1910 di:o 32 1910 Lllorzkins Lurun Ledli Läntisen Kanta- ja I?r!st!!nan- txatujsn kulmassa (Vastapäätä TäästSpanhtzia) ^oilnitus r Alakerrassa, tolmaS owi tlri^tiivaukodun ku, o«a»ta lähtien Läntiseltä Rantatodolla. MiiuzitllS- ja TilanSlonuori (S a.p.—7 l.p.^ ........... 84 loimiSto (1—3 i.p.) 14 41 Katjatoultvri 74d kirjapaino ia wltori itv Tolllu^oMja S!»1 ^lluas^innat: Koko wuod Puoli „ .... Iitlj. „ .... ZrtonaiSuumerot S p. Turussa PoStil. 3: — 4: — 1: 60 2: — —:S0 1:20 Amoitusisn I^innal: Tekttin ^oeUa » p. mllliulelriStä. TelStia icilestii 7 p. Vihiä ilmoitushinta KO p. VaSiauljesta: 20 p. paitft ilmoituShiutoa. 7urun Lsl^tsä peuraa ilmaiseksi luukausittai» Luomi tamalehti iauiallt. ?urun Lshv klmeStqy kolmesti miikoSsa, m» «Mäin tiistaisin, tuorsta»» si» ja lauantaisin aamulla. Lehti kannetaan Turusia maksutta kunkin ilaajan kotiin. Ote almanakasta. Torstai, maalisk. 17 p.: Kerttu. Perjantai, maalisi. 18 p.: Edward. Sää-olot Turussa. Toispäiwänä tiistaina. Lämpömäärä: korkein -i- 1, alin — ?. Ilman suhteellinen kosteus8A Tuulen suunta: Lounainen. Aurinko on paistanut: 2 t. 40 m. Lumen paksuus: 1 cm. Eilen keskiviikkona. Lämpömäärä: korkein 2, alin — 5. Ilman suhteellinen kosteus : 75°/^ Tuulen suunta: Lounainen. Aurinko on paistanut: 2 t. 15 m. Lurun Levl! fisältää tällään m. m. seuraamat kirjoi tukset: Me «ke««e onneton kavsa. Joh tava kirjoitus. Kdnstnnta. Laittomnnkfien johdosta: Edus kunnan eri puolueryhmät tehueet tätä asiaa koskema» anomusehdotuksen. Suome» osanotto nltomiaiste- riön yllipitoon: Suomea oa otettava siihen ylläpitoon osaa, niin oa valta- kvnnanduuma päättänyt! ?«hni Suomen puolesta — Rnu- reille Sormille. Kalastajia tnnliajolka. Kartanoakyls» ««rhaPrit?»: Kummallinen todistus. IhmissySjZ intiaanien «erity?: Lähes 20 ihmistä surmattu. Meteteitii Anlgariassa: Sotaväki ja kansa taistelussa. Zfanl Ksyse 80 »notias. Snnrhnijari. AnVia: Omituinen luonnonoikku. - Kuolonhyppäys polkupyörillä. — Paul Heyje. — Suurhuijarl Duez. Y. m., Y. m. Waliokunnat. Maanantaina klo 2 piimillä kokoon- i tuimat eduskunnan matit >jam:ehet sää tytalolle toimittamaan jä eatea maalia toimitus, tarkastus- ja mirkoniieSajjaln maliokuutii». ToimituSMaliokuntaan tulimat »alituiksi: nuoruömalaliet: Th. Hom?n ja ma> ralle E. G. Akcsson; suomeitarelaiset: H. R^utap iä ja E Z. Irjö Kosk neu seka Maralle Jd^ Jr jö »toslinen, O. Laine, M. Soininen, ja I. K. Paai>klwi; ruots. paolaeeSta: I. Grotenfelt ja Maralle G. Granfelt ja H. Est.ander; maalaisliittolaiset: L. K, Relandcr ja Maralle G. A. Katrminen ja O Lahder. uo; sosialistit: S. Vuolijoki, O, Tokoi, W. Tanner ja I. A Äomu >eka wa ralle Hilja Pärssinen, K Manner, Mu na Sillanpää, M. Paasiwuor?, Mimmi »tanrr vo, Äalpas Hanninen, W. E. Lundström ja W. Pertillä. Tarkastusvaliokuntaan: nuorsuomalaiset: E. Hannula sekä maralle H. Renmall ja Z. Hultin; suomettarelaiset: A. H. Mirkknaen ja A. Listo sekä Maralle A. K. Arjö- Koskinen, A. O. Kairamo, L. Ingman ja A. Hjelt; ruots. puolueesta: U. Lindelöf sekä maralle S. W. RooS za A. Neomius; sosialistit: I. Järvinen, S. Heikki- lä, H. Salmi, H. Törmä, ja O. Oras maa sekä maralle Ida Aalle, O. Tuo mi, S. Nuortema, A. Kiiskinen, E. Eloranta, A. Samolainen ja A. Sircn. j MirkamieSasiain valio» kuntaan: nuorsuomalaiset: H. Lilius ja A. Tanttu sekä maralle H. Renmall; suomettarelaijet: O. H. Wuoriivirta ja I. Malkamäki sekä maralle K. Kaak ko oja; ruots. puolueesta: E. Schybergson ja K. Söderholm sekä Maralle G. Gudda; maalaisliittolaiset: K. K. Pykälä ja Maralle S. Ailio; sosialistit: S. Nuortelva, I. Janoi nen, K. A. Saarinen, O. Orasmaa, F, Rantanen ja S. Muolijoci sekä »varal le W. Boman, M. Lonkainen ja O Eronen. Anomusehdotukfta. Eduskunnan kansliaan ou edelleen jä tetty seuraamat anomuzehdotuljet: N:o 21. Ed. Alma Jokinen y. m.: Nmioivaimon oikeutta lapsiinsa koskeman lainsäädännön uudistamiiesta. n:o 22, ed. Saalasri y. m., koneelli sen ;a taloudellisen tutkiin»!>en toimit tamisesta Siikajoen ;a simujokien Per kausta Marten; n:o 23, cd. Relander y. m arm. esityksen antamisesta maataloudellisen koetoiminta-lyön laajentamiseksi ja zär- jcstämiselsi; n:o 24, ed. E-oranta y. m., arm. esityksen antamisesta laiksi, jolla perin- nöUize» wuoiruoi!euden kautta paran nettaisiin sotilas- ja siwiillwirastoien y. m. sellaisten tilojen alustalaisten oi keudellista tilaa: n:o 25, ed. Torppa y. m., arm. esi tyksen antamisesta laiksi työmälipuhees- ta, kumoamalla tammik. 30 p. 1ö65 annettu PalkkauSsäaniö; n:o 26, cd. E. S. Arjö Koskinen y. m., hengellisen yoidon jur^estc.m>se-tä mielisairasten hoitolaitoksiin; »:o 27, ed. E. S. Irjö Koskinen ja Käkikoski, musiilinneumojien asettami sesta yleisen iäweltaiteellisen kehilykscn edi-tämi;eksi; n:o 28, ed. Mnlmimaara y. m. kan salliskirjaston maa-arkiston perusta misesta Pohjois- ja Keski-Suome.2 Mar ten; n:o 29, ed. Maarala ja Lehtonen, Aemiiar-oen pitäjään mu?dostcttawien uudistLlojen metsär.suantioikeudea razoi- tuZlen poisiamljesta; n:o 30, ed. Tulikoura y. m., muu tohista moimas a olemaan merilakiin; n:o 31, ed. DaoielM-Kalmart y. m., m. an maltioinannön !uo>elcmijesta sitä j.r.^ttäiviä toimerpitkita ja ehdoiuljia multaan; n:o 32, ed. Walawaara y äc^ni oikeueikarajau macra miestä 21 muo> dcksi jeka äänioikeuden rajouusmaarays- ien poistamisesta maltlvpalmäjurjcstyk- ses täi Eräs omituinen luonnonilmiö 7<moil!n koupurgm l?hkisyydessö, likellä Argentiman pöäkaupunkia Buenos Airesia Ameri?a?so, on "Mt^vtnen luon nonilmiö, »kiillmca k>n,i", joka ou tässä luwa>tuna. Kallion syrjässä olemalle kukkulalle on suuri ylt S,000 sentneriä painama kiwi asettunut sellaiseen niin sarkkaan tasapaino asemaan, että tuuli panee sen kiikkumaan eli heilumaan. Matkai lijat antamat humiijcen tämän suuren kimimöhkäleen särkeä heille pähkinöitä, auttamalla pähkinät toisen syrjän alle, jonka jälkeen kimeä sitten pienellä sormen sysäyksellä painetaan sinnepäin. Toiselta puolen on näyttäytynyt mahdottomaksi siirtää ki weä pois sen paikalta. Asetellunpa kerran saiakuuta hevosta vetämään kiveä pois sijoiltaan — n.utta se vetäminen ei onnistunut! — n:o 33, ed. Walawaara y. m., val tiopäiväjärjestyksen muuttamisesta sii hen suuntaan, että suuri valiokunta ko konaas poistettaisiin; n:o 34, ed. ZLalavaara y. m., wal tiopäimäjärjestyksen muuttamisesta siihen suuntaan, että eduskunnalla olisi oikeus alotteiden tekoon myöskin perustus- ja kirkkolakikysymyksissä; »m 3S, ed. Walavaara y. m., esi tyksen antamisesta, jossa eduskunnalle taataan määräämä päättämisoikeus tul liverotukseen nähden; n:o 36, ed. Walawaara y. m, oi keuden myöntämisestä eduskunnalle mää rätä maljUt julkisten miranomuistca ja laitosien käyttämisestä; n:o 37, ed. Walawaara y. m-, oc- keud:n myöatämiseStä edui kunnalle wuo- sittain hallituk ea no> d2>ettaivalji wal- mietaa seikkaperäinen maltion tulo- ja menoarmio; n:o 38, ed. Walawaara y. m., halli tuksen muodostamisesta ministerihalli- ticheksi, jonka jäsenet olisimat mastuun- alaiset eduskunnalle hallilustoimcnpiteit- tensä tarloitulsenmukaisuudeSta. Eduskuntaefitykfiä. Etinen mainittujen lisäksi on eduskun nan kansliaan jätetty seuraamat edus- kuntaefityiset: N:o 10, Jokinen, Wäinö, y. m. Eh dotus laik,l mvioliitoa svlmimiscsta. N:o 11, El!.r^.ta, Eioert, y. m. Eh dotus uudek>t me^anhoitolaiksi. N:o 12, Soininen, Mikael ja Käki koski, Hilda. Ehdotus asetukseksi oppi Nelwolisuud'Sta. N:o 13, Soininen, Mikael ja Käki koski, Httda. ^hoo.us asetukjeksi 'an,a- koululaitokjea kustannukjiSta. N:o 14, td. E. S. Iriö Koskinen ja Käkikoski, ehdotus lisäy!s-l>i Riko^l. mci maanpanoajetuksen 20 Z.a 2 kohtaan. ^aittoinuucsien jvhdosta. HdusSunnan eri pnolneryhmSt tehneet tStä akaa toskevan anomnsehdotuksen. Eduskunnan kansliaan on jätetty kolme «-ri anomusehdotuSta, joissa ano taan, että eduskunta päättäisi alamai sella anomuksella kääntyä Keisarin ja Suuriruhtinaan puoleen esittäen ny kyisen huolestuta van asiaintilan sekä anoen, eitä Kcis. Majesteetti armolli simmasii suvaitsisi ryhiya sellatslin toimenptteisiln, jvtka palauttaisivat ylrtsltn asiaia holdon lopujointuun »altioläännö.1 kanssa. I,dea naiSta anomuSebdoiuksista ovat antaneet yhielsesti nuorjuoma' laisten, maalaislvttolaisten ja rnotsa- laisen kansanpuolueen eduskuntaryh miin kuuluvat edustajat. Toinen oa annettu sosialidemokraattisen eduskvnta- ryhmän ja kolmas fllvmettorelaiseu rhh män puolesta. Suomen osanotto ulkoministeriön yllä- pitoon. Suomen on otettava stiye» yllä pitoon osaa, «iin o» valta- tunnandanma »Siittänyt. T. k. 15 p:nä paälti valtakunnan- duuman enemmistö, että Suomen on otettava osaa ulkoministeriön ylläpi toon. Ihmissyöjä ii. d'V:anien mentöitä. LSYes 2S henkei snrmattv. Pohjois ArgentiniSta on saapunut ruotsalaisille lehdille seuraava kamala tieto: Siellä wiklä luonnontilassa olcvirn aarniometsien seutuvilla rakennetaan poraillaan rautatietä ja töissä on valko ihoisia asukaa eri kansallisuuksista- Wtime helmikuun 5 p:nä, kun oltiin tavallisuuden muksin työssä, ilmaan tui metsästä yhtäkkiä esiin 150 mieheu suuruinen diaani joukko, varuStet tuna parhaillc, nykyajan ascilla. He marssimat suoraa päätä muona- ja ase teltia luo, jonka, sekä 14 nsutz- eläintä ottivat huostaansa. Huomat tuaan tuhon tuleman, lähnvät työmie het luoksemoan pskoon, mutta indiaanit saawutiiwat heidät za surmasivat heistä 8, Mia sine tb.siea silmäin edessä heti palo!tl:iin koppileiksi — muutamat mielä eläen; joukossa oli myö- yksi voinen. W:elä mainitsee tiedon lähet täjä, että tndiaanil nauttivat uhriensa lämmintä verta, joka oa heille erin omaista hcrttua. Naiden 8 näin kauhealla tavalla suruiaasa jaunrivea lisätjt tiede.ään ka- donnccn vielä au'o k; 2 tvtset 8 hmki- löa, jo:!a licae vät topum tai ova^ joutuneet v.ngilsi, lull.--?seen teuraste. tultsi, hcrtt^patoina uannttavatsi jos sakin indla .inijUhlaSsa. He nylkevät vahzn uhriensa jalkapohjista, jotta ne eivät voi lahtea paloon. Aineellistakin vähin!oa ovat indiaa- nit tehneet noin 20,(XX) markan ar loosia Kaikkialla lähipaiklakunnilla ovat työt seisauksissa ertä mitään uskalleta alkaa tekemSSn, ennenkuin oa sotavä keä saatu riittävästi paikalle. Viran omaisten puolelta onkia jo ryhdytty toimenpiteisiin asukkaiden törmäämiseksi sotaväellä ja myöskin oa alettu toi mia, jotta mahdollisesti vielä elossa olevat indiaauieu uhrit saataisiin pe lastetuiksi. Lähempiä tietoja puuttuu. Suurhuljark. Kalastajia tuuliajolla. Mime sunnuntaina a. p,, kovan tuus len vallitessa, repesi jää useissa paikoir Suomenlahdella, Suomen rannikon puo« lelta, joten lopulta näytti siltä, kuin koko Suomenlahden jää olisi ollut liik, keessä. Samoin oa jää myös rerven» vyt Jn'erm puolelta. Näm ollen oa paljoa kalastajia jää. nyt ajelehtimaan näille jäälautoille, jotkt» toielä päälliseksi omat jotenkin heik koja, leudon taliven takia. Uudenkir kon rannikolla tiedetään jäälle jäänee» ainakin 16 denkilöä kalanpyydyksineen. ,amoin Koiivistolla kymmenkunta henki» löä. Lähellä Uudenkirkon kalastajia oli myös ollut noin 20 inkeriläistä kalas tajaa, joten nömät myös omat jääneet läiden Maraan hemosiaeen ja tarpei neen. Tieto onnettomuudesta saapui vi ranomaisille masta maanantaina ja var sinaisiin pelastustoimiin moitiin ryhtyä masta tiistaina. S:naatin luvalla lähti jäänsärkijä »Tarmo- myös amustamaan pelastustöitä. Kun merellä senlisäksi on näinä päiminä mallinnut sakea ilma la lumipyry, oa tämä marsin suuri haitta, koska ei moida nähdä eikä löy» tää aamalla merellä amuntarvitsijoita, ja tuuli vielä ou rikkonut jään useikst pikkulautoikst. Eilen saapuneen tiedon mukaan ovat todennäköisesti jo kaikki vaaranalaiset! kalastajat pelastuneet. Tiistaina näet kääutyi tuuli ja ajoi jäät osittain sa»i moille paikoille, mistä olivat irtoastn»? neetkm. Niinpä esim. osa Inkerin ka» lastoita pelastettiin maihm Jukola» rannikolla. Samalla kun tuuli kääntyy seestyi myöskin ilma, joien hädänalaiset? voitiin nähdä merellä. Sitte pelastH apuunlähtenyt jäänsärkijä ^Tarmo^ lö-i hellä Koivusaarta uusikirkkolaiset kalas tajat ja kun se pelasti ne jo aamupäi vällä, on todennäköistä, että kaikki ka- tastajat omat nyt jo pelastetut. Aayastonyoitaja Z>«ez Niinkuin Miime lauantaisessa nume rossa lehteämme kerrottiin on Rans kassa tapahtunut suuri „raha asiaia skan daali", jättiläiskamallus. Rahastonhoi' taja Duez on keinottelulla hämittänht noin 15 milj. m'. luos'arltrlvlea myyn nin kautta valtiolle kerääutyntitä Ma roja. Tämän suurhuijaria muotokuman julkaisemme tässä. Pormestari -Luegerin hautaus. Kuinka huomatussa asemassa Menin äsken kuollut ylipormestari oli — hän, lonka kuman julkaisimme iviime lauman- tain numerossa lehteämme — se ilme nee siitäkin, etta itamaualaiset lehdet omat kirjoittaneet hänen kuolemastaan ,käänkuia olisi hallitsija kuollut, ja to dellisuudessa olilin Luegerilla Wienissä enemmän mailun? wauua kuia keisarilla. Hänen hauiaj a oli määrä muo dostua h2riv!n«. juziallisitsi. Saru ,aattoon pm 0!t.!ma>t ojaa kaikki Itä- mallan huom-lui r.mat hen!iiöt. Ruumis on ollut yleisön nähtämönä r^anhuoneen hallissa. H utaussaaton piti pysähtymän par lamenttitaloa tuona, MtSiä tduStaiaka- marin läsenet liittyi,»oat surusaattoon, ia Siesanii, kirkon „wella pltl tei?url Krans Joses.n persoonaaiiestl oleman mastassa. Kartanonkylan muroayrttysjuttu. Knmmallinen todistus. Tiistaina oli taasen Humppilan vali- käralillä tutkittaman» hovioikeudesta pa lautettu Npa^ällä Kartanonkylässä v. 1908 tehty murhayritys kartanonomis taja Callinia mastaan, jolloin haavot- tui asemapäällikkö Lindström. Oikeuteen oli hankittu joukko uusia todistajia, mutta mitaäu erikoista eimät useatkaan tien neet kertoa, enn-mmin kuullun lisäksi. Syytelty, puuseppä Mäkineu, oli myös scapumilla. Kuulustelussa lausui eräs uusi todis- taia, työmies Jooie Samela, aiman odot tamattoman todistuksen. Hän näet ker toi, eitä kysymyksessä olemaa murhayri- lylsen oli toimeenpannut eräs salaliitto, seurue, johon kuului kolme 'Apäjän so- siatislien keskuudcssa hyvin tunnettua ja luotettua miestä, nimittäin maalari Otto Mar.anen, agitaattori Ar.vo Kal lioinen ja sukulunastustilan haltija Jo hannes Kölli, malttaen sitä mastoin Otto Mäkisen olemaa miattoman. Lisaselioi- tySten hankkimista merien siirreltiin ju» tun käsittely »aas ea'' huhtikuun 5päi- määa, jolloin Otto Matinea, joka maa- gitliin, oa tuotama oikeuteen ja tulee Otto Marjasen, Armo Kallioisen ja Jo, yannes Kö^in vangitsemisen uhalla sil loin olla saapumilla. Suuri kuitvauSyrityS. Maanantaina pantiin Mehmaan kun- nantumalla alkuun juuremmoinen kui» vausyritys, kun pääiettiin ryhtyä n. s. Puttaan joen perkaukseen, jolloin saa> daaa noin 4,000—5.000 hehtaaria maata vallatuksi viljelykselle, ker.oo S.i. Kokouksessa oli läsnä noin 60 maan omistajaa, agr. Liipola puheenjvh ajana Innostus suuri. »