Lanomis l.snsi-8uomssts ?«rlu»! i /l vuosik, 6: — I 1/, vaosik. ÄP! 2: 5>ll -/« . . 3:7ö l^ l/i vnosik. S: M I kaak»nclslt» ^ » , L: 95 I M ponnt». . 3: 7ö I . .1 1,vkti ilmvsrvz^ jok» tiist»i, torst»> j» lanvantai trsllo 3 »»mnl!» porissa lohisina l.okgkuun 2V p:nä. 'koimitvksell telsk^ k!. Va°t»»v» toimittsj» l. X. !<07.t!orin t»!»?. 224. 1oimitnZp»ikk», til»ns-, j»k»mis- j» ilmoitnskonttori ^rjönk. b. Ensi sivnli» 9 j» viims sivnll» 7 penniä millimetriltä. — Vätnll'ilmoitnz'öt) t ovat jätettävät viimeistään ilmsstvmispäivän väellisenä päivän» lskäsn konttoriin. V1i»ik »isistä ilmoitnksist» öti °/, korotus. p:i». Umoituksvt «nnsn k:lo 6 i.v Leisovist» ilmoitnksista myönnetään alsnnust» sopimukseen mutc»»n. V»itltoilmoitnksia välitetään. IisäksreLts: ZMÄ Skl Wm t»v»t»»n ö—11 j» 5—6 v/iclkomin rau takaupan taloss» ssisäänkäz^tävä Ka6rm puolelt»), d!»ist»llt. tiist. j» peri»nt, 11— 12. I^eikkavksi» joi!» päivä s»ir»al»ss». ! Z. S. »nsinur>äin«n ka?puv>xinl^Z>^<ri, C»pl». o»»Ä!»^t»»jcu» g—!! ja D—S. ^7k»piu?inä I!—IL. l^AQpsszpzZ »-ur»»- !»»«» 1—2. «Mli A. k t»v»t»»ll VAinLiznrnm K—1! K.P., 1—2 j» b—S i.p. »rlripäiviv» a»jc» !—2 p»iv»!!U »llluumt»uuv I» Zcttijapaivio». L^iunto »vt. 5»vppi»> Le.llciil:, ^/!r. o«citi»L»rip»ii t»!ow «i«Lia- k. I lvderg ssrMEM?! i^ori?rjönk»tn ö L»t»knnn»n ki?j»k»llp»n Viäk»rr»»»»j, ?»!»!. Z7Z. »Z»a Iätä» zf. «: »»ioit». ?vim:tt»» r»3»o?«rimi«». ^>»»- tii jl»vpx»Irirji>j», t»»^»«»ntt»'.^ ia. I.aur! MsM Varstuomsrl Pori, S»twk»w 27, ?elek. 2 7». »ja» laki- z?. m. »sivit», loimitta» r»- kanperimisiä. I.»»tii kanppakirjoj», tes- t»msnttsjä m. ^.IX!.l_AUk'i ?»rl, X«»,t»otll-lnk. IS, ?»»«», »78 toimitta» ao?»»s>ti ^»illu» I»ki- Z » m»»»» m!tt»»r»I»«» knalrivi» tvbtiv,». IMZZjMMM Mmö 5sr!mg. l^ääninr«i»tr»»ttori. ^slmsri fsrimg, Lov. ^oslrrllt»otti. 0«. lui-Iiv. lÄii»8iM>iWi8tl>. Lrllllno V. MIZ ?ori. ?oyjoki X:o 17. ^imo V. ?2rirmeii. llovioiic. »iislliilt»rltti. UoorMitrkku, piidvlill Löörm»ikrul k»ntt» lakiasioita kalvalla. dl»tkast»» t»rvitt»vss». ksmAl jz IMtslMkio. k o vivilr«ll<t»ll»ll«kri! ^tit kiito kzfti j» L. LiZcol». ?od»llv 1?ll. Lvi» t»j»: ^,ii1c»»u« l)»^»ri l^»aril». ?lik«U>». 1'oimitt»» k»ilcki» !»tll»I»»u kaulrivi» tektSvi», villittä» d»u^Ini I»wvj», p«rii r»koj» m. tÄM W ?W kW?: asunto Raumalla LlläaaÄöo talossa lädellä rautaLeasemas. FÄA" k^ö^kllle llln^lselcsi. «vlsins!»»!: ksslsön! Zl!s!>msi> ?»!«!. 7cL j» L27S. M S KlÄÄg. Zt!«!»I»jc!, ^'.«kisstsi-iikkt» 4V. «»MMMUll l»o-R<x>d«Nill^»w 7. ?vk,Iw Z2M. »:« IS. ?«I«k. 422 ömzi, r»ut»ti»»»»w»U», t»v»r»- M»t»>UllUU 5. u». NMlZVSMÄS Uunia. luorcita ivuuia mz^täväaä leipuri X. S. I^illSvIIs. viilaus- ja svpän- ^ ammattiin kuulu- vat t >öt suorittaa ? täsmaUisz^6ellä , vslc. ^olmstsn'in Xonspa^aliilcv ?oriss» ö, 3 k. os. ?nti. 114. k. iZM MMM VSKS Uusillato 7. V»Iwist»» uz^k^»j»il w»IU»i» kllviiv- k»Ir>j». V»Iuuit» tmollvk»Illj» v»r»stoss». ll»Iv»t diim»t. ^SiM! jz sjMilj 10. I^ideUL r »vt»ti«»«»»»». 1«!«Ioozu 4 20. ZL»1Io RLiuao. M7(Z»>l.I 0» «?ö» «»t»»ili!i j» til i. LIMMZri ^lis LsstsZn Itii»8»t»tr>Qll»il HIMQ?»kllRvit8xktIöii »sismtes Xokem!l«ii 1»IKK1I»s8». öllmeit» mMstMe j» talli dsvosiUs I»«!«;««» Naukttlas«» Itäpllistok»tli 12. ?elsk. 172. vHjkmLn I.skk1to^tsLssa ilRUlM», «»ivtuU» z» l»v,iil« to» k!tt»iv j» vtdtt »m ^.»^?»!'». m^öslcm I»2z^IAtt^A mz^vät L r,« ?ori, VI»äiwiriot»tll 7. — 'tslskoooi 2 73. ko?!» ZSNttZIZLttl It»xnirtvk»to L, »voi»:»» lU-t»!»'» >» 5«kj«rt»Z»Z» U» t ^,5 ?. » >—»Z ».» j» S«P»»lI>il» UvziluMtU»» V »imisi»» s»k »riillist» v »p»»t» virvotlis- jllom»». XmIIeilz. II m 0 ita o. että. i»ks^ misksvi I'»lst»tlI»IIisell ?rsil8 XllUMsn kivutt»v^ ks»I>k»t»uti» «»issstet- tu^sii kuoli lvokemiisIIZ. suviiun- II! pmö. Iok»k. 19ll) kvllo b 31 vuoclvo j» 3 psivsii v»o- Luiaksi j» K»ip»ukseksi mi- l pojalle, ijäkkäälls äi6ill<>, 3 veljelle j^ 3 Lisarslle m suku- laisille ja tutt»viile. Lussille». Vir5ik. X:o M, v> I. ts^in» kaos,. r>ullk>, Iii »II«I» «»IMNNMIM- L»iusii II»ut. k'oriss». MklliÄ ilseilMjz. Iiiilletz^nkll» vietetääll ?o- riss» ensi suonuutitill» j» l»»sn»llt»iv» ssur»»v»ss» järjestvicssssä: ^oklsll »lkaj»ii-st I»uvaiit»i-iIIal!» klo 7 rukouskuovssU». jucns.- lAvp »Iveluksst kirkossa tavallisin» ai- koilla. Iltama rukoustiuollssssa klo (! i. Ä»ao»QtaIll» klo 4 i.p, iruu»laopalv. kirkossa. Leo jälkeen rllkollskuooeeii läket^s^käistvkssii jäseotsll kvskea ko kous ja klo 7 i. jäällz^väisjukla läk.s»ar- oaaja Alkolle. Xolsk<lit pakallaläket^k- selle. Lllnrom^kllle jumalaiipalvs- — .... lukssii il. p. edtoolliseli kaos- sa pitaa porin kirkossa ensi sruilluotaill» klo ^ piciv. p»st. X. X^maii, ». «. X. I. l^tvläpuistokatu 19 <«nt. ^leto^isti- rukouskuollej. liaamatunlukua ja ksskustslua tällään torstain» klo puoli-3 i .p. ^ine: Ldk. 2 luku. nivtrilt». iro ?or!z»» Ulkv»»sli msllin mukakm on l»»6nlt»»ll «vsuL»ln«ll Lnomess» io5s» toinut«t»»n kaikki k»ut»i!^s»eo »nulllvat tounvt. LänUzsint» on kuol«- w»n t»p»nstvn kotic!»t»ss» »in» «osin kääntyi k»ikiss» »sioiss» ?«r1« II»» i»»»t»iwl»t»«» joko t«l«kooniU» 12b tatu ^iijovU» «!i solllUsosti puku- ivass». Ri »wIs »rkk «Z» on »io» v». r»stOM» valmiin» joko v»»ttvill» t»t»i (K n>i^st» isoj» >» 2 mk-st» pjsui»), oi»vist» w^kist», k»ioot?koi' «ist» j» sr.r>rio p».i!i I—I li^S. oQ^i- v5ii- s.» z» !«^vis)ä X j» L.s». »»Z» sacui v»likoiN7.» ru?i?Qiill7»»tvtu»- j» d»Z,ÖI»isnuk.°i» v»i-tk:i> d»i?»U». i^»sk»It»: t»rl»t»»m», v»pöZrik, nst», verka», s»wvtiZi>, esrttink',», M«t» m. ^»i'»il»r»o» d»lv»Ui. ii«» kuten plootaj», ns'vi», t^tl»> n»wi>in oksi» m, It.«kr»a?»s,« j.". ?t. r»r»»«Ic»»a, joU» t »alv »zt» Nionast» pik^?»t»»a eU iovitst»»» k»i!c«nmoisi» k»u!:»it» mon«!i» »-n t»v»Il» Ii»»-»- Vsljskset kriixvin kiviksi tnnn t- wj». välite tään m»»s«vr»kuvm?'» tvlvtovoinkin ^»ntta. ilm»o sr> m»k8>.», x»wo:n t»r- »»w»»- j» s»»ä»»v jon- tuimasti p»instnksi. il»»s»nämit» t«i«- joonill» tilattaessa « otvt» mitään vii v»np»Ikkiot». Linnat v»k»v»t jokais«l1« 0>vt«: ?»rl. Xokvllkis M diiveM. Uusi olijslma maanantaista ^/io 1910: 1. I^äivän tapaktumia. 2. lieriä?aksulsn ormsllmen itse- niurd^vritvs. 3. Xaisen kunnian täkäeii, 4. liuvi- ia »utomoliiilikiliiitilut 'kampsreslla ä p. lokakuuta IvlU, Idässä kuvassa esitetään m. m. llimis- inies ?ärliv^in mainio juoksija Ujo. 5. lianskalaistsn ja s»kLatai°ter> suuret sotadarjotukset 1Ull), Valo- kuvatut rinnakkain samalle kilmille. ti. l^eukg,Ioinkn seuraa naista. Hauskimpia pilakuvia mitä voi lövtvä. Viime eäuskunnan judlailiset ava- jäiset nävtsllään ylimääräisenä Ku- van» tänään ja liuomenva. Kävtannöt arkipäivinä u—lv, sun- llnntaisiu 3—lv. ?orill kielloin ja mukaviu Elävien Ku- vien teatteri nävltelee torstaina - w ja seuraavina päivinä: 1. liuvia L^vriasta. Alisltäkiillllittävä luonnonkuva. 2. Xukkaistvttö ^i/i. ^laillio komedia, kirjoittanut L!li", L!l»irvills. 3. Llävienk^visn sanomalehti n:o 1'» Lisälttää suuren joukun päivän nvtuuk- sia, 4. LMtvmäpäivälakja. Hauska, iloioen kuva, 5. Hiilikaivoksista I>ves/.sville ssZ, ^lieltäkiionittävä tsollisuuskuva, Xuvsn loppuosassa näemme tiiilivuoren, joka jo oll palanut M vuotta, K. .läätikköjsn salaisuus. Majattoman jännittävä kuva Alpeilta. 7. Keisari ^Villielm II käynti Wienissä. I^äivän tapaktuma. 8. Kuvia >Iajor^asta. ! ^laivio vkjelrva jota ei kenen- kään pitäisi jättää katsomatta. Vuäessa aluminiumitaulussa esiintyvät kuvat erittäin loistavina ja kirkkaina. MMMII 1?. ?. Kl! V ««siilvksu» pidetään bunnuntaill» t, k. Ä p-nä alk, klo 2 i .p. päällikkö. lLauppaosslie/Iiti^ Lammon Xris- tiiaaa tcaupunlciia perustcttavaan kaaralcauppaaa julistetaaa täten kaettavslcsi ^titiön ksllintolieuvos» tolta ennen easitulevaa marraslcuua l päivää, hakemukset tohistuksi- aeen ovat lähetettävät ^Iitiöa toi- mitusjodtajaUe Iira Oskar Luncl- Areoille Vaasassa, joka m^ös sataa läkempiä tietoja palkasta /. m. loimeea ori r/liä/ttävä eosi joulu- kuun alusta. Vaasassa lokakuun 12 p. 1910. hallintoneuvosto. pääkonttori: Kj Helsinki. Haarakonttorit^ v»Min» llsnlc» lletnvl» llämeenllnus Iisalmi «soeusna «ssväskzlii «liiMS!» Xsini X0KK0I» Xotk» Xonvvl» Xnovio Läkisaiml lappeenranta l-antt I^oinisa AikkeU Zsarmes Oulu kori ?»rv»o k»»Ii« R»nin» kovanteull 8»Io 8»voi»Uiul» Sortavala Lainper» Ikllrkll llitslkallpnnkl Vaasa Vammala VllpQri S«»kep5»«»» lll,KOV,K<!l>> —. Var»ra!i»st» lI,!ZS,Wg> -. kankki ottaa vastaan rakoja korkoa kasvamaan: lalletustilillv määrätyllä Iconolls, talletustilills muuttuvalla korolla, tallotuslconttolcui-antiilo(Korko muuttuva), ssästöltsssstilillo ja juoksovalls tilillo. ?ankki m/^: ^ostiläkstysvvksolvitä, ulliomsalla maksvttavia vvlisslsitä ja osoituksia, matkakreciitiivvjä ja kisi-tomstkaki-vllitiivvjä. ?ankkl diskonttaa koti- ja ulkomaalla maksettavia vsksolsitä. ?ankki ostaa ja m^ odligatsioonvja ja ulkomaan ra- Kas sekä ostaa kuponkeja. ?ailkki rn^äi^tää lainoja, kassakrerlitiivvjä ja remburssi- krediittejä. ?ankkl toiniittsa ralianpgrimisiä, maksuja ja ratialätis- t^ksis koti- ja ulkomaalla. ?ailkki välittää arvopaperien ostoa ja mäntiä. kourua voi pankille antaa m/ös kirjeellisesti. Konttori porissa äloksanärankatu ki:o 3. Avoinna ke!!o lll—2 päivällä. 3L6 MlHiliikkeezzz k/Mkl.1.15 V5KM PAMNl. lils zxislMM Vastaavaa: Käteistä raliaa , , . . 3,(82,Ul^: 23 17>kom, raliaa ja kupoukeja 294,Ml: !^l OkliMtsioviieia . . 2,4A>,lllI: l»! Kirjeenvailitaiia ulkom. . 3,,'>W,127: 7U I.'lkom. vekseleitä , , . 5,72U,8>/<>: ->2 Kirjeenvailitajia .... 13,743,785: 24 Vekseleitä W,438,38ti! !?l Kassakreclitiivien salllo . 43,44!,4Is: 85 l.ainoja 2!!,2IK,i>6: Osakkeita 2,327,753: 7>i ?ankkikiinteimistöt . , . 4,882,647: 88 Irtaimisto 73,24l>: 35 l'ri tilejä 575,l11 >1: 77 laikkoja ja kulunkeja , . 846,4^3: 39 8mk, 178,tM,589: 2,^ Zv lSlll. Vastattavaa: Osakepääoma .... Vararahastot , , , , Voitto- ja tappiotili Korkoja ia provisiooiujii talletustilit .... .luokseva tili .... l^ostilälietvsveksvleitä. . Kirjeonvailit^jia . . , , Kir^ösnvailitaua ulkom. Xostamattomiajako-osia, kainoja lisäiskoiitattuja vskseleiia Lri tilejä ?erittvjä vekseleitä . . ll_> 2>> N74 > j ^'7^1 I^l >41 !7 l 24^^. >.'2 1,470 192: 1.9 — 215,24:?: 18 371 »!!8: !?3 Lmk, l78,>)^^5-l>: 25 Helsinki, 17 p:nä lokakuuta 191(1. ^otltokunnan puolesta: f. K. ?i>bom. /^nclors Viksten. Hallintoneuvoston puolesta: 8sd. Kripenbsrg. L. konsclorif «o ^ g ^ g ^ » I SAtÄl>I»lkS Nikolainkatu 16 Rinns 'relek. I 17. Uusi ja monipuolinen varasto hienompia koti- j» ulkomaalaisia s^vs- ja t»lvikank»ita, Iluom.! Lnxlantilaisvt uutuullet saapuneet. 1M9 N « Sl?iMzz tsktszi! L»»x>m j^r» ilt» tnorett». ^ai!»«n«?^j,IIa -illnr?>,11» »Ivnnok^II». i?»inotiuv» un masmins p«.i^simm»ksi l!^lln?ttu», ii^tivänä p»l 'otci.iu >» v l.SMZfi 8.8. IMMI?, ^ li!gi!Zgz VM» painatella ja lähetellä tarjous- kirjtlmiä sekä muit» reklaami- tuotteita muutamille ^ksit/isille liiketuttaville, niin kannattaa monin verroin paremmin ilmottaa siitä >5 5 M 2S.S V. jossa tarjouksenne, tavaranne, liikksenoe tulee kymmenien tu- kansien lukijain tieäoksi. Liten saatto uusiakin liiketuttavia. xz Kaluaa re pasta, tottunutta zzisiiiilltz I'<»ia ja ympäristöä varten. Vastaukset osotteell» .7 .'?," .>»<; ,l, VVoM ^ t o ^nn, l!ur. Kölionkavo. ^MZIsutojs, sopimia puus.pille huonekalujen taka puoliksi ja laatikkojen pohjiksi y. m. ettkksm» SirjmmZsz. Adressiastatvaltto- päimillä. Kun Suomen kansa jälleen wal- mistautuu uusiin walLiopäiwämies- maaleihin ja kuulostaa siltä, että monella kansalaisella ei ole täyttä selivyyttä asiain menosta äsken päät» tyneillä ylimääräisillä maltiopäimllä, etupäässä mitä adressikysymys tar koitti ja mitenkä puolueet siihen suh- tauiuiwat, lienee psikallavn lyhyesti selmitellä maltiopäimäin menettelyä. On näet luultamaa, että tulemassa rvaaliagitatioonissa yhdeltä tai toi selta taholta tullaan määrin selit tämään tätä asiaa. Kuten lukijat muistamat, leivisi syyskuun alkupäiminä tieto, ettei yli määräisille waltiopäiwill« jätettäisi- kään armollisina esityksinä niitä asi oita, joita marten waltiopäiwät vii mat kutsutut kokoon, «aan että ne lähetettäisiin ministerineumoSton kautta Suomen eduskunnalle kirjalli sesti ilman ministeriiraltiosihteerin allekirjotusta. Toisin sanoen ne muo dot tykkänään siivuuni'isiin, jotka Hänen Majesteettinsa Keisarin heinä kuun 20 p:nä 1903 mahmistoma Maltiopäimäjärjestys, Hallitusmuoto y. m. selmästi säätämät. Kun sitte maltiopäimät kokoontui- wat syysk. 14 pmä, kämikin niinkuin oli kerrottu. Mitään armollisia esi tyksiä ei anneltu eduskunnalle siinä järjestyksessä kuin Hallitusmuodon 21 § säätää. Saatiin Keisarillisen Se naatin kirje ja joukko käännöksiä ministerineumoSton lakiehdotuksista eduskunnalle jaettamaksi..lausunnon" antamista marten. Nämä lakiehdo tukset koskimat ..muiden Menäjän alamaisten saattamista oikeuksiltaan yhdenmeroiseksi Suomen kansalaisten kera" ja ..Suomen maltiomaraston Keisarikunnan maltiorahastoon tehtä- miStä maksuista Suomen kansalais ten persoonallisesti suoritettaman ase- melmollisuuden sijasta". Kolmas asia, josta ei saatu kirjettäkään, mainitaan maltiopäimäkutsumuksessa ja tarkoitti, että eduskunnan tulisi tehdä ..tarkem mat määräykset Waltakunnanneuwos- ton ja Maltakunnonduuman jäsenten malitsemisen järjestyksestä Suomen Suuriruhtinaanmaan mäestö-tä ja toimitettama sanottujen jäsenten maa lit." Eduskunnalle käivi tästä selmille, että näin lärkeistä perustuslakien muutcksista ei moinut tulla kysymyk- seenkään mikään „lausun?on" arta- minen, koska Malticpäirväjärjestys nimenomaan säätää, ..ettei perustus lakia iroida kumota tahi muuttaa, ellei Suomen Hallitsija ja eduskunta yhläpitämällä päätöksellä silä muuta iai kumsa". Keisarikunnan lainsäädäntö laitosten !v'.ime kesäkuun 30 p:nä yleismalta- kunnallisia kysymyksiä marten Suo melle säätämä laki ei moinut wel> -voittaa Suomen tduskuntaa, koska tämä laki o'.i laadittu perustuslain- mastaisessa järjestyksessä ja Suo melle mahmistettu Maltiopäimäjär- jestys nimenomaan 9:Ssö pykäläsjään sanoo: ..edusmies on toimes saan melmollinen noudat tamaan perustuslakeja, e'- mätkä häntä sido mitkään muut määräykset". Maltio- päimäjärjestys ei mainitse miiään ..lausunnon" antamisezta perustus- lakikysymyksessä. Jokaiselle edusta jalle kämi näin ollen selmille, ettei kysymyksessä olemain asiain asiallinen käsittely moinut tulla kysymykseenkään ja puhemiehen melmollisuus oli Wal- tiopäimäjärjestyksen 69 §:n mukaan kieltää tämä käsittely. Mainitun py kälän 1 momentti kuuluu näet: „puhe- mies älköön kieltäytykö nostettua ky symystä esille ottamasta tahi äänes tysesitystä tekemästä, ellei hän katso sen oleman mastoin perustuslaki a". Puhemies nou- dattikin tätä säänröstä ja laati Hä nen Majesteetilleen sen maStauksen, joka on ollut luettuna tässäkin leh dessä ja jonka eduskunta yksimie lisesti hymäksyi. Mitään erimie lisyyttä ei siis itse pääkysymyksessä ollut eduskunnassa. Mutta koSka usealla taholla pidet tiin puhemiehen maStausta liian supistuneena ja puuttuman laajem paa perustelua, nousi kysymys siitä, että eikö olisi syytä mielä kerran kääntyä alamaisella adressilla Hänen Majesteettinsa puoleen, jossa cdreS- sissa selmään ja perusteellisesti lau suttaisiin julki syy", miksi eduskunta e: moinut käsitellä asioita, jotka sille nyt oli jätetty, koSka ne muodoltaan olimat jyrkässä ristiriidassa armol lisesti mahmistettujen Maltiopäimä- järjesly?sen jz muiden perustuslakien kanssa, sekä lausuttaisiin julki, että eduskunta on malmiZ asioita käsittele mään, jos re sille annetaan perus tuslaillisessa järjestyksessä. Tämän adressin tehoisuutta nykyi sissä Menäjän hallitsijapiireissä ei kyllä kukaan täydellä todella uskonut, maan oli tarkoitus sen kautta puhua Hallitsijalle itselle, Menäjän kansalle ja simistyneelle maailmalle, joka niin runsaasti on meille osottanut myötä- tuntoaan. DStämämme piireissä ei, näet, saisi päästä mallalle se käsitys, eitä Suomen kansan eduskunta aset tuu tykkänään jyrkästi kielteiselle kannolle eikä edes yritäkkään risti» riitaa selmitellä. Adressin puolusta jat elmät siinä olleetkaan määrässä, sillä sittemmin on ulkomaan ja Me näjän meille ystämällisissä lehdissä moitittu sitä, ettei adressia saatu toi meen. AdreZsikysymys ei ollut puolue- kysymys eduskunnassa, maan oli sen puolustajana kaikissa ryhmissä. Ehdotuksia adressiksi tehtiin manhain suomenmielisten, nuorsuomalaisten molempain ryhmäin puolelta, ja yh den teki hra Mechelinkin. Puolueitten kesken muodostetussa de'egationi§sa sitten laadittiin eri ehdotusten perus tuksella yhteinen cdressiehdotus, joka esitettiin eduskunnalle, maan hylättiin siellä parinkymmenen äänten enem mistöllä. Adressin lähettämisiä ja sen malmistamista Valiokunnassa puolustimat manhat suomenmieliset (40 Läntä), nuorsuomalaisten Hetsin- ginsanomaryhmä (13 ääntä), maa laisliittolaisista (lumultaan 16) suurin osa, muutamia nuorsuomalaisten ..pääskysistä" ja osa sosialisteja. MaStvstamalla kannalla olimat suu rin osa sosialisteja, osa..pääskysiä" ja joltinen maalaisliittolainen sekä ruotsimiel,set. Manha Mechelin, joka alussa oli lämpimästi kannattanut adressi; ja sitä hommannut, muutti mieltänsä ja äänesti kun äänestikin puolueensa mukana adressia maStacn. Jälkeenpäin on sitte moni mastus- taja, ehdittyään asiaa tyyneemmin punnita, katunut sitä, ettei äänestä nyt adressin puolesta. Tähän tietysti on osaltaan maikuttanut ulkomaa laisten ystämäimme asiasta jälkeen päin lausuma mielipidekin. Snnä makamatzsa keskustelussa, j-ka odreZsiasios^a pidettiin, esiintyi- mät pormarilliset ryhmät täysin ar- moikaalla ja toisiaan ymmärtämällä tamalla, mutta samaa ei ole sanotta ma sosialisteista, jotka silloinkaan ei- mät maineet esiintyä pormarillisia herjaamatta, esiiintyen niin, että puhemiehen töytyi katkaista ainakin yhden puhujan räikeän esityksen. MattiopLirvLt hajotettua tosin muodollisesti oikealla tamalla, mims- terlmaltiosihteerin Varmentamalla käskykirjeellä, mutta missä tarkoituk sessa muuten on maikea ymmärtää. Käwi mcalien muuten miten käwi- kään ja tules kuka hymänään Vali tuksi, Suomen kansan luottamus- mie?ten joukossa ei tule olemaan niitä, jot°a asettuisimat perustus laillisen hallitusmuodon sortajiksi. Se olisi kansallisen itsemurhan teke mistä. Toivoa täytyy, että Suomen kansa ei meltostu taistelussaan itsesäilyttä- miseusä hymäksi, maan rientää joka mies ja nainen Vaaliuurnille. JoS mäsymme, saamat Vastustajamme aihetta Väittämään, ettei Suomen kansa mälitä eduskuntalaitoksestaan, sa saamat silloin syytä hämittää koko laitoksen. Tuloksetonta työtä on toimoton tehdä, mutta toimettomuuteen ei saa langeta. Jos moimme säilyttää maltiopäimälaitoksemme, on helpompi repeytymiä paikata, kun paremmat ajat koittamat, kuin jos koko laitoksen päästämme Velttoutemme tähden hämiämään. „Wiel' uusi päimä kaikki muuttaa woi". Todistakoon Suomen kansa uusissa maaleissa, ettei se ole »veltostunut. R. G.