lorstsins maaliskuun 31 p:nZ 8^IA!(U»IL ?I:o ZS !8!0 Blicka mot det höga Hän genom moinen." „Wiimeinen termehdys Frans Rapolalle Walter Lampen, Selma ja Joos. Mustakallio." ..FranS Oskar Rapolan muistolle Alli ja Erkki Tammio. Lepää rauhassa keSken miehuutesi kiireintä päiwätyötä Mia poistem» mattu ivanha ystämä ja työtomeri." ..Frans Rapolalle Miimeinen termehdys Maria ja K. Jaakkolalta." ..Frans Oskar Rapola. Kiitos työstäsi rakastamasi kansan edestä. Julia ja A-bin Routamo." ..FranS Oskar Rapola Miimeinen termehdys. Amanda ja Alma Nordling." „Wiimeinen termehdys Lehtori F. O. R:lle Jäkälän perheeltä. Sydämellinen kiitos ystäwyydestäsi ja jalosta toiminnastasi!" ..Frans Oskar Rapola Miimeinen sydämellinen termehdys Alfr. Miljasen perhe." ..Frans Oskar Rapola Miimeinen termehdys Sjöblomin perheiltä." ..Frans Oskar Rapola. Miimeinen termehdys Selinin perheeltä". »Frans Oskar Rapolalle Nakkilan Suomalaiselta Seuralta. Paljon teit Vähässä ajassa. Lepää rauhassa Sinä uskollinen palivelija." Jotka toimellisesti vaeltaneet omat tulemat rauhaan ja lepäämät kam mioissaan." ..Frans Oskar Rapolan haudalle 19^/M Sywän kiitollisuuden ja suuren kai pauksen osoitukseksi Santeri Sampola." ..Frans Rapolalle Kaarlo Koskimiehen perheeltä.,, Kun seppeleet olimat lasketut, lau loi Suomalaisen Nuijan sekakuoro Vielä «Rauhan maan" ja Suomen laulun, minkä jälkeen, kellon käydessä 8:tta, hiljalleen poistuttiin kalmis tosta. Korkealle kohosi kukkakumpu suuren kansalaisen haudalla, Valittaen kai- matun työntekijän pikaista manan- matkaa, malittaen ja itkien, samalla kauniisti kertoen kansan ymmärtäneen FranS Oskar Rapolan suuren elä mäntyön. KausalliSkodissa wietettyy« surujnhlaa» kokoontuimat heti hautajaisten pää tyttyä mainajan ystämät ja tutta- wat. Mainajan hiljattain Vihkimä Kansalliskoti oli nyt hänen muistok seen mustaan merhotru ja kuusin kaunistettu. Pääsy sinne oli — ikä- wä kyllä — täydytty ahdingon estä miseksi rajoittaa. Illan ohjelman alotti neiti Hilja Lönnqmist, soittaen pianolla Chopi nin surumarssin. Laulettiin sitten yksiäänisesti Hengellisistä lauluista n:o 113, jonka jälkeen maanmiljelijä P. Sallinen piti hartauspuheen ja rouma S. Puumala lausui Hilja Haahden runon ..Nöyrry, kansani". Suomalaisen Nuijan sekakuoro lauloi »Herra taimahan", ..Malkeus jälkeen synkeyden" ja ..Kiitos sulle Juma lani". Rouma H. Jäkälä esitti neiti Lönnqvistin 1 äestäessä laulut..Ris tin kukka" ja ..Ainoa, muuttumaton". Mapaita puheita pitimät rehtori L. H. Sandelin, tohtori K. Jaakkola, y. m. Hautapatsaan hankki- miseksi mainajan haudalle ilmoitti kultaseppä Isak Saha Sata kunnan raittiuspiirin päättäneen ryh tyä toimiin. Samaa asiaa kannatta maan oli yhtynyt maalipiirimme Kansallismielisten nuorisoliittojen pii rihallinto. Tässä tilaisuudessa toi meenpantu rahankeräys tuotti hank keelle 100 markan pohjarahaston. Symän kaipuun tunne malliisi juhlassa. „Että mainaja on läsnä olijoille ollut rakas, sen huomaa mieraskin", lausui tohtori Jaakkola puheessaan, ..sillä tämä kaipuu on todellinen, se on sydämistä lähtemä". — Nuijan sekakuoro lauloi mielä ..Rauhan maan", ..Tuuti lasta", „Alä itke äitini" ja Suomen laulun. Lopuksi laulettiin yhteisesti Maamme. Eduskunta. Nysl-Nuuto Nllllliök. H nm klo K i.y. Puhetta johti puhemies Swm husmud. Senaattori Saarikoski toi edus kunnalle armollisen esityksen ynnä ehdotuksen laiksi niiden Suomenmaa ta koskemien lakien ja asetusten sää> tämisjärjestyksestä, joilla on yleis maltakunnallinen merkitys. Puhemies Vastasi ottaessaan esi tyksen mastaan, että eduskunta on sen käsittelemä perustuslakien mukai sessa järjestyksessä. Esitys kuuluu: 14 p:nS maaliskuuta tänä muonna annetun julistuskirjan mukaisesti H. M. Keisari esittää, että Suomen edus kunta kuukauden kuluessa antaisi lau- suntonsa lakiehdotuksen sisällyksestä niiden Suomenmaata koskemien la kien ja asetusten säätämisestä, joilla on yleisrvaltakunnallinen järjestys. Esityslistalla olleet asiat lähetettiin Valiokuntiin. MiZiMz. Manifesti yleisumlta- kunnallisesta lain- säädännöstä. Seuraamansisältöinen kaikkein kor kein manifesti on julaistu: Sittenkun Me manifestilla 20 p:ltä helmikuuta (5 p. maalisk.) 1906 olim me mahmistaneet ne yleiset perusteet, joiden mukaan neumoston ja malta- kunnanduuman on toteutettama Mei dän lainsäädäntömaltaamme, selitim me samalla, että Me aikoinaan antai simme tarpeelliset määräykset siitä, miten on menevltämä niiden lakieh dotusten suhteen, jotka omat yhteisiä keisarikunnalle ja Suomen suuriruhti naskunnalle. Tätä tarkatusta marten käskimme Me 28 p:nä maalisk. (9p. huhtik.) 1909, että oli asetsttama eri- tyinen komissiooni, johon kuuluisi sa man merran keisarikunnan ja Suo men edustajia, laatimaan uusia sään töjä iästä. Sittekun ministerineumosto on tar kastanut komissioonin laatimia sään töjä, on laadittu lakiehdotus koskema luonteeltaan yleiSmaltakunnallisten lakien säätämistä, minkä lakiehdotuk sen katsomme hymäksi jättää lopulli sesti harkiitamaksi yleisessä lainsää dännöllisessä järjestyksessä. Jättäen tällöin tähän asti moimassa olleet säädökset paikallisten asetusten säätä misestä, mikäli ne koskemat yksin omaan Suomea, moimaansa, olemme katsoneet hymäksi antaa Suomen kan saneduskunnalle oikeuden lausua mieli piteensä tästä lakiehdotuksesta sillä ehdolla, eitä kansaneduskunnan lau sunto sittemmin jätetään Maltakun- nanduuman harkittamaksi. Katsoen tällä kysymyksellä olemon oleellisen merkityksen Meidän valtakuntamme olojen järjestämisessä, olemme rvor- masti makuutettu siitä, että Malta- kunnanneumosto ja Maltakunnan- duuma omat ratkaisemat tämän heille annetun tehtämän siten, että MenS- jän Valtakunnan yhteys ja jakamat tomuus mahmistumat kaikkien Mei dän uskollisten alamaistemme onneksi. Tämän johdosta katsomme: 1) että Ministerineumosto!ta tullut lakiehdotus siitä, missä järjestyksessä Suomen Suuriruhtinaskuntaa koske mat ja merkitykseltään yleiswaltaku5- nalliset lait ja asetukset cwat säädettä- mät, on jälettämä Maltakunnanduu- man harlittamiksi: 2) että Suomen Maltiopäimille on annettama tilaisuus antaa lausuntonsa tämän lakiehdotuksen sisällöstä, mikä lausunto on sitten jätettämä Malla- kunnanneumoston ja Maltakunnan- duuman harkittavaksi; 3) että Maltiopäimille on määrät- tämä 1 kuukauden suuruinen määrä aika, laskettuna siitä päimästä, jolloin mainittu lakiehdotus on sille jätetty, lausunnon antamista marten. Annettu Tsarskoje Selossa maalis kuun 27 p:nä 1910. NIKONI. Mismltiikllilnalliiieii IllisMmtö. Ministerineumoston ehdotus Suo mea koskemien lakien ja asetusten jul- kaisemiSjärjeStyksestä sisältää, että Suomen Suuriruhtinaskuntaa koske mat lait ja asetukset säädetään: 1) yleisessä lainsäädäntöjärjestyk- sessä, mikäli ne eimät koske yksin omaan maan sisällisiä asioita; 2) erityisen lainsäädännön määrää mässä järjestyksessä, mikäli ne koske mat yksinomaan maan sisällisiä asioi ta. Suomen sisällisen hallinnon perus teet muutetaan ja säädetään yleisessä lainsäädäntöjärjestyksessä H. M, Kei sarin alotteesta. Yleisessä lainsSädSntöjärjestykseSsS säädetään lait ja asetukset, jotka kos- kemat: 1) Suomen osanottoa maltakunnan yleistin menoihin ja niihin tarmitta- mien maksujen ja merojen määrää miseen; 2) sitä tapaa, millä Suomen asuk kaitten on suoritettama asemelmolli- suuSrasituS ja muut sotamenojen waa- timat menot; 3) niitä oikeuksia, jotka on sellai silla menäläisillä, jotka eimät ole Suo men kansalaisia; 4) keisarikunnan Viranomaisten lan- gettamien tuomioitten ja sikäläisten miranomaisten kanteiden täytäntöön paneminen Suomessa; 5) niitä oikeuksia, jotka keisarikun- nan laitoksilla ja Viranomaisilla on Suomessa; 6) niiden sääntöjen määräämistä, joiden mukaan Suomen rikoslait lak kaamat olemasta Voimassa Valtakun nan etujen sitä Vaatiessa; 7) maltakunnan etujen turivaamista kansanmalistus työssä; 8) asetuksia julkisista kokouksista, yhdistyksistä ja seuroista; 9) keisarikunnan muissa osissa toi- mien nhdistqsten ja yhtiöitten toi- vnntaoiksuksista Suomessa; 10) Suomm pain o lain säädäntöä ja ulkomaalaisten painotuotteiden tuon tia Suomeen; 11) Suomen ja maltakunnan mui den osien Välisiä tullisuhteita; 12) kauppa- ja teollisuusmerkkien suojelemista, etuoikeuksia ja kirjallista omistusoikeutta-, 13) Suomen rahalaitosta; 14) pokti- ja tclefocnilaitoksia sekä ilmzprrjehdulsen, ja muitten sellaisten kulknneumojea aikaansaamista Suo- meZso; 15) maan rautaliclaitosta ja sen suhdetta Valtakunnan puolustukseen seka Suomen ja keisarikunnan mä!is- tä liikennettä ja liikennettä ulkomait ten kanssa; 16) maan kauppaa ja meren kul kua; 17) ulkomaalaisten oikeuksia Suo messa. Tämän luettelon muutokset on toi- meenpantarva yleistä lainsäädäntö- tietä. Luettelossa mainitut kysymyk set on lausunnon antamista marttn jätettämä Keis. Suomen senaatille en nen kun kenraalikumerrööri 'äheltää ne ministerineumostolle. Ministeri neumosto?: tai lvaltakunnanneumos- ton ja maltak. duuman asia on rat kaista jätetäänkö tässä luettelossa mainitsemattomat asiat senaatille mai ei ja riippuu ratkaisumalta siitä ken kulloinkin on laatinut kysymyksessä oleman lakiehdotuksen. Ministerineu- «ostolla sekä maltakunnanneumoStolla ja duumalla on oikeus, jättäessään jonkun kysymyksen senaatille sen lau sunnon saamisia marten, määrätä määräaika minkä kuluessa senaatin on annettama lausuntonsa. Ellei se naatti anna lausuntoa määrätyn ajan kuluessa on asia 'äsiteltäivä huo mioonottamatta tätä lausuntoa. Ken- raalikumernöörin ja senaatin laatimat yleistä lainsäädäntöä koskemat ehdo tukset tulee kenraalikuvernöörin jät tää ministerineuvostolle. Malticpäi- wiä koskemat lakiehdotukset tai kysy miset, joita maltiopäimät omat käsi telleet ja jctka koskemat paikallisia Suomen lakeja, tulee ministerineu- maston, ennenkuin se jätetään malta- kunnanneumostolle tai duumalle, jät- tää maltiopäimille, jotta se antaisi lausuntonsa niistä. Sellaiset lakieh dotukset on loppuunkäsiteltämä niiden Varsinaisten tai yltm. maltiopäimäin aikana, jolloin ne on jätetty maltio päimille ja maltiopäimäin lausunto laadittama menäjän kielellä. Aleista lainsäädäntöä koskemat lait ja ase tukset julkaisee hallitsema senaatti. Suomessa julaistaan ne kenraaliku- merröörm toimesta ja katsannolla paikallisessa järjestyksessä. Tässä suh teessa syntyneet epäilykset sekä täi- laisten lakien selitykset tulee hallitse man senaatin julaisia tammisessa järjestyksessä. Tällaisessa yleisessä järjestyksessä syntyneet loit kumoa- mat ilman muuta sellaiset Suomen lait, jotka eimät ole yhtäpitämät nii den kanssa ja omat ne täysin sitomat kaikille malnon ja kunnallisille laitok sille sekä yksityisille henkilöille. Maltakunnan duumassa ja neu- mcstossa tulee olla Suomen mäestön edustajia. Näiden maali tapahtuu maltakunnan duuman ja neumoston maalien mukaisesti huomioonottaen seuraamat lisäykset: Maltiopäimät m^litsemat 9 muo- deksi 1 jäsenen n^ltakunr.anneumos- toon; ritaritta ja aateli 2wolitsijamiestä ottamaan osaa maltakunnan aatelis ton kokouksien maltakunnanneumos- ton maaleihin; kauppiaat ja teollisuuden harjoitta jat Valitsemat 2 malitsijamiestä otta maan osaa keisarikunnan kaupan ja teollisuudenharjoittajain säätyjen wal- takunnanneum?st?n maaleihin; valitukset maaleissa tapahtumista säännöttömyyksistä on Venäjänkieli sinä jaiettäwä kenraalikumernöörille; Valtakunnan duumassa tulee olla 5 Suomen asukkaiden edustajaa, niistä tulee 4 olla Suomen kansalai sia ja 1 maassa asumia Menäjän alamaisia; Valtakunnan duuman jäseniksi Valitsemat Suomen maltiopäimät sel laisia henkilöitä, joilla on Vaalioikeus waltiopäiwämieswaaleissa. Sellaiset henkilöt, jotka eimät taida menäjän kieltä, eimät ole Vaalikelpoisia; Venäläisen jäsenen waali tapahtuu 40 Valitsijamiehen kokouksessa, mitkä miehet on Valittu piirikunta Vaali kokouksessa; Valtakunnan duuman ja neumos ton suomalaisten jäsenten ylläpidosta ja matkoista johtuivat kulut suorittaa Valtakunnan rahasto, jolle Suomen kruunun sittemmin on kormattama mainitut kulut. Lakiehdotus on kenraaliku- toeruiiöri» kanslian ja senaa tin toälityksellä jätetty edus- kunnalle eilen klo S i.P. Pietari, maalisk. 30 p:nä. Mal takunnan duuma on päättänyt kaksi tuntia kestäneen keskustelun jälkeen kaikilla äänillä kadettien, muhametti- läisten, puolalaisen kolon, työläis- ryhmän ja sosialidemokraattien ääniä Vastaan lähettää lakiehdotuksen yleis- Valtakunnallisten Suomea koskemain lakien julkaisemisjärjestyksestä 21- miehiseen erityiseen Valiokuntaan. — EdnStajawaltakirjan antoi maaiipiirimme keskuslautakunta t. k. 24 p:nä lehtori F. O. Rapola-maina» jan maramiehelle, piirilääkäri Hj. Nordlingille. Maalipiirimme suoma laisen puolueen edustajain moramie- beksi tuli tämän kautta lääninromasli R Grönmall Lannalta, - Reposaaren apteekin oikc- nkfia omat hakeneet promisorit Hugo Mether ja Karl Hammar. — Hätäaputyöt. Eilisiltaisessa kokouksessaan päätti rahatoimikamari hätäaputöiden jatkamista koskemassa kysymyksessä lausuntonaan Valtuus tolle huomauttaa, että kun sepelski- wien hakkuuta jatkuu ja ammattitai toiset työmiehet iöhän muoden aikaan jo saamat työansiona, olisi urheilu kentälle johtaman tien teettäminen tässä kohd?n hu?mat^w". — PaloZvahiugos kortoaus. Kuten olemme kertoneet, crmioimat paloapuyhnön arViomiehet Lasczio^is- taja G. Hurun talostaan kärsimän palomahinaon 14,700 marka?si. Kun Huru ei ollut armioon tyytymämen, lykättiin osia somintolauwkuntacn, jo hon Huru jäseniksi malitsi rakennus mestarit M. Maljan ja K. Elosen sekä paloapuyhtiö arkkitehti T, Nord manin ja rakennusmestari A. Olli lan. Näille määräsi maistraatti pu heenjohtajaksi raatimies M. Armeka- rin. T. k. 23 p:nä soVintolautakunta myönsi Hurulle 17,000 mk., siihen luettuna myöskin hänen kulunsa. — Satakunnan «aanSvilje- lysseuran johtokunnan kokouk sessa toissa-iltana päätettnn m. m. seuraamat asiat: Annettiin rahastonhoitajan ehdo tuksesta malmistusmaliokunnan tehtä- mäksi tarkastaa neljänneksittäin seu ran rahastosta maksetut kuitit. Agronoomi E. Karstenille päätet- ti n kulumana muonna antaa -Z00 markan palkankorotus. Seuran konehoidonopastaja I. O. Seikka päätettiin «rinäisistä syistä sanoa irti toimestaan. Seuran m. t. metsänhoito-konsulen- tilsi kerra Rautajärmen sijaan, joka muuttaa Nikkarilan metsänmartija- koulun opettajaksi, hymäksyttiin huhti- ja toukokuun ajaksi metsäkonduktööri Niilo Ktmalo. Maanmiljelyshallitukselle päät?ttiin maadituksi lausunnoksi Hämeenkyrön, Ikaalisten, Mouhijärmen, Parkanon, Miljalkalan ja Suoniemen erottamis- hankkeista Satakunnan maanmiijelys- seurail alueesta lausua, että kunnat ja kunnissa toimimat maamiesseurat tietysti itse päättämät mihin seuraan hc t. htomat kuulua. Mutta johto kunnan mielestä kuntien taloudelliset pyrinnöt eimär uudessa yhteydessä moi tulla, paremmin ajetuiksi kuin nytkään. Nyt asuu kysymyksenalai- sissa kunnissa kaksi seuran neumojaa, mutta on mähän luultamaa, että sin ne uuden seuran toimesta moidaan niin paljon moimia jijoittac. Sitä paitsi on paljonpuhutusta liikekeskuk sen maanmiljelysseuran kotina ole misesta Vähän hyötyä todellisuudessa. Harmoin käy maamiehiä toimistojen läheisyydestäkään seurojen toimistois sa. Eydottomasu useimmin käy osi oiden ajo kirjeelkseZti, telesonitse tai nii7, et!ä seuran mir'ai!ija käy maa. miehen luona. Kaikista näistä syistä päätettiin maanmiljelyshallitukselle antaa kielteinen lausunto alueenpie- r..Nnysasioan. M^anmiljelijäin Ileisen Liiton puo lelta pyydettiin johtokunnan asetta maan jäsen siihen komiteaan, jonka Liiton alkuunpanosta muodostamot Keisarillinen Suomen Talousseura, Lc uaaiZ-Suomen, Uudenmaan, Uu denmaan j i Hämeenläänien, Hämeen- läänin ja J^ä^Hämeen sekä Sata kunnan maamviliell)?s?urat, Suomen Kyl'rösiemenyhd!stys ja Suomen so- keruchtaat, käsittelemään sokerijuurik kaan miljelemism chdollisuutta ja kei noja sen edistämiseksi sekä sokeriteh taiden aikaansaamista. Tämä kaikki sen takia, että sokerin hlnta on nou semassa ja että menäläinen raaka sokeri Varsinkin on kallistunut. Päätettiin komiteaan kustantaa ja lähettää jäsen sekä ott a osaa komi tean sihteerin palkkaukseen ja paina tustöiden aiheuttamiin menoihin. Jä seneksi Valittiin kaupunginogronoomi I. Laitinen. Päätettiin ehdottaa seuran Vuosi kokoukselle, että 10,000 morkkaa käy tettäisiin seuran 50 Vuotisen toimin takauden johdosta w. 1911 pidettä- wän muistojuhlan ja sen yhteyteen tulemien näyttelyiden ja kilpailuiden järjestämiseen. Keskusliiton kokouksiin malittiin kahdeksi Vuodeksi seuran toiseksi edus tajaksi agronoomi I. Laitinen ja Va ramieheksi agronoomi A, Grönholm. Hymäksyttiin Ahlaistcn kalastus- seuran säännöt pienellä muutoksella. Päätettiin myöntöä kaikille niille, jotka käyttämät hymäkseen asetuksen myöntämää oikeutta tarkastuttaa os tamansa siemenet, n-äkirehut ja apu- lannoituSaineet, 25 prosenttia kaikista tarkastusmenoista amustukseksi. — OsnnSknnta Kassallisko» di» r. I. tvnofikokouS pidettiin toissailtana. Puheenjohtajana toimi kauppias F. Alho ja pöytäkirjurina maisteri I. A. Wasara. Hallituksen esittämät Vuosi- ja tilikertomukset hy- mäksyttiin ja myönnettiin asianomai sille tilimapaus. Hallituksesta arman kautta eromuoroon joutuneet jäsenet, piirilääkäri Hj. Nordling, tyttökou- lunopettajatar S. Polminiemi ja opet taja H. E. Pajunen Valittiin kaikki kaknterimuosikfi 1911-12-13 uu delleen hallitukseen. Varajäseniksi tu- limat tuomari Uuno Nuotio, teuras- taja H. L-akso ja maar.Viljelijä I A. Jaakola. Tilintarkastajiksi tuli- mat testailija Kalle Ritala ja kontto risti I Astala; Varalle konttoristit M. Liukkonen ja T. A. Tuhkar,??. — Pori» uimaseuralla oli Vuosikokous t. k. 24 p:nä. Luettiin muosi. ja tilikertomukset sekä myön nettiin tilintekijöille wastuuwopaus. Johtokuntaan Valittiin paloasiamies A. Almqmist, rakennusmestari A. Fagerholm, tekmkko C. Allen, maan mittari K. Mohlonen ja kirjaltaja K. Eklund Vakinaisiksi jäseniksi ja Va ralle konttoristi A. Manninen ja toi mittaja C. v. Diederich?. Tilintar kastajiksi tulimat kultaseppä F Tan ner ja herra E. Seppä, Varalle kont toristi N. Mantere. Samalla päätettiin erinäisistä seu ran toimintaa koskemista osioista. — Pori» Karhun johtokunnan kokouksessa eilen illalla m. m. hymäk- syttiin 31 «utta jäsentä Karhuun. Sitäpaitsi käsiteltiin useita juoksemia asioita. Karhen ohjelmallinen kokous on huomenna perjantaina tlo 8:lta i p. Kansalliskodissa. Uudet jäsenet ter- wetulleita. — Ka«sallis«ielisen Nuori soliiton Satakuvuan piiri» piiritoiMikunna» kokouksessa tois- sapäimänä päätettiin puhuja-, esitel mä- ja lnkkikurssit siirtää pidsttämiksi ensi syksynä, wast'edes lähemmin määrättynä aikana. Lehtori F. O, Rapola-wainajan si jalle Valittiin kesäjuhlan mufnkkitoi- mikuntacn opettajatar, nti Maiju Kenno. Ahteinen juhlatoimikunnan kokous, johon kutsutaan myöskm y!ioppilait- ten Satakunnan Karhun edustajia, päätettiin pitää toukokuussa Koke mäellä. Cataklmau LMMljelÄeum pidettiin eilen KansalliskodiSss. Ko kouksen puheenjohtajaksi molittiin kau- punginagronoomi I. Kitinen, kun seuran molemmat esimiehet sattuimat olemaan estettyinä. Seuran rahojen tila miime joulu kuun 31 p:n? luettiin, samoin tilin tarkastajien kunnallisneuNos O. Li liuksen ja kirkloherra O. D. Palohei mon laatima kertomus seuran miime- Vuotisten tilien tarkastuksesta, jossa kertomuksessa muutamien pienehköjen tilimirheiden esiintymisessä huomaute taan ja ehdotetaan tilimapautta asian omaisille. Kokous myönsi tilimapauden. Päätettiin mieltää seuran 50-muo- tisjuhloa P?riSsa ensi muonna kesä kuun lopussa tai heinäkuun alussa. Juhlan, joka kestää 2—3 päiivää, yhteyteen tulee kaikellaisia näyttelyitä osottamaan maatalouden tilaa Sata kunnassa. Juhlaa Varten toimitetaan seuran toiminnasta historiikki. Juhlan jär',estämistä marten osotti kokous 10,000 markaa johtokunnan käytettämäksi. i — Kuolleita. T. k. 25 p:->ä ^ kuoli täällä kultaseppä I. I. Äke r- ste n 74 m. ikäisenä. Mainaja har joitti kultasepänliikettä Porissa yii 30 muoden. T. k. 26 p:nä kuoli Helsingissä tohtori T h. A. Ti g er s t e d t. Mai naja oli aikoinaan noin 20 muotta kauvunginlääkärinä täällä. T. k. 28 p:nä kuoli täällä kauvpo- apukainen Rurik Söderman 33 m. manhana. — Satakunnan kansallismie listen kesäjuhlat Kokemäellä. Satakunnan kansallismielisten kesä juhlien mufiikkltoimikunta on eilen päättänyt pidentää kuorojen ja soit tokuntien ilmoittautumisaikaa ensi huhtikuun loppuun. — Olutmytzmälän on olutteh- tehtailija K. F Grönmall saanut lu ovan muuttaa talosta n:o 37 taloon x n:o 42 ensimäisessä osassa. — Tuomittu irtolaisundeSta. L>>ni - kumernööri on tuominnut työniik^entnttären Maria Elisabeth Nothstei,'.Porista, toiskertaisesta irtolais.^d^.o pidettämäksi yhdeksän kuukautta y!c sessä työssä. Sno«alaise» Nnijan, NnisjärjestSu ja Porin Kar- huu Kalemala-juhlatoimikunnan jä seniä pyydekään kokoontumaan Kan salliskodissa tänään torstaina klo 7 i.p. — Porin Näyttämö. Harjoi tus tänään kko vvoli 8 i.p. Kansal liskodissa. ..I. Ai. ja P. M.", koko kappale. — Perheuutisia. Kih.aukscnsa omat julaisseet urkuri A. Ketola ja neiti Laina Mustala Koke mäeltä. - Pitääkö kitti. Maamme laillisten olojen palauttamista tar koittamia «latteita jätettiin eduskun nalle kolme, joista yhden oliwat alle kirjoittaneet suomalaisen eduskunta ryhmän jäsenet, toisen sosiaalidemo kraatit ia kolmannen ruotsalaiset, nuorsuomalaiset ja maalaisliiton edustajat yhteisesti. Tämä yhdisty neiden ryhmien alote oli kaiken tasa puolisuuden nimessä laadittu rinnak kaisin — ruotsin- ja suomenkielellä. Kun näitä alotteita lähetettiin perus- tuslakimaliokuntaan, ilmoitti edus taja Schybergson, ettei hän ole alle kirjoittanut yhtään näistä, Vaan että hän ne kaikki hymäksyy. Sanoi ihmisten kuiskaileman, että suoma laisen ryhmän alote on paras, mutta Valitti, että sitä ainoastaan kuiskaillaan, eikä robjeta sanoa kaik kien kuullen. Epäili, josko ruotsa laisten, nuorsuomalaisten ja maalais liiton yhtymys tämän asian pohjalla pitää ja sanoi, että „se kitti", joka niitä yhdistää, on hänen mielestään liian heikkoa. Eri kieli, eri katsanto kannat yhteiskunnallisissa kysymyk sissä, woiwat helposti saattaa tämän ydtymyksen liitteet natisemaan ja sil loin — silloin woi kitti pettää. Näin armeli „ryhmä Schybergson". — Ken elää se nökee. LKM KA K — W ii puri» tortvisoittokuu- «<»n konsertti oli Viime sunnun taina Teatterissa. Soittokuntaan kuuluu 20 jäsentä. Tormisoittokun- tiemme kokoonpanosta poikkeaa tämän soittokunnan kokoonpano siinä, että osa sen jäsenistä soittaa puupuhalti- mia. Tämmöisen messinki- ja puupuhal- timia käsittämän tormisoittokunnan pitämät useat yksinomaan messinki- puhaltimista muodostettua soittokun taa edullisempana ja parempana. Siten saadaan soitto pehmeämmäksi sekä wär'- ja milvahdusrikkaammaksi. Sen kautta myös laajennetaan tormi- soittokuntien ohjelmaa. Raskasta ja Vaikeaa kornettisoittoa niinikään siten Vähennetään. Näillä ja muutamilla muillakin syillä puheenalaista torvi soittoa kiitellään. Allekirjoittanut myöntää, että tuossa kaikessa on perää. Mutia samalla täytyy sanoa, että yhteis soitto ei ole niin kaunista kuin hy- wZn, yksinomaan messinkipuhalti- mista kokoonpannun tormisoittokun nan soitto. Useassa tapauksessa eimät puupuhaltimien kimsät vilahdukset sopeudu eimätkä sula messinkipuhalti- mien tummempaan jakiinmoisempaan soittoon, maan irtonaisina ja yli- Voittoisina peittämät monta sointua ja hämittämät soinnullisen sopusuh taisuuden. Joissakuissa sämellyksissö, kuten, esim., Kaulan ..Pirun pols kassa" puupuhaltimet sentään suuresti edistimät sämellyksen aiheiden ja sämel-kumailun Vaikutusta. Mitä soittokuntaan muuten tulee, soittaa se täsmällisesti, terämästi ja yleensä puhtaasti. Tunnustuksen ansaitsee sen johtajan, herra I. Mill- grenin terme musikaallinen käsitys, jota todistimat esitysten luonnollinen jaksoittelu, yleensä oikea tempo ja puoleensa metämä koruttomuus. B- kornettisolistina esiintyi täältä kotoi sin olema herra I. Kimisalo, suorit taen tehtämänsä puhtaasti ja suju- rvasti. S. S. kWsi>Zvswssts. — Ruuti- ja dyuamiitikas- pat. Tehdystä anomuksesta on lää nin kumernööri myöntänyt kauppias F. N, Lehdolle oikeuden myydä ruu tia ja dynzmiitia harjoittamansa se- katamarakaupan ohessa Kiikoisten kappeli Jaaran kylässä. — Satakuuuan HewosjaloS- tusliiton ednStajiston kokouS pidettiin t. k. 29 p:nä Kokemäellä. Liittoon ,!moittautuimat uusiksi jäse- nilsi Huittisten, Honkajoen sekä Har- jamallan ja Kokemäen hemoskaSma- tusyhdistylsei. HemoSnäytielyjä ja kantakirjaan merkitsemistilaisuuksia päätettiin pi tää Kauivatsalla, Kiikoisissa, Kan kaanpäässä, Lannassa, Honkajoella, Parkanossa, Ikaalisissa, Tyrmäällä, Punkalaitumella, Huittisissa, Alasta rossa, EuraSsa, Kokemäellä, Rau malla ja Porissa. Näissä näytte lyissä palkitaan ainoastaan tammoja ja yhden Vuotisia Varsoja. Näytte lyt pidetään kesäkuun kuluessa. Pal kintolautakuntaan kuulumat kuten en nenkin maisteri A. Sauria puheen johtajana, eläinlääkäri I. Engdahl ja agronoomi Arth. Grönholm, Vii memainittu kantakirjan pitäjänä, sekä Varamiehenä maanmiljelijä M. Poh jala. ^ Sotilasvirkatalot. Senaatti on hymäksynyt maanmiljelijän Kus taa Wilhelm Ahosen anomuksen saa da siirron kautta Vuokrata Kännölän sotilasmirkotalon Huittisten pitäjässä maalisk. 14 p:ään 1929. Vuotui sesta Vuokrasta 47 hl. 81,5 l. jymiä. — Kiikoisten knnta on senaa- tille Valittanut Turun ja Porin lää nin kuwernöörin päätöksestä kunnan kansakoulupiiri-jaosta. krittvkr-ledtaM - - ^ "5--^ ' A a ..Vstsvs on vkliottomssti pai-»8. kiilto^ i» pslkiuuoii kolmea»» vii!i!«i-!'^ 'ii minlms»- mvv Mg äsrmzsloil Xonslcsupps ponisss. Liiomoll XZ.!ustc>ka»pp.>-l>, V, t'. Licloro^v ia — Maatila» huutokauppa. Eilen myytiin Vapaaehtoisella huuto kaupalla maanViljelijä A. Sillanpään Porin maaseurakunnan Mas meden kylässä omistama ' > manttaalin suu ruinen Sillanpää-niminsn merotila n:o 1 ja huusimat sen torpparit I. K. Lehtinen ja Klas Millman, sano tusta kylästä, sekä torpparit Juho Millman, I. K. Männistö, Frans Randen ja Kustaa Randen Preimii- kin kylästä 29,470 mkan kauppahin nasta. Mastaanotto topastuu ensi kuun 15 p:nä. Kaupan mälitti ja huutokaupan toimitti K. E. Miljasen kiintsimistöwälityslii'e Porissa. OZ- tajat aikomat jakaa tilan keskenään kuudeksi eri palstaasi. — Talonkauppoja. T k 21 p:nä osti räätäli M. Tamminen Har- jamallan pitäjän Pirkkalan kylästä rustitilallinlta O. Naakka ja I. Mä kitalo heidän yhteisesti omistamansa Närmä-nimisen talon Minnaren ky lässä sanottua pitäjää, palstatilaksi 8,000 markan kaupvchinnalla. Mas taanotto tapahtui heti. T. k. 29 p:nä on talollisenpoika Kustaa Salmi Pomarkun Uudesta- kylästä ostanut maanmiljelijä Armid Nuuskalta samassa kylässä oleman Vis manttaalin suuruisen RuuSka- nimisen perintötilan heti mastacm- otettamaksi. Kauppaa seurasi osa irtaimistoa. Kauppahinta tuntematon. — Palstatila» kauppa. Tä män maaliskuun 21 p:nä tehdyllä kauppakirjalla on maanmiljelijä Vih tori Mjaara Kiikoisten kappelin Jää rän kylässä myynyt omistamansa Mjaaran talosta eri palstatilaksi eroi- tettaman Lehtola-nimisen ral-ian kauppias F. N. Lehdolle samcs 'a ky lästä. Kauppahinta tuntematon. —Woi«wie»tios«nsliike Wa- lion hallinnon marajäkenekfi on Valittu maanmiljelijä I, F. Pa- lin-Zunniemi. ^ L»wia» pappilan räjätzt- tämisjuttu. Turun homioikeus on nyttemmin ratkaissut Lumien pappi lan räjäyttämistä koskeman asi^n ja tuominnut kauppa 'a muri A. A. Holl- menin Lumian Sitlahdm kylästä pi dettämäksi kuritushuoneessa 4 wuoi:a sekä olem-an kansa!aisluoUamusta mailla 6 Vuotta yli rvapausrangais- tusajan. Samalla on homioikeus tuo minnut Hollmenin suorittau:aan kcr- mausta Luwian kunnalle 50 m?, stkä oikeudenkäyntikuluja 900 o.keu- denkäyntikuluja kirkkoherra Hermu selle 150 mk. ja Lumian säästöpan kille 75 mk. sekä kormaamaan todis tajain palkkoja kruunulle 229 m^. — Kuten muistettanee, tuomitsi iihia. kunnanoikeus H:n kuritushuoneeseen 3 w:ksi ja olemaan kansalaisluotta musta mailla sen lisäksi 4 muotta. Ulwila. Kuntakokouksessa maalis kuun 24 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Tilintarkastajain tarkasi uökerto- muksessa tehdyillä huomautuksilla hymäkiyttiin kunnalliset tilit ja niit ten tekijöille annettmi was!uu-vopaus. Kiertokoulun opettajille löhän aö:i maksetut palkat, 300 mk. 36 niittoa kestämällä opetusvuodella, pääteltiin ylentää 400 marlkaan, joka palkin ylennetään mielä 10:ncn ja I5:sta Vuoden palveluksen perästä 25 mt. kummallakm kerralla. Opettajalle tulee talosta antaa myöskin täydelli nen asunto ja walo. Siitä tehdystä anomuksesta mapa- utettiin Kullaan kunta täm .n Vuo den alusta lukien yhteisen rokotta a kätilön palkkaamisesta, kuitenkin eh dolla, että Kullaan kunta mastaa kaikin puolin omasta rokotuksestaan. Muokralamakunnalle päätettiin kunnanmaroilla ostaa tarpeenmukaiset tarmekalut, ja niitä hankkimaan Va littiin kunnallislautakunnan ja muck- ralautakunnan puheenjohtaja:. Kuntaa edustamaan Ulivitan k>.n- nanhuoneella huhttkuun 9 p:nä pidet- tämässä yhd sietyssä kokouksessa wa- Iittiin isännöitsijä A Jalkanen, tilal liset A. Alatalo, Sakari Sippola ja Wilho Mcnhatalo sekä moralle A. Paamola, Paamo Palin ja K. F. Harmaalinna. Kuntaa edustamaan Porissa tou kokuun 3 p :nä pidettävässä piiri mielisairaalan kokouksessa, malntiin kunnallislautak. esimies G. M. Klee mola ja maralle Vääpeli I. H. Tal- mitie. Harjunpäässä sijaitsewan kestikie- warin ylläpitowelwollisuus tuleman Vuoden alusta tarjotaan Vähimmän Vaatimalle kunnanhuoneella toukok. 4 p:nä klo 12. HdekM leiljsitakzis. Kiitos. Lausumme täten sydämelliset kii tokset kaikista lämpimistä ystämyy- den osotuksista surussamme. Agda Rapola ja .lapset. k , - ,'A- ^ -A -. -i? / //W M / tz kokoontuu raatihuoneelle torstaina k. 31 p^nä kello 4 j. pp, mihin l^ou?!c»:n niinhyniin luonnolliset kuin laki-nääräiset holtooiat. tiolhouslain määräämän eves- «aZtuun uhalla, tuokoot holy-uN-lir/ä ivu^detm 1R9. Puheenjohtaja. ?ori» kspmzii Mltusllikstcs Pöytäkirjat Maaliskuun l7 päimältä luetaan julki Raatihuoneen sati-sa TorStailin, Maaliskuun 31 pmä kello 12 päuvällä. Rs'kk Solo Pori» M. P. K. kokoontuu Palokunnantalolle tänää" lsr^ taina kello ' >2 i p. Huom! Juhlcpumussa. Turu'^n^>. sat. «a»., Tos.dem., Nans., Tau>v -- Aam^l. 1 k. 4 siw. 1 p. VMois-TatakLUna» Rsll5Al0pl5t0N kannatusyhdistyksen kokous pidetään opiston paättäjäist:!a>suu- deSsa Kankaanpäässä huh ilnus: 3») pä::vänä klo 1 päimällä. Kanlcanpää 26 p:nä maalist. l9W, Johtokun:;. Ztuulutus. Lauantaina ensi Huhtikuun 9 vä'wänä kello 12 päimällä pidetään Ul!vi:.'.n, »ul- ta-.?,, viakkilan ja Porin mAnscnr'.iu"?>i!'. qh?einc.l kun"a!oksus Nin-itan huoneella. io?sa kcstustellaan ja p>äle lään seuraaivi^ta asio!Zt.i: >:si. Lueraan :vurden titlcn titinlarcaZtaiaiN laatima tarla >u- kertomus > L^si. Teddäankö Li.i?utän k»'assä ote :va s. Raatkuun uudssr.ian^ kuinka piikätsi ajaksi lautan qllnvito- ja kuljetuSn??livslli!uus myödääo enst mucden alusm luk.e»: 4si. Kanvcmcmko ja kuink!- ra!j^n HaiStilan lautassa qlikut!uma!sua i".ycs- lni ma.i?!iicnra!c'.Nanlia! 5:st. Datitaan qyte^slen ti?-e:: l irt.v' taja ja n?ara:ark>'>st>'!a krouMisn.uer.'i-sa otcm.nn >>jaan^ Vi». Mi-ssä yliteiset !unt>»lo'oi:N^ e» n ivuonna videlään^ 7:st. Esimiehen ja kinurin >M!'ä niirsä sanomalehdessä l>!> eiie! k-ii! luiin'set ensi muonna jutaisla»:^ ia ö:si Luetaan iv^rasioje:: xääu^'ii>: >! m. aiinlirjoja ja walnaan i->r asiannerää^ tltmil.^ssa, hclmik. ^2 p-nä H. G. Peju^c . Auulutus. Porin maaseurakunnan hotdonstauli' kunnan kolous pidetään ><ntl'ussenr.! Alahan huoneustossa Porinsa tama huhtikuun 2 pmä klo 10 a, si'ttm» asianomaisten holhoojien on dot iovstoi mestaan kutuveetta katenterimuodella taa timat tilit todisteineen jätettämä luitko ustautakunnalle tai sttä ennen altelv-ivit- taneelle. Porin maaseurak. 10 maatuk. t9i<>, K. K. Ekluud. Holhouslauta?, vuiicenj. Kuulutus. Laumantaina enfi huhlikuin: 1t> a.p. pideiuän Alphan law?sa Porin kaupungissa Porin maaseurakunnan kun- takokous jolloin käsitellään seuraamat asiat: I:si, Valitaan eduStajia ensi 1,'^ti'uun 9 p:nä Ulmilau kunnan huono lla pidel tämään «btciseen kuntakokoukseen. 2:fi. Malilaan edustajia y. m. kuntain PiirimieUsair^.itmi n'uosi^ kokoukseen joka pidetään ^ v. toutokuuta 1910 Alphan talossa Porissa. Kokemäensaaressa 18 p. maalisk, Kunnallishallituksen puolesta- Kustaa Kyöstilä. Ullvila» lmsjMästöstS lainataan rukiita torstaina huhtikuun 1! p nä klo 9 aamulla. G. M. Kleemola.