i loimina joulukuun 15 p:»Z Ko I4Z ISI0 Suvlmlalft» pusliitt» S«SWS« kassoZLiset! Äte mciltiolliset uh?asitwet, jotka Viimeksi kuluneina n-nosina omat ra jan takaa tsilvzall?mme nousseet, peittämät nyt kauttaaltaan kärsämme tulemaisuuden. Sen jälleen kun Vii me naalit tapahtuimat, on meidän osaksemme Menäjättä tullut mahti- sSanlö, niin sanottu Valtakunnanlain- säödäntö-lau, joka rnStaä kc-nseltom- me sen ikiVanhat, isiltä perityt oikeu det ja Vapaudet, tuhoaa maamme sisällisen itsenäisyyden ja ehkäisee sen omintakeisen, kansallisen 5ehity'.sen. Tämä mahtisääntö on saatu aikaan Menäjän lainsäädönlölaitosten kautta, syrjäyttämällä maallemme pyhästi makuutettu oikeus. Kun eduskunta Viime ivoltiopäitvillZ ei katsonut woi Vansa käsitellä tällaiseen Valtiotekooi' perustumia lakiehdotuksia ja sillä ta lvoia olla osallisena maamme perus tuslakien polkemisessa, hajoitettiin eduskunta sa määrättiin uudet n;cal t to.mi:it!awiksi ensi tammikuun 2.na ja 3:na yöimänZ. Suomalainen puolue on aina kä sittänyt, että hymät Väut Keisaukun nan kansia vmat maamme menesty misen clineht? ja että kansamme on sen tähden tunnollisesti täytettöVä maamm- asemasta johtumat melmolli suudet. Uhkaamien ristiriitojen nous> tua Keisank»nnan ja meidän maamme mZlille, on Suomalainen puolue toh tonut, että Suomen kansan tulee suostua sellaisim Vaatimuksiin, jotka Valtakunnan tcdellisten etujen kan nalta Voidaan osottoa oikeutetuiksi Matta itsetietoisuuteen herännyt kauso ei moi tekemättä rikosta itseänsä wos taan luopua kalleimmasta omaisuu deStaan, esi-isiltä perimästänsä oi'-u deSta yksissä neumoin hallitsijansa kanssa järjestää ja kehittää sisäiset olonsa omien tarpeittensa, taipumus tensa ja oman luonteensa »vaatimus ten mukaan. Se-i Vuoksi pi ?ää Suo. malainen puolue kiinni sit:ä, et'ö Suomen ja Keisarikunnan suhdetta koskemat muutosehdotukset omat rot kaiNamat Suomen perustuslakien mukaisessa järjestyksessä, Suomen sisällisen itsenäisyyden ja kansallisen menestyksen ehtoja häwittämättä. N an kauaa kuin maamme sisällistä itsenäisyyttä Vastaan Vihamieliset Virtaukset määrääwäs :i Vaikuttamat Keisarikunnan hallitukseen ja edus kuntaan, on kyllä matzdotonta Suo> men ja Menäjän Välille palauttaa ehj .ä ja molempia maita tyydyttämiä suhteita. Mutta me uskomme, että Kstsarikannassakin on pääsemä wal> litsemaksi se Vakaumus, ettei Suo men sisällinen itsenäisyys ja menestys ole We5ä;än naltakunnclle ivahin goksi maan päin mastoin eduksi jo kunniaksi Tähän luottaea ja makuu tcttuna siitä, että me suomalais?! msimme omalta osaltamme kdistaö aseman selmiämistä ja meille onnel> lista ratkaisua ainoastaan Suoma laiien puoluem periaatteitten mukai. sellz toiminnalla lähtee puolueemme näihinkin maaleihin. Suomalainen puolue hylkää tämän mukaisesti kaiken sellaisen menettelyn, joka möisi maikeuttaa ralautumi^to Suomen perustuslaillisten oikeuksien pohjall?. Suomalainen puolue was tu-taa siis pyrkimyksiä se'!aisia kuin eräällä taholla Vaadittua s ^ostunta wer>'jen kieltämistä. Tämä kielto ai heuttaisi main mielisalta? ja seka» sortoa. Kansoille tarjoutuu main anihar- Voin sellaisia mahdollisu> ksia nd^is- kunnalltSten uudistusten toteuttami- seer kuin ne, jotka meille puo'i'ym- mentä Vuolta sitten detkisekil amau- tuimat. Matta jos edistystä moitui- siin saamuttaa ainoastaan sella.sillo hetkillä, olisi yhtäjaksoinen kchuuS mahdoton. Hi?tor-a ja tneidä-ikiv kansamme elämän kokemukset t?d saa mat, eltä Verrattomasti sumin csc, kaikistz yhteiskunnallisen ediZlyNen tuloksista on sitkeän, koivinctkin aikoina jatketun ja askel askeleelta edenly. neen työn satoa. Harmoin jos koS- kian jouwu kansakunta sellaiseen a!> maan, ettei se saattaisi maim-unso oikealla tapaa jännittämällä moittoo simesllisiä yhteiskunnallisia j^i talvu. dellisia saamutuksia. Maikeat wal- ttalliset ajtt käymät mielä maikeam- miksi kestää, ja kansakunta moi nii hin sortuakm, jos se olojen masenta mina jättiä suorittamatta ne sisällt- set raranm kset, j ihin siliä olisi tilai suutta. Sen tähden cn kansakunnan melmollist-us udatvssa asemassa ol lessaan tehdä herkeämättä työtä oman kehityksensä hymZkfi. Suomalainen puolne tahtoo, eitä sisällistä uud s- tustyötä on, ruolueemme ohjelmLssa lausuttuja i S mä^r ä kohti pyrkien, tämäkin eduskuntakaudella jatkettapa. Vuomalaiset! Me saattaisimme edulliilmmiKsakin oloissa noitta, itsellemme kansakun nan ormoisen tulemaisuuden ja mcr- kttnrsen ainoastaan omi5tan?al!a suo malais kansallisen yhteistunnin. Me saitan me torjua turmat ja tuho? unin sucmalailen kansollish^g-n yh. diStänilnä ja e!6hyttämi?.ä. I hd m me.tässä mieleen kansamme herättä jän I. V. Snellmanin sanat: „Kan- sallishenkeä saattaa taitutte a, mutta ei murtco, ja hämmästynyt jälki- m^oUma vn näkemä sen kohooman m^-aZta esiin, niinkuin hemi-ilmestys- se.-?, uud sti muodostuneena, mutw ilsesscön samana muuttumattomana henkenä, joka Vuosisatojen mittaan on l .orut itse kansakunnan." A kana, jolloin maan hallitus on k!el?i !uän ja mielcltään w--raitten henkilöitten käsissä, omat suomalai selle kansallisuudelle ja eritoten kan samme kielelle m^imoin saamutetu» oikeudet waaraSsa syrjäytyä. Töllai- sissa oloissa, jos milloink.en, on s;>0' marisen kans-llistunnon mchDista- niinen kansamme tulemaisuuden elin ehto. Suomalainen puolue, joka tie sää syntyneensä taistelemaan suoma laiselle kansalle sivistyskansan asemz? kaikilla inhimillisen elämän aloilla, tohtoo tarmolla jalkaa suomalaisuu- d?n esitaistelijoin kansallista työtä. C«VL»e« äavizosltaiset k««- fslaise;! W:h2miche2'.ms omat koko moail. malle esiUäneet, että Suomen rvarsi nainen kansa ei mälitä maamme mcl- ttollisesi,a asemasia. Olojamme tun- temat tietämät tämän kyllä peräilö maksi syytökseksi. Muita mihamie hemir-e saamat näille syytöksille?? näennäistä tukea, j'Z kansalaiset wä> syne.rä yhä uudistumiin maakihir jäämät niistä pois. Kaiteen Suo men äS?iin?altaiLte-'. kansalaiö-ett iiän- m^i-llincn melmollisuuS on j? näiden w'itte den torjumisetsi saapua mooli uurnille ensi tummikuun 2:na ja Ano päimänä. Äänestämällä silloin Suo malaisen puolueen ehdokkaita ajatt> te suomalaisuuden, suomenkielisen kan san, suomalaisen isänmaan asiaa. Suomalaisen puoluem Valtuus kunta. Satakiliinan Maan- n iljelysscnrml alaiSte» maamieSsesroje» edustajat» ko?o»5se» PvriSs to«l«ka«» lZ ja pätivina amosi maonmilje'ySseiir n esim e', ron. Ltj R. Grönmall seuraan»? sanoin: „Arwoisat kansalaiset. Lydyen Valoisan ajanjakson peräs tä on Suomen kansalle taes lullui raskaat koettelemuksen päimät. Kuler ukkosilmalla toisinaan synkät pilme repeylymät hetkekst, jättäen ouringoll» tilaa piimien lomasta lähettämää? maan pinnalle hyminkin lämpym ö äteitä, kunnes ta S lonkat yh'ywöl, laimaS pimenee, jyröhdykset ja sala mat peljästyttämär eläinkuntaa j ihmislS, nlin on laita tätä nyky Suomea lvc-liiollisen tLtmacnkin. Se synkkä pilmi, jo ?a joitc-kuita wuosi siuen himmensi k^nsollista taimas- tamme, voiStui hetki?e'si, maan ov taos peittänyt näköpnrimme. E-kö rämä pilmi ole pelkkää näkyä, pelkläc !yr nää. Siitä »Skemät salamat tuo^ uostakin melbin, tudoamttiieSti wa - kuttoen kansallinen olemuksemme elon- luuriin. Tuolla lyhyellä loma-?ji.ll » vc.ntii? 'osn alulle suuna cdisty?yr'>!yksic maassamme, tehtiin olottrit -, j lk näy'.iiwäl lupaamilta, muita hcr-nm miötä omat toteuiuneet, ani Harma! vatiin tyvdyttämäSn pSä^ökseen suo- riretakst. Tikatalmi maik^ttaa pykv- ^än edkäisemäSti kaikkeen edistykseen Miltion runsautta uhkun?-? rinta on UkiS edtynys, sen ennen nun riittä net Marat mcnemät nyt torkoit!,ksiin. jotka omat mieraat m- amme edisiys risn^oitle. Maamme kaikki talous- jo ^mi> ty 'olot tästä kärsimät ta, tn!en)a' tärkmään. Entisten routciVuosien sikana ol? !na-iw!ous se ala, joka werr :.:'a '!n däiritkemSttä sai nnnttia wakionkan. atuS a, k2v!an suur>n en mmistö? meren^aksuky^y^ ei t hdo':u heikon- aa. Nyt nöyttää tässäkin kodden "lkman muutos tapadtum.5sa, aina kin kuuluu ääniä, jot'a Vaalimat ^lkraau mahdin sekaantumaan- m>?a- 'aloudellistin ol7>ihimme?in. M t»'nkä ässä kohden tull»an menettelemään, on wieli iie .'ämät ^ntä. Se on j.' kumminkm laaiu hamiit", että uusia 'vuroh-ja miotaloudellisim tark^it-uk. linkin on t-Ää rykyä sangen wai?e« I.? kummi-.kin on maataloutemme n^kylZn siinä asema-?o, että se kipe- isn kaipaisi moimakaSta apua wal- ttnmulzdin puolelu?. Jokainen ma.'n- oNiistoja tsei^ä n5et kokt!uuk!e^!o, Mitenkä muikeissa oloissc: maciN" iizs- 'y? nykyuän on. Työmäen paNm mat nou«seet, työaika on lyhennetty. Vaatimukset omat kaZmoneet, rioä -usta rasituksia on tullut mam omis- tajcn k2n^?ttamaksi, ylellisyys elä- >'.SHsä on kasrzmnaSsa. Ainooötc-M' metsänm^-Anti on monella maanmike Itjällä nykyään se, joka pitää talou. den tasapainossa, jolla ci ole metsää, se useimmiten Velkaantuu; harivalla maanmiehellä lienee nykyään näyt tämänä maksettuja Velkakirjoja. Marinmil elijä kaivoa nykyään enem män tieioia, py?tlzSk?een keksimään keinoja, jo dsn amulla nykyifistS pul- miSta päästä siin, mitenkä saataisiin maatalous tuoltomammciksi. Wiime aikoina on rumettu maaii- oja osittamaan, hankkimaan m^ata ylzä useammalle ma^ttom lle, mutta kokemus näyttää mi'ttaawon siiden suuntaan, ettei täs'äkään ole suurta apua, ellei pie^miljelijä saa toroeeksi ammattiiietoj.7. Pienikään maatila, jolla omtstoja itse mäkinrcn ahertaa, ei valjon byZdytä, ellei miljelijä PY5» y t >t ymmärrä miljellä sitä moimi- oeräiseSti, ellei dän ymmärrä järjes tää k< rianlioiko?an, mi!janmi!j?lyStään mahdollisimman tuottamalle kannalle TimLTi syyn täkden onkin pienten ,!ain syntyminen muutomin paikoin m^^t-i?7,me, esin,?r?!fsi Podianmooll^, ryMlynyt. M'ztawi'iclemän luo» fan ommattisimistyssen t rme tuleekin entädden rätwä väiwä'tä yhä tuntu- mammaksi, yhä kipeämmäksi. Mutta pieni silmäys maamme maataloudelliseen opetukseen on oman» sa todistamaan, kmnka takapajulla maamme pääelinkeinon ammattiope tus Vielä on. Suomen MLatawiljelewS Väestö tekee ylt 60 prosentin koko maan Väestöstä. Tämän VäcStön ammat» »opetuksen hyVäksi uhrattiin mitme muonna kaiken kaikkiaan 1,766,733 mkoa 33 penntZ. Tämä erä on epäi lemättä sargm mitätön, kun on kysy myksessä maan pääelinkeino. Ja ;os sitä Vertaamme niihin summiin, jotka tulemat muiden maamme oppi- taitoksien hyiväksi, piStää maatalous opetuksen heikkous Vielä räikeimmin silmään. Kansakoululaitos sat w. 1909 Valtiolta apua 7,267,703 mkoa 33 p:niä, ja jos otaksumme, eitä kun nat uhrostmat samansuuruisen erän, saamme sen määrän, mikä käytettiin kansakoulun hymäksi maassamme, nousemaan noin 15 miljoonaan mark kaan. Ja Fummi->km luulen maan- Viljelijän ammattiopetuksen oleman yhtä tärkeän maanmilielijälle kuin yleinen kansalatsflViStySkin. O?pi- ouluihin käytettiin wi>me Vuonna woltionwaroja ö.V04,926 mkaa K6 !>niä, mutta se nuoriso, jonka hymklfi tämä erä uhratu n, on haihtuman oicni maatalousopetusta kaipaaman roäeStön rinnalla. Mielä rätkeämmän kuwan maata lousopetuksen heikkoudesta torjooomo maakuntamme. Svtokunnan maa kunnan wäes'östä saapi noin 80 orosenttia toimeentulonsa maanwil> lelykseStä. Tätä Väestöä Varten on olemassa 3 pientä karjantalouS- koulua jc ylsi yksimuotinen maan miettalMkoulu — siinä kaikki. Owat- -ia olot maatalousopetuksen alalla taantuneetkin Viime Vuosina. Kuten unnettua on, lakkautti O'vran laa ,empi m?onwilje!yskoulu Ikaalisissa Vaikutuksensa porl Vuotta sitte, ja näin jäi koko laaja pohjoinen Sata ?unta tlman minkäännäköistä oppt laitosta maatalouden alalla. Maan Biljelysleuran johtokunta on pyytä< nyt iaada edes ykstmuotisetmaamieS> ralivikurSsit tähän osaan maakuntoa, ,a laitin se jo hymät toiveet tästä koululta. Sittemmin tapahtuneet mullistukset maamme hallituksessa ^StimLt tämän tuuman toteutumisen, ia epätietoista on nyt, saadaanko tai milloinka soodaan tämä tuuma tote utumaan. Ja kumminkin olisi poh ois°Sotakunta etusijassa maatalou, dell-Sten oppilaitosten tarpeessa. Tä> -nä laaja ola maakuntaa omaa suu> ret mahdollisuudet edistykseen maata^ o-^iden alalla; siellä omat erittäin aajat alat maanwilje !y ?leen kelpaa! ma naita ja Nykänenkin maanmi! lelys siellä tarmilsisi Voimakasta kehi y«tä. Sen sijaan, että tämän seu< Zun wo makkaimmasta nuoresta ?av- aSta suuri osa fiMyy nykyään Ame ciikkaan, olisi sen tySmoima sidotta- Da kotiseutunsa Viljklemiseen. Huolimatta yhdestä ja toisesta kil -kttämöStä poikkeuksesta, huolimatta n atoloi-den tyydyttämästä asemasta ent es yhdessä ja toisesta pakkakup "»ssokin maokunnoSsl-ivme, täytyy >lis myöntää, että maataloutemme nykyään yleensä työskentelee ahtaissa oloissa. MalituS rahanpuutteesta on ylei> nen: pankeissa on raha kireällä sinä luolimatta, että Vestikään on tullut :>insaostl rahaa puutamcroisla, jotka kvluneen VUk^dsn ajolla omat olleet taivallisen hymäslä hinnassa, ei'ä wucd n' ulakaan ollut huono. H >rwat DorstnaiseSta kans s!a pq«!ywät ny fyilln kaSioattamaon its llem kov>l taalia eli tuntum^mpi? säästöt, joka summinkin on wä tiämätön ed^o kan- a?u> non hnwik'.wo>nnille. Se on -^lttämäiön tur-oa padoina ai o na. Eile; olisi olemassa henk.makuulv-'» liikepä n.aaSsimme, muodostuisi tälä <>ykizä tuskin ollenkoon säästöjä Var sinaiselle kansalle. Mutta rahin v?ä' hyyden täy'yy painaa m iato lauttakin ebkäiStä vr ttel äisyyttä sillä ololla, M käizän sitte on syinyttänxt ylei- len rahanpuutteen, maikka runsaita tulojakin on ollut? Snhcn iuskin luodaan muuta Vastausta kuin että le on ylellisyys elämässä. Mvidakseni todstaa tämön mäit- ee^!, pyydän Vielä waiw!ta kärs> mällisyyttänne muutamilla numeroilla maamme kuLppcl ikkeeStä kuluneelta mu^delta. Suomen koko V enti w. 1909 tek. 2^7,054 344 mk-?a jz koko tu?nn t^. S 367,127,143 mkaa. SiiS t ki Suo- men koko kauppatapplo 110 miljoo- nao; se on: maaSta meni 110 miljoo naa markkaa enemmän ulkomaille kuin sieltä m >ohan tuli. Kun tätä Ahdetta jo on pitemmän aikoa kestä nyt ja Vajaus muost Vuodelta sn lisääntynyt, rn selmää, että sen täy tyy mähUellen synnyttää rahanvuu- teitä. N-hnpmtteen sy7,wmistä jo tätä ennen on estynyt ainoastaan ulkomaiset lai-a», lommoisia ei nyt le otettu. Wenö>älle menneet s^ti- laSmilj-zonatkin omat lisänneet rch^n liuktu^tti?. Rahanpuutetta on toisi naan evnc^.kin ollut, mMt? ulkomoi- set lain^ omat sitä aina tuon tuoS- taki.! poistaneet. Kun meillä tällä kertaa kumninkin cu tekemistä wain maa^alcvdev kanssa, niin kosketelkaamme Vielä muutamia numero t? tältä alalta Maataloustuotteita Vietiin maaSta m. l W9 seuraamat määrät: e äimiä 2,1kL l100 mka»» armosta, kurjnntuot- leita 3^ 936 000, iywiä 963.000, mu o tia 9.232,000. elämiä kaSmeja ja sie meniä 1,183 000 j" k-druutöitä, lan koa ja köysiä 1,966.000 markan ar mosta; yleensä 49,458,(M markan edeStä. Moohin luotiin toas: kor- j'" 300000 markan, kariintuotteito 9.7?^ "l>0. jymiä 88.832,000. kasmik- si, 3,043 000. h.delmiä 4.896.000, !uit>i. h >rj.,ksia ja niid-n teoksin 2,46^.000, muotia 16 764 000. elämiä ka«weja m siemeniä 15.560.000, vuu- ^-neita 3,192,000 ja vuumanuketta 2 499,000 mkan ormoSto; yhteensä 147.293,000 markan edestä. Jns ->mme o ia lukuun miety-ä vuutoma- roita eikä ihan kaikkia tässä mainit- tuja tuontieriä, tulemme siihen ma sentamaan tulokseen, että maatalous tuotteita tuotiin maahan noin 90,000,000 edestä enemmän kuin mitä niitä Miaöta mietiin. Merkillisin tuon?ierS on rvilja, jonka määrä nou see yli 88 miljoonan, ja siitä on ok sin niwjauh?ja tuotu maahan yli 3l miljoonan armosta. On tod-llakn hämmäStytt>!mää, että köyhä Suonii kul-ttaa näin huimaaman määrän t/tä y'el!ikyystam^raa. Mutta sik sipä näkeekin vehnäleipää kovpitta- wan joka kylässä ja menekki on mai nio. Sitäpaitsi Viljantuonti on Vuosi Vuodella huimasti kaSwonut. Kar jantuotteitten Vienti on wuost Vuo delta Vähentynyt, joka Viittoa sichen, että kotimainen nautinto sillä alalla on kaSmanut. W. 1907 teki wow mienn 36,6 miljoonaa, mitme Vuonna 33 ,9. K hwta tuottin wi me muonna 15,750,000 mkan, sokur 'a 16,723.859 mkim ja Viinoja 6^43,008 markan armosta. Snrtomaalamarmssa yksin nouttttiin 3 miljoonan edeStä enem män kuin mitä Voista saattin. Muita esimerkkejä mainitsematta. Ellet tä> mä ole tuhlausta ja suurta, niin sil loin ei mikään sitä ole. Puutawa rmsta t ^sin saatiin tämän luätsi Vie tä 138I00.000 ja vuumanukkeesta ja poversia 42.497,000, yhteensä 180.697,000 mkaa. Multa tämä puu tllmvra ei ole nykyisen mieSpolmen työn tuotetta, ja sitä patlfi on pal jon yisityismetsiä myyty ylt vuotisen ltsäkaSVun, ja on sns nätn wähew netiy maan pääomaa. Sodznkymmenen miljoonan wnofi> toppio si mäin edessä on tosiaankin syylä rumeta tuumimaan, mtstä opu tähän on savtama. Hutkaisema wi!l janluontt maahamme on omansa saa maan maatannljeleVän Väestön tvu> mimaan, eikö tässä maassa ole mad dolliluvs edeS osapuilleen tyydyttää omaa Viljan taimetta, ja eikö ennen koikkta ole a ka rumeta supistamaan iäällä ylellisyyStamaroin käyttöä? Olisi aika maanViljelijäin rumeta perustamaan osio- ja myynti-osuu^ kuntia, jotka paremmin kuin tähän asti kekiNäisimSt kaikkia pienempiäkin maatalouden haaroja, kokotsimat täh reetkin, ettei tarmitM esim luista ja farmista maksaa ulkomaalaisille 2^/, miljoonza wu "de5sa Kuten edellisessä näkyy, ei maata> loudellmen «'emomme ole loistama, ja sitnä Voidaan paljon korjauksia tehdä. Azaltiopäimillä cn tehty esityksiä maataloutta rasittamat» kuormain helvottamiseksi, mutta eduskunnan nykyisessä kokoonpanossa on sen jä senistä lähes totnen puolt asettunut maataloudelle Viholliselle lannalle ja osa on sille Välinpitämätön. Halli, tukselta ei ole suurta toimetta. Näin ollen olemme siis pakotetut omilla Voimillamme ponnistamaan. JoS heitämme turhat puolueriidat ja l>i tymme yhä kiinteämmin yhteistyöhön kansallisella pohjalla, pystymme Var maan asematamme parmtomaon. Totmokaamme, että miimeatkaiset pyr klmykset yhdistämään maakunnan sm molainen heimo yhdeksi, yhteisiin ponnistuksiin, toteutuMmat. Dtzteineil deimoushenki herätköön. Simä on kansamme huomen, siinä maotalou temme!>n pelaktuö. Siinä t aimossa, että tämän päimän keskuS>elut tuottawat hymiä tuloksia ja alkuunpanoa maatalouden aseman paran to mii ekst, vl siivot portaana Int tämään meidät yhteen, julistan ko kouksen omatuksi. Koko-ikiessa olimat edustettuina seuraamat maamiesseurat: Eornoen, mao»iw'Ijelijäl I M ko a ja W. Wul polo; Euran, K. W >he ja F. Löh een oja; H^riamcllan, Ni-lo Laurila ja A. W. Sucim-; Hinnerjoen, F. Tan ner; Honkilahden, W. Louh>; Huit n«ien, H. Jturmel-i ja K. Härkä ä: Ikaalisten, metsärho donneuVrja A Tuuri; Jämijärmen, maonmiljelität E. Hmttu ja maamiedenneumoia A Sipilä; Kankaanpään, kansanopiston, lohtaia I. Torwelamen ja maonwil> jelijä I Pä wike-. Karkun, maamie denneumoja I. R >dol ; Kaumatson, maanViljelijät W. M-Kouhi ja E Suominen; Keikyän, Kalle Tala Mulkku!", F Kar^o, I A rmen jo I. Ala.Mak.lä-, K i?an, W'h!or- T"l-; Kiikoisten, F, Vli'orpe!c>; Kmkoisten, ^)rjö Kalli jz Kalle P nomöki; Koke mäen, ogronoomi H Tor b rg, maan. milieltjät A. Juulela ja K. Hallamaa' Köyliön, K. E. W»or: L<ipw, I Länne, I Pertola ja N, Tuomol, LaSsilon, I Korke ki.SU j> Nom^-r: L-mtan, Br. Hud, ja F. Kallis Lamion, K. Poh ala ja I. Mänty >naor>: Mouh järmen, W. Raumo N kM'li, I P Uojoki ja I Hiljo- ne ; N ornorkun, W. Lobri; Pav kanon, mavm ehenneumoja A S'vitö; Pimar'un. maa^miljelijät D Wiro ja F R >^si; P> r n m^oseur^kun^an, Edm. K-apel' ja K. Kyöstilä; Pun- kolmtumen, I. W?ha-Jvk^ Rau- mun, Eskola; Säkylän, F. J^atkolv; Tyrmään, W. Hounic; UlVtlan, A Aie^talo, N. Watnw-M»llila ja P. Palln; Mampulan, Martti Raumola ja H I. Simula ja Miijakkalan, Fr ns Howeri. Jaettiin sitten palkinnot kokonais ten maata'ouksien kispatksla Jkaa listen k!h'akunnoSsa. I ryhmässä (miljelyspinta-ala 15 — 40 h ) saimst II palkinnon 100 mk ia kunniakirjon tnlollilet Fr?nS H kumäki Jkoalisis-a, A. Pentti Jkaa. liasta ja W. Rytilä PorkanoSta; III palkinnon 50 mk talolliset I. H. Holmström N rwi KankaanpääSlä, A. Ki>kka Kormialto, I. Lahdenta- uSta Parkanosta, M. Komonen Par kanosta, W. Wänni Ikaalisista, K hawer« ^kaalistSta ja torov»ri T. i?kala JkaalisiStc; ylimääräisinä palkintoina 40 mk talolliset I Sou t>o Ikaalisista ia 25 mk N Koskela Parkanosta, W. Ai'nen Ikaalisista ja T. Mimyllymaa Ikaalisista. II ryhmäsiä (wilielqspinta-ala 2— 15 ha) sni II palkinnon 100 mk Vuok raaja I. W. Tuomijoki-Rauhala Jka« lisistä. Ensimäisenä keskustelukysymyksenä oli johtoja S. Rydmanin aluS- tama kysymys: onko mahdollisuutta wäk>rehuja korianruokinnassa Väben- tää runsaammalla palko!aSwien käy töllä? Lvhyehkö aluStuS puolsi pyrkimys tä kysymy'sen osottamoan suuntaan pitäen kuitenkin oStamäkmhujenkin käyttöä kaumon taroeellilena. Keskustelussa Tormelainen lousui, että TonSkoSsa on Voimakas litke käymänsä oStomäk rehuja maS- taan. Kansonopistonjohtaja Sö der- gavrd on puhujan läsnäollessa erääs- iä kokouksessa tehnyt laskuja, jo den mukaan et niitä kannata hankkia, koska tulos ei ole taloudellinen. Lan. ta tosin saadaan Hywä6, mutta hyö dyllisempää on oStaa suorastaan lannoituksineita kuin käyttää lehmiä lantako"eina. Ca,a'der sanoo, että tarmitaon yhtä paljo mun nmalku- N'sta ruoassa kuin madossa on. K«>llner siroo samalla lailla. H nd< hede taaS on sitä mieltä että joS ahdot w r sna lehmästä niin anna munaivalkuaisto, pS takdot maitoa, ole warowainen munamalkuaisen an nossa. Suomaltisenkin olisi siis oi tawa warowainen katkellaifun pannu kakkuihin nähden. Sipilä mainitsi useita esimerkkejä tlman Väkirehuja ruokittujen karjojen tuotannosta osottaen, muen tulolle silti owat erii-omaisia. Siten oli eräällä tilalla Rautamaarassa m. 1903 keSkilypsi 1,937 kg ja w. 1909 1,966 kg tlman Väkirehuja. Samom vt» erään tilan laita Hankasalmella 2,067 kg keSkilypsy saatiin, Vaikka Väkirehuja oli Vain 36 kg lehmää kohti. Piti siis selmänä, että kysy mylseen Voidaan Vastata myöntä- VäSti. Puumala: MaanViljelijät ei> wät Vielä Vtljele sellaisia rehuja, joissa tarpeeksi oltsi lyppiyhdiStyksiä Lehmä taos antaa joka maitoklossa määrätyn paljouden typpeä. Lchmä et ole typenkerääiä. Ne kaipaa siis ruoassaan ainakm saman typpimää rän kuin se knalleissaan antaa. J^j nyt tatdolaan kakkuja Vähentää, on polkokaSmten Viljelys saatama monin, kertaisiksi. Hra Sipilän mainitse milla tilo-lla se Varmaan on ollvt runsoS,mutta Satakunnassa yleensä ei. Karsten: Kyllä nyt wielä tor> Vitaan Väkirehuja. kun kerran le!z> mistä aijotaan maitoa saoda eikä ly pellistä rehuja ole. Heinissä tulee munamalkuamen liian kalliiksi, koska ni,tä täytyy antaa paljon. KehnyS lyllä on ohjattavia kysymyksen osatta maan suuntaan, muna vikaa kuluu, ennenkun tulos on täydellinen. Salo on kokeillut ja mäkirehujen Vähentämisiä Voinut toteuttaa. Nyt antaa V, kg Vähemmän Väkirehuja kuin ennen. Tämä wot tapahtua li iäämällä palkokaSmeilla. Mutta se edellyttää Voimakasta Viljelystä ja runsasta työvoimaa. El oteta itse siementä ja oLto tekee kumminkin Viljelyksen kolliil si. Olisi Vähitellen pääSlamä toimattuun suuntaan wot> maperäisen Viljelyksen amulla. Al e St alo sanot, ettei yhtäkkinen muutos ole koskaan terweelliS!ä. Piti vhtä kalliina pa kokaSmien siemeniä kuin kakkujen ostoakin. Tek» 2 w sitten kokeita. 12 kg maapähkinäkö!- kuja lisättiin ja Vastaama määrä kaurajauhoja Vähennettiin. Maito nousi hymin konliattawasti. Marotti Vieläkin liiallisesta muuttelemisesta. PalkokaSmeja rumettakoon Viljele. mäiin, mutta Vähitellen. Grönlund piti kysymystä pal> jon pulmollisempana kuin yleensä aja. teilaan. Mainitsi, että karjaa hymin moidaan ruokkia ainoastaan kotore- dulla ja Verrattain hymällä tuloksella MtUilän til La antoi kori^ muutoma wuosi sitten kot ruoolla 2.600 muost lypsyn. Korsirehur» o'inta oli kuiten- kin epätaloudellinen ja kairasi jrsiakin määrässä kakkuja. MunamalkuaiS aineita ol.si siis mielä syytä k«Zy'töä, Kakkuja olisi käytettämä eikä rehu- jauhoja, koSka edellisessä maksaa mu nomalkuainen 1: 50 ja iälkimä seS'ä 50 p. Meille tuodaan 15.000 tonnia kakkuja. Tanskaan 600,0l'0 tonnia. Suomen lehmät soawal siis toistoi keksi mitättömän pienen erän kakkuja. Oman kokemuksen mukaan cn 500 kg lilälypsymäörä saomuteltama, tun on kakkuja ennen käytetyn rehun li> läksi käytetty, m-nkka paikokoswtwil jelyskln on leminnyt. Tormelainen s noi, että Tans- kan kokemus ei kehota mei'ä buökkää mään kakkutulman syliin. Sörder gaord kyllä duom^st, että maito määrä on möhempi, mutta sen tolou deU>nen puolt ei ole huonompi. Rahola edd'ttt, että k uran jou'koon kylmettäisiin sSänliöllilestt polkokaSmeja, mieluimmin cikoista derne:tä. Siten on saetu hymiä tu lokfia. Rydman selltti, et ä usein kojeet äkkinäisten rehunmuu'oSten talia or tamat huonoja tuloksia. Kerwi, mi ten Männin tilalla tohti ri v. Mentiin 'okeet menimät myttyyn juuri tästä syystä. Keskusleluz pidettiin Vastauksena kysymykseen. Seurasi sitten esitelmä sokeri- junrikaSmimiljelyksestä. PrrfeSsori Göstä Groten felt in läbe'tämän esitelmän luki agronoomi I. Laitinen. Teemme siitä selkoa eni! numerossa. (Jitketaon) MIZ »Ms. — afiat d««massa. Peter^burg^r Z itungm mukaan tulee duuman raha-usiain Valiokunta Vielä ennen joulua lopullisesti käsittelemään soliloZmiljooneja koskemaa lakiehdo tusta. — SaweltSjapaM»«ot. Se naatin asettama komitea, jonka teh- tämänä oli antaa lausuntonsa, Val tion palkintojen jakamisesta kotimai sille säiveltäjille, on ehdottanut sä- weltäjä Jean Sibeliukselle annetta- Vaksi jaettamina olevista 2.500 mksta 1,500 mk ja sämeltäjä Lemi Madetojalle 1,000 mk. Mutta koska oopperasäw?ltäjiä S. Palmgrenia ja O. Merikantoa ei ko mitean mielestä kohtuudella wc» jät- tää palkitsematta, niin ehdottaa ko mitea heitä Varten myönnettämäksi 3,500 mk tasan jaettaivaksi heidän kesken. Huomioon ottaen kotimaisen sämel- taiteen ilahduttaman elpymisen, on tuskin luultomaa, että Valtion Vuo tuisia palkintoja jaettaessa tulisi ole maan sävellysten tai sämeltäjäin Vä henemistä, pyytää komitea senaatin kirkollistoimituskunnan myöläwaiku- taSta siihen, että puheenaolemaan tvr- kotukseen myönnettäisiin Vastedes 5,000 mk. Komiteaan owat kuuluneet herrat H. Klemetti, E. Katila, R. Kajanus ja K. Ekman. — G»v«e» »e»i«ie»touln. Helsingin laimanpääitik öyhd stykien puolesta jätettiin maanantaina se naattiin anomus, joSsa pyydetään ensi muonna peruStertamaksi aiottua „Suo- men merimieSkoulua" Varten 75,000 mk kerta kaikktaan perustamtskusian- n»k>lin ja Vuotuista ylläpitoa mor en 86,250 mk ensi ja kahta seuraamaa Vuotta Varten. — Walt!»n kala t«s?»mitea o» parhaillaan koolla Helsingissä wii meiStelemässä töitään. Komitean laaja mietintö Valmistunee paino kuntoon jo tSmSn Viikon kuluessa. Senaattiin jätetSän se maSta sitten kun se on saatu painetuksi. Mietintö tulee sisättämään m. m. ehdotukset uusiksi kalaStuS- y. m. sen ydtevdessä olemia astmta koskemiksi uusiksi ase tuksiksi. Tulemme si'.tä mietinnön lo pullisesti Valmistuttua tekemään yksi tyiskohtaiseSti selkoa. Venäjän alamaisten saat taminen oikeuksissaan Mentvertaisiksi Tuo men kansalaisten kanssa. Uusi latt aSt»« voimaa» touko?. 14 p:«ä ISZl. Pietarista, jouluk. 1!'. p. Wal takunna, duuman laktasiainmaliokunta on hymäksynyt lakiehdotuksen Menä jän alamaisten oikeuksien saottomi sesta yhdenmuka siksi Suomen kansa laisten oikeuksien kanssa. Ileiske?. kuSielun aikana esiintoimat VvStuS. tuspuolueiden edustojot samoja Väit teitä kuin kemäälläkn lakiehdotusta poddittoessa yle smaltakunnollista lain säädäni öä kosk»wan keskustelun yh' teyd^ssä. Siirtyminen lakiehdotuksen yksi y skohtaiseen käsittelyyn hymäl syitiin kaikilla äänillä 4 mas-uStus puolueiden edustajain ääntä maataan. MSHemmiStö, pitäen lakiehdotusta perustuslain Vastaisena, ei katsonut vuoles'aan mahdolliseksi ottaa os-^a lakiehdotuksen yksityiskohtciicen käsit telyyn, maan poiSiui iSlunnvSta. U°- sityiskohtaiseSsa keskustelussa hymak- syttiin seuraamat muutokiet: 1) sotopalmelukseSsa olemille on sSilytettäVS heidän woimassao!ewot etuutensa, mitä tulee Verojen maksa miseen, sekä on Suomen kansalais oikeudet ulolettama myös heihin; 2) suomalaiset ja yleiswaltokunnal- lset oppilaitokset owot saatettamat kesinään tasa-arwoisiksi! 3) hallituksen ekdotuö tuomiopai- kaSta sellaisissa jutuissa, jotka koske- Vat Vastustelemista uuden loin toi- meenponoSsa, on ulotettoma henkilöi hin, jotka suullisesti tai painotuot- teitten amulla omat tehneet itsenlä syypaiksi kysymyksenalaiseen wastus- telemiseen; 4) mustalaisia koskemat suomalai set säädökset owat Vanhanaikaisina kiimoltoVat. Ky'ymys juutalaisia koskemien ra- soittamien säädösten sä-lyttSmilkstS sai sellaisen ratkaisun, et ä wol>o?unta päätti 10 lokakuulaisen ja yhden oi keistolaisen äänillä 9 muutamastaan puoltaa nä den säädösten mcimaSsa- pysyttämiStä. Natklonalistit olimat si ä mieltä, että juutalais, ollen Me näjän alnmaisia, myöskin Suomen alueen sisäpuolella pysymät Menäjän kansalaisina ja owat oikeutetut naut timaan kaikkia niitä oikeuksia, jotka heille kuulumet. Uuden lain Voimaanastuminen on määrätty toukok. 14 päimäksi 1911. M Ii x, Kankaanpään kansan opiston arpajaiset. Joulukuun 30 pnä toimeenpanee satakuntala nen osakunta, niinkuin tunnettua, orpoja,s--t Pirin teatte rissa Kankaanpään kansanopiston hymäksi. Suomalaisen ylioppiloSnusriion kauniimpiin harrastuksiin on aina kuulunut kansannuvrison kököttämistä torkMamien stiv'.Sty5pyr Möien edis täminen. Vuosikymmenet kansallisen simistystyön ajalta sisältävät tästä monra kaunista esimerkk-ä Tämä simistvnesn nuorison epäitsekäs kan- sanwal>stushorrastus on aina berät- tänyt lämmii tä Vastakaikua ivar- demman polmen mielissä. Nuorten innostus on siiden tarttunut ja saat tanut sen tarjoamaan auliin ja tuke- man kätensä nuorison yhteishymää tähtäämien puuhien kannattamiseksi. Nätn nuorten ja manhempain kansa laisten yh eisen innaStuklen tulr ksena on monen siivmysahjon kurNdirsi kohoteltu, monta mal^n iietiä hedku- mana pidelty ja moni tiedon kipinä 'olomaihin sinkahutettu. TM aikaan saamaa, uhrautumaa innostusta tarmtaan simisty^työs- sämme vhä edelleen. Ja sitä meiltä tuiee lähin tu!enwisuus ehkä erityi sesti enemmän kysymään, kun halli- tusherramme eiMZt me dän anna omia moroiamme malMiis^yrintöjemme kannattamiseksi käytiää siinä n ää ?ä»sä kuin tahtoisimme ja kuin muuten moi- imme tehdä. KansansiiviStyZlaitoksist^mme owc t kansanopistot koko olemassaolonsa ajan tar>vinne»t mapaaedtoi^en ulz- r uwwa,suuden lämmintä hoimaa. Ne koko luonteensa puolesta, ne kun pääasicsa pyytämät oppilaiitcnia iel»un kylmää lukuisien hymäin ja hyödyllisten harrastusten siemenet, olematta samalla Valmistuslaitoksia mitään määrättyä elämäntehtämää Warren, omat sellaisia, että ne hel poimmin jäämät tlman rtittäivää Vi rallis?» aineellista kannatusta. P?bjo>S.Satakunnon kansanopisto Kankaanpäässä edellä monen muun lmolenpitoamme torwit!ee. Se on nui^ri laitos ja olusig olkaen on ke ontunut taloudellisessa ahdinkotilassa taistelemani, hvol'matta siitä, eitä oppilasjoukon runsau» on osottanut en tarpeellisuuden ja merkityksen. Maakuntamme ylioppiloSnuoriso. Satakuntalainen osakunta, on tadto- nu sekin okaltaan jälleen ottaa osaa tämän PohjoiS-S^takunnan kansan opiston taloudellisen ahdinkotilan tor jumiseen. Sitä Varten toimeenpanee e orvajaise? t. k. 30 pnZ. 3tä den menestykseS ä maStaamaan se pyy'ää kutsua Satakunnan maa kunnan mäeSi öä. Se tekee sen luot taen siilien, että tämä mäeStö oimal- taa kansanopistonsa merkityksen ia siten kukin oman kortensa arpajais- ten hymäksi kantaa. ZtlKl« ZaarnPll!. AMnsjotoivtisto Toruss». Eerikinkatu s. Puh. 454. ö^^toiteudennotario ^°wioiteuden- kanstistl Santeri TaarnUoki Siis, muodostakoon kansan kos tinsa käsi nämä arpajaiset sellaisiksi, että ne waStaawat odotuksia, osal- toan torjuwat Kankaa pään kansan opistoa uhkaamaa aineellisten Varain puutetta. Liottakoot uhkea woittowarasto jo myydyt ennakkoarmat, että mao kun nan ylioppilasnuoriso ei tvrhaan ole kansansimiStyStarkotukseSsa Satakun nan maakunnan kansaan Vedonnut! Karhulaimn. MeijerMitto Peuran kokons pidettiin Porissa »Pirtillä" Viime tiistaina. Aluksi opettaja M. Oja nen teki seimää liiton toimikunnan toiminnasta Viime Vuosikouksestu alkaen. Tilintarkastajille pää elin maksaa paitsi matkarahoja 10 mk kullekin kerta kaikkiaan; toimikunnan jäsenten palkat sitämaStoin pidelään ennallaan. Johtokuntaan u?al>tiiin sitten eroivuorossa ollut opettaja W. Oksanen uudelleen ja maanViljelijä O. Mennon tilalle maanmiljelijä öt Juusela Kiukaisten Paneliaöta. Toi mikunnan laatima ehdotus ensi eduS tajakokouksen ohjelmaksi luettiin ja hyVöksytttin. Niinikään hywö!syttiin toimikunnan ensi Vuotta war:en laa tima tulo- ja menoormio. Liiton ilmoitukset julkaistaan MaitotnlouZ lehdessä. E ^si muonna tulee toimeen- vantamaksi kilpailu woin- ja jään- säily yzhuoneid?n kuntoisa» desta. Ko kemäen mejerckoulun jobtakuntaan Valittiin nimismies R. Rosenlind, opettaja W. Oksanen ja maisteri A. Sauria. Tilintarkastajiksi wal't iw O. Sevpälä Kiikasta ja La"ri Hirs- iärmi Tynväältö; Varalle N. Re.kko ja I. Huilu. Pyttynäy.telyssä, joSsa palkint''- tuamoreina toimimat maisteri G. Bredenb rg. konsulentit A. Rosenberg ja M. I. Collan sekä johtaja Par- iviala, saawu'tiwat eri meijerit seu raamat tulokset: EZ- s Punkalaidun 14,s 12 astian maku Sammaljoli 15,210,5 samea ivolaw?si epävuhd. happo Rauma 13,? 11,5 ruosteen maku H r omalta 12.^ 11 kitkerä Hämeenkyrö 14-12 Kokemä'» Mcrikormia W'»mpula Lappi W rm^la Kullaa K rkku Kiikka Hinnerjoki Kaumatsa Panelia Kiukainen Muojoki Pori Jllo Nakkila Lopensalo Lomia Eura Kokoinen Ikaalinen eväprhdaSta hiukan kitkerää 14 s 11 14.812 12.412 14,i 13 13.713 15,711 ,7 epäpuhdasta 13,-10,5 keltapitkkuja 14 11 ? hiukan kitkerää 13.' I I,s hiukan kitkerää 13 -11 hiukan kitkerää 14,4 11 epäpuhdas maku kitkerää 14,9 ll.s keltopilkkvjz as tian maku maidon maku 14,-11 15 s 13 15,° 11 14 .i 12 14,11 13.. 12 14.«11 suolasen kitkerää epäpuhd. maku kitkerää 14,- 11, kitk-rä,epäpuhd. 15,s 11 p lkullisto, mai don maku Metsämaa 14,. 11,,. hiukan kitkerää Näyttely oli järjestyksessä 4:S jonka Piiriliitto on järjestänyt. Näyttelyn jälkeen julkaisi toimi kunta tulokset kokowuotisist2 näytte lyistä ja jakoi palkinnot seuraalvaSti: I palkinnon 20 mk. Nakkilan osuusmeij. arwost.-pist. 12 Lapin „ „ 12, Kiukaisten „ „ 12 II palkinnon 15 mk. Merikarmian osuuSm. ariv.-pist, 11. o Kokemäen Low>an Marmalan Wam pulan Karkun P nelian Jilon Muojoen Ikaalsten Porin H rj iv llan Kuvaan Kaumatsan Lopen-Ea'on III palkinnon 10 mk. Kiikan osuusmeij. ar«ost.-pist. 10 K ikoisten „ „ 10,2 Kirjanpidossa jaettiin palkinnot seuraamasi,: I p. 20 mk Lopen-Salon 0. m. L uri Hir^järmi: Il p. 15 mk ^talkitan o-m. Lauri Teinilä: III p. 10 mk Kokemäen o.-m. FranS WLi>lä. U .7, 11,75 11 .7. lt. 11, v 11.0 11, . 11,W 11.'Z 11,'- 11,- 11, o 11 11 - Tuomalaise» N«ija« ko- I»«kse«sa miime tiistaina oli run- s aSt» osanottajia. Kun alu?si oli yhtelsesn laulettu, piti ylioppilas Heikki Paloheimo esitelmän Valtiolli sen asemamme muodostumiseen Vai kuttaneista seikoista ja tapahiumiSta. Netti S. Tuukkanen ja opettaja S. Sampola esitttmät urkuri K, Alhon säestäessä kaksinlaulua. Nuijan leka- kööri lauloi useita lauluja. Maan Viljelijä P Sallinen alusti kysymyk sen Venäläisten oikeuksista Suomessa. Asiasta laajasti keskusteltiin. — EfithsliSta Porin Kaupun- ginlvaltuusmiesten kokouksessa tors taina, joulukuun l5 päiivcinä 191V kello 6 i.-p. I) Pöydällä olem.i kysymys kah deksannen kailpunsiinosan tonttien täyttämisestä. >ia,isakoulujok,tokliiiiian kirielinä. koskema tomu iiniikoneen hankkimista. .y Ntaistrantin kirjelmä ynnä kau^ punqilipalmelijain palkankorotusano^ MilS, 4) Rahaloinukainann kirjelmä, kos kema työnmälitystoimistoii perusta mis- ja ylläpitokustannuksia, 5) Maistraatin ehdotus tulo- ja menoarivioksi Vuodelle U'l l. ti) Malilaan jäjenet eroamisivuo- rosia olemien sijaan ynnä puheen johtaja ja marapuheenjohtaja raha toimikamariin. 7) Malilaan jäsenet eioamisivuo. rossa olemien sijaan uniiä piche?,,, johtaja maimaishoitohallitiikieen, S^n jäsenet termelislaulatini taan, Tni s,n sataiiialiallitiitsecn. l") S.n s-.n liolhonslaiitaknntaan. >>) Tm sm sähkölaitolsen halli lntseen. l2> Z-n sm kansakirjaston jo luk» salin johtokuntaan, I H 5,n s-n kasivatuslantakiiiitam, t t) Sui sm kiinnansanaalan joliio. kuntaan. 15) Tm p>i puutarhalaurakuiiiaaii. 16) Sm sm majoituslautakiintaan. l?> S-n s,n Reposaaren asioita ivalmistaivaan maliokuntaan. 1>>) Lm sm työnmälitystoimisioii johtokuntaan. 19) L:n sm työmäen opews- ja lnentoknrssikomiteaan. 30) Sm s.n paloasiain lantakili, taan. ^1) S:n sm Satakiinnaii museon johtokuntaan. 2^') Lm sm kauppakoulun johto luntaan, T.ii sm teollisuuskoulun johto kiintaaii. ^i.» Lm kaupungin kiinteän omai suuden tarkastajat. 25) Lii kaupungin irtaimen omai suuden tarkastajat. 2«^) S:n kaupungin rahaston nel jännesmuoden tattastajat. 27) Pöydällä olema rahatoimita- niann kirjelmä mmä hemosrasmatus yhdistyksen anomus maa-alan luo ivlittamisesta kesäkilpa-ajorataa Var ten. 2^) Kansakonlujohtokunnan kirjelmä ynnä neiti Jona Erikssonin eläke- anomus. — T«r«» lääni» pohjoise» «aaltpttri» keSk«Lla»tak»»- «alla oli kokous maanantaina, jol loin esitettiin uudelleen miime kokouk- iessa hyljätty Kristillisen työmäen- liiton Kiikoisten ja Kiikan lista v:o 42 korjattuna. Lista hyijätttm tällä kin ker:aa, sillä keskuslautakunta kat soi, että ValitsijoykdtStyksen asiamies, j> ka korjauksen olt tehnyt, ei ollut sii hen oikeute>w. Maalilaskupaikka tulee tälläkin ker toa olemaan LääninmaamtUauskont- torin huoneuStoSsa. Uudelleen kokoontuu leSkuSlauta- kunta t. k. 19 pnä, jolloin hymäksy- tään Vaaliliitot. —Z5a«?pa>ap«!aiSkoulu täällä alottaa toimintansa ensi tammikuun 15 pnä. Kzuluun tulee kaksi osastoa. LuIajärjeStySsuunnitelman mukaan annetaan koulussa opetusta suomen kielessä ja kauppakirjeenmaihdoSsa, kirjanpidossa ja kauppa -opissa, kaup- palaSkennossa, kauppamaantiedossa, taloustieteessä ja kaunokirjotuksesss. Ruotsinkieli on Vapaaehtoinen. Opettajiksi tulemat tohtori H. La gus, maisteri F. Härmä, maisteri A. Söderholm, joista tri LoguS on kou lun johtaja. Taloudenhoitajana toi mii pankinjohtaja A. Hammarström. — Eläke. Ulmilan kihlakunnan henkikirjoittajan Jlmn Olloni-waina- jan leskelle Ida Milhelmina Otsonille on myönnetty 560 mkn Vuotuinen eläke. — Wefika»huöta lvavaakfi on Ruotsin tcuppvkellegio julistanut Uudenmaan sekä Turun ja Porin läänit. — NaaSt»wa»?ok»»!seAsa tä nään torstaina klo 1 päimattä mait taan jäsenet Verotuslautakuntaan ja tarkastuslautakuntaan sekä kaupungin tilien tarkastajat. Huomenna perjantaina klo 5 i p. määrätään meroäyriperuSte. — Pori« »«otfalaisei owot puoluekokoukleSsaan päättäneet Val tiollisissa maaleissa äänestää „viior- suomalaisia" ehdokkaita Hannulaa, Liliusta ja Härkälää, kertoo „Björne- borgZ T'dntng". — Tulipaloja. Eilen klo 2 ai kaan l .p. pääsi tuli irti Ulmilan Kt.a ?markusia puuseppä Pekka Peso- en omistamassa asuinrakennuksessa, joka kumminkin M. P. K :n ja kylä läisten ripeän tolmiaran kautta saa tiin noin tunnissa sammumaan. Kun tuli oli, cmistojan ollessa kotoa pois sa, sisältä syttynyt, niin ehti se tur mella huonekalut ja armokkaat puu- sep ^ntyökalut kokonaan. Niinikään paloi rakennuksen Välikatto, kun teaS Vesikatto purettiin tulta sammuttaes sa. Seinähirret jäimät palamatta. Kun kaikki oli Vakuuttamatta, niin tult omistajalle tuntuma Vahinko. Samoin paloi eilen aam. klo V 6 aikaan leski Eema Kulmalan Seikun sahan lähellä Marwoorinjuowan ran nalla oimStama u kohunnerakennuS osittain toisesta pääs?ä Huone mistä tulipalo alkoi, oli lukittu ja aomnlla ?t oltu siellä käyty. Seikun sahan tyZtväki sammutti tulen. — Tultro?»» a»karu«tta ku- waa seuraama tapouS: Myöhään miime sunnunkai-iltona sairastui täällä erään perheen marsin terme ja eloisa 7.llä ikämuodella olema poika tulirokkoon. Maanantai-oomuna hän toimitettiin sairaalaan, missä jo tiis taina klo 5 aamulla kuoli. — Merimiesh»o»«e« jäsenet malttsimat maistraatin kanSsa pitä mässään kokouksessa t. k. 12 p:nä johtokunnan jäseneksi kuolleen K. Lo- menin fijnlle merimies T. FvdrlkS- sonin. Toimi keStää 31 p:ään jou- louk. 1913. Tilintarkostnjikst Valit tiin tälle Vuodelle kavt. A. A. Gran- dell ja H. S. Helander. — W»ofihaaSte« Paikkakun nalla aikailemm n to minut ylztiö Suomen Vuotatuonti-ltike on pyy tänyt Vuosihaastetta. Molivonto- oäiVäkst määräsi moiSlra tti ensi- mäi'en arklmaanantain tammikuussa 1912. Tata«ajohtok»uta. Lai- VapäällikköyddiSlys Väliisi t. k. 12 p:nä Sitamajohtokuntoan jäseneksi eroomiSwuoro«sa olcmon konsuli O. Heinen uudelleen. Marojäseneksi wa- ltttiin kapteeni W. DunkerS.