N:o 164 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina*heinäkmin 22 pnä tvihiittrin atvioliiÄoon fatsi hänen Iah>» siaan. Kaksoishäissä Vihittiin neiti Im pi Mamilo ja KarNnan lukkari Heikki Korhonen sekä neiti Hvlja Pusaanniemi ja maantviljelijä Toitvo Mantila. Arwo» lasta juhlaa katsomaan olikin saapunet runsaas-ti »väkeä ja hauskalta se todella naym iki n kun kolisi morsianta ja kaksi sulhasia pitimät yllä vieraiden hääiloa, parhansa mukaan nuoruuden elämänha- lun lämmöllä. Häissä ollut. — Jlmapall» kulkenut Helsingin dli. Tiistai-iiltcrna noin Iv minuur-ria ivailla 10 näkiivät eräät henkilöt Ämonkadun »varrella oletvain narinllain luona ilma- pallon kulkeman HietalahdeZia pain Kampin kallioiden yli. siis joienkin i.oh- jciria fof>ti. Pallosta näkyi :uli. Dl! f tiilenkin siksi hämärä, ettei ihmisiä »voitu eicviaa, maikka pallo ei kulkenu: komin korkealla. — Hels.I. Hlttta 1 mk. ^Koti-talous» ja ruokatalvaraoppi" on edeMnen osa Kansankotiruo- ?a ia kotitalous nimistä teosta. Jälkimäinen osa. »Kanpn kotiruoka", ilmestyy Piakkoin KaÄvatusopillisen ruuanlaktokouiun opettajien G teit Reinihän ja Wal>ma K ranki n roimitta- mana. Kaarle Halme, Murtuneita, Nelinäyiöksinen näytelmä. Toinen «painos. Hima 2: 25. Kaarlo Kytömaa, Te sta m e nt. l> i a etsimässä. Aksinäytöksinen pila. Hinta 90 p. Kaarlo Kytömaa, Rabies ca n v- n a. Msinäyiötsmen Pila. Hima 75 Penniä. Kaarlo Kytömaa, K u n h a r s o p u» Ijero .iimestyli herraswäen e i e i s ee n. Nl!sinäytöksinen pila. H ml a 90 p. — HauSka huvipaikka. Munaa oi.He- n>läinen rouiva tahtoi »tselleen ivuckraia kcsähumilan. «entähden matkusti hän läheiselle maaseudulle, jossa on kylpy- paikka. Matkaansa tyytylvaisenä pa- laa hän takaisin »valmistuakseen lesähu- wilaan matkustamaan. Mu: ta kotiin- palattuaan hän johtuu ajatie.emaan, ct- »ei tullut otetuUsi jelmille, onko siellä kaikki mukamuudet. kuten W. C. y. m. Tämän johdosta kirjoittaa roulva kylpy-, laitoksen johtokunnalle ja kysy.) m.:cn asian laita on. johtokunnan pää joutuu pyörälle. Uusi kansakoulun lukukirja. Koti ja kotipiiri. Lukukirja maalais- kansakoulun wakmis>tawaa koulua sekä ylemmän kansakoulun ensimäistä.ja tois» ta lukmvuotta »varten. Toimittaneet Mikael Soininen, A. Kohonen, K. Rautio ja ,E. N. Setälä. NUiosastoisten maalaiskansakoulujen opettajain puoleita «m lausuttu toiwo- muksena, että Kotipiirin kirjaan, ijotu käytetään lukukirjana ylemmän kailsakou >lun 1 ja 2 wuqsiosastolla, olisi lisä:tämä lukukappaleita tvalmistaitvaa koulua Marten. Kun maalaiskanisakoulujen tar» tvaikMamoitta, tvaan ennen kalKea ivaS» tuStawat ihmiskunnan todellista edisty» Mistä, ja sen tvuoG, jotta iasetieto vseSti »voisi palwella todellista edistystä, — minä, ainakin, ajattelen niin, — ettei pidä mhötÄvaiZuttaa tuollaisiin hksityi» sun GdiSchmiin, tvaan ainoastaan «vas tustaa niiltä. Meys on awain, joka »vapauttaa ihmiset pcchasta. Mutta, «ttä tämä «ivain täyttäisi tarkoituksensa, vn -tarpeen, että työnnetään pohjaan as- >ti, siihen paÄkaan, missä se aukaisee, eikä rikkoudu, «ikä säre I>uWoa. Jliin myös yhteyden, jotta !se waffi tuottaa sille omi- naisia, siunausta tuottamia tuloksia, tar koituksena täytyy olla kaikkien ihmisten yhtyminen kaikille Hmqsille yhteisen ja kaikkien yihtälÄsesti tunnustaman alun nimessä. Mutta «tällaisena yhteytenä woi olla »vain yhteys, joka nojaaniuu siihen olämän uskonnolliseen perusteeseen, jcika Yksin »voi yhdistää ihmiset, ja jota on- nebtomuuldeksi pitÄvät tarpc>e»omana ja jso aikansa eläneenä suuvin osa henkilöi- tä, jotka meiidän aikoinamme johtatrat kaasoja. Minulle sanotaan: me tunnustamme mt)ös tämän uskonnollisen perusteen, mutta emme liioin kiellä kansallisen ja ^valtiollisen yhteyden perustatta. Mutta ylitse nousetva-t menot oivat tv!elä sun» remmat. Alkuperäinen artviolaSku Amur'n ra» dasta 100—110 tuhotta ruplaa »virSta on jo aivoja sitten kaottanut kaiken m:rki« tyksensä. Nykyisten aln stadien laskujen mukaan on päärata tullut tvirStaa kohti maksamaan 130—136 iuha^ta ruplaa. Muita lopullijseSti se nousee lvielä kal» liimmaffi. Waikeu!det, joita on taivat»» linjaa au» ka?s-taessa, herättätvät pzlkoa, että l^)ul» >l:scsti ei rata tule haUv^i-maksi Baikalin rataa, joka maksoi, kuten on tunnettu,yli 210 tuhatta ruplaa tvirSta. Mutta pääasia on siinä, »itä yhä pai- nootatvammaksi käy kysymys, mitä tehdä tuletvaiffuudessa. Kaikki lohduttomat -seikat johtatvat eh- dottamastr qjattelemaan, eikö olisi aika pt)sä!htyä ja tarkastaa kysymyZiä, että jo- kaisella» chynärällä tvalniisluivaa rataa tuhlataan melkein turhaan kansan ivarc- Hyvin lajiteltu varasto Valkosia j Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. Moraiu*tarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinen Liinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Crefast, heinä?. 19 pnä. Täällä j on perustettu Rein>n yh.io moottorien^ itvaimiÄusla warte« shjc>t:awiin soti- l<i^iimaiaiwoihin» jota olvar warusie- lut kuljeitamaan räjähdysaineita ja ainpuma-aseita. Pääoina noujee 2 nrii'i. 9tmf. Lauvat tulcwat oieinaan umia mallia 120 m. piltiä ja- on niis >a pumen runko. Solaininisleristö ja. Muutamat, rauhallisemmat, asian» luwannu>t <LvUslUs :a yhllölle. tuntcivcnt henkilöt sanoivat suoraan, että parenPi olisi lakata rake:»:ama5!a nyt kun »vasta toistaiseksi on turhaan h-itetty noin 20 miljoonaa. Ministeristä aAaa wihdo-nkin muis tella, että Etoko sano>inalehd:S^ö ivaZxusli asia on niin, että toinen su!lkce pois toi- Schaufussin systeemiä, ilman edelläläy- sen. Jos tunnustetaan ihmiScäämän lp'.ä 'tu<tft-mufifu* rakentaa ra!a. Ministe- Se miettii ja miettii mitä rouiva näillä ^ näyttää todellakin ivaatiivan, että kt-hdella kirjaimella tarkatta., ja tulee walmiStawan koulun ja ylemmän kansa tvihdoin siihen tulokseen, etta on kysy- myljessä läheisyydessä olema .Dald. Ca- pelle", joka oli kuuluisa ul?ora»vintl>la. Iohrokunta »vastasi roulvalle seuraa- tvasti: .Korkeasti kunnioitettaw>7 roulva! >Wastauksek.si kirjeeseenne saamme tä- ten ilmottaa. että W. C. löytny. .sijaitsee ainoastaan puolen lunnin ma:- päämääräksi yleismaailmallinen, uskon- ironinen yhteys, niin se jo yksin kumoaa kailki muut yhteyden perusteet ja päin Mastoin, kansallisen ja isänmaallislvail- tiolli!sen alun tunnustaminen yhteyden perusteeiksi ehdottomasti kmnoaa uskon» nollien perusteen. riön tutustuminen Amurin radan raken- tamiisen historiaan on oso:tan>!.t, ettei ministeriössä ole minkäänlaista nume- voihin perustutvaa radan suui>nitelmao, ei minkäänlaista perinpohjaisia khsymyk- -sen tutkimusta, sanalla sanoiiuna: ei minkäänlaisia tvallmiStuksia, joika owat toimittajat opottajain toilvamusta nou» dattaen .liittäneet ^Kotipiirin kirjan alkuun «Kodin kiusasta Yleisön osasto. Pyydän lehdessänne jij»a se>»raawalt« wastineelte. Auvoisan lehtenne N:o 151 (77) on oras «Mukana ollut" selosianm „Wirtain raittiusseuran" Koron ky- tässä olleen haaraosaston vnime ai- 'laisia »vaiheita siinä määrässä erehdyd- täiväöli, ja toiuudesia poiktecUvalla ta» walla» että -katson welwollisuud«?jeni seliiviuää hmkan mainitlua kysyniysrä. Ensimmäinen totuudesta Poilleawa wäi>te vai: „j>ohiostwiche: ilman muma aikoi!wat amaa rahm ryömäenyhdislyk- Liikkeen muutto. Allekirjoittaneen makkaramyy- mälä on muutettu toht Heinon taloon. 2520 Emil Heikkala. 1—s ka n päässä kaupungista. o:wa.'lise-'a, mäntymc-tiässä ja on sangen suosiioltatva ^siiivumumeroilla »varuStottuna niuodostaa ibanan ja kaunii-n ynchäristönsä wuokii. < lukukirjan eriityinen alkuosa «Ko- W. E. on awoinna joka iuiinuntai ja.^^ kiujasta lyhennstyn ival.n.istaivan torstai. Kehoitamme Teitä menemään i sinne noin tuntia ennen amaaniista. kos- ka pyrkijäin luku on sangen suuri. Voit- te kuitenkin olla sangen huoleion, s.llä paitu 60 istumapaikkaa, on siellä koko jcukko 1'ersamapaikkoja. Maciinkin sun» nuntaisin suosittelemme ?tille siellä käyntiä. Kaikki käy siellä orkesterin säestyksellä. Ilma on puhdas ja tunnelmarikas. Lä- heisichdestä joapntwit tykistöupseerit ja ottatrot tvapaasti ja iloisesi: rww tähän hinciin". Minä luulen ja olen me'lk.'in tvakuu- jo tärkeitä pienempiäkin ratoja rakennet- tettu, että minun lauiumiani ajatuksia tacssa. ^l'un'^7-!?wä^ '»ib-tään mahdottomina ja >väär-.nä.mut- ^ Nykyään on tullut ilmi, että insinöörit, lukukirja »n Yhtenä kirjana eikä eriGeen! ? ka»s°m welwoll^suude?senl lauina ne ^otka Mtmster.on kasky-ta ra mmat niinkuin kalilpunkien alompien ja Ylem- ^Ydell.Mt. .chmchlle ,°na. kat,m>^iarauat.enSreteni'kim as». ol:.»atlau,u. ..... , , . . .- _ . siihen, että mtna kellan heimo- ia kan- neet tmiraStolle ja itse SchausuSsillc mie» pien kan>akoulujen lukuki.rjat, nwn osvat ' , , L . . r . ., . .. . . , ' . salllspatmotlsmln, oivat kuitenkin Ia» lipvteenffa rautatieiuunnltelman k:Iwot» hompänä minua, kuin muitten kansojen toniuudesta. Oleskeluaan useita wuosia iselle". Tosiasia 0N, euä rahoja ei ole tehdyn n 50 Sanon enmnmän, jät,!'irn a>ja- /seudulla he ttmttastoat setä Meden puut- annettu, eifä aijollukaon aniaa t:ylle. kiklsen siitä, cktä näitten sanojani soh-, tccfccn ja seudun kelpaamattomuuteen "iKystMyksessä olemat «rahat on päätetty dosta minua woidaan syyttää epäjohdon- asin»fsell« ja itsepintaisesn chdottiival ^äyllää siten etlä uii-llä ostet.ian kirjoja mukaisuudesta ja itseäni '.vastaan puhu- radan »suuntaa muutettawa!si. misesta, — -soiton, nti f ii etenkin pakoittt j Mliidta kenr. Schaujuss, ollen insinööri minut -lausumaan sen, kun olcn lau'su- Drcsdmvin—pääradan rakentajan wai- nu>t, se on minun uskoni siihen, että kutuksen alaisena, ei katsonut tarpeellise!» yleisen uskonnollisen yhteyden pcri!-5!ccn/si uskoa tätä ja puolusti imipimähkään joka yksin woi. yhä enemmän ja encm- \ suuntaa seudun käpitse, joka ei ollu: ai- -män yhdistäen ihmifiä, johtaa lheidät noastaan hänelle, tvaan yleensä kaikille Painosilvua ffäsiMättvän ivalikoiman 'luku» Kappaleita edellä mainittua tarkoitusta »varten. Runsaasti kmvitettuna 'ja eri !koulun lukukirjan. Tälle näin liMylle tnkukirjalle on annettu uusi nimi, „Koti ja {ixvpiiri". Venäjältä. 8» iilÄii» kirje sIMmilii- seit smmltd!M§k«UM Sifiasso. Cosiasia pidetyn yleisslaaivilaisen kongressin toimikunta oli pyytänyt Leo Tolstoita ottamaan osaa kon>p'cssin töi- hin. Tolstoi on lähe^änyt toimikunnalle ivaAtauksen, jvssa hän lausuu seurcairaa: Sain teidän kiyjeenne ja M !oli-h!>>vällä olisin saxupunu-t sinne, jollei ikäni ja sai- ranteni olisi estänyt. Oli,sin isaapunut mieskohtaii'est>i keskustelemaan kanssan- ne siitä aiheesta, joka on saattanut tei- dät i)hteen. Koetan tehdä sen, joskin kir- jeellisesti heille kuulumaan onneen, että tämän pe- tuntematon. ..Tolidarinen' kabin-vitlkan- rusteen, ennen muita kristillisen maail- natiti tvirkatotveriaan. man kansaa, cmalsuwat slaavilaisen ^ Nhtäjaksoisesti on herännyt epäilyksiä heimon kansat. tien tarkoituksenmukaisuudesta strategi» fcTta näkökannalta kabsoltuna; kutkien asumattoman ja alsuttawa.'si kelpaamcxt» toman «seudun läpitffe, rien suojeleminen ivaat ii miljardeja ruplia. Tällaiset olosuhteet owat saaneet ai kaan alituisia lewottomuuksia työmäeStön lkeskuudessa pääradalla. Työmiehet kar- kaawat, ei lvain mahdottomien elinehto- jen tähden, »vaan nuiöskin työn mahdot- Miten Menäjällä rakenne taan rantateitä. Amurin rautatie — täydellinen fiasko! Kysymys Amurin rau:anen rakennus- töitten Mkamisesta käy yhä monimut» kaiiscinmaiisi. Täydentäivät tie-dot pääradasta oivat jo^ka annetaan tasan 'Koron kihlan lai nakirjastoLe ja t:yn kirjastolle. Täl- laiseen menettÄyyn katsoiwat Koron tyläläiset oleivan>sa oikeuietiuja, sillä lhe -owar «nuo warat il se keränneet, isaa» matta siihen Miriam RairtiuÄscuratla enempää Inkistä kuin aineellistakaan amusmsta. ^sl^solsist» pollt»v»r»», kuten höy- lätyitä ja höyläärnättörniä Uutojt. y.m. c aadaan ostaa halvalla "" Juho SopenlehSolta, Saol&hdeesa. 2533 1—2 ia aina silloin kun on mahdollista saa» da äänensä kuuluwille. »Raittiuden ysläwien^ työ käsu:ää5» seni on enstkädessä juoppouden was- lusiaminen. Toiselle, iai oikeam min kolmannelle sijalle he ajeilawct kieltolain waatimuljen. Tällainen jär» 11&ton wälitämälvn sillä onhan „3iailiiuden iMämien" työ pyhitetty „puolueeitomuuden" puu-jumaiulle, se on: luoNa-lieroisia xxjöiuijiä siinä ct suwaiia, eiwä'kä toki iuureuimassa niäärässä pyrkinckään. TieUÄvärhän he ?.:ä juoppouden syyt o.v<ll poislena- wa ja juoppouZ, 'ylben seuraukjena. tulee sinen usc^.ään hämiäuiään. Siuä eriä porivarillisten „.^taittm« den yslärväin" t el:olain iv^alimuS ei woi olla todelline.i, on kumoamsuc» !t'.aiia todistuksena Luoncn kiel:c>!aia Toinen toiuudesia poikkeama wäite^ch:alo ja „Nal'.'iilde:, \)ka^\en" svh on: „ja lähetii wimllisen kiellon Av >mo Hylilälle, jonka hallnssa rahat ny- lyään owat". Tosiasia on, että .minä en ole mitään „wirallisla kielioa" saa» nu-l eiwai'kä rahat ole minnll». „Umoiiu!ksen että haaraojasio lä- heitäisi edustajan kuukausikotoulscen" sain, oikeaksi todisltlulla pöi;täfirjan olleella, mii me helmikuun 2ö pnä. Tarkoiietiu kokous oli saman kuun 27 p:nä, jottn olii aiwan mahdolon wal:- ia edus:ajaa ja — oiasion luiimcfft Ihmisten yhteys, se. jonka nimcc-sä te <"essä höyN)katilan seiniin muodostun olette kokoontuneet, ei c>!« wain ihmiskun- >uoloista kuori, nan tärkein asia, ivaan siinä ininä näen^ seutu, jonka läpi päärata ku-lk:.', on järjellisyyden, tarkoituksen ja ihmiselä- "scissa paikoin aiavan kolpaamaron asu- ^mizyttä. Amurin passkkalaulun sepittäjät muutla", joutuu esitiämään jclla:s:a män onnen. Mutta, jotta pyrkimys ,iä« tukiellc. Meden putteen ja olo>suhieiden ^akuuttaivat sille anka-rasti, että suunta periaalteellisla sekamelskaa, etlä löylyn hän oilsi hcdelmäätuottama, on tarpeen. kur,uuden tähden pakcnew .,t yksin iijb» on oikea. — Rjotsh. siihenkin WÄHän ilajota. ^ että se ymmärrotään koko merkilykses- n.ichotkin. Siirtolaisista ci kannata pu. sään ilman lvähcnnt)tsiä ja rajoituksia, ^ua. 9lc siirtymät taka n n ujeistj pai niin on kaikkien tärkeimpien toimin- ! missä oivat paremmatlin olosuhteet, tain laita: niin on myöskin laita ukkon- Asutuksesta, jota tämän linjaa luojat ja non, rakkauden, palveluksen ihmiskun-'«Puolustaijat pitämät niin perin tärkeänä, nan hyiväksi, tieteen, taiteen. Kaikki on ^"-ten nyt on käynyt ilmi. ci kannata Kirjallisuutta ja taidetta. Ulfia liritin. Kustannus oi akeyh:iö Orawan kusian:amia. I. I. Tikkanen, K uw a a m .1: ii i- teet uudemmalla ajalla. 2:n ^ihko. Hima I: 75. Tätä sekä siM^yksen etlä ulkoasun ja firUMuffen puolelta juutiartuaiaij loistoleosra on nyt ilmesiyiiyl loinen »vihko, joia liitteenä seuraa «värillinen jäljennös erääsiä Jan van Eyck'!» al!i- zarmauilusia. W.hko sisäliää loppu o- san esitystä Jiakian taiiecsftj 14:nellä .saiälmvulla sekä alkupuolen erii-läin m-elläki.nninmväsiä 1ö:nnen saialu- . Zvun. Leonardo da Vincin, Michelan- perinpohjin, miimeisiin piiriei- ■ HaclDckiujKKHi. rake.n,ta-at e!Ivat Helon ja Lljan laiieen kilioauk- ^^^>sti Äipa ne sitten meistä dvaikka,^! antaa tyydi)lttitvää ivastausta kysy^ ?es:a. Est/.js on pirtcäiä ja ho!ppo:a= firix.:o, ku^vilus örinäin rikas, malaise- wa ja armokas. Pros. Tikkien su-uri asiuntuniemus to!dch^:c^:an alalla, joka hänelle ele- wänä Mdeinieh^nä on tuortauur l'!ei- jcsli lunneiun ja kunnioile:un nimen. «n liakcena tämän teoks>cn tieieelliseslä anvosla ja ansioÄia. ja hänen lähänas- tinen muu ki<rjaili1aloiminlansa, jcssa hän on iunneriu hauskaksi ja wilkkaak» fi keriojaksi, on osalvania olema suosi- <u'k!ena hänen uuden. teoksensa muo» doll.selle esitykselle. Teos «ulee täsilläimään kaikkiaan n. 6 wchkoa. N. R. af Urpn, Ä o n s a n s i w i s- ty»harrastuksia ulkomail- la. KlcmsonkirjaÄloisla ja kanjanopis toisia. 104 suv. 7 1: 60. tomuuden tähden. Musikaalinen raken> ta-ja, joka on pannut käytäntöön urakoit- ^litluna estiniehenä ja siis lalvallaan ivih>?oinkin tuoneet ilmi suuren wirh'en, l ten myynnin, on saanut aikaan, että työt oifcuienuuo cdusiajana — ei, ollui jota on tehty suuntaa määrätessä. ^lopullisesti luowutetaan urakoitsijoille lilaisuudessa itsekään saapumaa,i. Tik- Kaikki yritykset hankkia wctiä linjalla M—50 prosenttia alemmalla hinnalla, si ilmoitin puhelimella iiifli 2'c:uäifl= oivat olleet turhia. Porauise? eiwät an- ^ kuin waltio maksaa. Rämät M — T >0 pro- eitä: ei Koron ki>läs:ä Ny: Woitu na minkäänlai/sia tulokisia. Useilla ase- senttiä jäiiimät livälittäljien taskuihin ja ^ miienlään saaipua. Tamalla ilmoitin millä omat iveden saannin toimcet lopul- ^ uraikoÄsiijait, jotka alkaivat työn, ciloät käsilykseni r:ieuron turmiollisessa 1vc.i» lisesti hÄvinneöt ja iv?:tä täytyy kul- woi sitä suorittaa. ^kuiuksesta harivaan asulun seutumme jettaa erityisillä »vaunuilla. Toisilla ase- Sellonsoittajat ja herrat Hillerit, saa- henkiljeen elämään woimien hajoiiia- millä ei ole wsttä tarpeeksi ja on se niin ^ tuaan suunnattomat »voltot, katsoivat jana. Siilloin Myös lukeullll »Muka- ri>ka s magncnsuoloista, eitä sitä käyt- Parhaaksi ljäbtää „nämät ihanat seudut".! na olleen" osillaan erehdyuäwäs:i !se Näin llohdutomalta nmittää ministe- losi.ema periaatteellinen k^kusrelu. riölle Amurin tien rakentaminen. Käyttäen hymälkseen sen ticiämätiö- «Mukana ollut", yrittäessään todis taa minun..railtiuÄvapauteiii rajatto- ikuinkakin «vastenmielisiä, kaikki tahi ei.nu>kseen tvaiikeuksien woiitam!'esta. He mitään. Ja tosiaan ei mitään eikä jo- ^»»aiilvat yhä lisää ja lisää ylirahoja, takin, sillä kaikki ihmi-Melnn toimin- watuuttaen, että muussa tapauksessa he nat, kunnes ne eiwät ole joudutetut top-1 ciivät lrwi rakentaa loppuun asettua. Se pirun asti, euoätkä anna omaa, pieniä s'>'ka. että »valtakunnan duuma wähensi > hyötyään, kuten useat luulevat. waan Ylirahoja, livaikettttaa »vielä enemmän ase- Ulkomailta Jlmapurjehdus. Wä'lijuomaliike on yksi tukelvilnniis- ta pylmäisiä, joiden nojassa nlMinen yhteiskunta lepää. Mo.ldakseen soada ipalkkatt>ölä.isavmeiijan nim ivaslusuis- tiMMÄnÄsi kuin mahdollisia on o- mislawille luokille eduksi |äi!i>:uVi wä- tijuamaliufe; sillä 'k on katsinkcriainen ase kapiialismin käsissä, soll^ ie tekee Palklä-.^läisielä ryysyläisiä. Soutc^= ia siMiä myös wäki.juomail:"e >'ii was- F r i e d r i c h s h a v e n. heinäk. 19 lusiaininen on tölMislön edun ^ inu- pnä. Ieppelinin kaasu tehdas, joka kais:a ; kieb: olain waa:imuS i>!si jen Zvasmisli kaasua o -hjatlSiv!:» ilnialci- tärkeiimmislä we<UANuksiötq. Äi»a- de kieltolain lappajiin. Milä hisö::)ä ?aas on -m:-elipitcifrirt lvaituuaivasla raillius'.yös:ä, käy ih» meen elämäsn »Mukana ollecu" mcinusemisca cnmeikeisiä, jotfa eiwät niinkään hiZNvi'-.e:sia ole, ja jonkalai- sei iulolser siilä korke-n:aan wo!wat cl» la. ^liwoi!sa »Mulana ollul"! , .?un tar» kemmin mieline, niin luulen, etlä tu- lciie h uomaa maa >?, eriä 'lie lyö on sir» tenkin Ntavmemmia !viewä pää-möä» rään, kum Paljo: puhe:, js hcli niiden uiihollaiminen''. »Mukaiia ollui" tekisi muiullc ja c« sialleen suuren palivelukse l. jos minun 'wähäpäiöisestä persovnus:a:i>, ja mi- nulle osoiltamistcian v^iiaaucel!isis:a mielipileislään kirioil.aesjaan. osottai. si minulle, asiLnomQije.i lehden f tit numeron, joh»n hänen i?P'«s:uksensa Paineiaan. Muu.:-n lvoi käydä min eilen ininä niitä saa käftuti, ku:on yrit ti -läilä kertaa !äi)dä. Virroilla hcinäkuun 17 pnä 1910. Anv?- Iytilä. ne ouxitt turmiollisia ja sisälimvÄ aiivan >»aa. toista kuin se päämäärä, johon ne pyrki» nius wwt. Niin on llatta uskonnon, joka lsallii sokeata uskoa, niin on laita rakkauden, joka sallii taistelua — vastustusta, niin on myöskin ihmiskunnan hywäntekewäi» syyden laita, joka sallii ihmisiä sorretta» ivan. Ahdistyneet ihmiset oivat epäilemättä iväknvänHinäit yhldistymättömiiä. Perhe VN rväknvämpi yksinäisiä ihmyiä. RoSivo» joukko on wÄ?ewämlpi kuin kukin heistä erikseen, yhteiskunta on !väkcwä:»Pi hk» kuilv"».' Hinla lsityisiä. Isänmaallisen tunteen yhdiAämä Ivat rv kunta on wäke«vämipi hajanaisia Tillä tuo 2:n mi!j>onan ivaati- oli tvasta alku. Arwi>.'laskujen kaasua ohjali woihin, on räjähiä-iy: ja läydellisesii luhouiunut. Alsi li^inies kuoli ja muutamia muita haaivoillui. lkaan Suomen köyhälislö ei ole unoh- tai:ut, eikä tule unoh:amaan^n esil- tää Zväkijuomain kieltolain lvaatimus» — Taiteilija Rissasen »usi» maala»S. Ennen olemme maininneet, c^'ä taitei- lija Rissanen maalaa kauvp neuwoS Lallukan liikehuoneustvon iunria maa» laueta erittäen Miipurin kaupungin sata» ma.?ia oleivaa kiuvasta :yöntouhinaa. Taiieilija »viimeisielee paraillcan työ» lään Taidcyhdislykscn atelierissa Ate» n:mniSsa. Siellä hän aamusta iltaan si» ivellää orsa hiessä, sillä kauppanemvoS odonaa teoksen »valmistmvan lyyökuudun cnenncsiä. Maalaus on suucemiioinen käsiil^lyllään. fi'.nii nähdään palanen työläiset äimää ja tekee se Uoisine. kirk- kaine tvärineen miellyt,:äwän Vaikutu!» sen. — HelsS. Tämä >ichlori of Ursinin uuit kirja kansallisuuksia. Mutta asia on min, että ifiäftiää erittäin -run'sou^rt mieliäkiin» ^isiyneitten ihmisten ctaväminyys ha» nu rämiä lieroja ulkomaiden kansankir» ^naisiin nähden, ja tämän eteiv^nnyy- «jasioista ja lukujictleista sekä kansan- mälttämätön seuraus — hajanaisten ja llyöiväenopistsiÄa. Se perustuu o» orjuuttaminen taihi ivain niiltä anasta, siliä huomio laapn ulkom»isen kirjallisuuden <mi'ictn. 'SiMffrfporäiiiminin on siinä '^njoillaa. Slamvilaiscit kanialllsuudet ttchly selkoa Pchjois-Amerikan Nhdys. 'luonnollisc-M tumien Ztivvallan, Wenä- Mallojen ja Englani^n kirjasto-olois-saksan, Turkin yhdistymisen pa- ia. Tanskan kansanopiSloliitkeesiä sekä { Kuuden, haluamat, tvastustaakscc» 'Iätä Englannin ilMväenopisioisla ja »yli- p^haa. yhdistyä, mutta tÄnä imii yh- a;n tuökimuslnalkoilla lehlyihin 1 . nincn hcrä-ttää luonnollisesti haianaisis» unioihin, osittain alaa koskeivan ^ halun yhdisli>ä. joita he aluksi lvoisi» ra-n ulkomaisen kirjallisuuden in:ki-«asiustaa sortoa ja sitten iitä itse opisi0li^ajenniö.>'Äa". Teol?en anvoa lisäämät lukuisat Svimaukser ulkomaiseen kirjalliiuu:een. Äioiyniincn. jos se jynii/y. ehdottomasti johtaa samallaiscen ^toimintaan, ei ivain taisteluun muitten yhdischneitten kans- joika owar suureksi hyödyksi sille, joka fa* >vaan myöskin muitten, heikompien tahtoo lähemmin perchlyä ulkomaiden yhtyneitten ja yksisyisten sortoon ja niil» 5cm.sansiwisnMarraÄukslin. anastamiseen. A. St. Cajander, Metsiemme Niin, yhteys — on ihmiselämän jär» uirdistushakkaukset toi» kellisyys, tarkoitus ja onni, mutta nämät s i i n s a w e r r a k t u i n a. 54 siw. l'aawutetaan tvain silloin, kun tähän yh- snitrta 8:oa. 19 kuwaa. Hinta 1:7ö. syteen kuutluu koko ihmiskunta, eikä ise yllämainittu kirja tekee selkoa siitä, ole wa»n iihmiskunnan pienempien tahi millä latvoin metsiä on hakanvlvn, jot» suurempien osien yhteys rajoitettujen, ia hakaiun sijalle nousisi uusi kelmolli- yMyiÄen päämäärien saaevuttami-sersi. nen laÄVU. Alkoon se sitten perheen. rosw»jv»kon, Amalia Grönberg, Kotitalous» yhteiskunnan, tvaltton. kansallisuuden ta» j a r u o ka t a w a r a o p p 96 silv. hl »valtakuntien ^>yhä liitto-, — sellai» U kuym» ja wäri5men ftenilaplu. ! set yhteydet eilvät ainoastaan ole myötä» - US - — Ellette ole Hiljaan, niin kohta lähden. — »Olen käynyt lykkäystä rukoilemassa. Mutta eivät armahda", vastaa isä. »Sitten täytyy talo myödä. Aletaan", puhuu nimismies. Ja talon huutaa polkuhinnasta isäni pahin vihamies, pai kallinen agenttinne, juuri teille, valtioneuvos. Sii täkö minun pitäisi olla kiitollinen, että kotini rais kasitte ja ajoitte omaiseni armottomaan pakkaseen? Siitäkö? Maisterin ääni värisee. — Tuo on minulle tuttu. Sen kaiken kuulin jo silloin, kun teidät kaupunkiin tullessanne otin suoje lukseeni. Muuten siinä taloasiassa laki ja oikeus teki vain tehtävänsä. Omistusoikeus on Suomessa pyhä ja loukkaamaton. — Olkoon! Mutta miksi vaaditte, että minun pitäisi teitä kiitellä ja kostella? Talo meni polku hinnasta niinkuin sanoin. Jos siitä olisi maksettu kohtuullinen hinta, niin minä vaikenisin. Silloin olisi jotain jäänyt meidänkin raukkain suuhun. Nyt vaivaishoito sai kaikki omikseen. Pääsimme ruotilaisina kiertämään, kunnes lempeä pappi mi nut otti paimenpojakseen. Siellä ne muut ovat vuosia kierrelleet. Ja sillä matkalla isä kinoksessa hautansa löysi. Talo ei teille mitään merkinnyt. Vain siinä olevan metsän te raiskasitte. Huuto kauppa oli sovitettu siihen aikaan, jolloin ihmi sillä ei ollut halua eikä kykyä tiloja ostaa... sy däntalveksi! Tuon huutokaupan ajan ja päivän te itse määräsitte ja itse päätöksen omassa asias- - 145 - — Ei... kiitoksia. Oli tärkeätä asiata, niin poik kesin vanhan kasvattini luo. — Erittäin hauskaa tavata arvoisaa hyvänteki jääni ... — Muistaako maisteri vielä sitäkin aikaa? ky syy valtioneuvos ja leikittelee pöydällä olevalla paperiveitsellä. — Näyttääkö siltä, että olen sen unohtanut? — Ei ensinkään. Maisteri muistaa minustakin yhtä ja toista ja vielä sanomalehden palstoilla huutaa sen itään ja länteen. Mutta minusta on se sentään katurakin kiitollisuutta. Niinhän? — Onko valtioneuvos tullut minua häpäisemään? — Niin no ... jos oaaatle hävetä, Kiittää ei maisteri ainakaan osaa. — Minun kiittämättömyyteni juuret ovat kai syvemmällä kuin teidän soppavadissanne. — Maisteri kuitenkin vielä muistaa minun sop pani ja että se silloin maistoi makealle? — Kiitän siitä nöyrimmästi. — Ja maisteri muistaa myös, että minä hänti vaatetin ? — Siitäkin kost' jumala. — Aivan niin. Sivistyneinä miehinä ne nyt si vuutamme ... Mutta miksi maisteri kaupunkiin- tulonsa jälkeen ei ole meillä käynyt? Oliko siinl joku arka kohta? — Tiesin että... että valtioneuvos oli ollut mi nulle liian hyvä ja sentähden tahdoin välttää, pu huu Tervo ivaillen.