PJ:q 30 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Maaliskuun 14 päivänä, aoko vuodelta . fuolelta vuodelta Neljännekseltä . •\uukaudelta . . Tilaushinnat: Oulussa: 4: — •?. . . ' . . ' --- 35 Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: - 3: — Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARl. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa kio 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ia konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurc n kadun puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ää» illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainoa konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriia 400. M m oltu kela vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto rii« edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihink n sanomaleht : in palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Työmies Juho Heikki Tornnnen ja pal- ivelusneiti Briila Stiina Kansas, molem- mat Oulun kaupungista. seseseeeesbeee S3 Kuolleita. Lämmittäjä Emil Juntunen 1* iv. Lapsi 'Sintti Heikki LiMilä '> w. Kone- pajantyömies Rauha Aleksander Salo 21 rv. Työmies Jaakko Lemäaho <>1 w. Lapsi Helka Maria Puhakka !> kuuk Tiistaina raamatunselitys kirkossa kello 7 illalla Torstaina raamatunselitys rukoushuo neella kello 1 2 8 illalla. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakan. F 11 II! IIIH toimittaa asioita virastoissa ■ U. ULLlLfl v. m. Osoite: OULU. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat varatuo marit K. J. Boxström ja Edvart Edelman. Haaraosasto TORNIOSSA. Hoitajat: Hovioik. ausk. L. Mömmö ja kr.-nimismies. B. I . O. Möller. Ilmoituksia. S" Vakuutus-Osakeyhtiö SKANDIA 'B toimittaa B. • ]3 un halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille, Ealiasto noin Smk. 75,QOO,OSO. Asiamiehet Oulussa: J. G. Kerttula. Georg H. Hedman. I (I. 43.925.) J Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ^Vakuuttakaa omaisuutenne tulipalon s varalta! „Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. dia ,' : w ■T"^: ;'a Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo. jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita ^ monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kiviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. Hlinm I Manl ,c re kikelillä kuljetettavat Illillill.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristien tilauksia välitetään. Erinäisten palovakuutusyhtiöiden laskuun huutokaupataan torstai na t. k. 17 p:nä ja tarvittaissa seuraavana päivänä osittain enemmän osittain aivan vähän vahingoittuneita 1,800 säkkiä ruisjauhoja, 8,800 kgr. nisujauhoja 5 kgr. ja 100 kgr. säkeissä, sekä pienempi erä säkkisokeria ja riisin leseitä. HUOM.! Ostot ovat käteisesti maksettavat. Huutokauppa alkaa kello 9 aamulla laivarannassa Kemissä. Toimeksi saanut: S. Rimpiläinen. maanantaina 14 p:nä t. k. kello 8 p. Seurahuoneen n. k. itämaiseen huoneeseen päättämään johtokunnan ercamispyynnöstä ja vaalista y. m. asioista. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk-' sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta eeseteooo Kokkola. 9000000*0 Suosittelee palkitulta köysileoksiaan kaikista laaduista, niinkuin: Laut taus ja laivatrosseja hampusta, manillasta, kookoksesta ja alveesta. Köysiä ja rihmoja kaikesta laadusta maanviljelys- ja kalastustarpeisiin. Hysinkiä, määrlinklä ja sitomanuoria, eri vahvuuksia. Tervatuita tilkkeitä y. m., y. m. Suosikaa kotimaista teollisuutta ja ostakaa kaikki köysitarpeennc Suomen Köysitehtaasta, jonka ajanmukaiset koneet ja suuri valmistus antaa takeet siitä, että tavara on hyvin tehty ja kestää. Suuri alituinen varasto. Hintaluetteloja ja näytteitä pyydettäessä! '• J •» Sähköosoite: Köysi, Kokkola. Kalajoella ja Kokkolan Ykspihlajassa. © S © G G © © Pääkonttori Ykspihlaja, suosittelee uusia palkit uita teoksiaan ku ten: Mylly- ja sahakoneita, Höyrylaivoja, Höyrykattiloita. Höyrykoneita, Tervauuneja, Lämmityslaitoksia, Kirkonkelloja, Teräsakseleita, Laake ria ja jalustoja. Sahan raameja, Sirkkelisahoja, Paloruiskuja, Kassa kaappeja, Pumppu ja putkijohtoja. Hautaristejä ja aitoja sekä kaiken laatuista kauppavalutavaraa y. m. mitä hyvinlajiteltuun konepajaliik- keeseen kuuluu. Kustannusehdotuksia ja hintaluettelolta pyydettäessä. O O © © © O Veljekset Friisein Konepaj'a, Kokkola, Ykspihlaja. Sähköohje: Veljekset, Ykspihlaja. Antti Karikoski Varatuomari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. H m Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, 'oimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osoie; Seppänen, Oulu. HUOM.! HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan iälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikauppaan Oulussa. helppotajuinen KONSERTTI SEURAHUONEELLA huomenna tiistaina klo V -8 ip. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p:iä. Solisti: Herra Fran/.os „Viulu' Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle =H Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. TaUetuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja mvös kiriee.llisesti kutsutaan lykättyyn Oulu, Maalisk. 14 p:nä. !ljilllllll|llllfil!IH10lll mm lilillloiiliillf liiiifoliillf. III. Kuten edellisessä on jo tullut mai- nituksi on tähän asti asutusta edistet- ty kahdella tamalla. Myöhemmin on myöskin osuustoiminnan amulla tilat- toman mäestön maahan kiinnittämistä yritetty. Se kokemus, mikä tilattoman mäestön asuttamiseksi tällaisten toimen- piteitten kautta on saamutettu, on ajan lyhyyden muoksi mielä niin mähäinen, ettei moi marmuudella sanoa, onko asialle edullisempaa kuntain lainaus- mälitys maiko yksityisen yritteliäisyy- den alotteesta maltton laskuun koko- naistilojen osto ja niiden palstoiksi jakaminen. Sopinee kumminkin ottaa huomioon se jo edellämainittu seikka, että kokonaistiloja ostettaissa tulee osallisille kaikenlaatuista maakiinteimis- töä ja että tilain hinnat kokonaan os tettaessa omat melkoista huokeammat kuin pienten tilain osain hinnat niitä yksistään ostaessa. Tilattoman mäes- tön lainakassojen tarkastelija tuopikin muosikertomuksessaan w. 1908 löyty- ivissä tilastollisissa tauluissa selmästi esiin ylläkerrotun tosiasian. Ero usein- kin on jotenkin tuntuma. Tumallista on, että kuntain ollessa lainanmälittä- jinä, lainaajat ostamat usumansa tor pan, jonka ostohinnaksi usein lasketaan summa, mikä korkona tuottaa torpan entisen meron, s. 0. päimätyöt. Tun- nettuahan on, että torppien merot omat korkeat yleensä, ja siitä johtuu, että palstaksi ostettaissa tulee niille kallis hinta ja muutenkin hymm usein tällai- sen palstatilan ostaja ei ole mapaa- tahtoinen ostaja, maan häntä usein pakoittaa loppumassa olemat kontrah- dit tai jotkin muut syyt, jotka ostoha- lua lisäämät, samalla maikuttaen tilan hinnan nousuunkin ostajan tulemaksi turmioksi. Kokemus ja myöskin mai- nittu kertomus tuopi esiin senkin asian ikämän puolen, että kuntain lainoilla hankituilla palsta- ja pikkutilallisilla on marallisuuskin merrattain heikompi kuin niillä, jotka maltion mälityksellä omat tuon aseman saamuttaneet. Tä- mäkin on aiman luonnollinen, sillä edellisen pikkueläjän on heikosti kannat- tamassa torpassaan täytynyt hankkia melkaa joko ennen tai sitten kun oli pakotettu maitten lannoituksen y. m. ta- kia lisäämään karjaa, tai uutismilje- lykseen. Sensijaan jälkimäisillä, jotka usein masta alkamat elämäänsä, ei ole entisiä melkoja ja sen periaatteen mu kaan, jota pitäisi noudattaa tällaisissa tapauksissa, maaditaankin, että tule- malla pikkutilallisella tulee olla jon kinlainen pääoma tullakseen huomioon otetuksi. Wielä on käynyt usein niinkin miimemainituille uutisasukkaille, että yhteisesti ostamallaan tilalla on saat- tanut olla jotain myytämänä, mikä on tarpeettomana myyty tai on tiloja ja- koajaksi annettu muokralle meroja mas- taan ja siitäkin karttunut yhteistä omai suutta, joka on sitten näitten yksityis täkin marallisuutta kartuttanut. Paitsi näitä mainitutta seikkoja, on mielä ottiS f.,.»{r.... mälityksen kautta muodostuneilla pik- kutilallisilla on asema edullisempi kuin kuntain aikaansaamilla pienmiljelijöillä. Jälkimäiset omat yleensä kylien lai- doilla karuilla takalistoilla, joissa maa- emoa ei ole moitti saada niin tuottamaksi kuin keskuspaikoilla ja edelliset usein ikimanhoilla miljelysalueilla, jotka, kuten sanottu, hintaansa nähden sittenkin saattamat olla helpompia ostajalle ja samalla tuottoisia. Usein on helpompi kulkuyhteyskin muun maailman kanssa. Suurin maikutin on kumminkin se, että maltion mälikäsillä saadut tilalli set saamat pääoman pitempiaikasta kuo- letusta ja helpompaa korkoa mastaan ilman mälittäjälle menemää hoitokus- tannuskorkoa. Tarkemmin sanoen: mal- tion piktutilallinen maksaa korkoa ja kuoletusta majaan 4 prosenttia (nyt 4 l h %), kuntain pienmiljelijä 7 pro senttia (kuoletus-aika 20 muotta» korkoa ja kuoletusta (nyt 8 1 !-> prosenttia). Eroitus on tuntuma, sitä ei käyne kiel- täminen. Tosin kyllä maltion pikkuti- lallisen lainan kuoletus kestää lähes 2 kertaa enemmän kuin kuntain p.-t., tehden lopputuloksella jonkun merran eroamaisuutta lyhyemmän kuoletusajan hymäksi, mutta se on merrattain pieni asia. Sanotusta käy siis ilmi, että mal- tion suoranaisen asutustoimen kautta saaduilla pikkutilallisilla omat tulot merrattain helpommalla saadut, maat halmemmalla hinnalla ostetut ja lähes puolta huokeammat maksut korkojen ja kuoletusten muodossa kuin kuntain hankkimilla pikkutilallisilla, joille mielä maitten erotuskustannuksetkin tulemat kalliimmiksi. Näin ollen ei ole epäi- lystätään, kummatlo näistä uusista ti- Iällisistä tulemat menestymään. On jo esimerkkejä olemassa siitä, että todella tuleekin käymään niin, että kuntain pikkutilalliset eimät kykene edistymään, maan päinmastoin. Pitäisi siis saada tarkka selko asioista niitten, jotka maan tilattoman mäestön asuttamisasiaa aja- ivat ja sen perusteella hyljätä se toi- mitapa, joka huomataan eduttomaksi kä ajaa asiaa sitä tietä, jolla on huono menestysmahdollisuus edessään. Sitä paitsi kunnat yleensä näyttämät marsinkin täällä Pohjois-Suomessa ylen haluttomilta tähän mälitystoi- meen ja kieltämättä siinä onkin syyn- sä, maikka ei ottaisikaan huomioon tässä mainituita mastakohtia. Niin ollen jos asia tulisi esim. eduskun- nassa käsittelyn alaiseksi piankin — omathan puolueet, kuten jo alussa mainitsin, lupautuneet maaseudun olo- jen parannusasioita ajamaan ja niistä kipeimpiä lienee tämä asutusseikka ---- olisi tarpeen, että tätä kysymystä ajet- täisiin siihen suuntaan, että mälitys poistuisi ja maltio suoranaisesti olisi tilojen ostajana ja että tätä tarkoi- tusta marten maan isät ja äidit koet- taisimat marata suurempia pääomia kuin tähän asti. Lainansaanti pitäisi saada mutkattomammaksi. Samoin pitäisi koettaa saada korko pysymään alkuperäisessä muodossaan. Tämän talmen ajalla näytään rumetun maati- maan korkeampaa korkoa kuin ennen oli. Miten tarkoituksenmukaista se lienee. Halmemman koronkin ollessa näkymät korko ja kuoletusmaksut yleensä miipyman^ Mitenhän käynee, jos pi tää ryhtyä korotettua korkoa perimään P. ttirjcfoitti W»Mii.°> Sisältö: Eduskunnasta ^Perustuslaillisuutta" ja „suometarlaisuutta" Alkumalmistuksiin on eduskunnan aika kulunut. Wähän näissä malmis rämissä puuhissa on mieltäkiinnittä mää. Pari seikkaa on kuitenkin ollut omansa kiinnittämään huomiota puo leensa. Nimittäin puhemiehen puheen tarkastus ja maliokuntien puheenjohto jien maalit. Puhemiehen puheen tarkastusistunto oli eräässä suhteessa marsin humit- tama. Nimittäin ..suometarlaisuutensa" muoksi. Puhuja toisensa perästä nousi sosialistien, maalaisliittolaisten, nuor- suomalaisten ja ruotsikkojen joukosta esittämään, miten mähän maa siitä hyötyy, että eduskunta puheen muoksi taasenkin hajotettaisiin. Ainoastaan 4 „miimeistä mohikaania" sosialisteista ja joku ruotsikko seisoi mielä rohkeasti „perustuslaillisten" entisellä kannalla, että maalle ja kansalle on pelkkää moit- toa eduskunnan hajottamasta puheesta, me kun siten herätämme huomiota ul- komailla. Ja ..huomiohan" se on, jota meidän kansallinen olemassa-olom- me ennen muuta turmaksensa tarmit- see. Mutta, kuten sanottu, enemmistö katsoi jo tarpeeksi herättäneensä huo- miota ja saaneensa siitä apua, ja niin puhemies „puhui" maltaistuinsalissa main alamaisen kunnioituksen. —Las- kekaapa, kuinka kauan aikaa ..perustus- laillisten" enemmistö keskimäärin tar- mitsee maltiollisesti miisastuakseen. Mutta maikka ..perustuslaillisille", kuten näkyy, muosien perästä liian myöhään, kelpaa ..suometarlaisten" mielipiteet maltiollisen toiminnan oh jeeksi, niin omat he silti oleminaan hirmeän mihaisia ja kopeita..suometar- laisille". Se tuli näkymiin m. m. maliokuntien puheenjohtajien maalissa. Niiden tuloksena on, että ruotsikoilla on nyt eduskunnan puhemiesneumos- tossa enemmän jäseniä kuin muilla puolueilla yhteensä. Ja kun tietää, että puhemiesneumostolla erinäisten asiain ,valmistajana ja maliokuntien puheenjohtajilla mietintöjen suunnitte- Ujoina on huomattama maikutus asiain käsittelyssä, min ymmärtää helposti ruotsalaisten lehtien riemun siitä, että heidän miehilleen on niin runsaasti annettu puheenjohtajapaikkoja. Sen. että ruotsiko! näin omat saamuttaneet johtaman aseman, on luonnollisesti maikuttanut se, että niin hymin sosia- listien kuin maalaisliittolaisten ja nuorsuomalaisten sisu sallii mieluum- min äänestää ruotsikkoa kuin suoma- laisen puolueen jäsentä. Ja pätemiä edustajia puheenjohtajiksi on pääasial lisesti main suomalaisella puolueella ja ruotsikoilla. Alutta ruotsalaisetkaan lehdet eimät moi olla ihmettelemättä, miten esim. simislysmaliokunnan pu- heenjohtajaksi ivalittiin ruotsikko Lin- delös, maikka maliokunnassa oli sille paikalle niin pätemiä miehiä kuin edustajat Soininen ja Z. K. Hrjö- Koskinen, kummatkin toki asetettamat hra Lindelöfin edelle. Ollappa nyt asiat niin kuin maa- laisliittolaiset akiteeraamat, että maa laiset äänestäkööt main maalaisia, niin kylläpä ruotsikot nyt sanelisimat edus- kunnan päätökset useimmissa asioissa. Sillä totisesti eimät sosialistit eimätkä maalaisliittolaiset mietintöjen malmis- tuksessa, lainlaadinnassa, näiden ruot sikkojen parhaiden miesten rinnalla paljon paina. äskettäin oli Nya Pressenissä Hu mittamia kirjoituksia, jotka erinomai sesti malaiiemat tunnettua ..perustue. laillisuutta" ja ..perustuslaillisten" politiikkaa. Asia koski sitä m. t. pro^ kuraattorin toimenpidettä, kun Hän. lakiin nojautuen, maati pantamaksi mirkamirheestä syytteeseen erään senaa tin esittelijän, joka oli kieltäytynyt niinellään ivarinentamasta hänen mie- lestään laitonta asiakirjaa. Siis sama asia, jonka johdosta „Kale:va" 41 nu merossaan silmät suurina kummastelee, että ..perustuslaillinen" prokuraattori nyt tuomitsee laittomaksi sen menette lyn, jota ..perustuslailliset" entismuo sina noudattimat, ja pitää laillisena sitä, jonka johdosta he..perustuslailli set" omat ..olleet malmiit maan tasalle parjaamaan" siten ajattelemat. Ja yhtä ilkeä kuin ..Kaleman" oli olla, joka sekin oli parhaansa mukaan käyt- tänyt pienet moimansa ..maan tasalle