan maltakunnan neumostoon ja mal- takunnan duumaan sekä toimittaa sanottujen jäsenten maali: 2) an taa lausunto kahdesta lakiehdotuk sesta, joista toinen koskee „muit- ten Menäjän alamaisten saatta- mistä oikeuksiltaan yhdenarmoi- siksi Suomen kansalaisten kera" ja toinen niitä maksuja, jotka maltio- rahastosta olisi keisarikunnan mal- takunnanrahastoon tehtämä Suo- men kansalaisten persoonallisesti suoritettaman asemelmollisuuden sijasta. Perusteena edelläkerro- tuille tehtämille maltiopäimäkutsu- muksessa miitataan maltakunnan duuman ja maltakunnanneumos- ton hymäksymään sekä 30 päimänä kesäkuuta 1919 armollisesti mah- mistettuun Menäjän lakiin nii- den Suomea koskemain lakien ja asetusten säätämisestä, joilla on yleismaltakunnallinen merkitys. Mitä tulee näihin alotteisiin, joiden nojalla eduskunnan pitäisi näihin tehtämiin ryhtyä, ei mi- tään armollista esitystä edelläker- rotusta maalijärjestyksestä ole eduskunnalle jätetty ja koska 30 päimänä kesäkuuta annetussa We- näjän laissa määrätään, että ~ uomen eduskunnan tulee mah- mistaa mainittu maalijärjestys, näytään maltiopäimäkutsumukses- sa edellytettämän, että maltiopäi- mät omasta alotteestaan malmis- taistmat tuon maalijärjestyksen ja sen nojalla sitten toimittaisimat maalin. Sitämastoin on keisarillisen se- naatin talousosaston marapuheen- johtaja puhemiehelle 1(5 päimänä tätä kuuta osotetussa kirjeessä edustajille jaettamaksi lähettänyt tarpeellisen määrän suomen ja ruotsinkielisiä käännöksiä Menäjän ministerineumoston ehdotuksista niiksi laeiksi, joista eduskunnan maltiopäimäkutsumuksen mukaan olisi annettama lausunto. Eduskunnalle täten annettujen tehtämien täyttämiseen ja siitä johtumaan asiain esittelemiseen nähden on kuitenkin otettaiva huo- mioon, että 30 päimänä kesäkuuta 1910 mahmistetuilla säännöksillä ei moi olla lain moimaa Suomes- sa. Nuo säännökset tarkoittamat tärkeissä kohdin kumota Suomen lainsäädäntöjärjestystä ja Suo- men kansan ikimanhaa oikeutta merottaa itseänsä. Ne tulisimat senmuoksi olennaisilta osiltaan muuttamaan Suomen perustus lakeja, mutta sanotut säännökset eimät ole syntyneet siinä järjestyk- sessä kuin maamme perustuslait maatimat. 1772 muoden hallitus muodon ja 1906 muoden maltio- zäimäjärjestyksen mukaan Keisari a Suuriruhtinas Suomen edus- kunnan myötämaikutuksella säätää lakia Suomelle, minkä ohessa Kei- sarilla ja Suuriruhtinaalla on oi- keus hallinnollista tietä, se on, ilman maltiopäimäin myötämaiku tusta antaa asetuksia eräillä aloib la moimassaoleman lain rajoja noudattaen. Perustuslakien muut- tamisesta moidaan senmuoksi sää- tää lakia ainoastaan eduskunnan uostumuksella siinä järjestykses- ä kuin maltiopäimäjärjestylsessä tarkemmin määrätään. Säännök- set 30 päimältä miime kesäkuuta sitämastoin omat syntyneet yksin- omaan menäläisenä lainsäädäntö toimenpiteenä keisarikunnan lain- säädäntölaitosten kautta. Nuo säännökset, samoinkuin niihin pe- rustumat määräyksetkin eimät siis ole melmoittamia Suomen kansa- laisille, eimät Suomen miranomai- sille, eikä Suomen eduskunnalle Niitä ei moida noudattaa Suo messa. Tästä johtuu, että Suomen eduskunta ei moi maan perustus- lakeja rikkomatta ryhtyä maltio zäimäkutsumuksessa annettujen teh- rämien täyttämiseen, eikä edus- !unnan puhemies moi käsitettä- mäksi esittää niitä asioita, jotka maltiopäimäkutsumuksessa mami- taan. Sen lisäksi edustajille jaetta- miksi lähetetyt lakiehdotukset eimät äytä niitä maatimuksia, mitkä pe- rustuslait asettamat lainmukaiselle alotteelle. Maltiopäimäjärjestyksen mu- aan tulee hallituksen puolesta eduskunnalle jätettämien lakiehdo- tusten olla Keisarin ja Suuriruh- maan antamia sekä hallitusmuo- don 21 pykälän johdosta suoma- aisen maltiosihteerin malmista- mia. Menäjän ministerineumosto ei ole pätemä antamaan lakiehdo- tuksia Suomen eduskunnalle. Täs- tä syystä on minun mahdoton esittää puheenalaista lakiehdotuksia eduskunnan käsiteltäiväkst. Istunto lopetettiin tämän jäl- een klo L.en. Ltesknstelu puhemiehen ilmoi- tukse» johdosta. Istuntoa jatkettiin klo 2,30 ip Edustaja Wrede huomautti, ettei liene ketään, joka ei hymäk- sisisi puhemiehen lausunnossaan esittämiä näkökohtia. Kesäkuun 17 30 päimänä annettu laki on todella sitä laatua, ettei sitä en sinkään moi panna eduskunnan taholta minkäänlaisen käsittelyn alaiseksi. Mainitun lain säännökset eimät tarkoita wain joidenkuiden muutoksien tekeinistä pernstusla- keihin, maan olennaisilta osiltaan kumota Suomen maltiosääntö Suomen maltiosääntö takaa meil le oikeuden maan lainsäädäntöön, omaan hallitukseen, itsemerotus oikeuden sekä hengen ja omaisuu- den. Näitä oikeuksia edellämai- nittu menäläinen laki loukkaa N. s. yleinen lainsäädäntöjärjes- tys ulottaa lainsäädännön laa- joille aloille ja suo tilaisuuden mieraan hallituksen moimaanpa- noon ja mahdollisuuden loukata henkilökohtaista turmallisuutta. Jos eduskunta nyt ryhtyisi laati- maan edellytettyä »vaalijärjestel mää ja antamaan lausuntoa Me- näjän alamaisten oikeuksia koske- masta lakiehdotuksesta, saattaisi eduskunta itsensä syypääksi perus- tuslain rikkomiseen, imeläpä yri tykseen saada laiton hallitustapa maassamme moimaan. Eduskunta ei siis moi muuta kuin yhtyä pu- hemiehen lausuntoon. Tällaisessa tapauksessa ei ole yleensä tarpeen tehdä uimenviuaistn päätöstä, mutta tässä tapauksessa on nimen- omaisella päätöksellä mahmistettu- na asialla suurempi kantamuus Mtenä syynä on, että asia on erinomaisen tärkeä. Ei saa näyt- tää siltä, että main passiimisesti hymäksytään puhemiehen menet- telytapa. Toinen syy on, että eduskunnan päätös on myös pe- rusteltuna saatettama hallitsijan tiedoksi. Puhuja ehdotti, että edus- kunta hymäksyen puhemiehen lau- sunnon, alamaisessa kirjelmässä ilmottaisi hallitsijalle, että edus- kunta puhemiehen esittämillä pe- rusteilla ei moinut ottaa käsitettä- mäkseen maltiopäimäkutsumuksessa olemia lakiehdotuksia. Kun kuiten- kin on tehty adressiehdotus, niin ehdotti puhuja, että päätös tehtäi- siin ehdollinen, joten ei samaa asiaa tulisi kahdessa eri kirjelmässä esi- tetyksi, maan jompikumpi menette- lytapa käytetyksi. Ed. Mechelin pyysi puhe- muoron kannattaakseen ed. Mredeä. Hän oli jo esittänyt perussyyt miksi eduskunta ei moi ryhtyä käsittelemään ministerineumoston lakiehdotuksia ja lisäksi tätä käsi- tystä tukemat oikeudelliset näkö- kohdat. 17 30 päimän kesäkuuta lain laatijoille itselleenkin on tämä täy- tynyt olla selmillä. Nyt olisi meillä kuitenkin syytä osottaa tuon lain mahdottomuus. Menäjän perus- tuslakeja ei moida someltaa Suo- messa. Sen on osottanut eduskun nan miimeksi toukokuussa antama alamainen kirjelmä. On esitetty muoden 1906 Menäjän perustus- lakien ensimäinen artikla sen käsi- tyksen tueksi, että keisarikunnassa moidaan säätää lakia sekä keisari- kunnalle että Suomelle. Kummin- kaan ei silloin muisteta toista ar- tiklaa. Ainoa mahdollinen menet tely olisi kuitenkin, että Suomen eduskunnalle olisi annettu lailli- nen esitys mastaaman muutoksen tekemisestä Suomen perustusla- keihin ja eduskunta sen hymäksy- nyt. Eikä Menäjän uusia perus- tuslakeja laadittaessa ollut aiko- nmksenakaan muuttaa Suomen pe- rustuslakeja. Tulkintatietä on kui- tentin koetettu osottaa, että Wenä- jän perustuslakien toisessa artik lassa mainitut nsäiset asiat omat main paikallisia Suomen asioita, jommoinen tulkinta on mastoin kaikkea järkeä. Lisäksi kun Aleksan- teri I mahmisti Suomen perus- luslait ei hän pannut ehdoksi, että Menäjän etuja koskemat Suomen lait olisi keisarikunnan laitosten annettama. Tällaiseen ehtoon kui- tenkin 17 30 päimän laki perustuu. Huomautti lopuksi että 17/30 päi män laki yksinään Menäjän pe- rustuslakienkin kannalta on synty- nyt lainmastaisessa järjestyksessä. Dleisen lainsäädännön tueksi on esitetty maltakunnan yhteys ja siinä kohdin medottu Menäjän pe- rustuslakien ensimäiseen pykälään. Sellainen metoaminen on kuiten- kin oikeudetonta, koska toinen py- kälä todistaa Suomen sisäisen itse- hallinnon. Min kauman kuin ny- kynen maltiollinen suunta on mal- lalla Menäjällä, eimät miisaim- matkaan ehdotukset moi Suomea hyödyttää. Mitä moimme, on että niin suuressa kuin pienessä- kin pysymme Suomen oikeuden kannalla. Ed. Jonas Castren puhui laajalti Suomen ja keisarikunnan mölisten suhteiden kehittymisestä nykyiselle asteelleen. Miittasi mo- niin hallitsijamakuutuksiin y. m. ja yhtyi lopuksi edustaja Wreden ehdottamaan ensimäiseen ponteen. Istunto keskeytettiin klo 3,30 ja jatketaan sitä klo 0 illalla. Täyst-istuntoa jatkettiin klo 6,25 illalla. Mainittiin lyhyesti maliokun- nan puheenjohtajien maalien tu- lokset. Sen jälkeen jatkettiin kes- keytyneitä puheenmuoroja. Ed. N e m a n l i n n a lausui ensimäisten puhujien lausuntojen johdosta, että jos hymäksyttäisiin puhemiehen lausunnossaan ehdot- tama menettelytapa ja ilmoitet- täisiin hallitsijalle main lyhyessä kirjelmässä, jonka toimitusmalio- kunta laatisi, ettei eduskunta ole moinut lakiehdotuksia käsiteltämäk- seen ottaa, niin ei tällöin perin- pohjainen perustelu möisi tulla kysymykseen. Lausui että oinasta ja ryhmäläistensä mielestä olisi hallitsijalle perusteellisesti esitet- tämä, että Suomen kansa on lo- jaalisesti malmis ryhtymään rii takysymysten laillista tietä tapah- tumaan selmittelyyn molempien maiden etuja ja tarpeita tyydyt- tämällä tamalla, ja että Suomi on malmis mukautumaan niihin laillisiin makaumuksiin, joita mal- takunnan todellisten tarpeiden mu- kaan moidaan Suomelle asettaa, Oli sitä mieltä, että eduskunnan ei olisi tehtämä ehdotetun tapais- ta ilmoitusta hallitsijalle. War- masti olisi onnellisempi asian rat- kaisu toisenlainen perusteltu ad- ressi. Ed. Kotonen ilmotti, että so- sialidemokratien ryhmä hymäksyy täydellisesti puhemiehen lausunnon ja siinä ehdotetun menettelytaman. Ahtyi omasta puolestaan Wreden ehdotukseen. Ed. Manne? yhtyi puhemie- hen ilmoitukseen, mutta ehdotti pitemmän pormaripuolueita mas- taan tähdätyn lausuntonsa lo- pulla, että eduskunta päättäisi asettaa perustuslakimaliokunnan ja antaisi sen tehtämäksi laatia perustellun perustuslakien pohjal- la oleman mietinnön eduskunnalle maltiopäimäkutsumuksessa anne- tusta tehtämästä. Eö. Tokoi yhtyi puolestaan puhemiehen ilm otukseen ja lausui muun ohella, että eduskunnan melmollisuus on samalla kun se hymäksyy puhemiehen lausunnon, lausua, että jokainen kotimainen «virkamies, joka alentuu noudat tamaan laittomia asetuksia, me- nettelee määrin. Huomautti, että eduskunta on aina saanut osakseen halmeksumista niin kotimaisen hal lituksen kuin menäläisten hallitus- miranomaistenkin puolesta ja ko- timaisten miranomaisten menettely o» »vaikuttanut esimerkkinä menä- läisiin. Puhuja käsitteli mielä asioi- ta sangen laajalti puhuen pää- asiassa porivareira mastaan. Ed. Schybergson ilmotti ed. Tokoin lausunnon kuultuaan menettäneensä halun käyttää pyy- tämäänsä puhemuoroa. Ed. Kallio ilmotti kannatta- mansa perustellun ilmoituksen tekemistä, mutta esitti myös laa- jasti miten kirjelmässä ei suin- kaan olisi noudatettama ed. Ne- manlinnan suuntaa yksipuolisesti. Eduskunnan melmollisuus on osot- taa asia laajemmin kuin se on toimitusmsliokunnalle mahdollis- ta. Ahtyi ed. Wreden ehdotuk- seen. Ed. Setälä lausui hymäksy- mänsä puhemiehen menettelyn ja kannatti d. Wreden ehdotusta hallitsijalle tehtämään ilmoitukseen nähden. Ed. N u o r t e m a yhtyi ed. Mannerin ja Tokoin esittämiin av mostelemiin lausuntoihin, mutta mastusti edelleen ehdotusta ma- liokuntaan lähettämisestä. Ed. Hultin huomautti, että eduskunnalla on monasti jo en- nen ollut tilaisuus lausumaan kantansa laittomiin esityksiin näh- den ja miimeksi n. s. maltakun- »an lainsäädännön ollessa käsi- teltämänä. Asiat omat jo puh- taaksi puhutut ja nyt tulee maan osottaa että pysymme puheittem- me takana. Edustajien melmol- lisuus on noudattaa perustusla kia. Ahtyi puhemiehen lausun- toon ja kannatti edustaja Wreden ehdotusta. Ed. Perttilä yhtyi kannat- tamaan Mannerin ehdotusta. Puhemies keskeytti istunnon klo 7,53 noin puoleksi tunniksi saadakseen neumotella puhemies- neumoston kanssa moidaanko ed. Mannerin tekemä pemslakimalio- kuntaan lähettämisehdotus, jota edustaja Perttilä oli kannattanut, ottaa äänestettämäksi. Istuntoa jatkettiin klo 8,40 jälleen. Puhemies ilmoitti puhe- miesneumoston harkinneen asiaa ja että hän ei moi äänestyttää ehdotuksesta, koska se ilmeisesti tarkottaa alamaisen adressin te- kemistä ja koska alote siihen on tehtämä maltiopäimäjärjestyksen 18 pykälän säätämällä tamalla. Ed. Manner lausui, ettei hän tyydy puhemiehen selitykseen sekä pyysi maltiopäimäjärjestyksen 60 pykälän perusteella tutkittamaksi onko hänen ehdotuksensa äänes- tettämäkst ottaminen mastoin pe rustuslakia. Ed. Perttilä kannatti tätäkin ed. Mannerin ehdotusta. Puhemiehen menettely hy- lväksytty 141 äänellä 43 »vastaan. Eduskunta päätti hymäksyä 141 äänellä 43 mastaan puhemiehen menettelyn. Tähän päättyi myös- kin keskustelu klo 9 illalla ja ryhdyttiin äänestämään tehdyistä ehdotuksista. Wreden tekemä ehdotus hy- »väksytty. Ensiksi totesi puhemies, että hänen käsittämänsä lakiehdotusten ilmoit- tamistapa oli tullut hymäksytyksi. Huutoäänestyksellä sensälkeen hy- mäksyttiin ed. Wreden tekemä eh- dotus, joten asian käsittely oli loppunut. Ehdotus adressin lähettämi sestä Keisari-Snnri- ruhtinaalle. Tämän jälkeen esiteltiin seuraa- ma, eduskunnalle jätetty adressi- ehdotus: Suvinen kansaneduskunta on tätä nykyä koolla olosuhteissa, joilla ei ole »vertaansa maamme historiassa. Wiime kesäkuun 30 pnä on kei- sarikunnassa annettu laki n. s. maltakunnan lainsäädäntöjärjestyk- sestä, joka tarkoittaa mitä symim- »nalle käymän muutoksen toimeen panoa siihen sisälliseen itsenäisyy- teen, jota maamme perustusla- kien nojalla on »vuosisadan naut- tinut. Senjälkeen on H. M. Kei- sari ja Suuriruhtinas »viime elo- -kuun 9 pnä annetulla arrnollisella aivoimella kirjeellä kutsunut edus kunnan näille ylimääräisille mal- tiopäiiville osittain sanotun lain -mukaisesti laatimaan siinä edelly- Ztetyt määräykset Suomen mäes- i töstä, keisarikunnan edustuslaitok- I sun »valittamien jäsenten maalista sekä toimittamaan niiden edusta- j jien maalin, osittain mainitun ket- parikunnan lain nojalla antamaan i lausuntonsa kahdesta lakiehdotuk- sesta, joista toinen koskee Wenä- : jän kansalaisille Suomessa tule- j main oikeuksien laajentamista, toi- ; nen Suomen maltionmaroista so- tilastarkotuksia marten suoritetta- mia rahamaksuja. Kokoontultuan- sa ei eduskunta ole saanut mas- taanottaa mitään esityksiä Keisa- ! rilta ja Suuriruhtinaalta sekä 'sensijaan tamalla, joka on mie- !ras maltiopäimäjärjestykselle, on eduskuntaan lähetetty asiakirjat, 'jotka on ilmoitettu jäljennöksiksi ' maltiopäimäkutsumuksessa »nai- ' nittuja lainsäädäntöasioita koske- mistä keisarikunnan ministeri- neumoston lakiehdotuksista. Kaikessa siinä, johon tässä on miitattu, ilmenee niin hyivin sen aseman taivattomuus, mihin Suo- men eduskunta näillä maltiopäi- ' millä on asetettu kuin se makama maara, jonka alaiseksi isänmaan ^kalleimmat edut tätä nykyä omat joutuneet, Allekirjoittaneitten mie- 'lestä täinä kehoittaa eduskuntaa j alamaisella adressilla kääntymään Keisarin ja Suuriruhtinaan puo- leen. Tässä asiakirjassa olisi eduskun- nan lähinnä saatettama Keisaril- lifen Majesteetin tietoon Suomen kansan ajatus edellämainitusta 30 päimänä miime kesäkuuta an- netusta keisarikunnan laista. Edus- kunta on kyllä niin äskettäin kuin miime toukokuussa Keisarille ja Suuriruhtinaalle perusteellisesti esittänyt, että puheenaolema, sil- loin malmistettamana ollut lain- säädäntötoimi loukkaa Suomen perustuslakeja, eikä ole laillisesti toteutettamissa yksistään keisari- kunnan lainsäädännön järjestyk- sessä, »nutta lienee tarpeen, että eduskunta, kun se nyt ensi kerran on koolla sen jälkeen kun tämä laki on annettu. Keisarilliselle Ma- jesteetille alamaisesti osottaa ja ( ilmottaa, että Suomen eduskun- • ta, koska useinmainitulla keisari- kunnan lailla ei saata^olla Suomen melmoittamaa lain moimaa, ei! moi ryhtyä toimiin, jotka tietäi- simät tämän lain someltamista. Tämän ilmoittaminen ja perus- teleminen näyttää sitä tarpeelli- semmalta kun eduskunta on kut- suttu kokoon juuri suorittamaan toimia puheenaoleman 30 päiivä- nä miime kesäkuuta annetun lain johdosta. ' Samalla tulisi eduskunnan ad- ressissa julkilausua ne tunteet ja käsitykset, jotka nykyisin uhan- alaisen aseman johdosta mallit-, semat Suomen kansassa ja joit-' ten ilmituominen tämmöisenä het-\ kenä on Suomen kansanedustajien. wel»vollisuus. s Emme katso asian mukaiseksi j tehdä seikkaperäistä ehdotusta ad- j ressin sisällyksestä, mielä mähem- j män sen muodosta, maan olisin tämä olema maliokunnan tehtä- ^ mänä, johon toilvomme eduskun-j nan lähettämän tämän alotekir-. jelmän. s Wiitaten siihen mitä edellä on, esitetty, saamine maltiopäimäjär- jestyksen 28 pykälän toisen »no- mentin nojalla täten kunnioittaen ehdottaa. että eduskunta, katsoen nykyisen asemau tamattomaan luontoon, päättäisi lähettää Keisarille ja Suuriruhtinaalle sellaisen alamai-j sen adressin kuin edellä on suun- niteltu. Helsingissä syyskuun 22 päi mänä 1910. Eero Hahl, Kyösti Kallio, E. Nema»»linna, E. N. Setälä, Onni Talas, Juho Torppa. Ehdotuksen adressin lähettämi- sestä esitti edustaja Setälä, lau- suen samalla m. m., että hänen mielestään olisi äsken päätetty il-, moitus tehtämä laajemmassa muo- dossa. Siinä olisi esitettämä muu- j takin kuin main lainkohdat, joiden. nojalla! lakiehdotuksia ei ole rooitu käsitellä. Siinä olisi saatettama' ilmaistuksi, että kysymyksessä on Suomen kansa»» elinehdot ja että »neidän on ollut pysyttämä oikeuk- siemrne kannalla moidaksemme ne säilyttää tulemille sukupolmille. Kärsimystenkin uhalla on meidän näm meneteltämä. Toimoi sen ajan tuleman, jolloin pienen kansan oi- keuksien puoltaminen näyttää We- näjällä kauniimmalta kuin pienen kansan sortaininen. Katsoi malio- kunnan ainoaksi paikaksi, jossa kyl- Iin perusteellisesti saadaan lailli näkökohdat esiUetuoduikst. Ed. Estlander lausui, että Suomen kansan oikeus on selmä ja »nonasti esitetty, mutta edus- kunnan äänen oivat »voittaneet ne, jotka metoamat »vallan ja moiman oikeuteen. Eduskunnan ei pitäisi niin paljon sanoissa kuin teoissa osoittaa, että pysymme kiinni ov keuksissamme, emmekä ole myötä- maikuttamassa laittomuuteen. Kun eduskunta on yhtynyt puhemiehen käsitykseen, niin asema ei maadi sen enempää. Ehdotti sen muoksi, että adressiehdotus saisi raueta. Ed. Kotonen mastusti ad- ressiehdotusta. Ed. S c h y b e r g s o n huomautti, että ed. Setälän kauniit sanat ei- mät somi nykyiseen ajan hetkeei». Lausui kykenemänsä käsittämään ed. Nemanlinnan ajatuskannan, mutta että ajat, että sellaista olisi moitu käyttää, omat olleet ja men- neet. On pyrittämä käsittämään asema oikein. Venäläiseltä taholta on monasti lausuttu, että kun suo- malaiset oikein joutumat ahdinkoon he kyllä myöntymät. Meidän ase- mamme on selmä sen jälkeen kun on hymäksytty puhemiehen ehdot- tama menettelytapa. Laittomuus herättää mastarintaa, mastarinta mäkimaltaa ja se edelleen mastus- tusta. Menäjän hallitus on tuskin niin luja ja marma, että se möisi olla mäkimaltaa käyttämättä. Asi asta on paljon kirjotettu ja par- haiten muonna 1899. Sittemmin on ollut maan toisteluja. Mikä tarkotus ou adressilla? Jos on tarkotus mahmistaa puhemiehen lausunnon maikutusta, niin se ei onnistu. Käytännöllistä tulosta siitä ei olisi. Epäsi adressin ja mie- läpä asian lähettämistä maliokun- taan. Ed. D a n i e l s o n - K a l m a r i lausui, etlä adressin tarkotuksena on saada selitetyksi asemamme ja siinä medotaan hallitsijaan. Olom- me oivat manhe»»tuneet, eimätkä ne kaikissa riidanalaisissa kysymyt sissäkään ole nykyajan oikeuskäsi- tystä mastaamia. Wenäjällä ja kaikkialla ulkomailla koetetaan le- miitää sellaista käsityskantaa, että me pidämme kiinni manhoista ase- luksistamme ja oikeuksistamme, em me suosm edes neumottelemaan. Suomen kansan historiallinen ja maltiollinen asema on sellainen, että sitä ei suinkaan säilytetä ko- peilla sanoilla, eikä koettamalla pi- tää kiinni sellaisista oikeuksista, jotka eimät moi kestää. Kannatti perustellun adressin laatimista. Ed. Riihelä ilmoitti tuleman- sa äänestämään adressiehdotusta mastaan. Ed. N e o m i u s lausui olemansa adressiehdosusta mastaan ja sa- moin maliokuntaan lähettämistä, joka ainoastaan miimyttäisi ja se kottaisi. Ed. Roos lausui, että edus- kunta on omaksuessaan puhemie- hen käsityskannan, osottanut, että laittomilla laeilla ei tule Suomessa olemaan lain moimaa. Kannatti sitä käsityskantaa, että ehdotusta ei lähetettäisi maliokuntaan. Ed. Pennanen lausui ole- ivansa maliokuiitaan lähettämisen puolella. Ed. Mechelin huomautti a- luksi olleensa sitä mieltä, että ad- ressin maliokuntaan lähettämistä moi kannattaa. Oli kuitenkin »»yt sillä kannalla, että olisi tyydyttä mä puhemiehen esiintuomiin näkö- kohtiin. Mastusti adressin malio- kuntaan lähettämistä. Ed. J nnes lausui eduskunnan suorana melmollisuutena oleman lähettää adressiehdotus maliokun- taan siellä malmistettamaksi ja sitten hallitsijalle lähetettämäksi. Ed. Talas puolusti maliokun- taan lähettämistä ja perustellun adressin laatimista. Ed. Alkio ilmoitti, ettei ym- märrä, mitä maliokuntaan lähet- täminen hyödyttäisi. Mimielisesti olisi tyydyttämä kannattamaan puhemiehen lausuntoa. Eduskun- nan entinen aulius keskusteluihin, »»eumotteluihin ja myönnytyksiin on osottanut, ettei se mitään auta. Ed. Setälä lausui, että ma- liokunta marmaankin on löytälvä sen yhtenäisen ja yhteisen pohjan, jolle adressi on laadittama. (Eduskunta hylännyt adressi- ehdotuksen. Keskustelu päättyi klo 10,45 il- lalla. Eduskunta päätti 104 äa- nellä 83 mastaan hylätä adressi- ehdotuksen ja lilttää sen asiakirjoi- hin. . Istunto päättyi klo 11,0a il lalla. Suuria tilankauppoja. Lauantaina pidetyssä huutokau- passa osti Niemelän kartanon Oramasaaressa maanmiljelijä Erkki Ikonen Kangasniemeltä. Kaup- pahinta oli 146,300 mk. Tohtori T. H. Tigerstedtin pe rilliset omat myyneet omistaman- sa Meijerhoroi nimisen maatilan Pieksämäellä maanmiljelijä Timo- selle Joensuusta irtaimistoineen 150,000 mkan kauppasummasta. €dli $Ki!»fö. Syysk. 22 p. Puheenjohtajien »vaali tarkas- tus»valiokuntaan. Eduskuniiaii tarkastusmaliokun- ta kokoontui tk. 22 p. säätytalolle puheenjohtajien maalii» toimitta- mistä marten. Puheenjohtajan maalissa toimi- tettiin kolme eri äänestystä ja lankesiivat äänet seuraamasti: en- mäisessä äänestyksessä sai ed. A. H. Mirkkunen 2, H. Renmall, E. Hannula ja A. Listo kukin yhden, tyhjiä 4. Toisessa äänestyksessä samoin kuin kolmannessakin lanke- fa^alla tamalla kun ensimäisessäkin, joten puheenjohta- jaksi tuli näin muodoin malituksi ed. A. H. Mirkkunen. Varapuheenjohtajan maalissa toimitettiin 2 äänestystä. Ensi- mäisessä äänestyksessä sai ed. H. Renmall 2, Söderholm 2, Hau- «ula 1 ja tyhjiä 4. Toisessa äänes- tyksessä Söderholm 2 ja tyhjiä 4. Warapuheeiijohtajaksi tuli näin ollen ed. K. Söderholm. W a l t i o iv a r a i n m a l i o k u n t a asetti tk. 22 p. keskuudessaan ta- lousjaostoi, ja malitsi siihen paitsi puheenjohtajaa W. Tanneria edus- tajat A. H. Virkkusen ja K. Kal lion. S5E iäSt ms »r ^3' Yleisiä uutisia. Eduskuntaa ei Pietarissa luulla hajoitettawan. Lakiehdotukset jätetään ilman muuta duumalle ja malta- kuuuanuemvostolle. Pietarista sähkötti H. Sn» kirjeenmaihtaja lauantaina il- lalla. Eduskunnan hajoitusta ei pi- detä luultamana. Kaikissa piireissä täällä odotet-" tiin Suomen eduskunnalta sellais- ta päätöstä kuin eduskunta teki. Kun eimät maltiopäimät olemaa- dittua lausuntoa antaneet, tulemat lakiehdotukset ilman muuta annet- tamiksi duumalle ja maltakunnan- neumostolle. Kerrotaan että hallitus pitäisi tarpeettomana hajoittaa maltio- päimiä. Mapaamielisissä piireissä ollaan sitä mieltä, että maltiopäimät ei- mät moineet toisin menetellä. Ministerimaltiosihteerin loma. Hallituksen Sanansaattaja il- moittaa: Suomen ministerimaltio- sihteeri kenraaliluutnantti Langhoss on, »natkustaessaan armollisesti hänelle myönnetylle lomalle ulko- maille, jättänyt arm. käskystä mi- nisterimaltiosihteerinmiran hoidon poissaolonsa ajaksi ministerimal- tiosihteerin apulaiselle, homitalli- mestari von Etterille. Kenraali Langhoss matkusti keskimiikkona Englantiin. Ulkomaalaiset lehdet kielletään Suomessakin. Pietarista ilmotetaan, että sisä- asiain ministeriössä parhaillaan laaditaan luetteloa niistä ulkomai- sista lehdistä, jotka joksikin ajaksi kielletään Menäjällä ja Suomessa. Annetaan erityinen ukaasi, joka st- < sältää, että kunnes duuma on päät-, tänyt painolain Suomelle, on Suo- men rajamaassa noudatettama We- jän moimassa olemaa painoase- tusta. Senaatti ja sanomalehtimiehet. Maltiomaraintoimituskunnan m. t. päällikkö, senaattori Hedlund, on — tietää Hbl. — antanut mami- tun toimituskunnan mahtimesta- rille määräyksen, että hän ei saa laskea ketään sanomalehtikertojaa toimituskunnan huoneustoon. Jos jonkun sellaisen sittenkin onnistuisi sinne tunkeutua esim. mahtimesta- rin asioilla käydessä, on toimitus- kunnan mirkamiesten katsottama että hänen käyntinsä siellä onniin lyhytaikainen kuin mahdollista. O? I «r ST sa ss Ö3 co Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun—Nurmeksen radan kiskot. Tuonnottain kerrottiin sanoma- lehdissä, ettei Soriete Metallur- gique Russo-Bclge nimisen yhtiön Jenagiemossa, Menäjällä, olema tehdas kykene täyttämään sitou- mustaan ratakiskojen hankkimiseksi Joensuun—Nurmeksen radalle. Tehtaan piti sopimuksen mukaan malmistaa ratakiskoja 2,940 ton- nia ja toimittaa ne marrask. 1 p:ksi Miipuriin. Kiskojen malmis- tustyötä ei kuitenkaan päästy al- kamaankaan, kun kolera alkoi rai- mota hirmuisella moimalla tehtaan mäestön keskuudessa. Toisina päi- minä nousi koleraan kuolleiden lu- kumäärä aina 50 henkeen. Tämä synnytti tehdasmäestön keskuudes- sa niin suuren kauhun, että mielä termeenä säilynyt työmäestö heitti työnsä kesken ja pakeni koko teh- dasalueelta. Kiskojen malmistusta malmo- maan matkustanut insinööri E. £2. sa' B v- B^» S »S < vt v- C/3 VS SM c/s % » sr < JU S A? S » O 3" a ta m