> Lauantaina 11 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 64 — 1910 f Tarkempaa selmitystä pidätyk sien syystä ei poliisi suostunut an- tamaan ennen kuulustelun päät- tymislä, joka jatkui myöhään aa- mnyöhön. Samallaisia pidätyksiä on toi- mitettu Helsingissä ja lienee pidä- tettyjen luku siellä jotakuinkin yhtä suuri kuiu Wiipurissa. Myöhemmin saapuneiden tieto- jen mukaan on Viipurissa m a n giittuje n luku 1 0 ja Helsingissä S. Miipurissa pidätetyt henkilöt o- ivat seuraamat: Toimittaja Santeri Jakobsson, hammaslääkäri S. Koureivitz, nti Wera Ostroumoss, nti Hanna Josse, räätälit Wasili Jesremofs, Alek- santeri Hrobin ja Jman Feodoross, työmiehet Aleksanter Orloff ja Ni folai ^»igoivkin sekä leipuri Feo- doross. Kaikki yllämainitut omat Ve näjän alamaisia. Ilmiantajan m- mi on Mihailomitsh ja syyte kos- tee »valtiopetosta. kamaan aikaan kun tämä ta- pahtui Viipurissa, »vangitsi H e l- s i n g i n etsimä poliisi Uudenmaan läänin kumernöörin määräyksestä, kuten mainittu, 8 henkilöä. Van gittujen joukossa oli nti ^jnba O s t r o u m o s f Viipurista. Van- gitun asunnossa Oulun _ kylässä kauppias Piehlin huivilassa toimi- lettiin kotitarkastus ja takamarik- koon oiettiin kirjeitä ja kirjaili- sulitta. Kotitarkastus toimitettiin puolen päimän tienoissa. Aikai- seinmin oli nti Ostrouiuoss jo man- gittu kaupungissa, jossa hän oli käymässä. Muut »vangitut eimät ole yleisemmin tunnettuja henki- löjä. Poliisi pitää yksityistiedot sa- lasia. S. U. T:n hankkiman tiedon mukaan on Helsingissä pidätetty- jen joukossa wielä paitsi Ljuba Ostroumossia, mctallityömies Wa- sili Timashkin ja ulkotyömies Alek- santeri Jesimom. Wiisi suomalaista rautatieläistä karkotettu Pietari»—Walkeasaa ren rataosalla. Keskimiikkona kutsuttiin Pietarin kumernementin santarmihallituk- seen taimella kuukauden mankilas sa istuneet maihdemiehet P. Laa m a n e n Schumalomasta, I. W ä^ l i m a a Pietarista ja H a t t i Udel- najasta sekä näiden lisäksi W i r- t a n e n Schumolomasta ja W e h- miläinen Oserkista. Kaikille miidelle ilmoitettiin san- tarmihallituksessa, että heidät on määrätty karkotettamiksi kolmen muoden ajaksi Pietarin ja Mosko- wan kuivernementeistä. Heidän on poistuttama miiden päimän sisällä, eimätkä he karkotusmuosi- naan saa tulla käymäänkään mai- nituissa kumernementeissä. Kir- joista, jotka heiltä taimella koti- tarkastuksissa otettiin takamarik- koon, saimat he osan takaisin. Lo- put kirjoista sanottiin oleman si- säasiain ministeriössä ja käskettiin heidän pyytää niitä sieltä, jos tahtomat nekin takaisin. Sitä mas- toin niitä rahoja, jotka taimella Hotilta ja Välimaalta otettiin ta- kamarikkon, ei annettu takaisin. Kuten muistettane? oli Hotti Suomen rautatieläisliiton Pieta- rin piirin rahastonhoitaja ja Väli- maa Pietarin aseman palmelija- kunnan rahastonhoitaja, ja tal- mella takamarikkoon otetut rahat olimat näiden yhdistysten rahoja. Luuri tulipalo Perkjärwellii. 5 taloa porona. — Wahingot noin 50,000 mk. Keskimiikkona t. k. 8 p. klo 1 ,3 aikaan iltapäirvällä syttyi Perk- järmellä, luultamasti rikkinäisestä samupiipusta ullakolle päässeistä kipunoista tirehtööri Anatol Jma- nomitsh Pukarefsin suuri Hu- mila palamaan ja patoi lyhyessä ajassa perustuksiaan myöten po- roksi. Humilasta lemisi tuli tuulen painamana kahteen eri suuntaan. Ensiksikin sytyttimät palopaikalta lentämät kipunat noin puolen ki- lometrin päässä sijaitseman Antti Mätingin talon, joka myöskin paloi poroksi. Tästä taas jatkui palo mieressä sijaitsemaan Juho Parikan mökkiin, joka myöskin pa- loi kokouaan. Edelleen kulki mal- kea eteenpäin ottaen maltoihinsa Juhana Hännisen suuren karta- non ja pani sen ynnä kaikki upeat ulkohuonerakennukset tuhkaksi. Toisellv suunnalla lemist tuli Pukarefsin humilasta Aapro Jo- rosen taloon, jossa sijaitsi m. in. kauppias Tahroo Rämön kauppa. Tämäkin talo paloi ullohuonei- neen poroksi. Samoin joutui kaup- pias Rämön kauppatmvarama- rasto tulen uhriksi, yrittäessään tamaroitaan pelastaa, poltti kap- pias Rämö pahoin itsensä. Myös kin talonomistaja Ioroselta kär- mensi tuli hiukset. Pukarefsin rakennukset olimat makuutetut jossain menäläisessä yhtiössä, Juho Hännisen maalais- ten paloapuyhtiössä ja muut Muolan kunnan paloapuyhtiössä. Vahingot armioidaan noin 50,000 markaksi. Sammutustöihin ottimat osaa Perkjärmen W. P. K. ja Resetni- kossin tiilitehtaan työmäki ruis- kuineen. Björnstjcrne Björnsonin hau- dalle laski neiti Toini Topelius Suomen Naisyhdistyksen puolesta, kauniin, ivaaleankeltaisista ja sinipunerta- mistä kukista solmitun seppeleen orangemärisillä nauhoilla, joihin oli painettu: ..Till Björnstjerne Björnson srän Finsk kminnosöre- ning, Helsingsors". „Med tack sar attitalets mäckar- ord, och srämst, Din kamp för ren- hetsidealet". (Kiitos kahdeksankym- menlumun herätyssanoista ja, en- nen kaikkea, taistelustasi puhtauden ihanteen puolesta.) Sähkösanomia „Karjalattarelle". Valtakunnan lain säädäntö hylväksytty duumassa. Pietari, kesäk. 10 p. Tuuma hymäksynyt maltakun- uanlainsäädäntöehdotuksen 1<>4 äänellä -'?> mastaau. Oikeisto ta- puttaa käsiään. Uutistoimisto. Hajoolva puolue. Nuorsuomalaisessa puolueessa jatkuu pesänselmitys edelleen. Nyt on sattunut jälleen yksi uusi näy- tös. Pääskysten esiintymisestä Ne- mansilta-miljoonia koskemassa a- siassa syntyi ilmitaistelu jo edus- kunnan istunnossa. Ja se jatkui puolueen eduskuntaryhmässä. Ryh män kokouksessa maalimat „sano- malaiset", kaksitoistaZmiestä, pääs- kysen, ^onas Castrenin eroamista nuorsuomalaisen eduskuntaryhmän jäsenyydestä, koska Jonas oli muka pilannut yhteisen pesän. Heidän mielestään on Jonaan esiintymi- minen hämäissyt nuorsuomalais- ta puoluetta. Saattoi armata, miten Jonas mastaa tähän ulospotkimiseen. Ei- hän hän olisikaan Jonas Castren, ellei olisi kieltäytynyt eroamasta. Ja sille kannalle asia jäi, kun eduskunta hajaantui, kokoontuak- seen masta ensi muoden helmi- kuussa. Akutta kiistaa nuorsuomalaisissa lehdissä jatkuu edelleen. Melkein joka päimä otellaan Helsingin Ta- nomissa ja pääskysten Helsinkiini sessä iltalehdessä. Ja mähin muis sakin puolueen lehdissä maaseu- dulla. ..Karjala", joka on esiinty- tynyt Jonaan hartaana aseenkan- tajana, on kuitenkin »vaiennut täy dellisesti omasta puolestaan. Ker toi maan mitä ryhmässä oli ta- pahtunut. Kaikesta päättäen on nyt lo- Pullinen jakaantuminen tapahtu- nut nuorsuomalaisessa puolueessa. ..Pääskyset" koettamat mielä kai- kin moimin selittää, että pitäisi yhdessä toimia. Keskinäiset riidat mahingoittamat puoluetta, sentäh- den ne pitäisi lopettaa. Mutta sa- nomalaiset eimät näytä näistä pu heista mälittämän. He eimät tahdo tunnustaa pääskysiä enää puoluee- seen kuulumiksi. Kesän aikana tä- mä pesäriita nähtämästi tulee py symään merrattain merkitykset tömänä, mutta syksyllä esiintynee ero selmemmin, kun toiminta y- leensä milkastuu. Sanomalaisilla kaikesta päättäen on puolueen eh- doton eneinmistö takanaan. Pääs- kysiin kuuluu etupäässä joukko koko- tahi puoliruotsikoita ja joku määrä muuta ..herrasmäkeä". Sanoma- laiset nähtämästi pyrkimät toteut- tamaan kansallisia harrastuksia; pääskyset painunemat entistäkin enemmän ruotsalaisen puolueen yhteyteen. Nuorsuomalaisten maa- seutulehdistöstä lienee enemmistö pääskysten käsissä — perintönä puolueen ..kaksi kieltä yksi mieli"- politiikan ajalta. Pääskysten pää- kaupunkilaisella äänenkannattajalla on tiettämästi jotensakin harmalu- kuinen lukijakunta. Lehteä on alun- pitäen ylläpidetty suurilla uhraub silla. Sen julkaiseminen on niellyt omistajiltaan paljon rahoja. Ai- kasemmin kemäällä tiesi huhu leh den tulemaisuuden olleen puheen- aineena ja jotkut tiesimät aiotun se lakkauttaa jonkun ajan perästä. Luultaminta kuitenkin lienee, että lehteä jatketaan, marsinkin nyt kun lopullinen pesäero puolueen eri ryhmäin mälillä näyttää käyneen »välttämättömäksi. Eduskuntaryhmän lopullinen ja kaantuminen ei näin syrjäiselle ole mielä täydellisesti selrvillä. Näyt- tää siltä kuin eduskunnassa olisi pääskysillä jonkun äänen enem- mistö. Täältä Karjalan puolesta lähetetyistä tahi täältä kotoisin olemista edustajista eimät romas- tit Arokallio ja Hannula, nti Hul- tin, hrat Sminhusmud, Kaasalai- nen, Pietinen ja Riihelä olleet mukana Jonas Castrenin! eroa maatimassa. Nämä kaikki omatkin tunnetut pääskysinä. Muualta lä- hetettyjen kaikkien edustajain ryh- mämäriä en tunne. Ulkopuolella eduskunnan olemista nuorsuoma- laisten tunnetuimmista eturimin miehistä on esim. pros. Stählberg ennaltaan tunnettu ..puolsuomet- tarelaiseksi". Valtioneumos Rein taasen on pääskynen. Omatko martijat malmeilla? Koska keuhkotauti on tullut)»iin yleiseksi kansamme keskuudessa, että jo muutamin paikoin maatamme tähän tuhoisaan tautiin kuolee lä- hes joka toinen kuolemaisista, niin nyt täytyy myös jokaisen kansa- laisen tehdä kaikki moitamansa tä- män kauhean »vihollisemme kukis tamiseksi. Ensiksi on saatama kan- sasta pois juurrutetuksi kaikki epä- usko siitä, ettei se tauti tarttumaa ole. On saatama kaikki kansanker- rokset kaikissa elämän toimoissaan käyttämään kaikkia mahdollisia kei- noja tuon tuhoisan mihollisemme kukistamiseksi. Mutta mitenkä tämä on mah- dollista? Asia on hymin yksinker- täinen. Tämän kaltaisten asiain täytyy lähteä ylhäältä päin. Jos korkeimmat mirastot antamat mää- räyksensä ja panemat kaiken lailli- sen mahtinsa liikkeelle, mitä ase- tusten ia ohjesääntöni mukaan moimat, niin kyllä kansa niitä sit- ten noudattaa. Kaikessa tässä on hymin paljon laimin lyöty marsinkin maaseu- duilla, etenkin mitä tulee kaupan- teon ja yleisiin kokoushuoneisiin, joissa kansalaiset käymät. Kaikki manhemmat pikkumeijerit moidaan epäilemättä nimittää tautien lemittämistehtaiksi. Niissä ei ole minkäänlaista taudiu hä- mittämis-laitosta ja kumminkin niihin kuletetaan kyliltä maitoa, jotka kaikki yhteen seotetaan. Kun tiedetään käytännössä oleman niin- kin, että samassa talossa sairas taa keuhkotautinen, missä maito separeerataan, saattaapa sairas- toisinaan (mirkuinpana ollessaan) pyörittää konettakin ja se kerma taasen,viedään kylä- eli ostornei- jeriin, ei ole mitään kuumennus- eli pastoriseerauslaitoksia ja siellä pannaan huidut y. m. jätteet kaikki sekaisin ja lähetetään kylille takai- sin, niin tuntuu elämästi siltä, että tällä lamalla moidaan oikein säännöllisesti tautia lemittää. Kauppahuoneissa, kokoushuo- neissa y. m. s. tehdään merrattain Harmoin mitään suursiimousta. Ei ole edes sylkiastioita, puhu- mattakaan mistään marottamista taulu-ilmoituksista j. n. e. Nämä mainitut epäkohdat jo kehoittamat tarinokkaampaan toi- mintaan asian hymäksi. Kunnissa omat termeydenhoitolautakunnat, maamme on jaettu lääkäripiirei- hin, on jokseenkin hymin järjes- tetty poliisimirasto, niin että kyllä moidaan saada hymin paljon pa- rannusta aikaan, kun maan otam- me tämän asian oikein osaksemme ja kaikki täytämme »velrvollisuu- temn»e. Etenkin »virastoilta ja mirka- kunnilta on toimottama enempi tointa, sillä niinkuin edellä jo on sanottu, tämänkaltaisten asiain täytyy lähteä ylhäältä päin. Ku- mernöörillä läänissään on aina ollut mäestön hyminmointi lähim- pänä huolenaan. Niinpä täm möiselläkin aikakaudella on sieltä annettama tarmokkaita määräyk- siä alemmille mirkakunnille ival- momaan kaikissa kohdin termey- denhoitoa. Myöskin eläimissä ilmenemä tuberkelitauti saa liika mähän huomiota osakseen. Eikö ole syy- tä pelätä, että jos eläimissä on tuberkuliinitautia, niin sitä lemi- tetään meijerin kautta, joissa ei toimiteta maidon pastoriseeransta? Tämänlaisiin asioihin ei kansa mielä pane huomiota, jollei sitä »viranomaisten kautta siihen pa- koteta. Saattaa olla »vielä jonkunmer- ran ihmisiä, jotka katsomat mi- ranomaistei» sekaa»»tu»nisen täm- moisiin talous-asioihin oleman elinkeinomapauden loulkaainista, mutta ei se kumminkaan sitä ole, sillä tautien tuho on niin suuri, että miranomaisten täytyy puut- tua asiaa»». Ne tehtämät, mitä tästä aiheutuu, eimät ole kenen- kään taloudellista tilaa järkyttä- miä. Ne tahtomat ainoastaai» opastaa kutakin teriveydenhoidol- lisesti nienettelemään säännölli- sesti, mikä yleisesti jo useiminilla paikkakunnilla tulisi päinmastoin tuottainaan asujamille taloudellis- ta hyötyä. Ollaan täällä »vielä niinkin alhaisella taloudellisella kan- nalla, että on ole»nassa yksi- tyisiä ostomeijereitä, jotka ai- mm» ..ahmääri»»" kannalta har- joittamat liikettä, joissa ei pal- jo»»kaan mälitetä termeydellisistä suhteista, ja joissa tuskin on edes kysytty kerman tuojalta, onko hei- däi» karjansa tarkastettu tuberku- linilla. Talousseuran olisi myöskin, warsi»»kin karja- ja meijeritalou teen nähden, konsulenttiensa kautta terrveydellisissä suhteissa tarmok- kaasti n>aikutettawa epäkohtain poistamisesi». On myöskin muistettama, että kansassainme liikkuu, paitsi keuh- kotautia useasti paljon muita tarttumia tauteja, kuten laivan- tautia, kurkkuin ätää, tulirokkoa j. n. e. Näii» olle»» on »välttämätöntä, että martijain puolelta rumetaa»» tarmokkaisiin toimiin. Sanoma- lehdistön on aina pauhattama tästä asiasta. Virkakuntain tulee ali- tuisesti lähetellä ja antaa ohjeita ja määräyksiä ja missä laimin- lyömistä hamaitaan, saatettama syypäät lailliseen edesmastaukseen. Muista maista näemme esimerk- kiä, että paljon moidaan aikaan- saada, kun maan tarmokkaasti toimitaan. Maaseutulainen. Länsi-Europan mieli- Pide ja Suomen kysymys. Hbl:n Berlinistä saaman eri- koissähkösanoman mukaan ei pää- ministeri Stolypinii» Suomen asiaa koskema dnuinassa pitämä puhe ole tehdyt suurtakaan maikutusta. »Berliner Dageblatt" lausuu ettei Stolypinilla ollut esitettälvänä ai- noatakaan todistuskappaletta, joka olisi todistanut Suomen lakiehdo- tuksen oikeutuksen. ..Deutsche Ta- geszeitung" taasen arrvelee, ettei Venäjällä liene odotettamissa n»i- tään h»)ötyä aiotusta laista. ..Economist" huomauttaa johta- massa kirjoituksessaan, että kysy- myksen perustalta on kauppa. Ar- mossapidetty aikakauslehti mas- tustaa Venäjän politiikkaa. Berlinissä toimeenpani „Te- mokratischeBereinigung" miime kes- kimiikkona julkisen »vastalauseko- kouksen duuman kantaa mastaan Suomeu kysymyksessä. Englantilainen aikakauslehti „The ?ar" sisältää kirjoituksen Suomesta matkailumaana. Kirjoi- tus on lä»nminhe»»kinen ja run- saasti kumitettu. Torstaina, tk. 2 p:nä kirjoittaa ..Frankfurter Zeitung" Tuomen kysymyksestä: Hhä mielä pitää kysymys Suo- mei» tulemaisuudeSta mielet jänni- tettyinä, yhä mielä on olemassa toiivoa, että oi»»»istuist löytää rat- kaisu, joka loukkaamatta Venäjän oikeutettuja »vaatimuksia säilyttäisi Suomen itsenäisyyden. Probleemin käsittely ei suinkaan puutu määrinkäsityksiä. Eimät ai- noastaan Suomen mastustajat, maau puolueettoinatkin monasti ariveleivat, että ei kyllin ki»»nitetä huomiota siihen, että Venäjän täytyy asettaa erityisiä »vaatiinnk- sia pääkaupunkiaan niin lähellä olemalle ja merimahdilleen niin tärkeälle maalle. Mutta tätä ei suomalaiselta taholta »vähimmäs- säkää»» »näärässä kielletä; erittäin- kin osottiivat lakiehdotuksesta neu- »liottelemaan kutsutun kon»itean suoinalaiset jäsenet pitkällemene- mää suostuivaisuutta, niin esim. kaikessa mikä koskee sotalaitosta, rautateitä, sähkölennättimiä j. n. e.; myönnytysten määrästä moipi tässä olla eri mieltä, multa sopi- rnus olisi »varmaankin saaivutet- tamissa, jos main moitaisiin päät- tää keskusteluissa ja neumotte- luissa asettua tasa-armöisiksi, eikä maiu yksinkertaisesti pakottaa hei- koinpi mukautumaan moiinakkaam- mai» mielipiteeseen. Sitäpaitsi useiu, myös monissa saksalaisissa lehdissä, esitetään so- pimattomana sekaantumisena We- näjän sisäisiin asioihin jokainen »»»yötätuntoismlden ilmaisu Suo- melle. Multa jos missään on olemassa „petitio principii", ken niin puhuu, hä»» käsittelee Suo- mea jo paljaana Venäjän maa- kuntana, maikka se kuite»»kin tähän asti on ollut siihen yhdistetty its-e näisenä »valtiona omine perus- tuslakeineen ja hallu»toineen. Jos Venäjä ja Suomi rauhassa ja ystämyydessä tekemät keske- nään sopimuksen, niin olisi tämä tosiaankin heidän oma asiansa, joka ei ketään mierasta koskei multa kun on oleinassa uhkaaiva maara, että heikompaa puolta sor- retaan ja pyhiinmiltä aarteiltaan »vahingoitetaan, niin saattaisi main marsin ihmeellinen simeysoppi mel- moittaa siitä maromasti maikene- maan ja olemaan miehekkäästi kohottamatta ääntään uhat»m oi- keuden puolustukseen. Ja että Suo- mella on hymä oike»is kansallisen ole»nassaolonsa puolustamiseen, se»» sanoivat »neille yksimielisesti koko Europa»» etemim»»»ät lakimie- het. Älkööi» »vihdoi>»kaan jätettäkö huomioon ottamatta, että Venäjä ja Suolni eimät laisi»»kaan seiso suljetuin rintamin toisiaan mas- tassa. Suomessa tosi»» kaikki puo- lueet omat yksimieliset kansallisen itsenäisyytensä puolustuksessa, mut ta Venäjällä on moimakas mir- taus, joka toimoo molempain kan- sain rauhallista sopimukse»» tekoa ja ystälvällistä yhteiselämää ja pi- tää tällaista kysymyksen ratkaisua Venäjänkin etujen mukaisena. Tä- mä mirtaus ei rajoitu yksityisii»» puolueihin, se ulottuu kaikkiin pii- reihin, nii»», sillä lienee menäläi- sessä simistyneessä säädyssä ehdo- ton e»»emmistö. Asiain näin ollen moinee yhä mielä toimottaa ja toimoa, että kaikista esteistä ja maikeuksista huolimatta lopulta löydettänee molempia puolia tyy- dyttärvä ratkaisu. Meyendorfsin puheen maikntns duumaan. Maanantain ..Rjetshissä" kir- joittaa »»imimerkki S. L.: Parooni A. F. Meyendorfsin pi- täinä duuman maa»»antaisessa il- ta-istunnossa saa ailvan erikoisen asemai» huomattaman sisältönsä ja muotonsa muoksi. Se oli lakiehdotukselle ja loka- kuulaisuudelle cc>up de grace. Va- laistuaan selmästi, yksinkertaisesti ja ivakmittamasti kysymyksen oi keudellisen puolei» ja osoitettuaan eittämättömäksi Suomen perustus- lain ilmeisen loukkaamisen, siirtyi puhuja hankkeen poliittiseen puo- leen. Siinä esiintyi puolueeton ja tyyni analyseeraaja-juristi oike»l- den ja mapauden lämpimänä ja taipumattomana puoltajana. Armokkaasta esityksestä uhkui ylenkatse uusia uudistajia kohtaan, jotka omat malmiit maihtamaan kansakunnan armon jakansanedus- tuslaitoksen riippumattomuuden mitalliin, kirjoituksella ..uutteruu- desta". Omituinen, kuima ele osoitti puhujan tunteita. Paroni Nieyendorss puhui, ku- ten todellii»en monarkisti, ja ihme- teltämällä joustamuudella kuinosi hän ministerineumoston p»»heen- johtajan teoriian, ettei Suomen oikeudet perustu mälipuheisiin, maan lupauksiin. Puhujan metoa- minen keisari Nikolai I:seen mai- kutti natsionalisleihin aiman kuin olisi lyönyt kirmeen hamaralla. On merkille pantama, että il- miö on ..»»ykyisen muosisada»»" e»»- simäinen ja täysin kunnioitusta ansaitsema. Kun parooni Meye»»dorss alkoi puhua hallitsijan lupauksien sito- maisuudesta, lähti ed. Krupenskin pöydästä kiertämään natsionalis- tien pöytään lippu: ..Pyydetään puhele n» aa n mierustoive- rien kanssa". Suureinmoinen keksintö! Kun ei osattu mitään mastata, »»iin koe- tettiin tukahuttaa totuus keinote- koisella hälinällä . . . Meyendorfsin p»»he »vyöryi uk kosena. Vasemmisto taputti käsi- ään. Oikeisto sihisti. Entäs loka- ktiulaiset? — He maikeniivat. ^ Dnnman käytälviltä. ; ..Ruskoje Sloivon" Pietarin-kir- jeenivaihtaja julkaisee muutamia käytäivä-kuulumisia ensimäiseltä päimältä. Lokakuulaisetkin pitämät Milju- komin puhetta sisältörikkaana ja mieltäkii»»nittämänä. Kapustin on sanonut, ettei koskaan ole epäilty hänen tietojaan. Ja kun joku mäitti, ettei hänellä malitettaivasti ole senlaatuista kaunopuheliaisnutta, jota parlainentissa maaditaan, »nuistutli Shingarjem, että Milju- koin joka tapmiksessa on duulnan ^ ainoa Tuomen kysymyksen todelli nen tuntija. ' von Zlnrepin puheesta tekemät kadetit pilaa, sanoen: ! — Mikä on masen ja inikä on ' oikea? ' Homjakom käivelee totisena ja selittää, ettei enää ole muuta teh- tä»vä»»ä kun» ostaa 115» kappaletta lokakuulaisten ohjelmia, sidottaa .ne kauniisiin kansiin ja lähettää sen ryhmän jäsenille. Anrepin puheen omat oikeisto- laiset ja natsionalistit ottaneet mastaan ilolla. Huomattamat lo- kakuulaiset armelemat, että hän on siirtyilyt liian paljon oikealle. Hä- nen puheensa on herättä»»yt itä- merenmaakuntalaisten ryhmässä 'paheksumista ja ennustetaan jo heidän eroarnistaan lokakuulaisista. [ Stolypinin puheesta on ääri- mäinen oikeusto ihasttlksissaan. ; ?)ffi ainoa muistutus on heillä ^main tehtämänä, niiniltäin että se oli liian kohtelias duumalle. Lokakuulaiset oivat tyytymäisiä sii- ' hen, että Ttolypin on painostanut duumai» merkitystä Suomen ky- ; syinyklen ratkaisussa. Oppositsiooni \ ei peitä tyytymättömyyttään. Mii- ! jukoiv pitää puhetta tietopuolisesti heikkona ja epäjohdonmukaisena. Bobjanski pitää sitä »vielä mähem- män »vakuuttaivana kuin hänen semstivopuhetlaan: Stolypin on kaltemalla pinnalla. Ja joku lisää: ..Stolypin on tänään selmästi sa- nonut, että mitä mirkamalta on ennen tehnyt, sen tekee duuma nyt!" Toisena päimänä ei Suomen kysymyksen käsittelyn aikana ollut yhtään ulkoinaalaista diplomaat- tia du»lman aitiossa. ..Rjetsh" sa- noo. mastustuspuoluelaisten lau- suneei» tästä käytämillä seuraa- maa: Jules Janin on kerrai» kuman- nut, miten eri ihmiset menettele- mät kuu jok»l tunnettu henkilö ar- meluttamassa asemassa kohtaa tm»- netun naisen. Huonosti kasivatettu termehtii. Hymin kasmatettu kään- tyy pois. Oikein hienosti siivisty- nyt mies katsoo suoraan eteensä ja tekeytyy lyhytnäköiseksi. Koskei diplomaattien sowi olla ll)hyt»»ä- köistä, omat he malinneet poiskää»»- tymisen ja jääneet saapumatta. Ministereistä oli main Harito- no,v läsnä. Sitäpaitsi kenraali Seyn. Stolypin oli poissa —ma- litettarvasti, sillä hän olisi sinä päimänä ollut tilaisuudessa kuule- maan opettamia asioita. Kaksintaistelu tulossa. Eräässä äskeisessä duuman is- tunnossa tapahtui sanakiista kreimi A. Umaromin ja N. E. Marko»vin (2) mälillä. Markon? 2 »väitti pros. I, Jan- shulin kirjaseen nojautuen, että kreiivi Umarom on Varsomassa johtanut ..mustaa kabinettia", johon kreimi Umarom duuman puhujalamalta mastasi: „Te ma- lehtelette ja tiedätte, että »valeh- telette". Kuten „Somr. Slomo" onkuul- lut, kerrotaan, että Markom on maltuuttanut Schulginin »vaati- maan Umaromilta hyivitystä sa- noistaan. Ulkomailta. Kieltolakiääuestys Iiuotsissa. 1,845,249 ääntä wäkijuoma- kieltolain puolesta. Ruotsin rauttiusseurojei» edus- tajayhdistys on nyt julaissut mi- rallisen tiedonannon toimeenpan- nui» kieltolakiäänestyksen tulokses- ta. Kieltolain puolesta on ää- nestä»»yt kokonaista 1,84'>,24!> he»»keä eli yli ö4 prosenttia koko täysi-ikäisen mäestön lukumääräs- tä. 18 muotta täyttäneiden henki- löiden lukumäärä nousee nimit- täin 3,387,!1ti4:ään. Kiellon mas- tustajien äänimäärä on ainoas- taan 10,471, s. o. ei täyttä -> tu- hatta kohti täysi-ikäisista. Atuu- tamia kymmeniä tuhansia henki- löitä on kieltäytynyt ottamasta äänestykseen osaa. Tässä suhtees- sa puuttuu ietoja useista kui»nis- ta. H li 1'/[ miljoonaa täysikas- muisista ei ole ollut ääntenkerää- jien tamattamissa tai asumat kun- nissa, joissa ei äänestystä ole tapahtunut. Kirjallista. Oma Maa. Oman Maan 00 ja 01 mihko omat ilinestyneet Werner Söder- ström Osakeyhtiön kustam»uksella Pormoossa. Vihkojen runsaasta sisällyksestä mainitsemme ensiksi kolme suomalaista kirjallisuutta koskemaa esitystä: Suomalaiset kansa»»runoilijat, kirjoitta»»ut Väi- nö Talmineu, — Agaton Meur- man, kirjoittanut E. G. Palmen, — Aleksis Kiwi, kirjoittanut V. Tarkiainen. Professori Palmen on kirjoittairut Arjö Kaarle von Döbelnin elämänkumaukfen Uu- demmasta suomalaisesta raken- nuslaiteesta kirjoittaa arkkitehti Birger Brunila. Oman Maan »naakuntakumauksiin liittyy »ryt Etelä-Karjala, josta omat kirjoit- taneet Rudolf Dillftröm ja U. T. Sirelius. Suomen luontoa esit- tämät Ernst Häyrenin kirjoitus Vesikasmeista ja A. K. Cajan- derin kirjoitus Metsiemme hoi dosta. Lääkintätiedettä edusta- mat Reguel Lösmislin kirjoitus Pientei» lasten hoidosta ja O. von Höllensin kirjoitus Eläinlääkintä- laitokset Suomessa. Maamme taloudellista historiaa edustaa I. W. Ruuthin kirjoitus Suomen kauppa muoteen 1617. — Useat näistä kirjoituksista omat kumi- tettuja. nrsle puUok-[a ä 1: 50 ja VllllllUl 75 p., puliucii, läffirafioiw = sa » 80 p:niä, tappaa marmasti syöpäläi ict ja muut hyönteiset. Muuten maara- tonta. Myydään apteekeissa, rohdoskau» poissa i). m. i). m. Apteekkari F. B. Knifsnnd, Samonlinna. (Lavot, ja Hsls. 3. 1 Ic. 42 mm.) Koska avioliittoon kuulutettu morsiameni, entinen nimis miehen leski Mimmi Put konen, omaa sukua Blom, on karannut yöllä, minun poissaollessani, asunnostani ja vienyt matkassaan minun raho jani, niin pyydän ottamaan hä net kiinni ja lähettämään luok seni selvittämään asiansa kans sani. Polvijärvellä Edvard Halonen. Iotwijärwen kuntakokouksessa lauant, 1. f. 18 pum klo 10 e. pp, käsitellään fcuv. asiat: Valtuu tetaan asiamies iio>?tamaau kansakoulujen rak, iimrten myönnettyä maltiolainaa. Mi- hm käytetään Sotkuman koulutilalla olema manha tuparakeuuus '' Mihin toimiin kun ta ryhtyy sen johdosta, cttä ent. pol. A. Äarttunen on myynyt tukkipuut eräältä kun nau omistamalta somerpalStalta? Tal. 'liob. Pitkänen maatii korivauSta maallansa tiuikfomi otetusta somerosta. Lut. apu- opettajaltarenmirati perustamisesta Zotku inan kouluun koskema malitus. Polivijärmi, Vx 1910. Uuno A. Waris. Sunnuntailukemista. Tnlkaa takaisin! Kui» Israelin kansa teki syntiä Herraa mastaan, niin Herra sitä rankaisi. Kun ka»»sa luopui Her- rasta, niin että epäjumalanpa!- »velus ja sen saastaisuudet moitti- mat alaa, joutui se mihollisten maltaan. Viholliset karkasimatmaa- han ja sortimat heitä. Mutta tä- mä onnettomuus palautti kansan mielen takaisin Herran tykö, nii»» että he sydämestään rupesimat amuksihuutmnaan Herraa, niin tulimat he myös autetuksi hädäs- täl»sä. Tällä tamalla Herra omaa kansaansa johdatti. Rangaistus oli kuritusta parannukseen; ja jokai- sessa onnettomuudessa hän ikään- kuin huusi heille: tulkaa takai- sin! Olisihan kansan tästä pitä- nyt tulla huomaamaan, että „Her- ra on hyivä ja hänen laupeutensa pysyy iankaikkisesti"! Suuriakin onnettomuuksia koh- tasi Israelin kansaa. Samuelin aikana esim. lyötiin Israel perin- pohjaisesti sodassa ja liiton arkki, kansan kallein omaisuus, joutui Filistealaisten käsiin. Senjälkeen mallitsimat miholliset maassa koko- naista 20 muotta, ja Jsraelilai- set saimat heitä Palmella. Nyt oli suuri hätä. Mutta Herra oli mielä uskollinen Jumala. Kun kansa otti maarin kutsumasta äänestä: tulkaa takaisin! niin pelastettiin he tästäkin onnettoinuudesta. Ja Sainuel saattoi pystyttää muisto- kilven ja lausui: „tähän asti o»» Herra meitä auttanut." Herra on aina sama: ei hän muutu koskaan. Ja oikeus olla Herran kansana on emankeliumin kautta siirtynyt Israelista n»uille- kin kansoille. Se yksityinen ihmi- nen ja se kansa siis, joka on an- tautunut Herraa palmelemaan hänen sanansa perustuksella, saa aina erehtyessää»» ja eksyessään, odottaa Herran kuritusta. Kuinka moisikaan se toisin olla? Sillä hän ei tahdo, että ne hukkaan jou- tuisimat, jotka häntä palwelewat. Hän ainoastaan sanoo heille: tulkaa takaisi»»! Jos sanomme, että Suomen kansa on Herran kansa, niin olem- »ne epäilemättä oikeassa. Sillä Jumalan sana oi» sangen run- saasti lemi»»nyt kansamme keskellä, ja eivankeliumi on saanut ka»»taa sangen kauniita hedelmiä. Enem- män on täällä hartaasta sydäin- »nestä huudettu Herran tykö, enem- män häntä kiitetty, kuin monessa muussa kansassa. Ja Jumalan johda»»to kansamme historiassa on sitä paitsi ollut silminnähtämä. Mutta koska Suomen kansa on Herran kansa, niin mitä sillä on odotettamana, kun nykyään suuret paheet, julkinen epäusko ja räikeä ulkokultaisuus on saanut mallan? Kuuluta. Lauantaina 1n /b 1910 kello 10 e. pp. kunnantuvalla pidettäväs sä kunnankokouksessa käsitel lään seuraavat asiat: 1) Kaustajärven kansakoulu- piiriläisten anomus kansakou lun avaamisesta ensi lukuvuo den alussa sanotussa piirissä, ja mitä muuta asiassa aiheutuu. 2) Esitetään raittiuden ystä vien kirjelmä kunnan lausun non antamista varten väkijuo- main kuljetuksen sopimattomuu desta tai sopivaisuudesta maam me valtion rautateillä. 3) Talollisen Kakunvaaran kylästä Matti Niirasen vahingon korvausanomus palaneesta sau nastaan. 4) Esitetään Kuvernöörin pää tös N:o 334 Erik Käihkön y. m. tekemästä valituksesta Kakun kansakouluasiassa. 5) Viidennen opettajan aset taminen Värtsilän kansakouluun ja sille palkkaetujen määräämi nen sekä mitä asia muuta aihet ta antaa. 6) Värtsilän kansakoulun yh- teiskansakouluksi määräämi sestä. 7) Kun kuntakokouksen päät tämä valtioavun anomus kansa koulujen rakennusten avustusta varten on vaadittujen lisäselvi tysten hankkimisen tähden vielä tekemättä ; niin päätetään olisi ko syytä jättää anomuksen te keminen siksi kuin valituksen alaiset uudet kansakouluasiat päättyvät, jotka mahdollisesti voitaisiin yhdistää samaan ano- ? mukseen. Tohmajärvellä i / s 1910. K. Löfman. Kansalla on kaikin puolin ollut hymä tilaisuus tulla paremmaksi Tämän myöntämät epäuskoisetkin henkilöt maassamme. Eikö huo- ruus, »vieläpä hienointa ja ilkein- tä laatua, petos, markaus, ylelli- syys, nautinnonhiino, kiroileminen ja pyhäpäiivä»» häpäiseminen ole yhä kasmamassa, niin että Suomi pian saattaa tulla jumalattomim- pien kansain »vertaiseksi? Missä nyt on se kiitetty Suomalaisten kristillisyys? Kaisesta taloudelli- sesta edistyksestä ja nousemasta simistyksestä huolimatta on synti- kuorma yhä karttunut. Mitä näin ollen on odotettamissa? Kuritus- ta; sillä eihän Herra muutu. Hän kurittaa kansaansa. Mutta muis- takaamme myös: hän tahtoo tällä meille sanoa: tulkaa takai- sin! Ei hän tahdo ulkokultai- suutta ja kristillisyyttä muodon muoksi; maan hän tahtoo elämän parannusta ja uskoa. Lukijani! Oletko ajatellut, että Herra kutsuu sinua parannukseen? Tulkaa takaisin! „Luulet- k o, että minulla on joku ilo ju m alattoman kuole- masta, sanoo Herra, Her- ra, ja ei paljon enempi, et- tä hän palaa teistänsä ja saa elää!" Hes. 18, 23. Venäjiin kurssi on tänään 3 kk. 368: 20 266: 66 Vb - 263: 60 liikoinaan kurssit - Lontoo a/v. . . j 3 Srk. ... j Pariisi a /v . . I 3 kk. . . . ' Aut "erpen a/v . ] 3 kk. . . . , Berlin a/v . . 3 kk. . . . Lyhakki a/v . . j 2 kk. . . . ' Hampuri a/v | 3 kk. . . . ' Frankf. a.M. a/v 1 3 kk. . . . > Amsterdam a/v i 3 kk. . . . j Wisn k. s. . . ' Kristiania a/v . Tukholma a/v . Köpenham. a/v. Chigago a/v . Uk. p. 25: 39 106: 60 100: 30 123: 90 123. 90 123: 90 123: 80 210: — 105: 50 139: 20 139: 20 139: 20 5: 23 Mk. p 25: 22 25: — 100: — 99: 30 99: 70 98: 80 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 206: 20 104: 80 138: 70 138: 70 138: 70 6: 16 X f