N:o 35 — ISIO. KAIKU. Lauantaina Maaliskuun 26 oälv&<™*- liQ m Kevät ostojen aika kuin lähenee, tahdon arv. yleisölle suositella Monipuolista varastoani Kaikkine Kevät-uutuuksineen. Kunnioittaen: Eugen Ertman. murhata sekä yhden kerran ollut näh- lämästi luon kamalan aikeensa ioteut- tamaisillaan. Todistettu on, että hän nimitt. oli usein sanonut kkhraa „pa- haksi", ..perkeleeksi" y. m. Osoitukseksi hänen malheisiaan mainittakoon '.vielä, että maikkapa sanoi saaneensa mastaa- ialta ensimmäisen kirjeen tämä sala- ofoittceUa hän kuitenkin olisi lähettänyt ^vastauskirjeen samana päimänä wast. oikealla osoitteella ja nimellä, jotamas- :oin toisen kirjeen oli kirjoittanut sala- osoitteella. Tämä seikka osoittaa tay- dellisesti, että mastaajan kertomus, siitä, että hän sai ensiksi kirjeen Jo- Hanssonilta on todenmukainen ja eitä rcxTen kirjeen lähetti mustaajalle sala- nimellä hänen mastakirjeessä a n ta- mainsa obieiben mukaan. Johansson on mielä sanonut mastaajan ilmoitta- neen hänelle, että kantaja makaa sän- tykamarissa kaavin puoleisessa san- s.yssä. Kuten ennen selitettiin muutti - khra nukkumaan kansliaan \o keski vaiheilla marraskuuta ennenkuin mas- taaja olisi hänelle 31 p. samaa kuuta ensi kerran puhunut kantaja makuupai kasta. Tässä makasi kantaja sitte sii- hen asti kun mastaaja lähti eikä moi- iiut mastaaja edes aamistaa, että hä- nen viti muuttaa eikä tiedä, onko muut- tanutkaan muualle makaamaan. 9)f)ä mäittää J:son., että mast. olisi pyytä- nyt hänet tulemaan 3 ä 4 päiwää jäl keen joulun hänrä tapaamaan Kemin asemalle ja että tämä tapahtui joulu- aattona Karihaarassa ja jonlupäimänä saadun kirjeen kautta. Kuitenkin on todisteita, että Johansson joulun ja uudenmuoden mälillä alituiseen on ky' synyt, koska mastaaja lähtee Helsinkiin, joten tämä ilmoituskin on katsottama epätodenmukaiseksi. Huomattama on, että rvastaajan lähtö Hikiin tapahtui masta kuudentena päimänä joulun jäl- teen, sekä ettei Johansson ole käynyt asemalla muulloin kuin sinä aamuna, maikka on sanonut, ettei saanut lähem min tietää matkasta. Nämä seikat sa- ma'.en kun I:sonin kertomus tapahtu- mistä Kemissä Ylitalon majatalossa, kun on sotima tod. Olga Harjapään ker- tomusta mastaan, osoittamat että J.son ei ole puhunut totta kertomukses- saan: ja olen erittäin näistä tahto- nut huomauttaa, maikkapa hänen ker- tomuksen todenperäisyys on Kantajan puolelta toteutettama, jotta sille i-ooi- täisiin armo antaa. Wielä tahdon I.-sonin kertomuksen johdosta huo- mauttaa, että toistaiseksi epäselmää on, moidaanko täällä lainkaan puhua edes murhayrityksestä, J:son kun nimitt. on selittänyt kyllä aluksi aikoneensa mur- hata tthhran, mutta sitte heittänyt tuumat sikseen ja aikonut pois lähteä, jolloin sitte sattumalta remolmeri lau- kesi ja kantaja haamoittui. Minusta tukes J:n kertomusta ainakin osaksi kantajan oma kertomus tilaisuudesta ynnä sekin seikka, että hän epäilemättä on ensin piiloutunm kaapin taa ja sieltä mennyt mierashuoneen omelle, jota aukaisi, kun laukaus tapahtui. Tähän kaikkeen nähden ja huomioon ottaen, että periaatteellisesti minun mukaani tuomioistuin moi määrätä henkilön pidätettämäksi tutkintomankina ainoastaan siinä tapauksessa, että jon kinlaisia todisteita hänen langettami sestaan edesivastuuseen on olemassa, joten määräykset 20 £ moimaanpano- asetuksessa oikeastaan ei ole somellu- rettamissa tuomioistuimiin, maan nii- hin miranomaisiin, jotka lain mukaan pitämät tutkintoja ja toimittamat man- gitsemiset, ennenkuin asia on ollut oi- teuden tutkittamana, sekä myös huo- mioon ottaen, ettei amiorikoksesta mis sään tapauksessa saadz pitää henkilöä '.vangittuna, toimon että mast. Iunne- lius heti asetetaan mapaalle jalalle. Syyttäjä: panen jyrkimmän vastalauseeni marat. Procopen lau sunnolla, että koettaisin tahallani pi- ientää juttua ja että minä H:rannan :nankilassa olisin I:sonin kertomukseen -'uikuttanut tai häntä koettanut ärsyt- i xä tunnustamaan. Ilmoitan että Oulussa olema todistaja on oleskellut pappilassa I:sonin kanssa yhtaikaa ja siis tietää pappilan oloista, maikka ei ole mielä kuulusteltu. Kirjekuorista moi todistaa poliisimest. A. Melart Torniosta ja on hänet jo täksi kerraksi pyydetty saapumaan, mutta ei ole moinut tulla. Vastaajan ja I:sonin '.välisestä kirjemaihdosta olisi tarkka tutkimus toimeenpantama marsinkin nyt Johanssonin tunnustuksen jälkeen, jotta moitaisiin saada selmille niiden lukumäärä. Näin laajaperäisessä ju tussa en ole moinut mielä lukea pöy täkirjoja, jostakin syystä katson täysin oleman syytä lykkäykselle. Mitä mas- majan puolelta teh:yyn pyyntöön ma- paaksi laskusta tulee, niin en katso siihen syytä oleman, koska jo Iohans- ionin tunnustus, mastaajan omat ja todistajain kertomukset yhteen somitet- mitta omat jotensakin täysi todistus vastaajan rikollisista suhteista sekä mitä myös yllytykseen tulee ja mas- tustan pyyntöä. A s i a m. Termonen: yleisen syyttäjän puheen lisäksi tahdon ainoas- taan lyhyesti merkitä mast. amustajan mäitteen tahallisesta ja tarpeettomasta lykkäyspyynnöstä turhannäköiseksi ja tehdyksi main tarkoituksella muka sen amulla mnös jotakin maikuttaa mas- taajan mahingoksi. Mitä taas mäit- teeseen tulee siitä, ettei asiassa olisi mastaajaa mastaan mitään todiste- tufsi tlillui, niin uskallan minä olla aiman roastaista mielipidettä ja toi- won, että oikeus myös on samaa mieltä. Myönnän kyllä, että asiassa o ii kuultu lähin ympäristö tapauksen ja sen edelliseltä ajalta, ja onkin juuri laajaperäinen olojen kumaus ollut mälttämätön saattamaan mastaajan hänen roiminnassaan oikeaan maloon- sa. Mutta mikään olojen toteuttami nen tai kumaus ei koskaan moi olla niin täydellinen ettei siihen erinäisissä yksityiskohdissa möisi tulla tarmitta- maa lisää. Näyttää siltä jo kuin mastaajan puolelta ei enää jyrkästi tahdottaisi kieltää hänen syyllisyyttään amiorikokseen, josta tässä onkin kysy- mris miimeisen mast. amustajan anta man lausunnon mukaan ja kun hän erinäisille henkilöille ennemmin ilmoi tuksensa mukaan myös asiassa toimit- tamassaan yksityisessä tutkinnossa kuu luu lausuneen samaan suuntaan, nim. että tuon seikan kieltäminenkin hänen mielestään olisi turhaa, niin moi tä- män perusteella ymmärtää mast. amus- tajan edellä antaman lausunnon. On mainittu, ettei mast., oleskellessaan Helsingissä murhayrityksen tapahtumis- aikana, olisi mitenkään käytöksellään osoittanut lemottomuutta tai muuta epäiltämää, mutta mitä merkitsee hä- nen maroma tiedustelunsa rengin pai- kasta samaan taloon, johon itsekin tu- lisi, tarkoittaen tältä tiedusiella paik kaa rikostomerilleen I:sonille, kuten selmiää mastaajan itse poliisikuuluste lussa ja täällä oikeudessa antamasta kertomuksesta aikaisemmin sekä rma Skutnäbbin ja toht. Limnellin todis tuksista. Että mastaajalla luonnolli- sesti oli yönsä tammik. 3 p:wää mas- taan uneton on selmä kun otetaan huo mioon, että hänen kaiken todennäköi- syyden mukaan sinä päimänä miimeis tään ja samalla myös aikaisintaan tuli saada kirjeellinen tieto, mitä uuden muoden aikaan miehelleen olisi tapah- tunut, somittu kun oli I:sonin kerto muksen mukaan, että tämä tulisi teke- mään somitun työn uuden muoden ai- kaan eikä luonnollisesti itse uuden muoden päimänä. Jo ennen klo 8 aamulla lähtemään postijunaan ei kir- jettä moinut mastaajalta tulla pan nuksi ja kirje pantuna postiin ~/i saapuu H:kiin : Vi päimällä. Myöskin mastaajan aikomuksen käydä Helsingin etsimässä osastossa muka kadonneen sormuksensa takia johtaa mälittömästi ajattelemaan yhtäläisyyttä sen kanssa mitä mast. tästä sormuksesta mainitsi Tornion poliisikamarissa ensi kuuluste- lussa, jolloin kaikki siinä läsnäolemat tulimat huomaamaan, että mast. pel- käsi nti Nummelinin tuleman todista- maan häntä mastaan, ja mastaaja laittamalla jutun nti Nm mastaan, luulikin ehkä moimansa saada hänet jäämilliseksi. Koskien jälleen, amust. Procopen syytöksiä sen johdosta, miten I:son on tunnustuksensa tullut tehneeksi on ensiksi nyt merkille panlamaa, että hänen ennen sitä antamat mäitteensä eimät enää c-le kelmanneet, maan on nyt muutettu toisiksi. Kuitenkin on jo tällä selmitetty, miten tuo J:sonin tun- nustus on syntynyt eikä siitä itse I:soninkaan kertomuksen mukaan jää yhtä lvähän minulle kuin syyttäjälle- kään mitään ansioita, hän kun päin- mastoin, mitä amust. Procope on mäittänyt, kertoi olleensa malmis ja ennakolta aikoneensa tehdä 8 p. tam- mik. täydellisen tunnustuksen, mutta jätti sen tekemättä ainoastaan sen muoksi, että häntä oli loukattu syyttä- mällä kansliassa tapahtuneesta mar- kaudesta, jota syytöstä, maikka todis- tajia siinä suhteessa J:nia mastaan on paljon, ei kuitenkaan tuossa kuuluste- lussa tahdottu jatkaa senjälreen kun hän oli sen kieltänyt: ja että I:sonille rikoksesta olisi lumattu mähemmän ran gaistusta, ei myös pidä paikkaansa, sillä 5 ä 15 muotia kuritushuonetta tai kuolemanrangaistus, kuten itse sa- noi hänelle rikoksesta tulemaksi sano- tun, riittänee kyllä. Asiam. Procopen syytökset, kuten uskon myös oikeuden tulleen hamaitsemaan, omat siksi röyh- keitä, että hän on katsonut moimansa alentua myöskin niitä muka tukeakseen käyttämään rikoksentekijä I:sonin sa- noja siinä yhteydessä. Annan puo- lestani kernaasti tunnustukseni asiam. Procopelle tällaisten yhtäläisten sano- jen malinnasta ja huomautan samalla mitenkä I:sonin ja mastaajan puheet pitkin kulunutta syksyä kkhra Junne- liuksesta omat olleet niin merkillisen yhtäläisiä. Itse J:son kertomukseen nähden on mastaajan puolelta huo- mautettu, että se on osittain malhelta, osittain todellista, näyttää minusta kuin J:son olisi tahtonut unohduksen marjon jättää senaikaisille tapahcumil- le kun hän oleskeli pappilansa luke- matta aiman miimeisiä aikoja siellä, mutta moi ajatella myös mahdolliseksi, että J:son nyt jälteen käsin katsoi- tuaan asioita tyynesti ja mapaasti sekä irtautuneen^ „hywäntekijänsä",rma Junneliuksen, ivastaajan maikutuksesta muurien si.-ään pitää uhkauksia perus- teettomana, niinkuin hänellä ei niihin mähiniäkään todellista syytä koskaan ole ollutkaan, sillä kkhra Junnelius ei käytöksellään tai millään muullakaan lamalla ole häntä loukannut eikä siinä uhteessa mustaajankaan puolelta ole voitu mähintäkään todisteita esittää ekä että J:son nyt on huomannut, miten mastaaja häntä oli kaiken syksyä ärsyttänyt miestään mastaan, niin kuin mastaaja kaikelle ympäristölleen amaan aikaan on myös lemit- Myt pelkkää pahaa. Saattaa myös olla mahdollista, että miina, jota J:son !aiken pappilassa-oloaikansa käytti niin runsaasti, että hän Harma se päimä oli uomuksissa, on osaltaan heikentänyt muistia, kun erittäinkin on tullut to- distetuksi mielä, että pahimmat uh- äuksensa hän on ladellut suomuksissa. Mitä tulee sitten muutamiin mastaa- jan puolelta tehtyihin huomautuksiin erinäisistä mahdottomuuksista I:sonin kertomuksessa, niin miittaan huomau- ukseeni ensimmäisen kirjeen kirjoittami- een syistä. Mastaaja aikoinaan osoitti tihen, mitä J:son tässä suhteessa on syyksi maininnut, nimitt. että tuo sa- lammen käyttö ei mielä ollut hänellä kyllin selmänä, maikka siitä olikin ollut kysymys. Toiseksi on huomattamaa, että mastaaja päimää ennen miimeistä Helsinkiin lähtöänsä oli kysynyt kkhra Junneliukselta, aikooko tämä nukkua mastaajan lähdettyä kansliassa, jossa oli marrask. puolimälistä nukkunut, saadakseen yörauhaa mastaajalta, tai sänkykamarissa, jolle kysymykselle kirk- koherra ei silloin moinut panna mitään erityistä huomiota, hän ivastasi maan simumennen: »ehkäpä sänkykamarissa." Tämä on toden tosi kun sanon (rma: „ei koskaan, maan kansliassa". — „Siitä on siis ollut kysymys?" sanoi Termonen. „On kyllä", mastasi rma). Täten moi siis mastaaja ilmoittaa J:sonille miehensä makuupaikan Kemin asemalla, kuten J:son on kertonut. Myöskin tehdyn huomautuksen johdosta olkoon mainittu, että 25—26 p. jou lut. minne muonna olimat joulunpyhiä ja että kun mastaaja 30 p. jouluk. lähti matkalle oli tämä se neljäs päimä joulujuhlan jälkeen, jota laskutapaa mastaaja ja J:son nähtämästi omat käyttäneet. Ia jos ei I:son olisi saa- nut mastaajalta tietää lähtöpäimää, niin mitenkä olisi hän osannut Kemin asemalle tulla tapaamaan mastaajaa, sillä toht. Hartmanin palmelijat eimät siinä suhteessa olleet moineet J:sonille antaa tietoa. Että J:son kysyi lähtö- päimästä näiltä, jotka niin usein oli- mat häntä kutsuneet toht. Hartmanille mastaajaa tapaamaan, moi saada hy- min selityksensä siitä, että I:son teki kysymykset, saadakseen aikaan jon- kunlaista keskustelua. Se seikka, että mastaaja aina, I:sonnin tunnustuksen mukaan, kirjeessään kehoitti I:sonia katsomaan, että tekoa tehdessään kyö- kin amain oli naulassa, jolloin palme- lijat eimät moineet olla sisällä, ja siis että kaikki tarpeettomat todistajat siten mältettäisiin, on myöskin jonkunlaisessa yhteydessä sen huolenpidon kanssa, jota mastaaja todistusten mukaan on osoittanut, koettaissaan tyhjentää talon palmelijoista, seuranaisen kautta koet- taen ajaa pois palmelijat ja palmeli- jäin mälityksellä pois seuraneidin. Kaikki tämä viti tapahtua heti mas- taajan lähdettyä miimeiselle matkalleen. Erittäin on tässä mielä merkille pan- tama se maromaisuus ja muoto, jolla tämä yksinäisyys oli tarkoitettu saada Kun minun aikomukseni on palata kaikkiin yksityiskohtiin kirjallisesti, olen tämän maan tahtonut tällä kertaa saa- da sanotuksi osoitteeksi siitä, miten pe- rusteettomia mastaajan puolelta nyt esitetyt ^väitteet omat ja tahdon ainoas- taan lisätä, miten selitys siitä, ettei murhayritystä oikeastaan olisikaan ole- massa, on täysin samanarmoinen asiam. Procopen lausuntonsa lopussa antaman laintulkinnan kanssa. P r o co p e: Nimisni. Möllerin il moituksen johdosta tahdon main huo- mauttaa, että poliisimest. Melartin olisi hymin moitu jo ensi käräjille kut sua ja ainakin haastaa näihin, jolka omat kestäneet neljä päimää ja olisi hän marmaan saapunut. Samaten on Möller itse seikkaperäisesti jo 9 p:nä tammik. tutustunut J:sonin kertomuk- seen kirjemaihdosta, joten olisi ollut tilaisuudessa tästä toimittamaan tuiki- mutsia ja pitänytkin se tehdä. Ja ell?n määrin muista mainitsi Möller jo mälikäräjillä minulle, että oli tästä koettanut saada selkoa. Minä konsta- teeraan maan, että on tahallaan jä- tstty tuomasta selmiiyslä tässä suh teessä. Asiam. Termosen lausunnon johdost.l pyydän maan huomauttaa, että kyllä on totta, että minä asia- miehenä en tee mitään ilman tarkoi- tuksetta: että hän itse kumailee mangit semismaatimuksensa mastaajan pitämi sestä mangittuna yhä edelleen, kun sa- noo, että koskaan ei moida saada siksi täy dellistä selostusta oloista pappilassa, ettei lisiä tarmittaisi. Hänen mäitet- tään, ettei mastaaja enää ole tahtonut kieltää amiorikosta, en moi käsittää, koska minäkin asiamiehenä nimenomaan miittaan mastaajan kieltoon tässä suh- teessä, eikä mast. minun tieteni ole kenellekään tunnustanut tehneensä syy pääksi itseään edes amiorikokseen, huo limatta siitä, että häntä monelta ta holta on kehoitettu tunnustamaan, jos olisi tuollaisen rikoksen tehnyt. Kan tajan selitys, ettei mastaaja olisi moi- nut odottaa ilmoitusta tapahtumasta pappilassa Helsinkiin ennenkuin 3 p. on kokonaan armoton, kun muistetaan, että kantaja itse edellä on sanonut sen tapahtuneen ainakin uuden muoden päimänä ja löytyy yksi laitos, jota kutsutaan sähkölennätinlaitokseksi, ja onhan aimon luonnollista, että mas- taajan omaiset tätä tietä antamat tie don niin tärkeästä tapauksesta ja oli- matkin mastaajan tytär ja tämän mies tahtoneet heti sähköttää, mutta kielsi kantaja nimenomaan kaikkea sähköttä- mistä. Minä en millään tamalla ole muuttanut selitystäni J:sonin kerto- muksesta tai tunnustuksen syntymises- tä, olen ainoastaan lisännyt siihen sen, mitä oli lisättämä J:sonin täällä an- taman kertomuksen johdosta, josta en ennemmin mitään tiennyt. Muut se- lityksensä arm. asiamies Termonen aloitti aina sanoilla „moidaan otaksua, että", ne jäämät ainoastaan otaksu- miksi. Enempää en sano ainakaan tällä kertaa. Syyttäjä ja Termonen uu- simat lykkäyspyyntönsä, jonka jälkeen oikeus klo 6,30 ip. neljäntenä istunto- päimänä julisti päätöksen, jolla asia lykättiin marsinaisiin talmi- käräjiin huhtik. 21 p:ksi ja mastaaja passitettiin lääninmankilaan. Mäkeä oli istuntoa katselemassa runsaanpuoleisesti. Sanomalehti-kir- jeenmaihtajia oli seitsemän. — Kuolleita. Miinte tiistaina mai- pui kuolon uneen Dlitornion romastin A. Holmströmin puoliso Miina Holmström, synt. Kulmik lähes 58 muoden ikäisenä. Mainajaa jäimät surren kaipaamaan ijäkäs puoliso, lap- set perheineen sekä lukuisa joukko muita sukulaisia ja ystämiä. T. k. 17 puvää masten yöllä kuoli Kemijärmen ylikylässä torppari Au- kusti Jankkila noin 70 muoden man- hana miikon ajan sairastettuaan. Wai- naja oli manhuudestaan huolimatta hymin „koppera ukko", tunnettiin ni- mellä „Warvu Kustu." Hän koetti usein maroitella muita synnin pahoilla poluilla maeltamisesta ja itse toimoi hartaasti Jumalan luo pääsemänsä. Jälkensä jätti mainaja yhden tyttären ja maimon. T. k. 17 pnä maipui Lumijoella kuolonuneen maanmiljelijä Juho Mau- nun ja puolisonsa Annan poika H e i k- ki Maunu 18-muotiaana. — Talousseuran rakennusmes- tari tekee matkan Pudasjärmelle, jossa on neumojen antoa marten tamatta- missä: Huhtik. 5 pnä Pudasjärmen Hir- maskoskella. Huhtik. 6—7 pnä Pudasjärmen Kö- tölän majatalossa, jossa pidetään esi- telmä rakennusasiasta 7 pnä klo 5 ip. — Rakennusneumojen tarmitsijoita ke- hoitetaan ennen mainituita päimiä il- moittaniaan yllämainittuihin paikkoihin, jos tahtomat neumojaa käymään pai- kan päällä ohjauksia antamassa. N^umot annetaan ilmaiseksi. — Perä-Pohjolan helvossiitos- liitto on anonut ja saanut Keis. senaatin suostumuksen oriitten kantakirjaan mer- kitsemiseen toiminta-alueellaan. Tämä tilaisuus on ainoastaan kantakirjaan merkitseminen — et mikään kantakirja- näyttely, ja toimitetaan R o m a n i e- m en kirkonkylässä maanmilj. P. Ali- ruokasen tilalla kuluman maa liskuun 3 1 päimänä kello 9 aamulla. Tullakseen kantakirjaan kirjoitetuksi maaditaan m. m., 1) että ori on täyt- länyt 4 muotia, laskettuna syntymä muoden tammikuun 1 p:stä: 2) että ori sä'än kohdalta kulmamitalla mi- tattuna on kengitettävää mähintään 148 cm. korkea, joka korkeus ei saa olla keinotekoisen kengityksen aikaan- saama. — Melkoisia, ruoikkoja, har maita tai kirjamia ei oteta ensinkään kantakirjaan. Kantakirjaan merkitsemisen edellisenä päimänä «siis 30 p. i. k.) on kanta- kirjaan aijotusta oriista annettama Liiton hallitukselle kirjallinen ilmoitus, jossa mainitaan hemosen nimi, synty- mämuosi, missä ja kenen luona se on syniynyt sekä kasmattajan nimi, he- mosen karma ja merkit, sukuluettelo sekä omistajan nimi ja kotipaikka. Näitä ilmoituslippuja on säätämissä samassa paikassa Liiton toimihenkilö!- tä. Tuokaapa siis oriita esiin ja an- takaa selmät ja tarkat tiedot. — Konsertti Noivaniemellä. Konsertin antoi täällä palokunnanta- lolla t. k. 21 p:nä herra I. Pukkila. Konsertti onnistui kaikin puolin hy- mästi. Laulut ja miulunsoitot miel- lyttimät. Mäkeä oli main tähän ti^ laisuuteen saapunut mähällaisen, ai- noastaan zoiitisenkymmentä henkeä. Siihen oli kai syynä sekin, että herra Pukkila ei ole paikkakunnalla tunnettu eikä ole kuulunut muualtakaan hänen taidostaan. Mutta mikäli tällaista taidetta ymmärrän, niin en moi muuta kuin kiittää herra Pukkilan laulutaitoa sekä sointumaa ääntä. Mitä taas miulun soittoon tulee, niin siinä hän näytti oleman erittäin taitama. Hän päästeli manhaa suomalaista polskaa, niin että pani penkit hytkymään istu- jäin alla. Sopinee tässä huomauita, eitä kyllä turhempaan monasti raha pannaan kun tällaiseen konserttiin. — Ranhanyhdistyksen kokous Haapawedellä pidettiin i. k. 21 p. Siinä otettiin käsiteltämäksi marsinkin miime muosikymmenen ajalla ilmenneet riitaisuudet yhdistyksen keskuudessa. Puheenjohtajan kysymykseen, olisiko kel- lään muistuttamista siitä, että oman paikkakunnan puhujat olisimat poi kenneet pois alkuperäisestä ranhanyh distyksen tarkoituksesta, joka on ollut: saattaa ihmisiä Jumalan sanalla toti- seen katumukseen, ja parannuksen kautta saatetuksi elämään uskoon, ei ollut kel- lään mitään muistuttamista. Mie- raai puhujat, jotka esiintymät joko omasta halustaan tai jonkun yksilön maatilnuksesta, käyttäen epäraamatul- lisiä nimiä niinkuin ..heränneet", ..esi koiset", y. m. jotka eimät ole saatta- neet muuta kuin riitaa ja hajaannusta aikaan, josta syystä mielä uskoton kansakin on päällekantamassa, päätöt- tiin tästä lähtein kieltää sellaiset pu- hujat rauhanyhdistyksen huoneessa maikuttamasta. Aleisen rauhan säi- lyttämiseksi päätettiin rumeta käyt- tämään yleistä järjestyksen malmo- jaa, jonka melmollisuudeksi jätetään rauhanhäiritsijäin saattaminen oikeu- den rangaistamaksi. Myöskin hymäk- syttiin otettamaksi käytäntöön jä- senkirjajärjestelmä, sekä mapaehtoinen jäsenmaksu. Otto L—kk—n. — Hirwen raato löydettiin miime tiistaina Limingan ja Alatemlneksen mäliseltä niityltä. Hirmen tappajaksi epäillään muuatta torpparia Ilitem- mekseltä. Oulusta on lähtenyt useita poliiseja noilla seuduilla tappajia kiin- niottamaan. — Limingan Osuusmeijeri mak- soi helmikunlla tuodusta maitokilosta 14 1 /2 p. kilolta. — Suuri wararikko Kemissä. Toiminimi M. Haglundin konkurssi- vesässä on ilmoitettu oleman maroja 193,000 mk., melkoja 184.000 mk. Saatamia 61,000 mk., joista epämar- moja 35,000 mk. Uskotuiksi miehiksi on määrätty konttoristit I. A. Ranta- niemi sa A. A. Niskala. Ensimmäi- nen esiinhuuto on heinäkuun 4 v:nä. — Perä-Pohjolan maanwilje- lysseuran mirkailijat pitämät maa- taloudellisia esitelmiä T e n g e l i ö- joen Ilikylän maatalousseuran toiminta-alueella: Pekka Kreimillä, Lohijärmellä p. huhtikuuta. Honkurilla, Pessa Lompolassa 4 p. huhtikuuta. Aaro Mäkiniemellä, Mettosjärmellä 5 p. huhtikuuta, alkaen joka paikassa toimitukset iltapäimällä. Suotamana pidetään runsasta osanottoa, että maa- talousseura-asiakin tulisi kaikille seuran jäsenille selmäksi. — Warkaus. Kemin kaupungin pastorin kansliasta marastettiin mii me keskimiikkona kirkkoherra Joutselan päällyspalttoo. Markaasta ei ole tie- toa. — Rowaniemen yhteiskoulun arpajaisista, jotka omat toisena pää- siäispäimänä Romaniemellä Palokun- nantalolla, huomautamme mielä. — Tulipalon alkn. — Hewo- nen tukehtunut. T. k. 15 p:n il lalla syttyi Sodankylän Martinkylässä Heikkilän talon tallissa tuli, jonka uh riksi joutui talon ainoa hemonen. Tu len huomasi klo 11 aikana yöllä pari miestä, jotka heti lähtimät hemosta pelastamaan, mutta kuitenkin liian myöhään — hemonen oli jo ennättä- nyt samuun tukehtua. Hemosmaljaat oli tuli ennättänyt myöskin turmella. Samoin oli tallin ja samassa raken- nuksessa oleman kamarin mälinen seinä palanut puhki. Tiili saatiin kuitenkin ajoissa sammumaan, ennättämättä suurempaan mauhtiin päästä. Hemo nen oli makuutettu. — Miinoja warastettn Rowa- niemellä. Kestimiikkoa masten yöllä marastettiin ))iomaniemen Kirkonky- lässä Otto Nissisen torpan lukitusta tallista kaksi 6 litran miina-astiaa, jotka yöksi oli pantu talliin säilyyn. Maras oli päässyt talliin omen ylä puolella olemasta heinäluukusta, joka yöksi oli unhoittunut hakaan pane matta. Miina-astiat olimat saapu neet edellisenä iltana junalla Kemistä ja kuuluimat ylimaan miehille. — Muhoksen kirkon lähellä on joki jo auki Hakolan talon koh- dalla. — Kesä lähenee. K. YLÖSEN Jälk, Eduskunta. äys-istunto maalisk. 21 P. klo « ip. Puhetta johti puhemies Sminhus- mud. Muistohetki. Puhemies lausui istunnon alussa nimenhuudon jälkeen edustajain sei- saaltaan kuunnellessa sunnuntaina kuol- leen edustajan, lehtori F. O. Napo lan muistolle: ..Armoisat edustajat! Surusanoma kohtaa eduskuntaa sen tänään kokoon- tuessa. Rimeistämme on yksi mennyt tuonelan tumille: edustaja Rapola kuoli eilen. Eduskunnan puolesta laski puhemiehistö tänään seppeleen hänen arkullensa kunnioituksen ja kaipauksen osotukseksi mainajalle, joka omisti par haat moimansa ahkeran, tunnollisen työnsä, suuren kykynsä isänmaalle, jota hän niin lämpimästi rakasti." Esityslistalla oli 61 eri asiaa, jotka joko lähetettiin maliokuntiin tai pan- tiin pöydälle. Hylättyjä alotteita. Lähetekeskustelussa hylättiin ano- musehdotukset: Laidunmaksun lakkauttamisesta kruu- nun metsämailla koskema ed. Muori- mirran anomusehdotus: Sellaista lisäystä kunnallisasetukseen että kruunun metsistä saatu tulo on luettama kunnallismerotuksen alaiseksi tuloksi tarkottama ed. Lohen y. m. anomusehdotus; Muutoksia moimassaolemaan Meri lakiin tarkottama ed. Tulikouran y. m. anomusehdotus 112 äänellä 52 mas taan; ja Alaikäisten tupakanpolton rajoita- mistä koskema ed. Juneksen y. m. ano- musehdotus. Istunto päättyi klo 11,15 ip. OULUSSA kevätostoifsia tekevälle yleisölle alaansa kuuluvilla Lclctcill tavaroilla halpahintaisena ja hyvillä laaduilla varus tettuna ostopaikkana. Kotimaisista uutuuksista mainittakoon Trikookudokset (hienoissa kevät-väreissä) sopivia miesten puku- ja palt- tookankaiksi sekä naisten kävelypuvuiksi. Pumpullkankmta:: (v. 1910 mallia.) Koristenauhoja. Vöitä ja Solkia Lakkia Aiiestcn - Nais<en ^ Lasten Lakkia s 9 OS Täysi-istunto maalisk. 22 Pnä klo O ip» Puhetta johti puhemies Sminhui- mud. Palowiinawero ja sen käyttämi- nen. Esitettiin arm. esitys siitä merosta, joka palomiinan malmistamisesta on suoritettama sekä sanotun meron käyt- tämisestä m. 1011. Puhemiehistö ehdotti esityksen mal- tiomarainmaliokuntaan. Ed. Jonas Castren miittasi se^ naatin menettelyyn eduskunnan miime maltiopäimäin suostuntapäätösten joh' dosta sekä kuluman muoden alussa sattuneeseen snostuntaselkkaukseen. Ed. Muorimirta (suom.) ma- Iitti arm. esityksessä ehdotettua meron alennusta 2 mksta 1 mkaan 40 pen- niin litralta ja piti hallituksen esittä- miä syitä siihen epätodennäköisinä. Käytti lisäksi tilaisuutta puhuakseen raittiuden puolesta. Ed. Estlander (ruots.) puhui siitä surkuteltamasta asiaintilasta, mikä nykyisin senaatin toimenpiteiden takia marsinkin suostunta-asiassa on ilmen- nyt. Piti eduskunnan melmollisuutena senaatin menettelyn armostelemisen. Senaatti on kykenemätön maan halli- tusta hoitamaan ja sen toimet omat olleet lainmastaisia. Ed. Tokoi (sos.) piti senaatin me- nettelyä armostelun alapuolella ole- mana tässä asiassa sekä huomautti erittäin kotimaisten miranomaisten huonosta perustuslaillisuudesta. Esitys lähetettiin maltiomarainma- liokuntaan. Mallasjnomasuostunta. Esitettiin arm. esitys mallasjuomain malmistamisesta suoritettamasta suos- tuntamerosta. Puhemiesneumosto eh- dotti sen maltiomarainmaliokuntaan. Ed. Kaarne «^kr.-t.) miittasi siihen että maamme oluer >anijat omat kään- iyneei hallituksen puoleen ja omia etu- jaan puolustaakseen selittäneet, että mallasmeron korotus saa aikaan sen, että maahamme tulmaa olutta muual- ta. Tämä ei pidä paikkaansa ja luonnon esteet panemat tähän rajan. Toimoi maliskunnan makamasti har- kitseman, eikö suuremmille tehtaille mottaisi mallasmeroa nykyisestäkin ko rottaa, eikä suinkaan alentaa. Esitys meni maltiomarainmaliokun- taan. Pelikorttisnostnnta. Esitettiin arm. esitys suostuntame- rosta pelikorteista. Ed. I u n e s (ml.) toimoi meroa korotettamaksi 1 mksta 5 mkaan lei- kiltä, jollei koko korttileikkien malmis- tusta moida kokonaan kieltää. Esitys meni maltiomarainmaliokun- taan. Waltiopäiwäkustauuukset. Arm. esitys marain osottamisesta maltiopäimäkustannusten suorittami- seen m. 11)11 meni maltiomarainma liokuntaan keskustelutta. Muut esityslistalla olemat anomus- ja esitysehdotukset lähetettiin maho- kuntiin paitsi kaikki rautatieanomukset hylättiin. Istunto päättyi klo 2 yöllä. Seuraama istunto on keskimiikkona t. k. 30 p:nä klo 6 i. p. emM mi)linfnL'0 oli kokous tiistaina sihteerin maalia, työjärjestyksen hymäksymistä y. m. al- kumalmisteita ivarten. Sihteeriksi mcAittiin yksimielisesti miran ainoa hakija metsähallituksen sih- teeri Wäinö Hirminen. Pikakirjoituspäälliköksi otettiin toht. Zrjö Jahnsson ja suomalaiseksi pika- kirjoittajaksi maisteri Hilma Jahnsson sekä ruotsalaiseksi pikakirjoittajaksi mais- teri Herman Koroleff. Edustaja Gäddan nostama kysymys yksityistulkin ottamisesta pantiin pön- dälle. Työjärjestys hymäksyttiin. Hnomat- tamimpana edellisistä poikkeamalla muutoksena oli siinä ehdotus, että suu reen maliokuntaan läbetelut asiat ote taan, ellei maliokunta jostakin asialta toisin päätä, ainoastaan nlidcn käsitte- lyn alaiseesi. Ehdotus ci ttntenta.ni tullut lnnväksytnlsi, maan settiin armalla, eitä asiat omat fäiitoltäiräl kahdessa lule.nise^sa. - 0'itneii on suoriteilu foluu' lukemista. E3XS5SS33 Allsi lausunto Suonten puolesta. „Berliner Tagcblatt" julkaisee toisen torstain numerossaan uuden lausun non, jonka joukko Europan huom.a- tuinpia kansainivälisen oikeuden omis- tajaa on antanut Suomen puole;"a. Tämä lausunto julaistiin Englannin lehdissä t. k. 17 p:nä. Lausunon allekirjoittajina oma: sir Tyvebric? Pollock Orsordista. Gerhart Anschui^ Berlinistä, Ernest ^)!ys Brus- setistä, Leon Miehoud Grenoblesla. John Mestlake Cambridgistä, L. v. Bar Göttingenistä, A. de Lapradslle Parisista ja W. man der Blugt Ley- denistä. )!älnä tiedemiehet kokoontui- mat muutamien bollantilaisten oikeus- oppineiden alotteesta Lontoossa tut- kiakseen Menäjän ja Suomen mälistä oikeuskysymystä. He omat tutustuneet kaikkiin m:n-1809 jälkeen esiintyneisiin kysymyksen kohtiin. He uskomat, niin he ilmoittamat, että heidän ajatuksensa ei jää Menäjän hallituksen mielenkiin- toa maille. He olisimat iloisia, jos he lausuntonsa kautta moisimat auttaa menäläis-suomalaisen ristiriidan rat- kaisemista. Ensi numerossa selsstam- me tarkemmin tätä tärkeätä lausuntoa. »■.»«m — Onlun seudun opettajayh distyksen kokous on tänään kello 7 Kajaanintullin kansakoulussa. Kokouk sessa keskustellaan m. m. Cygnaeus- juhlan m i e t t ä m i s e s t ä, jonka muoksi olisi toimottama, että opettaiia sekä kaupungista että maalta lukuisas ti kokoukseen tulisi. — Kansantajuisilla luennoilla klassill. lyseon moimistelusalissa luen- noi huomenna klo 4—5 ip. maist. Nylenius „Suomen kauppaoloista k kiajalla. i jl! iMttlHU TNli Jo jonkun aikaa on Kajaanissa liik- kunut huhu, että Kajaanin koski- ja teollisuusosakeyhtiön sikäläisen asiamie- hen. konttoristi Wille Nemalan asiat eimät ole oikeallaan. Paitsi muita juttuja, joita hänestä kuului, alkoi syn- tyä epäilyksiä siitä, että hänen hoita- missään mainitun yhtiön maroissa olisi maillinkia. Epäilykset k,ra Nemalan kassanhoidossa omat suurimmaksi osaksi johtuneet hänen komin hurjasta ja ylöllisestä elämältään. Tämän ioh- dosta pantiin r. k. 4 p. pääkonttorin puolesta tarkastus toimeen Nemalan kirjanpidossa ja silloin osottautui epäi- lys oikeaksi — maillinkia huomattiin. Waan hra ?!e:vala lupasi sen täintää t. k. 20 päimään mennessä, jolmn saakka jäätiin odottarnaan. ?»V'mala poistui kohta tuon mainitun tarkas- tuksen jälkeen paikkakunnalta, sanoen menemänsä morsiamensa kotoa Pohjo sesta maroja maillingin täytteeksi hank- kimaan, ivaan ei hänestä ole sittemmin kuulunut mitään. Sen mukaan kun tähän saakka on selmille saatu, tekee maillinki 15,000 a 16,000 mk. Suoranaisia määren- nnksiäkin on hänen huomattu kirjois- sa ja muissa asiapapereissa tehneen. Kun asia on mielä kesken tutkimisen, ;i maillingin ja maärennyslen sum- maa moida tarkemmin sanoa, maan luultmvasti nousee se suurennnaksikin kuin mainittu määrä. Zhliö aikonee ryhtyä toimiin hra 'Nemalan etsimi- seksi, kun hän ei ole määräajolleen saapunut maillinkiaan suorittamaan. Nemala on kotoisin Oulusta. Sanotun liikkeen asioita hoitaa ny- kyään Kajaanissa postimestari Th. Strömberg. j?ikku uutisia. - - Perhcnutifia. Aivioliittoon wihit^ tiin Maarianpäimänä Penuössä morsiamen kodissa rouma Ida Ahomaara ja maltio- pliiwämics Inho Torppa. jtililauliVnsa omat julkaisseet arkkitehti Ilmari ^ a u n i § ja viirustuksenopettaja d'. ler e i n i l ci, pankinkomisarius Edw ;Kcl)iib.\d'in ja hänen puolisonsa Elisabeth'- in. min >>ellma», tntar. ("'lätviSsii kttwic<sa palokunnan ja kansallispankin talossa on taas imdel hauskat ohjelinat.