MlO 78 ~ I9IO. KAIKU. Maanantaina Heinäkuun II päfvsna. P jhjois-Suo?nen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiisteimistökauppoja Maaiimittaustoimia y. m. sityisten henkilöiden mahdolliseksi tyy dyttämiseksi sekä antamaan hänelle tie don asian päätöksestä. — Rontatvuofien Peruja. Re- misionioikeus on ilmoittanut senaatille, että rautatiehallitus on w. 1905 mää- rännyt maksettamaksi 8,330 mk. 63 p. tohtori Lindebergille, waikk'ei ollut olemassa senaatin suostumusta tällai- seen maksuun. Re»visionikonttori on 'vaatinut, että silloinen päätirehtööri Dratscheffsky, nykyinen senaattori krei wi Berg, maltioneumos Januschkoff- sky, kollegiasessori Kurki sekä henkikir- juri Cleme, jotka ompt tämän suori- tuksen tilanneet ja määränneet makset- tamaksi, »velmoitettaisiin kruunulle kor- ivaamaan mainitun summan. — Kansakoulujen walti»awut. Opettajattaren ja mieskäsitöiden ohjaa- jan palkkaamiseksi Oulujoen kunnan Kormenkylän koululle on myönnetty maltioapua 900 mk. edelliselle ja 75 mk. jälkimäiselle, ehdolla että opetta jattarella on lvuokratalossa tai sen »vä littömässä läheisyydessä tilaisuus mak suttomasti käyttää saunaa ja pesutu- paa sekä tarmittaessa myöskin namet- taa ja rehulatoa, että opettajattaren keit tiön »viereisestä kamarista luokkahuo neeseen johtama omi suljetaan ja että koululle rakennetaan oma talo koulu- hallituksen hymäksymäin piirustusten mukaan elok. I päimään 1913 tontille, johon marataan riittmvä ala maata puutarhaa »varten. — Maataloudelliset lomakurs sit. Mustialan masmiesspiston joh taja Emert von Konom on maanmil jelyshallitukselle lähettämässään kirjel mässä, ilmoittanut että opistolla taas tänäkin kesänä, elok. 8—13 päiminä pidetään kurssit kansakoulujen opetta jille, tarkoituksella saada heitä tutustu maan lähemmin siihen työhön, jota suoritetaan maatalouskouluissa, ja tä- män kautta opetustoimessaan pitämään silmällä maamieskodeista lähteneitten oppilaittensa tietotarpeita sopusoinnussa oppilaissa juurtuneen kotoisen katsan tokannan kanssa. Wiime muonna pi detyt kurssit saimat Milkasta osanottoa Kun kursseihin matkakustannukset tulemat kolleiksi pitkämatkaisille, on johtaja v. Konom esittänyt, että tar koitusta »varten myönnettäisiin esim 790 markkaa, joka summa »voitaisiin jakaa noin 20 kansakoulunopettajalle keskimäärin noin 35 markan suuruisina matka-amustuksina. Maanmiljelyshallitus on esitystä puoltanut. — Koulut. Kun Kajaanin yh teiskoulun suomenkielen ja yläluokkain historian opettajaksi malittu maisteri Laine, tultuaan malituksi Hämeenlin- naan, on kieltäytynyt ottamasta was- taan opettajan tointa Kajaanin yhteis- koulussa, niin on johtokunta malinnut mainittujen aineiden opettajaksi tohtori A. Kaasalaisen, jolle on lähetetty kutsu saapua sanottuun mirkaan. Kieltäyty misen maralta on malittu maisteri Ahde. — Kaj. L. Ruotsinkielen opettajaksi Uudenkau pungin yhteislyseoon on t. k. 4 p. kahdesta hakijasta malittu neiti Helmi Gummerus Raahesta. — CduSku»t«waalit w. 1909. Äskettäin ilmestyneessä mirallisessa tilastossa maltiopäimämiesivaaleista tehdään selkoa maaleista m. 1909. Vaalioikeutettuja oli koko maassa sanottuna m:na yhteensä 1,305,305 henkilöä, niistä kaupungeissa 182,493 ja maaseudulla 1,272,812. Wasiaa- ivat lumut m. 1908 olimat 1,269,177, 172,693 ja 1,096,214 ja m. 1907 1,272,812, 166,188 ja 1,106,685. Vaalioikeutettujen luku oli siis m. 1908 »vähentynyt merrattuna edelli- seen muoteen 3,696 henkilöllä, eli 2,487 miehellä ja 1,209 naisella. W. 1909 oli taas maalioikeutettujen luku lisääntynyt huomattamassa määrin edelliseen muoteen merrattuna. Lisäys teki 18,994 miestä 17,134 naista eli yhteensä 36,128 henkilöä. Waalioi- keutettujen »väheneminen oli huomatta- min maaseudulla ja suurin se oli Uu- denmaan, Viipurin ja Kuopion lää- neissä. Wielä m. 1909 oli näissä lääneissä niiden luku pienempi kuin m. 1907. Maaleihin m. 1909 1 ja 3 p:nä toukokuuta otti osaa kaikkiaan 852,683 henkilöä eli 65,3 pros. maalioikeute- luista, kun m. 1908 mastaamst lu- mut olimat 817,337 ja 64,4 ja m. 1907 899,347 ja 70,7. Osanotto maaleihin oli miltkain m. 1 907, kun ensi kerran käytännössä to- KuteUiin yleistä ja yhtäläistä ääni- »'.keutta. Wuoden 1908 maaleihin ii crralen omat miimeiset maalit osot- ?aneet hnomattmvaa osanottajain lu- un lisääntymistä. haaleissa m. 1909 on kaikkien mui- n- n puolueiden äänimäärä lisääntynyt, i, utsi siwi»»'lturelaisen, jonka on alene- „n-tuan alentunut. ..Millien" luku on niijöztin »vähentynyt. ^uotsilaito«kysymyS. Suo r;rerr litofiilaifokjen lyiymys ratkaista-- , pvm, fi ttno „':Hjvtif)". Meriini- ;uu!t>>tii fomttvi, jonka löi- Mu jpiKiattoria on ntta- , »t nina, nv. rjfsuuu-fli^-tt tullut siilin vftatofif"!', ftta 'luoman fuuffifnifnfl 1 on alistettama meriministeriön alai- seksi. Muuten moi luotsilaitoksen jär- jestys konlitean mielestä pysyä ennal laan. Kysymys luotsien palkoista on komiteassa jäänyt ratkaisematta ja on ilman mitään lausuntoa jätetty minis- terineumoston päätettämäksi. — Muurin murhajuttu. W. t prokuraattori on antanut kenraaliku mernöörille maaditun mastauksen mur hajutun käsittelystä. Siinä m. t. pro kuraattori uudelleen metoaa kenraaliku mernööriin, jonka asiana on huolehtia että maan asukkaille turmataan laki jotta asia saatettaisiin sotaoikeuden kä siteltämäksi. — Waasan läänin kuwernöörin ero. Senaatissa esiteltiin perjantaina Maasan läänin kumernöörin Kasten de Pontin erohakemus ja päätettiin se lähettää korkeimpaan paikkaan. — Kuopion tusmiokapitulin an»mukseeu, että sille eräiden lasku- jen suorittamista marten myönnettäi siin 9 P. l. 1 lumun 13 momentin kohdalla oleman määrärahan lisäys- tä 277 mk. 34 p., on senaatti myön- tynyt. — Uskonkää««ytysjuttu. Ken- raalikumernöörin maatimuksesta maati m. t. prokuraattori edesmastuuta Hel- singin pohjoisen suomalaisen seurakun- nan apulaiselle pastori E. W. Pakka lalle sen johdosta, että P. oli kastanu kreikkalaiskatoliseen uskontunnustukseen kuuluman kauppa-apulaisen I. T. Bol- schakomin lapsen luterilaisen kirkon ri- tualin mukaan; w. t. prokuraattori oli kuitenkin makuuttanut asiassa toimite- tun tutkimuksen mukaan, ettei uskon- käännytystä ollut tapahtunut. Tuomio- kapituli, joka ratkaisi asian t. k. 7 pnä, katsoi selmille käyneen, että pastori Pakkala oli menetellyt mirheellisesti, antaen hänelle maroituksen kirkkolain mukaisesti. —R»wauiemen—Auttin maau tie. Senaatti on päättänyt lähettää korkeimpaan paikkaan alistuksen siitä, että alotetun maantien rakentamista marten Romaniemen pitäjän kirkon lä- histöstä pitkin Kemijokea Auttinniemen tilojen luo, myönnettäisiin 250,000 mk. — Erikoiswapaus. Senaatti on antanut talollisentyttärelle Hilja I Heikkiselle Mikiimingissä luman pyrkiä seminaarin I luokalle, maikkei hän ole- kaan mielä täyttänyt säädettyä ikää. — Raahen alkeiskoulun talo. Korkeimmassa paikassa myönnettiin äs- kettäin talon rakentamiseksi Raahen alkeiskoululle 241,000 mk. Katsoen sii- hen, että koulu, tulipalon hämitettyä sen rakennuksen, nyt on koditonna, on senaatti päättänyt, että koulu maini- tusta summasta nyt heti saa nostaa 100,000 mk. ja ensi muonna loput 141,000 mk. — yliopiston maanmiljelystalou den prosessoriksi on kanslerimirasto nimittänyt sll. tohtori Karl Enckellin — Uusia 50 Penttisiä. Pankkival tuusmiesten ehdotuksesta on senaatti päättänyt lyötämäksi uusia 50 pennin rahoja 300,000 mkan armosta. €>utun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Kemin romastikunnan lääninro- mastin maalissa, joka 28. 6.10. pidettiin Kemin kirkkoherran mirkatalossa, sai- mat ääniä: m. t. lääninromasti Kemin maaseurakunnan kirkkoherra Johannes B. Lagus 9, ja Kemijärmen kirkkoher- ra, romasti Matti Heikinheimo 1 ää- nen. Eron pappismirasta on Tuomioka- pituli t. k. 7 pnä asianomaisen siitä tekemästä pyynnöstä myöntänyt kirk- koherran apulaiselle O. P. I. Kyyh- kyselle. Taloll. Antti Muoppolan malituk- seen Kempeleen seurakunnan kirkonko- kouksen päätöksestä 1. 5. 10, jolla pää- töksellä hänet »valittiin kirkonisännäksi sanottuun seurakuntaan, on Tuomioka pituli jättänyt sillensä, syystä, että seurakunta jo itse, siltä selitystä maa- dittaessa, on mapauttanut »valittajan mainitusta toimesta. Katekeetta P. I. Pöntinen on Tuomiokapituliin jättänyt »valituksen Kuolajärmen seurakunnan kirkonkokouk sen 24 pnä minne kesäkuuta tekemistä päätöksistä, joilla kirkonkokous hylkäsi malittajan anomukset että hänelle myönnettäisiin mapaa ylöspito koulun- pitoaikana ja että katekeetoille myön- nettäisiin palkankorotusta. Hominhoitaja Wäinö Ahoniuksin »valitusta Nilsiän kirkonkokouksen 8. 5. 1910 tekemistä päätöksistä, koskemät menoarivion hymäksymistä seurakunnan kirkonkassalle m:ksi 1910 ja Kasurilan kirkkoherrakuntaan yhdistettämän osan Nilsiän seurakunnan osittaista mapaut- tamista ^Nilsiän kirkonkassaan mene »vistä maksuista, ei Tuoiniokapituli ole ottanut käsiteltäiväkseen, syystä, että malitus oli jätetty Tuomiokazntuliin malitusajan jo umpeen mentyä. — Hautaus. Lauantai-iltana kät kettiin maanpoiveen täkäläisellä hau- tausmaalla rakennuttaja Juho H e i k- k i s e n ruunlis. Surusaatto, johon oni osaa m. »n. kaupungin »valtuusto sekä teollisuusyhdistys ja rakennusmestari- liitto, oli suurimpia paikkakunnallamme. Mainajan ruumiin hautaan kantoiioat hänen entiset työlniehensä, joiden kes- ken »vainajalla aina oli ystämälliset ivälit olleet. Sotaroioasti Aulis lau- sui ennen ruuiniin siunausta sydämeen käypiä janoja »vainajan suorasta ja työteliäästä toiminnasta. Kanlajain 1 luotua hauta umpeen alkoi seppelten laskeminen. Oinaisten laskettua seppe- leensä, laskettiin seppeleitä m. m.: Ou- lun kaupungin »valtuustolta sekä enti- siltä työtomereilta »valtuustossa, Ou- lun teollisuusyhdistykseltä, Oulun ra- kennusmestariliitolta. Säästöpankki Sammolta, Puusepvä D.^: r tä sekä lukuisilta ystämiltä ja tomereilta, joista m. m. hra H. Mattila lausui puheesi saan »vainajan ystämällisestä ja aut- kamasta luonteesta, joka niin usein kohdistui marsinkin mähempiosaisiin. Haudalle kohosi komea kukkakumpu, mi- tä osoitti, että mainaja oli pidetty, kunnon kansalainen. —la. — Maakuutalähetysjuhlat, joi ta on pidetty täällä lauantaina ja eilen, jatkumat tänään ja huomena. Tä- nään alkaivat juhlat rukous huoneella klo 10:ltä, klo 12:sta ja y>2 5:ltä. Huomenna taas klo 9:lta ja klo 4:ltä yllämainitussa paikassa. — Hukkunut löydetty. Eilen klo 12 aikana päimällä löysimät tehtailija Johanssonin miehet t. k. 1 p:nä huk- kuneen poikasen Paul Heikkisen, joka oli ajautunut Hietasaaren länsipuolelle Rommakkoa mastapäätä olemalle ma- talikolle. — Waihtelewia ilmoja on ny kyisin ollut paikkakunnallamme. Niinpä miime perjantaina oli marjossakin 28 —30 astetta lämmintä. Jltapäi- mällä jo saatiin rankkaa sadetta ja jy- rähtelipä ukkonenkin. Sadetta jatkui seuraaman yön ja lauantai-päimän ja mieläpä sunnuntainkin puolille päimin. Ilma on sen johdosta tuntumasti rai tistunut. — Huwilan kauppa. Kapteeni Alander on myynyt Kiminiemessä omistamansa hu»vilan „Lepolan", ta- lokkaanpoika Monoselle samalta paik- kakunnalta. Kauppasumma on 2,500 mkaa. — Laiivaliike. Tänään aamulla odotettiin tänne saapumaksi englanti- laista höyrylaimaa „Hendon", jonka on määrä lastata propsia Iikka Ra- »vanderilta ja hollantilaista „Poeldijh", joka ottaa paperipuita Otto Raman- derilta. H5JESE2J Taimal- — Lääninwirkamiehet. kosken piirin nimismies Gust. Rud Hernberg on lääkärintodistuksella näy tetyn sairauden takia saanut mirkama pautta kahdeksi kuukaudeksi, t. k. 10 pistä lukien, ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty ylioppilas Einar Maenerberg. — Kuntien lainat. T. k. < pma on lääninhallitus mahmistanut Hai- luodon kunnan kuntakokouksessa minne maalisk. 24 p:nä tehdyn päätöksen 10,000 mkn suuruisen kuoletuslainan ottamisesta 10 »vuotta pitemmäksi ta- kaisinmaksuajaksi kolmannen kansakou- lutalon rake»ttannsta marten kuntaan. Samoin on lääninhallitus ivahmis- tanut Paltamon kunnan kuntakokouk- sessa samana päimänä tehdyn päätök- sen korkeintaan 57,500 mkan suuruisen kuoletuslainan ottamista yhtä pitkäksi takaisinmaksuajaksi Melalahden, Mies- lahden ja Unran kyliin tehtämille »lusille kansakouluille tarmittamien »naa- tilojen ostamista ja koulutalojen ra- kentamista marten. — Kontrollööriksi toiminimen Läng Korppila Raahen kaupungissa sijaitsemaan merosta »vapaaseen »nal- lasjuomatehtaaseen on lääninhallitus määrännyt merikapteeni August Kan- kaan. — Maa»mitt«ust»imituksia. Kommissioonimaanmittari Artbur Frö- man on määrätty toimittamaan halkomi- sen Marttalan perintötilalla n:o 6 Ka- lajoen pitäjän Pohjan kylässä ja Pas sin perintötilalla »t:o 14 saman pitäjän Etelän kylässä; m. t. kolnmissioonitnaanmittari Paa- mo Gestrin samoin toimittainaan hal- koinisen Metoniemen perintötilalla n:o 1 Kalajoen pitäjän Etelän kylässä; »varamaan»nittari Frans Gestrin sa- moin toi»nittamaan halkomisen Houru- lan perintötilalla nio 66 Haapajäriven pitäjän Haapajärmen kylässä; maramaanmittari Bror Kuhleselt samoin toilnittainaan halkontisen Tuo- mikor»ven perintötilalla n:o 30 Ili- »vieskan pitäjän Dlimieskan kylässä; wara»naanmittari H. G. Thome toi- mittamaan tilusivaihdon Etelä-5kellon kansakoulualueen ja Kunvaksen talon »välillä Haukiputaan pitäjän Kellon ylässä; »var«maanmittari Lennart Mich- mann toimittamaan rajankäynnin Rau- ion perintötilalla n:o 3 Alaioieskan pitäjän Alamieskan kylässä; maramaanmittari Juho Haataja toi mittamaan osittaisen rajankäynnin Ala- a Alikiminiemen perintötilojen n:o 8 a 9 »välillä Ylitornion pitäjän Kai- nuun kylässä. — Maalaispoliisit. Sittenkun enaatti on »näärännyt, että Paamolan nimisiniespiirin Ruukin kylään on en- isen lisäksi asetetta»va yksi uusi maki- nainen vottisikonstaapeli 800 »narkan »vuosipalkkiolla, paitsi säädettyä »vaate- usapua, on lääninhallitus t. k. 6 pnä ulistunut sanotun poliisikonstaapelin- oimen halukkaitten hakukelpoisten hen- iilöitten haett,nvaksi 14 päimän ku- uessa senjälkeen kuin kuulutus siitä on Paaivolan ja Rantsilan seurakun- ain kirkoissa julkaistu. Hakemuskir- at omat mainitun ajan kuluessa jä- että»vät Paamolan piirin nunisinie- helle. — Automobiili särkyi t. k. 6 pnä Kuimanie»nellä neljältä ulkomaa laiselta, jotka olimat kulkeneet halki Ruotsin ja joilla oli aikomus jatkaa matkaansa aina Helsinkiin ja sieltä Menäjän kautta muuhun Eurooppaan Automobiili tuotiin junalla Ouluun, josta se mietiin sillä edelleen Helsin kiin korjattamaksi. — Marastettu polkupyörä löy detty. Kansakoulunopettaja A. Mylly- ojalta Kempeleestä, katosi miime muon- na lokakuun 18 p;nä lukitusta huo- neesta polkupyörä, palttoo y. m. pie- netnpää tamaraa. (Polkupyörä oli 250 mkan armoinen ja sillä oli ainoastaan kesä ajettu.) Toissapäimänä löysi Kempeleen po liisi mainitun pyörän eräästä Iin ase- »nan ja Hmninan mälillä olemasta tor- pasta, jonka maimo oli kertonut pyö- rän löytäneensä metsästä. Pyörä oli myyty pari miikkoa sitten tulokkaalle Matti Liedekselle Iissä. Markaan jälillä jo oltiin silloin kun pyörä katosi ja moro oli Kellossakin nähty, »nutta tarkempaa selmyyttä ei asiaan kuitenkaan ole saatu. — Rojuniemen saha. Kuluneel- la miikolla on Rojuniemellä Lapaluo- don takana malmistunut uusi sahalai- tos, jonka omistaa samoin kuin Wir- piperän sahankin, Raahen Puutamara- osakeyhtiö. Sahassa, joka jo on käyn- nissä, on kaksi sahaussirkkeliä ja yksi oikaisu (justeeraus) sirkkeli. Käyttö- moimana on sähkö, jonka moimalla myöskin sahattamat puut nostetaan merestä. — N. N. — Onneton koskenlasku. T k. 1 pnä palasi eräs matkaseurue We näjän Karjalasta. Lentuan koskessa Kuhinoniemellä joutui »vene, missä matkailijat olimat, tukkiruuhkaan sär- kyen ja upoten, jolloin 9 matkailijaa ja 3 saattajaa joutuimat koskeen. Osa niistä pääsi pian puomille, toiset ui- mat maalle, mutta osan mei mirta mukanaan. Ihan miimeisellä hetkellä onnistuttiin suurimmassa maarassa ollut pelastamaan. Matkaikijaseuruee- seen kuuluimat tilanomistaja Uno Kai- nulainen, lääketied. kand. Helmi Kai- nulainen, ylioppilas Tyyni Kainulai- nen ja koululaiset Arno ja Aili Kon- tio kaikki Kuhinoniemeltä, sekä ylioppi- laat Kaarlo Malle JääskeStä, Wäinö Tuuri Wiipurista, Wäinö Eloniemi Helsingistä ja Eilio Schrey Hämeen- linnasta. Kosken rannalla olleita tukkilaisia moititaan siitä, etteimät heti rientäneet apuun. — Osti talon tuntipalkalla. Kempeleessä oleman Hemmilän »naan osti äskettäin eräs »nainitulla paikka- kunnalla asuma henkilö 18,OUO mkan kauppahinnasta, mutta kuitenkin niin, että hän saa suorittaa maan hinnan tuntipalkalla 12 »vuoden ajalla. — Saapipa siihen useamman tunnin pus kea ennenkun omakseen moi Hemmilää sanoa. — Säräisniemen Kukkolan kylän maamiesseuran kokous pi dettiin t. k. 3 p:nä. M. »n. keskus- teltiin keittokurssien toimeenpanemi sesta syksyn tullen kyläkunnassa»n»ne. Jopa jo alun toistakymmentä neitosta ja emäntääkin ilmoittautui osanotta ksi. Kurssipaikaksi tulee Suutarin talo. Maamviljelijä E. Seppänen lu pasi huoneet ja puut ikinaiseksi. Kes kusteltiin ajanmukaisen osuusmeijerin perustamisesta koko pitäjää »varten Valittiin maaniviljelijät Nestori Man- kinen-Haataja, E. Seppänen-Suutari ja Ilkka Kauppinen-Pellonpää tätä meijerihanketta eteenpäin »vieinään. Tuumikaappa niuutkin kyläkuntalaiset ja malitkaa 2—3 miestä tai tulkaa miehissä tässä heinäkuulla pidettämään neumottelukokoukseen kirkolle, niin Oter- malaiset, Iaalankalaiset, Salolaiset, Meneheittolaiset sekä kirkonkyläläiset. Saapukaa mieslukuisesti neuivottele- maan yhteisen Sainmon tamonnasta. Kokouksen kokoonkutsujaksi malittiin I. Mäkinen. Ter»ve tuloa! — Perä Pohjolan maanwilje- lysseuran opintvretkeilijät palasi- »oat t. k. 9 pnä kaksi »oiikkoa kestäneel tä retkellä Etelä-Suoinesta. Retkellä 'äytiin seuraaivissa paikoissa: Orilve- dellä »naanm. E. Karpolan talossa ja Orilveden »neijerissä, Tampereen kau- lungissa, Suoiviljelysyhdistyksen koe- asemalla Leteensuolla, Häniee»,linnan aupungissa ja sen läheisyydessä Karl- bergin ihanassa puistossa, tilanotnis- taja Hj. I. Paloheiinon kartanoissa Santamäessä ja Korinulla, Itä-Suo- men karjanjalostusyhdistyksen suurissa karjanäyttelyissä Kouivolassa. Sieltä »nentiin Samoon Karttulan pitäjään, jossa käytiin Eljakselan, Aaron, Sup- puniemen ja Ristolan taloissa sekä Termon osuuslneijerissä, ^)!iinimeden- päässä, Mesannon osuuslneijerissä, Suolahden »»uorisoseuran talolla, Iy- mäskylässä m. »n., neiti H. Parmiai- sen sikalassa sekä kiikutan tilalla. La- pualla osuuslneijerissä. Milppulan ta- lossa ja Lapuau suurilla suoiviljelyk- siUä. Osanottajina retkellä olimat: emän- tä Eliina Pentinsaari, neidit Iida Orajärivi, Eriika Lappea, Iida Ajo, »naanlviljelijät I. A. Lantto, Ariviid Sukki, Kaarlo Korkea»naa, K. Wäli- maa, Wiliam Jiivari Allu Koiivuran- ta, Eetu Ruikku, A. Uusitalo, Isak Maahila, ja M. A. Kulpakko. Joh tajana oli agronoolni K. G. Söder- man. Matka o-i ollut hauskaa ja opetta- »vaista, jota kunkin sopii muistaa mie- lihyivällä. Toiste kerrotaan kaikki ret- kelta tehdyt hawainnot, seikkaperäisen»- min ja yksityiskohtaiiesti. ! Mukana ollut. — Rahalöytö. Joku aika sitten löydettiin Muhoksen Kykmälänkylästä suota muokattaessa rahkan alta kiulul- linen »vanhoja rahoja. Kiulu on jok- seenkin hymin säilynyt, korma oli kui- tenkin miottunut. Rahoja oli kiulussa noin 800 kuparirahaa, jotka painoimat noin 15 kiloa. Mahdollista on, että ne omat suohon piilotettu „ison »vi- han" aikoina, sillä kansan kertomuksien mukaan on näilläkin seuduilla „ison »vihan aikana" kahakoita ollut ja muuan suuri talokin kokonaan hämin- nyt. — K. — Hetvonen suossa. Miime kuussa sattui Taimalkosken Mehtäky- lässä sellainen seikka, että kru»muntorp- pari Risto Parmiaisen hemonen oli sortunut suohon, jossa sai olla ariviol- ta yli muorokauden. Hemonen huo- mattiin joutuneen pois hemosjoukosta ja eräs talon isäntä toi siitä sanan ja lähti Jaako Parmiaisen kanssa hemos- ta etsimään ja löysimätkin sen mielä hengissä sekä pelastimat mannasta kuolemasta. Epätietoista on, tuleeko hemosesta enää termettä. — Pyhäntä. Maihtelemaa kesän- kukkua on ollut paikkakunnallamme, milloin herttaisen lämmintä, milloin taasen kylmää. Juhannuksen aikana satoi lunta, että maakin oli malkeana. Juhannuksena oli raittiinlainen tuuli, joka häiritsi sitä kesäistä tunnelmaa, minkä keskikesän juhla jokaisessa mie- lessä herättää. Runsaasti oli kuitenkin kokoontunut kansaa kirkkoon kuulemaan mitä ihania totuuksia, joita siellä niin runsaasti tarjottiin. Erinomaisen juhlallista oli- kin Jumalsnpalivelus. Olihan rippi- lasten juhla. Kirkko oli yksinkertaisesti kaunistettu lehdillä, pappilasta oli tuotu urkuharmoonio, jonka soitto lisäsi juh- lallisuutta. Juhlapäimän kunniaksi lau- lettiin erityisiä messuja, kuten „Hila- riuksen kiitosmirsi" ja „Pyhä, pyhä, pyhä Herra Sebaot." Erityisen soin- tuisa on oman m. t. lukkarimme ääni. Talvallisen hylvin maikka mähän pitkä- »veteisesti, ottaa kansakin osaa mirren- meisuuseen. Suuriinman maikutuksen teki kumminkin kansaan erinomaisen sy- dämelle käypä saarna. Rippilapsilleen puhui »lusi kirkkoherramme Borg. Kuinka suurta ja ihanaa o»» saada kuulla noita puheita. Sydämestä, elä- niästä uskosta ne lähte»vät ja siksi ne niin sydämiin käymät. Tuntui kuin erityinen Juinalan hengen »vaikutus oltsi kulkenut läpi kirkon. Sydämet su- lautuuvat, mielet murtuimat ja kaikki nöyrinä alentuiivat Jumalan suuren pyhyyden edessä. Ltauan, »varmaankin koko elämän ajan, pysyivät nuo hetket ^nuistossa niillä lapsilla, jotka nyt ensi kertaa notkistilvat polmensa uuden kirkkomme alttarin edessä. Ne olimat makamia, rakkautta ja uskoa uhkumia »vareituksen- ja keheituksensanoja, joita heille pu- huttiin. Pienessä kunnassamme koettaa siivis-- tyksen siementä lemittää kolme kansa- koulua. Suuren askeleen koulunkäynnin amus- tainiseksi on tehnyt kuntakin, päättä- mällä antaa kaikki koulu! irjat ilmaiseksi. )än saakka on ollut mahan oppi laita koulussa, ehkäpä nyt saadaan enemmän. Suotamaa olisi, että koulut olisilvat täynnä lapsia, silloin opetta- jienkin sydän ilolla täyttyisi. W. — KÄvlajärtven Aholasta. Ai kaisen kelirikon takia jäi täällä paljon ihmisiä kesäksi jauhoitta. Ihan loppu- keliin asti oltiin tukinajossa, jotta saa- täisiin rahaa jauhojen ostoon, mutta eipä niitä kerittykään hakea. Ei näytä lupaamalta kesäkään. Kuilvuus ja kyl- myys haittaa kaslvullisuutta. Kesäkuun 18 p:nä satoi runsaasti lunta ja öillä on ollut niin kylmää, että »vesi as- tioissa on jäätynyt. Kyllä olisi koivin tarpeen saada seu- dulleinme maantie. Muutoin jouduin- me perikadon partaalle. Ei edes ruu miita moi saada siunattuun maahan. Nytkin on neljä ruumista odottamassa rekikeliä, sillä eihän niitä »voi lähteä kamainalla »viemään 8 pemkulman päässä olemaan kirkkomaahan. Heikki Aholan talon karja on tuot- tanut harminaisen runsaasti jälkeläisiä. Kaksi lehmistä on synnyttänyt kaksoset. Muutamalla lehmällä on ollut kahdet kaksoset. Puutteellinen. Perjantaina t. k. 15 kello 12 päiv. myydään paikan päällä Liisa Inkala-vainajan pellolla nimeltä „Haataja" Lyötyusuolla, suuruu deltaan 3:men mittatynnyrin ala. Perikunnan puolesta: AKSEL K. AHO. Kunnollinen palvelija saa paikan heti. Lähemmin t. 1. k. haettavana Kalajoen Rahjankylän kansakoulussa ennen heinäkuun lop pua. Palkka on 100 mk. Kalajoella heinäk. 9 p. 19iO. Johtokunta. m ostos B Kunnallisveroja Kemijär vellä vuodelta 1909 kannetaan kunnanhnoneella sisällä- olevan heinäkuun 30 päivänä, josta ahtaitten raha-asiain vuoksi mak suun kehoittamaila ilmoitetaan. Kemijärvellä 6 p. heinäk. 1910. M- U. Kulpakko. Liikkttchitch!! tmi Kemijärtven K. O.-yHtiössä, il- maitetaan haettamaksi ennen tämän kuun 31 päimää, ja toimi on mas- taan otettama kutsuu saatua. Liikkeenhoitajalle, joka mieluummin otetaan perheetöin, annetaan kauppa- talossa »vapaa asunto täydellisen ylös- pidon kanssa. Hakemukset palkkaivaatimuksineen lä- hetettäköön allekirjoittaneelle. Kemijärmellä p. Heinäkuuta 191(1. M. lt. Kulpakko. — Kirje Sfemin Liedakkalasta 30 p:nä kesä?. 1910. Koska näissä Perä Pohjolan lehdissä ei näy kyläm- me asioita juuri ollenkaan, lienee pai- 'allaan muutamin sanoin tehdä selmää paikkakuntamme tapahtumista. Juhaiinus on mennyt ohi iloineen a mattoineen. Ajanmukaiset kulku- aitokset oivat siirtäneet pitäjäläistem- me huomion Ounakseen ja Aaivasak alle ja numie milloin. Wanha sa nanlasku sanoo: „ei »nerta etem»»»äs kalaa" ja jos niin olisi tehty, olisi ehkä monenkin mieli ollut paljon lemolli e»npi. Jo 18:ta »vuosisadan puolimälissä, ulNl osoittamat kirjoitukset, on ollut apana malmoa juhannusta pitäjäu»me korkeimmalla kukkulalla „Kalli:!kan- aalla". Paikka on melkein»pä ihana, illä korkeiuiinalle kohdalle näkyy r> eri rirltoa, sekä taajaan asulut seudut, »ner» »noni satoine saarineen sekä joten- in lähellä mahtama »vuolas Kemia oki lohiparoineen. On joinakin kesinä ollut ivaliviai- lssa moniin satoihin nousemat ihmis oulot. Ja »vaikka a»lrinko onkin äällä lähempänä päiiväntasaajaa kuin Oun^tst)lla ja »»ionissa muissa paikoin, on se silti näkynyt kirkkaina öinä lepoajan pidettyään koko yön, joka on jo suurta näin eteläiseen paikkaan merraten. . . MUMM Näisjä n. s. malm:a»sissa on »oi»- meisen »vuosikymmenen aikana maih- dellut monenlaista mallvontatapaa siihen »verraten »intä manhat muistele mat ja mitä nähdään »vielä ivanhim- mistäkin hajanaisista kirjoituksista, joita sattumalta löytyy joskus jonkun »vanhan talon minniltä, jossa isäntä on ollut toimelias ja tehnyt aikoinaan jonkinmoisia mäkäisiä muistiinpanoja. Kun nimit. Cuhin—Tornion rata oli rakennnksenalaisena, tuli mainitun radan työmäen matkassa malmiaisiin uusi tava, sillä sitä ennen ei oltti koskaan tanssittu aiman hautuuniaan »vieressä kuten nyt. Tanssin ohella saapuimat paikalle myös »viinakauppiaat ja kort- timiehet. Näissä nautinnoissa usein- kin tuli pieniä kinasteluja, jotka muosi »vuodelta isonimat siihen määrään, että mihdoin 190S tapahtui niiesmurha paikkakimtalaislenime keskuudessa. Syynä joka muosi kaslvarvaan hiio- noon walmiais-elä»nään on ollut suo- raan sanoen riittä»vän järjestyksen- malmonnan puute. Mainittu murha, joka tapahtui hautausmaan näköpiirin sisäpuolella, on ollut omiaan herättä mään kauhua ihmisten sydämissä. Mutta loimottakoon, että se oli ensi- mäinen ja miimeinen tapaus „Kallin- kankaalla". Ja älköön jätettäkö iki- »vaiihoja tapoja unohduksiin. Paikkakuntamme huivituksista suu rimman huolenpitäjänä on täkäläh?en työmäeiiyhdistys ..Remula", joukoilta- misia ei suinkaan koskaan tanssi saa kesken loppua, sillä muuta ohiehnaa, jota »voisi janoa henkiseksi, ei ole kun juuri niineksi, puhumattakaan sitten jalommasta ja armokkaammasta, jo la ihmisen tunne-elämää möisi kohottaa edes pienessäkään määrässä. Siivumennen mainittakoon mi ien tuo kaunis nimitys tälle yhdistykselle annettiin. Jo alussa kun seura alkoi toimintansa omissa suojissaan, jaka- malla eivankeljulninsa oppi riitaisilla K ivat- iltamilla, sitten myöhemmin nyrkki kalla — kohosi profeetta omalla maalla, joka ensimäisen ilojuhlan johdosta lausui: se pitää kutsuttainan „Reil!u- läksi". Samalla ennusti hän sen l.a- joamista niin, ettei siihen jää kimeä kimeu päälle, joka ennustus näkyy kulke»van inainittnun suuntaansa, koska jäsenluku ou »vuosi »vuodelta pietienlyn»»t. Johtok»»ntaan on osaksi tullut parrat- toinia pojannulikoita. Seuran talon- denkin hoidossa on tapahtunnt melkoi- nen »vailmki. Paikkakunnallamme on ollut parikin kertaa puuhassa n. s. perustaminen. Miiinelsi -viime marraskuussa, jollon n. s. työnneuivoja herra Kortelainen oli liärkamatkoillaan pideltii:: kot o us, jossa keskusteltiin teuraa koste.oisla osioista. Walittiin seuraamaa» kokonl- seu kokoonkutsuja, joka täytti tehtä- mäiisä ja ilmoitti lehdissä foioalsott videltäu'ätsi kunnanhuoneella. kokouk sessa piti »valittaman senrun »oirkaili- jat, mutta kun jo edeltäpäin oli liik- kunut huhu, että seuran säännöt oivat siksi ankaroita pylälikleen, ettei tanssia saa tuin kerta kuukaudessa jäsenten keskuudessa ja main pari tuntia ker- rallaan, ei sinä vänoänä sattuneen koman ilman ja lähellä oleivain hau- tajaisten takia tullut kuin kymmenen tai »vähän toista kymmentä henkilöä, joten kokous jäi pitämättä. Suurim- pana syyiiä seuran nousematiomuuteen on ollut huoneiden puute ja ikäivä on