N:o 58 — I9IO. KAIKU. Maanantaina Toukokuun 23 pi v\r,n. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kaasankatu 21 Puhelin 533 Kiiateimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. käyttimät mielä edustajat Ahmamaara, Kronqmist, Fränti, Sainio, Schyberg- on. Mäki, Hoikka, Lohi, Typpö, Hoikka, Alkio, Tulikoura, Ahmamaara y. m. Puheenmuorojen loputtua asia lähe- ettiin suureen maliokuntaan. Jälellä olemat asiat pantiin pöy- dälle. Istunto päättyi klo 2,30 yöllä. täytyneet semmoisiksi, että niitten rat- kaisu määrättyyn suuntaan on Wenä- jälle tärkeä, eimät ole monilukuisia. Tärkein niistä on epäilemättä sotilas- kysymys. Hallitsija on sumainnut harkita tarpeelliseksi, että Suomen osanotto maltakunnan puoluswkseen mäliaikaisesti järjestetään muotuisten rahamaksujen kannalle. Pidän mar- mana, että enin osa Suomen kansasta ja aiman kokonansa se osa siitä, joka tähän kuulumista asioista jotakin ym märtää, nyt jo asiallisesti on sitä mieltä, että tämmöinen mäliaikainen järjestely olisi hyödyllinen ja että ne rahamäärät, jotka hallitsija on ilmoit- tanut tarkoitukseen riittämiksi, eimät ole kohtuuttomia. Jos marojen osot- tamisesta tätä marten annettaisiin Suomen oikeuteen someltuma esitys, woisi kai edellyttää mannaksi, että eduskunta ei olisi niin älytön, ettei se siihen suostuisi. Ei liene myöskään syytä otaksua muuta kuin että samoin meneteltäessä helposti saataisiin aikaan maltakunnan oikeutta ja etua täysin tyydyttämä ratkaisu niissä muissakin asioissa, joista Menäjällä on malitet- tu, kuten kysymyksissä keisarikunnan alamaisten kunnallisista oikeuksista Suomessa, menäläissyntyisten miesten pääsystä mirkoihin Suomessa, Suomen osallisuudesta Menäjän maltakunnan diplomaattisen edustuksen kustantami- seen y. m. En rohkene olla niin sangmininen, että moisin toimoa Suomelle mitään apua tässä asiassa Menäjän duumalta nyt — ja suoraan sanoen en mast' edeskään. Sillä kansojen eduskunnilla on se yhteinen mika, että ne eimä ymmärrä muitten kansojen etua oikeu- tetuksi. Mutta miimeiseen asti toimon, että hallitsija, joka on asetettu niin korkealle, että hän moi ja että hänen tulee tehdä oikeutta mähemmistöllekin, on muistama, että tämän pienen kan- san oikeuden tulee olla hänelle yhtä kallis kuin suuremmankin. — Ja jos Menäjän hallituksessa on maltiomiehiä tämän sanan korkeammassa merkityk- sessä, möisi ehkä toimoa, että he mii- me hetkessä muistaisimat historian opetuksen, että maailman maltoja ei pidetä kauman koossa ainoastaan mä- kimallalla ja mallanalaisia kansoja nöyryyttämällä. Heidän tulisi muis- taa, että manha Rooma, joka pysyi maailman hallitsijana enemmän aikaa kuin tähän saakka mikään muu malta, otti pientenkin kansojen jumalat pan- theoniinsa, ja heidän pitäisi tyytyä siihen, että Suomi antaa keisarille ja Menäjälle, mitä keisarille jo Venäjälle kuuluu, eikä maatia sitä joka kuuluu jumalalle. Eduskunta. Täysi-istunto toukok. 18 pnä klo 6 ip. Teiden tekoa ja kunnossa- pitoa sekä tiemeroa koskeman mietinnön käsittelyssä Ed. Manner (sos.) kysyi maliokun- nan puheenjohtajalta, oliko perää mäit- teessä, ettei mietintöä oltu maliokun- nassa käsitelty kolmessa lukemisessa, kuten maliokuntain työskentelyssä yleen- sä on tapana. Ed. Pennanen (ns.) teki pitemmässä lausunnossa selkoa nuorsuomalaisen eduskuntaryhmän asiassa jättämän eduskuntaesityksen mietinnön mälillä olemista eroamaisuuksista sekä toimoi että suuri maliokunta ottaisi huomioon- sa ensinmainitussa olemat jälkimäisestä eriämät kohdat. Ed. Storbjörk lruots.) torjui sen yleensä esitetyn mäitteen, että uusi tie- laki olisi lahja maanmiljelijöille. Se ei ole lahja, maan oikeudettoman rasi- tuksen poistaminen maatamiljelemän mäestön niskolta. Huomautti lopuksi, että mietinnössä olemat mastalauseet molemmat miemät samaan lopputulot- seen, nimittäin asian raukeamiseen. Ed. Kallio (maal.) oli mietinnön kannalla puolustaen sen hymäksymistä. Cd. Grotenfelt (ruots.) mastasi ma- liokunnan puheenjohtajana ed. Man- nerille asian tulleen »valiokunnassa lop puun käsitellyksi sekä ettei hänen tie- dossaan ole päätöstä, joka melmottaisi käsittelemään asiat maliokunnissa kol messa eri lukemisessa. Ed. Mäki (sos.) ei tahtonut ottaa osaa yleiskeskusteluun ennenkuin rat- kaistaan kysymys siitä, onko mietintö tullut työjärjestyksen mukaisesti malio- kunnassa käsitellyksi. Huomautti, ettei maliokunnassa ole suoritettu mietin nön kolmatta lukemista eikä annettu sitä erityisten tarkastajain huoleksi. Ehdotti sen muoksi asian palauttamista takaisin maliokuntaan lopullista tar- kistusta marten. Ed. Hultin (ns.) oli nuorsuomalai- selta taholta eduskunnalle jätetyn edus- kuntaesityksen kannalla puhuen sen puolesta. Puhemies huomautti tämän jälkeen, että ed. Mäen ehdotus ei M. J:n mukaan moi mielä ensi käsittelyssä tulla äänestyksen alaiseksi. Puheenmuoroa yleiskeskustelussa Täyfi-istunto toukok. 30 p. klo 6 i.-p. Puhetta johti puhemies P. E. Smin- husmud. Vapautuksia: Ed. Pennala (sos.) sai lääkärintodistuksen nojalla mapau- tusta maltiopäimätöistä istuntokauden loppuajaksi; ed. Granselt mapautettiin toimitusmaliokunnan marajäsenyydes- tä, koska hän maltiopäimien päätytty^ tulee matkustamaan ulkomaille. Ainoaan käsittelyyn esitettiin maltio- marainmaliokunnan mietintö arm. esi tyksen johdosta marain osottamisesta maltiopäimäkustannusten s uorittami- seen muonna 1911. Maliokunta eh dotti tarkotukseen 700,900 mk. Mie- tintö hymäksyttiin keskustelutta. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin waltiowarainmaliokunnan mietintö ar- moll. esityksen johdosta kulkulaitos- rahastosta m. 1911. Mietintö lähe- tettiin keskustelutta suureen maliokun- taan. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi suostuntaluontoisen pääoma- ja kuponkimeron suorittamisesta. Kä- sittelyn pohjana oli suuren maliokun- nan mietintö, jossa maltiomarainma- liokunnan mietinnön mukaisesti ehdo- tettiin, että eduskunta jättäisi arm esityksen hymäksymättä. Mietintö hy- mäksyttiin keskustelutta ja asian toinen käsittely julistettiin päättyneeksi. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin eduskuntaesitys, joka tarkottaa moi- massaoleman, työnantajan mastuun- alaisuudesta työntekijää kohtaamassa ruumiinmammassa koskeman lainsää dännön uudistamista ja maltion toi- mesta perustettaman yleistä työmäen tapaturmamakuutuslaitosta työmäen- asiainmaliokunnan mietinnön pohjalla, mikäli se koskee eduskuntaesityksiä. Mietinnössä olemista anomuksen pon- sista päätetään masta kolmannessa käsittelyssä. Ed. Eino Sakari Drjö-Koskinen huomautti, että työmäenasiainmalio- kunnassa on ollut eri mieliä siitä, kuinka laajalti maalaistyömäki olisi luettama tämän lain piiriin. Jos se kokonaan siihen sisällytettäisiin, niin olisimat kaikki palkolliset saatettamat samasta edusta osallisiksi. Ed. Paasimuori puhui laajalti alle- kirjoittamansa mastalauseen puolesta. Ed. Tulikoura lausui, että edus- kuntaesitys on rakennettu heikolle poh- jalle, sen toteuttaminen olisi täydelli- nen yllätys itse eduskuntaesityksen alle- kirjaltajillekin. Esitys saattaisi maan manhimman elinkeinon harjottajat ase- maan, jossa elinkeinon edistys tulisi ehkäistyksi suureksi mahingoksi maan taloudelliselle elämälle. Ed. Aug. Hjelt huomautti, että eduskuntaesityksen ehdottama kormaus- melmollisuus tulisi suurentamaan ta mattomasti tapaturmalaitoksen menoja, paljon enemmän kuin 50 %, kuten on mäitetty. Ed. Erkko selitti maliokunnan pu- hetnjohtajana syitä, joiden takia työ- mäenasiainmaliokunta oli päättänyt ehdottaa eduskuntaesityksen hylättä- mäksi ja muutettamaksi anomukseksi. Senaatissa on nimittäin tekeillä esitys asiasta. Näin ollen oli luonnollistc että eduskunnan toimomukset asiasta saatetaan arm. esityksen laatijain tie- toon esitykseen otettamiksi. Ed. Sillanpää huomautti, että ed. E. S. Arjö-Koskinen oli ilmottanut maliokunnassa maalaisedustajain mai- kutuksesta muuttaneensa mielipiteensä palmelijain ottamisesta pakollisen ta- paturmamakuutuksen piiriin. Asian ensimäinen käsittely julistet- tiin tähän päättyneeksi ja asia meni suureen maliokuntaan. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin eh- dotus ulosottolain 4 lumun 5 ja 6 §:n sekä sanotun lain moimaanpano- asetuksen 27 §:n muuttamisesta lak ivaliokunnan mietinnön pohjalla. Ed. Hämäläinen (sos.) puolusti al- lekirjoittamaansa toista mastalausetta. Puheenmuoroa käytti mielä asiasta ed. Oranen (maalaisl.) mastustaen sosialistien mastalausetta ja armostel- len mietintöä. Asian ensimäinen kä- sittely julistettiin päättyneeksi ja asia meni maliokuntaan. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin eh- dotus ulkomaisen pankkiyhtiön oikeu- desta harjoittaa pankkiliikettä Suo- messa. Kun ei puheenmuoroja haluttu julistettiin asian ensimäinen käsittely päättyneeksi ja se meni suureen malio- kuntaan. Puhemies ilmotti tämän jälkeen, että puhemiesneumosto oli päättänyt ehdottaa, että suuri maliokunta käsit- telisi asian kiireellisenä eli ennen tie- lakia ja työmäen tapaturmalakia. Tätä ehdotusta nousimat mastusta- maan maalaisliittolaiset Kallio ja Ju- nes sekä nuors. Ahmamaara, kun sitä taasen kannattimat ed. Schybergson ja Kellosalmi. Puhemiesneumoston ehdotus hymäk- syttiin 101 äänellä 82 mastaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin talous- maliokunnan mietintö määrärahan myöntämisestä keuhkotaudin mastusta- mistä tarkottamanZ anomusehdotuksen johdosta. Maliokunta ehdotti myönnettämäksi 200,000 markan muotuisen määrä- rahan kolmen muoden ajaksi Tuberku- loosin mastustamisyhdistykselle käytet- tämäksi tuberkuloosin mastustamistoi- miin tilintekomelmollisuudella malio- kunnan mietinnössään esittämien peri- aatteiden mukaan. Ed. Hultin kannatti lämpimästi mietintöä, mutta ehdotti, että määrä- raha myönnettäisiin miideksi muodeksi. Ed. Nuortema kannatti maliokun- nan mietintöä ed. Hultinin tekemällä lisäyksellä. Ed. Pullinen lausui, että Keräys- toimikunta mähämaraisten keuhkotau- tisten hymäksi on yhtä pätemä toi- meensa kuin Tuberkuloosin mastusta- misyhdistys ja sen työskentely hel pommin suoritettamissa. Tahtoi sen- tähden että Tuberkuloosin mastusta- misyhdistykselle myönnettäisiin malio^ kunnan ehdottamat 200,000 mk. ja Keräystoimikunnalle 100,000 mk. muo- dessa kolmen muoden aikana. Ed. Asehan yhtyi mietintöön ja ed. Hultinin lisäehdotukseen. Ed. Nylander maliokunnan puheen- johtajana kannatti mietintöä yhtyen ed. Hultinin ehdottamaan lisäykseen ajan pitentämisestä. Valiokunnat. Laki- ja talousmaliokun- ta on ryhtynyt alustamasti käsittele- mään ed. Granfeltin tekemää eduskun- taesitystä, joka sisältää ehdotuksen pa- loapuyhdistyksistä 17 pnä huhtikuuta 1908 annetun lain selittämisestä ja päättänyt asiantuntijana kuulla mais- teri O. Hallstenia. Maltiomarainmaliokunnan toinen osasto on saanut malmiiksi mietintönsä sen kertomuksen johdosta, jonka senaa- tin maltiomaraintoimituskunta on edus- kunnalle 1910 muoden maltiopäimillä antanut maltiomarojen tilasta muonna 1908. Talousmaliokunta on käsi- tellyt loppuun määrärahan myöntä mistä keuhkotaudin mastustamiseksi tarkottaman anomusehdotuksen ja mal- mistanut siitä eduskunnalle annetta- man mietintönsä. Maliokunta on päät- tänyt ehdottaa, että myönnettäisiin 200,000 mkn suuruinen muotuinen määräraha kolmen muoden aikana „Tu- berkuloosin mastustamisyhdistykselle" maliokunnan esittämien periaatteiden mukaan ja tilintekomelmollisuudella käy- tettämäksi keuhkotaudin mastustami- seksi. Asian käsittelyssä ilmeni maliokun- nassa eriämiä mielipiteitä määrärahan jakamistaman sekä sen myöntämisajan subteen. Osa maliokunnan jäseniä olisi tahtonut sen jaettamaksi tasan..Tuber kuloosin mastustamisyhdistykselle" ja »Keräystoimikunnalle" mähämaraisten keuhkotautisten hymäksi sekä annetta- maksi miiden muoden aikana. Toinen osa olisi halunnut summan annetta- maksi ..Tuberkuloosin mastustamisyh distykselle" miiden muoden aikana ja mielä osa maliokunnan jäseniä siten kuin asia tuli päätetyksi. Useamman äänestyksen jälkeen ratkaisi arpa ma- liokunnan päätöksen. Pankkimaliokunta on käsi- tellyt loppuun ja malmistanut mietin- tönsä eduskuntaesityksen johdosta, joka sisältää ehdotuksen asetukseksi ulkomai- sen pankkiyhtiön oikeudesta harjottaa pankkiliikettä Suomessa. Maliokunta ehdottaa, että eduskunta hymäksyisi mietinnössä oleman asetusehdotuksen. Mietintöön on maliokunnan puheen- johtaja senaattori I. K. Paasikimi liittänyt mastalauseen, jossa ehdottaa, että eduskunta antaisi asian toistaiseksi raueta. Mirkamiesasiainmalio- kunta on käsitellyt loppuun mirka- miesaloissa mallitsemien epäkohtien kor- jäämistä tarkottamat anomusehdotukset sekä saanut malmiiksi niiden johdosta annettaman mietintönsä. Maliokunta on päättänyt ehdottaa eduskunnan päätettämäksi, että hallitus miipymättä asettaisi komitean kutsuen siihen jäseniä eri yhteiskuntaluokista ja antaisi ko- mitean toimeksi tutkia maamme mirka- miesolot sekä laatia suunnitelman näi- den uudistamiseksi maliokunnan esitte- lemien periaatteiden mukaan, ja että Uudistusehdotukset arm. esityksinä jä- tettäisiin eduskunnan tutkittamaksi ja päätettämäksi. Mietintöön on liitetty kaksi masta- lausetta. Toisen omat allekirjoittaneet edusta- jat Karl Söderholm ja Emil Schy- bergson, jotka ehdottamat eduskunnan tekemään hallitukselle sitä tarkottaman ehdotuksen, että hallitus tarkoituksenmukaisella, asianymmärtämällä tamalla tutkituttaisi, missä määrin mirastojen työtapaa kä- misi muuttaminen, jotta mirkamiesten aika ja työmoima lulisimat tasaisem min ja täydellisemmin käytetyksi: että ne maksut eräistä mirantoimi- tuksista, jotka nykyään tulemat eräille mirkamiehille simutuloina, mahdollisim- man suuressa määrässä pidätettäisiin maltiomarastolle: että toimeenpantaisiin sitä tarcotta- ma mirkamiesten palkkausolojen taso- tus, että eräillä nykyisillä mirkamie- hilla olemia liian suuria palkkaetuja kohtuuden mukaisesti mähennettäisiin; että mirkamiehille kuulumien eläke- etujen perusteista moimassa olemat säännökset uudistettaisiin siihen suun- taan, että eläkkeisiin nähden somellet- täisiin makuutusperiaatetta sekä että ylimääräiset eläkkeet lakkautetaan; että oikeus lahjapalkkioitten saami- seen lakkautettaisiin mitä tästedes mir- koihin nimitettämiin henkilöihin tulee; sekä; että lakkautettamain mirkain halti- jäin oikeuksia koskema lainsäädäntö uudistettaisiin siihen suuntaan, että tuollaisten mirkain haltijoita enemmän kuin nykyään moitaisiin käyttää mui- hin mirkoihin. Toisen mastalauseen omat allekir- soittaneet edustajat Josua Järminen, Frans Koskinen ja Matti Lonkainen, jotka ehdottamat, että nykyinen eläkkeit- ten maksamistapa poistettaisiin ja mal- tion palmeluksessa olemain eläkeolot järjestettäisiin yleisen manhuus- ja työ- kylvyttömyysmakuutukM kautta. Yleisiä uutisia. ZMMII Vi» MkkiI»MMits- tcD ja tilickckstDiii maali. Suomen Pankin pankkimaltuusmie- hiksi ja tilintarkastajiksi malittiin tors- taina: Pankkimaltuusmiehiksi eroamismuorossa olemat professori K. I. Stählberg ja kauppaneumos Gösta Björkenheim uudelleen kumpikin 32 äänellä. Edellisen sijalle oli sosialistien eh- dokkaana kirmesmies M. Paasimuori, joka sai 26 ääntä ja jälkimäisen sijalle sil. maisteri M. Muolijoki, joka sai 22 ääntä ja M. Paasimuori, joka sai 4 ääntä Ensimäiseksi maramieheksi malittiin eijttelijäsihteeri A. A. Listo, toiseksi lakit, tri G. Granselt, kolmanneksi lää- kintäneumos G. R. Idman, neljänneksi sil. maisteri O. Hallsten, miidenneksi sil. tri H. M. I. Relander, kaikki uudelleen ja kauppias I. Santaholman sijalle kuudenneksi maanmiljelijä Kyösti Kallio. Pankin tilintarkastajiksi malittiin entiset tarkastajat: prosessori Ernst Bonsdorff, toimittaja Wäinö Tanner, lakitiedetten kanditaatti Jonas Castren ja maanmiljelysneumos K. W. Bruncrona ja näiden maramiehiksi kauppaopiston johtaja Kyösti Järmi- nen, maisteri P. R. Korpisaari, sil. tri Armid Neomius ja toimittaja Eero Erkko. — Suomen eduskunnan »vas taus Maltaknnnanlainsäädäntö asiaan. Maltakunnan duuman Suo- men asiaa käsittelemä maliokunta, tar- kastettuaan maliokunnan jäsenille jae- tun Suomen maltiopäimien antaman mastaukien sisällystä, ei ole l ö y t ä- nyt siinä mitään uusia mie- l i p i t e i t ä, jotka eimät sille ennen sen tarkastusta olisi olleet tunnettuja. Sen muoksi ei maliokunta ole nähnyt oleman aihetta tarkastaa aikaisempaa päätöstä, ja on se määritellyt yleisessä duuman kokouksessa esitettämän esityk- sen lopullisen muodon. Duuman Suomen asian maliokun- nan istunto, jossa Suomen eduskun nan mastaus tarkastettiin, kului pää- asiallisesti kreimi Vennigsenin esityksen kuulemiseen. Puhuessaan eduskunnan mastauk- sesta sanoi von Anrep, että se on erit- täin sukkelaa ja taiteellista työtä, jonka aineisto on malittu hymin sopimasti, maikkei sisälläkään mitään uutta. Samaa mielipidettä mastauksesta olimat myöskin Kapustin, Bennigsen ja Markom 2, joka miimemainittu edellisessä istunnossa oli lausunut toi- momuksensa Miipurin läänin liittämi- sestä Venäjään, mutta nyt rajoitti toimomuksensa Malamon ja Konemit- san saariin. Vastatessaan Markomille von An rep huomautti, että paitsi Miipurin läänin kysymystä on muitakin yhtä tärkeitä kysymyksiä, kuten menäläisten oikeudet Suomessa ja suomalaisten asemelmollisuus, joten on määrin heti asettaa ensi sijalle kysymystä Miipurin läänistä. Marko min esitys hylättiin 7 äänellä 5 mastaan. — Vhdysrata. Maltakuunanduu- man maanantain istunnossa on myön- netti) 2,572,000 ruplaa Neman yli johtaman rautatiesillan rakentamiseen. Silta tulee keisarikunnan ja Suomen rautateitä yhdistämälle radalle. — Marojen hankkiminen nii hin tarpeisiin, joihin maltion warat eimät riitä. Eduskunnan mastauksen johdosta arm. esitykseen marojen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin mäkinaiset maltion tulot eimät riitä ja eduskunnan kirjelmän johdos- ta, jossa anotaan, että eduskunnalle miipymättä jätettäisiin arm. esitys marojen bankkimisesta niihin tarpei- siin, joihin mäkinaiset maltion tulot eimät riitä, päätti senaatti miime huhtikllun 27 p:nä antaa maaditut lausuntonsa. Ministerineumosto on käsitellyt sen tarkastettamaksi lähetettyjä Suomen Suuriruhtinaanmaata koskemia asioi ta, niiden joukossa Suomen senaatin alamaisen ehdotuksen armolliseksi esi- tykseksi marojen hankkimisesta m:ksi 1911 niihin tarpeisiin, joihin maki- naiset maltion tulot eimät riitä. Mi- nisterineumostolla ei puolestaan ollut mitään muistuttamista senaatin ja kenraalikumernöörin ehdotusta mas- taan. — Nimityksiä. Kenraalikumer- nööri on yhtynyt senaatin oikeusosas- ton enemmistön päätökseen metsätön- Oulun kaupungin Säästö pankin oo mmä kutsutaan ylimääräiseen kokoukseen touko kuun 31 päivänä klo 6 j. pp. säästöpankin huoneustoon käsittelemään tähän kokouk seen lykättyjä asioita. Hallitus. duktööri L. L. Wahlbergin nimittämi- sestä Puolangan hoitoalueen metsän- hoitajaksi sekä Ylikittilän hoitoalueen metsänhoitajan L. Björkmanin uimitta- misestä Meltauksen hoitoalueen met- sänhoitajaksi. — Lauttausasioita. Senaatti on päättänyt, että lauttauslaitteiden rakentamiseksi Tengeliönjoen mesistöön saadaan Ylitornion ja Turtolan aluei- den kruununmetsistö ottaa yhteensä 7,150 miallista tukkie. Rakentamisen toimittaa kruunu. Lauttauslaitteet tu- lemat maksamaan 100,000 mk. Halosen höyrysaha O.-I:lle on se- naatti täksi ja tulemaksi muodeksi myön- tänyt uittokanden pidennystä Simo- joessa samoilla ehdoilla kuin m. 1909. Senaatti on myöntänyt työnjohtaja P. Ahlmikille ja talokas T. Männylle lupaa uittaa eräs määrä kuorimatto- mia puita pitkin Taapa-, Marras-, Ounas- ja Kemijokea. Senaatti on päättänyt kenraaliku- mernöörille ehdnttaa asetettamaksi kan- sainmälisen komisionin lauttauksen jär- jestämiseksi Tenojoessa ja sen lisäjois- sa, Inari- ja Skietsemjoissa. — Merenmittanstyöt. Senaatti on myöntänyt luotsihanitukselle 4,250 mk. merenmittaustöiden loppuunsuorit- tamiseksi Oulujärmellä. — Ahtiöt. Mahmistusta on anot- tu ..Kempeleen Tiilitehdas O. D:n" yhtiöjärjestykselle. Pääoma on 100,000 mk. Kotipaikka on Kempeleen kappeli. — Raahen pormestarinmirka. Maasan homioikeus on määrännyt ho- mioikeudenauskultantti Torsten Gran feltin toistaiseksi hoitamaan amoinna olemaa pormestarinmtrkaa Raahen kau- pungissa. — W:a. — Miiuautarkastajat. Maasan ja Oulun läänin ylikontrollöörille ken- raalimajuri Holmbergille on senaatti myöntänyt mirkömapautta kesä-, heinä- ja elokuukausiksi ehdolla että hän itse kustantaa sijaisensa. — TpetusMäliueideu hankkimi seksi Kajaanin seminaariin on senaatti myöntänyt 2,110 m ka n 30 p. ylimää räisen määrärahan. — Muurin juttu. Haminassa talmella tapahtuneen työmies Muurin murhaajat omat tuomitut mankeuteen — toinen 20, toinen 15 päimäksi! Nämä tuomiot omat tietenkin lan- getetut sen murhasta annetun mal- heellisen tiedonannon perusteella, että sotamiehet muka itseään puolustaes- saan olimat murhan tehneet. Prokuraattori on asian johdosta lä- hettänyt tiedustelun kenraalikumernöö- rille. — Sormeujälkituntomerkkien käytäntöönotto maan mankilois sa. Senaatti on päättänyt, etlä maan kuritushuoneissa ja lääninmankiloissa otetaan kokeeksi käytäntöön n. s. duk- tyloskopinen tnntomerkkijärjestelmä. — Ciihtit merimieskoulu. Ou lun läänin kumernööri on kauppa- ja teollisuuskunnalle ilmoittanut, että On- lun kanvunginmaltuusto on Oulun merimieskoulua marten malinnt kolmi- jäsenisen johtokunnan, johon se on malinnut rehtori S. Dahlströmin, sa- tamakapieeni H. W. Snellmanin ja merikapteeni O. A. Kaakisen. — Kyläntiet. Talokas Oikarinen y. m., Hyrynsalmelta omat senaatilta anoneet 5,450 mk. lisäapurahaa erään kyläntien loppuunrakentamista marten. — MioPiSto. Oikeustutkinnon on suorittanut ylioppilas L. W. Tolma- nen ja alemman hallintotutkinnon yli- opp. A. Relander. Dulun kaupungista. — Kansakonlnjohtoknnnan ko kouksessa perjantai-iltana käsiteltiin m. m. seuraamia asioita: Päätettiin esittää moltuustolle, että ne Alalaanilan maalla asumat lapset, jotka nykyisin käymät Tuiran kansa- koulussa, saisiivat siellä jatkaa koulun- käyntiään ensi lukumuoden alusta ja että mainitulta maalta ensi luokalle pyrkimiä lapsia marten edelleen ylläpi- detläisiin erityistä luokkaa. Apuopettojiksi ensi lukumuodeksi pää- tettiin edelleen ottaa m. t. opettajat Hanna Mannermaa, Hanna Pohjola ja Hugo Hieta. Palkankorotusta 10 muoden palme lukjesta myönnettiin opettaja Lilli Holmströmille. Kuuntelustipendejä opetuksen kuunte- lemista marten muitten kaupunkien kansakouluissa ja seminaareissa myön- nettiin opettajille Inga Grönmarkille ja Sohmi Okkoselle. Matka-apurahoja Tukholmassa ensi kesänä pidettämään pohjoismaiseen kou- lukokoukseen osanottoa marten myön- nettiin opettajille M. Claudelinille, W. Mahlgrenille, I. W. Hyhkölle, E. A. W. Kimekkäälle ja M. Pallarille. Emankelis-Luterilaiselle ^Ituorisolii- tolle myönnettiin entisillä ehdoilla lupa käyttää Heinätorin kansakoulun moi- mistelusalia kokouksia marten kahtena iltana miikossa. Päätettiin, että kesäsiirtolassa omat poikaoppilaat kesäk. 6:sta heinät. 13:ta ja tyttöoppilaat heinät. 18:sta elokuun 25 päimään. Päätettiin maltuustolle ilmoittaa, että kansakoulua marten tarmittaisiin lisää kouluhuoneita, jonka muoksi nyk. teollisuuskoulun huoneita moitaisiin mäliaikaisesti kansakouluja marten käyt- tää. — Kymmenpenniyhdistyksen wuosikokouksessa keskimiikkona luet- tiin muosikertomus, tilit ja tarkasta- jam lausunto, jonka lausunnon joh- dosta myönnettiin rahastonhoitajalle tiliivapaus. Johtokunnan jäseniksi malittiin ases-- sorin rouma A. Nordberg, nti A. Sundborg ja leht. I. Kahilus. Ti- lintarkastajitsi malitttin hrat G W. Rehnbäck ja O. W. Hohenthal ja ma- ralle reht. S. Dahlström. Uusien jäsenten ehdottaminen jä- tettiin niinkuin ennenkin rahastonhoi- tajalle. yhdistys on miime muoden kulues- sa amustanut 12 kansakouluopvilasta Lapissa, yhteensä 710 mklla. — K. — Elinkeinoilmoituksia. Ko neenhoitaja Juho Sirmiö on ilmoitta- nut maistraatissa alkamansa harjoittaa pika-ajuriliikettä automobiilillä. Talonomistaja Juho Matinlauri ilmoitti lopettaneensa täällä harjoitta- mansa maito- y. m. kaupan. — Rakennusasioita. Hemosmies Kustaa Haataja pyysi perjantaina maistraatilta luvaa saada purettamaksi määrätyn talonsa pitää edelleen pur- kamatta. Myönnettiin purkamisajan pitennystä lokak. 1 päimään, jolloin se tulee tapahtua 100 mk. sakon uhalla. Jarrumies Erkki Juutinen oli lah- joitusmaatontille Kajaanintien marrella rakentanut mastoin hymäksyttyä pii- rustusta tulisijoja, jotka hänet mää- rättiin korjaamaan ennen tämän muo den loppua 100 mk. sakon uhalla. — Konkurssiasioita. Melkojain kuulustelu oli laumantaina Metalli- osuuskunta Pajan r. l. konkurssissa. Liikkeellä on omaisuutta 3,485: 08 ja meltoja 12,138: 80. Pesän uskotuksi mieheksi määrättiin talonomistaja E. Riberg. Malmonta tapahtuu el ok. 8 p:nä. Ensimäinen esiinhuuto oli lauman- taina maalarin leski E. Mikkosen kon kurssissa. Toinen esiinhuuto määrät- tiin kesäk. 4 p:ksi. — Uusia miiden markan sete leitä on laskettu liikkeeseen. Ne omat mähän entisiä pienempiä. Märi on sininen. — Talonkanppa. Ent. merimies Enbergin perikunta on myynnt omis- tamansa talon Heinätorin morrella mahtimestari A. )!yrluudille <»,000 mkn kauppahinnasta. —■ Laitvaliike. Laumantaina saa pui ruotsalainen böyrylaima „Loke" suolalastissa, hollantilainen höyrylai- ma ..Sosia Hud" lastatakseeii paveri- puita Höekcrtiltä Haukiputaalla sekä maasalainen höyrulatma ..Storsorsten" Pietarista kappaletamaralastisia. Sunnuntama saapui maasaloinen böyrylaima „Wasa" Lybekistä kappa- letamaralastissa. — Palotarkastus toimitetaan tä nään Torikadun marrella ja himunnuia Aleksanterinkadun ja Rantakadun mar- rella sekä Kuusiluodossa j^ r»l^isil>ä plaanoilla ja keskimiikkona Piliiaarella ja Toppilassa. — Pcrhcnutisi,». Alviotnlto^u !u» lie tettiin täällä eilen seminaarin tehiori Uno I a n s s o n Maal)e4ta ja opettajatar neiti Jenny Tolonen Culu^ta. — Kcstikiemarit ja kyyditys. T. k. 2l p:nä antamallaan päätölsellä on läänin kuivernööri uskonut kesli- kiemaritalonpidon sekä marsinaisen ;a ylimääräisen kyydityksen toimittamisen