Torstaina 1 p. Syyskuuta KARJ AL AT AR N:o 98 — 1910 Silmäys Venäjälle. Valtakunnan tulo- ja menoar- wion tasapaino on antanut raha- ministerille syytä wakawaan huo- leen. Kun tämän muoden tulo- ja menoarrvio jo oli mahivislettu. anoi hallitus lakiasäätämiltä lai- toksilta lisämäärärahoja 65 milj. rpl., Mä näin suuri on puute. Kun senmuoksi duuman enemmis- tö tänä niuonna riemuitsi „wa- jauksettomasta" tulo- ja menoar- lviosta, niin se oli yhtä tekopyhää tuin alhaistakin. Sitä sopii wer- rata rahaministeri Kokowtshewin menettelyyn, kun hänkerskaaivasti näytteli ranskalaisille parlamentin- jäsenille maltakunnanrahaston aar- teitä. Tämä, silloinen kultaläjä, ei ollut kuitenkaan pysymäistä kassatamaraa, maan juoksemaa lajia, ja sen muoksi on nyt sukel- tanut esille kysymys erityisestä tulomerosta, mikä on saattanut suurta ääntä Menäjän omista- maan luokkaan. Kysymys tulomerosta ei ole Ve näjällä ensi kertaa esillä. Sillä on jo pitkä historia, ja on sitä pohdittu monta kertaa miimeisten 50 muoden kuluessa. Erityisen rahapulan aikana on ehdotus tulo- merosta heti sukeltanut esiin, ja nytkin on ehdotus lojunut jo kol matta muotta duuman papereiden joukossa saamatta ratkaisuaan sin- ne tai tänne. Nyt omat malta- kunnan raha-asiat käyneet perin huonoiksi, ja nyt aijotaan meroky- symys ottaa oikein todenteolla duumassa esille. Kysymyksessäolemaan lakiehdo- tukseen on liitetty memoriaali raha-asiain ministeriöstä. Tässä memoriaalissa todennetaan, että Wenäjällä mallitsema merotus on määräperäinen ja että kysymys suoranaisen merotuksen uudestaan- järjestämisestä tulee panna etu- sijalle. Tätä mainistaan sellai- silla esimerkeillä kuin että talon- poikain maa on nyt merotettu kolme kertaa korkeammalle kuin aateliston maa. Ministeriön las- kelman mukaan kannetaan talon- poikain maasta keskimäärin 20 sen tuottamasta moitosta. Eri- korsista tuloista omat samoin alem mat tulot merotetut suhteettoman korkealle merraten isompiin tuloi- hin. Memoriaali esittää likipitäin otettuja numeroita kansan wloista Menäjällä. Ministeristä on ottanut huo- mioon mäen, joka ansaitsee mähin- täinkin 1,000 rpl. muodessa. Tä- män laskelman mukaan maa tuot- taa 286 milj. rpl. 59,700 hengelle, kaupunkikiinteistö 209,7 milj. rpl. 57,900 hengelle, kauppa- ja tcol lisuuslaitokset 649,4 milj. rpl. 83,600 hengelle, pääoma 239,1 milj. rpl. 55,200 hengelle ja hen kilökohtainen työ 342.6 milj. rpl. 148,300 heng., eli yhteensä tullut 1723,8 milj. rpl. 404,700 pomo- henkilölle. Muuten 1—2 tuhan- nen rplm muosituloista kerääntyy 317,2 milj. rpl., 2—5 tuh. rpl:n tuloista 343,5 milj. rpl., 5—10 tuh. rpl:n tuloista 229,5 milj rpl., 10—20 tuh. rpl. tuh. rpl. tuloista 189,3 milj. rpl. ja yli 50 tuh. rplm tuloista 450,5 milj ruplaa. Nämä numerot täysin mahmis- tamat memoriaalin loppulauseen, että suurilla rikkauksilla on Wenä- jällä erinomaisen edullinen asema. 5tuten memoriaalissa sanotaan, „ne omat kootwina rajoitetun hen- kilömäärän käsiin ja antamat suu- remman tulon kuin missään maassa Länsi-Europassa". Mi- nisteriön tiedonantojen mukaan joutuu 26 °/„ kansan tulosta eli 450,5 milj. rpl. «vähäiselle joukolle henkilöitä, joista jokaisella on wuo- tuista tuloja yli 50,000 rpl. 23 maan tulosta joutuu muutamille sadoille suuremmille tilanomista- jille. jotta yhteensä omistamat yli 21 milj. desjatiinaa maata. Mitä koskee osakeyhtiöitä ja julki- sen tarkastuksen alaista yrityksiä, niin tulee 94 % kaikista tulois ta yrityksille, joista on yli 50,000 rpl:n nousema muositu lo. Nämähän omat kumaamia lukuja. Stimkuin memoriaalissa selroi- tetään, kertyy uudella tulomerolla 1—2 tuh. rpl. muosituloista, ot- taen 1 pros., 3,172,200 rpl., 2— 5 tuh. rpl. tuloista 1,1 pros. mu kaan 3,778,900 rpl., 5 —10 tuh. rpl. tuloista 1,5 pros. mukaan 3,443,200 rpl., 10—20 tuh. rpl. tuloista 2,1 pros. mukaan 4,067,200 rpl., 20—50 tuh. rpl. tuloista 3,5 pros. mukaan 6,624,600 rpl. ja yli 50 tuh. rupl. tuloista 5 pros. mukaan 22,524,300 rup- laa eli yhteensä 43,611,400 rup- laa. Kuitenkaan ei rahaministeri luota täydellisesti näihin nume- roihin, maan otaksuu niiden ole- man jossain määrin harhaan wie- piä, luullen merotuksen antaman ainoastaan noin 25 miljoonaa ruplaa. Tällä kannalla omat asiat, saa nähdä milloin sttten asta duumas- sa ratkaistaan. Kuulutuksia. Kuulutus. Rääkkylän kuntakokouksessa kun- nanhuoneella 12 p. syyskuuta alkaen j kello 10 ap., käsitellään seuraavat Lakiehdotuksen tarkotuksena on — Kaikki he omat sellaisia.' perinpohjin muuttaa kumernöörien Ketä teillä mielä on siellä? I toimiala. Nykyään omat kumer- — Pilenko. Hän nähtämästi nöörit sisäasiainministeriön käsket- on kemiallinen ihminen — kir-; täminä ja heidän hallussaan omat joittaa „3tom. Mremjaan", mut-, pääasiallisesttsisäasiainministeriötä ta on yhtäpoikaa Falborgin, koskemat asiat. kanssa. j Uuden lakiehdotuksen mukaan! — Falborg? Aiika se,ellm- tulee kuvernöörin mirka keskus- nen on? . , . .. hallinnolliseksi ja luonteeltaan- y-al6ötfl. Ot — OI. j Esitetään uusi vuokralautakun- edustamaan yhdistettyä hallintoa taiteko Maduna, teidän ylhmsyy- »gn taksgeticjotus K)'väicsxttÄväKsi. ministeriön puheenjohtajan alai- tenne? Tämä on tuhatta kertaa' 2. Päätetään kuinka suuri osa lai sena .parempi. Edellinen tyytyi edes »a^vaston veloista on.perittävä, ien». ,ly . ,, !V ■■ 3. Pannaanko laakannvirka avo- Kumernöörien alai|tk|t joutumat huutamiseen, mutta tämä ym- naiseksi, kaikki hallinnolliset paikat ja lai-'märtää asiat. , I f totfct lutuunottamatta tuomioistuin ^äcmimisten nijioläqttaa mt)o= X mia ja tarkastajia. tatuntoi,estt paataan. »päätetään. Kaikki kumernöörill asiat omat , — Mutta kuka Mlnua kankem ^ 5. luetaan otteet J. Hakkaraisen osotettamat ministerineumostoon; eniten ihmetyttää, se on . . . vanhempain testamenteista ja Niilien samaten ministermeumostosta, j Glasunom aikoi mainita A. joixdosta, kun eikä sisäasiainministeriön, iosta Stolnviuin, mutta mmsti kau suuri valikoima Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Vaivastalon navetan rakennus kunnan välinen so- nykyisin lähetetään kaikki kiertokir- jeet ja käskyt kumernööreille. ' hukseen kenen kanssa keytti puheensa Toinenkin uudistusehdotus luul- laan duumalle tänä syksynä jätet- tämän, ja se on kumernementtihal- lituksen uudistusehdotus. Tästä kirjoittaa Retsh: Meille on ilmoitettu, että mi- nisterineumosto esittää tänä muon- „a duumalle lakiehdotuksen ku- mernementinhallituksen uudistami- sesta. Tämä lakiehdotus on malmistet- tu jo kaksi muotta sitten. Sen teki- jä on sisäasiainministerineuivoston jäsen I. Gurljand. Ensimäinen ensimäi- sen luona. Rjetshissä tama juttu: on seuraama humit- joIiljoKta päätetään. L. Päätetään sen johdosta, kunnallislautak. jäsenet ovat kiel- istui ja kes- täytyneet keräämästä maatalous tilastoja. _ „ , , , I 7. Valitaan Rasivaaran kansakou- — Kuka teitä eniten ihmetyt- j un vastaanottajat urakoitsijoilta, tää — kysyi pääministeri — sa-' 8. Lsitetään kuumesairaalan las- j ku Saimi Holopaisen hoidosta ja sen — Anteeksi, teidän ylhäisyyten- ^ g Valitan kunnalliset virkailijat ne. Minä en moi . . . eroavain sijaan. Pääministeri punastui, eikä - JO. Toimitetaan loppuun V. 1909 enää kysellyt. Hymästellessä laski pääminis- tert kätensä kaupungin pään olalle Kaupungin hallituksen ensimäi- ^^^MuttI°tAä?nyt kuitenkin jotakin. Kutsukaa kokoon maikka ylimääräin?.'? kokous. Katsokaa, silloin kansa näkee, että te pidätte kokouksia ja häpeää kuolla kole- raan. nen za ministeristön ensimäinen . istuimat nokitusten ja keskusteli-" mat nykyään yleisestä aiheesta — kolerasta. Ensimäinen ministereistä sa- noi: — Tiedättekö Jlitsh, että minä ennen uskoin mähän koleraan. Luulin aiman marmasti, että ko- leran olimat keksineet masemmis- tolaislehdet ja duuman masem- misto. Hamaiitiin että kaikki tuli rauhalliseksi ja silloin keksit- tiin kolera järkiä pimittämään . . . Ensimäinen ministereistä siir- tyi lähemmäksi kaupungin halli- tuksen ensimäistä: — Mutta eilen, — jatkoi hän, — tulin makuutetuksi siitä, että koleraa tosiaan on olemassa. Mi- nä kämin barakeissa näin tuskas- ta kiemurtelemia ihmisiä. Tä- nään päätin kutsua teitä luok- seni, tiedustellakseni teiltä mihin toimenpiteisiin te olette ryhtyneet koleraa mastaan? — Mihin toimenpiteisiin? Glasunomin kasmoille lemist makea hymy. — Kiitän mairittelemasta huomiosta, teidän tilientarkastus. Rääkkylässä 27 p. elok. 1'JIO, P. Piironen. H. Pääkkösen Rautakauppaan. Jokainen polttaja tietää, että BEIRU Pieni sairas. (Italiank. suom. W—d H—n.) Lääkäri (hattu kädessä): — Täälläkö, romoaseni, on sai- ras lapsi? Sairaan lapsen äiti: — Niin, rakas tohtori; käykää- hän sisään. Se on minun pikku- poikani. Ajatelkaahan, että se rauk- ka tänä aamuna yhäti kaatuu. En ymmärrä mikä lasta mai- maa. — Kaatuuko hän? — Kaatuu, hymä herra, joka minuutti. — Maahanko? — Niin. — Sepä omituista . . . Kuinka teitä minua erittäin ^ manha hän on? — Neljän ja puolen muoden ylhäisyytenne. Olen ryhtynyt mi-' ikäinen. tä radikalistmpiin toimenpitei-! — No perhana, sillä ijällä pi- stin. > täisi toki pikku meitikan pysyä Tahtoisitteko tutustuttaa mi- jaloillaan. Mutta miten tauti al- savukkeet ovat erittäin hyviä. «A c& &:o Tiiraa. nua niihin? — Aah, mielihymällä. Ensin näkin pesen itseni main kiehute- tulla medellä; toiseksi, en syö he- delmiä. Tamanmukaisen sammen, jolla kestitsen ystämiäni, minä ensin malelen sublimaattlla. Ensimäinen ministereistä ko- Hotti hieman päätään. Te puhutte toimenpiteistä, joihin te olette ryhtyneet itsenne turmaamisekst. Tietysti, minua ilahuttaa, että te suojelette kallis- ta henkeänne, jota isänmaa ko- min tarmitsee. Mutta minä tah toisin tietää, mitä olette tehneet kaupungin hymäffi Kaupungin pää hyppäsi paikal- taan. Teidän ylhäisyytenne! huusi hän särkyneellä äänellä. — Kaikki minulle puhumat kaupuu gista. Mutta miksi minun täy- tyy huolehtia kaupungista, kun kaupunki ei laisinkaan huolehdi minusta. Kenen täytyy rakentaa siltoja? Minun! Mutta onko kau- punki rakentanut edes yytääu sil- taa minulle? Ei ainoatakaan! Miksi minun täytyy rakentaa kau- pungille sairaaloita, eikä kaupun- gin minulle . . . Olenko minä teidän Pietarinne weli, tahi !an- ko, tahi maikkapa edes ystämä? — Ammärrän teidän airoan hymin, — lausui pääministeri, keskeyttäen Glasunomin, — mut ta mitä tehdä? Meidän 0N kan- nettama ristimme Minun kannettama ristini? Mutta mitä tekee sitten Demkin? Hän on minun apulaiseni ja kan- takoon hän myöskin minun ris- tmi. . . Pääministeri odotti siksi kunne Glasunom rauhoittui, ja alkoi uudestaan. No niin, kallis Ilja Jlitsh, toimenpiteet omat mälttämättö- miä. Sanotaan, että koko on- nettomuus johtuu Neman medes- tä, joka aiman kuhisee mibrio- neista. . . — Ja teidän ylhäisyytenne us- oo sitä? On mahdollista, että no ollut muutamia mibrionia Ne- massa, mutta ne omat aikoja sit- ten hukkuneet . . . Nykyään ei niitä näy laisinkaan. Neman medessä ei ole mibrioneja maan mastustuspuolueessa... — Waswstuspuolueessa? Rämä miimeiset sanat kuulles- aan tunsi ensimäinen ministe- reistä suunnatonta rakkautta Gla- unomia kohtaan. Te siis luulette, että koko onnettomuus lähtee mastustus- zuolueesta? Ajatelkaahaan, etta duumassa on aiman samoin. ?uka teikäläisistä kuuluu mastus- uspuolueeseen. — Paljon on niitä. — Kuitenkin, esimerkiksi kuka? — Senaattori Jmanom. Pan nassa hän on ja Jumalan kiroo- ma, mutta joka paikkaan pistää nenänsä. Mitä marten hallituk- essa marastetaan . . .? Miksi siellä käsi kättä pesee? Tee kaikesta tästä hänelle sel- oa . . . Ministereistä ensimäinen huo- kasi. koi? — En saata laisinkaan sitä kä- sittää. Eilen illalla moi hän mai- niosti, juoksennella kuin jänönen iloisesti pitkin huoneita. Tän'aa- muna menin tamallisuuden mu- kaan hänet ottamaan muoteeltaan; pu'in hänelle sukat sekä pienet hou- sut ja asetin ^änet seisomaan. Ja ajatelkaas — hän kaatui. — Ehkä hän main sattumalts kompastui. — Eikö mitä. Riensin nosta maan hänet pystyyn ja hän kaa- tui uudestaan. Sanalla sanoen, rakas tohtori, joka kerta kuin hä net nosti jaloilleen, kaatui hän jälleen. — Sepä on hymin »»eckillistä. Saanko nähdä sairasta, signora. — Menen hänet noutamaan. Äiti meni ulos toiseen huonee- seen, palaten hetkisen perästä kapsi käsimarrellaan. Pienokaisen pos- ket loistimat mainiota termeyttä. Hän oli puettuna pieniin hou- suihin ja melkoisen suureen esi liinaan, joka oli melkein kokonaan kuimuneen marmelaadin tahraa- ma. Lääkäri: — Mikä siro lapsi ja niin termeen näköinen. Zisetlakaapa hänet seisomaan, roumaseni. Äiti tekee niin. Pienokainen kan- tuu. Lääkäri: — Mielä kerran, olkaa hymä. Sama asia uudistuu. Poikanen kaatuu. Lääkäri: — Mielä! Kolmannen kerran nostaa äiti pienokaisensa pystyyn ja taaskin tämä kaatuu. Lääkäri huolestuneena ja miet- tien: — Tämä on tamatonta! Sitten kääntyy tohtori pojan puoleen, jota äiti tukee. — Pieni ystämäni, kimistääkö sinua jostakin? — Ei, stngnore. — Eikö sinulla ole päänkipua- kaan? — Ei laisinkaan. — Oletko nukkunut hymin yösi? — Olen, singnore. — Tahtoisitko nyt syödä aamu- mellisi? — Kyllä, kyllä. — Hymä on. Sitten jatkaa lääkäri makamalla äänellä, kääntyen äidin puoleen: — Se on halmausta. Äiti: — Halmaustako . . . her- rajjesta! Hän kohottaa kätensä taimasta kohti ja pienokainen kaatuu. Lääkäri: — Malitettamasti, sig nora. Täydellinen halmaus jalois- sa. Kohta näette itse, että pienen sairaan lihakset omat aiman her- paantuneet ja tunnottomat. Näin sanoen menee hän pieno- kaisen luo, aikoen tarkastaa tämän jalkoja. — Ha, ha, ha . . . Lääkäri purskahtaa äkkiä nauruun. — Herranen, aika. tällaistako pojan halmaus onkin? — Mutta . . . herra tohtori? Lääkäri: — Nyt ymmärrän, miksi ei poika pysy pystyssä. Te' olette, signora, pistänyt molem-! mat jalkaset keeseen. Kirjallista. Kirkkolaki ynnä erinäisiä asetuksia kirkollisten »virkailijain tarpeeksi. Tähän G. A. Hemanin toimittamaan teok- seen on nyt julaistu Lisäys, joka sisältää tänä muonna mah- mistetut muutokset ja jonka jokai nen tämän teoksen ostaja saa pyy- täxssään kirjakaupasta. Pienempi «sioilfliskirjoitukse» opas, lyhennetty laitos Joh. Laitisen ja I. B. Airaksisen kirjoitta- masto Asioimiskirjoituksen oppaas- ta. Kirjanen on tarkoitettu käy- tettämäffi kansakoulun miimeisellä osastolla. Hinta on 25 penniä. (K. S. 1 k. 1 s. 100 min.) Rääkkylän Nuorisoseuran t. k. käen 4 p:nä omalla klo 4 ip. talolla, al- Kuulutus. Vapaehtoisella huutokaupalla myydään Syyskuun 12 p:nä klo 10 e. pp., joka pidetään Martik kalan talossa tilalla N:o 2 Polvi järven Einahmon kylässä tai.! J. Martikais-vainajan perillisten irtainta omaisuutta tarjotaan enimmän maksavalle lehmiä, lam paita, sika, ompelukone, puituja ja puimattomia viljoja y. m. ta. loustavaraa; luotetuille myönne tään 2 kuukauden maksuaika, Kinahmossa 25 p:nä Elok. 1910. T. Martikaisen perilliset ja J. Savolainen, holhooja. (K. S. I k.) Venäjän kurssi bu tänään S kk. 268: - 266: 66 2 /ä - 263- 60 Ulkomaan kurssit Lontoo n/v. . S kk. . . Pariisi a/v . 3 kk. . . AntvefpGn a/v S kk. . . Mk p. 25; 35 106: 60 100: 30 Uk. p 25: 19 25: 03 100: — 99: 30 99: 70 98: 80 Kuulutus. Enon kunnan väliaikainen kun takokous pidetään Syyskuun 10 päivänä kello 4 j. pp. kansakou lun tuvassa, jossa keskustellaan ja päätetään seuraavat asiat: l:ksi. Lainan ottamisesta Kal- timon kansakoulun rakentamista varten sekä muihin kunnan ylei siin tarpeihin. 2:ksi. Annetaanko oppikirjat ilmaiseksi Löytöjärven ja Kuus- järven piirin oppilaille, jotka käyvät koulussa toisen kunnan alueella. 3:ksi. Maantien oikasemisesta Sarvingista lähtien Tuprovan- vaaran alate Enon kirkolle tu leva vallanmaantielle Koverosta. Samalla valitaan toimikunta yllämainittua tiensuunnitelmaa tekemään, joitten on käännyttä vä lääninhallituksen puoleen tien kuntoon saamiseksi y. m. Enossa Elokuun 27 p:nä 1910. Juho Nuutinen. T Ilmoituksia. ästä päivästä alkaen pide tään lauantai- OHJELÄÄ: Alkusoitto (Musiikkiyhd. torvi soittokunta). Tervehdyspuhe. Laulua (Nuorisoseuran seka- kööri). Runo. Soittoa (Musiikkiyhd. soittok.) Juhlaesitelmä. Laulua. Näytelmä: „Postikontto? rissa". Juhlavalaistus ja ilotulitus. Kark'-lo. Pääsymaksut: kentällö 25 p. ( näytelmään, numeroidut 75 p. ja 50 p., seisomapaikat 25 p., kar keloon 50 p. Hiivitoimikunta. suosittelee teistään JOENSUUSSA yleisölle tuot- arv. kokoukset keskiviikkosin klo 6 ip. RiilmtoiDiikamarl. Kuulutus. Kiellän kaikenlaisen metsästyk sen ja koirien irti laskemisen Tikassa. Elokuun 31 p. 1910. H. Kinnunen, Tutju N:o 18, Huutokauppoja. V 1 apaaehtoisella huutokaupalla myyn Lokakuun 7 p. kello 10 ap. omistamani Musta- lahti-nimisen talon Liperin pitäjän Liperin kylää n:o 124, we- roltaan 2 tenkaa. Ruokittu on 14 lehmää sekä muuta pientä karjaa. Sijaitsee luonnonihanalla paikalla Minijärmen rännällä, kalamesi oi- kein hymä, niityt miljellyt, jotka saa koneella niittää. Maksuehdot huutokaupan alussa, alle 10,000 ei aloteta huutoa. Samassa tilai- suudessa myyn 10 oikein hymää lypsylehmää ja yhden hymän tam- mahemosen, orjilla astutettu. Luo- o tetuille annetaan melaksi muoden pistänyt molem-! ajaksi. Mustassalahdessa elokuun samaan honsunlah-^W p. 1910. Timo Piiroinen. Kaupungin Säästöpankki pidetään auki tästä päivästä al kaen keskiviikkosin ja lauan taisin klo 4—5 ip. A. Petrelius. Kaupungin karja muutetaan huomisaamuna Niinivaaran laitumelle. Rahatoimikamari. Muuruveden Maamieskoulussa alkaa lukuvuosi tulevan marraskuun 1 pnä. Oppilaaksi otetaan 18 vuot ta täyttäneitä miehiä ja naisia ja tu lee kouluun pyrkijöiden syyskuun kuluessa lähettää omakätisesti kir joittamansa hakemukset allekirjoit taneelle koulun johtajalle. Hake musta tulee seurata: 1) päästö todistus kansakoulusta tahi todistus vastaavasta tietomäärästä ; 2) lääkä rin todistus; 3) papintodistus; 4) luo tetun henkilön todistus, että hakija on ottanut osaa käytännöllisiin maa taloustöihin ; 5) vanhempien lupa kirja, jos hakija on alaikäinen, ja päästökirja, jos hakija on toisen pal veluksessa. Varattomille, etupäässä torpparien ja pikkuviljelijäin pojille ja tyttärille annetaan koulun puolesta aina 100 mk. asti apurahaa ja tulee apurahaa haluavien liittää hakemukseensa myös varattomuuden todistus. Koulun lukuvuosi kestää marras kuun 1 p:stä toukokuun 15 p:ään ja koulumak.su tältä ajalta 20 mk. Kort teeria sekä ruuan kanssa että ilman on koulun lähistöllä kohtuhinnasta saatavissa, josta y. m. koulua kos kevista asioista lähempiä tietoja an taa pyydettäessä allekirjoittanut. Muuruvedellä 26 p:na kesäkuuta 1910. Walfr. Gartz, koulun johtaja. O s o t e : Muuruvesi. (Sav. S. 1 k.) - Limonaadeja - Soda, i vi •»? Agmaris ja j W Puhelin N;o 15. Löydetty Liperin ja Ylämyl lyn väliseltä maantieltä tas kukirja, sisältävä arvopaperei ta, jonka saapi periä tuntomer killään ja tämän ilmoituk.e maksamalla Liperin Sirkkasuf 1 taloll. Juho Rouhiaiselta - o t (K. s. 1 k.) Myytävänä. 1IIBBIIIBIIII Kalaverkkoja, Asiä?päi- kitui ta verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Halutaan vuokrata ja kyökki. Lä- 1 tai 2 kamaria hemmin H. Rasi. Vuokrattavana. (K. 8. 1 k. 4 s. 30 rnnc.) Kaksi suurenpuoleista huonetta ynnä keittiö Rouva F. Nystenin talossa vuok* rataan 1 p:stä Syyskuuta hal valla. Sopivat koululaisille. Tuomari Weissenberg. Kamari vuokrattavana H. Surakalla. Huoneita täysihoidossa ruokaa kuukausittain ja ker- rottain. Hanna Varis. (K. S. 3 k) O K SP CC .) oensnu—Viipori ® s" s» tk. juna K- & C 3 £B Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.26 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.15 Onkanio . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi „ 12.26 5.12 Kaorila . 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 n. läht. 1.10 5.oo Pälkjärvi „ 1.27 5M Matkaselkä n 2.01 6.30 Kaalamo . , 2.19 7.08 Helylä . . B 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 » läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.58 9.40 10.50 Niva . . „ 4.12,10.00111.18 Jaakkima „ 4.4010.29 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44! 12.53 Elis ?Tasri t- 1. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 5.66 11.44 2.34 Hiitola . ^ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . Ä 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.20 1.13 5.55 Koljola . „ 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.53 „ . läht. 8.25 2.06 7.'~ Hannila . „ 8.33 2.27 7 M Kavantsaari B 8.52 2.39 8.T3 Earisalmi . 9.^ 2.51 9.iö Tali . . B 9.T7 3.02 9.2? Tammisuo „ 9 .2' J 3.14 9.T7 Viipuri . tul. 9W 3.22 9.S7 Pika- yiip. Pietr. läht. 7.1B 111.23 6.26 » * » 5.ai 2.2b Vi'p. Hels. läht. B B K 7.30 4.50 11.50 10.29 2.40 i.5ö — 8.Ö5 ? K CO OQ O Viipuri—J o ensuu S: 5r £. a c' g S a SS » Viipuri . läht. 6,50 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karigalmi „ 7.25 2.02 6.58 Eavan tsaari n 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Ajatra» . tul. 8.10 2.45 8.54 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . » Hiitola . , 9.47 4.08 11.22 10.15 4.35 12.22 Alho . . , 10.36 4.55 12.55 JElisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 v läht. Ihala . . „ 11.10 5.30 2.08 11.38 6.02 2.66 Jaakkima „ 11.58 6.SI 3.30 Niva . . p 12.23 645 4.22 Kuokkaniemi 12.37 705 5.00 Sortavala tul. 1.10 7.35 5.47 „ läht. 1.20 7 .47 Helviä . 1.32 — 8.12 Kaalamo „ 2.20 9.4-1 Matkaselkä n 2.43 10 .3 Pälkjärvi n 3.11 11.® Värtsilä . tul. 3.25 11.IÖ „ läht. 3.35 6.5T Kaurila . „ 3.49 5.Z? Tohmajärvi „ 4.0? 6.01 Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ Hammaslahti 4.50 6.69 5.10 7.32 Niittylahti . . 5.29 — Joensuu. tul. 54' ' kU *.'ä ' Ui-- i.iiVsau t -atsii:? rt i . . rt 1, Pt tl k'' i - isät .iseksi. H TD * Asema 1" B 5""S T3 ? " B. g* •3 Lieksa .... 6,00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — ►3 £ Asema ST 5 M f o " 5 *I. ä PT 9 •O ? Joensuu . . . _ _ 6 .16 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.16 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoiinistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä, n 4 J. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joannin Kirjap. 0"-Y. 191Q