N:o 77 — 1914» KAIKU, Psijantalns Heinäkuun 8 päivänä. Sähkötarpeita, Moottoreita ja Dynamokoneita myy halvimmalla «» • • Oulun Uusi Sähköliike. •• Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 358. szf/y&ze 2y///s.A Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. äyrin edestä maantienmenoja, ja oli- wat sosialistit siis näiden asiata aja- roinaan samalla kuin he koettimat tie- weron maksamiseen welwollisen muosi- tulon alintarajaa wiwuta maalla yli 1,000 markan. Myöskään ei porma- rillisten ehdottama wahwasti ylenemä merotusasteikko ollut kelpaaminaan sosialisteille, maan waatiwat he sen sellaiseksi, että suurempia tuloja naut- timain olisi ollut yksistään tiemenoihin maksettama melkoinen osa muositu- loistaan. — Mihdoin keksimät softa- listit sen, että tieasiata ei ole ratkais- tawa ennenkuin maamme merotusjär- jestelmän yleisen uudistamisen yhtey- dessä, koska muka ei „ole katsottama suotamaksi eikä maltiotalouden kan- nalta edulliseksi, että erikoistapauksia marten eri rahastoja siihen kuulumme järjestelmineen perustetaan". Tällä tamoin omat sosialistimme maltiopäi- millä melloneet tieasioita sinne ja tännepäin, aina maan estääkseen sen ratkaisua. Yksi heidän myöhempiä temppujaan asian sotkemiseksi on myös kin ollut se, että syrjäkylien asukasten etu- ja muka maimoakseen omat maatineet, että myöskin kylätiet otettaisiin kruunun huostaan samalla kuin maantietkin. Kun maanteitä Suonessa nykyään lie- nee noin 27,500 kilometriä ja kyläteitä ehkä yhtä paljon, niin ymmärtää, kuin- ka maikeaksi asian järjestäminen kämisi, jos kylätiet ilman muuta julistettaisiin kruunun maanteiksi. Se maltiomenojen lisäys, joka tästä syntyisi, olisi war- maankin siksi suuri, että mikään halli- tus ei uskaltaisi yhdellä kertaa ottaa näin suurta mastattamaa kruunun nis- koille. Mutta sosialistit omat osottau- tuneet aiman kuuroiksi tällaisille järki- syille, joita kyllä omat tieasioita käsi- teltäessä eduskunnan keskuudessa saa- neet moneen kertaan kuulla. Samalla Lamalla menettelemät he ylimalkaan kaikissa asioissa. Mitä heidän pääjoh tonsa käskee, sen itsekunkin heistä tulee jokaisessa yktyiskohdassakin täyttää, meni sitten syteen tai sameen? Kun so sialisteja on eduskunnassa enemmän kuin eduskunnan koko jäsenmää rästä, niin ja kun muista eduskunnan jäsenistä on heillä tieasiassa saatama- na sen merran apumäkeä, että näin yhdessä saamat eduskunnan enemmis- tön, niin omat he moineet estää tie- asiassa ratkaisua. Mainittu apumäki on lähtenyt ruotsinmielisistä ja eräistä nuorsuomalaisista kaupunkilaisista, joi- den mielestä on ollut kaupunkilaisille kohtuuton se laki- ja talousmaliokun- tain ehdotus, että myöskin kaupunkien asukkaat melmoitettaisiin suorittamaan tiemeroa. Kaupunkilaisten maalaisiin merraten suurempiin tuloihin nähden tulisikin tiemenoihin muosittain tarmit- tamista r> miljoonasta markasta noin miljoonaa lähtemään kaupungeis ta, samalla kun kaupunkilaiset edelleen jäisiivät kustantamaan katujensa raken- lcmmen ja kunnossapidon. Mainitut maliokunnat uumt k>)llä olleet sitä miel lä, että samalla kuin maantiet siirtyi suurit kruunulle, i»e tiet ja pääladut kaupunkien alueilla, jotka maanteiden jatkona johtamat maalta kaupungin kauppatoreille, sulamiin lui rautatie asemille, tufisimat loultunnur.oillu leh tämilsi ja kunnoqaputeltfiroif ji. M ui la kun tämän uuni< y .Juf)<n loiineinpane miöta Inarien ei olin! '.leina^sa lai- peeUi.Sta alu".tamaa jelinili^lä sillä. kuinka suuren osan kaupunkien tie- ja katumerkosta mainitut pääkadut teke wät, eikä siitä, kuinka suuria muosi- menoja ne armiolta maatimat, yhtä mähän kuin siitäkään, minkä järjestel- män mukaan kruunun tientekomelmolli- suus kaupungeissa olisi suoritettama, niin tämän kysymyksen ratkaisu oli jä- tettämä mastaisen selmityksen maraan. Valiokunnat omat sentähden ehdotta- neet, että eduskunta hallitukselta anoisi tutkimusta tie- ja katurasiwksesta kau pungeissa sekä että siitä ehkä aiheutu- ma asetusehdotus yleistä kulkuyhteyttä mälittämäin kaupunkiteiden ja katujen rakentamisesta ja kunnossapidosta pää- asiassa yhtäläisten perusteiden mukaan kuin maanteistä säädetään, annettaisiin eduskunnan hymäksyttämäksi. Edellä esitetyllä keskeneräisellä kan- nalla on nykyään meidän tieasiamme. Niinkauan kuin runsaasti 2 k Suomen kansasta on tällä kannalla, että se lä- hettää eduskuntaansa sellaisen epäkyp- sän, itsekkään ja häikäilemättömän jou- kon, kuin miksikä sosialistinen puolue eduskunnassa on tähän asti osottautu- nut olemansa, ei ole mitään toimeita siitä, että tieasia maltiopäimillä saa- daan onnelliseen ratkaisuun. Ja jos saamme jotakin armata miimeksi toi- mitettujen maalien tuloksista, niin täy- tyy tunnustaa, että enteet eimät suin- kaan miittaa siihen, että sosialistinen häkä on mielä ihmisten päistä meillä lähtemässä. Päinmastoin näyttää siltä, että yhä uusia täysaikaisia henkilöitä kansassamme joutuu tätä henkistä tau- tia sairastamaan. Jos siis tahdomme saada tieasiata läheisessä tulemaisuudessa miedyksi eteenpäin, niin lienee pakko toistaiseksi luopua maatimuksesta, että maantie rasitus on kruunun mastattamaksi siir- rettämä. Lienee tyydyttämä järjestä- mään tieasia edelleen tielahkojärjestel- män pohjalle, kuitenkin siten, että rasi- tuksen tasoittamiseksi tielahkot tehdään suuremmiksi, esim. koko lääniä tai maa- lipiiriä tai muuta laajaa aluetta käsit tämiksi. Erotus näiden suurten tielah kojen tiemenoissa moitaisiin sopimilla maltion apurahoilla tasottaa. Tielah- kojen yhteiset asiat olisimat ratkaista mat tielahkoon kuulumain maalaiskan tain malitsemain edustajain kokousten päätöksellä. Kaupungit olisimat pidet tämät maalla olemain maanteiden ra- kentamisesta ja kunnossapidosta eril lään, kunnes edellämainittu selmitys kaupunkien katurasituksesta ja ehdotus siitä järjestelmästä, jonka mukaan ne kaupunkien tiet ja maltakadut, jotka muodostamat kaupunkeihin miemän maantien jatkon, olisimat yleiseen maan- tiemerkkoon yhdistettämät, saataisiin hankituksi. Mitä erittäin tulee kyläteihin, niin jäisimät nämät tiet, jotka tyydyttämät paikallista tarmetta, edelleen niiden tehtämiksi, jotka sellaista tietä tarmit- semat. Mutta nykyiset säännökset kylä- teistä «mat hymin puutteelliset ja an- tamat suuria mahdollisuuksia kaikenlai- seen niskotteluun niiden puolelta, jotka eimät tahdo käydä kyläteiden kunnos- sapitoon osallisiksi, maikka sitä sään- nöllisesti ajoihinsa käyttämät. Laki- ja talousmaliokunta 1907 muoden maltio- päimillä, huomaten tämän epähohdan, malmistikin juurtajaksain parannetun ehdotuksen lainsäännöksi kyläteistä. Ei nähtämästi tuottaisi marsin suurta mai- maa lohkaista irti kylätietä koskema osa tielakiehdotuksen muista säännök- sistä ja toimia niin, että tästä osasta tulisi säädetyksi eri laki. Näin mene- telien saataisiin ehkä edes lämä osa tieasiasta läheisessä tulemaisuudessa onnellisesti loppuun saatetuksi. Mllilt IchDct asktistll rat- ffliimi johdostll. m. 1908. edes lykkäämistä miimeiseen saakka toi-1 — Lääkintälaitos. Mirkamapaut-' moimme. Tämä pieni turmaton kansa ta on myönnetty Tornion piirin piiri- oikeuksinensa ja jalomielisten hallitsi- lääkärille I. Soinille heinäk 23 p:ään joiden meille makuuttamme ja turmaa- saakka; sijaisena lääket lis. K. E. Holm- mine erikoisine asemineen on päätetty berg. Julkaisemme alempana otteita muit-1 ? u L e 5 ta( i . a ? taa ^ketlä kädenkään-1 Tullitulot. Miimekuluneen tou- ten lehtien lausunnoista maltakunnan-1 kuolinisku kaikelle sille, mitä I f 0 f uun Q ; a fl a kannettiin maan kaikissa lainsäädäntökysymyks-n ratkaisun joh- .. tullikamareissa tullimaksuja yhteensä dosta. , SydSn sykkii lemottomasti tä ä kaik- 5^74^4 m . Wiimewu°den toukokuun Otsakkeella W°ltiok°°--au§ . tnon f" t °'f et . .sukset tullitulot olimat <381,003 mk. tavadtunut" kirjoittaa KiI!° a a "kisi mieti paljon „ uobcn tammi-toukokuulla I Suometar m m seuraamaa- snSSti V • rn uj ,- •* n a olimat tullitulot yhteensä 19,222,005 «uomeiar m. m. leuraamaa. Mtä tuopi sitten lähm aika wlles- ir oqi 439 mkaasama- "Selsku, loka uudella MMyksellä sansa? Siitä on liian aikaista men- J?" '437 ^2 m «oa i on tähdätty Suomea mastaan, ontar- ^ päättelemään. Me tunnemme elä-'^ aitana 1909 ia mfaQ l koitettu suorastaan musertamaksi. Ah- mästi, että meille on tehty määryyttä, dellä kertaa on haluttu poistaa Suo- sillä emme mitenkään ole antaneet ai- kyjyntys päimäjäyestyksestä. Pu- hetta noin ankariin kostvtoimenpitei- rishkemitshm maromaton huudahtus sim." „Finis Finlandiae" paljasti mihollis- temme sisäiset ajatukset. Mutta maik- ka onkin totta, että maamme käy näin ] kohti uusia onnettomuuden aikoja, kan- sa kohti ehkä suuriakin kärsimyksiä,! maikka oikeudellinen tila käy epämar- — Ministeritvaltiosihteerin wir- maksi ja kehitys lamautuu, ei — se katvapaus. H. M. on ehdottomasti marmaa — tuo rat- ministerimaltiositeerille, kenraaliluut- kaisu merkitse Suomen loppua. Eikä oantti Suomen kansa sitä sellaisena ota mas- mailla oleskelua marten, luettuna hei-! nustusta. M. m. omat Oulun rukous- i taan. Tämä kansa on tottunut komiin näkuun 5 p:stä kuukauden ajaksi, sekä huone ja hermotautisairaala sekä Ou- päiiviin, se on kestänyt isot mihat ja määrännyt hänen poissa ollessaan (ujoen kirkko hänen rakennuttamia»», l aroista s...... muokraaia ^rans mamon muodet. Se on nähnyt We- Suomen suuriruhtinaanmaan mmiste- f «nettiin 2® näjän politiikankin tuulet ja wiskut rimaltiosihteerin ja Keisarillisen Mek- F omm '^^sto.mim K-m.,arwen pitäjän MikylaS- päällään ryöppymän. Mutta se on santerin yliopiston kanslerin tehtämiä I vainajaa. Maltuuston jäsenenä oli ta, 1/8 mk. 50 p. ja torppan Fred- nähnyt myös nousun ajan, se on näh- hoitamaan Hänen Majesteettinsa homin hän monia muosia. Kuului myöskin saman pttajan Ataky- nyt että mahtamienkin teot sortumat kunniatallimestari Paul von Etterin. aikanaan Oulun työmäenyhdistyksen emt «^ .?? a ~ n wi-lä mahtamamman . suojeluksessa^ _ S-.m.n k -«r .°ttk -«-.nöö. > johtomiehiin ollen sen johtokunnan jä. kattasaa«n^ Gulun kaupungista. Yleisiä uutisia. — Kuollut. Eilen maipm täällä ! pitkällisen sairauden jälkeen kuolon! >uneen urakoitsija Juho Heikki- nen 54 muoden ikäisenä. Vainaja on myöntänyt täällä pitemmän aikaa talojen kenraaluuut- .... t . . , 1 Langhoffille mirkapautta ulko- > r°kennutta,ana saaden työstään tun- on ainoa varma keino kal-- pZsten hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä ja on myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. Helmikuun manifesti, joka myös oli surmaniskuksi tähdätty raukesi. Niin raukeaa ikuisen oikeuden moimalla tä- mäkin uusi isku, maikka se onkin ai- jottu mielä musertamammaksi Tapahtunut ratkaisu on masentama, mutta ei kuitenkaan masentama siinä merkityksessä, että Suomen kansa mai puisi toimettomuuteen. Päinmastoin rtu apulaisen wirka. Oikeusmi- nisteriön neumottelema jäsen, tod. mal tioneumos L i p s k i on nimitetty Suo men kenraalikumernöörin apulaiseksi, ja | ylennetty samalla maltioneumokseksi. — W. t. Prokuraattorin erot- tautinen. Jo maaliskuussa tänä I muonita teki kenraalikumernööri Seyn senenäkin. , Lähinnä suremaan jäimät puoliso, | lapset, ljakas äxtt y. m. sukulaiset. määrätty toimittamaan halkomisen Pru- Maakunta lähetysjuhla al- silan tilalla n:o 6 Iin pitäjän Kuima- kaa Oulussa ensi lauantaina klo 7 ip. niemen kylässä; rukoushuoneen kartanolla ja jatketaan maramaanmittari Oskari Wahlgren sunnuntaina, ensin kirkossa ja ilman samoin toimitamaan halkomisen Syr- pmp imme omuuieen. Pammasrom ^essa klo 6:lta Linnansaa- jäniemen perintötilalla n:o 21 Haapa- kansamme taSsa suhteessa näkee ase- H. Ma>esteet>lleen esUykien whwr> A. ^ järmen pitäjän Haapajärmen kylässä: man taa- selmSnä >a woi suunnitella Ch°rp°nt.°rm-rottam.s-St^ ^ maramaanmittari KuStaa Jänkämaa- menettelynsä tulemmsuutta marten Se ton esitteliimchteermmirasta. Tätck - Oulun Drak°nissak° , , on tatt samoin toimittamaan halkomisen näkee, mitä sillä on miltäkin taholta -sttysta seurasi mena.ank.el.nen kaan- oh okun °.20 pyM,astä o anut opp.-^ ^ perintötilalla n:o 14Niwa- odotettamana ja mitä ei. Sen luotta- nös toht. Charpentterm m. t. proku- laaksi seuraamat 9:an, mmUtam. Jda j^^ n Mi« n ^nrmifnUaM- mus tulemaisuuten on niin horjuma- raattorina senaatin laittomia päätöksiä Maria Wiik Iistä, Hilja Emilia Pu- ton, ettei ratkaisu siihen tässä suhteessa mastaan panemista mastalauseista. ranen Kotkasta, Hilja Maria Riekki mähintäkään maikuta. Ja luottamus Kenraalikumernöörin esityksessä painos- Ruukista, Maria Sosia Hekanaho tulemaisuuteen antaa sille oikean moi- tettiin prokuraattorin osottamaa mas- Raahesta, Almiina Jantunen Parik- man tekemään tuötä nbä keliitukiek- tahakoisuutta niitten kebotusten nou- kalasta, Greta Paulin Oulusta, Aina sensä. dattamisessa, joitten tarkoituksena oli Olimia Koimisto Hartolasta, Berta Mutta ratkaisun masentamuus on kanteitten nostaminen erinäisiä henki- Augusta Tuominen Samonlinnasta ja siinä, että se osottaa kuinka itsekkäisyys töitä ja sanomalehtiä mastaan. Ken- Brita Lukkari Utsjoelta, on mielä mallalla mahtumissa, kuinka j raalikumernöörin esitys esitettiin ^jofu| _ ^oli ran Ain lan pitäjän Järmikylässä; maramaanmittari Elis Lassilan sa- moin toimittamaan halkoniisen Laa- man perintötilalla n:o 17 Alatornion. pitäjän Dliraumon kylässä. — Oulun kaupungin nlkomet- pannan etuhuonee- 1 sästä Sanginjoella on leimattu taas kansojen elämässä ei'mielä mallitse !päimä sitten H. Majesteetilleen Bal-I^^ "Eilen'illalla kello puoli 9 seu- ^00 tukkipuuta, jotka aijottanee tar- edes samat oikeudelliset periaatteet, jotka jo yksilöllisessä elämässä omat sitomiksi tunnustetut. Tämäkin on main miittauksena siihen, että Suomen kansalla, kuten kaikilla pienillä kan- soilla, on mielä pitkä taistelun ja kärsimysten aika edessä ennenkuin moitto on saamutettu. Mutta ponnis- telemalla puolestaan, luottamalla moi- tishportissa. Iduissa kuoli kellosepän "leski Sofia! jota ensi elokuussa pidettämässä kruu- S. U. T. ilmoittaa edellisen ly aksi, Wmsten täällä Luukisen saunan etu- nim tukkchuutokaupassa myytämäksi. etta tohtori A. Charpentier on erotet-1 huoneeseen. Paikalle kutsuttu lääkäri tu oikeusosaston eftttelljäsihteermmi- ^ensi roa i n kuoleman tapahtuneen, rastaan. Esittely, jossa H. Wainaja oli ehtinyt olla masta noin teettmsa sumaitsi erottaa toht. Char- 3 minuuttia etuhuoneessa, kun äkkiä pentierm, oli kirjallinen ja tapahtui I tarttui päähänsä käsillään. Eräs pai heinak. 1 pnä. oleman henkilö epäili silloin, toh- — Waltakunnanlainsäädäntö. tisiko hän mennä saunaan, mutta mai- miinsa ja kehittämällä parhaita omi- Duuman ja maltakunnanneumoston naja sanoi, ettei ennen ole siellä pyör- naisuuksiaan Suomen kansa itse kirkas- hymäksymän lakiehdotuksen yleismalta- tynyt, jollei se nyt main tapahdu, uu kärsimysten tulessa, auttaa osal- kunnallisesta lainsäädäntöjärjestyksestä Kuolessaan oli mainaja, jonka mies aan yhteisen moiton saawuttamista ja mahmisti hallitsija jo w. k. pnä, masta pari miikkoa sitten haudattiin, ^ohoaa kansana korkeammalle asteelle j maikka siitä masta myöhemmin tieto j 78 muoden ikäinen. Muuten oli hän kuin se ehkä myötäkäymisen päiminä olisi mahdollista Miten Suomen kansa suunnittelee menettelytapansa sen elämässä nyt alkaman uuden maihteen aikana, on mielä ennenaikaista määrätä. Mutta mihin se ryhtyneekin, tärkeintä on. tuli. Asetus on asetuskokoelmassa. Saapa nähdä, onko nyt kaupungin puilla parempi menekki kuin miime ker- ralla. Puut omat nyt paljon parem- pia ja mikanaisia tuskin 50 kpl. Tuk kien keskipaksuus cn kuuden metrin korkeudelta 9,86 hmm., rungon keski pituus miideo tuuman latmamittaan noin 15 metriä. Onpa siinä hywä tilaisuus sahanomistajille, jos maan osaamat käyttää sitä hymäkseen. Koskelan kansakoulun joh- toknnta on jättänyt malituksen Ou- julaislu Menäjän I jo pitemmän aikaa ollut manhuuden I lujoen kunnanmaltuuston päätöstä heikkona ja saanut joskus kaatumakoh - Muutokset kirkkolakiin. Esit .>^«n- >°ll°is°n aiheuttama kuo. telyssä korkeimmassa paikassa on wah-1 ^ mistettu arm. asetus erinäisistä muu- — Etelästä Ouluun tulewa toksista kirkkolakiin. Postijuna myöhästyi miime keskimiik- Nämä eduskunnan miime lokak. 19 koiltana noin tunnin merran, saapuen meitä, jotka nykypolmi on entisiltä saanut ja jotka omat entisten maikei- den aikojen perintöjä. Nuo hymeet omat olleet kansalle pelastukseksi mai- keammistakin ajoista. Niihin turmaa minen ja niiden kehittäminen miemät edelleenkin moittoon" sen alulle panemat muutokset nykyisin moimassaolemaan kirkkolakiin tarkoita-! mat: 1) että Herran ehtoollista moidaan jakaa yksityisessäkin rukoushuoneessa,^ joka siksi on mihitty; 2) että kirkkolain määräys herran oli mikaantunut Lapin ja Mihannin asemien mälillä, joten masta uuden meturin saamuttua moitiin matkaajat- kaa. - Muuttaa Amerikaan. Tä- kaläisen metodistiseurakunnan pastori M. Pitkänen lähtee ensi maanantaina Amerikaa kohti. Hänet on nimitt. ehtoollisella käymisestä «miohmlunrf- u ^ uum u Wll lllllllu saamisen ja amioliittoon menemi- siirretty sinne Michiqaanin maltioon „Meidan ei ole tällä hetkellä yntet- sen ehtona poistetaan; 'rskveminain metodistiseurakunnan va- tämäkään täysin kamaamaan niitä tun- 3) että määräykset n. k. hiljaisesta 9 ! a ?°^ a syn-j hautauksesta kumotaan; ^ Eilen pitimät ystämät hänelle illan- 4) että se^ aika lyhennetään b0 pai- ^eton, johon pastori perheineen oli mästä ^0 päimään, jonka kuluessa tuo- vieraaksi kutsuttu. Jäähymäissaar mmkapitulin erinäisissä asioissa anta, nan r a itää hän sunnuntai iltana klo maan päätökseen tai »välipäätökseen tyytymättömän tulee tuomiokapituliin jättää todistus siitä, että malitus to- della on tehty. — Hetvoshoitomäärärahat. Pie tarista, heinäk. 4 p. Korkeimmassa nyttää Suomen kaikilla kulmilla, sen syrjäisimmilläkin saloilla, sen kaikissa kansankerroksissa. Ne omat raskaat nuo tunteet, jotka Suomen kaikkien asukasten mielet nyt täyttämät, sillä ne sisältämät niin paljon pettymystä ja ne luomat samalla näköpiirimme synkäksi. Kansamme on nyt asteettain saanut seurata tämän sille kohtaloakkan kysymyksen maiheita askel ask-le-lta. se > ^iw?s'a on""suoSwttu sidettä" >,e- tuntee fanan. setoÄSh ja f 9 n»äSti, ^ 0 | bon edistämiseen myönnetty mitä fe sille merkitsee, m.tä sen oloja m 4äräraha korotetaan 160,00(1 mkSta >° °'k°uks>a se Miiltelee, e.ka wo. ku-j iggMg^kaan muodessa, jos meno- kaan tietysti olettaakaan muuta, kuin että sen sydämessä täytyy asua kar- maan ja katkeran tunteen. Se näkee kuluneen, maloisan kehityskautensa eikä moi olla yhä uudelleen kysymättä miksi toki se ei saanut jatkua. Mutta tälläkin hetkellä ja sen syn- nyttämäin mielialojen keskellä ei kan- samme luonnollisesti moi ajatella muu- ta, kuin että niissäkin oloissa, jotka se tietää oleman edessään, on sen elettä- mä kansallista elämäänsä ja työsken- sääntöä laadittaessa maltiorahaston tila sen sallii. — Käsitöiden edistäminen kan sakouluissa. Esittelyssä korkeim- massa paikassa on määrärahaan käsi- Vanhenneita suklaakakkuja. Joku päimä sitten osti eräs henkilö muutamasta täkäläisestä liikkeestä suk- laakakkuja, mutta niitä syödessään huomasi niissä malkeita matoja, jotka tietysti heti meimät herkutteluhalun. — Olisi katsottama, minkälaista tama- raa ihmisille myydään. — Naisten Uimakurssit alkamat. Rientäkää ilmoittautuiliaan opettaj» neiti Sinisalolle uimalaitoksella. Lä- hemmin ilmoituksesta. Laiwaliike. Eilen saapui tänne töitten edistämiseksi kansakouluissa maasalainen höyrylaima ..Fennia ^ Hamburgista, tuoden kappaletamaraa. Päiwystäjälääkärinä toimii ensi sunnuntaina toht. E. W i k berg. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: !Watsa- ja suolikatarria ...... ! ^l v ... . f . . . ÄUlUUlUyiUU tietoisuus omintakeisesta kansallisesta täydelleen merkitty ja etta sen tomun- hj: u hf at offoa tehtämästä moi symentyäkin silloin, ta on aijottu alkamaan t. k. 18 p:nä. Watsakuumetta kun sen merkitys selmimmin oimalle- \ _ Tullilaitos. Helsingin tullika- Mesirokkoa. . myönnetty 20,000 mkn tilapäinen li säys, joten puheenaolema määräraha otetaan, jos se maltiorahaston tilaan nähden katsotaan mahdolliseksi, muoden 1910 menosääntöehdotukseen 33,000 neltämä kamarallaan sen säilyttämi-1 armiomäärärahana. seksi ja kehittämiseksi, kantaakseen siten ~ JOiaamiemntti (Sanblman» u . . . . moimiensa mukaan kortensa ihmiskun- nabanken) on senaatille ilmoittanut, z^uhkokatarria 8 nan suureen simistyskekoon. Ehkä se > että sen osakepääoma, 1^ milj. mk. ou^^^röhkää 5 "" ' 3 2 1 taan". I marin hoitajan miran ehdollepanosta ^ Hinkuyskää 1 „W aas a"-lehti kirjoittaa m. m.: ou senaattiin malittanut Oulun tulli- ..Toimottiin miimeiseen saakka, että Omarin hoitaja asessori Karl Lager- hallitsijasanan pyhyys ja hallitsijama- ^s. loin makuutetut lupaukset Suomen oi- — Historialliset kitwataulut. keuksien säilyttämisestä jotakin merkit- Kansakoulunopettajani osakeyhtiö Ma si simät lopullisen ratkaisun hetkellä, listuksen kustantamat historialliset tau- Uskottiin mielä, että muste Hallitsijan luti manhemman rautakauden jälki- kynässä kuimuisi sillä hetkellä, jolloin mäinen jakso eli kansanmaellusten aika hänen oli kirjoitettama nimensä laki- ja myöhempi rautakausi, sekä maantie- ehdotuksen alle. Näissä toimeissa elim- teelliseen kuivastoon kuulumat taulut: me ja odotimme. Marsinais^Suomesta ja Laatokan saa- Nyt on mastaus saapunut, mastaus ristosta omat otetut nuden hatvainto- nun katkera, ettei sydän sitä moi ker- »välineiden luetteloon, joiden hankkimi- toa. Hallitsija on antanut hymäksy- seen maalaiskansakouluille myönnetään misensä sille, jonka epäämistä tahi I maltion apurahaa. M. 2' - Ulosottomiehet. Oulun kih lakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottomiehinä t. k. 1 pstä kuluman muoden loppuun saakka käyttämään myöskin poliisikonsta(.'peleita P. Haa- nelaa ja I. Mäntyjärmeä Pudasjör- men nunismiespiirissä ja poliisikons taapeli I. H. Puiramaa Kiiniingin ni- mismiespiirtssä. — Kortvansta hirwien tuotta mista MahiugoiSta oivat nleisistä mastaan. Valtuusto kieltäytyi otta- masta lisäopettajaa kouluun, maikka oppilasmäärä on yli 50. - Kausakoulunopettajattareksi on Paamolan Luohuan kansakoululle malittu opettajatar Kaisa Albertiina Lehtomaa. — Sikiönsä salaamisesta epäil tynä mangitsi Alahärmän poliisi mii- me tiistaina Haapamedellä sinne mel- jensä luo paenneen naisen Sanna Myl lymäen. M. oli itse naismäelle keno- nut teostaan ja naiset antoimat asian ilmi paikkakunnan poliisille. — Notvaniemen Sinetän osuus kassan ensimäinen marsinainen kokous pidettiin t. k. 3 p:nä Sinetän Koimu- rannalla. Kokouksen puheenjohtajaksi malittiin o:kassan hallinnon puheenjohtaja maan- n,ilj. Matti U. Kuusela ja kirjuriksi maanmilj. Janne Koimuranta. Sitten otettiin keskustelemaksi sen luoton ylin raja, jota jäsen saa kassalta naut- tia kuluman muoden ajalla ja määrät tiin se muodeksi 1910 Smk. 20N aina kutakin jäsentä kohden. Korkeimmaksi määräksi, jonka yli kassan lainaksiottamat sekä säästökas- samarat muonna 1910 eimät saa nousta, hyväksyttiin G,000 markkaa. (Siis mainittua summaa enempää ei kassan hallinto sa tehdä sitoumuksia jäsenten yhteisellä mastuulla). Osuuskassojen keskuslainarahastolta päätettiin pyytää 6,000 markan laina. Se hymäksyttiinkin olettamaksi, nimit. yksi osake osuuskassojen keskuslaina- rahasto-osakeyhtiön osakkeita, armoltaan 100 markkaa. Hymäksyttiin tulo- ja menoarmio kulumaa muotta marten. Pöytäkirjan tarkastajiksi malittiin maanmiljelijät I. P. Koimuranta ja P. Sonka. Kokouksessa oli saapumilla noin kymmenkunta kassan jäsentä. Innos tunein, reippain mielin ja malomn touvein, luottaen lujasti osuust^iinin^ nan sekä yksimielisyyden ihmeitä teke- mään moimaan hajaantui kukin ko- tiinsa. Mahinko tuli torppari Juho Kimijärivelle Kuusamon Alakitkanky- lästä. Häneltä nimit. hämisi ainoa lehmä. Tapaus oli seuraama: Kun kesäkuun 2(i päiivän aamuna laskettiin lehmä laitumelle, niin ei se iltasella tullutkaan kotiin. Niimpä sitä lähdettiinkin etsimään ja seuraamana päimänä löydettiin eläin kuolleena Repoaro-nimisestä paikasta. Surkutella täytyy, kun ivähä:varai- selta torpparilta meni ainoa perheen paras elatus, eikä ole millä toisen saisi.