Tiistaina 16 p. Elokuilla KARJALATAR N:o 91 — 1910 (U. S. jd ii. 6.) Surulla ja kuijiuulla ilmoitan ett ii rakas puolisoni tehtaan konttoristi Jutan Viktor Sutinen vaipui kuolonuneen vapahta jansa turvissa Kaltimon toli- taalla elok. 15 p. 1910, 55 v. 9 kk. ja 14 p. vanhana. Häntä syvästi kanssani kaipaavat vanha äiti, 5 poikaa, 4 tytärtä, vävy, tyttären tytär, veljet, si saret sekä muut sukulaiset ja tuttavat. Eeva Sutinen- o. s. Pantzar. Ile tulevat ilman ansiotansa vanhurskaaksi, hänen armos tansa sen lunastuksen kautta kuin on Jeesuksessa Kristuk sessa. Syvästi kaihoten ilmoitamme että hellästi rakastettu tyttäremme tyttökoululainen Katri Hirvonen pääsi eilen täällä klo 3 ja '20 ip. kaihoamansa Vapahtajan helli vään syliin elettyänsä ilonam me 16 v. ja i:fp. Hivuttava keuhkotauti ja sydänvika mur sivat Katri-kullan heikot voi mat. Apeaksi jäi äitin, isän, siskojen ja veljien mielet, kai hoisiksi sukulaisten ja koulu toverien ajatukset. Anna ja Simo Hirvonen. Autuaat ovat, jotka Herrassa nukkuvat. Enon kunnanlääkäri. Otan vastnan sairaita asun nossani Enon Niskassa joka päivä klo 10 ap. O. Sjölin. (K. S. I k.) Uusi Matkustajakoti Joensuussa Hilda Korhosella Malmikatu 8. Tarjoaa siistiä huoneita ja ruokaa. — Puhelin 108. HUOM.'! Hevosille suojia. Muutettu kutka- Höyrylaiva „KOLI u 15 h tee perjantaista t. k. 19 päivästä al kaen Joensuusta maanantaisin ja perjantaisin klo 6 ip. Matkustajalaiva PUNKAHARJU lähtee Joensuusta Savonlin naan joka tiistai, torstai ja lau- vantai klo 2 j. pp. R ä ä k k y- Iästä klo 5 aamusella samoina päivinä Joensuuhun. Savonlinnasta Joensuuhun maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina klo l j. pp., poiketen välilaitureissa sekä meno- että tulomatkalla. Lähempiä tietoja saapi laival ta ja Joensuussa satamamestari L. Savolaiselta, telet. n:o 208. Mukavasti sisustettu ja sangen tilava höyryvenhe MATTI" välittää liikettä tänä purjehduskau- t#na toistaiseksi Joensuun—Niemi sen—Rääkkylän sahalaiturin—Oravi- »alon—Varpasalon ja ehken tnvös Pötsfinlahoen ja Haapasalon välillä. Laiva lähtee Joensuusta joka päi vä 1 päivällä, kulkien edellätnainit tujen laiturien kautta, paitsi ei sun- ■untaina, jolloin kuljetetaan kirkko väkeä Rääkkylän kirkolle. Varpa- salosta lähtee laiva Joensuuhun klo 3 aamulla ja Rääkkylän sahalaitu- rista klo 4 aamulla, Niemisestä ei ennen klo V26 aamulla. Keskiviik kona ei käydä Niemisessä, vaan sen sijaan Piimälalidessa ja ehken Pie- nessälahdessa. HUOM.! »Mattia voidaan tilata huvimatkoja varten allekirjoittaneen kautta. A. J. Kervinen. Höyrylaiva ctuulififii, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien Lsppllahdesta: Joka arkipäivä klo 3 e. pp. poiketen matkan varrt-lla olevissa laitureissa. Keskiviikkona poiketaan N i e 01 i s e e n, jolloin ei käydä Kulmanie- messä eikä Ruokolahdella ja Tiistaina poiketaan Hypönniomessä. Joensuusta: Joka arkipliT» klo 2,15 j. op., poiko ten Banjoissa paikoissa kuin tu ! o- luatkallaaD- Osakeyhtiö Gbstaf Cederberg ft C;o Höyry pursi „Taimen" kulkuvuorot on kesäkuun 2 päi västä alkaen Joensuun ja Luh tapohjan välillä: Joensuusta Luhtapohjaan Tiis taina ja Torst aina kello 5 aa inu sella. Luhtapohjasta Joensuuhun Kes kiviikkona ja Perjantaiua klo 5 aamusella. Pienestälahdesta Joensuuhun Kuusniemeen ja Mat- tisenlahden kautta Lauantaina ja Maanantaina klo 5.30 aamu sella. Joensuusta samoja jälkiä kello 1 päivällä. A. Eskelinen. Waf«ntnkset ja todellisuus. Siinä selityskirjelmässä, jonka oli niäärä eduskunnalle esittää yleismaltalnnnallisen lainsäädäntö järjestyksen perusteluja, koetettiin monella lauselmalla liementää eduskunnalle annetun lakiehdolnk- sen merkitystä. Tahdottiin saada sanotuksi, ettei lakiehdotus oikeas- taau ollut niin symälle tähtääivä kuin sen sanamuodollisesta sisäl- lyksestä täytyi päättää ja että sillä ainakin ensi aluksi oli oikeastaan ivaan periaatteellinen merkitys. ..Ehdotus ei ensinkään tarkota uomen sisäsen autonomian louk- käämistä eikä myöskään suoma- laisten epäkansallistuttamista taik- ka heidän kulttuurinsa sortamista", sanottiin selityskirjelmässa. .Kaikki sellaiset ehdotuksen tulkitsemiset oivat määriä ja tarkotuksellisia", lisättiin melkeiit suuttumalla. Wielä lausuttiin kirjelmässä, että ..ehdotuksen määräin tulkitse- misten ivälttämiseksi on sitäpaitsi olettama huomioon, että siihen otettu yleisen lainsäädännön esi- neiden luettelo ei ole muuta kuin lainlaadintaohjelma. Tämän oh- elman hymäksyminen ei suinkaan merkitse ryhtymistä kaikkien sen yhtymiskohtain mälittömään toi- meenpanoon." „Lähimpänä seu- rauksena seu mahivistamisesta tu- lee main olemaan ehdotetussa luet- tekossa osotetttujen asiain periaat- teellinen erottaminen paikallisen 'uomalaisen lainsäädännön ivalta- liiristä. Viämä asiat omat mast- 'des ratkaistamat Keisarikunnan ainsäädännön tai Keisarikunnan orkeiinnian hallinnon yleisessä järjestyksessä, asiain laadun mu- 'aan. Mutta tässä tietystikin tul- aan noudattamaan asteettaisuut- ja ivaromaisuutta." Näitten lausuntojen ristiriidan oko lakiehdotuksen muun sisällyk- en kanssa ja niiitten epämääräi- yyden osotti eduskunta jo mas- tauksessaan. Huonoon maloonjon- tumat mainitut selitykset ja sili- tykset myöskin ivertailemalla niitä ylimääräisten maltiopäiiväin kut- sumuiseen. Tuleehan tuon maltio- päimäkutsumuksen kautta Suomen isäinen autonomia heti loukatuksi, uu eduskuntaa »vaaditaan teke- mään jotakin, joka on mastoin Maltiopäimäjärjestystä. Hyivin paljon tuoksahtaa epäkansallistut- amiselta sekin toimenpide, että »venäläisille täällä hankitaan sa- mat oikeudet kuin maan kansalai- »lla yleensä on, jonka kautta tie- ;ysti mirkamiehistö koetetaan niin paljon kuin mahdollista menäläis- tyttää. Mitenkä suomalaisen kult- tuurin käy tällaisten mirkamiesten hoidossa, moi jotenkin wirmaan edeltäpäin aamistaa. Ei myös- kään ylimääräisten maltiopäimäin kiireellinen kokoonkutsuminen to- dista sitä, että yleismaltakunnalli- sia lakeja aiottaisiin panna täytän- töön erikoista ..maromaisuutta" noudattamalla. Kaiken kaikkiaan osottamat mal- lassaolijain toimenpiteet, että tyyn- nyttämät makuutukset eduskunnalle jätetyssä selityskirjelmässä olimat liian läpinäkyiviä merhoja tooel- listen tarkotusten salaamiseksi. Moinen menettely ei moi olla suuren maailmanmallan johtamain maltiomiesten armon mukaista. Yleisiä uutisia. .kulkulaitosrahaston lainat waltiorahastosta. Muoden 1000 toisille maltio- puimille jätetty arm. esitys kulku- laitosrahastosta muodeksi 1010 osotti kulkulaitosrahastossa oleman muoden 1 ( J08 lopussa etumaksuja maltiorahastosta 6,000,000 mk. ja melkaa maltiorahastoon ^ milj. .">00,000 m. Vastauksessaan tä- hän arm. esitykseen lausuimat mai- nitut maltiopäimät maltiorahastos- ta kulkulaitosrahastoon maksettu jen >i milj. mk. etumaksujen suhteen seuraamaa: „ Suomen maltiosäädyille anne tussa arm. esityksessä kulkulaitos- rahastosta muosiksi 1000 ja H>0~ oli Teidän Keisarillinen Majes- teettiune, siltä maralta että sano- tussa esityksessä ehdotetun lainan ottamiselle suotuisa aika ei tulisi niin pian, että kulkulaitosrahasto siitä hymissä ajoin saisi tarpeelli- set lisämarat, ilmoittanut suostu- mansa siihen, että maltiorahaston käytettamissä olemista maroista saataisiin kulkulaitosrahastoon siir tää tarmittamat määrät etumak- suina, ja tahtoi Teidän Keisarilli nen Majesteettinne, sittenkuin lai- namarat oli saatu, ottaa tutkitta- maksensa, olisiko mainittu etumaksu ynnä aikaisemmin kulkulaitosra- hastolle etukäteen annettu 3 milj. ■>00,000 mk. määrä kokonaan mal- tiorahastoon takaisin maksettama mai moitaisko jokin osa siitä, wal- tiorahastosta täytettämiä tarpeita haittaamatta, tästä rahastosta siir- tää kulkulaitosrahastoon sen ivah- mistamiseksi. ötiinkuiu käsiteltämäuä oleman armollisen esityksen alkuun otetus- ta tiliasemaa osottamasta taulu- kosta näkyy, on ennen tänä muon- na saadun lainan ottamista 0 milj. mk. etumaksu maltiorahaston maroista ollut tarpeen. Edellä ole ma kulkulaitosrahaston tulo- ja menoarmio muodeksi 1010 osottaa, että kulkulaitosrahastosta moidaan laskea 1010 muoden lopussa ole- man ainoastaan 102,040 mk. 10 p. suuruinen säästö. Kun parai- taa rakennettamina olemilla ra- doilla ei käy töitä keskeyttäminen ja eduskunta näiden lisäksi on päättänyt uusia rautateitä raken nettamiksi, olisi suotamaa, että edellämaiuttu kulkulaitosrahastoon siirretty (),000,000 mk. etumaksu- määrä maltiorahastosta kokonaan siirrettäisiin kulkulaitosrahastoon sen mahmistamiseksi. Täten osa maltiorahaston runsaasta säästy- neestä pääomasta tulisi oikeaksi tunnustetun periaatteen mukaisesti käytetyksi tuloa tuottamaan mal- tion yritykseen. Edellä esitetyn nojalla edustun- ta alamaisesti anoo, että arm. esitykseen kulkulaitosrahastosta muodeksi 1011 tuloarmioon otettai- siin siirtona maltionrahastosta edellämainittu 0,000,000 mk. etu- maksun suuruinen määrä." Kuten jo kerroimme, on korkeim- massa paikassa hylätty tämä edus- kunnan anomus, jonka ohessa on samalla määrätty, että sanottu määräraha heti on poistettama kulkulaitosrahaston pääomatililtä ja sillä hymitettämä maltiorahas- toa. Mäiiriirahain lisääminen uusia rautatierakennuksia Marten. Vastauksessaan arm. esitykseen kulkutaitosrahastosta muodeksi 1 !> 10 lausumat 1!>0!> muoden toiset mal- tiopäimät, että mitä uusiin rauta- tierakennuksiin käytettämien maro- jen määrään tulee, olisi eduskun- nau mielestä tähän tärkeään ja lyödylliseen tarkoitukseen mastedes äytettämä enemmän maroja kuin nykyänsä. Se entistä lameampi rautatierakennussuunnitelma, jonka 1000 muoden loiset maltiopäimät lyiväksyimät, maatii tuntumasti uurempia maroja muosittain käy- tettämäksi rautatierakennuksiin kuin tähän saakka, jotta sanotun suun- nitelman toteuttamiseen ei kuluisi omin pitkää aikaa. Tämä raken nussuunnitelman lamentaminen olisi siis otettaiva htiomioo.t ktll- nlaitosrahaston tulo- ja meno- armion järjestelyssä lähinnä tule- mia »vuosta »varten. 100!» muo- den toiset maltiopäimät päättimät entähden anoa, että hallitus ot- taisi harkittamaksi, millä tamoin uusiin rautatierakenuuksiiu käytet- täivieu marojen määrää lähinnä tulemina »vuosina »voitaisiin tui»- tuivasti lisätä ja että siinä annet- täisiin edttskunnalle arn»ollii»en esitys. Korkeiinmassa paikassa on hy- lätty tämä edttskunnai» anomus. Maan uskonnollisia oloja ja tarpeita kosketvat lakiehdo tukset. H. A!. Keisari on suivainnut armossa sallia senaati»» Hänen Keisarillisen Äiajesteettinsa kor- keaan harkintaa»» esittää ehdotuksia, joita uskonnolliset olot ja tarpeet Suoniessa maatiivat. Kulntvan »vuoden menoartvio. Senaatin maltioivaraintoimitus- kunta on kehottanut senaati»» mui- ta toimituskuntia ryhtyinää»» »»iille kuulutviin toimenpiteisiin kuluivan »vuoden n. s. erikoisine noarivion laatimiseksi. markan »valtiolaina myönnetty eräille tilallisille Turtolan ja Kolarin kappa- leissa. Hätien Majesteettinsa Keisari on sumainnut armossa suostua senaatin esitykseen siitä, että muu- tumille tilallisille Turtola»» ja Ko- larin kappeleissa, Oulun läänissä, heidän tiloihinsa kiinnitettyjen yk- sityisten lainojen »naksamista mar te»» »nyöi»nettäisiin 330,000 mk. lainaksi miiden prose,»tin korkoa mastaan ja korkeintaan kymme- neksi muodeksi, sekä sumainnut ar- mossa sallia, että ylläolema sum- ma maksetaan maltiomaraslon lainausrahastosta, johon maltio- rahastosta lainan muodossa siir retään sitä »varten tarmittamat 330,000 mk. sillä ehdolla, että äs- kenmail»ittu laina yhden muoden kuluessa palautetaan miimesanot- tuun rahastoon. Luokkajärjestelmän poistami- nen »valtionrautateiltä. Muoden 1008 toisilla maltiöpäi- millä päätti eduskunta, että ensi ntäinen luokka maltionrautatiellä olisi poistetta»va ja toinen luokka tehtämä itsensä kannattamaksi. 1000 muoden toiset maltiopäimät ottimat asian uudestaan harkitta maksi ja tulimat siihen päätökseen, että luokkajärjestelmä »valtion rau tatiellä olisi kokonaan poistetta»va ja.anoimat sentähden, että halli- tus ryhtyisi toimenpiteisiin luokka- järjestelinän poistamiseksi Suomen maltionra»ttateiltä. Tämä eduskunnan^anomus on korkeimmassa paikassa hylätty. Joensuusta ja likitienoolta. W P 5l »vietti »vuosijuh- laansa Ilosaarella su»»nui»tai»»a t. k. 14 p:nä. Juhla alkoi klo 5. Kun musiikkiyhd. torlvisoittokunta oli kajahutellut „sotilaspoja>»", lausui ylipäällikkö hra R. Käkelä juhla- yleisön termetulleeksi. Sitten tä- käläisen paloku»»na>» edustajat teki- mät selkoa 7:stä yleisestä palokun- talaiskokouksesta, joka pidettiii» Hel- sinkissä heinäkuun 8—10 p:nä. Hra R. Käkelä selosteli palokapi- neiden näyttelystä ja mäkinaisen palokunnan näytä»»töesityksistä. Hra E. Sorjonen puhui kokouksen yleisestä menosta ja siellä pide tyistä esitelmistä. Hra I. Hak- karainen kertoi mapaaehtoisen pa- lokunnai» näytännöistä ja kansa»»- juhlasta Kaisaniemessä. Sitten ne masta nauruhermot joutuimat piutehesen, kun hra K. Komulai- nen pääsi juttelemaan matkaha- ma»»noistaai», syöminqeistä, juo- »ningeista, saunamatkoista y. n». — Hra Komulainen esitti matka- kertomukse»»sa tosiaankin »»iin haus- kasti ja maukkaasti, että matamiin- ma»»kin naaman se sai hymyile- mään. — Runon lausui toimitta ja A. Pitkänen. Waka»vamman ohjelman päätyttyä alkoi pitkä kil- pailusarja, johon kuului estejuok- sua, kämelyä, kiipeeinistä, köyden- metoa y. m. Illan hämärtyessä kohosi mielä ilinoihii» hra A. Har- likaisen ..ilmapurjehdusrelkikunta", johon kuului kaksi ilinapalloa. Jän- nityksellä »»iiden kulkua seurattiin siksi ku»»»»es ne hämisimät näköpii ristä rannattomaan amaruuteeu. hopuksi tietenkin mielä nuoriso koetteli sen uuden ta»»ssilama»» kes- täivyyttä. Tätä juhlaa moidaan pitää san- gei» oni»istui»eena j»»hla»»a. Il- matar sitä suosi kauniilla ilmalla, yleisö rahoillaan. W. P. K:n kon»ppaniain »väli- sessä 400 m. juoksukilpai lussa saa»vutti seilikon»ppa»iia parhaai» yhteenlasketun tuloksen sek. (<)(!,13 sek. keskiaika). Toiseksi tuli korjauskomppania t»t- loksella ">3k,9 sek. sek. keski- aifa). S o»»t u ki lp a i l »i s s a tuli ensimäiseksi lorjanskon»ppaiiian II:n >venek»mta. P o t k ii p a l l o l i l p a i l n s s a »voitti seilikon»ppania saaden »vuo- deksi haltuunsa komean pokaalin. K o y d e»»»v e t o k i l p a i l u s s a anasti seilikon»ppania korjauskomp- pa»»ialta hopeaisen haa»». Aikaisten kilpailusarjassa, johoi» ku»llui kiipeeminei», esjejuoks»» ja kämely, seliviytyi »voittajana M i k- k o Holm. Lähinnä se»lraa»vat oliivat I. Päiminen, Ai. Penna- nen ja W. Nemalainen. Poikasten kilpailuissa järjestäy- tyiivät palkinnon saajat seuraa- »vasti: I palk. Wilho Hinvonen II ,. Ta»»no Kuusisto lii 38. Hirmonen. Lähinnä seuraaivat oliivat Eero Heimolien ja H. ötaumanei». Knolleita. Tk. 11 p. kuoli Sortaivalassa kelloseppä Emil Lamikaiueu ->0 »vuoden ijässä. Wai»»aja syn- tyi Joensuussa 1880, käivi »»eljä luokkaa täkäläisessä lyseossa, josta heikontu»»eei» termeyden muoksi täy- tyi erota. Päästyään täällä sit- ten kellosepän kisälliksi, harjoitti Lomiisassa omaa liikettä 8 muot- ta. Himuttama keuhkotauti teki säälimätöntä työtään ja tuotti e»»nenaikaisen kuoleman Sortama- lassa, jonne mainaja oli tullut sai- rashoitoa saamaan. Eilen »vaipui täällä lepoo»»sa Joensmm tyttökoulun kolniannen luokan oppilas Katri Hirivo- nen 10 muoden ijässä. Wiime sy»)slukukauden lopussa erosi hän pois koulusta sydänmian ja hi- muttaivan keuhkotaudin tähden, jotka maimat nyt tuottimat tälle hiljaiselle mainajalle e»»nenaikaisen kuoleman. Unkarilainen lauluilta. Kansallisteatterin jäsen herra Emert Suonio antoi lauantaina Ilosaaren salissa «»»karilaisen lau luillan täydelle huoneelle, mielty- neelle kuuliakunnalle. Siitä huo- limatta, että sali on musikalisille esityksille hymin epäkiitollinen ja ettei soololaulu ole hra Suo»»ion marsinainen ala, onnistui hän oi- mallisesti. Woimaa äänessä, kou- lutusta esitystamassa, täydellistä selmyyttä sanojen lausumisessa. Enempi maa,» kuuntamerisyyttä, hilpeyttä ja hioutumisesta, nii,» maikutus olisi ollut erinomaiiien. Mutta näinkään ei puutu miehä- tystä, sillä u»»karilainen ohjelinis- to myös uutuudellaan ja outou- dellaan, kun sitä meillä on aiivan peräti ivähän tähän asli mielä miljelty, o>» hymin ansiokas ja marsinkin esitettämien kappalei- den suuremmalla malikoimisella saattaa muodostua oikeiit armok- kaaksi. - Herra Suonio esitti nyt kymmenen unkarilaista kan sanlaulua, niistä ainoastaan kaksi entuudestcian ttäytelmäkappaleiden kautta yleisiminii» tutuiksi tulleita. Suosionnsotukset joka numeron jäl- keeu olimat milkkaatjja laulaja sai toistaa melkein koko ohjelman. Edellä muiden miellyttimät „Ruu- su haudalla", ..Synkk' oi» taimas" ja..Erolaulu". Säestystä pianolla hoiti herra U»io Aarto, joka y»»nä hra Hit- zacker »viululla esittiivät pari »inka- rilaista tanssia. N M 5i. ?):n tee-iltamassa wiin»e sunnuntaina pitimät hrat Ikäheimo, Partanen ja Hokkanen heiiqellisiä puheita. ylioppilas Nordlund lausui hengellisen runon ja johti kuorolaulua. I. Si:p. §Jj:n kokouksessa tk. 12 P. hymäksyttiin johtokunnan ehdotus oppikurssien toimeenpane»nisesta. Kursseille o»» ilmoittautunut 31 osanottajaa, yhdistyksen johtokun nalle annettiin toin»eksi tiedustella kursseja marten opettajat ja kanp- pakoululta huone. - Iohtoku»»taaii paikkakui»nalta muuttaneen hra Antti Pääkkösen sijaan »valittiii» jäseneksi neiti Hilda Walkeapää. Paljon päihtyneitä ja tappc- lua. Eilen taas hoiperteli tamallista runsaalnmin päihtyneitä kanpui»- qissa. Haukip»tron luo,»a kaksi hu- maloista illalla aikataivalla tapel la katistimat kadulla, kunnes po- liisi ne korjasi huostaansa. Hallaa. Sateiden ja pitkien pohjoistuul- ten jälkeen kämi koko tällä paikka- ku,»,»alla toissa ja miime yönä halla, joka palelti peruitanmarret ja alamitta paikoilta mihannat sumitouot, »varsinkin kaurat. Toissa yönä täällä Joe»»suussa laskeusi lämpömäärä 2 asteeseen Cels. ja miime yönä nollaan. Polmijäriveltä ilmotettiin lie- män hallan liikku»»een alaivilla paikoilla. Tähkölamput kaduilla e»»si kertaa tänä syksynä miritettiin ei lei». ?)!aatilaukauppa. Ataa»»miljelijä Pekka Kontkanen on ostanut puoli pcrmtötilaa Lipe rin pitäjään Taipaleen kylästä N:o 10 Olli Kontkasen perillisille rakei»n»tsmestari Petter Piiroiselta. Hinta 8,000 markkaa. Wastaai»otto tapahtuu heti. (>' l ä »v i e « k>«»vie«tcatteri ^o- tossa" oli ensimäinen tämän syyslmiden näytäntö iviime sunnuntaina. Oh- jehua oli erittäin hanSla ja m o- nipiiolinen. Ansaitsee käydä kat- so,nassa. Muualta Poh- jois-Karjaiasta. Kuollut. Lieksasta ilmoitetaan meille,että siellä tk. 14 päiivän iltana on tuoni teinniannut kansaloulun- opettaja Eero I k o s e n, joka mii- me »vuosina oli ollut huonoivoin- tinen, nauttien kuitenkin ainoas taan osittaista »virkamapautta. Ikoi»e>» oli talollisen poika ja syiityi ^?nrmeksessa Lipinlahdeil Konnanlainmilla. Kun paikkaknn- nalla ei mielä ollut kansakoulua, hankki opinhaluinen nuorukainen alkcistiedot kotona ja meni 18<><> Jymäskyläi» sen»inariin. _ Saaw- aan päästötodistuksen 18^0 »valit- tiin hänet opettajaksi Pornasten kappelin kansakouluun Nttdelle- maalle ja 1873 tän,»e totipuo- leensa Lieksan uuteen kansaton- luun Pielisjärmelle, jossa hän sit- ten oli 'virassa kuolemaansa asti eli 3 < muotta. Siten lukuisiksi omat ennättäneet jo kasmaa ne oppilasparmet, jotka Ikoselta sai- mat eitsimäiset ohjauksensa tiedo»»- tiellä, ja jotka etemää, lahjakasta ja sämyisää opettajaailsa aina kii- tollisuudella muistelemat. Marsinkin luonnontieteisiin oli Ikonen itse hyivin innostunut ja niihin hän oppilaissaankin herätti erityistä mieltymystä. Jo»ltohet- kinään hän rakenteli kaikenlaisia sysikalisia ja kemiallisia laitteita, tehden tuont»lostakin aina uusia kokeita ja hamaautoja. Suureksi osaksi hänen puuhastaan ja hänen johdollaan rakennettiii» >001 Pie- lisjärmelle telesooni ja hän oli sitten »nyös sei» ammattihoitajal»a näihin asti. Monissa muissakin, marsinkin raken»»ustoimissa oli Iko- nen huomattu ja paljon käytetty kyky. Jo Pornasissa ollessaan hän malmisti piirustukset sikäläistä ka,»sakoulutaloa »varten ja johti koko rakennustyön. Samoin teki hän »nyös Pielisjärmelle tultuaau. Lieksan suuri koulutalo rakennet- tiin hänen piirust»lstensa mukaan ja hänen johdollaan. Kaikille »nuillekin Pielisjärmeu, »vieläpä Nurmeksenkin kansakoulutaloille hän sittemlnin laati piirustukset. A!o- net Lieksan ja Nurmes-kauppalan talot omat samoin hänen piittä- tiliään, niin myöskin Kolin mat- kailijamaja, jonka rakennustyönkin hän johti ja mallvoi. Tuonnottain kohotti hän Pielisjärmen suuren kirkon kiivijalalle, korjmitti sei» pe- rinpohjin ja »varusti läininitys- laitoksella ja urkiipar»vekkeella. Aio- nissa muissakin yhteisissä ja yksi tyisissä rakennuksissa yhä karmit- tiii» hänen käytännöllistä taitoaan Erityisesti ansaitsee niistä mai- nita etupäässä Lieksajoen suuri ajosilta, jonka mahdollisuudesta niin mentopohjaiselle paikalle pe- rustettuna monet ammattimiehet lausuimat tuafauna epäilyksiä. Iko nen suunnitteli sen omituisille ark- kurakenteille, jollaisia ei liene en- nen käytetty. Hänen piirustuk- senka lääninhallituksessa hymäk- syttiin ainoastaan melkoisilla muu- toksilla, mutta kun Ikonen ei suos- tuuut niitä tekemään ja rakennus- hanke muutoinkin oli riidassa, hy mäksyttiin ne miimein senaatissa 188'» sen lausunnon nojassa, jonka kapteeni Berndt Höök niistä antoi. Silta rakennettiin Ikosen johdolla ja kestämyydellään todisti raken- tajansa osuneen sittenkin oikeaan. Muutamia »vuosia takaperin hän keksi uuden lellarilaitoksen, jossa ilmanmaihto toimittaa jäähdytyk- sen, ja hankki keksinnölleen paten- tin. Hänen piirnstustensa mukaan on sekä tällä paikkakunnalla että »nuualla Suomessa jo kymmenit- täin hyivin tarkotuksenmukaisiksi hamailtnja kellareita rakennettu. Oman rakenteensa Ikonen suun- uitteli myöskin pnrjemenhcille, joita hän teetti Pielisjärivelle yhä uusia ja uusia, niinikään myös tuuli- moottoreille, jotka oivat aiivan toi- sellaista rakennetta kuin kaupassa käymät amerikkalaiset tuulimoot- torit. Kaikki todisti, että Ikosella oli erityiset luoiitaiset taipumukset ra- kenniistaiteellisille aloille, saamatta olojen pakosta tilaisuutta niinkuin ei lukemattomatmuutkaansuomalaiset nuorukaiset lahjojensa mukaiseen kehitykseen ja »vaikutukseen. Monista kunnallisista luotta- mustoimista, joihin häntä ajan pitkääii käytettiin, mainittakoon hänen työskentelynsä kuntakokouk- sen esimiehenä 1881—80, nuoriso- seuran ja suomalaisen seuran pu- heenjohtajaua. Wuosien »vieriessä kirjoitteli hän usein ..Karjalatta- reen", melkeinpä »»iin kauan kuin tämä lehti on ilmestynyt, milloin uutisia milloin kotiseudun entisiä oloja kumamvia kertomuksia, osot- taei» aina rakkautta tähän paikka kuntaan sekä sen taloudelliseen ja henkiseen maurastumiseen. Hyiväluontoinen ja to»veripii- rissä aina rattoisa oli Ikonen ja jättää jälkeensä kauniin muiston/ Eilisaamuna kuoli Enossa pit- källisen sairauden jälkeen Kaltimon tehtaan konttoristi I o h a ii Vik- tor Sutinen lähes .">0 »v.man- hana. Hän syntyi Äiilsiässä ja käivi koulua Kuopiossa. Erottu- aaii lukion miimeiseltä luokalta antautui liikealalle, tulle»» kaupan- hoitajaksi ensin Allenille Kaaiville ja sitten Kettuselle Joroisiin. W. 18 !)0 sai hän paikan Wärtsilässä N. L. Arppen perillisten kontto- rissa, jossa hän työskenteli 8 muotta ja siirtyi kassööriksi ja konttoris- tiksi Aiöhköil tehtaalle. Kun tämä tehdas lakkautettiin, tuli mainaja 1008 Kaltimon tehtaan konttoris tiksi, jossa loimessa hänet t»»>»nol- lisen ja raskaan elämäntyön un- multamana kuolema yllätti. Zluoiuus telesooui johdon pys- tyttämiscksi. 5i'ontiolahdei» kirkonkylän telesoo- iii osakeyhtiö on anonut lupaa saada pystyttää telefoonijohto Kon- tiolahden kirkonkylästä Joensnnn kaupunkiin. Uutta ptttthiomotehdasta on miime Miikkoina alettu raken- taa Sortamalan ja N»»skealan ra- jaseuduilla olemaa»» Koivoriiikos- keen Tohmajoessa, joka joki lähtee Tohmajärmen pitäjän rajoilta ja laskee Pälkjärmen, Ruskealan ja Sortamalan pitäjien läpi Helylään ja Laatokkaan. Työt omat mielä pääasiallisesti perustamia töitä koskessa ja onkin niihin nyt me- den ollessa matalalla somelias aika. Työssä on masta parikymmentä miestä. Tehdasta rakennuttaa sitä marteii perustettu yhtiö ja tulee se jotenkin kyläiselle paikalle Suu- ren Rytyn ja Suikan kylien lähet- tylville. Lähin rautatieasema on Rytyn pysäkki, johoi» on matkaa noin 0 km. Maanjako-oikeudet. Pielisjärmen tuomiokuirnai» tuo- mari, homioikeudenasessori O. E. A. Wahlberg on määrätty Pie- lisjärrven pitäjä»» inaanjako-oikeu- den puheenjohtajana käsittelemään ja ratkaisemaan ne riitaisuudet, jotka omat johtuneet ivaaraaniit- tari A. A. Holmströmin lopetta- masta halkomisesta merotilalla n:o 14 sanotnn pitäjän Kylänlahden kylässä. Maanmittaukset. Läänin kumernööri on määrä»»- iiyt komisionimaamittari Uuno S u »v a i» n o»» asetusten mukai- sessa järjestyksessä toimittamaan tilustenhalkomisen merotilalla n:o 12 Kesälahden pitäjän Millala»» kylässä: sekä marainaamiltari Aaro H a k k a r a i s e»» toimitta maan tilnstenlohkomisen merotilal- la n:ot 14 ja 18 Polmijärmen pi- täjän Sotkuinan kylässä. llusia poliisikonstaapelia. Läänin kumernöörille osottamas- saan kirjeessään ilmottaa Rääkky- täit piiri»» niniismies A. F. Äli- ranne simeellisen kannan piirissään paikoin joutuneen komin rappiolle. Marsinkin Menturin, ^iiemisen ja Onkamon kylien puolella on lain ja asetusten kunnioitus marsin pa- hasti höltynyt: miinanmyynti, juo pottelu, tappelu ja uhkapeliin me- »»eivä kortinpeluu omat tmvallisia ilmiöitä. Syynä tähän asiain ti laan armelee hän oleman riittä- Pia:, ;o. mällömän poliisihoidon. A . ka ei ole marsin laaja, o»» kuiten- kin »»iin hajanainen, että järjes- tyksen pito yhden konstaapelin mä rässä on maikeaa. Tämän muoksi ehdottaa hän, että kumernööri ryh- tyisi toimenpiteihin toisen ivakinai- sen poliisikonstaapelin saamiselsi Nääkkylän uimismiespiiriin ja että, jos sen hankkimisessa !viip>>isi kauemman aikaa, sinne kohta mää- rättäisiii» mäliaikainen. Papisto. Rääkkylän pitäjän apulai- sen mirkaa omat tk. 11 pnä päät- tiineellä 2 hakemusajalla hakeneet Kiuruivedei» kirkkoherran apul. K. O. Holpp» ja Kuimaniemen m. t. pit. apul. I. W. Teräsmasara. Kuten muistetaaii, haki mirkaa I hakemusajalla Iäppilän m. t. kirk- koherra I. Sinkkonen. Seiskarin saarnaajan mirkaa haki Koiiviston m. t. kappalainen E. Hackman. Haapasaareii saar- naajan »virkaa ei ole kenkään ha kenut, ivaa,i on julistettu uudel- leen 0l> p. kuluessa haeitaivaksi. Samaten on Muolau kappalaisen »virka julistettu haettamaksi w p. kuluessa. ^ortatvalau seminaarin harjotuskouluil yliopettajan mirkaa ensi syyskuun 1 päimästä toistai- es» seksi hoitamaan on määrätty sa- man seminaarin opettaja Inho 52 Franssila. LL M <9MI I I Q3 yksityiskoulujen »valtio- a»vut. — H. M. 5ieisari on periaatteessa hymäksynyt aiinettaivaksi m. m. '.'inrmeksen suomalaiselle yhteiskou- lulle lisäystä kolnlen yläluokan maltioapuuu 1,000 markkaa kuta- kin luokkaa kohti, eli yhteensä muo- sittain 3.000 mk. ,vitosiksi 1010, 1011 ja 1012. Kansakoulut. W ä r t s i l än kansakouluun opel- tajattariksi on '!? hakijasta malit- tu rma Aniii Repo Snistamol- ta ja nti Aino Holm Haimi- lasta. Kausakoulupiirit. Ehdotukselle litran kansakoulu piirin uudestaan mnodostaniisesta ja Karsikon konlnpiirin jakamises . ta on anottu läänin knivernöörin »vah»vist»lsta. Wuodeutulotoi»veet. Liperi»» kihlak»nii»a>» kr»i»tnuli- mouli ilmoittaa läänin ku»vernöö- rille t. k. 8 p:ktä m. m. että kih- lakunuassa ivoidaan toimoa ai- noastaan keskinkertaista tai sitä huonompaa satoa ja tähän on maikuttaiiut kemäällä mallinnut kuimuus ja kesäkuulla sattuneet kylmät ilmat. Heinät omat enin»- »näkseen jo korjatut maau hidas-' tutti niiden kokoamista heinäk. lop pupuolella sattuneet sateet. P i e l i s j ä r »o e n kihlakunnan rnnnunwo»lti ilmoittaa m. m. että rukiista, jota ei »vielä ole alotettu leikata, odotetaaii aiiioastaau kes- krnkertaista tai sitä huonompaa satoa. Suivitoumoista ja peru- noista, jotka miime Miikoilla saa- dnista riinsaista sateista ja läm- pimistä ilmoista omat suuresti ivirkist»i»ieet, saadaan ainaki»» les- kinkertainei» ja sitä parempikin sa- to. Heinistä, joiden korjuu on snnriinniaksi osaksi toimitettu erit- täin suotuisilla ilmoilla, on tulo ainakin keskinkertainen. »almilaisia tyttöjä ALeuäjälle luostariin. Torstaina matkusti Salmista munkkien houkuttelemia salmilais- tyttöjä kokonaista seitsemän Me-' ijälle Krasnostokin luostariiii nnnniksi kasmatettamiksi ja ttile- miksi lähetyssaarnaaja-opettajatta- riksi Salmiin. Tytöt saamat lnos- tarissa olla 7 muotta. Sieitoset oivat kotoisii» Salini»» Kirkkojoelta, Aianssilasta y. m. Törkeästä »varkaudesta tuo- mittu. Mälikäräjissä Kiihtelysmaaran pitäjän kärjäkuunaii kihlakunnan oikeudessa tuomittiin t. k. 0 pnä Hamntaslahden kylästä kolosin olema työmies Juho Eronen tois- kertaisesta törkeästä markauoesta pidettämäksi 1 muoden 5 kuuk. ku ritushuoneessa ja olemaan kerta kaikkiaan 5 muotta yli mapaus- rangaistusajan mailla kansalais- luottamusta. Tuomittu Eronen ilmoitti tyytymänsä päätökseen. Uimakoulu oi» toiminut Nurmeksessa kolme miikkoa joensuulaisen kauppakoulu- laiseu Hämäläisen johdolla. Osan- ottajina on kolmattakymmentä hen keä. La»»rin halla, joka aiiia on pelättämä »vähä en- nen miljail ja peruilan joutunlis- ta, teki tänä muo»ma t. k. 11 p:ää marten perunahalmeikle, melko tu- hoa alamilla mailla Kaamin, Ran- tamaaran, Nilsiän, Maltinion, Pie lisjärmen ja Nurmeksen pitäjässä lyöden potatin »varret alalaidois- ta maata myöten mustiksi. Waa- ra»»maille ei toki uoussut. Äkkiä kuoli Nurmeksessa uoiu miikko takaperin työmies öieivalailien >vatsap»lr»iu>», aamiaistu»»nille työstä tllltuaan. Ett CU CO sssst 32. SsJ £43 SS3 CO I C3 S5' SS" ss o sa" S»?" €9 DS M m" fS B 22. S" s» < V- tn o t/i sr en s- pa < vs s su S » O 3" Hautausmaa AZ o»» muositakaperiu laitettu Kaamiii j—i pitäjän pohjoisosaan Säyneisen kylään Kankaan talon »viereen. ^ Seudulta ou kirkolle uoin kolme peninkulmaa ja asuttls melko ti- heää, niin että mielissä kytee toi- »vo saada joskus kirkkokin hautaus- inaan miereen. Alueita sille tulisi lohkaistamaksi Kaaivin, Nilsiän ja