><y % Tiistaina 7 p. Kesäkuuta KARJ ALATAR N:o 62 1910 Eläintautia. Koska talollisen Eetu Pesosen karjaan, Kiihtelysmaaran pitäjän Heinämaaran kylässä n:o lv. on ilmaantunut tuntematonta tarttu waa tautia, joka on ilmennyt si ten, että eläinten päät omat tur- monneet, jonka jälkeen omat heti kuolleet, on piirieläinlääkäri Are' Söderman määrätty tautia pa rantamaan ja sen lemenemistä eh- käisemään. Naiset »varastetun tawaran kät- kijöinä. Zwrmeksen ja Rautamaaran pi täjäin käräjäkunnan kihlakunnan- oikeuden päätöksen wiime lokak. 13 pltä, jolla Skurmeksesta kotoisin olema suutarin tytär Hilja Sofia Tiilikainen tuomittiin marastetun taroaran kätkemisestä pidettämäksi 6 kuuk. »vankeudessa ja loisenty- tär Hilma Maria Kuokkanen ja suutarin tytär Saimi Tiirikoinen, jotka eimät mielä olleet täyttäneet kahdeksaatoista ikämuotta, 3 kuuk mankeudessa, on keis. Miipurin ho- mioikeus m. k. 31 pnä muuttanut siten, että Hilja Sofia Tiirikainen on pidettämä 3 kuuk. mankeudessa, Hilma Maria Kuokkanen ja Saim : Tiirikainen sitä mastoin kokonaan omat mapautetut ranqaistukses- taau. Mainitut neitoset olimat syyte tyt siitä, että he eräästä työmäen- yhdistyksen humimajasta syksyllä m. 1997, murtovarkauden kautta anastettuja tamaroita, kuten kah- mikuppija, limonaadipulloja, puse- romaatetta y. m., olisimat piilo- telleet ja osaksi käyttäneetkin omiin tarpeisiinsa, joskin kohta miimekft mainittua kohtaan ei täyttä todis- tetta moitu saada. Tohtori C. Hainarin muisto juhlat. Kansallismielisen Nuorisoliiton puolesta pidetään Jmpilahden kan sanopistolla kesäkuun 18 ja 1!) p. tohtori O. Hainari-mainajan muis- tojuhlat. Juhlat aloitetaan lauan- taina klo 11, jolloin tutkitaan kaikki ne, jotka omat lukeneet O. Haina- rin .yhteiskuntaopin" ja halua- mat siinä suorittaa tutkinnot. Tut- kittamien on saamuttama täsmäl- leen klo 11 kansanopistolle. Klo 4 alkaa sitten termetuliaisjuhla, jonka kuluessa pidetään useampia esitelmiä, lausutaan j. n. e. Illan kuluessa laulelee ainakin Jmpilah den kööri. Sunnuntai-aamuna pidetään esi- telmiä klo 8—10. — Klo 1 pide tään kirkossa juhlasaarna ja kirkko- konsertti. ^Vapaaehtoinen sisään- pääsymaksu. — Klo 3:lta alkaa sitten kansanopiston puistossa suuri kansanjuhla, monine puheineen, silloin myöskin jaetaan todistukset tutkinnon suorittaneille. Laulua esittämät Muokkoset, Jmpilahden, Kitilän, Leppäsyrjän ja Tulolan köörit, esitetään Kalemala-aiheinen juhlakumaelma y. m. — Tähän juhlaan maksamat aikuiset 50 p. ja lapset 25 p. Lauantai-iltapäimän ja sunnun- tai-aamuiseen esitelmätilaisuuteen on kaikilla mapaa pääsy. Päästötodistuksen Jtä-Samon käsityökoulusta Pääs- kylahdella on saanut Kalle Wää- nänen Kiihtelysmaaralta. Hirttäytynyt. Wiime miikolla keskimiikkona hirt- täytyi Kylänlahden Halissa eräs rautatien työssä ollut hemosniies Kalle Iiro. Hän oli käynyt päi- mällistunnilla, syönyt itse ja syöt- tänyt hymästi hemosensa. Sitten hän oli mennyt leikkaukselle, josta hän hiekkaa meti, pistäytynyt siitä mähän matkan päähän metsään, määntänyt mitsan ja hirttäytynyt. — Wainaja oli jo kauan elänyt epäsäännöllisesti ja juoden. Hä- nen meljensä lopetti miime kesänä elämänsä hirttäytyen. Kirjeessä, jonka Kalle Iiro oli kirjoittanut, oli hän kertonut tah- tomansa nähdä millaista on elä- mä haudan tuolla puolen, eikä te- kemänsä tekoaan missään mielen- häiriössä. Wainaja oli mielä nuori, äskettäin naimisiin mennyt mies. Taideteollisuusyhdistyksen ar- pajaisissa Helsingissä omat moittaneet pöy- täliinan, 60 mk., R. Talola, Nur mes; hopearasian, 100 mk., O. A. Kaikkonen, Nurmes. Hattvenneita ruislaihoia omat Nurmeksessa jotkut kyntäneet kumoon jv kylmäneet kemättouoksi. Niin huonoiksi omat ne paikoin menneet. Kemätkylmyjen annellaan mielä kohoaman, maikka ne osaksi paleltuimatkin. Lehti ei ole tain- nut turmeltua puissa muuta kuin pohjoispuolelta suon laidoilla. Hirtvi uiasikkoineen ui toissa sunnuntai-iltana Mr- meksessa Lautiaisen poikki Nurmes- kylän pohjoispäähän. Kun ihmisiä tuli rantaan, kääntyimät ne ta- kaisin. Ihmiset seurasimat niitä jonkun matkaa meneellä. Siten hirmet joutuimat erilleen. Emo ui toiselle rannalle, mutta marsa tuli takaisin erääseen niemeen pohjois- pään puolelle. Sitten se kulki ta- lojen mälitse maantielle hautuu- maan luo. Mutta tottapa sen lie- nee tehnyt mieli emonsa luo, koska se samana iltana oli nähty kaup- palan kohdalla olemassa Emonie- messä MinkerinlaHden takana. Kauppalan muoksi se ei mitenkään ole uimatta päässyt mesistön itä- puolelle. Miipurin kauppakoulusta on saauut päästötodistuksen m. m. Aaro Oinonen Polmijärmeltä. Maisteritvihkiäisiin, jotka toimitettiin Helsingissä m. k. 31 pnä, ottimat osaa m. m. A. R. Cederberg, seppeleensitojattare-I na Siiri Roschier, Eino Ceder- berg, sttojattarena Anna Breitholtz, Augusta Makarom, sitojana Ar mas Laurikainen, Eero Ilmonen, sitoj. Tyyne Kosunen, ja päinmas toin Tyyne Kosunen, sitoj. Eero Ilmonen, Lempi Tukiainen, sitoj tohtori Edward Rein. Poissaole- mina mihittiin Olli Sakari Kiwi- linna, Johannes Kujola, Lauri Pelkonen, Jaakko Suomalainen ja Drjö Suomalainen. Riemumaiste- reiksi mihittiin m. m. maltioneu mos Th. Rein, lehtori Jaakko Län- kelä, ent. rehtori Emert Winter ja senaattori Leo Mechelin. Gratistina eli hommain johta- jana oli maist. A. R. Cederberg, suomenmielisten ehdokas. WnlmiStnw«„ tutkinnon lääke- opilliseen tiedekuntaan, pää- syti (varten omat suorittaneet ylioppilaat E. A. Woutilainen Pälkjärmeltä ja I. W. Hämäläinen Nurmeksesta. Nurmeksen Taimen kylässä ollaan innokkaissa kasmitarhapuu- hissa. Maanmiljelysseuran neu- moja neiti Puranen, joka taimella piti paikkakunnalla keittokoulua, kämi helluntain edellismiikolla ky län tyttärille kasmimaita kylmä- niässä. Kokonaista 15 taloa käytti hänen opastustaan hymäkseen ja kansakoulun oppilaat olimat opet- tajineen kahtena päimänä hänen mukanaan puutarhatöitä oppimas sa. Paha main, että kylmämisen jäl keen tuli mielä tuo onneton kyl- myys ja takatalmi. Jos se tur- meli näitä kylmyjä, saattaa se kas- mitarhan hoitoa, joka kylässä main oli hymään alkuun pääsemässä, pitkiksi ajoiksi lamauttaa. — Neiti Puranen läksi täältä Iuukaan ja Juuan «Pohjanmaalle" Kajoo- seen ja Halimaaraan, jonne hän lienee ollut yhtä terrvetullut. - almen kylässä Nurmeksessa mil- jeltiin jo miime kesänäkin jonkun merran kasmiksia. Wuosi takaperin kämi näet tällä alalla uraa auka semassa neiti Karttunen, nti Pu- rasen edeltäjä. Talmellisessa keitto- koulussa saatiin siten omista kas- miksista keitellä, jopa mähin lai- nata naapurikylässäkin pidettyyn keittokouluun. Toinen maanmiljelysseuran neu- moja, hra Hytönen, kämi Salmella niinikään puiden istutusta opasta- massa. Ahoja ja kankaita kuokit- tiin ja kuusen sekä petäjän sieme- niä turpeen suojaan siroitettiin. Kansakouluoppilaat saimat olla mukana tätäkin tulemaisuuden tointa harjoittelemassa. Pitkän poudan, joka toukokuussa mallitsi, pelätään tätä kylmötyötä turmel- leen. Mutta ehkäpä sieltä iloksem me mielä yksi ja toiiten taimi ko hvaakin. — Onpa kylässä oikein taimilamakin, josta saamme tuu- heitä elämiä kuusia aidoiksemme istuttaa, kun nykyaikana aletaan noita tuhansien peninkulmien pi tuisia aitojamme, joihin aidakset lahomaan särjetään, oppineiden ja taloustieteilijäin taholta kieroon katsoa. He sanomat niitä äärettö- mäksi tuhlaukseksi ja maatimat, että aidat pitää laittaa kasmamista zuista, niinkuin teki entinen Sara- mon „Juttu-Pekka" eli Pekka Wii- liäinen, joka on tullut tunnetuksi Lönnrotin hänestä antaman ker- tomuksen kautta, koska hän 1832 Lönnrotia Mikylästä Jonkereen opasteli. Tämä „Juttu-Pekkahan" e aitasi peltonsa siten, että istut- teli pajupehkoja niiden ympäri. Hän oli muutenkin uuden ajan edelläkämijä. Hänhän jo keksi seu- dumme maskimuoret, joilla nykyi- et miehet amerikkalaisilta tuhan- 'ia nostamat. Miiliäinen olisi myö- nyt muorensa Lönnrotille 50pank- '»ruplasta eli 50 markasta. Mutta iihen aikaan olikin kaikki huokeam- paa. Muualta Suo mesta. Uusimallisia postimerkkejä. Saapuneen tiedon mukaan tule- mat meidän postimerkkimme ulko- asultaan muutettamiksi samanlai- iksi kuin Wenäjällä tämän muo- den alusta käytäntöön otetut omat. Nykyisten postimerkkiemme kulu- tusaikaa ei mielä ole määrätty, maan on käsketty postihallituksen tehdä siitä ehdotus. — U. S. ^Virkamiesasia eduskunnassa ja kenraalikutvernööri. Heti kun mirkamiesasia oli lop- puunkäsitelty maltiopäimillä, kään- ryttiin kenraalikumernöörin kans- 'iasta kenraalikutvernööri Seynin uskystä eduskunnan kanslian puo- leen maatimuksella, että miisi kap- zaletta mirkamiesasiainmaliokun- nan mietintöä heti jätettäisiin ken- raalikumernöörin kansliaan. Tie- dusteltaessa, mitä miidellä kappa- eella tätä mietintöä tehtäisiin, saa- iin mastaukseksi, että kenraaliku- mernööri haluaa mitä pikaisimmin ''aada mietinnön menäjänkielelle 'äännetyksi, ja oli hän tarkatusta marten hankkinut miisi menäjän- kielenkääntäjää, jotka jakaisimat lyön keskenään, joten mietintö i nossa tuokiossa saataisiin käänne- l yksi —, tietenkin Menäjän minis- terineumostolle lähetettämäksi. Mahdollista on, että se yksipuo- inen ja märitetty tapa, jolla so- iatiStit ja ja maalaisliittolaiset enemmistön muodostaen käsitteli- mät meikäläisiä mirkamiesoloja, on ollut sangen termetullutta nykyi- ille menäläisille mallanpitjille. Pa- rannuksia on puheenalaisissa oloissa tarpeen, mutta asia maatii maka- maa käsittelyä eikä olisi ollut syytä kääntyä muutoksien aikaansaami- seksi nykyisen menäläisen mirka- mallan puoleen. Netvan sillan rakentaminen. Tiistaina tarjottiin „Birsh.Wje- domostin" tietämän mukaan ura- kalla Neman yli johtaman Suo- men rautatiesillan rakennus yh- dysrataa marten. Kulkulaitosministeriö on hymäk- synyt professorien Bjeleljubskin ja Krimasheinin laatiman kaarisilta- ehdotuksen. Kaaria tulee kaikkiaan 5, joista keskimäinen on 20 sylen pituinen ja amattama, muut 5 sylen pituisia. Sillalla tulee ole- maan yksi ajotie ja kaksi jalkakäy- tämää. Luotsilaitos. Timesin kirjeenmaihtaja sähköt- tää Pietarista lehdelleen, että suun- nittelut luotsilaitoksen menäläistyt- tämiseksi omat käytännöllisistä syis- tä rauennut. Jtälvallan kansallisliiton ad- ressi duumalle. Wien, 1 pnä kesäk. Kansallis- liitossa edustetut saksalaiset puo- lueet omat päättäneet lähettää maltakunnan duumalle adressin, jossa kehotetaan sitä äänestämään Suomen historiallisien erikoisoi- keuksien säilyttämisen puolesta. Prokuraattorintvirka. W. t. prokuraattori on, kuten tunnettu, sairaustodistuksen no jalla anonut mapautusta proku- raattorinmiran hoitamisesta t. k 1 pstä. Tämä anomus ei kui- tenkaan toistaiseksi ole antanut aihetta mihinkään toimenpiteisiin asianomaisten puoletta. Luotsitirehtööri Tamsonotv Luotsilaitoksen menäläistyt- tämisestä. Luotsitirehtööri K. Samsonom tuli miime sunnuntaina „Eläköön" kaimalla Pietarista Koimistolle ja kämi Werkkomatalikolla ja Koimiston luotsiasemalla tarkas- tuksella. Luotseille kuuluu tirehtööri Sam- sonom ilmoittaneen että Suomen luotsilaitos pysytetään entisellään, paitsi että kirjeenmaihto luotsi- hallituksen ja meriministerin mä- lillä tapahtuu tästä lähin ilman senaatin ja kenraalikumernöörin mälitystä. Tenaatin historia. Suomen Historiallinen Seura on uskonut maamme senaatin sa- tamuotisen historian kirjottamisen silos. lisens. K. W. Rauhalan teh tämäksi. Sitä luultamasti tulee kaksi laajaa osaa. Senaatin histo- rian alkupuolen hra Rauhala jo on mäitöskirjassaan käsitellyt. Rahaministerin sähkösanoma Tuomen kenraalikmveruöö rille. Tiistain „Nom. Wremja" tietää kertoa, että rahaministeri Kokomt- sem 30 päimänä m. k. lähetti Suomen kenraalikumernöörille seu- raaman sähkösanoman: „Now. Wremjan" tämän päi- män Helsingin sähkösanomassa sanotaan: „Sen johdosta, että Menäjän hallitus ja yleisö omat pitäneet hämyttömyytenä ulkolais- ten sekaantumista Suomen kysy- mykseen, ilmoittaa Husmudstads- bladet" 142 nunierossaan tukhol- malaisen ..Astonbladetin" mukaan, että rahaministeri Kokomtsem mu- ka olisi sanonut, että Wenäjäkin 1870 teki saman hämyttömyyden sekaantumalla Turkin hallitustoi- menpiteisiin Bulgariassa". Tähän nähden pyydän Teidän ylhäisyyt- tänne kehottamaan »Husmudstads- bladetia" miimyttelemättä painat- tamaan lehdessään, että ylläole- ma tiedonanto on kokonaan perä- tön, sillä minä en ylimalkaan ole kajonnut koko mainittuun kysy- mykseen, puhumattakaan siitä, että keskustelussa kenenkään kans- 'a olisin lausunut sellaisia sopi- mattomia sanoja. Minun täytyy 'anoa että pelkkä nimeni mainit- eminen ulkomaalaisten Suomen asiaan sekaantumisen yhteydessä, ei mielestäni moi olla muuta uin seuraus tarkotuksellisesta har- "innasta. Nuorsuomalaisten perheriidat, ne miattomat mielipiteiden eri mi- ahdukset, jollaisiksi Karj. Sano- mat y. m. omat koettaneet puo- lueen tukkanuotanmetoa luulotel- a, omat taas puhjenneet ai- a korvaan mauhtiin. Nuorsuo malaisten eduskuntaryhmä on pot- "inut Jonas Castrenin pois kes- uudestaan. Mutta kun tämä suurpääsky lie- nee ilmoittanut, ettei hän katso it- ellään oleman aihetta erota ryh- mästä, moidaan, sanoo Helsingin Sanomat, nuorsuomalainen edus- 'untaryhinä siis nyt katsoa kahtia jakaantuneeksi. Syiksi, jotka sai- mat nuo 12 jäsentä esittämään lausuntonsa edustaja Castrenille, esittää lehti edustaja Castrenin mielipiteet äsken päättyneiden mal- tiopäimien suurissa kysymyksissä, maltakunnanlainsäädäntöä koske- massa asiassa ja laittomuuksien poistamista tarkoittamassa ano- muksessa. Maltiopäimäin alussa, kun yhtenäisen, yksimielisen esiin- tymisen tarpellisuudesta olttin ryh- mässä selmillä, mastustettiin Jo- nas Castrenin malitsemista perus- tuslakimaliokuntaan, hänen riitai- suutensa ja juonittelemaisuutensa kun tunnettiin. Kannattajainsa amulla tuli Jonas Castren kuiten- kin malituksi. Hänen maikutuksensa siinä oli, lausuu lehti kumpaistakin mietintöä laadittaessa sellaista, et- tä se oli omansa enemmän hajoit- tamaan kuin yhdistämään ja oli siis omansa herättämään tyyty- mättömyyttä ja paheksumista ryh- män jäsenissä. Tämän lisäksi tulee edustaja Castrenin osa m. k. 25 pnä edus- kunnassa keskustelun alaisena ol leessa Neman miljoona-asiassa, jossa tehty päätös, kuten H. S. suoraan lausumat, tahrasi koko nuorsuomalaisen puolueen kun- maa. On itsestään selmää, lisää lehti, etteimät ryhmän makamammat ai nekset ole moineet tällaista kemyt- mielistä huijauspolitiikkaa har- mitta ja suuttumuksetta nähdä. Mutta mitan kukkaroilleen täytti hra Castren käsiteltäessä malio- kunnan mietintöä rvarain osottami- sesta muodeksi 1910 sotilasrahaston tulojen täydentämiseksi. Hän käyt- ti parhaan asianajotaitonsa ja koko saimartelukykynsä saadakseen todis- tetuksi, että edustajain Koskelinin ja Puhakan rvastalauseessa esitet- tiin myöntyrväisyyskantaa, joka olisi kokonaan ristiriidassa edus- kunnan entisten päätösten kanssa, kuitaten kaksi muuta mietintöön liitettyä mastalausetta, joista toi- sessa puolustettiin sotilasmiljoo- nain myöntämistä, toisessa taas sosialistien yltiöpäistä kantaa ai- man ohimennen. Edustaja I. Castren esiintyi tässä asiassa ilmeisesti promosee- raamasti omaan ryhmäänsä kuu- lumia edustajia mastaan, koet- taen esittää näitten kannan aiman toiseksi kuin se oli, poikkeamaksi puolueen yleisesti hymäksymästä tähän astisesta kannasta. Kun tämä sitä paitsi tehtiin sellaisella tamalla, joka herätti koko eduskun- nassa yleistä paheksumista, ja sai aikaan julkisen ankaran kiistan nuorsuomalaisten kesken koko edus- kunnan edessä — eihän hra I. C:n lauseita moitu jättää ilman mastausta —, niin ei sowi ihme- tellä, jos ryhmän omassa keskuu- dessa nyt katsottiin mitan oleman täysi ja tahdottiin mastaisuu- dessa päästä tällaisista kohtauk- sista. Näin Helsingin Sanomat. Se mikä nyt on marsin toden näköistä on se, että nuorsuomalai- nen eduskuntaryhmä todellakin tulee jakautumaan. Todellisuudessa on- kin se jo nyt päättyneen istunto- kauden alusta asti toiminut n. s. kahdessa jaostossa, jotka kumpai- nenkin omat pitäneet erikoiskokouk- sia, main silloin tällöin yhteisneu- ivotteluihin kokoontuen. Ensi is- tuntokauden alusta — luulee H. S. — jäänemät nämä yhteisneu- ivottelut kokonaan pois. Curopan parlamentit ja Zuo- men kysymys. Voss. Zeit. kertoo, että Jtämal- lan alahuone aikoo lähettää duu- malle adressin, jossa tullaan pyy tämään, että Suomen lait pysy tettäisiin moimassaan. Pyyntönsä perustaa alahuone ulko- ja koti maalaisten oikeusoppineitten lau- suntoihin Suomen kysymyksessä. Saksalaiskansallinen puolue ^n jo allekirjoittanut adressin, jonka jäl- keen se tulee jätettämäksi muitten allekirjoitettamaksi. Adressissa sa notaan m. m., että kansa, joka juuri on saanut perustuslain, ei saa polkea toisen kansan ma- pautta. f Talaneuttios von Collan kuoli tk. 4 p. masten yöllä Hel- singissä 90 muoden manhana. Myrsky kaatanut 2 kalastaja- wenhettä. — Kolme henkeä hukkunut. Torstaiaamuna tapahtui Koi- mistolla Maisalan kylän kohdalla Matnuorin rannikolla surullinen onnettomuus. Eräs kalastajamme, lossa oli 4 henkeä, oli juuri läh- dössä kalastuspaikalle, kun moi- makas hyökyaalto sen äkkiä heitti kumoon. Veneessä olijat joutuimat meden maraan ja kaksi heistä, maanmilj. Topias Homi Koimis- ton Kaatialan kylästä sekä palme- lijatar Johanna Pöntinen Säkki- järmen Sataman kylästä pian an- karassa aallokossa hukkui. Toiset kaksi onnistuimat pysyttelemään meneessä kiiimi, kunnes se ajautui rannalle. Myöhemmin päimällä löydettiin hukkuneiden ruumiit ran- nikolta, johon aallot olimat ne mis- kanneet. Klo 6 aikaan illalla tapahtui Manhankylän rannalla Saaren- aan kohdalla samallainen onnet- omuus. Menheessä, joka samoin oli kalastusmatkalle lähdössä, oli 5 henkeä — 2 miestä ja 3 naista. Pitkälle ei rannasta mielä oltu zäästy. kun koma eteläinen tuu- enpuuska kumosi meneen. Me- neessä olleet koettimat etsiä pelas- ustaan parhaansa mukaan. Nai- ia koetti marsinkin auttaa taloll. Tonsta Mikonpoika Peippo sillä Aurauksella, että hän itse ponnis- uksistaan uupuneena maipui aal- töihin. Toiset pelastmmat kaikki rannalle. Pian saatiin Peippokin ylös, mutta kaikki ponnistukset hä nen mirkoamisekseen olimat turhat. Hukkuneista oli maanmilj. Ho- wi 40 muoden ikäinen ja nai- maton, palmelijatar Pöntinen 22- muotias ja taloll. Peippo 25 m. manha. — Wiip. Suomen kysymys Valtakunnan- neuvoston komiteassa. Kysymys Suomen edustuk- sesta Menäjän lainlaadinta- laitoksissa. „Rjetsh" kirjoittaa: Miime tiistaina ryhtyi w.-neu- moston komitea käsittelemään laki- ehdotusta yleismaltakunnalliseksi ainlaadinnaksi. Pohdittiin kysy- mystä Suomen edustuksesta Me- näjän lainlaadintalaitoksissa. M. P. Kaufman oli sitä mieltä, että tämän kysymyksen on maaliskuuun 26 p:n arm.ma- nifesti jo ratkaissut, eikö siis moi- da oleellisestt käsiteltämäksi ottaa Keskustella moidaan ainoastaan edustuksen muodosta ja edustajien lukumäärästä. Kausmania mastusti M. A. Stahomitsh, sanoen, että ky- symyksessä olema manisesti on ainoastaan alkuna kysymykselle, eikä se ole mitään ennakolta rat- kaissut. Lainlaadintalaitoksilla on täysi malta keskustella ja ratkais- ta tässä asiassa. Itse puolestaan sanoi Stahomitsh wastustawansa kaikkea Suomen edustusta menä- läisissä lainlaadintalaitoksissa, sillä Suomella ei siitä olisi mitään hyötyä, koska mähälukuisuutensa tähden suomalaiset eimät tovisi maikuttaa Suomea koskervain ky- symysten kohtaloon. Kuitenkin moipi suomalaisten äänillä olla ratkaisema merkitys yleismalta- kunnallisista kysymyksistä päätet- täessä. Ehdotetun Suomen edustuksen puoltajina esiintyimät A. B. Neudhardt ja P. A. Hari- n o m. Miimemainittu ilmoitti, että hallitus pitää tätä kysymystä erittäin tärkeänä, eikä se moi siitä luopua. Sanottua edustusta mastusti- mat mielä P. N. Durnomo ja P. A. Kobylinski, jotka armelimat, että siitä olisi hyötyä ainoastaan masemmistopuolueille. Durnomo ehdotti, että suoma- laisia kutsuttaisiin käsittelemään ainoastaan Suomea koskemia ky symyksiä. Hallituksen ehdotuksen puhui- mat Stishinski, Manuhin, Deutrich, Neudhardt, T a- g a n t s e m ja H a r i t o n o m. Mirallinen äänestys kysymyk sessä on lykätty kunnes lakiehdo- tus saapuu duumasta. Edustuksen muodosta puhui ainoastaan A. A. Saburom. Hän armeli, ettei se moi tapah- tua Suomen eduskunnan lähettä- män delegationin muodossa, maan siten Menäjän maalilaki ulotetaan myöskin Suomeen. Myöskin kysymys edustajain lukumäärästä synnytti pitkiä kes- kusteluja. Stahomitsh huo- mautti että keisarikunnassa mallit- seman normin mukaan pitäisi Suomen saada duumaan 10 eikä 5 edustajaa. Lakiehdotuksen laa tijat selittimät, että tässä ei olek- kaan käytetty keisarikunnassa mal- litsemaa normia. Tämän johdos- ta huomautti I. O. Kormin-Mi- lemski, etteimät nämäkään laskut pidä paikkaansa, sillä Puolan nor- min mukaan saisi Suomi ainoas- taan 3 edustajaa. Enemmät keskustelut lykättiin seuraamaan istuntoon. Waltiollista epä- johdonmukaisuutta. Tällä otsakkeella marustetussa kirjoituksessa..Helsingin Sanomat" lausumat makaman moitteen edus- kunnan äskettäin tekemästä, Ne- manmiljoonain asiaa koskemasta päätöksestä. Lehti näkee siinä pelk- kää peliä, maltiollista epäluotet- tamaisuutta ja pätemättömyyttä. Huomautettuaan, että tuo päätös tuli toimeen etupäässä sosialistien äänillä, malittaa lehti että sosia- listit tässä eimät esiintyneet yksin. Lehti selittelee sitten miten 1908 muoden eduskunnan syksyllä teke- mä päätös, olla Neman-miljoo- nain maksamisasiasta mitään lausumatta, on ymmärrettämä, ja johtuu siitä koskettelemaan sil- loisessa nuorsuomalaisessa edus- kuntaryhmässä päätöksen jälkeen tapahtunutta asian käsittelyä. Sa- moin kuin pros. Setälä miimein eduskunnassa, selostaa lehti, mi- ten ryhmä, eräiden nuorsuoma- laiseen puolueeseen kuulumien se- naatin jäsenten eroamis-uhkauksen johdosta päätti lausua ensinnäkin, että ryhmän käsityksen mukaan senaatilla on eduskunnan päätök- sen nojalla mapaa malta harkita, omatko Neman-miljoonat makset- tamat mai ei; tämän jälkeen hy- mäksyttiin päätöslauselma, jossa lausuttiin toimomus, että nuor- suomalaiset senaatin jäsenet jäisi- mät paikoillensa, maikkakin katsoi- simat mälttämättömäksi maksaa mainitut miljoonat. Sitte kirjoit- taa lehti: Koska tämä kohta koskee eri- tyisesti meidän puolueemme edus- kuntaryhmän käsitystä ja käyttäy- tymistä tässä asiassa, ja koska tämänkin ryhmän joukosta nyt sekä maitokunnassa että eduskunnassa esiintyi niitä, jotka tuosta enti- yydestä huolimatta maatimat ja äänestimät epäluottamuslausetta silloiselle senaatille tässä asiassa, niin on meidän syytä tässä kysy- myksessä hiukan miimähtää. Tuon ensimäisen, yksimielisen päätöksen takana jossa senaatin jäsenille eduskunnan päätöksen merkitys ja heille jätetty mapaa malta" (siis luonnollisesti ilman jälkimoitteita) tulkitaan, oli niinmuodoin koko silloinen eduskuntaryhmämme, siis myös hra Jonas Castren ja tri Tekla Hultin, jotka nyt molem- mat tuossa samassa asiassa omat muhanneet silloiselle senaatille epä- luottamuslausetta. Ja tuon jälki- mäisenkin lauselman kannattajain joukossa, jossa senaatin jäsenille en- nakolta ilmotettiin luottamus sii- näkin tapauksessa että he miljoo- nat maksaisimat (siis marsin sel- wä kehotus maksamaan!), kuuluu m. m. olleen tri Hultin, joka nyt on nuorsuomalaisen puolueen edus- tajana maltiomarainmaliokunnas- sa ollut yllämainittua moitelau- suntoa samoille senaatin jäsenille n ykmn tupakan tUNtijat Polttamat Suomalaijen Tupakkatehdas H.-Hm (II. 1156) Suomi, ^anu, Kantele Kaiku ssvukkeit» (K. S., Rajav. ja S. V. L. 1 k. 4 s.) Apuopettajattaren virka Tohmajärven Kemien kansakou lussa julistetaan johtokunnalta haettavaksi 30 päivän kuluessa tätä päivää kumminkaan luke matta. Virka, johon on astut tava 1 p:nä ensi elokuuta, on väliaikainen ja täytetään tois taiseksi. Palkkaehdot ovat, pait si valtion apua, 250 mk. rahas sa tynnyria ala peltomaata, va paa lämpö, asunnoksi kamari ja kyökki tarpeellisine ulkosuoji- neen sekä asunnon puutteelli suuden takia 50 mk. Tohmajärvellä 5 p. kesäk. 1910. Johtokunta. Heinävaaran Maalaisseuran Särkivaaran osasto toimii Iltamat Sunnuntaina kesäk. 12 p. Raati kaisen talossa vaihtelevalla oh jelmalla. Alkaa klo 6 ip; pääsy maksu 50 p. aikais., 25 p. laps. • K 8 1 k (K. 8. 1 k. 4 s. 40 mm.) Kuulutus. Kaikkia niitä, jotka ovat vel kaa Kontiolahden kunnan Mon nin kansakoulun kassaan, pyy detään käymään maksamassa tämän kuun 25 päivään men nessä. Monni, 3 p:nä Kesäk. 1910. Heikki Puhakka. Taloudenhoitaja. Kreikka], katoliseen seurakun taan Taipaleelle lähetetty Kaavilta naimakirja ei ole saa punut Taipaleen pappilaan, jo ten Kaavin rovasti on velvolli nen antamaan uusi. Vaatii A. Buokolainen. Osots on: Pielisjärvi, Uusiky lä, Ahmovaara. suuren valikoiman myyn lop puun 5 !/°o—V ts metr. eekä liesien, naisten lilla- ja »Mii- suuren valikoiman myyn lop puun suurella hinnanalennuk sella. P. Pänttönen. Kuulutus, Koska Juu'an pitäjän Nunnan- lahden kylään on määrätty ase tettavaksi ylimääräinen poliisi konstaapeli kuluvan vuoden ajaksi pääasiallisesti paloviina- asetusten noudattamisen valvo mista varten, niin julistetaan täten sanottu ylimääräisen po liisikonstaapelin toimi, jonka hoi tajalle maksetaan palkkiota vii sikymmentä (50) markkaa kuus sa, hakukelpoisten henkilöjen haettavaksi läänin kuvernöörille asetetuilla kirjallisilla hakemuk silla, jotka orat jätettävät alle kirjoittaneelle 14 päivän kulues sa tämän jälkeen. Pielisjärven kihlakunnan ruununvoudin kont- toorissa kesäkuun 6 p:nä 1910. V. S. Vuorie, ▼. t. N:o 541. Soutuvenheen uuden tai vfihtn käytetyn ostaa oiii Pitko. Koira Mrniyl Viime lauantaina hä- cvisi täällä kaupungis sa jäniskoiran penikka nimeltä »E e v a». Tuntomerkit: mus- tahko, ruskeajalkainen, rinnassa ja kolmessa jalassa valkosta. Talteenottajaa pyydetään kor vausta vastaan tuomaan koiran I. H. Varikselle, Tuomari Weiasenberg'illä. laatimassa ja sen antamista edel- leen eduskunnassa puolustanut. Millä nimellä on tällainen mal» tiollinen toiminta ja johdonmu- kaisuus leimattama? — Asiaan kuuluu mielä, että niiden jotka nyt perästäpäin tuota moitelau- suntoa w'n 1908 senaatille omat tässä asiassa moittineet ja äänes- täneet, on ollut,' henkilöitä jotka yksityisesti silloin yksityisille senaa- tin jäsenille omat miittaamalla eduskunnan tekemään päätökseen, antaneet suomisen neumon, että he maksaisimat rahat pois. Tämä on ilmeistä seikkailupoli- tiikkaa, minkälaisista maikuttimis- ta se johtuneekin. Ja tällainen mastuuntuntematon, majamittai- nen maltiotaito astuu yhtäkkiä, sosialidemokraattisen puolueen tun- netun maltiollisen maka-maraisuu- den tukemana, määräämäksi edus- kunnassa, aiheuttaa päätöksiä, joiden simeellistä oikeutusta mas- taan yksinkertaisimman oikeuden- tunnon täytyy nousta". Lehti toteaa äänestystuloksesta käyneen selmille, että sosialistien ja maalaisliittolaisten lisäksi pie- nempi n. s. radikaalinen joukko nuorsuomalaisia ja ruotsalaisen puolueen jäseniä on tätä epäluot- tamuslausetta mihaamaansa „ko- koomushallitusta" kohtaan äänes- tänyt, jota mastoin miimemainit- tujen ryhmäin makamammat ai- nekset omat esiintyneet tällaista politikoimista mastaan. Joka, tietää jättäneenpä pyssyn velkaansa vastaan pantiksi, käyköön peri mässä pois 8 vuorokauden ku luessa lukien tästä päivästä, muutoin menettelen kuin omani kanssa. Joensuussa 6 p:nä Kesäk. 1910. P. Pänttönen. Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, Vakuu- Opinto-, tuksia Elinkorko ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. > Toivo Jalkanen. Utrassa O. E. Heiskanen. » H. Vesterinen. Tohmajärvellä O. L. Tallus. | Värtsilassä Kust. H. Koskelo, j Liperissä Kusti Koponen. ! Vaiviossa Heikki Elovaara, f Ilomantsissa P. Meriläinen. ! > Juho Ikonen. > Elias Pikkarainon. | Polvijärvellä O. Ahti. ■ i\urmeksessa I. Lehto. • ■> Sulo Elomaa. » Elis Palander. » M. Calonius. Juuassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. > Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselällä F. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänen. Ham maalahdella J. Puustinen. > H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. » Pekka Kervinen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen. Kontiolahdella Pekka Hiltunen. Rääkkylässä A Saarelainen. Piiritarkastaja Aug. Kilpi. Telefooni N:o 140. Kolera Menäjällä. Pietarista, kesäk. 1 pnä. Tau- rian ja Mohilemin kumernementit on julistettu koleran uhkaamiksi. Tuomittu rostvojoukko. 29 kuolemantuomiota. Pieta- rista, kesäk. 2 pnä. Piirisotaoikeus tuominnut 63 henkeä käsittä- mästä ryömärijoukosta, joka on tehnyt 33 aseellista ryömäystä, 29 kuolemaan, 7 pakkotyöhön, 8 ran- gaistusosastoihin, 5 mankilaan ja 1 ojennuslaitokseen. 19 »vapautet tiin. Ulkomailta. Diskontto alenee. Tukholmasta kesäk. 2 p. Eng- lännin pankki on alentanut dis- konttokoron 3 puoleen prosenttiin. Venäjän kurssi on t&nä&n 3 kk. . 868;.20 266: 66'/« . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v. . . 3 kk. ... Parilal a/y . . 3 kk. . . . Antverpen a/v. 3 kk. . . . Berlin a/v . . 3 kk. . . . Lybekki a/v. . 2 kk. . . . Hampuri a/v . 3 kk. . . . Frankf. a.M. a/v 3 kk. . . . Amsterdam a/v 3 kk. ... Wien k. s. . . Kristiania a/v . Tukholma a/v . Köpenham. a/v. Chigago a/v . Mk. p. 25: 39 106: 60 100: 30 123: 90 123: 90 123: 90 123: 80 210: — 105- 50 139: 20 139: 20 139: 20 6: 23 Mk. p 25: 22 25: — 100: — 99: 30 99: 70 98: 80 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 206:' 20 104: 8» 138: 70 138: 70 138: 70 S: 16