loi^tsins liutitikuun 7 p:nS 18, työläisten 14, sosialidemokraat tien 13 ja muhamettilaiseen 9, jota- paitsi on ..Villejä" 18. Lakiehdotuk sen puoltajia on siis yhteeusä noin 275, jotamastoin Vasemmistolaisten, joiden luullaan asettuman Vastusta malle kannalle, yhteinen lukumäärä tekee noin 165. Lopputulos: duuma tullee omasta puolestaan antamaan Suomea mai taan tähdätyille lainmastaisille hank keille ..lainmarjon". Waltakunnanneuwostossa ei miniS- terineumoSton suunnitelma kohdanne senkään Vertaa mastustuSta kuin duumassa. Sillä tuskinpa yksikään maltakunnanneumoston 94 nimite tystä jäsenestä rohkenee asettua mas- tustamalle kannalle, maikka, mikäli tiedämme, heidän joukossaan on muu tamia itsenäisestikin ajattelemia. Toi- set 93 malittua jäsentä edustama! suurimmalta osalta Menäjän ylhäis- aatelia, joka kautta aikojen on tottu nut pitämään kaikkia Menäjän raja maita menäläistyttämisintoilunsa kc- keiluesineinä. MaltakunnanneumoSto ja duuman enemmistö tulemat käymään Suomen menäläistyttämiskysymyksessä käsi- kädessä. Mitä Välittämät menäläiset Pu rishkemitshit sellaisten Europan huo matuimpien kansainmälisen oikeuden tutkijain mielipiteistä kuin omat kaik- kien simistysmaitten hallitusten kun nioitusta nauttimat Frederick Pollock Gerhard Anschiitz, Ernest Nys, Leon Michoud, John Mestlake, L. v. Bar A. de Lapradelle, M. vzn der Vlug y. m. Emäthän he ole suurta av moa antaneet suomalais-wenäläisen konferenssin suomalaistenkaan jäsenten perinpohjaisiin asian tutkimuksiin pe> rustumille lausunnoille. Eduskunnalle, kuten tunnettu, et ole suotu peruswslainmukaista oike- utta ottaa osaa päätöksen tekoon tässä asiassa; ainoastaan lausunnon antamista marten yhden kuukauden kuluessa on Me arm. esityksen n:o 8 ohella jätetty ehdotus laiksi Suomea koskemain lakien ja asetusten säätä misjärjestykseStä, joilla on yleismal- takunnallinen merkitys. Perustuslakimaliokunta, johon asia wiime tiistaisessa istunnossa läheted tiin, on jättänyt lausunnonantamisen fiitä erikoiselle jaostolle, johon tuli mat: Danielson-Kalmari, Ingman Setälä, Mechelin, Estlander, Alkio ja Mäkelin. Mikä on olema eduskuntamme maStauS kyseessä-olemaan perustus- laeilla jo sadan muoden kuluessa jär- jestään jokaisen Keisari-Suuriruhtt- naan juhlallisilla makuutuksilla julis> tamain oikeuksien nyt toimeenpantuun riistämiseen, siitä on jo julkisuudes sakin nähnyt tietoja. Eduskunta el tule, useitten huomattamien edusta jäin lausuntojen mukaan, antamaan maadittua ..lausuntoa", maan huo mauttaa se, että maltiopäimillä o n oikeus ratkaista sille kuulu> mia asioita. Eikähän mitään tcr koin perusteltua lausuntoa parissa Viikossa*) moidakaan antaa, maikke otettaisikaan huomioon laitonta ajan määräystä, josta seikasta myöskin samassa yhteydessä tullaan huomaut tamaan. Mutta joSkin tieto tästä eduSkun- nan aikomasta oikeudenmukaisesta toimenpiteestä tullaan ottamaan kait kialla maassamme mastaan suurella tyydytyksellä, on ilo olema milpitön sen johdosta, että eduskunta tässä tärkeässä maamme elinkysymyksessä jo asian lähetekeskustelusta alkaen on yksimielisesti asettunut samalle kannalle. Lopultakin on saatu aikaan eheä rintama ulospäin, lopultakin on toteutunut suomalaisen puolueen toi momus, että maikka me kotoisissa oloissamme kuinka kinasteleisimme keskenämme, kumminkin kaikki puolu- eisiin katsomatta esiintyisimme yhtenä miehenä silloin kun maara ulkoa uh kaa. Toivokaamme, että sama sopu ja yksimielisyys jatkuisi asian käsitte lyn loppuun saakka! KtMkirjMsllM. Wäinö Kataja: Toise» oma, kemät-unelma. Kustantaja Armi A. Karisio, Hämeenlinna. Si- muja 114, hinta 1: 50. Perä-Pohjalaisen kansankirjailijam me Wäinö Katajan kynästä on taas lähtenyt uusi kirja, ilmoitettamanam me olema »Toisen oma", lyhyt ja maatimaton kemätunelma, joSsa kir jailija marsin sämyisäSti kertoilee pie nen kemäisen rakkaustarinan. Kataja tekeekin juuri siinä onnistuneen poik- keuksen nykyajan tunnelma-kirjaili- joista, ettei hän tahdo metSä nyky- aikaisen muodinmukaisuuden lokaan ihmisen jaloimpia tunteita, maan päinmastoin kirkastaa ne puhtaalla ja simeällä kertomatamallaan. Siksi lukija niin mielellään miihtyy Kata jan kirjojen seurassa, siksi on esim. hänen Uuteen elämään-idyllintä saa- muttanut niin laajan ystämäpiirin nuorison keskuudessa. Samallainen ylemä katsantokanta miellyttää lukijaa myöZkin nyt ilmestyneessä kirjassa. Pari sanaa sen sisällöstä. Perä- Pohjolaan on saapunut uusi sorst- ') Arm. esitys n:o 3 jätettiin eduskun nalle w. k. S0 pmä ja mirallinen käännös lakiehdotuksen perusteluista kuuluu wal- miZturvan masta tämän »viikon lopulla. mestari Martti Lagus, keski-ikäinen ..nuorimies". Hän rakentaa oman talon ja elää hiljalleen yksinäistä elä määnsä useampia muosia. Tänne kaukaiseen Pohjolaan on hän saapu nut »viihdyttämään ikämäänsä, mikä aina tuon tuostakin pakottaa Mortti- herran muistelemaan säälimättömän tuonen ennenaikojaan poistempaamaa nuoruutensa lemmittyä, omaa Este- riään. Tällaisina ikämän hetkinä ot taa hän suksensa ja lähtee hiihtele mään ympäriStölakeuksille. Eräänä aamuna kohtaa hän tällai- sella hiihtomatkallaan nuoren naisen joka heti tekee Martti-Herraan lähte mättömän »vaikutuksen. Se on Hel mi, meremä, elämänhaluinen samo- lais nainen. Helmin elämäntarina on seuraama Jouduttuaan naimisiin kaupunkiin ..kuimakarmaisen lasisilmä-maisterin" kanssa, huomaakin hän ettei moikaan rakastaa miestään, joka ei osoita mai- molleen mitään erityisempää huomaa maisuutta, maan sulkeutuu kammioon sa ja tutkii tieteitä — „ei tunnetta ei tulta, ei rakkautta, jota toinen kai paisi". Kun sitte ainoa yhdysside lapsi, kuolee, ei Helmi enää moi, e» jaksa Viihtyä totona. Ja niin mat> kustaa hän miehensä kehoituksesta suruaan siementämään sukulaistensa luo kaukaiseen Pohjolaan. Täällä kohtaa hän pitäjän sorstmestarin komean, uljaSmartaloisen ja reipas ryhtisen miehen, jolla on surumielise silmät, niissä kirkas ja h moton katse miehekkäät, jalopiirteiset kasmot, joita kaartaa kaunis poskiparta. Sanalla sanoen: mies, jonkalaiseksi Helmi on mieleisensä elämänsankarin uneksinut, Ei siis ihme, jos Helmin sydämessä tunteet alkamat myllerryksen. Ja Martti-Herran on Helmi koko naan kahlinnut. H: omat rakastu neet. Mutta heidän rakkautensa on pyhää ja puhdasta. Ei sitä häiritse edes elämän ankara todellisuus: Hel mi on toisen oma — sen käsittää kum pikin. Ainoastaan unelmissaan hän kuuluu Martille. „Jos kerran pää sen »vapauteeni, tulen luoksesi ja olen sinun — makuuttaa hän jää- hymäisiä heittäessään lähtiessään mie hensä luo, joka on sairastunut ja nyt ensikerran Helmiä kaipaa, ensikerran häntä »kämöi. Martin kemätunelma on loppunut. Helmi oli sittenkin toi sen oma. Lämmöllä ja yleisällä henkemyq- dellä on Kataja tutkielmansa paperille piirtänyt. Mielellään jättää lukija huomioon-ottamatta muutamissa pai koin ilmenemän liiallisen tunteellisuu den; sen kormaamat monin merroin elämät kumaukset perä-Pohjolan raik kaasta kemäisestä luonnosta ihoilta mme kauneuksineen. Kirjan kieli yleensä on sujumaa ja sanarikasta, esitystapa joustamaa. Kieli- ja lauseopillinen asu sitämas toin antaa pitkin ma kea aiheita an kariinkin muistutuksiin. Eduskunta. NOMnts tiistkitt, Wik. s ?:«ii klo K i.». Täysi-istunnoZsa olimat läsnä se naattorit Saarikoski, Berg, Hosjanom, Markom jz v. Kothen. Ed. Tuomelle myönnettiin mapau WS talousmaliokunnan jäsenyydestä sen nojalla, eitä hän on jäsenenä pe- rustuslakimaliokunnossa. Walta?«»«a»lai«saädäutS- asia. Esitettim arm. esitys n: o 8 ynnä ehdotus laiksi niiden Suomea koske mien lakien ja asetusten säätämisen järjestyksestä, joilla on yleismalta- kunnallinen merkitys. PuhemieSneumosto ehdotti, että esi tys lähetettäisiin perustuslakimalio- kuntaan. Astasta syntyi miisi tuntia kestämä keskustelu. Puheenmuoron sai ensiksi ed. A. Mäkelin (sos.dem.), joka aluksi huomautti, että esitykseltä puuttuu perusteluja ja mitenkä jo se on il meinen lainmastaisuus, että asiasta eduskunnalta pyydetään ainoastaan lausuntoa. Mtään yritystä ei ole testy asian saamiseksi kulkemaan lail lista tietä, maa» syrjäytetään edns- kunta. Ei salatakaan, että tarkoitus o n tuhota maamme lainsäädäntö- orgaanien perusteet. Millään ei kui tenkaan todisteta, että Suomen tu hoaminen olisi »välttämätön Wenä- jän etujen muoksi. — Kaikilta osil- taan on ehdotus lainrikkomisyritys, häikäilemätön maltiokaappauSsuunni- telma Menäjän taantumuksellisen »vir kamiehistön pyyteitten tyydyttämiseksi. TäStä kuitenkin koituu Menäjälle main »vahinkoa. Asta olisi lähetet- tämä perustuslakimaliokuntaan selmi- tyksen saamiseksi fiitä, miten lainmas taisille poluille keisarikunnan hallitus on antautunut. Sen jälkeen puhui senaattori D a- nielson-Kalmari, joka kohta kohdalta psrusteellisesti kumosi ne Väitteet, joita ministerineumoSton ta holta kysymyksessä oleman lakiehdo- tuksen selityksissä on esitetty Suomen perustuslakien synnystä ja kehity?- estä. Puhuja rajoittui niin ollen yksinomaan maamme perustuslakien a maltio-oikeudellisten seikkain histo riallisen kehityksen selittämiseen, osot- taen, että Suomen perustuslait eroa mat oleellisesti niistä amoimista kir joista, joita Menäjän hallitsijat omat toisinaan antaneet erinäisten malloi- kettujen maiden asukkaille ja yksityi sille kaupungeillekin. Niinikään puh. todisti, että Aleksanteri I tarmitsi tarkotustensa toteuttamiseksi sellaista mapaaehtoista suostumusta Suomen kansalta, jonka hän Pormoon Valtio- päimillä kansamme edustajilta sai. Edelleen osotti puh. määräksi sen »väit teen, ettei Haminan rauhansopimuk sessa olisi otettu lukuun Pormoossa tapahtunutta asiain järjestelyä. Mitä siihen tulee, onko Suomea nimitet tävä »valtioksi, sanoi puhuja sen sei kan moitaman jättää tieteen ratkais- tamaksi. Muistaa kumminkin tulee, että ensimäinen, joka Suomelle on sen käsitteen omistanut, on itse Alek santeri I. Osotettuaan kaikilta puolin minis terineumoston historiallisen selityksen määräksi lausui puh. lopuksi, että eh dotus, joka rakentuu sellaisille mää rille perusteluille ei saata »vastata Menäjän kansankaan oikeuden ja omantunnonmaatimuksia eikä tuottaa muuta kuin turmiota; se moi main saada lain kunnioituksen horjumaan ja tuottaa siirä kohden seurauksia joiden esimakua me jo olemme run saaSti saaneet tuta. Ed. Rosenqmist (ruots i lau sui, että maikka inhimilliset lait maih telematkin, niin pysyy aina oikeusjar jeStys. Suomen oikeus on historial lisesti ja simeelliseSti epäämäUömästi todistettu ja sen loukkaaminen herät tää suuttumusta koko simislyneessä maailmassa. Menäjän kansakin tun tee simeellisen tason, jonka alapuolelle ei saa mennä. Puh. toimoi, että täs sä asiassa saataisiin aikaan täydelli nen yksimielisyys ja oli marma siitä että kärsimykset, jotka kansaamme koh taamat, omat jalostamat sitä. Ed. Setälä (nuors.) teki selkoa missä kohdin lakiehdotus on ristirii dassa perustuSlakiemme kanssa ja tahtoi saada sanotuksi, ettei Suomen osanotto maltakunnanduumaan mo» olla kormauksena oikeuksiemme mmet tämisestä. Lakiehdotus pitää maltio sääntömme kumoamisen jo tapahtu neena tosiasiana, koSka se jo edellyt tää yleismaltakunnallisen lainsäädän töjärjestykscn olemassa olon. Se on lnnsSädäntömme syrjäyttämistä, on malliokaappaus. Suomen kansa ei moi katsoa sitä sitomaksi eikä tunnus taa sitä. Toimotlamaa on, että Me näjän eduskunta ei ole katsoma We näjän kansan kunnian mukaiseksi olla mukana pienen kansan oikeuden louk kaamisessa. Ed. Alkio (maalaisi.) pitiminis- terineumoston ehdotusta julmana il meilynä Suomea kohtaan sekä selitti eri puolilta aijotun toimenpiteen oi keudenmastaisuutta, toimenpiteen, jos suomalainen näkee isänmaansa peri kadon. Ed. Arthur Castren »nuors.) koskelt-li asiaa kansainväliscn oikeu den kannolta, »viitaten m. m. siihen, että Menäjä itsekin häpeää omaa työ tään ja ksettaa simiStyreen maailmon oikeustajunnan edessä puolustella sitä oikeusrikosta, jonka se on suoritta maisillaan. Ed. L. Ingman tahtoi allemii mata sitä, että maassamme on aino astaan yksi mielipide siitä, että edus kunnalla on oikeus päättää eikä maan antaa lausuntonsa tästä asiasta sekä siitä, että tämänlaatuinen laki on maallemme someltumaton ja »vähin gollinen. Mäite, et!ä täällä mostus taisi tällaisia toimenpiteitä ainoastaan pieni osa »väestöä, on määrä. Mcksei pyritä perille laillisuuden tietä? Useita asioita on siten saatu järjesteiylsi ja kansamme on ottanut kantaakseen ras kaitakin taakkoja »valtakunnan etujen muoksi. Kyseessäolema toimenpide ei edistä »valtakunnan eri osien yhtenäi syyden lujittamista. Toteutettuna tie täisi lakiehdotus mitä suurinta maa raa suomalaiselle kansallisuudelle ja suomalaiselle kulttuurille. Ed. Wrede (ruots.) lausui, että ehdotus on niin laajakantoinen, ettei- mät sen alkuunpanijatkaan tiedä mitä se tietää. Kun roja yleiSmaltakun- nallisessa ja erityisessä järjestyksessä tapahtuman Suomen lainsäädännön mälillä medettämä niin, että kaikki tähänastinen lainsäädäntö ja mero- tusoikeus on siirtymä edelliseen aloan, tietää uusi ehdotus Suomen »valtio säännön tuhoamista. Oikeudestaan ei kuitenkaan kansa saa tinkiä; joka oikeutensa uhraa, se tuhoo itsensä. Jos ehdotus tullaan toteuttamaan, ei kansa moi katsoa sitä oikeuskäskyksi maan mahtikäskyksi. Suomen kansa tulee saamaan tämän Vakaumuksen- sa takia paljon kärsiä, mutta enem män se menettäisi, joS se panisi oikeu- tensa alttiiksi. — Ennen on hallitsi jan sanaa totuttu pitämään horju mattomana. Nyt ei ole enää niin laita. Puh. luetteli esimerkkejä Suo men asiain käsittelyn tuhoisista seu rauksista ministerineumostoSsa ja kat- soi sellaisen menettelyn hallitsijalle alentamaksi. Mitä sitten tietääkään ämä uusi ehdotus! Ed. T. Hultin (nuors.) lausui Suomen naisten puolesta, että he omat symästi tietoisia siitä, mitä mäkimallan toimenpiteiden toteutta minen tuottaa isänmaalle ja sen jo kaiselle kodille. Ed. Schybergson (ruots.) oli itä mieltä, että koSka kansamme on tähän asti jaksanut keStää, se jaksa nee »vieläkin. Lakiehdotus on teoreet tisesti heikko ja käytännöllisesti mah- LAIKKUKIN doton. Olisi odottanut, että päämi nisteri olisi osannut malita parem- mat apulaiset lakiehdotusta laati maan. Ed. Kailio (maalaisi.) kohdisti puheensa etupäässä maltiopäimäjär- jeStyksen loukkaukseen sekä Suomen hallitsemiseen »venäläisten laitosten kautta. Keskustelun päätyttyä lähetettiin asia perustuslakimaliokuntaan^ Pöydällepanoja. Ensi perjantain täysi-istuntoon pan tiin pöydälle kertomus Suomen posti säästöpankin tilasta ja hoidosta muon- na 1908, talousmaliokunnan mietintö n:o 1 arm. esityksen johdosta, joka koskee tuulaakimaksun laskemisen pe rusteita, maltiomarainmaliokunnan mietintö n:o 1 kertomuksen johdosta Antellin kokoelmien ja rahamarojen hoidosta ja pankkimaliokunnan mie tintö n:o 1 Längmanin testamentti rahastojen hoidosta kertyneiden korko- marojen käyttämisestä. Täysi-istunto päättyi klo 10,53 i,p. Seuraama täysi-istunto on per jantaina klo 6 i.p. MzjZMis. Suomen^ astat minis- terinenwostossa. Mmisterineumosto on tarkastanut seuraamat Suomen Suuriruhtinaan maata koskemat asiat, eikä ole tehnyt niiden suhteen mitään mastamäitteitä: 1) Että m:na 1910—11 ja —12 myönnettäisiin muosittain 2,400 mkan lisämääräraha, josta myönnettäisiin pieniä raha-amustuksia Miipurin ja Kuopion läänien kreikkalaiskatoliseen kirkkokuntaan kuulumien lastenkoulu jen opettajille ja opettajattarille; 2) ehdotuksen orm. esitykseksi Suo men maltiopäimille mäliaikaisesta lei- mameri-sta m. 191 l; 3) Pesäjärmen ja Mehmaisen tilo jen jakamisen pieniksi itsenäisiksi ti loiksi ja palstoiksi tilattomalle »väes tölle myytämäkst ja annettamakfi; 4) Suomea senaatin kertomuksen maan oikeusistunnoissa m. 1903 käsi tellyistä simiili- ja rikosasioista; 5) kaikkein korkeimman luman myön tämisestä Suomen senaatille malmis ta» alam. ehdotus seuraamista arm. esityksistä: a) elinkeinonharjoittamisesta, b) elinkeinonharjoittajien edustajis ta, teollisuusyrityksen sisäisen järjes tyksen säännöistä, c) muutamista alaikäisten työvoi maa teollisuuden palmelukseSsa koske mista säännöksistä; K) kormaukfen myöntämisestä muu-^ — Eroa tviraStaa» ja asetuk- senmukaista eläkettä on anonut Hel singin kihlakunnan kruununmoutiMih- tori Leikkola (Leidenius). — Anjala» pitäjä» kirkko herra» «aaliSfa »viime sunnun taina sai toisella maaksijalla ollut Uudenkaupungin kappalainen Hj. PrinS enimmät eli 1,752 ääntä. — Tatak»»»a« SisälahettzS- tzhdiSttzkse» «atkapapeikfi on otettu pastori E. M. Elomaara, Kan kaanpäästä ja pastori Inari A.rila, Laitilasta. — Lää«i»wirkamiehet. Teh dystä anomuksesta on Kuopion lää nin kumernööri ylimääräiseksi läänin- kanlistiksi Kuopion lääninhallitukseen ottanut lakitieteen ylioppilas A Fr. Airanteen. Remisionikonttorin remisorin miran hoitamista marten on Ilomantsin kihlakunnan henkikirjoittajalle Th. W. Broseldtille myönnetty mirkamopautta toistaiseksi ja kunnes toisin määrä tään ja on mirkaa sillä aikaa mää rätty hoitamaan ylim. lääninkanslisti A. Fr. Airanne. — Sam. - Reposaare» apteekki. Lää kintöhallitus on antanut puoltolau- scensa promiisori H. Methcrille Re posaaren apteekin erikoisoikeutsim saant-a marien. — Liike«aailmasta. Hiljat tain tehdyn sopimuksen mukaan omat kauppias Karl Rosenlemin perillisten h-llussa olleet toiminimi M. Rosen lew k C:m osakkeet oston kautta siir' tyneet Mllhelm Rosenlemin perilli sille. — S«omalaise« N«ija« eileu- iltaisessa kokouksessa pitimät kulia- seppä Isak Soho, opettaja S. Sam- pola, maisien I. A. Masara ja kaup pias A. Aronen esitelmiä nykyisestä Valtiollisesta asemasta. Käsiteltiin joukko juoksemia y. m. asioita jama- btt-.in Snellman-juhlaa morien toi mikunta, johon tulimat neidet A?ma Nordling. Maiju Kenno, Jenni Hei nonen, Aino Salomaara ja Hilja Piilonen, roumat Suoma Puumala, Sanni Alho ja L. Laes, hrat S. Sampola, P. Alonen, Jussi Tiinus, L. L. Laes, I. Heinonen ja I. A. Masara. Kokouksen alussa laulettiin Hämäläisen laulu ja lopuksi Wola. — Pori» fitveellisyysyhdis- muosikokouS pidettiin t. k. 4 p:nä. Puheenjohtajana toimi pastori M. Vartio ja sihteerinä opettajatar Julia Muolos. Edellisen muoden muofi- ja tilikertomukset luettiin. Joh tokuntaan »valittiin puheenjohtajaksi pastori M. Martio, marap. ylioppilas Helmi Selin, sihteeriksi opetlejatar I. Muolos, rahastonhoitajaksi köq- häintalonhoitaja N. Sam?o, jäseniksi asemamies M. Kimiö, työnjohtaja K. tamiile Mehkalahden pitäjän maan- Z Lehtonen, maralle neiti Anna And-rs. omistajille siitä mahingosta, minkä! son ja rehtori L. H. Sandsim. Ti- he cmat Haminan lähellä olemalla - lmtorkarlajiksi malittii.! hrat K. F. ampumaradalla tapahtuneiden ompu-!H^bzrg za E. Granit-Jlmzmemi ja maharjoitt-sten kautta kärsineet; maralle neiti S. Polminiemi. 7) kysymyksen arm. selityksen saa-! Yhdistyksellä on kuluneena muonna misesta siitä, että kaikkeen korkeimmat > ollut tuloja 257 mk. 67 p. ja menoja asetukset w:lta 1906 ja 1909 mäli- i 84 n?. 35 p., joten puhdas tulo tulle aikaisesta ampuma-aseiden tuontikiel- ^ muc>d.lle on l73 mk. 32 p:iä. losta eimät koske niitä ampuma-aseita l — T»lipalo. Muine tiistaina ja tarpeita, joita keisarikunnasta tuo- - puoli 12 aikaan päimällä syyUyi tuli daan maassa sijaitsemaa sotajoukkoa ^ talonomistaja K. Kihlströmin tontilla n:o 322 omistaman talon E'.e!älinja- kadun puoleiseen rakennukseen, jo?a kauttaaltaan turmeltui. Tvli sai alkunsa talossa asuman itsellisnaisen Amanda Nyholmin huoneesta. Hä nen 15-muotias heikkomielinen poi kansa oli äidin pistäydyttyä erään ^toisen »vuokralaisen luokse, sytyttänyt tulen pesään, jolloin tuli oli hän?l'ä . . päässyt irralleen. Kun soma poika -!on ennemmin leikkinyt ivaromattc- marten. Meritulliraja. Senaatille on saapunut Suomen asetuskokoel massa julaistamaksi maltakunnan duuman ja maltakunnanneumoston hymäksymä määräys meritullirajan ulottamisesta 12 meripenikulman pää hän lähimmästä rannasta P«rjehd«sseuraiu lipui. Uusia määräyksiä. Senaa tille on Suomen asetuskokoelmassa nnsti tulen kanssa, ei liene sekään Maistamaksi saapunut määräys, joka. otaksuminen, että hän olisi tulen pääs koSkee purjehduSklubien ja -seurojen lippujen mahmistamista sekä keisari- kannassa että Suomessa. ArpajaiSlupa auomukfet keuraalik»wer«ö»ri» «i- ja raSto. Koulutoimen ylihallitukselle on kenraalikumernöörin kansliasta saapunut kaksi kirjettä, joissa pyyde- tään Ilihallituksen lausuntoa oheen liitettyjen arpajaislupa-anomuSten johdosta. Kouluylihallitus on antanut puol taman lausunnon kaikista anomuk sista. Huomattama on, ettei kouluylihal litukselta ole ennen tällaista lausun toa anottu. —Majesteettirikosjutut. Pai noylihallitus on esittänyt kanteen ma jesteettirikoksesta noStettamaksi sano malehteä Sorretun Moima maStaan lehden maalisk. 30 p:män numerossa ^tänyt tahallaan, suinkaan määrä. Rakennuksessa osuimat, paitsi Ny holmia, seuraamat Vuokralaiset: itiellisnainen Albertina JkkilS, työin. leski Ida Maria Saarinen, suutari Johan Wilhelm Björnberg sekä työ miehet Pietari Abrahamsson ja FranS Vihtori Jokinen. Ainoastaan wiimc mainitun omaisuus, joka pelastettiin, oli makuutettu. Jkkilän ja Saarisen omaisuus pelastettiin niinikään, muita muiden paloi. Rakennus oli makuu- tettu Kaupunkien yleisessä paloapu- yhtiössä 5 000 mkasta. — T«lipalo« alk» oli eilen il lalla kello puoli 9 aikaan merimies Johan Kustaa Strömin omistamassa talossa n:o 303 kaupungin 5:ssä osassa. Tuli oli luulramasti saanut alun hellasta puulaatikkoon singahta neesta kipinistä. Palomestarin saa- muttua paikalle oli tuli omin mäin olleen ..Maltiokaappaus röyhkeintä j sammutettu, mutta ehti se pahoin tur mella osan irtaimistoa ja »vähän lajia. — Keisarimaloin Vannottu Suomen Valtiosääntö sen uhri"-nimi- sen kirjoituksen johdosta. M s v, KR — Ulemmä» halli»tot«tki«- «o» on suorittanut ylioppilas Erik Bergbom. — Alemma» hallintotutki»- »o» on suorittanut ylioppilas, sano- malehdentoimittaja A. F. Airanne. — Ee»aati» wirkaitijat. Yli- opp. Erik Bergbom on anonut pääs- ä ylim. kopistikst senaatin maltioma- rain toimituskuntaan. kyökkiä. Rakennus samoin kuin ir taimistokin kuulumat olleen Vakuute tut. — «»ollut. Maalisk. 30 p:nä kuoli Luganossa Smeitsissä merikap teeni Fabian Wilhelm von Sch a ntz 71 Vuoden ikäisenä. — Mainaja oli syntyisin Porista. — PoStisääStöPa»kit. Porin postisäästöpankkiin talletettiin kulu neen maaliskuun ajalla 52 erässä yhteensä 3.265 mk. ja otettiin ulos 36 erässä yhteensä 5.128 mk. 75 p. Reposaaren postisäästöpankkiin teh tiin saman ajan kuluessa 10 sisään- panoa raha-arwoltaan 583 mk. ja 11 ulosottoa raha-armoltaan 1,352 mk. 37 p. KoulukaSsaan talletettiin 2 mk. Ho 3S — 1810 Aurvsl?. Ecrilmkatu 8. Puh. 484, Anistazat: Honiioikeudennotariv Hc>wioileuden- — Tolo»ka«ppa. Apteekari Joh. poliisilaitoksen^etsimään osastoon, että Nemanderin perilliset omat myyneet talonmälittäjä Karl Sainio ja talon- lalon n:o 112 c. iteht» Torkel Nord- tilankaupassa. Hän oli näet K. Sainion Välityksellä saman mamlle. Kau; ^hinta tuntematon. - War?a»sj»tt». Eilen oli mat rantatyömiehet Frans Aksel Tuo mi (K^rlSso?-), Juho Fredrik Sand ström ja Karl B-r!ell Bergendahl tästä kaupungista rccsiumanoikeuden toisessa osastossa syytettyinä jatku masta »varkaudesta. Poliisikonstaa peli Aug. Aallcn pidätettyä kadulla maalisk. 31 p: ? iltana Tuomen ja Sundströmin he olimat työntä mässä kärryille asetettuja 3 tyhjää petroleumitynnyriä, omat miehet etsi wän poliisin kuulustelussa kertoneet seuraamaa: Noin 3 miikkoa sitten olimat he yk sissä neumoin ottaneet laimarannassa olemasta tamarasuojuksesta yhden tyhjän peiroleumitynnyrin, jonka Tuomi seuraamana päimänä oli myy nyt kunnallisraatimies I. H. Heden- strömille 3:sta markasta. Joku päi- mä jälkeenpäin olimat he taas otta neet samasta paikasta tynnyrin ja myyneet raatimies HedenstrZmille sa masta hinnasto. Samalle henkilölle aikoimat myydä nekin tynnyrit, jitka polusi Aalto heillä huomasi. Lisäksi sanoimat miehet ottaneensa kauppias G. E. Rambergin Karjarannassa ole man höyrymyllyn luota 8 tyhjää märnissa-astiaa, jotka niinikään raa- timieS Hedenström oli ostanut mak- saen 3 markkaa kappaleelta. Asian tultua eilen oikeudessa esille, toimi oikeuden puheenjohtojana raa- t-mies K. R. Bremer ja jäseninä raa- timiehet M. Armekari ja A. Pipping- stäid; yleisenä syyttäjänä oli «vara tuomari I. E. Lindqmist ollen hän myös kauppias Rambergin asiamiehenä. Merikapteeni Nikolai Hammar, joka miime sy'synä oli r intasuojukstssa olemat lynryrit ottanut Tukholmasta »viedäkseen ne Conczrdia-lcimolla Pie tariin, ilmoittautui pe!ro!eumjtynny- rien onnstaja-si. Hän sonoi niitä todenneen II 'yrinrzriä ja maati 7 mk. 90 puä kappileelta. Rambergin märuissatynnyreisiä maadittiin ensin mutta si!t^mNin tyydytvin 6:'een mcr kaizn kappaleelta. Syyte tyt omisiimat »vieneensä kaikkiaan 11 petroleumi- ja 8 Värnissatynr.yriä raatimies Hedenströmille, joka niistä oli maksanut 3 mk. kappaleelta. Kun miltään taholta ei edeZmastuuta Vaadittu mmlle kuin yllämainituille rantatyämiehille, julisti oikeus asian käsittelyn päättyneeksi. Päätö-sellään tuomitsi oikeus F. A. Tuomen jatkuneesta näpistelystä ja Varkaudesta 2 kuuk. 18 päimäksi ja I. F. Sandströmin samoista r .kok- sista 2 kuuk. 20 päimäksi w2n'euteen sekä kumpaisenkin menettämään kan salaisluottamuksensa 3:lsi muodeksi. K. B, Bergend.ihl tuomittiin jatku masta näpistelystä 75 mkan sakkoon eli l5 piimäksi mankeuteen. Tuomi ja Sandström »vangittiin ja passite taan läänin mankilaan. Iiäpistelystä tuomitsi raas- wmanoi^eus eilen tornimartijan pojan Armas Johanssonin 50 mkn sakkoon. I. ol, t. k. 4 p:nä anastanut kansan- lukusalin etisestä yhdet miehen kalos sit, jotka kuitenkin oli takaisin saa dut. Sama Johansson tuomittiin järjestyksen häiritsemisestä 40 mkn sakkoon, Rangaitukset yhdistettynä kuun p:nä ostanut Karl Kulkkilan omista man talon n:o 222 Porin kcupungin 5:nn?Siä osassa maksaen siitä 50,000 mk. Näin korkean hinnan oli hän maksanut sentähden, että myyjä ja irälittäjä olimat »vakuuttanee: talon tuottaman muokraa 6,900 mk. wuo- dessa ja että talo on erittäin hymäs- sä kunnossa. Koska hän kuitenkin senjälkeen, kun kauppa oli tehty, oli saanut tietää, eitä talosta tuli muok- riz korkeintaan 2,000 mk. ja että se ou hymin huonossa kunnossa, maati hän kauppaa purettamaksi ja talon- kauppiaille rungaiStust-, petoksesta. KoSka kauvpa oli Turussa tehty, siirrettiin asia Turun etsimän poliisin käsitellämäksi, joka sittemmin toimitti kuulustelun, jolloin kumpikin riita puoli pysyi Porissa antamissaan lou- sunnoiSsa. Tämä tolonkauppa-asia lykättiin sitte Tnrun raastumo notkeu den käsitellämäksi ja oli se miime lau- mantoi-illalla esillä raastumanoikeu- den ensimäisessä osastossa. Mienolaa omusti liloisuudeSsa marotuomuri K. Molin ja maStaaja Kulkkilaa mora- tuomari O. Prccope Tampereelta. Kantaja uudisti kanteensa maottkn »vastaajalle rangaislusta petoksesta sekä sitäpaitsi kaupan purkamista ja kuluja. Mastaajan asiamies Procope selitti m. m.: Mastaoja oli kehottcnut Mie nolaa menemään katsomaan Porn ta!oa, minkä maetaaja oli maan ker ran ennen nähnyt ulkopuoiitse ja oli se näyttänyt hymältä tuotteen muok raa noin 6,000 mk. muodessa. Mic- nola oli kuitenkin ilmoittanut sokeasti ostamansa talon, jos soisi tilansa myydyksi ja kauppaehdoista oli kes kusteltu Turussa. Kaupasta ei kui tenkaan tullut sillä kertaa mitään, koska »vastaaja selitti ei »välittämänsä asiasta, kun tuntui siltä, ettei kantoja tahtonut noudattaa kauppaehioja. Seuraamana aamuna joulukuun 3 p:nä tulimot mastcajan asuntoon Mienola ja Leino kauppakirjaehtoi- neen, koettaen saada »vastaajaa kau pantekoon, mihin »vastaaja oli suos tunut. Talon armosta ilmoitti asia- mies Procope, että talon rakennukset omat palorv:kuutelut 41,400 mkasta ja ormioidut 10,000 mk. korkeammak si sekä että talo tuottaa todellisuu dessa muokraa 7,332 mk. murdesso. Ailan näin olle,', maati mastaajan asiamies kantajalle edesmastausta määrästä ilmiannosta, kanteen ku moamista ja kuluja. Kantajan asia mies pysyi ilmoituksissaon sekä kielsi mastaajan ilmoitukset, mikäli ne omct ristiriidassa Porin poliisilaitoksen antamien tietojen kanssa. Ei hän mvöskään antanut mitään armoa talon valomakuutuskirjoille. koska mo- !uutukset oivat »vuosilta 1898 ja 1901 ja koska talo talonkauppurien käsissä on rappeutumistaan rappeutunut. Todistajana kuultu moanmiljelijä Seppälä kertoi Sainion ja Kulkkilan miime marrosk. loppupuolella ma kuuttaneen todistajalle, että Porin alo tuottaa mucdessa noin 6,900 mk. sekä että puurakennuksessa on 33 ja kimirakennuksessa 17 tulisijaa. Maalari Maurio kertoi Porin ta on isännöitsijänä, että talo tuottoa muodessa 7,332 mk., että »vuokrat omat kohtuullisia, että taloa oli mii me kesänä ulkopuolisesti korjattu ja että Kuikkila oli talossaan käynyt main kerran pikimältään miime loka kuussa. Yleinen syyttäjä pyysi lykkäystä »voidakseen kuulusiuttaa voliisi Ant tilaa ja ajuri K. Heiniä Porin raas- tumanoikeudessa. Oikeus hylkäsi syyttäjän anomuksen saada kuulla todistajia Porissa ja lykkäsi jutun kuulustelun tuleman toukokuun 7 päimään. Stipendi haettawa»a« Po ria naisstipendiyhdistys julistaa haet- tulee Johanssonin suorittaa 90 mkn^ sakon tai 18 päiivän mankeusran- > ^-niulst 800 marckaa stipendinä nuo- gaistukien. i rille naisille. Hakemuksia tulee seu- a, i 5. ^ .2-..^.- paitsi papinlodistusta myöskin Nuoria rikok,entekiio..a. - oppjst>derd?ä marten tarpeelliset koulu- Eilen oli raastumanoikeuden istun-- - ... ' ... , w°,ch.mpm.-n sm j-hd-il-, ^ wu- -Nun-itl, ja wmtm »r- kautto ^ m, P-i- ^ Hakizon tulee olla täyttänyt l8 muct- »«s- Kun k°.n. °>M°> wu°dm Mst-, m-ar-ft z H»,,mu-,rl ,U«.U lu-.-o» -Mh-mp-ml- t°d>-I.!-^^!^uuu >0 j-I.U-wä! ui- awa II kurittamaan. My Ivukosla puheen iohicijalle, rouwa uiapaut-Nun, Kaupungin -ilitäm» - Hanua H-MImII-, kormausmaatimus hylättiin. z . «n ». - H^yrtzl. „«orrmark"i» Pahoiup.telhSta tuonuttnn pzällikökfi on »valittu kuunar-Iaima - ..PyhZmaattaren" päällikkö, merikap teeni K. N. Palander. j Norrmark-laiman entinen päällikkö, kapteeni A. Grandell on siirtynyt Bore-yhtiön palmelukseen. - — Mä»ttzl»otoo» odotetaan kuunarilaima Hildaa näinä päiminä saapumaksi. Laima on w. k. 23 pnä lähtenyt kimihiililastiSsa Englannista. Kuunarilaima ..Uljas" on myös parkkilaima ..Lainettaressa", karan-' Mäntyluotoon puutamaroita nut siitä, laiman ollessa syyskuun 30 hamaan. Lmma on lähtenyt Han- p:nä Sonderburgin satamassa Sak- 'liemestä. j — Pori» Tarmo on päättänyt pyytää Poriin Suomen mestaruus- eilen työm p. Juho Hjalmar Kjäll- berg 1 kuuk. mankeuteen ja ilkimal- laSta 20 mkn sakkoon eli yhteensä 1 kuuk. 2 päimäksi Vankeuteen. — Meripalwel»ksetta kar- kaamiseSta t»o«ittii» 3 kuukau- deksi mankeuteen Rauman raaStu- manoikeudessa miime meanantain illalla merimiehenpoika Elis Lambert Andrell, Porin kaupungista. A. oli, ollessaan palmelukseSsa raumalaisessa - L. S. sassa. — JärjestySrikoksista tuomit tiin raastumanoikeudessa eilen 7 hen kilöä 10^120 mkan sakkoihin. — Aksi alaikäinen poika tuomittiin nä pistelystä manhempainsa kuritetta- waksi. kilpailuja 1,609 metrin »viestinjuok sussa. Kilpailut järjestetään olym pialaiseen tapaan niin että matka jaetaan 800, 400, 209 ja 200 metrin ostin, joten kutakin kilpailemaa seuraa — Gotk»i»e» talonkauppa. Kustaa 4 henkilöä. Miime joulukuun 13 p:nä ilmoitti ^ Pori» Karhu» perhe-ilta- Turun kaupungista kotosin olema ta- ma on ensi lauantaina. Miittaam lon omistaja August Mienola Porin me ilmoitukseen t. l:n etusimulla.