N:o 19 lehti ilmestyy; tiistaina, torstaina j« lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa Konttori ja kirjapaino Kalaatajakatu 4. Telefooni 33. 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schluterin kirjakauppa, kaapp. Ansu Hämäläisen, F. NeppenstrÖn^ln, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Ofnos«n kauppapuodit. (36:s Vuosikerta) Joensuussa Torstaina 17 p:nä Helmikuuta Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. -- Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 xi., puolelta vuod. 2 mk. 64 p., kuukaudelta 50 p. -- Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto risaa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edeHisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pltot&än avoinna marraskuun 8 p-.stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti» osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 lilalla. Arkipäivinä: bähtevion postien, sekä posti- osotas-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.—Vai ip. ja 4— 1 /,6 ip. Tulevien postien osasto kello 8 ap.—Yal ip. ja 4—7ä6 ip. sekä 6,30—7 illalla. Huorn.! Sisäänkirjoitetut, vakua tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä Mo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä varas tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.— 1 jiL ip. Ja 4— l /a6 sekä 1 /a7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8*—10 ap. ja Va7—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Vii pa riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, Ho 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip, joka Bunnnnt&i, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, Mo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello lO.stä e. pp. kello 2;teen j. pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja G - 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö- ankki pidetään avoinna joka eskiviikkona ja Iauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z, Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i, p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6-8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. n. Litmanen Ladasiaintoifflisti lAQnOllllCCQ 11 3Seltl K« Parviaisen talossa. JUClIOUUOOa .. . . Puhelin N:o 148 s - - Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitomossani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh- daslistoista. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan. Hinnat kohtuulliset. Kunnioittaen: D. A. Paasikivi, Nurmes, P. Kilpeläisen talossa. sunnutaina klo V,1—V s 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä maut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Kokouksia, Joensuun kaupungin Yiltiuii maksaa korko; Talletuksille s 6 kuut. Irtisaaomlsella 3 2 1 vaadittaessa Talletaskoattoknranttitilillä SL, SäästJ)ka8satIlillä 5 °lo Juoksevalla tilillä 3°!o »♦ M »♦ 5 <>|o 4 «la °|o 4 °|o 8*12 °|o 3°IS" kokoontuvat raatihuoneeseen torstaina helmik. 17 p. klo 5 ip. Esityslista ilmoitustaululla. Aaro Markkanen. J Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip, joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja laavan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo i ip. joka tus tai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan! luor.a olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. MM» isiDinristoimisti) (Omistaja E. H. Lundholra) | JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiintei mistä toimisto Pohjois-. Karjalassa ja Savossa. Vä.littä.äj maatilain, kaupunkitalojen, met -j säin, huvilain, kauppakartanolden I y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut- f tamme myytäviä maatiloja 011 ny- j kyään yli 15ö, joista useimmat ovat' hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä | yhteensä noin 25. Joensuun Asioimistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava ven Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schluterin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp.jaö—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. Vakuuttakaa hevoseame Turun HeYOSYakuutus- yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa: Y. Kallio. Kontiolahdella: J. R &s&Uffl Pielisjärvellä: M. Honkanen litran Kalastusyhtiön osakkaat kutsutaan täten vuosi kokoukseen, joka pidetään kau pungin majatalossa tulevan maa liskuun 5 päivänä klo 2 j. p. p.J Samassa tilaisuudessa luovu tetaan yhtiölle kuuluva kalas tusoikeus hyväksyttävää vuok ratarjousta vastaan yhdeksi tahi useammaksi vuodeksi, josta ha lullisille vuokraajille ilmoitetaan. Joensuussa 14 p. helmikuuta 1910- ösakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Nurmeksen konttori. Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on Talletuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ja pannaan korko piaomaan kahdesti vuodessa, joten ie kasvaa korkoa korolle puolivuosittain. Rahoja voi lähettää pankkiin vo«- □ 0 Jonn Kirjan. 0.-Y:n Kirjansit. tinakin. VESIKATTOJA mustasta ja galvanoidusta pel listä, Vedenlaskutorvia, Pelti- uunia, Paistouunia, Kuparisia hellankattiloita, ynnä kaikkia ra kennusalaan kuuluvia peltisepän töitä on edullisin teettää A. KARVOSEN liikkeessä Nikolaink. 20 - Joensuussa - Telef. 73 Omist. I. E. TUISKUNEN. Liike alotettiin v. 1886 ja on katettu m. m. 15:ta kirkkoa. H. Kinnusen Joensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselyihin vastataan. Ilmoituksia. Pianojen viritystä ja korjausta toimitetaan. Ilmoit takaa 1.1. konttooriin Työn suo rittaa Pianotehtailija ja virittäjä J. A. Bask, Helsingistä. H u o m.! Viipyy ainoastaan lyhyemmän ajan paikkakunnalla. KOULUTARPEITA tossut kirjaj. Q.- Y : b Papuassa. Elävienkuvien Teatteri „foto« ».» sara Ossi o!ijBli!i3 iska maanast ia torst. Pitää lukea! OHJELMA: 1. Yhden päivän idylli. 2. Pierrot Pochard. 3. Vastahakoinen morsian. 4. Fritz opettelee uimaan. 5. Th£los'in tuska taiteensa tähden. 6. Rouvan hattu. Lauvantaina tämän Helmik. 26 p:nä kello 10 e. pp. myydään vapaaehtoisella huutokaupalla hyviä nurmikasheiniä Höytiäis- pohjalla Kiskonlahdella kunnan- niityllä. Heinät myydään vä hissä erin 1 puuväli kerrallaan. Huutosummat on maksettava huutokauppatilaisuudessa. Myyjä : Kaupp. H. Piiroinen. Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-Suo- men suurimmasta ja halvimmasta soitin- kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8 joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Jol lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet kaa myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Teodor Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korutavarakauppa. SEPPELEEN NAUHOJA 5 Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. 1 Painetun sanan lvastmlnalaisnudesta. 3Hin kauan kuin ajatus asus- laa kehtoonsa, aiivokammioon, suljettuna, ei se tuota hymää eikä pahaa muille kuin ajatuksen omis- tajalle. Mutta heti kun ajatus ottaa ^välikappaleeksensa puhe- elimemme. muodostuen sanoiksi ja lauseiksi, niin silloin moi se saada aikaan paljon joko hymää tahi pahaa riippuen siitä, minkä palmelukseen se kulloinkin antau- tuu. „Sana siimetön lentää" on tul- lut sananparreksemme, osottaen jo sekin, kuinka helposti puhuttu sana kulkee ulommaksi sitä paik- kaa kuin missä se on lausuttu. Tämän tähden on jo marhaisem- mistä ajoista asti teroitettu mie- liin sitä, että on tarkoin harkit- taiva, mitä kulloinkin puhuu. Sellaiset opetukset kuin „Smä; punnitset hopeasi ja kultasi, mikset myös sanojasi punnitse", puhu- nmt selmästi lasutun sanan was- tuunalaisuudesta. Knn jo puhutustakin sanasta, mikä merrattain helposti maihtuu eikä uletu komin lemeälle, on niin suuri edesmastuu, että siitä raa- matun mukaan joudumme kerran, tilille, niin sitä suurempaa huolta! on pantama painetun sanan sisäl- ( löön, koska sana painomusteen' kautta on tullut ikuistetuksi fefa' sellaiseksi, että se helposti löytää j tiensä maltamerienkin taakse, lähi-, seuduista puhumattakaan, kylmäen; lukuisiin ja kaikenikäisiin sydämiin siementään, mikä marsinkin, jos^ e on ala-arwoista, löytää herkäs- . sä nuorisossa, ihmisluonteen pa-^ huuteen taipumaisuuden tähden, ^ otollisen runsasta saloa tuottaman maaperän. j Tästä on osaksi johtunut, että eri aikoina on rumettu joko suu- remmassa tai pienemmässä mää- rässä ennakkosensuurilla rajoitta- maan painetun sanan mapaata ilmestymistä. Kokemus on kumminkin osoit- lanut, ettei paino-oloja rajoitta mia säädöksiä ole moitu saada sellaisiksi, että niiden aivulla olisi aamutettu aiottua tulosta ilman, ettei samalla olisi esiintynyt paino- asiamiesten mielirvaltaa sekä ehkäis- ty tarpeellisen ja hyödyllisen julki- suuteen tulemista. Omatpa wal- lassaolijat hairahtuneet antamaan painomapautta ehkäisemiä säädök- siä sanqen itsekkäissäkin tarkoituk- sissa. Mentiinpä, esimerkkinä mai- niten. täällä Suomessa kuluneen muosisadan puolimälissä niinkin' pitkälle, että emättiin suomenkie- len käyttö muissa kuin uskonnol- lisissä ja taloudellisissa kirjoitu!- sissa. * Nykyään on meillä onneksi en- nakkosensuuri lamallaan poistettu. Mutta osataanko tätä luonnollista mapautta käyttää niin että todel- lakin punnittaisiin sanoja kullan lamoin. Kun silmäilee sanomalehdis- töänime, jota nykyään eniten lue- taan ja joka lukuisille on ainoana henkisen raminnon lähteenä, niin huomaa, että lehdet tarjoamat lukijakunnalleen ala-arwoista ja totuudesta poikkeamaa jopa simeyt- täkin polkemaa luettamaa. Sa- maa moi sanoa myöskin osasta sekä alkuperäistä että suomennet- tua miime aikain kaunokirjalli- suutta, jota, lukuunottamatta to- dellisia kirjallisia helmiä, saattaisi hymällä syyllä kutsua roskakirjalli- suudeksi. Tämä osottaa, etteimät kaikki kirjailijamme, kirjainkustantajat ja julkisen sanan palmelijat lähes- kään tajua sitä edesmastuun suu- ruutta, mitä kemytmielinen paine- tun sanan julkaiseminen tulles saan tuo, kun he sen sijasta, että pitäisi ihmisten mieliin kylmää ainoastaan hymiä ja jaloja aat- teitä ja ihanteita sekä elämän tai- paleella tarmittamia tosihyödylli- siä tietoja, lemillämät kansan kes- kuuteen epäpuhtaan ja kierän mie- likuivattinsa mukaisia tuotteita, sekä repimät ja turmelemat siellä mahdollisesti jo oraallekin käyneen puhtaan henkisen kylmön, suureksi maurioksi koko kansamme olemuk- sette. Mutta millä torjua moinen epäkohta. Mirkamahdillako? — Ei kelpaa! Siihen karmitaan wal- lan toisenlainen mahti; sillä mirka- mahti joutuu helposti kiusaukseeu, ainakin tässä suhteessa, käyttö- mään mattaansa määrin kuten edellisessä jo olemme esiintuoneet ja jota samaa osoittaa nykyisen kenraalikumernöörimme äskeinen menettely myöntäessään ooppera- naamiaisten johtokunnalle Heisin- gissä arpajaisluman teatterin eläkekassan hymäksi ehdolla, ettei sanotässa tilaisuudessa sallita mi- tään puheitten tahi esitelmien pi- tämistä, maikkei hänellä moi olla pienintäkään aamistusta saati stt- ten todellista tietoa siitä, tultai- siinko mitään turmiota tuottamaa j tahi määrällistä esittämään- , kään. ! Ainoa ja tepsimin mahti roska- kirjallisuuden tukahuttamiseksi on se, että lukijakunta nousee sota- jalalle eikä osta moista tuetta- maa. Kun siten tehtäisiin, niin hymin pienessä ajassa katoaisi kirjallisuuden markkinoilta huono ja ala-armoinen tamara; sillä ke- nempä kannattaisi ajan pitkään kustantaa sellaisia kirjoja ja sano- malehtiä, jotka jäisimät ostajain puutteessa kustantajain hyllyjen täytteeksi. Mutta miten saada kansa tässä suhteessa armostelukykyiseksi. Sii- hen päästään ainoastaan kasma- tuksen kautta. Mutta le maaeii aikaa ja uupumatonta työtä, eikä sittenkään saamuteta sellaista tu- losta, rttä läheskään kaikki hylki- simät huonoa kirjallisuutta. Hy- mällä tahdolla ja jatkumalla pon- nistuksella moitanee toki päästä siihen, ett'eiwät roskakirjallisuuden