N :o 99 191C Sanomia Gulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Elokuun 29 päivänä. Tilaushinnat*. Oulussa !> ko vuodelta 4: >lelta vuodelta 2: — Neljännekseltä 1: — •vuukaudelta —: 35 Postissa: 4: — 2 20 40. Ulkomailla 10: - 5: — Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ]a perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto |» konttori Kauppurelnkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56. lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori rr.o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon rr.o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja, Awioliittoon kuulutettuja. Työmies Oskar Mutanen ja neiti Jo hanna Gustaama Joensuu, molemmat Ou- lun kaupungista. — Kansakoulunopettaja Eemeli Mikko Taimi ja kansakoulunopetta- jatar, neiti Hilja Johanna Laitinen, mo- lemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Merimiehemvaimo Maria Block H4 w. Työmies Sakari Törmä -*7 w. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. A -'naioa rahastoissa y. m. toini. J. Lalcar; p g ULLILÄ toimittaa as ' o5ta virast ° :,:sa y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oali läänin maanmittaus- ja ii Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Kuollut. Että Herra Jumala suuressa viisaudes saan näki hyväksi ijäiseen lepoon ja rauhaan kutsua rakkaan vaimoni Talonemännän loiisa Ultalui Siili o. s. Olli, joka pitkällisen halvaustaudin sairas- tettuaan levollisesti ja uskossa Herran Jeesuksen täydelliseen lunastukseen vaipui ki.olonuneen Kannusjärvellä 15 päivänä heinäkuuta 1910, elettyään täällä vaivaloisuuden maassa 53 vuotta, 5 kuukautta ja 2 päivää; oltuaan nel- jättäkymmentä vuotta kalliimmassa uskon kilvoituksessa ja nyt hän on nauttimassa mitä on täällä uskossa ja toivossa odottanut: ei tarvitse enää tuntea turmeluksen rasitusta eikä us kon heikkoutta, sillä vajavuus on la kannut ja täydellisyys alkanut, joka kestää ijankaikkisesti: jättäen ikävällä kaipaamaan minun, 5 lasta; 3 sisarta ja 1 veljen sekä suuren joukon muita sukulaisia ja tuttavia, kristiveljiä ja sisaria; on täten raskas velvollisuuteni ilmoittaa. Kannusjärvi 5 päivä elokuuta 1910. Johan Eriksson Sturk ja lapset Carl, Johan, Emil, Anna, Helga. Näin morsian totta tuodaan. Kotia Kristuksen, Kunnia ja suosio suo daan Tykönä Jesuksen, Saa nähdä siliä haavall Herran kirkkauden, Jot oli uskoll' vahvall' Taiii!' toi von' totellen. Vanha Yirsik. N ;o 412. v. 15. I I I O 1 I O o Koululaiset! Ostakaa H OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta, Kauppureinkatu S.----------- o o o toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari 4 Leimistokauppojn. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkusteta^ maaseudulle Koutoriaika 10—2. Puhelin 203. Olavi L. Helanen Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. . . . . Ä Matkustaa maaseudulle Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. S. ===============u varatuomari. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ia maksuja, välittää ia maa tilojen sekä metsien myytiUä u-. ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikanuaita. .Vlaiiuiatetaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote. Seppänen, Oulu. Surulla ilmoitamme, että Jumala vii saudessaan näki hyväksi poiskutsua rakkaan isämme Talokkaan Adolf Sutelan joka lyhyen taudin sairastettaan kuoli uskossa Vapahtajaansa Lumijoella Junnon tilalla 23 p:nä elokuuta 1910, 81 vuoden, 8 kuukauden ja 11 vuo rokauden ikäisenä; kaipaukseksi meil le, 4 pojalle, 4 miniälle, 16 lapsen lapselle,yhdelle sisarelle ja veljelle ynnä muille sukulaisille ja ystäville. V. vk. 391, v. 5. Lapset. Ilmoituksia. Hammaslääkäri. vastaanotan jälleen arkipäivinä 10—1 seä 4—5. Ivar Hedman. jfrrrffnin 1 Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne! »tulipalon ° Oulun avataan jälleen syyskuun 1 p:nä klo 7 i. p. Opistoon pyrkivät uudet oppilaat ilmoittautukoot lyseon huo- neustossa samana päivänä klo 9 a. p., jolloin myös ehtoja saaneitten oppilaitten tulee saapua ehtojaan suorittamaan. Oulussa elok. 18 p. 1910. K. Östberg. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 2 1 4Va 4 3 Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 6 8ää8tökassatiliilä 6 „ Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Valkosta •••# varalta! ,Kullervon" ja ,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. H uMMimr nuun,;w 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. I ■■■■!■■ ■ Laakari. Allekirjoittanut on matkoilla syys- ja lokakuun aikana. Axel Nykopp. Oulu, Elok. 29 p:nä. iicii ifimiiliii lanta. Julkaisimme roiime numerossa erään menäläisen sanomalehtimiehen kirjoitut- sen siitä haastattelusta, joka kirjoitta- jalla oli ollut senaattori Markomin kanssa. Kun tämän johdosta ei ole mitään huomautusta näkynyt, täytynee uskoa, että kirjeenmaihtajan selostus keskustelusta on pääasiassa oikea. Monessa suhteessa on tämä senaa- tin talousosaston marapuheenjohtajan lausunto merkille pantama. Ensiksikin saamme siitä tietää, että nykyinen Suomen hallitus tulee teke- mään parastaan toteuttaakseen tässä maassa ministerineumoston Suomea koskeman tunnetun ohjelman. Ei mä- hintäkään miittausta siitä, että nykyi- nen senaatti tekisi pienintäkään yri- tystä kääntämään lailliselle tolalle niitä monia tuhoisia ehdotuksia, joita menäläiset miranomaiset koettamat la- kiamme simuuttaen läpi ajaa. Sensi- jaan julistaa hän, että nykyinen se- naatti tulee mastustuksetta huolimatta „kärsimällisyydellä ja johdonmukaisuu- della" suorittamaan ne tehtämät, joita menäläiset miranomaiset sille antamat. Suomen etujen malmomisesta emme näe merkkiäkään tässä ohjelmapu- heessa. Toiseksi on merkille pantama, että ykyinen senaatti julistautuu irti siitä kansasta, jonka asiain hoitoon se on kutsuttu ja suostunut. Kansan luotta- musta ei se luule kaipaamansa, sen mielipiteistä, sen toimeista ei se mälitä. Koko pitkästä lausunnosta huokuu kylmä, mieras henki. Mieläpä koettaa hra Markom etsiä tukea kansan luot- tamuksesta piittaamattomalle käsitys- kannalleen siitä, ettei osaksi suomalaisen puolueen miehistä kokoonpantu senaat- tikaan aikanaan nauttinut kansan kan- natusta ja kuitenkin se pysyi paikal- laan. Hän jättää kuitenkin tällöin huomioon ottamatta muutamia seikkoja, jotka horjuttamat tätä mertailua. Se routamuosien aikuinen senaatti, jota hra Markom tarkoittanee, erosi nimit- täin sekä kokoonpanoltaan että toimin- naltaan niin täydellisesti nykyisestä, ettei mikään »vertailu saata tulla kysy- mykseenkään. Silloiseen senaattiin kuu- lui isänmaallisia Suomen miehiä, jotka olimat astuneet tärkeälle paikalle täyt- tääkseen isänmaallista melmollisuuttaan. Heidän päämääränsä oli, mikäli se sil- loisissa oloissa oli mahdollista, koet- taa estää sitä hämitystyötä, joka oli käymässä. Totta on, että heillä ei ollut koko kansan luottamusta, mutta yhtä totta on, että maltaama osa suo- malaista kansaa luotti heihin ja ky- kynsä mukaan kannatti heidän isän- maallisia pyrkimyksiään. Wielä antaa hra Markom senkin to- della uuden tiedon, että suomalainen puolue nytkin mallan mielellään se- naattiin menisi. Ainoa syy, miksi ei se ole senaattia 'haltuunsa saanut, on muka se, ettei tähän puolueeseen kuu- lumia miehiä nykyisin päästetä halli- tukseen. Ei ole maikea armata, mistä tämä läksy on opittu. Tätä oppia (oppia suomalaisten mallanhimosta) omat meidän ruotsalaiset lehtemme saarnanneet muosikymmeniä ja moimat nyt iloita siitä, että senaatin nykyi- nen marapuheenjohtajakin on heidän oppilaitaan. Ansaitsee tämän yhteydessä tulla mainituksi, että suomalainen puolue on mi.meiseen asti tehnyt kaiken moi- tamansa estääkseen maamme asiain menemistä sille kannalle, että kotimai- nen hallituksemme joutuisi sellaisten miesten käsiin, joita hra Markom il- moittaa olemansa. Edelleen saamme tietää, että ne kaksi suomalaista senaattoria, jotka omat katsoneet moimansa mennä hra Markomin ja kumpp. seuraan, omat miime mainituille „ erittäin suureksi hyödyksi", koska he kokeneina paikalli- sina juristeina täyttämät sen puutteen, mikä muutoin nykyisen senaatin ko- koonpanossa olisi! Senaattori Markomin lausunto yli- määräisistä maltiopäimistä, sotilas- kormauksen maksusta, menäläisten oi- keuksista, kieltolaista ja lähimmän tu- lemaisuuden ohjelmasta on täysin so pusoinnussa sen kannan kanssa, jolle nykyinen senaatti on asettunut. Se huokuu uskollisuutta niille suunnitel- mille, joita ministerineumosto on maamme erikoisoikeuksien hämittämi- seksi laatinut ja joille kuten tunnettu on onnistuttu saamaan keisarikunnan lainsäätäjäin ja hallitsijan hymäksymi- nen. Hämmästyksellä olemme tutustuneet tähän amomieliseen kannan ilmaisuun. Paljoa ei tosin nykyiseltä senaatilta ole moitu toimoa, mutta että se to- della olisi niin harras sortopolitiikan kannattaja kuin hra Markomin haas- tottelusta ilmi käy, je oli sentään odot- tamatonta. Erityisesti kiinnittää huo- miota se, mitä hra senaattori lausuu kansasta ja sen mastustamisesta. Hän luulottelee moitaman kansa saada tyyn- tymään miisailla ja hymin harkituilla poliisitoimenpiteillö. „ Järkähtämättä- mällä lujuudella, johdonmukaisuudella ja tahdilla" uskoo hän moitaman saa- da asiat sujumaan niin että kansa py- syy lemollisena. Poliisihallinnon moi- maan hän siis luottaa. Mutta saanee hän ja hänen kannallaan olemat mielä aikanaan kokea, että sellaisilla rauhot- tamiskeinoilla, joihin tämä usko luot- taa, ei moida rauhaa saamuttaa. Ky- symyksessä on kokonaisen kansakunnan elämänehdot. Niitä ei kansa luomuta niin helpolla kuin nykyisen senaatin marapuheenjohtaja näkyy luulotteleman. Vleisiä uutisia. - Wuoden 1011 palowiina- wero. Omaa lausuntoa marten edus- kunnan mastauksesta armolliseen esi- tykseen muoden 1911 palomiinameros- ta on senaatti käskenyt maan kumer- nöörejä maatimaan asiasta lausuntoja polttimoiden omistajilta lääneissään sekä sittemmin lähettämään nämä lau- sunnot sekä oman lausuntonsa senaat- tiin. Hämeen läänin kumernööri on nyt- temmin täyttänyt määräyksen ja oman lausuntonsa kera lähettänyt senaattiin Nääs Spritfabriks Aktiebolagin, Tam- pereen Höyrypolttimo-osakeyhtiön ja Lahden Polttimo-osakeyhtiön omista- jäin lausunnot kyseessä olemasta asiasta. yllämainitut yhtiöt malittamat lau- sunnoissaan, ettei kotimainen palomii- nateollisuus moi kilpailla ulkomaiden kanssa, ennenkuin ulkomaalaisen konja- kin tullia tuntumasti korotetaan. Sll- lämälin kun mäkemämpien ulkomaa- laisten mäkijuomien tuonti muoden kuutena ensimäisenä kuukautena on ennemmän kuin kolmikertaistunut, on maan mäkimnnatehtaista samaan ai- kaan myyty ainoastaan 1,804,134 litraa, kun muonna 1909 samalla ajalla myytiin 2,815,980 litraa. — Muonna 1910 on muoden alkupuolis kolla otettu poltimoiden marastoista palomimaa 2,080,509 litraa, mastaten 3,081,209 litraa muonna 1909. Ellei palomiinameroa aiman lähim- mässä tulemaisuudessa tuntumasti alen- neta, niin käy laillinen palomiinateol- lisuus maassamme pian mahdottomaksi sillä ulkomaiden konjakkiasiamiehet omat miltei lopettaneet pikkukaupungeissam- me todistettamasti paremman kotimai- sen konjakin kaupan. Hämeenläänin polttimoiden ylitar- kastaja ja läänin kumernööri omat yhtyneet eri yhtiöiden asiassa antamiin lausuntoihin. — Muuan kortvansanomus taasenkin. Kapteeni Henrik Pulin on kenraalikumernöörin kautta anonut, että hänelle yleisistä maltion Maroista 17,320 inkalla 09 pennillä törmättäi siin ne mauriot, jotka hän kärsi, kun hänen laimansa „Smiks" miime kesänä sumun mallitessa teki haaksirikon Was- kiluodon luona lähellä Waasaa. Ano mustaan hra Pulin perustelee sillä, että hänellä oli kruununluotsi lai- massa. — Koululaitos. Fil. maisteri K. Jäntere on määrätty tuleman muo- den aikana hoitamaan uskonnon, his- torian ja suomenkielen kolleegamviran- sijaisuutta Tornion alkeiskoulussa ja sil. maisteri nti H. Janhunen tuleman syyslukukauden aikana olemaan saksan- ja menäjänkielen m. t. kolleegana sa- massa alkeiskoulussa. Fil. tand. K. O. Reinilä on määrätty tuleman syysk. 1 pistä toistaiseksi hoitamaan maan- tieteen ja luonnonhistorian kollegan- miransijaisuutta Raahen alkeiskoulussa. Maantieteen ja luonnonhistorian kolleegan mirka Tornion alkeiskoulussa on hakijain puutteessa julistettu uudel- leen haettamaksi 50 päimän kuluessa elok. 24 p.stä lukien. — Hytväksytty oppikirja. Ku ten aikanaan on mainittu, hymäksyi koulutoimen ylihallitus miime kemäänä kanupunkien kansakouluissa käytettä- mäksi professori I. E. Rosbergin kirjoittaman maantieteen oppikirjan ..Kansakoulun kotiseutuoppi ja maan- tieto". Nyttemmin on sama oppikirja hymäksytty maalaiskouluissakin käy- tettämäksi. — Suomen asiain esittely Pie- tarissa. T. k. 25 p:nä tapahtui Suomen asiain esittely H. M. Keisa- rille. Paitse ylimääräisille maltiopäi- mille annettamia arm. esityksiä ja Uudenmaan läänin kumernöörin mir- kaerohakemusta ynnä hänen seuraa- jansa nimittämistä lienee myöskin esi- telty mahmistettamaksi maltion 1910 muoden tulo- ja menoarmio. — Ylimääräisille Maltiopäi- Wille annettatvat esitykset. Esi- tykset ylimääräisille maltiopäimille on lähetetty ministerimaltiosihteerille „sa- laisesti", mutta lienee ne miime kes- kimiikkona esitellyt korkeimmassa pai- kassa menäläinen esittelijä. — Uudenmaan läänin kuwer uööriu tvaihdos. Esittelyssä kor keimmassa paikassa on Uudenmaan läänin kumernöörille, emersti Mar Alfthanille myönnetty anomansa mir- kaero ja sanotun läänin kumernööriksi nimitetty Hänen Majesteettinsa Suo men kanslian manhempi toimitussih- teeri, maltioneumos Eugraf Nyman. Kumernööri Alfthanille on samalla myönnetty Suomen maltion maroista 5,000 markan muotuinen elinkautinen eläke. — Lääkintölaitos. Mimääräi^ seksi koleeralääkäriksi on lääkintöhalli- tukseen otettu lääket. kand. W. Putit- tala. — Uusia maa aloja Venäjän sotatväelle. Ladugard ja Tragsmik nimiset maa-alueet ja mainittuihin maa-alueisiin kuuluma Dragsfjärdin lahdella olema mesialue Tammisaaren lähellä on käsketty miipymättä luo- muttaa menäläisille sotilasmiranomai sille. Sähkösanomia Kuollut. Helsinki, elokuun 28 pnä. Entinen professori, maltioneumos Estlander kuoli tänään. Earl Gustaf Estlander, synt. 1834, oli m. 1808—189N estetiikan profes sorina yliopistossa. Runsaan elämän- työn ehti mainaja suorittaa tiedemie- henä, kirjailijana ja ottamalla osaa julkiseen elämään. Dulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. ^Kuo pion». Maaningan kkhille Elias Ro- schierille on Tikpli tehdystä pyynnös- tä myöntänyt sairauden tähden piten- nettyä mirkamapautta ;U , j ■_> 1911) sekä määrännyt samalla kkhin apulaisen Toimo Kimekkään hoitamaan sanottu- na aikana Maaningan kkh:n mirkaa. Maltakirja Hankasalmen lukkariur kurinmirkaan on Titpli ^ 10 anta nut maalissa enimmät äänet saaneelle Malkjärmen m. t. lukkari urkurille Juho Uosukaiselle. — Riitaz yhteiskoulun kanna tuömaksnSta. Kajaanin rahatoimi- kamari oli haastattanut ylimetsänhoi^ taja N. I. Juseliuksen »vastaamaan miime lauantain maistraattiin siitä, että hän oli kieltäytyunt maksamasta