N:o 48 — 1910 KBSKISUOMI Sunnuntaina helmikuun 27 pmÄ Uusi lähetys saapunut Halvempia mustia Paljetti- Helmi-koristenauhoja sekä Paljetti-tylliä* Kauniita mustia silkkipitsi nauhoja useammassa eri leveydessä. Samettinauhoja eri väreissä ja leveydessä. Mli. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. ' ' Elias Lönnrotin kuvapatsas Helsingissä. ja ryhK )ä teisiin. mtirfäälllailftin toimenpi- l«nama wastaam, ,jonffa tahtoi syrjäyliää I pankkitvaltirusmichen toimesta. Siinä 1 4 / 3 listien tunnelmarunojen läheisyydestä Woima5kaampien loitsulukujen yhtey- teen. Rlmoamekslsja kapahtuu feulsu- tuminon, sÄaantuminm, sulaittumi- nen ja uudelleen kiteytyminen. Ete- läismnpien runoalioeitten eepillisistä aiheista owat toiset jääneet tykkönään käyttämättä, toisista on otettu amoas- ti erinäisiä kohtia. Nekin runot, jot- 5a pääjmmeltaan on jsäilytetty, oivat tuwMsesti. menettäneet itsenäisen ase- manlsa, esiintyen ainoasti lakinaisissa runchaksoissa, ja samalla kaottaneet joko loppupontensa tai alkujohtonja. Omatpa muutamain runojen juonet si Pätystenkin toisiinsa kietoutuneet. E- nimmät kertoilvaiststa aiheista omat liittyneet muutamiin Harmoihin pää- henkilöihin: Mäinämöiseen, Ilmari- seen, Lomminkaiseen ja Kullertvoon. Näitä ulkonaisia muutoksia Mieläkin tärkeämmät owat si s Aliset. Entisten aiheiden yhtlMsä saattaa tapahtua niin täyldellinen. sulautuminen, että syntyy ihan uudemveroinen ja samalla kaikkia allulnomia rikkaampi juoni. »Samoin eri kumausfen kohdistuessa iamaan henkilöön woi kchittyä yhtä e- heä, waan kaiMa alkukumia täyteläi- ftmpi luonine. Kun wielä otiamme i huomioon, että toiminta yleensä saa 'suurempaa eloa, että puhelut tuniu- wasii Milkastullvar ja että runollisia kaunistuksia tulee runsaasti lisään, niin on meidän tunnustammen, että karjalaisten kansanlaulajain työ cn Maatinut yhdenaMoista, »vaikka toi- seulasista rmiolcrhjaa, kuin alkuporäis- ien aiheitten runoileminen. Karjalaiset -runolaulajat nvat niin mulckoin mälittäneet länsi suomalais- lMomailta. Peary kertoo C»»N«ta. 4V ' Linnoiiuskomentaja lienee tyytiinyi nächin seliiyksim. — Venäläisten pappien hämäiic- minen. 'Näinä päivinä on poliisi vi- dälläM)t Helsingissa erään P eiilä'- nen-nimiseii pojan, jofa oli kadulla sylkenyt erään kreitkalais-katolilaisen papin päälle. Asian johdosta on pi- deny lurkindo ja tulee syyllistä Vas taan nostetMvaksi kanne Helsingin raasiumanoikeudessa. — Venäläisen sotatväen jutut sano- malehdistöä vastaan. Evien oli Hel singin raastuivanoikeudessa jälleen esillä kenraali Olhoivskin menäläisen sotoaväsn kunnian loukkaamisesta ^Työmiestä" ivastaan nostettu juitu. Kanne oli jehtunut ..Työmiehesiä" clleesta uuti>sesla. jossa kerrottiin !un- neruista Lahden tapahtumsta. Äau- äajom asiamies ilmoitti, että hän oli saanut Päämichellään määräyksen luo- pua edeÄvastausmaatimuksesta „Tnä- miestä" wasdaan. Wastaaja Elo pyysi asiain näin ollen oikeudenkäyntikuluja. Raastuivanoikeus antamassaan pää- töksessä fumcfi kanteen kuitaten kulu: asiallisten kesken. — Kamallus. Tiistai-illalla puoli 7 ajoissa »vairgittiin Pietarsarcsia Mich. Schauman'in konttoristi Gustaf Lenanlder miime ja tänä »vuonna :eke- iniensa kmvalluslen ijchdosta. Asiaia tutkiiaan paraillaon ja m.'.'- niiaan Lenander'in kadottaneen mm. palkkaisslistoja ^väärentämällä i.oln 12,000 markkaa. Lenander kuuluu tunnustaneen syyllisyytensä. Tarlem- paa sekkoa kcvvalleiun sununan suuruu- ldesta kuin ml>ös muista y!sityiskoyd's- ta ei »vielä ole. Lenander on keski- ikäinen perheellinen m.es, ollut pää hän ei onnistunut, inutbase mer^ityZ täl. lä wastarinnalla oli, etten sääty enää sokeaÄi seurannut hartvomichiscn jo';- don tviittau-hsia, maan ifen jäfcnet riipe- jiluat asioita itsonöisesti arwost«lemaan. 18S7 tvuoden tvaltiopöuvilbe ei hän kaupungissa tvakinmsesti touniwana c- nää »voinut tulla ta l onpo ickcii s s aä!\< y n »valituksi. Niinä tvuosma 'hoiti hän asian- ajolukettään Hel,smgissä suurella mc- äestyksellä. t8SS:n tapamijet tempafinxit ^inet taas kuitenkin pMtriklkaan. Tiiu- ien lähetystön jäsenenä toimi hän tar- lmcökkaasti ja otti sitten osaa passiimisen wastarmnan taisteluun. 1903—03 oli hän maas taika vko itott una, mutia jo IM, —06 tvalti«q?a willä jälleen >tolorip^i?a:A- \lwbi)n jäsen>en. 1906 asetetun agntavi- komitean puhcenjccht«jana C. tonni kun- nes se laadittuacm ehdotukset torppari- ja tiilattomain asiasta hajaantui. Uu dessa eduÄlmnassa C. on ollut edustaja- na ^koiko sen olomassaoloajan, toimien 1S07—08 suuren walwkunnan ja maata- lciiÄvaliokunr^an jäsenenä isclkä 190^-n walticPäilwillä wiime mainitun ja perustuslakinxiliokunnan Puiheenjohiaja- «a. 1Iut>en maanwuolralain >Msi'te!l)!)n on hän siten ottanut waikuttawas.i osaa. Laaijenrmissa piireissä on hän herättä- M)t huomiota m.m. Ammunnoillaan pv- liisiasiaa za Lauko-n laMoa ?oskcwissa ky- selyissä. Jonas Castren on meidän maamme lpcnwavilliSten piirien ani haNvoja am- nlattiPÄitiMaja ja on semmoisena ha?- winaisella innolla nseiden muosi^n ku- lu«Asa uhrannut »voimansa waltiolli^i^n asiain scura«miscen ja rkäsittelyyn. Hän tulee epäilemättä wielä (kauan hartaasti ottamaan osaa maamme ^poliittiseen elä- mään. asuus silkIniaÄo:-n -rajoittuu kah:een Kal ewa la^a i n e i!s eon kert>oma ru n o cn. PohjoMa karjaiais-alueilla siuuy' neelsi jää iuskin aincatakaan runon alkuluvnnosta. Mutia pros. Krohn huomauttaa, ei- lä karjalaisten ansio Kalevalan runo?- i hin nähdcn ei silti suinkaan ole <u- ivioitallva wäheinmäiffi kuin toisien heimchen: saavat heidän kautianjsa, ei olisi kenen- sään kiisissä milloinkaan fyntynlji mi tään Kalttvalaa. sek., 11. F. Watheit 2 niin. ^ marunojen aiheet, soiben «MperZ on .. 12. ?l. Bäckström 2 min. 4 ! 3 ollut elslltäwä Länsisuomesta. Nii pf., 13. A. Kyykoski 2 min. 46 sek. Perjantaina MkeMin kilpailuja. 5 0 0 0 in. matkalla saalvutcrliin seuraa?var tulokset: >Wikander 9.47,^! Wickström 9,57; 'Tchrey 9,57,,; Wiinikainen 9,58, 4 ; W'.:iund 10,00, 2 ; Waihen 10,2.1, 4 ; 10,28, 4 ; Strömsten 10,30,... Jää oli pehmeä ja satoi lumirän- i ii ii, joi-cn tuloista ivoi piiää mc mii c a hytviiiä. I ä ä h oc k e y - k i l p a i l u i s s a t orsia in a Ivoiiii Wiipurin „Reipas" Wi:ipurin „J. F. K:n" 7 maalilla 4 ... r ...... ST , . , . . . -ivasiaan. Maikka he eiwat 'ck^ckaan m->taan Wenajan tulo- >a menoa«vlo duuinan Li IIsa i u 11) rt I i i i sn" ä f t f i >i e- muuta tchneet kuin muistissa säilyttä-! käsiteltävänä. .voimistelu kilpailuissa^^ Länsisuomesta ^hiin Mun! ^ . torstaina saawutti E. Kosonen 166,6 kadonneita runoja, oltaiitin heille k:n 2. P. f otmt duumana pisr., ?) N ykiin cn 153,45 pist, O. ia suurss>a kiitollttuudsn welas,a. Ylenet fciefu*teiur Ävcnaian tulo- ;n Strömbern 147,95 pis (Pieiaiin jaksoi, n^oinii pisi., I. Saarivuori 138... . ....... . .. , - . . . ,, . ... liirto 137 35 yi*; ja v? Tammi'ien uikerckxitm, niin lMva itämin e hel- n;nnraijct menot. Älkupcraincn r 1:34,45 pis'.' " posti, eitä karjalaisilla laulajilla on tititjoonan UMtflmfi on siitä hÄvinny: ' Netillä 'ja nojapuilla oli paras E. ollut orilkoinen runollinon lahja, joka j ja nncläpä on ^voittotiliin merkitty Koscnen; hnpyissä F. Tamminen. ' \ Mnenee lsekä runon Piirteiden edelleen \ 3,7 milj. ruplaa. Vajauksctoma meno- ErW tanskalainen on New°NorkiK, !sa haastatellut Pearya tiedustellen hänen mielipiteitään Cookista ja läh. köttäa siitä ^Politiken"'ille seuraa. waa: Peary »vakuutti sekä «Miasta etta ystÄväinsä puolesta, etteÄvät he ole soimanneet tanskalaisia siitä, että nä- mä wastaanottiwat juhlallisesti Coo» ' l kin, joka wieraana tuli heidän kuok- "seen ja> kertoi löytän«n!sä pohjoisna- wan. Toisenlainen menettely dfifi PäiMastoin ollut loukkaus Ameri- kaa kohtaan. SitÄvastoin Peary kot- soi olleensa oikeutettu lähettämään Amerikaan sähkösanoman, joSsa hän ^varoitti heitä uskomasta Cookiin. Se M hänen welwollisuurensa, koska hän wavmaan tiefi ettei Cook ollut käynyt naavalla, waan ainoastaan pa rin päiwämat>kan päästä maasta. Peary kertoi tästä: Asia on niin, että ollessani siellä pohjoisessa tunsin tar- kalleen hänen matkansa. Tiesin mil- loin hän lähti Annatokista ja tunsin kaikki paikat, missä hän -oli ollut, sil lä olin itse kulkenut samoissa paiko is- sa. Tut sin perinpohjin ne 11 eskimoa jorka oliwat opastaneet häntä; nuo- rimman heistä olin nähnyt pienestä pahasesta. Näntä eskimot oliwat ystä- wiäni ja kertoiwat minulle kaikki. Tiesin että Cook oli suunnitellut mar- kansa maan pieolelle, missä hän Swer» drupin neuwosta tiesi olewan yllin kyllin niyskihärkiä >ja muuta metsän- riistaa Tiösin hänen oleman jonkin- ten 'ja virolaisten alkurunojen luo- fioin m ÄallKvaian kokoonpanijan !la'iella huwirelkella. missä hänellä a. täluetellaan 23. Miltei yhtä kuuluisa!^""- ^l"ian sitä nnMempää, s-kan-^Nanhaarojen mukaan oli hupaisat on -mirola-iiNn aines Keilan ker- jdaäristä ikehittssta, M-ka muualta tul- ol^ Tiety-ti hänen täytyi mttpya tomarunoissa: 20. Inkeriläisten alkuperäiset, primääriset runot Alla niin kanan eua^ nayttat,l Ma VönäjältS. ^kehittämisestä että eri runojen yhdis- janviota ei Menäjällä ole ollut 22 tvuoiecit. Tämän -l)hi^j!dessä ntatntt- iatc>an, että duuman bifdgettnviiliokui'.- ia on sitä mieltä, että hallituksen esit tämä tul»- ja nienoarZvio tvo^daa.i Eilen 'ilo 10 a.p. aikojat Euro» 1 imemisestä. Köhitiämiischky saatua p an m e s t a r u u s<t i 1 p a i i u i, 1N"« määrin lähetä uuden aiheen luo- GiPurin luiSiiiitlubin radalla. )lt:>a!etta.toiitttaan on »vaikea po«n- c>li eiinäin Epäedullinen. Lumiräntää!^ oniko l^äoksa sajmasta puusta kas- _ - , satoi melkein to!o kilpailu^jan. Tu- ivaen haarautunut Ivai <nko se tones- k«u,oa sttlttMiety. ylla >en o»oat lokset ol:waK'.n niyös sen innkaisel. kuin hän todella olisi käynyt mttvalla. Miiä siihen maahan tulee, minkä hän wäinää nähneensä, on ^e wain ollut Ellesmeren ja Rignessniaan kukkuloiia, i o ufo hän etäältä on näh nyt. Koko jutusta sain kyllin todistuksia siihen, että tScotf oli huijari, ^e luulo, että hän mahdollisesti olisi itse us- kontu käyneensä n aivolla, >on tyhjää lorua. Sanotaan myös, että hän on mielisairas. Ei hiluistakaan. Jos ie mies on hullu, on hän koko ikänsä ol- Itu sellainen. Ei. asia on niin, eitä 5oko juttua on »valmistettu jo kalsi touotta. Cook -cli kyllin julkea kirjoit- taakseen iMäivillcen. että he awustai- invar retkikuntaa, ja uÄoiellakseen heille, että retkikunnan tulos jo etu» iäteen oli icftvä. Olen itse nähnyt muutamia noista kirjeistä. — Kiellettyä lukemisia. Paino- asiain ylilMiiuIsen »virallisien ilmo- iusten »iulaan on iviimeisten kelnen ^vuoden kuluessa käytännöstä kielletty 1250 kirjaa. miehensä luotetuimpia miehiä, toim:5i»' merkkipäilvä. Tänään, n-.yös kassöörinä. - Vapaa -a-i.i. 27 p on kulunut 50 ivuoua Itua, kun Juhana Wilhelm Snellmci 5 0 0 m e t r i n matkalla: O. Maihiejen, ^ristianiasta. 47'/» sof- 1 N. Srunnikl sf MoÄt.Ävasi.1, i7 :, /s :IV. 4i 5 äctcdjoiK] ^riö.ianiasia, IS -4 / ? / r> 1 1 u V. Tanisten Helsingistä 49 sek. M. Jchanjen Kiistianicsta, 49'/ a se,k. Wi>kan.der Helsingistä, 49 2 / ä sek. F. Vachcn Hclsingis:ä, 49V.-, ;,,f W ta Puusta ymppäämällä istutettu, tineet eri hallitukset itse eikä sitä ku- Taipumus runojen yhdistelemiseen, kaa n ole tarkastanut, jonka tekee mahbollrfefsi kaikille ylitei- i n en runomitta, kuuluu tosin yleensä ^ ... suoma«lais-wirolaisen kansanrunouden ominaisuuksiin. Mukta sen lisAsi edel- j — Välikysymys. .Uaier.t n:fo;rat lyttää «runojen järjestäytyminen warsi- j.j.M duumalle ovälilrujinyficn iin naijdsi jäksck'si toiminiaa henkilöä, jo- jaosta, ,f ull ®;liurn eisnvän oiiu-toii ka tapaulsten >vaihdelleis,sa pysyy sama- .>^älliil.'ö on Pannut toimeen useampia na. ^vangiiiemisia tarkotulsella iir' 5-tcift .Pohjoisilla runoalioeUa, warsinai- ,vangituilta rahaa. !l)ös «kassööril — Iglön kaksoismurha. numerossa mainitiemamine »rangnie nii>stnääräi)s johtunee siitä, «kertoo U. S., euä hcwi»ikeus on muih.ijutun käsitellyt ja tuominnut syytetyt edes- »vasiuuseen. Hovioikeuden päätös puuttunee icrkistusia. joia odoictaan tapahtumaksi näinä päiwinä. ® : ''i. K j®jitm 5vaatimuksesta peruutettiin 1850 annettu kielvo, jonka mukaan suomen- kielellä saatiin julkaista ainoastaan usko n noll ist a ki rjall isuulta. Mi ..--q-r-iM'. M m<jm M>- ; _ 1 Iiioi „„ S , . « ,«« tHMbMriM |iNi. Wilstrom HelitngiSta, 49 2 /-, kcko rmucotnetvlort Mallaani a. Taalla Ntv-kctvaan 'Tlh. Ohrer jUaqensitrtista, 50'/z s. jouimvat kertomarunot, joita eteläni- " iMuffiiomi oli kilpailuun ilnvoitmu- pänä nuoret neitoset laulelelvat, wan- I" tmiut 28 osanottajaa, joista 20 ot:i ihojen partasuitten moi tien esitettä- > o ia a. kch'a!'liiun. Useimmat suomal.ii-Oviksi. Samalla ne siirtyivät m: s el-! ia jäimät >Pois. vuo r e tiiiia TW> Kmlmiii Eskimo: (Grönlannissa oivat hylvin taiiaivia mekaanisissa töissä, jo:i'a huomiaa heidän huonekaluistaan, aseis- iaan ja menheisiään. ^.'enheer oivat k<-,lw laatua. ...kajakkeja" ja ..Umjak- keja". kajakki, jossa miehet lähteivat pyi^dysinsretkille ja jonka hoidossa he oivat ihmeellisen taitasoia, on tehty puisen kehän ymp<iri puiqoitetuisla hlsikeen nahoista. Venheen tai kanoo- iin kansikin >?n nahoista, ja keskellä on n.'in suuri aukko, dnä pntldysläjän ala ruumis siliä mahtuu. Jos tottumaton asruu »venheeseen, niin se hrai kaatuu. Äi.roja on waan ylsi. Apua Tuomesta Ranskan »ul- ?iKKn-uutisig. Jonas Castren LO vuotias. Toissapäivänä täytti KO wuotta ^an- saneduStaija, laSiliedetten Fandidaain JonaS Castren. Hän stintyi be>« mUuun 25 p:nä 1850, tubi ylioPpilualsi 1869, filos. lanbibaattflsi 1876 ja lakitiz- detten landidaatM 1893. Jo ylu^pilasajoillaan oikoi hiin otta.: inmÄaasti o>sa<l ^>oli,tikkaan, ktiulucn punatftmpiin suomenmielisiin, kuten hä- «en 188? juUaiseman.sa lento-kirjaneniin .Mi>lä on oikea ohjelma suomalaisuuden asiassa" osoittaa. 1885 walittiin hänet ensi terran Piippolan tuomiokunnan e- dustajaksi talonporkaissäächyn, jossa hin O ld-B o y s kilpailuihin oli iimoit- liuiiunut 4 luistelijaa, soisia 3 oui Ennätykset oli>wät: wista kärsineille. Fennian hotellissa ^ 5r.v Helsingissä miime lauantaina toimeen-l. Bckl.fheivikt Hel,iiiH.sta, ob / 3 pannuista achajoisista ja iltamasta Skogberg Hel,1ng'S:ä. LI'/- kerty,Ä)t netteHvoitllo 4,429 mk. 61 p. läteniin eilen Helftivgissä olemalle Ranskan pääkonsulille läherettäiväksi suoraan Pariisiin hätää kärsimien l)y- Mäksi. — Toisin siellä. Helsingin Hiihtuklubi on lpäiättäntit lumenpuutteen takia pc- ■niutiaa maaliskuun 6 pi -flsi ailomaiis.i hiihtokilpailut. Täällä jiesti-sunneSsa on lunta taas liiaksikin. Urheilua. Mlipurln taltvikisat. Fr. L:l'ieberg Helsingistä, W/ T , sek. Pilkeluisteiukilpailu 'Suomen iue- : ; taruudesta piiiittyi tttssapäiivän.i. Sunnien mestariksi tuli i» k a n >d e r, joka oli cnsimäinen l.5i)0 ja 5.000 inetr. matikoilla ja toisena 500 inetr. matkalla. Lähinnä mi ■SoHrcy. iiitpflilut «it o.ii f n >ne -> t a- ruudesta p i k »l ^ i S t e l u s > a «sitten oli kalilla »valticpäiwillä 1894:n 'ulotettiin torstaini, jClloitt kilpailtiin tvaltiapäimille asti. Talonpoikaissäädyn' 1 5 0 0 metrin a t ka l l a. jäsenenä oli Castren useassa ivaliolun- ^sakset oliimt: na^sa, m. m. riko»laHiivalwIunna-.sa! >1. I. Wikai«der ^ min. 41V.-> K-" 1888, »ollom otti tchoilkaasti osaa ' 2. Öl. Schrct) 2 M'll. 42^ l /s i c ^-' uuden rikoslain aikaansaamiseen ja Puv' 'Vanhala 2 Niin. 42Vs 1^-, i - °'" lnöti pontevasti kuolmianrangaistuks)n' Zlrömisten 2 min. i?r/ 5 sek., 5. Ä poistamista, muuten paitsi majesteetti- ^Wilkstrröm 2 min. 43 2 / 5 sek., I. rikolsesta. Suurimman huamion hän Zii»iten?in saa-wutti ryhtymällä q>posllsio- niin j<^onpoilkaissäädyn »vanhoja johta- jia. etupäässä kunnallisneuvos Meu>.- Viinikainen 2 min. 44^/, sek., 7. A. Li hr 2 min. 44«/s sok., 8. K. Louhela 2 min. 45 sek., 9. A. Wiklund 2 min. 45V» sek., 10. K. Törnroth 2 miu. Midsä KkleVala» runot ovat syntljncct? ProseÄsori Kaarle Krohnin !->'ijaa leov.a „.Si n ; l eio a l a n runojen his:ori.i'' on nyt ilmentynyt seitsemäs osa, tiiels- katsauls. Siinä herättää erityisiä huo- miola loinen luku: »Missiä Kalelvalait runot rivat syntyneet?" Huomauvettuaan »rakaumulsens.i oleivan, ettei kysyim^s >olc ylimalkaan fclfo Äoleeiimlaan nähden kerrallaan, tvaan ainosöti runo runolta ratkalsta- wissa, mi iltaa prof. ^irolhn teotsessaan .pitikin maiikaa kntakin.runoa koskelvas- sa luMelmMa synHlysyinykseen !vas- tanneensn. Tä»sä hän osiliää main ilhteeiOvedon tutkimustiensa ttÄökiista. Lukuisimlman ja huomattÄvi.mnian ryhinän niuodosickvait epäilemättä — lausuu tekijä — ne Kalewalan kerto- - 80 — se tapahtunut niitten värin, tai tuuheitten kulmakarvain takia, joitten alle ne kätkey tyivät, vaan niissä asuvan ilmeen takia. Miehen koko ulkonäkö ja ryhti puhuivat voimakkaasta, käskevästä luonteesta ja sil missä odotti tapaavansa sitä vastaavan il meen, mutta sen sijaan kuvastuikin niistä masennettu, säikähtynyt katse, samallainen kuin koiran silmistä silloin kun tämän isäntä on ottanut raipan seinältä. Heitettyäni yh den ainoan silmäyksen noihin teräviin, tut kiviin, mutta kuitenkin arasti rukoileviin silmiin, tein minä lääkärinä heti päätelmäni. Arvelin, että häntä vaivasi joku kuolettava tauti, että hän tiesi äkillisen kuoleman uh kaavan itseään ja että hän son vuoksi eli ainaisessa pelossa ja tuskassa. Tämä oli minun johtopäätökseni — vaan, kuten jä- lestäpäin osoittautui, oli se kokonaan väärä johtopäätös; mutta olen maininnut siitä ai noastaan sen vuoksi, että se voi valaista sitä kuvaa, jonka olen koettanut luoda isän täni silmistä. Kuten sanottu, otti vanha sukulaiseni mi nut hyvin kohteliaasti vastaaD, ja jo tun nin kuluttua istuin hänen ja hänen vai monsa kanssa kaikenmoisia herkkuja ja omituisia, väkeviä maustimia kukkuroillaan olevan päivällispöydän ääressä. Isännän — 77 — mahtavien entisajan muistomerkkien rin nalla, että nykyaika tuntui unelmalta ja muinaisuus mahtavalta kaikkea hallitsevalta todellisuudelta. Tie luikerteli eteenpäin ruo hoa kasvavien kukkularivien välitse. Näi den kukkuloiden laet oli hyvin huolellisesti muodosteltu linnoitusvarustuksiksi, toiset pyöreiksi, toiset kulmikkaiksi, mutta kaikki niin suurisuuntaisiksi, että ne olivat kyen neet kestämään vuosisatojen myrskyt ja rankkasateet. Toiset arvelivat niitä rooma laisiksi, toiset brittiläisiksi; mutta niiden alkuperä, ja syy, minkä takia erittäinkin tämä seutu oli niin perinpohjin varustettu, on vielä tähän päivään saakka pysynyt tun temattomana. Siellä täällä loivilla, oliivin- värisillä rinteillä kolioutui pieniä pyöreitä hautakumpuja. Niitten alla lepäsi sen ih missuvun poltetut jäännökset, joka oli muo dostanut nuo kovat kalliot varustuksiksi, mutta nuo haudat eivät kerro meille mi tään muuta, kuin että saviruukullinen tuh kaa edustaa niitä miehiä, jotka kerran ovat toimineet ja työskennelleet kirkkaassa, hy myilevässä auringonpaisteessa. Tällaisen, satumaiselta tuntuvan seudun kautta lähestyin sukulaiseni maatilaa, Ro- denhurstia, ja kuten pian sain nähdä, oli herraskartano itse täydessä sopusoinnussa