Nro 238 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona lokakuun 19 pnä lokiin nähden. 9tcmb3'.t ; n mic!cvtä ;uo= j faifPJjfflmmfi &Ulttt kansia Mvot olleet mulcistt mvat jomuneot iuuruuden liim- ! myöskin jolaminiskri ja Kaukavsian ^k>i^!yicha^:ia. Kauppaministerin ero mauficn maltaan, joka uljfaa täl)öä mi?- letilirfaisuiifrckii. Jämän i olidosr-a hän lääntpy hallituksen puoleen, lnsyer. cn?o sillä pakkopaidat walm::7>c? Venäjältä. Eroaako kkUvpaminlsteri? KauMuninisl^eriä Titimlh.-.via lä hellä olemissa Piireissä, ker:oo Zieish, liikkuu hichuijo, että hänen a Miansa olisi a Il kan u t horju a. Mniioierin kom- >p<islusk!!wenä samoinkuin hänen ?del- läjänMin. mamnaan kumnms nau- t:nto»-oXeuhen 'MiMitämijesut ulko- maaiaisille Äoukaasian nofia>piioisiin maihin, foo kattppaminisier! on was- tu*tanut. U^fomcifla ränni mastustus hfrntii suuria höni:n;ufiä, etenkin xa- ham^esptireiÄsä: jopa eräs hallitus ryhtyi asian joHdosila kirjelvaihtoon Ulkoministerin kanssa. samaa- meltä johltmce täslä. — Stolypin ja hänen sukulaisensa. Pietarista lennÄetään eräälle Wienin lehdelle: Pääministeri Tloiypin huoleh- iii liikuttavalla »Mvalla lähimmistä su- kuiaijtstaan. Nimiter«)ään lankansa 2 c s s o n ow i n ulkominiöÄritii ja serkiunsa v. Giersin iäheNilääM, ni mi Ui hän edelleen läXjetfeit sukulaisensa K a S s o n apctus>ministcri.'ii. Kun Sto- heinin suku on sangen suu>.i. nimitetään kai juiclä us-eita tä:nän su.min jäseniä fyfcnimrtftämk«i ministerien sijalle. --20 milj. ruplaa fmunKcttn waltiol- ta. N «o. Wr«mij«n kirj<cr.lvaihtaja il- m^i^taa L-mMSto. että jenaattor-r Me- öem 2iijp>erion radalla !>o-.a>w'.ta'.iians.r tartav-tuilpcn emsimä-iion»! kuukautena om (M^ia-ot-amnt tr> tiirr imrf äi) i o f ji ii ja kalva l> uk sia jciöcin tt*aIitioUe tnettoina >vahinko täcc ncin 20 m Mi. rupla». KatvalliMin on ictfa-CDntmmaiit niijiidftn radan karkeim pia tmtfcimklfpiä. KeisarikohtauS. gtckistjvi kertoo Post-lehdesja ollxn wiwllipn uutffon mukaan, että H. M. Keisarin ja keHari Milhelmin kohlauS laihtuu erityiisen Potsdamiin tchlä. wän wieraitun muodoZsa. Potsdamis ta paloa H. M. KeHari Friedbergiiir. Uuti-jcsisa sanotaan, että hallitsijakoh- taritsen merkitys tulee täten suurem- lmatn. Nyrdommin on lopulli-sesti päätetty, että kolhta^us tapahtuu, mor- raZkuun ertfi pMiskollo!. verikin, loifdf. 16 P. Lokalan- zeigerm miÄestä on keisarikohtaus Po:ÄamiSja ei. ainoastaan auttaiva poistamaan useita ivanhoj i määrinKi- suyksiä, ivaan tulewat hallitsijat keK- tuStelu^ooA kosket telemaan myöskin poluichla pä^vätttyft)MlMä, Honka ikautta hei>dän> hallijuksensi-.t poliittis- ien päcisuuntien yhdeitmukoisuus kuy Ifielnyitl-ev Ulkomailta Ranskan rautatielakko. j ~ *- «... . . i •* iv,*. Mellmanin retki. Nctv Aorlk. lökak. IL p. Well- MÄ n m oli>iT>oiI.'ka on tuntcmoton, sillä hänen jähtAentiäiinlaitoksensa waikv- tus ei enää iteit rannikolle. ?lrwel- laan lhänon . oleivan Nantucketin ja Uuden Skotlannin mätillä lentämäs- sä waitamori-hÄ>ryla!ivam kulkureit- iii-ä. D!aan-umnM shwyys, iöitwwnfaii» 'tutit pMys, Ion,Peys leiskuvan koti'iede.t lieskan Tulla on, taluttaja, elon taipaleiden, Snlla, uudiStojja uZSoin uupuneiden, toilvon tuoja mieliin, mosemtei-siin. EuSlle, Henki awaruuitea ylhäinen, . YM, ohjaaja ajon, ääri äärettömlHden tunnMamne olmiamme tomua ja ituchIaa. Suo.jaachan, jos jhkfytuulte»t! tuin?er» rulSsei uhkaa maohan kaataa maöonNOvön »vihertä- wät wiMet! HeM aawain awaruu>tien, tuoja totoon, uiskon. lsydämiionme sytyttÄsä aatteen aamu- ruskon, au:arha>n, jos uhkaa meitä nxchdit mo^raslkuiset! Waliwistathan, ivapisee jos mielet tuiret>uiiset. öiim hardvoin haltian lahjo: fiipi ©Tölmän ehsmä on. Niin uisein kaiv5 owat menneet >!era la!psuarölaulelott. Woan ken Mn oa>nwn,, uskon isoanuit on Wvän wattohan« viiesä saojpuiÄa illan ruskon lhällä lahjat on hattian. Artturi Leinonen. ""*<>''S. r' • f ^ >10FW* MMM •t mj - Portugalin kuningaspari Eng lannissa. Lomtoo, lokak. 17 p:nä: Kuningasparl aikoo ensi ll?uwautiaina Mchä deMiehlimäAsä kuningas Ma- niteitä ja kuningatar Amelieta Woc>d Norton iBso. K arilleajo. Ä r ? >, r » n d : S t a, lo'kat. 15 pnä. Norjal,i!>:cn hiiyryl«U!va Bardowi< ö joi iavill« pcajantaiiO 9va3' taan höllä Höglkoll>og'.'ind:n luona olleZ- savi» mokalla AiMra«l!aan v»utawara- lastissa. Aiiehistöstä hukkui ^.'0 miestä, 8 meni Pel/aKbuivcmmin. :vi.i.bcn joii'fc3i<i s n r,ma >l a >in e n John L u n d b ! a d KriÄiinaÄa. Täysivillaisia naisten värillisiä £emnkikankaUa k 2:25 p. metri myydään loppuun WILH. HÖHLUNDIN Kangaskaupassa, Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. AIKATAULU junille Lovlsan—Vesijärven radalla. Kestärä lokakuun 16 päivästä toistaiseksi. N;o 1. N;o K 11. 111 1 n, iii 1.40 1.56 440 2.25 4.53 2.38 608 2.53 S.«« 3.28 5.« 3.38 5.54 3.51 6.13 411 6.22 4.26 6.85 4.38 658 4.59 728 5.27 7 33 5 33 7.48 5.48 8.03 6.04 8.18 6 .7? 8 32 6.84 9.00 7.öö 9.15 7>s V lähtee Valkon ..... satp. saip. Lorisi lähtee lähtee „ uap. Rungon lähtee Sklooarbv . . . Lappträsk . . . Eskilom .... Micfaelspllton . . Porton, Porlannl . Uörskon, Myrskflä. Artsjö, Artjärvi. . Pakka:, Pakai . . Orimattila . . . Viljavaa. . . . Virenoja .... Pessala .... Ännäli.... saap. Lahti ..... lähtee lähtee saap. saap, Hieni .... n n n Vf 91 99 99 99 99 99 99 99 99 91 99 99 99 99 99 99 99 99 99 99 91 99 lähtee K:o 2. N» 4. n, iii ! n, iii 10.46 10.30 9.20 9.09 8.52 8.25 813 8.04 7.46 7.36 7.21 7.00 6.36 624 6.08 6.64 5 53 5.53 4S9 4.5 6.«« 6.5ö 6.iS 6.oi 5.4& 5.22 5.08 4.58 4.40 4.30 4.14 3.54 3.32 3.25 3.10 2.55 240 2.25 1.55 1.40 Utto Cygnaeus. Ihmisjoukkoa ratapihan edustalla pitää järjestyksessä sotaväki. «alainen järjestö paljastettu, -yyl- !>mel.piteistä l)U't>iilitw:. a öirnistui faf* lijci saatetaan ankaraan rangaistut- '{i^i.jteit fuiteifiut luihnc iounnttiroi- Juhlaruno seminaarin tolverikuntain (>ygnaeus-iltamassa 1Ä. 10. 11)10. iiit u'icitit hutiin hyivä f iii) fiTJil)en ivierehen. ■fuit cn'|l untaiM ji junia Pien' uinulvi l«pTone:i. Eatusaulwan>ia ruusuisen nosta'n »nmtet laitamat laf)ja-nia tuo: iSinitirffoifKin an laa ftefun, miictet hellän ja Herttahan juo. Maan havmoinpa haltian annii elon ch oona tallessa on. LinipuchtauS ml un on mennyt! t e ra IMnMaulÄon. Eion evheet iumm?nii mielen, ihimy hertas katler.ils' joa. öiiin häiMvi haltian lahjat! ^un maaikm<zi kasmaitaa. seen. Pommiräjähdys. „a llfl>ökä'ä WIn'.<n iälla:fcit junan >.'inippuun. 2)f>:ii fut".t 1 ;r-a pidettiin 5>«riisi, fcfifi. 15 p. 2iiämi:iis= p.,hcin. tcriöxi,<i_ «avellaa»t eno zvirancmatje: 2ijäasiarmninis>zr!ön wirkami>chet i0.vat paa^ieer l<taian jätj.^.ön p c r i il e IL in\it san.ntalchdille ilinoitianeet jt>nia to.ttotu 1 K v tw i>n atiur ti'.ir;.or.:aa 1 o-nHiou^iniu tmtar ;icbot kiffolaisrcn fo^tcr. ut/iaus.a Pavisi^i.i. Xannin,|"ju:tn 11 :Vttctui.^tai m. m. ciintarpcitteit .tuonnin [siljt. Tähän liriti)f;?ca rtuut ottaneet osaa u-seat hcnftlöt maa- suunnitoltiian täiväm:iionptindkv o 1 :ft -ollut erin'äin tärfeät seura.ulk;- vj;= -teiden, liitojen ja. sulkujen t) utu 11 ro - se ub f 11 a! m. He idät kni.enkin :unne- intnen. j o liv i iMtuaiMUr.-jic 1 1 kla;i j Q . luovat >'e nxutquiawi^>. jen michinämissllä ol si mottu est^ä-Hallitus tk>si, eitä «m:iuii-i:ärisli: ai- jen wteuur«mi&trt. MtniSieriö to;n>oo I foiio<»-t rtjöStää räjähdysainemarasion. lähimmässä tiiHanxiikMibiäia tvonuanjo pchastaa tämän juunnitelinan o!- kuunpaniijat ja kanssaiyylliier sekä taor= tasoansa heidät arnfaroan rang-iist-ck- seen. T reille n aseman lnhellä Änticn- Bovlognen radalla räjähn potn.ni tm>t:em<uta wc»hMkoja. Calaisisia Parrsiin menevä pikajuna pmälidytrt- tiin kölometr^n päähän räiÄ)dysput- kalia. Rautatieyhtiöt tckcmat myönnytyksiä. Asema paranee. Parisi, lokaik. lj p. Näutaue- tjh;:ö;i>en j<>h:ajal omat ifinoittanter ^iiUcrörttti'^ oUirnnnia nvututt w>i- inctstiuin .tociyti Jf. 1 ?:nit l'Jll ui.ui- raamaan m.ta kuitcn>kaan ei 0>im's.unnt. Sitä- wastoin Kva,t.he muualta saaneet rä- jälh^zaincita ja> niillä tehneet tuntu- w^ta hMiölä ja wahuiloa rautateillä. Eilcn M Caiaism radalle asetettu hel.veiMkone. P.kasuna scatiin ajoissa piöäluVnään ja oit-ne.io.nuus wölte- tl), ti- Citen oTi filDitDöniicsten kokous, ju 4 in 'oli 80,000 'osanottajaa, jotka lahti tv iit m i-ck no jl .1 t.uM Ifuee^sa sähkö- 1<? nä ^ nkeslnsas^nall?. Ttinty: yh- !<'ei. öri»äi^ 'pcR. iftit kanösa. Useita 5f >v :'f .iöi-tä ha.lwoittui kuminaltakin puo.cn. Priand pitää Ijakstia päättyneenä. i-aitille Parisi-:-.'-! asumille!8i>,t>W lakkolaista Parisissa Ahtceii' aau:aiu!lä.sille a^imlina.sl tijupaifoffi 5 jiang.a iyoPäwäl:ä. Pa>.!.veluckun nalle annetaan t°.6n> tas.ö toimenpi teestä. Aiema tiili) ijha paKiit:iuu]i. Liikenne suuuilla raoo.lia tapahtuu meiitein wSuKtlli'j«n :apaan. P»i)ioijel- la icdflUa lohici eilen ikhecUe l 74 ju naa jen s^aan eitä torstaina iät;:: va:« 124. Elintarpeiden hinta laskee. Parisi, lvkak. 1? v. Vriand on maa r.>w ilje kMi i n is; ar i n to 1 uk nhotta- jana nemvoiellessaan maanwiiie^.)si>e- yatxmentin päällikön kan-ja ru^ka- MttMUtin h.n.vjen kaUismmijestc: inxrfmiÄUimit käM)ttrjeen, jolla anne taan lupa tuoda maahan ameriko'.v!i- sti perunoita. Nctond on im>os!in al- zekirjoiitanut määräykjcn, jolla anne- iaan tuya tuoda maalian jar:oifurjco •iluirofo^ia. Wu^iamar!k'.'.l0.ll«i. on aie- ma Parantunut. Hinnat oiva: l.'s- keutul»eel. Lakko loppunut melkein kokonaan. Lakkolaiset ktzettcnvat estää elinkar- pcitten tuonnin. Pikajuna yritetty räjäyttää. Parikista jähiotetään maanan- laitta Now. Kremiall.': Lokto on nrittcmmtn Up« punut mellkein kokonaan. L: i>lenne kaupungin ympä- r t t .t ö -S s ä o n s ä ä n n o l i t n e n. Junien kukku on s ac n u t ta- P«! h t wa est ce 1 to:a ä s i i. Tljäastainm^isteriö ja Poliisi, jaa- macn «siasta enna^.ia tiedon, ryh taxroä: tarmotkatsitn tot-tnenipikisiin ia esttoär Ic-ffctlöisien yrui/kset hä- »vittöä ne junat, jotka tuowat ^aupun- l'ik eliluarpeilo. WarLwoiiuustot törmäyksiä. KaÄvoi kanjsa Missä saloin, iiinuu-ojen ri»teiltä wilja!noitti, maataan Pijtttdli chyryhartein. Wil,1a>wuodesta Herraa kiimi, kädet sillovMn siu>nat!>n liitti ipctlulerpä -kun pöljdän kat/oi. Mnnst-a timiryt ei maailmasta: Vaolla astui, askarsi kotona, nukkui kotvlahden lauleluun. Kirjallisuutta ja taidetta. Kariston Seuranäytelmä' kilpailu. Palkinnonsaaiat. Shistemmisliifc ?lr.ui A. Karision Hä meenlinnacksa tormi-enpanemaa seura näytc-lmä!ilpai>lun trlj>alirjotil!set oivat Äir^il-i ja liiton ivalit^»'.^ palkintoti.o- marit 'kirsjailijat O :! o L! a n » i n e n ja ?! a r n i K outa nyt-toinmin rarkaS- taimet ia ijallaneet palkinnot alkupcräise»- tä jöriiestel-mäsiä hienian inuu:e::una seuraalville rilxailutappaleiile: I p. 30 0 mlk. teokselle Wäk ewiä wo im ia", 2-.näyW5sincn näytelmä, sonka tekijäksi nim-ilipun atvatiua on h»l»nat- lirjailija U. W. Wa la kori':. "2 p 150 inrf. tcofifcUc »Lehtoset ja c 11 o't'Cit", l=niM)iöflii;i:n pila, jonka tekijäksi n>imi>lip»n Mvatuia on huoma!- >tu l>liirffxpiUa-j l' a 11 r i P obja npä ii. •2 lp. 1 5 O mf. teokselle ...H 11 n nai 's c 1 p e! kä ä w ä t", 1-nÄ>!<'?sincn huivina»!- teliini, jonka tctiijiMi nimilipun alvainia vn ihiiemavyu Wille Akkanen. u >p. 100 mk. °tcoksalle „Ra a i i m . e- h ei i", 2=nitt>tö!nincn lni!vinä>>!clini, jonka id ,i )iill |ii on huomattu T-1 a lvi W : ja,k-a intit. 3 >p. 100 m)P. iccficllc „C 10 e! a f h) ti x!f <J a t", l-näytölii»rn i>uwinä>i.cl- m i, jerffo itlcfijäfji o<n h!>»!na" i R u u- perä ti Kainu-'lainkn^ P-alkinko-tucmnariit! oiu.it katsoneet, että ipnlfihujcn nÄMlmicn ansiot yleensä ja subteessa -boiisiinsa o-wa>t sellaiset, että yl- lan>a!nrtut paMntomäi^ät sopiwimm-n wasdaaw»t mitä. Ulij^nnä paktintzihm määrätlistä 1000 markasta käytetään wastL'is«n n<k)t-clliturftIp-r.iliiun. tut -kqpa?ee!k t>»lonxrt pninoöta ilmest!,- mään marraskuun kulu.'S>a. lxivisa lokakuun 15 pnä 1910. 3712 Johtokunta. l-t P ct r ii s i, lofflf. 1G p. Vriand 0:1 ottanut ivastaan rautatieläisien lähe- Njstön, Ma lauiM w.womutiensa, et- ta m-iipymättä Mdli^.äisiin iMttä- mättömitln loimenpiieisiui keskustelu- jeu cflottamtlcMft rautalielä.syydistlis- :er. ja ramatieyhtividen '.välillä. Briand o^.ti ihuo «N !00itia toimoniukjen ja >ilmoitti' keAusteteivansa asiasta W.tkLtc>wor!enisa f a n^j a scfn janot pr- iäiuän',0 lakkoa loppuncena; muuten et hän Dist woin>ut sallia tm inkaa n loi- siu test>uis'.«luja tässä asiasia. Kansal- tis^iindita-atti ja rau'aiie!ä.i»ten kan- sall.Äiiitvo illmoittttvar Briondille ai- nz olleensa wal!muta ikcÄustelemaan asioistanisa yhtWjwiÄ mmistertn ikuin raUt0tieyhtiö'.den kansia. Lakossa oi w.en AeokyömleSten Utr.o on ipäättö- n!>t jattaa <«!uca. Lalon johtaja on i^moittalmc nykyään Parisissa -ckeivan latonsa LO.O^O työmiosiä. Lakkolaiset pääitiivät kc>."ou^<ssaan pa>kout»a ra- kennusltMai-icn muutamilla raken nuksilla livpeuamami Uliinsa, jofloinfo tapahtui iMeentolvmä.)s pciiisin tans» M- j^ia heiiettiim kiim.llä. Poliisi pal- jastt aseensa. Mitä mielenosot^ajia on ivangitm ja yksi heisiä on !vai- teasit häaVoiriunut. Äsline pol " mirkamiMä on hÄchostt haawoittunut. S. EtienneSsä >tapah:.ui eilen proteä» ttfirfoufsen iäUfee.ix sotilaskursuntaa ivastaan puioien yön aikana ankaria yhteentörmäyksiä poliisin kanssa. Wä- tljouNo out nastaan poliisit reivol- mertniaukauksilla; sitä ivastaan lähe- teityä ra^uunoosastoa heitettiin tyn- nyreillä ja NjöntMrryillä. Kapteeni ja kolme mielensoittajaa haatvotttui- war. Mo!t>ketlla^n afeunalls pieksi.vät mielenvpittajat erään lämmittäjän puciiluoliaalfr, Taaton pokveTta poluille 'kylän, maammon riimoi^a maailmalle, siin' M kirjat, siin' oli kcmlut. Kerraispai kaKlvatti jMkyläin katsoi kansaa kackeakouraa. Katsoi kuorta ja kuoren olle. Näki innon ja wartten Ivojiman. W.el' ei wi«r?kawut maaikmalle, mutta rmtaanha riemu jyttyi, pÄvc-n Pohjasta Pyyntö nousi: »Tuchan wo'lm!ia, txroiman Herra työhön, onneksi kansani oman!" Kului wuosia. Muilla moilla kulki kaiZtvatti «salokyläm. Mntta mbo on echtyjmälön, mietteet onnesta kansan autalii yhä anvsja aiskarrultr. kunnes ailvosi ojan tullee». Todelisi ichousi unekmat pe-iven pohjassa piikeskelleet. Sini^de>Ni jDwi>eni rantamille, solojen ki»nnost«m> kaltohillö koteja kcchosi, wailvn koteja, uuden sampuen taonta-taloja. EilloinPa saapui Tuomen mMe kesä olleita auwoisampi. Silloin luikahti onnen käet, ^änalot ailccht» il-osta» lTuiuuriii korkeus, Msyöii piineO. salamina sirtkouUxwn ukkojen Ivoitn® Sullo o n,. antchH ikuisen elon, Sulla, tirottoija tuskan ja Pelon, ichmiSlM-en rmtain PSäskysen Jaulukontti. iifiPlcfyik.il ffiriöroa-jsa joukossa liilcc Pää Kyse n Koulii kontilla, tunneliin .o-:-- t:;;- -ja nuorils-onlcihben ..Päactnscn" j lm :- lumiimero-llo- tänä rvuonna kulcn liscin-a edellisinä! m dlarnoon lu>»ma.:!a,w : n ia. Joiilirfortiiti", Konka toimittajina oivat Helmi 'T-etälä, A imi ^>wan ja itrtvid Ly- decken, on havwinmsen suurco>a määriin- sä tsaantrt osaNsevn nuoren wäen slmsiota, ja wuosi «uodelta, on sen vstämäpiin yhä fa«wmi#t. JuUai.sun koloon ja ar- Ivoon »«hden hallipa hnrta, öll penniä, te- k-:e mahdoÄiisrkji sen t^viämisen kaittiln Piireihin. lT-änä tvuonnQ lvhli ilurcstyy eniis"ä ehomPmra. Ulkoasukin on ini^llytläiväm- pi kuin Ooslaan onnen. Liansikupiana on hicno uxrrilHncn Mjennos erääsiä suo malaisen tait<e»liMtliar-.n, romva Z-rvöiorus-scgersträl«n taulusta, joka ai- hansa puol-esia on 1 arfointfsccn hnuin sc>piwa. 3>iiu«e.n tulee tonttiin paljun kinvia u^ciiltai eri taiteii'.jjil:u. sisällys tulee olemaan anvokas jo nxrtljtcicma. Subcni Alhviliia on tutoosa iuiotkn mk- liä ZiinnÄiÄvä mttjtciiiii. Jmatt Hellea on kirzovldamut.konniin joulurunon »Tei- men lapsi". Tohtori 2>iax Lker-Blom (Tt>hlo-ri Eiu>), ttu-nne^u nuorison ys:ä- Ivä on kir>joil>tanuti vpc::a:van ja miel- läi.innilrääiuän kcrv-.'mu!ls.!r nimellä -nttjoja". Tai>sta!<'.ijet f tr- jaiiijiVfturcit Zcphie '^31 :111a ja ^ngebor., 2cmcscn «vsi lonfliia ;vancn lähptuii» ncvt hawMja Ccrtöatitijiir. saiuja ja fciHunufjur torniillc oiout iirjoittancct i imiörfmt Allli ?!issn>^n, ?Ji]ö Sijiijoia, :'lmic Mutthn, Ed Ia .viilei ja Vtnni Sidoit, ^liljii-sitni pcjk-ia on Jalmari Finne tirjoittauult repä!>civ^n hau-tan iuluii. Anvid Lydeckcuin jännirlä.vän tet-:o-»ink'en „M^rieo»oo>u. i", jotta en nen muinoin micltastclnnat Riigcnin sa<-- r.'lla, nuoret w»r<m.ian ahmien liitcioal. Liuiansa heräNämään ailuic-tcnkln. luti- jäin mielentiinloa on ^>cl>ni Telälän kirjoitus Juhani Ähon lapiuudesia', sillä tästä aurcosltachan cl oi: tviclä mi tään ftrjo-ilic-i':iu. Runoja on liuossa Il se il la edclltHlnai'Mtu'.!!a 1 irja:l iji-tlui. (Siffi Melarl^n sn lukvannii.l >äwel.>>ls?n I. Musäakallion runoon ..Pääskyselle". iljifen faifSican siis hausta ja moin(t v uit)Hwn jcitfulchti ja ai-ivo-!as las- toi jculu-Uon lichotltaja. Hinlta on, k»I«n sanottu, a:no-.i:-:<un 50 pcimiöi TilÄitaiessa ennen jJiilufinvn 1 päkvää i'"aui>aan kustakin 5:?Ui kappa- ktvla ^P(i»isl!»i»m Jou!iu'ont!ia" 6:bes koppaile HnvoiTcf.fi, Tilaukset o-iocft :ehiä- ludt trioissa, sillä ificina tviiojina on pa>i- no? lcliPumi^ tcvkcn. Tilauslistoja on sa«icioiss«» jäisissä iiriatauiooissa. tai suoiaan kuslaniajoilta, ^usiannu?.'sake- yhiiö Dttoatftav Hclsin^isiä. Uudenmaan katu 10. SaomaL, HeU. 8. 1 k. & •. 70 mm. Metsien ostajat huomatkaa! Ylä-Painajan metsästä myydään 1,816 kpl. leimatuita puita jotka is j&lan korkeudelta täyttävät 9— 20 t umaan. Hintatarjoukset orat tehtävät marraskuun 11 päivään, jolloin myyjä joko hyväksyy tahi hylkää tarjoukset. Korpilahdella lokak. 14 p. 1910. 8711 Anna Painaja. 1—1 Myytävänä {Kasvavia kukkia. Laheuitiin tä män l^bden koDtlorusa. B7H l l Juuri tulleita: Hyviä rasvasilliä, Vaasan silakoita myy •amuuo j* vlhitMin halvatta R. Saarenpää, Kauppakadulla Sorretun Voiman fitmut 8587 1—8 Uusia kirjoja. Huomattaiva historiallinen julkaisu. Turmalaiicn jiustonnus^o. y. vanjan ku?tan»utsclla on ilmestyny: l:nen ni- de venäjän ivallankumouslllikecn al- ku!"oil?cjdon johtajan, ruhtinas ja :ie- dciiites P. >t ra p o : t i n i n muisiel- uita nuivcQä Wa!lankumous- 111 1 1J) f 11 1» u i s 1 e i m i a, 5 mk. öO p.; loinen niiv iluiciti)!) pial- foin. Ziichtinas.Mrapotitn n .iiuistkl- nitii o"nvit kaitille sitvts ystielillc kään- neuyiiiä jaaivutianeet juurta huomio- >ta tärScinä kultuurihistoriollisina ku- itvatrkjina jo tumiettu tanskalainen ar» - 64 - —1640. Yliopiston tieltä se väistyi. Kun se perustettiin, laitettiin siihen kuusi lehtorin virkaa. Kaksi niistä opetti jumaluusopillisia aineita ja neljä muuta kutsuttiin filosofian leh toriksi. Ennen Kristina kuningattaren koululakia ei ollut kimnaaseillakaan mitään hallituksen anta mia sääntöjä, vaan olivat ne kokonaan asian omaisen piispan hoteissa. Niiinpä Turun kiin- naasinkin järjestäjä ja henkinen oppi-isä oli piispa Rothovius. Opintoja harjoitettiin luen tojen muodossa. Siihen kai oli syynä oppikir jojenkin puute. Käytännöllistä harjaantumista varten oli väittely-, lausunto-, ainekirjoitus- ja lauluharjoituksia. Laulua harjoitettiin tunti joka päivä ja ottivat siihen osaa kaikki oppilaat. Itsekunkin oppilaan velvollisuus oli kuunnella ainakin kahta lehtoria. Luentopäiviä viikossa oli maanantai, tiistai, torstai ja perjantai. Niinä esitti itsekukin lehtori tunnin aamu- ja iltapäi vällä ainettaan. Siis 8 tuntia viikossa. Keskiviik kona aamupäivä kulutettiin edellisen neljän päi vän oppiaineiden kertaamiseen. Iltapäivä oli vapaa. Lauantaina aamupäivällä oli väittelyti laisuus. Taas sunnuntaina iltakirkon jälkeen oli lausuntoharjoi^us. Oppitunnit olivat 5—10 aamupäivällä ja 12—5 iltapäivällä. Muuten tämä tuntijärjestys oli trivialikouluissakin käy tti - ole valtion palkkaa. Helsingin trivialikoulun oppi laiden luku on ollut noin 100, joista suurin osa on ollut alimmalla luokalla, tehden niiden luku toisinaan aina 80. Sitävastoin ylimmällä luo kalla on oppilaiden luku ollut pienin ja niistä vain aniharvat ovat jatkaneet opintojaan kimnaa- sissa ja yliopistossa. Useimmat oppilaat por variston lapsia. Kuopion trivialikoulussa on oppi laiden luku 43. Näistä ci ole useampia kuin 3 kaupungista. Siihen 011 syynä kaupungin nuori ikä. Loviisan koulussa 011 oppilaita 30—40 alemmalla eli kollegan luokalla ja 15 — 20 ylem mällä. Niiden joukossa on ollut joitakin Venä jältä asti. Muuten koulun oppilasluku sen perus tamisesta lähtien on vaihdellut 50—70 väliltä. Vuonna 177 2 oli Helsingin trivialikoulussa 70 — 80 oppilasta ja v. 1790 62. Nyt on siis tuntuva lisäys, vaikka kyllä vain ensi luokalla. Edellisestä käy selville, että trivialikoulutkia Viipurin—Porvoon hiippakunnassa ovat koko joukon häilyvämmällä kannalla kuin Turun hiip pakunnassa. Varsinainen pitempiaikainen triviali- koulu on vain Helsingissä, mutta silti ei sekään näy päässeen mikinkään erityiseen kukoistuk seen, kuten esim. Turun ja Porin trivialikoulut Turun hiippakunnassa. Porin trivialikoulusta