i Torstaina 13 p. Loka kuuta^ (K. S. 3 k. 1 b . 40 mm.) Alexis af Enehjelm antaa KARJALATAR N:o 116 — 1910 Lyseon juhlasalissa Keskiviik kona t. k. 19 p. klo 8 j. pp. Metsiikaupat. Metsät omat kansallemme kallis omaisuus. Niistä saapi talonpoika rakennusaineensa, aitatarpeensa, polttopuunsa y. m., ja riittääpä hänellä metsää wielä myytämäksi- kin. Waan metsiensä kallista ar- woa ei talonpoika näytä rvielälä- heskään älyämän: siitä on osot- teenä maamme haaskatut metsät. Tämä haaskaus on, paha hyllä, tapahtunut n. s. kotitarpeenkin muodossa, maan enin kuitenkin entis- ja nykyaikaisissa metsäkau- poissa. Metsiemme hämiöön on enin maikuttanut niiden myynti liian hienoon kuin myöskin kehno met- sänmyyntitapa. Tästä iviime mai nitusta lähemmin seuraamassa. Tamallisimmin myydään ny kyään metsää joko maa-alueettain tahi puulukuun. Maa-alueittain myynnissä ei metsänomistaja tie- M ensinkään, miten monta puuta hänen metsästään mievään, sillä siinä tulee kysymykseen ainoastaan alin mahmuus- ja pituusmitta, jota hienompia puita ei ole lupa metsästä ottaa. Kappalelukuun myödessä tiedetään kyllä määrät leen, miten monta puuta metsäsi sä otetaan, maan niiden todellis- ta armoa ei tunneta lähimainkaan: tiedetään ainoastaan, minkä mer- ran puulla saadaan, maan onko saatu hinta puunarmon mukainen, siitä ei ole myöjällä aamistusta- kaan. Jos myödyt puut olisimat sa- mankokoisia, niin silloin kappale- luk«un myödessä ci olisi erehdyk- seStä pelkoa, maan niin ei tamal- lisesti ole asianlaita. Olkoon myö- tamänä esim. 17—25 sm. mahmui- fia puita metrin korkeudelta mitaten. Pellermon miinie muo- tisen hintaluettelon mukaan saa- tiin 17 sm. X 6^/z m. puulla 1: 48 ja 25 sm X6 1 2 m. puulla 7: 90. Tästä saataisiin puulle kes- kihinnaksi 4. 66. Tämä keskihinta ei ole kuitenkaan tarkka metsän laatuun merrattuna, sillä 25 sm. X 6 i; 4 m. puita on metsässä ta- mallisesti mähemmän kuin 17 sm. X 6 1 /. m. puita. On 'kuitenkin keino, jonka amulla moidaan metsänarmo tarkalleen määrätä, nimittäin metsänkuku. Metsä on siii ennen myöntiä luet tama. Se toimitetaan siten, että myötämäksi aiotut puut luetaan esim. 6^/, m. korkeudelta ja 17 sm. mahmuuvelta alkain ylöspäin aina kahden sm. erowksella. Tämän mukaan tulee 17 sm. mahmuiset, 13 sm. mahmuiset, 21 sm. mah- wuiset puut j. n. e. eri ryhmiin, joten sitten moi jokaisen ryhmän puut armostella erikseen. yllämai nitun Pellermon miime muotisen hintaluettelon mukaan saatiin 17 sm. mahmuisilla puilla 1,43 mk., 19 sm. mahmuisill puilla 3,12 mk., 21 sm. mahmuisilla puilla 4,53 mk., 23 sm. mahmuisilla puilla 5,60 mk. ja 25 sm. mahmuisilla puilla 7,90 mk. yllämainitulta kor- keudelta mitattuna. Tämän mu- kaan saataisiin tuhannella 17 sm. X 6,5 m. puulla 1,430 mk., seit- semällä sadalla 19 sm. x 6,5 m. puulla 2,184 mk., miidelläsadalla 21 sm. X 6,5 m. puulla 2,265 mk., neljälläsadalla miidelläkym- menellä 23 sm. X 6,5 m. puulla 2,S20 mk. ja kahdellasadalla mii- delläkymmenellä 25 sm. x 6,5 m. puulla 1,975 mk., eli yhteensä 2,900 puulla 10,284 mk. Jos nyt saataisiin maikka 3 mk. puulla, niin 2,900 puun hinta yhteensä tekisi ainoastaan 8,700 mk. Silloin ta- pattaisiin yllämainitun perusteella 1,584 mk. Waan jos puulla saa taisiin ainoastaan 2 mk. joka on nykyajan yleinen keskihinta, niin silloin 2,900 puulla tapattaisiin 4,484 mk. Ilman seikkaperäistä lukemista on metsänmyynti mitä järjettö- mintä menettelyä. Citä moisimme merrata siihen, että esim. joku möisi kesäiset moinsa tietämättä ensinkään moinsa määrää. Sellais- ta myöjää pidettäisiin ..pitkätuk- kana", jota saattaisi maikka mä- hän ..jymäyttää." Nyt omat kui- tenkin meidän metsänomistajamme enimmäkseen tuollaisia pitkätukkia, jotka tekemät metsäkauppoja tun tematta lähimainkaan metsiensä todellista armoa ja totta totisesti antamat jymäyttää itseään oikein „Porwoon mitalla". Nykyaikaisia metsäkauppoja aja- tellessa johtuu mieleen Topeliuksen kertomus timantista, jonka eräs arabialainen köyhä ukko oli sattu- man kautta saanut omakseen, maan jonka armoa hän ei älynnyt. Kun sitten illalla tuli ukon luokse kaup- pamies ja pyysi mainittua timant- tia, niin ukko mastasi: „ota maan jos nauhan rinkeliä saan." Tuhan- sien omaisuus meni ukolta täten ikäänkuin ilmaiseksi. Samoin me- nee maamme talonpoikaiskansalta se omaisuus, mikä heillä on kal- lisarmoisissa metsissään, jos ei kyllä aiman ilmaiseksi, niin kuiten- kin marsin mähällä metsien nykyi- feen armoon merrattuna. Tässä Meutuu: „Ei se ole mies, joka elon saapi, maan se, joka sen hal litsee." . ^ Olen tässä lyhyestt esittänyt metsänkauppa-asioita. Luulen, ette: kenkään, joka tämän lukee, myö met- säänsä lukematta. Ken ei itse ky- kene eikä joudakaan sitä tekemään, niin teettäköön sen työn jollain asiantuntemalla henkilöllä. Maan- miljelyskoulun käyneet tai muuten metsätöihin tottuneet moimat luul- lakseni metsänlumun »!)ydyttäwästi toimittaa. — Paitse näinmyötä- mäksi aiottuja metsiä, jotka oma. mälttämättä luetettamat, niin W wä on muutenkin toimittaa met- sänlukuja, tietääkseen metsiensä ar- mon. Siinä myöskin tulee yhtä ja toista metsän hoitoon nähden huomioon otetuksi, marsinkin jos luettaminen toimitetaan metsän hoitoon perehtyneellä henkilöllä. — Joskaan ei metsänluku ole lopul- linen päämäärä, mihin metsän- myynnin alalla on pyrittämä, min on se kuitenkin keino, jota ilman ei suuria aikaan saa metsätalous- yhdistyksetkään, joiden perusta- mistä nykyään harrastetaan. Ot- takaamme nyt siis tämä keino huo mioomme marrotessamme muita parempia. Syksy on taasen meillä kulu- massa. Luonto on kesän aikana antanut meille runsaita lahjojaan. Niinpä on metsienimekin korkeus kohonnut asteen kohti korkeutta, samoin on niiden mahmuus laa- jennut kasmamalla pyöreän ren- kaan humisemien Honkiemme ja uhkeiden kuusiemme ympärille. Näin on meille muodostunut taa- sen uusi aarre entisen lisäksi. Käyt- täkäämme tämä metsiemme rik- kaus kasmuineen hymäksemme, olematta edelleen ulkomaalaisten metsäyhtiöden narrma. I. W. P. Yleisiä uutisia. Totilasmiljoonain siirto lvaltakunnan rahastoon. Maltionrahastosta tarvitaan sitä »varten S miljoonaa. Waltion menosääntöön on kor- kehumassa paikassa otettu 11 mil joonan markan menoerä siirrettä- mäksi sotilasrahastosta maltakun nan rahastoon sotilastarkotuksia marten. Tämän siirron mahdolli- seksi tekemiseksi on menosäännös- sä hamaittu 9 miljoonan markan siirto maltionrahastosta sotilasra hastoon tarpeelliseksi. Senaatin eh- dotukseen ei sanottua menoerää oltu ensinkään otettu eikä myös- kään ministerimaltiosihteerin kir- jelmään mainittuja siirtoja. Kuten tiedetään on jo 2 miljoonaa mark- kaa sotilasrahastosta maksettu etu- maksuna maltakunnanrahastoon. Menosääntö w:lle 1910. Lenaati» menosääntö-ehdo- tuksesta pyyhityt määrä- rahat. Senaatin miimekst laatimasta tulo- ja menosääntöehdotuksesta muodelle 1910 on marsinai- esta menosääntöehdotuk- sesta pyyhitty seuraamat mää- rärahat: kansakoulutalojen ja meistohuo- neitten rakentamiseen ehdotetut 250,000 mk., kansanlastentarhojen aivustamiseen 25,000 mk., rait- tiustyön amustamisen 20,000 mk., luentokurssien toimeenpanemiseen 25,000 mk. Ilimääräisestä meno- sääntöehdotuksesta on pyy- hitty 50,000 mk., joka oli aiottu maantien rakentamiseen Romanie- men kirkonkylän tienoilta Antin- niemen tilalle. Mitä ensinmainittuun pyyhit- tyyn menoerään kansakoulu- talojen ja meistohuoneit- ten rakennusamustusta marten tulee, perusteli senaatti sitä siinä selityksessään, jonka tu- lee seurata menosääntöä, huomaut- tamalla, ettei suostuntamaroista ole tarkotukseen otettu maroja en- sinkään, ja armeli senaatti mal- tionmaroista riittämän tähän tar- kotukseen 250,000 mk. Saman- laisilla syillä perusteli senaatti menoerää kansanlastentar- h o i l l e. Mitä raittiustyön amustamismäärärahaan tulee, huomautti senaatti myöskin siitä ettei määrärahaa oltu myön- netty syotuntam aroista, mutta ..katsoen maltiorahaston tuloihin", esitti senaatti, että muosien kulues- sa tapahtunutta raittusyhdistys- ten amustamista maltiorahastos- ta edelleen jatkettaisiin ja että sitä marten maltionrahastosta edelleen Itkettäisiin ja että sitä marten maltionrahaston menoihin otettai- siin sama määräraha, joka ennen on ollut suostuntarahaston me- noissa eli 20,000 mk. Myös mää- rärahaa l u en to kurssien amus- tainista marten on senaatti puol- tanut sillä että maltiomarat siihen riittämät ja ehdottanut samaa ummaa, joka ennen on myönnetty suostuntarahastosta. Mitä Ro- ma niemeltä lähtemän maantien määrärahan pyyh- kimiseen tulee, huomautettakoon, että senaatti tähän tarkotukseen on jo aikaisemmin myöntänyt 60,000 mk., mutta että työt, jotka tällä rahalla suoritettiin, niiden jatkamiseen ja entisten töiden yl läpitämiseen tarmittamain maram puutteessa omat alkaneet rappeu- tua. Kun maltiolaitoksen marat sen myöntämät, ehdotti senaatti entisten töitten rappeutumisen es- tämiseksi, tarkotukseen myönnettä- mäksi kysymyksessä olema määrä- raha. Senaatin menosääntöehdo- tukscen lisätyt määrä- rahat. Kuten jo mmiuttn», on korkeim massa paikassa määrätty, että kumernöörien ja senaattorien palk- kiot korotetaan routamuosien ai- kaiseen määrään, että painoyli- hallitukselle maksetaan määräraha painoasiamiehiä marten, s!!? „Finljanvskaja Gasetan" amusta- misekst jälleen suoritetaan Suo- men maltion maroista jonkun ai- kaa keskeytyksissä ollut apuraha sekä että maltiomaram toimitus- kunnan kamreerin palkkio korote- taan. yhtäkään näistä menoeristä ei senaatti ollut merkinnyt ehdo tukseensa, joten ne omat tulleet me- nosääntöön sen tarkastuksen aika- joka on tapahtunut sen jäl- keen kuin egoCtl! 8 oli lähtenyt se naatista. Mainittakoon ettäpall^- astamiesten määräraha on saman suuruinen kuin se oli ennenkuin tämä järjestelmä lakkautettiin. Waltakunnanneuwosto ja Suomen asiat. Maltakunnanneumoston tuleman istuntokauden työohjelmasta ker- toessaan mainitsemat Pietarin leh- det, että muutamien menäläisten lakiehdotusten jälkeen seuraa Suo- mea koskemien lakiehdotusten muo- ro. On hymin luultamaa, että näi- den tarkastamista marten mali- taan erityinen maliokunta jo en- nen kuin M oraat joutuneet duu maan Wahingonkorwankset Pitäjän- mäen rantatieonnettomuu dessa kärsineille. Senaatti on nyttemmin käsitel lyt rautatiehallituksen esityksen Pitä jänmäen rautatieonnettomuudessa loukkaantuneille ja heidän omai- silleen annettamista mahingonkor- mauksista. Senaatti on muissa kohdin hymäksynyt rautatiehalli tuksen ehdotuksen makuutusmirka- mies Lindholmin leskelle Maria Lindholmille myönnettämän muo- tuisen apurahan 1,200 markasta 1,800 markkaan, ja johtaja Gustaf- sonin leskelle muotuisen apurahan 1,500 markasta 2,400 markkaan ja johtaja Gustassonin äidin apu rahan 800 markasta 1,000 mark kaan. Kansan Näyttämön maltioapn. Senaatissa esiteltiin eilen ken- raalikumernöörin kirje missä pyy- detään senaatin lausuntoa edus- kunnan anomuksen johdosta 28 päimältä toukokuuta 1910 koskema jatkuman ja korotetun maltioamun myöntämistä Kansan Näyttämö osakeyhtiölle. Senaatti päätti pe- riaatteessa puoltaa anomusta ja päätti alistaa korkeimpaan paik- kaan, että senaatti saisi ottaa mal- tioamnn muosien 1911, 1912 ja 1913 menosääntöön riippuen kui- tenkin menosääntöön ottaminen kulloinkin siitä jos maltiomaram tila sen sallii. Kauppakamarien perustami- nen. Senaatissa esiteltiin perjantaina erinäisistä kauppaa koskemista asi- oista ehdotusta laatimaan asetetun komitean kirjelmä ynnä mietintö kauppakamarien perustamisesta uomeen. Senaatti päätti maa- tia mietinnöstä maan kaupunkien kauppaseurain lausunnot. Dlimääräinen Palkkionlifäys. H. M. Keisari on t. k. 2 pnä tapahtuneessa alamaisessa esitte- lyssä kenraalikumernöörin esityk sestä myöntänyt kenraalikumernöö- rinkanslian päällikölle, todelliselle salaneumokselle Platon Jmanossille muotuisen 4,000 mkn persoonalli- sen lisäpalkkion laskettuna jouluk. 4 pstä 1909, jolloinka maltioneu- mos Jmanoss todellisuudessa as tui kenraalikumernöörinkanslian päällikön mirkaan, kuitenkin niin ettei tätä lisäpalkkiota ole olettama huomioon eläkettä määrättäessä. Wirkawalako tarpeeton? Mikäli ..Masabladet" on saanut tietää, oli emersti Midnäs ennen Maasaan lähtöänsä kysynyt neu- moja kenraalikumernöörin kans- liasta ja senaatilta sen mirkama- lan suhteen, joka hänen lain mu- kaan oli tehtämä, mutta kumpai- sestakin paikasta hän oli kui- tenkin saanut sellaiset ohjeet, että tällainen mala nyttemmin on tarpeeton. Maltion takuu hypoteekkiyh distyksen ulkomaalaiselle lai- nalle. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä t. k. 2 pnä Hymäksyttiin Suomen eduskunnal le annettu esitys maltiotakuun kohottamisesta Suomen hypoteekki- yhdistyksen lainoille. Kuten tun- nettua nauttii yhdistys nykyään 50 miljoonan Suomen markan maltion takuuta ja anoi se miime muonna, että tehtäisin ehdotus eduskunnalle tämän luoton kohot- tamisesta 75 miljoonaksi markaksi. Esitysehdotuksessa määrätään, että siinä tapauksessa, että tulisi kysy- mykseen maksun suorittaminen maltiolaitoksen puolelta, tätä ei saisi toimittaa yleisistä maroista, otka eduskunta on sitä marten myöntänyt. i Kanne prof. Setäläii vastaan. W. t. prokuraattori ei nosta kannetta. Kuten olemme kertoneet, kääntyi kenraalikumernööri joku aika sitten m. t. prokuraattorin puoleen kehot- taen kanteen nostamiseen pros. Setälä# rvastqan sen puheen joh- dosta, jonka prof. Setälä piti nuor- suomalaisten puoluekokouksessa Viipurissa miime huhtikuussa ja josta kenraalikumernööri ilmotti saaneensa tiedon „Karjalan" selos- tuksen kautta. Puhe oli kenraali- kumernöörin mielestä loukkaama Rikoslain 16 lum. 8 pyk. mukaan, jossa lainkohdassa puhutaan ke- hnttnmtfpStn mrtTHnru>frt*** ä ' ^ ... JU tottelemattomuuteen lakia mastaan. Tämän kenraalikumernöörin kir- jelmän johdosta on m. t. proku- raattori antamassaan lausunnossa esittänyt, että ensinnäkin mainit- tua puoluekokousta, johon pääsi- mät ainoastaan asianmukaisesti maltuutetut henkilöt, ei moi pitää julkisena kokouksena. Mitä taasen itse puheeseen tulee, oli prof. S. lukenut selostuksen maltiopäimille annetusta yleismaltakunnasta mer- V4V»V»V«»; Wt40nXCU lUSJlt* roien lakien laatimista koskemasta lakiehdotuksesta, jolloin selostaja puheensa lopulla m. m, oli mieli- piteenään lausunut, että Suomen kansa, hymin käsittäen, ettei mai- nittu lakiehdotus tarkottanut muu- ta kuin Suomelle mahmistetun maltiomuodon kumoamista, ei moi pitää sitä itseänsä sitomana, eikä myöskään moi oikeusohjeeksensa hymäksyä lainlaadintajärjestystä, joka kumoaisi Suomen maltiopäi- mille perustuslain mukaan kuulu man lainlaadinta-oikeuden, sekä että jokaisen Suomen kansalaisen tulee kaikin laillisin keinoin pontemasti mastustaa sellaisen oikeuden louk- kauksen toteuttamista ja kaikkia siitä mahdollisesti johtuma toi- ""«niteitä. Maikkapa wt. prokuraattorin mielipiteen mukaan kenties moita neekin myöntää, että prof. S. mai- nitussa ttlaisuudessa esiintyi julki- sessa kokouksessa, sekä että hänen selostuksensa loppuosan moitanee katsoa jossain määrässä sisältä- neen kehotuksen tottelemattornuu- teen mirastoja mastaan, tulee kui- tenkin muistaa, että prof. S:n puhe yksinomaan koski mainittua n. s. maltakunnanlainlaadintaa, joka maltiopäimäin yksimielisesti lausuman mielipiteen mukaan olisi omiansa perinpohjaisesti muutta- maan maan perustuslait, joita ei kuitenkaan moi muuttaa ilman maltiopäimäin suostumusta, joten ei yllämainittua lakia moi pitää sitomana Suomessa, eikä sitä siis moi somelluttaa niihin lakeihin ja määräyksiin, joista puhutaan Ri- koslain 16 lum. 8 §:ssa. Sen ohllla on erittäin otettama huomioon se seikka, että prof. Se- tälä päättämästi lausui, että hä nen ehdottamansa mustarinnan tulee pysyä laillisella pohjalla. Kehotus laillisten keinojen käyttä- miseen ei moi karkottaa rikosta, eikä itsessään sisällä mitään rikol- lista. Edellä esitetystä käynee täysin selmille, ettei prof. Setälän sanoja moi pitää rikollisina mainitun lain- kohdan mukaan sekä etteimät ne sisällä mitään lainmastaista. Tämän nojalla ei m. t. proku- raattori katso moimansa ryhtyä toimenpiteisiin kanteen nostami- seksi pros. Setälää mastaan. Joensuusta ja likitienoolta. Uhteinen lvaaliliitto. Erinäisissä lehdissä on näkynyt esityksiä kaikkien puolueiden yhtei- sesrä maaliliitosta ensi maaleissa. Ajatus on epäilemättä syntynyt hymässä tarkoituksessa, mutta sii- tä huolimatta se ei ole onnistunut. Luulenpa siksi paljon tuntemani marsinaisen kansan ajatuksia mä- hän useammallakin seudulla, että uskon sen ajatuksen takana, jota seuraamassa esitän, oleman jollei satoja niin kymmeniä tuhansia malitsijoita. Jo miime maalien edellä symien rimien makamimmat ainekset toi- moimat maaliliittoa suomalaisen, nuorsuomalaisen, maalaisliiton ja kristillisen työmäenpuolueiden kes- ken, ja kun sitä ei syntynyt nini tuhansia jäi maalista pois. Nyt ttetysti tuo toimo on entistä suu- rempi, ja pettymys myöskin tulee olemaan katkerampi, jos tuo toimo jää toteutumatta. — Mutta jos muutamat puolueiden johtajat ha- luamat tätä kansan keskuudessa syntynyttä ajatusta mennä kehit- tämään niin pitkälle, että samaan maaliliittoon mielä koettamat saa- da sosialistisen puolueen, niin sillä teolla tuo kaunis ajatus on aiman täydelleen pilattu. Me maalaiset toimoisimme, että tällaisina uh- kaamina aikoina intohimoinen puoluetaistelu lakkaisi. Mutta jos meidän äänestettämäksemme annatte maaliliittoja, joissa sosia- listeilla on huomattamin sija, niin tuhannet ja taas tuhannet eimät moi maalimelmollisuuttaan täyttää. Meillä on kyllä täysin selmillä, että ulkoapäin uhkaama turma melmoittaa meitä lähenemään toi- siamme ja yksimielisesti esiinty- mään ulospäin, mutta silti me emme moi antautua leikkimään tulen kanssa. Me emme tahdo milloinkaan edistää niitä moimia, jotka matona jäytämät kansamme elinjuuria, tahtomat tallata likaan kaiken sen, mikä on pyhää, suurta ja jaloa. Ja sitä juuri tahtoo meidän päimiemme sosialidemok- ratia. ..Jä siinä, ja ainoastaan 1 k ] n ä, syy minkätähden kaikki- nainen yhteistoiminta sellaisen puolueen kanssa on nleistä mah- doton. Olen makuutettu stitä, että sosialistiselta taholta tullaan täl- täinenkin ajatus leimaamaan köyhälistön sortamiseksi, köyhälis- tön halmeksimiseksi. sillä siinä puo- lueessa eimät aatteet ja mitään morf;K : Siellä, sanotta koon se suoraan, mallitsee main milli nautinnon himo ja muuta- mien tunnottomien keinottelijoiden oman moiton pyynti. Silmät auki, te maalaismäestön hiljaiset ja rauhaa rakastamaiset luonteet! Nyt maaran uhatessa ulkoa ja sisältä tarmitaau teidän hiljaista mutta marmaa toimin- taanne. Nyt antakaa ajatuksenne tulla moimaakkaasti kuulumille kautta rakkaan synnyinmaamme. Ja kun tuo Teidän ajatuksenne maan tulee kuulumille, niin se ei moi olla mikään muu kuin: Ulko- naisen maaran uhatessa pois pie- net kinastukset, ja muodostamaan maaliliittoa kaikkien yhteiskuntaa säilyttämien puolueiden kesken. Kehoittakoot eri puolueiden sa- nomalehdet lukijoitaan kyläkokouk- sissa neumottelemaan asiasta ja saatettakoon neumottelujen tulokset julkisuuteen. Tulkoon tammikuun 2 ja 3 päimästä sonzinnon päimät, jolloin kansan paraimmat ainekset yhteismoimin malitsemat eduskun nan, joka ulkoapäin uhkaamia maa roja mastaan edeltäjiensä tamoin kykenee täysin armokkaasti esiinty- mään ja jossa elämän i^cinus, tieto, taito ja harkitsemiskyky omat enemmän edustettuina kuin edelli- sissä. Olkoon uuden yhteisen maa- liliiton tunnuslauseena: Parhaim- mat kansalaisemme eri puolueista eduskuntaan maalimaan armasta synnyinmaatamme. Maalainen malitsija. Cygnaeus-juhlaa mietettiin täällä täkäläisillä oppi- kouluilla pienillä juhlallisuuksilla. Lyseolla ja tyttökoululla alkoi juhla aattopäimänä klo 2 ip., jol- loin molempien koulujen oppilaat kokoontuimat juhlasaleihin, joita kaunistimat Cyqnaeus-rintakumat. Lyseolla piti tri O. Brummer laa- jahkon esitelmän Uno Cygnaeuk sesta. Ensiksi hän kertoi Cygnaeuk- sen lapsuus- ja kouluajoista, ensi- mäisen seminaarin synnystä ja sii tä ankarasta järjestyksestä, mikä siellä malliisi. Sitten hän myös kin teki selmää niistä periaatteista, minkä mukaan E. koululaitoksen suunnitteli ja järjesteli. Mainitsi myöskin niistä monista ennakko- luuloista, mitkä asettuimat jyrkästi mastustamaan tätä uutta aatetta. Esitelmän jälkeen lausui koulun oppilas F. Jacobson Irene Men- delinin runon „Nno Cygnaeuksen muistolle." Tyttökoululla puhui maisteri A. Salmela Uno Cygnaeuksen elämän- maiheista ja hänen suorittamasta suuriarmoilesta työstään. Koulun oppilas T. Nordlund lausui juh- littaman muistolle kirjoitetun ru- non. Kansakoululla alkoi juhla eilen klo 12 p:llä. Juhlasali oli tilai- suutta marten aistikkaasti koristet- tu köynöksillä, kukilla ja sinimalkoi- silla lipuilla. Salin etuseinämälle oli pystytetty päimänlankarin rin- takuma tuoksumien kukkasten ja mihertämien köynöksien keskelle. Juhla alotettiin mirrellä n:o 399. Kun oli opettajatar T. Kuimalai- nen lausunut Topeliuksen kirjoitta- man runon „Uno Cygnaeuksen muistolle", piti maisteri I. Laine pienille kuulijoille helppotajuisen esitelmän^ ..kansakoulun isästä", jon ka jälkeen lapset mirittimät kiitos- laulunsa hänen muistollensa. Eräs pieni tyttönen lausui sangen ter- hakasti jonkun runon. Joukko pie- niä laulajia nti M. Haltun joh- dolla lauloi muutamia lauluja. Opettaja A Ryynänen teroitti sit- ten pitämässään puheessa pienten mieliin päimänmerkitystä. Hän m. m. lausui, että parhaiden mn- nioitamme Uno Cygnaeuksen muis- toa siten, että jokainen koettaa elä- mässään kulkea hänen miitoitta^ maa tietä ja tekee mäsymättä työ- tä itsensä kehittämiseksi ja kansan- sa hymäksi. Kun mielä yhteisesti laulettiin, läksimät salista oppilaat luokkahuoneisiinsa, joissa opettajat kullekin oppilaalle jakoimat pienen juhlajulkaisun muistoksi tästä mie- liinpainumasta juhlasta. Cygnaeus-rahastoa marten on kansakoulun johtokunta miime maanantai-iltana pitämäs- sään kokouksessa päättänyt ensi kemännä pyytää kaupungin mal- tuustolta 2,000 markkaa miina- moittorahoista. Mainitusta ra- hastosta «mustettaisiin sitten köy hiä kansakoululapsia. Kaikilla kouluilla oli eilen Cygnaeus-juhlan joh dosta lupa. Pohjois-Karjalan Kotiteolli- suusyhdistyksen arpajaislupu-anomukseen on nyt temmin saapunut asianomainen myönnytys. Tämän johdosta piti arpajaistoimikunta kokouksensa t. k. 4 p:nä. Tässä kokouksessa päätet- tiin arpajaiset toimeenpantamiksi Ilosaaren teaatteritalolla sunnun taina 11 p. joulukuuta. Aarpajaismoitoiksi päätettiin ko ettaa kerätä mikäli mahdollista ykimomaan taloudessa tarmittamia kotiteollisuuden tuotteita. Päämoit- toina tulee olemaan mähintäin 150 mk. armoinen kaappisohma ja noin armoinen naistenkäsityö, käsittämä ruokasalin pöytäliinan ;a nkunamerhot. Kun arpajaiiet toimeenpannaan, niin yleishyödyl- ustä tarkoitusta marten kuin koti- teollisuuden kehittäminen koko Poh- jois-Karjalassa, niin moitanee toi- woa, että koko maakunta ottaa innolla osaa tähän yritykseen ja että edellä mainittujen n. k. pää. »aittojen ei to^iisist jäädä'miksi- kaan '^umoitoiksi. maan että!an- salaiset pitäisimät siitä huolta, että useampia ainakin yhtä armokkaita moittoja saataisiin kerätyksi. En- nakko-arpoja tulee olemaan jo t. k. lopulla säätämissä henkilöiltä, joista jälkeenpäin julistetaan luet- telo. Nuijan naisosaston muosikokous oli miime tiistaina. Aluksi laulettiin ,.Oi kuningasten kuningas". Sitte toimitettiin joh- tokunnan maali. Valituiksi tuli- wat entiset johtokunnan jäsenet, nimittäin roumat Anna Terä, Liisi Mirtamo, Anna Piipponen, Hilja Hämäläinen, Hanna Hukka. Olga Reinola ja Iida Könönen. Wuo- sikertomus. jonka osaston pöytä- kirjuri oli kirjoittanut, luettiin. Osaston toiminta kuluneella muodella on tosin ollut hiljaista ja maatimatonta, mutta sittenkin sellainen yhteistyö jatkumana ja laajentumana malmin,min jättää pysyryäiset jäljet. Käsitykset mo- nesta päimän kysymyksestä omat selmenneet, harrastusta yleisiin asioihin on herätetty ja mireillä- pidetty, keskinäistä toistemme ym- mättämistä ja yhteisheilkeä raken nettu ja lujitettu. Naiskäsittiökyulun johtokunta päätti tiistai-iltana pitämässään kokouksessa ottaa kouluun suuren oppilasmäärän takia yhden apu opettajattaren. Ompelukone pää tettiin myöskin ostaa, Kouluun on nyt ilmoittautunut kaikkiaan 33 oppilasta. Axel Ahlberg—Lrjatsalon tur neen näytännöt täällä Joensuussa omat siirre- tyt päimää myöhemmäksi. Siis huomiseksi ilmoitettu ensimäinen näytäntö yn masta ensin lauan tainen, toinen sitten sunnuntaina ja kolmas maanantaina. Pahaa elämää piti joku juopunut maamies eilen illalla tuossa 1 9 tienoissa Pent tisen pihamaalla. Paikalle kutsut- tu poliisikonstaapeli sai kummin- kin tuon „hermostuneen" miehen rauhoittumaan. Matkaesteiden takia Jkäwä tapaturma. Retyoltyeri »vahingossa lanennut. Wähän yli kello 6 tiistai-iltana kutsuttiin poliisikonstaapeli I Päimärinta täkäläisen majalalon 3:n luokan kapakkaan rauhoitta- maan juopuneiden kesken synty- nyttä metakkaa. Kapakassa oli suuri joukko rantatyömiehiä, jotka olimat nostaneet aikamoisen me- telin siitä, kun talossa ei oltu heille enää mitään tarjoiltu. Kun Päimärinta ei saanut yksinään noita raimostuneita asettumaan, kutsui hän apua poliisiasemalta, josta pian saapuikin poliisikons- taapeli H. Sorsa. Kun miehet eimät hymistä pyynnöistä rumen- neet rauhoittumaan, täytyi po- liisien mäkisin lähteä kuljettamaan ulos rantatyömiehiä Hugo Kon- tiota ja Janne Kauppista, jotka manhaan tunnettuun tapaansa pahinta elämää pitimät. Mutta toiset silloin ryntäsimät anasta- maan poliiseilta pois Kontiota ja Kauppista. Tässä kahakassa otti konstaapeli Sorsa taskustaan remolmerin, jonka piippuun oli miime miikolla sikaa ampuessaan unohtanut yhden kuulan, peloi- tellakseen noita päälle ryntäämiä miehiä. Kun rantatyömies Otto Timonen tarttui äkkiä Sorsan ran- teeseen irroittaakseen remolmeria, niin silloin remolmerin lukot jolla- kin tamalla rämähtimät ja remol- meri laukesi sillä seurauksella, että kuula lensi räätäli Paamo Tuo- maiseen. Kuula meni oikean kai- nalon alta kyljestä sisään ja tuli ulos selästä. Poliisikonstaapeli Sorsa mei heti ajurilla Tuornai- sen lääkäri O. A. Kososen luokse ensimäistä apua saamaan. Sieltä kuljetettiin Tuomainen sitten ylei- seen sairaalaan. Tuomaisen paraneminen on toi- mottamaa. Tänään ei ollut juuri sanottamasti kuumetta. 13,900 markan tvarkausjuttu raastuvanoikeudessa. (Jatk.) MastaajaAntti Olli^Albii- ninpoikaLaine (ent. Hintsanen) Viipurista, syntynyt 1885, kertoi että Millman oli siinä klo 8—9 aikoina aamulla paneutunut nuk- kumaan sänkyyn, johon hän oli mielä jääiiyt kertojan ja Reinikai- sen lähdettyä klo 1 p:llä ..Punka- harju"-laimalla matkalle Samon- linnaan. Armeli Willman'in pe- lissä häminneen noiii 1,000 m:kan paikoille. Viipurista lähtiessään sanoi kertoja olleen taskussaan mähän yli 4,000 mkan. siirrvtSän Turnee kl Merj-kns Orjafsalon näytännöt lauantaihin tk. 15 p. (Mestari), sunnuntaihin tk. 16 p. (Edmund Kean) ja maanantai hin tk. 17 p. (Kuningas Oidi pus). (K. 8. 1 k.) Mastaaja Aimot Heikin- Poifa Reinikainen Wiipu- rtsta, syntynyt 1888, kertoi pelissä nähneensä Willman'illa suurem- m( J" määrän 500 mkan seteleitä. Wast. maanmilj. Lauri Hän- ^ ensimäisenä niarkkina- päimänä tulleensa majataloon ta- paamaan tuttamia markkinamiehiä. Saatuaan eräältä kauppamatkus- tajalta ja mahtimestarilta tietää, että kaipaamansa miipurilaiset mat- kustajat olimat saapuneet ja saa- neet huoneen n:o 7 ramintolassa sekä toisessa rakennuksessa n :o 10, ja että miehet parhaallaan olimat kämelyllä,meni hän huoneeseenne 7 ja tilasi olutta yhden pullon, minkä juotuaan meni kulmaraken- nukseen, missä tapasi miehet ollut- ta juomassa, Olumien juotua menimät kaikki huoneeseen n:o 7, missä jonkun aikaa olutta nautit- tuaan kertoja läksi ruokailemaan. Kun yli tullut huoneesta ulos, tuli käytämällä häntä mastaan asioitsija Millman. Kun oli hä- nen kanssaan jonkun aikaa keski- näisistä asioistaan keskustellut, eh- dotti kertoja,_ että menisimät huo neeseen n :o «, missä asumilla tut- tamillaan oli olutta mieraankin maralta. Kun oltiin huoneessa jonkun aikaa olutta nautittu, tila- simat talosta 1 ' t pulloa konjakkia ja kahmia. Näki pe? lissä käytettämän joitakin ^00 mk, seteleitä, mutta ei muista näh- neensä oliko Millman maihtanut eli muutoin liikutellut 500 mkan seteleitä, maan sanoi kuitenkin jää- neensä mieleen, että Millman pe- lasi koko ajan hymin säästellen. Kertoja oli mälillä poistunut pia- nohuoneeseen, missä oli jonkun ai- kaa istunut parin herrasmiehen kanssa, Täällä oli kertoja tilan- nut k o n j a k k i a. Kertoja ei muis- ta marmuudella, josko huoneessa n.°o 7 olisi enää käynyt, ennenkuin puolipäimän aikaan, jolloin kaikki miehet olimat sieltä poistuneet, ja jolloin kertoja oli talonmäen pyyn- nöstä herättänyt sängyssä nukku- man Willman'in. El moinut sa? noa, mihin aikaan Millman oli käynyt nukkumaan. Ei nähnyt Willman'illa lompakkoa, eikä myös- kään tietänyt oliko hänellä suurem- paa rahamäärää mukanaan, kun ei edes huomannut liikuteltaman- kaan muuta kuin pienempiä sete- teitä, joita taskustaan otti. Todist. asivtsija A. Kil- pi sanoi Lamanneensa Hännisen Karjalan rautakaupan portailla, jolloin kehoitti mastaajaa makuut- tamaan.poikaansa. Hiukan yli klo 5 soittikin sitten mastaaja maja- talolta ja kiiruhti todistajaa tule- maan luokseen. Todistaja oli näh- nyt Willman'illa noin sentimetrin paksuisen pakan 500 mkan ja jon- kunmerran myös pienempiäkin sete- leitä. Aiman alussa ennenkuin todistaja istuutuikaan pöytään, kutsui todistaja Willman'in käytä- mään, ja kun oli ennenkin useampia muosia takaperin nähnyt Lainettä, Reinikaista ja 'Huttusta, tunsi heidät ammattipelureiksi ja kehoit- ti Willman'in olemaan maromai- sen, marsinkin kun Millman sanoi itsellään oleman rahaan noin 20,000 mkaa. Todist. Leskimaimo Anna Kerminen kertoi olleensa mai- nittuna lauantai-aamuna majata- lossa puhdistustöissä. Oli näh- nyt mähää ennen klo 8 mastaa- jäin Huttusen ja Hintsasen lähte- män ramintolarakennuksesta n:o 7stä kulmarakennukseen. Kohta tä- män perästä huomasi hän Wil- man'in, joka oli niin juomuksissa, että tuskin kykeni liikkumaan, is- tuman mastaaja Hännisen kans- sa sylikkäin käytäman päässä ole- malla tuolilla. Kuuli Hännisen Willman'ia kehuman hymäksi mie- heksi. Oli yrittänyt useampia ker- toja mennä Huoneeseen n:o 7 puh distamaan, mutta miehiä oli ol- lut aina sisällä ja omi lukittu, minkä muoksi ei päässyt Huonee- seen, ennenkuin pari huoneessa ol lutta miestä oli mähää ennen klo 1 lähteneet laimalle. Kun sit- ten miesten lähdettyä, meni ker- toja Sanni Korhosen kanssa huo- neeseen, tuli sinne samalla mas- taaja Hänninen ja alkoi sateen- suojalla erittäin komasti lyödä nukkumaa Millman'ia. Useampien lyö,itien perästä hyppäsi Millman, joka näytti oleman aiman pyör- ryksissä, sängystään kiroillen Hän- nisen päälle sillä seurauksella, että Hänninen horjahti pesukaappia masten. Kun Millman oli pääs- syt tajuunsa, otti hän tiiminsä pomitaskusta lompakkonsa, joka oli tyhjä, ja kauhistuneena huusi: „kuka on minun rahani marasta- nut?" Heli Millman käski kerto- jan ja palmelij. Sanni Korhosen mennä hakemaan poliisin, sekä kiersi heti omen lukkoon, jääden Hännisen kanssa huoneeseen. Todist. palmelijatar San- ni Korhonen kertoi tuossa klo 2 eli 3 ajoissa tulleen mastaaja Hännisen, joka jo edellisenä päi- mänä oli käynyt toisia mastaajia kyselemässä, ja mennyt huoneeseen n:o 7. Miimeksi kämi huoneessa klo 12 yöllä, jolloin siellä oli sa- mat miehet pelaamassa. Millman, SS eo co C/9 es CO I s» —3 M SS ST ea co mmmn as B to ta JM pa CO CO s* CO &3 v- sr &3 v 9» 5 ■ (S 3" 6 rv sr