LuorstaiQs, Dlokuuv 11 pmä IiNSri 1910 - I^:o 92-3 PalStoittamiStoimiSto. M«m«.wswSSrt Xurab Söderholm ISV2 T-rku. HumaliStokat» 8. Puh. 10 43 Elokuun s pmä. ZensM psl- kitsee. G taimmt teueukäSu mieli pysyä tasapainossa, km filmiin sattui uuti nen siitä, että ent. poliisikomisarius Wilho Pekoselle oli myönnetty — 16 tuh. markkaa korvausta. Sillä joS mikään, ou tällainen tapaus omiansa panemaan kaikkein leroollisimmaukin veren kuohumaan — ja ehkäpä se onkin ollut nykyisen venäläisen senaa tin tarkoituksena. Kuka on Wilho Pekonen? Hän toi. mi polnsiherrana Helsingissä jo m neo sortovuosia, mutta jo silloin oli vat hänen mielipiteensä hyvinkin vaihtelemia, kunnes ne sitten Bobri- koffm loiStoaikana vakaontui.oat, niin että häueStä tuli .nöyrin palvelija Wilho Adolfomitsch". Komisaariukseua hän toimi yhdeSjä muitten kuuluisien Helsingin venäläisten poliisiherrojen kanssa, aikaansaaden täydellisen seka sorron polnsikamarin asioissa. Lopulta herra Pekonen otti osaa poliisilaina- rissa toimeenpantu»» matkalaskujen väärentämiseen. Tuli sitten suurlakko, Pekonen ase- tettim syytteeseen ja tuomittiin ran- gaiStukseen, mutta katsoi parhaaksi li vistää Venäjälle, jossa hän toimi kaikellaisena, väliin ollen poliisin pal veluksessa, väliin hotellin pitäjänä j. n. e. Mieraalla, venäläisellä nimellä .snurmiehemme" siellä oleskeli. Ei uskaltanut mies palata takaisin Suomeen. Masta sitten kun nusi ken- raalikuvervööri sai hallitsijalta hanki tuksi armon Pekoselle rangaistukses taan, rohkeni ent. komisc.rius Suo- meen tulla. Ensi työkseen hän otti sitten kirjoittaakseen anomuksen, jossa pyysi korvausta — kärsimyksistään. Ja nykyinen senaatti, venäläisistä ja veaäläismielisistä miehistä kokoon- pantu, myönsi, myönsi oikein runsaalla Lidella — 16 iuh, markkaa! Onko kummempaa kuultu! Väären täjälle annetaan korvaus Suomen kansan »varoista, maksetaan runsaasti sellaiselle^ jonka pitäisi päinvastoin makjaa väärin kannetuista matkalas kuista. Suomen senaatti ou kor vauksen myöntänyt. Ainoa lohdutus on se. että tämä Suomen senaatti on kokoonpantn miehistä, jotka eivät asioita ymmärrä mnuta kuin »Yleis valtakunnallisen" ajatusjuolsun mu- kaan. Pekoselle „valtionwarat sallivat" zntaa tuhansia. Mutta kuu pyydetään valtiovarojen myöntämistä köyhien lanjakoululasteu ravitsemiseen ja vaa tetukseen, kesäsiirtoloiden perustami seksi sairaloiselle kansakoululapsille j. U. e., mouta muuta tärkeää tarvetta mainitsematta, silloin ei ole varaa, ei riitä rahat! ^ Pekonen lähtee maalle kärsimyksiään parantelemaan, ja senaatti menee saat tamaan, toivottaen pikaista parantu mista. Senaatti palkitsee — mutta Suo men kansa muistaa! Ksulisnkongreni jz Tuomen ssis. Suomen asla» estltetulo kon gressissa. MenäjSn Suomi-viholliset lehdet ovat hirmuStuueiaa fiitä, että Tuk holman rauhankongreSsi teki päätös lauselman Menäjän ja Snomen keski «SiseStä välistä, ja väittävät — ta pansa mukaan — että se tapahtui mnka senaattori Mechelinin ja muitten Suomen agitaattorien vehkeilyjen joh dosta! Suomi-syöjät Venäjällä luu lottelevat lukijoitaan, että muka koko fiviStyneen maailman myötätunto on saavutettavissa rahalla ja agitatsio- Ma!! Senaattori 2. Mechelin ou jnlkais- fut HbliSsa ja N. PrnSsä selityksen siitä, miten Suomen asia tuli Tukhol man ranhankongreSsissa käsittelyn alai- seksi. Hän sanoo kongressin suoma- laisten jäsenten alunpitäen olleen sitä mieltä, ettei heidän sovi ei yksityisissä keskusteluissa eikä valiokunnissa herät- tää kysymystä Suomen asian esilleot- tamiSta. T. t. 3 p. tehtiin eräässä valiokunnassa ehdotus asian esilleotta- miseSta ja yksimielisesti ehdotus hyväk syttiin. Senjälkeen sai senaattori M. siitä tiedon. Kongressin venäläiset jäsenet eivät ottaneet kysymyksen käsit telyyn osaa. Senaattori M. oli myös kin siksi aikaa poistanut varapuheen- johtajapaikaltaan salin kaukaisimpaan osaan. JoS ääueStyStä olisi tarvittu, olisi hän kieltäytynyt siihen osaaotta- maSta. Seuaattsri L. Mechelin oli muuten kongressin huomawimpia jäseniä — jo ulkonaisen ryhtinsäkin puolesta. Torstaina iltapäivällä olivat kon gressin jäsenet päivällisillä SaltsjöbadeniSsa; osanottajia oli puoliväliin viidettä sataa. Niistä monista loistavista puheista, jotta pidettiin, mainitsemme eräitä. Puhei den sarjan alotti kongressin presidentti, vphra Bonde, esittäen kaninkaan mal jan, jonka jälkeen prof. GubernatiS puhui Oskar 2:sen muistolle. Sitten puhui vphra Boude Bcruiu toimiStou edustajille, prof. La Fontainelle ja mr Goba^ille, johon ensimainittu vaStasi; tirehtööri Beckman puhui poissaole ville, tri Gobat rauhantyölle, prof. MontelmS kansainväliselle tieteelliselle yhteistyölle. „Kun senaattori Meche lin", sanotaan erään ruotsalaisen lehden selostuksessa, .nousi korokkeelle, tervehdlttiin häntä mieltäosottavilla kättentaputuksilla. Hän tahtoi muis tuttaa mieliin niitä siteitä, joilla Suo mi ou liitetty Ruotsiin, jossa jo kol mannellatoista vuosisadalla Birger Jarli sääti käräjärauhau, kuuinkaau- rauhan ja naisrauhan lait. Senaat tori Mechelin se myöskin esitti kon gressia kiitollisuuden tunteet Ruotsille näiden unohtumattomien päivien joh dosta. Suosiouosotukset olivat suu- remmoiset." KrSS» suure» tehden lausunto. Rauhankongressin Suomen asiaa koskevan päaköksen johdosta kirjoittaa .Berliner Tagerblatt": Menäjän pääministeri Stolypin, joka Suomea sortavaa valtakunnan- lainsäädäntöä puolustaessaan puhees- saau puhui suorastaan halveksittavasti europalaisen opinioonin vastalauseis ta, on nyt länsieuropalaisen kulttuurin eteviltä edustajilta saanut saugeu sel vän vastauksen. — Päätöksen lopussa lausuttu toiwomus (oikeudellisen suh teen palauttamisesta Keisarikunnan ja Suomen »alille) on hyvin optimisti nen (parhaimpaa uskoma). Se osa Menäjän kansaa, joka osaa lukca ja kirjoittaa, on jo kauan tunteuut koko sivistyneen maailman toivomukset ja yhtyy niihin. Mutta nykyiset vallan pitäjät ovat pitäneet huolta siitä, ettei Meuäjän parlamentti ole kansanedus kunta sekä ettei Menäjän kansan tahto svllä pääse valtaan. Muutoin olisi koko lain hyväksyminen ollut mahdo ton. Hurun kaup. ja läänistä. — Fuomarit. Loimaan tuomiokun- uaa tuomari K. G. W. Furuhjelm oa saanut virkavapautta t. k. 10 pstä kuu kauden loppuun. Sijaiseksi on määrätty hovioikeuden auskultantti G. A. Mallen. — Vatkaisin peinojuttu. As kaisten osuuskaupan ent. johtajan T. Malinin nostama knnnianloukkausjuttu opettaja T. Siltasta ja toimittaja Er- land Hytöstä vastaan U. Aurassa vii me heinä!. 22 pnä olleen .Askaisten asiat Turun Sanomissa">nimisen, hra Siltasen kirjoittamaa kirjoituksen joh dosta oli toispäilvänä lopullisest käsi teltävänä raastuvanoikeudessa Päätöksessään katsoi oikeuS selville tulleen, että puheena oleva kirjotus muo doltaan ja sisällykseltään loukkaa kanta jaa, mihin nähden Siltanen ja Hytönen R. L. 27 luvun 38:n 2 kohdan ja 7 pyk. nojalla tuomittiin kumpikin julki sesta solvauksesta 100 mkan sakkoon vastaava 20 päivän, vankeutta sekä sitä paitsi korvaamaan kantajan kulut päätöksen painattamisesta johonkin paik kakunnan sanomalehteen sekä vielä suo rittamaan Malinia kulut 170 mkalla. — Kadonnut löydetty. Miime numerossa kadonneeksi kerrotun tytön sisar Aino Muorio ilmoitti maanantaina etsivään poliisiosastoon, että tyttö jo oa kotona. Hän oli lähtenyt erään koulu toverinsa luokse puhumatta siitä kotona mitään ja siellä viipynyt niin kauan, että kotona tultiin levottomiksi. — Melkajai» kokous ja tiili- tehtaan kauppa. Maanantaina oli tehtailija D. W. Schuriginin velkojilla kotouS, jossa puhetta johti pankinjohtaja G. Meotzel. Kokouksessa hyväksyttiin, kertoo T. S., hrain K. L. Aremliogin ja I. B. Järvisen tarjons luovuttaa tiilitehdas velkojille sitä vastaan, että velkojat heille käteisesti suorittavat Ei mikään elinkeinotoiminta ole sen laatuinen, ettei sille tuottaisi hyötyä se, että se ou mainittnna osotekalenteriSsa. Kuta vähemmin tuuuettn joku liike on, sitä välttämättömämpää on sille tehdä itsensä muistetuksi osote kalenteriSsa. N mikään liike ole niin saari, ettei sille olisi vahingoksi osotekalen teriSsa mainitsematta jääminen. Osotekalenteri on pitkin vnotta joka päiväisessä elämässä enin käy tetty kirja. Osotekalenteri on tasaisimmin levinnyt kirja — siitä kysyvät neuvoa pitkin vaotta niin kaupuukilaiset kuiu matkustavaiset maaseudulta, muista kaupungeista ja ulkomail ta, tavarauostajat ja myyjät, suomea ja ruotsia puhuvaiset. Osotekalenteri ou se kirja, joSta niin yksityiset henkilöt kuiu liikemiehet ja virastot pitkin vuotta saavat selvät, järjestelmälliset ja pikai set tiedot kaikesta siitä, mitä Turun kaupunki itsessään käsittää ja mistä mitäkin on saatavana. Osotekalenteri on välttämättömän tar peellinen jokaisella toiminta-alalla ja jokaiselle henkilölle, jonka tar peet ja harrastnkset ulottuvat kodin neljää seinää ulommaksi. 15,000 markkaa korkoineen. Samaten valtuutettiin pesän uskottu mies suorit tamaan lakit. kand. Antti Mikkolalle 1,079 mk. 47 penniä lunastuksena eräis tä pesää koskevista asiakirjoista. Wih- doia myivät velkojat konkurssipesälle kuuluvan Kopittaan tiilitehtaan, ilmaa valmisteitä, herra G. Gorschelnikille 52,000 mkan hinnasta. — Tulipalo» alku. Tiistaina klo 1 aikaan päivällä hätyytettiin palokunta Läntisenkadun^ ja Brahekadun kulmaan. Siellä oli tervapadassa oleva terva leimahtanut palamaan. Tulen saivat työmiehet sammutetuksi, heittämällä san taa ja multaa tervan päälle jo ennen kuin palokunta ehti paikalle. — Kieuo varas. Tuoanottain varastettiin Verdaridi yhtiön talon eteisestä miehen polkupyörä, jossa oli aivan uudet prima kummirenkaat. Il» lemmällä pyörä kuitenkin oli tuotu ta kaisia, mutta uudet kummit oli otettu pois ja pantu vanhat rikkinäiset sijalle. — Kotiutuvia siirtolaista saapuu tänne tänä aamuna hl. Arcturuksessa Hallista 66 henkeä. — ^-ly«ei»«ari ptttSS» jSLH- dyttSmiiss» Aurajoen «rutaistssa laimeissa. Tiistaina kulki poiiisille en tuudestaan tuttu polytcikkari Heickell pitkin Braahenkatna Aurajokea kohden häiriten vastaantulijoita ja kun hän ehti ranralle asti, loikkasi häa jokeen, josta armeliaat ihmiset onkivat mies- raukan kuivalle maalle takaisia. Mai nittu polyteikkari asuu Koulukadun 20:ssä vanhempiensa luona ja hänen isänsä toimii veturinkuljettajana. Polyteiikari Heickell pääsi ylioppilaaksi Turun reali- lyseosta v. 1908. Tästä tiistaisesta nirataidonnäytteestään joutuu mies sel vää tekemään raastuvan herroille. — Furun W. K. viettää vuo sijuhlaansa ensi sunnuntaina. — Patentteja myönnetty. Teollisuus- hallitus ou myöntänyt patentin jarrumies T. Mattoselle Turusta, hänen keksimälleen var- muuslukkolaitteelle sekä hänen leksimälleen uin nin kiihdyttäjälle. — Fuutematon mies löydetty kuolleena metsästä. Miime sunnun taina tapasi kaksi turkulaista kävelyl lään Muhkvrin metsän ja Ison Heikki- län välillä Maariassa n. s. Haapapel- lon ladon seinustalla miehen ruumiin. He ilmoittivat asian Maarian poliisi- konttoriin, josta lähdettiin siitä tarkem paa selkoa ottamaan. Kuollut makasi vasen käsi pään alla ja näytti kuin olisi häa väsyneenä paneutunut levolle pan nen takkinsa päänalusekseen. Mitään ulkonaisen väkivallan merkkejä ei ruu miissa näkynyt, joten on luultavaa, että miehen oa äkillinen kuolema saa vuttanut. Ruumis ei vielä ollut lain kaan mädäntynyt, joten kuoleman o» täy tynyt tapahtua aivan äskettäin. — Wainajalta tavattiin kaksi rahakukka roa, toisessa Suomen rahaa 6 p. sekä saksalainen 1 pseningin lantti, toisessa 5 äyrin ja 1 kopeekan rahat. Miehen nimestä on nyt saatu selvää ja on hän Turun kirjoissa oleva Jo haa Ferdinand Johansson, synt. v. 1857 ja naimaton. — Aikaisin Harhateille joutunut. Eräänä sunnuntai-iltana viime kuussa oli Kukolan talossa Hirvealuodolla pantu Loimeen tanssijaiset. Sinne läh tivät muitten keralla Toijaisten talon palvelusväki samalta luodolta ja hei dän keralla talon nuoria vuonna 1893 syntynyt renki Wäinö Adolf Juhonpoika, Paimion Spurilan kartanosta. Hetken oltuaan tanssipaikalla lähti Wäinö poika yksiä kotiin Toijaifiin ja muitten tietä mättä kapusi siellä ikkunasta palvelus tyttö Elsa Maria Helteen huoneeseen, anastaen Raamatun lehtien wäli-sä säi lytetyt kaksi 20 markan seteliä, sekä eräästä laatikosta 13 markkaa hopea rahoissa. Työnsä tehtyään palasi rikok sentekijä uudelleen tanZfijaisiin ja tästä syystä, sekä kua hänen poissaoloansa ei huomatta, sai häa aluksi kaiken epäilys sen poistetuksi itsestään. Mutta sitä ei kestänyt kauvan. Hankittuaan isäntä väeltään luvan lähti nuorukaisemme tervehtimään vanhempiaan Paimioon. Sieltä palattnaaa oli hänellä mukanaan Paljoa uusia tavaroita ja niillä häm mästytti tovereitaan. Poliisille ilmo- tettiin asiaSta ja kua poika pantiin ti lille Paimion matkastaan, tunnusti hän avomielisesti rikoksensa. Lukkojen takana vartoo poikanen nyt tuomiota rumasta teostaan, kertoo U. A. — Käärme puri maanantaina Raisiossa asuvan torppari Kuuselan lehmää utareeseen. Purema huomattiia tiistaina klo 5 tienoissa, kua mentiin lehmää lypsämään. Purema oli niin pahaa laatua, että lehmä äkkiä kovia ajettui ja täytyi se toispäilvänä tappaa, kertoo U. A. Ikävä oli vahinko va rattomalle torpparille. — Tulipalo Nyhärannassa. Sun nuntaina paloi Pyhärannan pitäjän Ravansuun kylän Maisilan talos,a 5 huonetta sisältävä asuinrakennus. Li kellä oleva uusi navettarakennus saa tiin töin tuskin pelastetuksi. Paljon irtaimistoa myös paloi. Talo ja ir taimisto olivat palovakuutetut. — Naisio» tulipalot. Yöllä tiis taita vastea tapahtui Raisiossa taasen tulipalo, joka oli siellä jo viides aivan lyhyessä ajassa. Mainittuna yönä pa loi poroksi Tilda Mllmanin torppa ir taimistoineen Kuloisten kylässä. Warma oa että tämä tulipalo on sytytetty. Torpan omistajatar oleskelee itse Tu russa eikä torpassa ole pitkään aikaan asunut ketään. — Moroja liikkeellä. Miime lauantaina klo S aikaan aamulla tun keutui, kuten T. S. kertoo, pari voroa Marttilaa Palaisten kylässä sijaitsevan Mattilaa torpan ikkunasta sisään. Pois tuessaan veivät he mennessään uuden amerikkalaisen, takaaladattavaa haulikon, pienemmän summaa rahaa y. m. — Zlhkaava tulipalo Mynä mäellä. Klo 11 aikaan sunnuntaina illalla pääsi tuli irralleen Mynämäen Lautolan kylän Jokilaa talon luhtiri- vissä, jonka yläkerrassa oli 2 makuu huonetta, tyttöjen ja poikain, sekä ala kerrassa taloa varastokammioita. Wal- kea levisi uskomattomaa nopeasti uiel- len rakennuksen vajaassa tunnissa. Ali si llä nukkuneet talon kaksi palvelustyt töäkin vain töin tuskin pelastuivat joutumasta liekkien saaliiksi. Palveli jain runsas vaatevarasto paloi koko naan. Malkean riehuessa tiheää» raken netussa kylässä oli suuri vaara tarjo- ua, että liekit päasisimät käsiksi »vierei siin rakennuksiin. Lukuisan sammutus- mäen tarmokkailla toimenpiteillä saatiin kummiakin naopurihuoneustot varjel tua. Palanut rakenuuS oli »vakuutettu Mynämäen ja Karjalan paloapuyhtiös- sä main 30V markasta sekä palmelijain omaisuus samassa yhtiössä 200 mksta. Tulen irtipääsön ovat, sanoo T. S., nähtävästi aiheuttaneet taloa renkipo jat, jotka vähäistä ennen 11 illalla olivat pistäyneet ullakossa ja sitten poistuneet. Syytetyt kumminkin tiukasti liettävät. — Aansakoulat. Kaarinaa kunnan Lit- toisten kansakoulun opettajiksi vn Valittu Ida Matilda Järvelin ja Snoma Loivina Rita- lahti. — lvv kuormaa heiniä mereen. Ecke- rössä omat kesäiset rantkasateet iljettäneet likemmä sata kuormaa heiniä alamitta nii tyiltä mereen. Mahtuko nousee 3,<X)V mark kaan. Uumlta kotimalta. — yliopisto. KansleriviraSto on estetiikan ja uudemman kirjallisuuden professoriksi nimittänyt filosofian toh tori Irjö Hirnin sekä zologian Pro fessoriksi apulaisen, filos. tohtori Enzio Rafael Reuterin. — ylioppilaskirjoitukset ovat ensi syysk. 5, 6, 8 ja 9 pnä ja suul lisiin tutkintoihin on ilmoittauduttava syysk. 20—26 pnä sekä jouluk. 1 pnä. — Sisääukirjoitus ja yliopis ton avaaminen toimitetaan keski viikkona syysk. 14 pnä. — Suomaiais-Amerikkakaiuen kaivosyhtiö on Fiskarsin osakeyhtiöltä ostanut Orijärven kaivokscn ympärillä olevan maa-alueen kaikkine siinä ole- lvine rakennukjineen ja torppineen. Kun jo aikaisemmin on yhtiö ostanut itjcl- leen viereisen Klockarsin tilan, on yh tiöllä nyt maita Orijärven ja Määri-- järven rannoilla niin paljon, että yk sin ranta-aluetta on noin 6^ kilomet riä. Snrvimon rakennustöihin Orijärven rannalla on ryhdytty. Kaivoksen sisällä oa tivattu uusi ennen tuntematon le veä sinkkimalmisnoni. — Aust paloapuyhtkö. Hämeen työväen keskinäisen paloapuyhtiön pe rustava kokous pidettiin Tampereella t. k. S p. Saapuvilla oli 30 henkeä. Ma kuutuksia on jo ilmotettu yli 1 mil joonan mk. Dhtiön toiminta päätettiin alottaa heti kua tarpeelliset valmistus- työt on suoritettu. Johtckuntaan va littiin hrat K. Hellman, A. Muolle, W. Westerlund ja H. Tanner. Turun Siemenkauppa. Auran Kevyt-Olut ei saa puuttua mistään kesäasunnosta. 13S37 — Aiti itsemurhaaja»». Miime lauantaiaamuna surmasi itsensä Orive dellä Holman kylässä Nybyn torpan emäntä nauttimalla ketunmyrkkyä. Nau tittuaan myrkyn ilmoitti hän hetken perästä asiasta miehelleen ja pyysi mai toa. Huolimatta fiitä, että hän nautti sitä usegmpia litroja, kuoli hän hetken kuluttua. Mainaja oli noin 30-vuo- tias ja useamman lapsen äiti. Lap sista oli nuoria S viikon vanha. — Kukkunut. Miime perjantaina hukkui purjehdusmatkalla ylioppilas O. A. Kantele, lehtori Kanteleen poika Kuopiosta. — Markaus. Miime lauantaita vastaan yöllä tunkeutui varas Män tyharjua nimismiehen konttorin ikkunaa kautta ja vei 570 mk. Nimismies Broms lähti revolverilla ajamaan takaa mutta ei saanut kiinni varasta. — Suuri tulipalo. Lauantaina poltti tuli Miipurin pitäjän Samolaa kylässä lyhyessä ojassa kahden talon viisi rakennusta poroksi. Tuli sai al kunsa erään Samuli Tikan läävän olki majassa, jossa muutamia poikia oli ol lut tupakoimassa. Sieltä levisi tuli kahteen asuinrakennukseen, joista toisessa asui taloa väki ja toisessa, kaksikerrok sisessa huvilarakennuksessa, venäläinen opettaja Porodashkin Miipurista. Tikaa rakennuksesta levisi tuli yli maantien vastapäätä olevaan Neuvo sen taloon, joka samoin ulkohuoneilleen paloi maan tasalle. Palaneet rakennukset olivat vakuu tetut. — Vhi veritöitä. Kello 12 aikaan perjantaita vasten yöllä kulki 4—5 Kempeleen tiilitehtaan miestä pit kin maantietä, lauleskellen, juovuksissa kuu luultavasti olivat. Silloin tuli muutamia pappilan heinämiehiä näitä vastaan ja hyökkäsivät ilman näkyvää syytä heidän kimppuunsa. Tällöin läh tivät muut juoksemaan pakoon, paitsi eräs seitsemännelläkymmenellä oleva Antti Järvinen-niminen mies joka ei kyennyt seuraamaan muita. Päällehyök- kääjät kävivät nyt tämän voimattoman vanhusparan kimppuun ja hakkasivat häntä mitä petomaisimmalla tavalla. Aksi oli lyönyt kirveellä, toinen heinä hangolla, kolmas seipäällä, niin että ukkopahan ruumis oli miltei yhtenä merihaavana. Tiedottomassa tilassa oli hänet sitten löydetty muutamasta ojasta. Haatvoitettu tuotiin perjantaiaamulla Oulun lääninsairaalaan ja oli hänen tilansa ainakin lauantai-aamuna vielä varsin toivoton. —Lääkärin tarkastuksessa kuol lut. Miime viikolla tiistaina aamu päivällä oli tohtori E. Runebergin luo tullut työmies A. Härkönen Juvalta tarkastuttamaan itseään joku vuosi sitten saamiensa sisällistea vammojen vuoksi. Mutta kun häa vuoroaan jonkun aikaa odotettuaan pääsi lääkärin luo, rauke uikin hän vähitellen tämän käsiin ja heitti henkensä huolimatta lääkärin yri tyksistä säilyttää mies elämälle. Matkaa rasitukset ja lääkärin luona vuoroaan odottaminen kai aiheuttivat yhdessä tälle muutenkin heikolle sairaalle näin äkillisen kuolemaa. — Aamala verityö. Tiistai-iltana viime viikolla huomasi poliisikonstaa peli Oksanen passissa ollessaan Raatin- saaressa Oulussa nurmikossa aivan au kealla paikalla miehen makaavan ylt- yleensä verissään ja kuolleena. Miestä oli nähtävästi puukolla isketty kolme ammottavaa haavaa, yksi niskuan, toi nen vasempaan ohimoon, josta se ulot tui poikki vasemman posken, ja kolmas kaulaan, mikä isku oli katkaissut val timon ja tuottanut kuoleman. Kuolleen tus kuja tuikittaessa löydettiin m. m. Pateniemen sahaa kansakoulusta toukok. 28 p. 1904 annettu päästötodistus Jo hannes Werner Re.manille, joka siinä mainitaan syntyneeksi 26. 5. 1889 sekä muistiinpanokirja, jossa oli muistoon- panoja työtunneista ja tileistä, vii meinen viime tiistailta osottaen, että vainaja oli ollut lauttaustöissä Kemi- yhtiön palveluksessa. Kelloa eikä myös kään rahakukkaroa vainajan tavaroit ten joukossa ollut. Se seikka, että mies, kutea muistiinpanokirjasta selveni, oli heinäkuun lopu-sa saanut 365 työtun nista palkkaa sekä ettei hänellä ollut rahakukkaroa eikä kelloa, johtavat ajat telemaan, että tässä on ryöstömurha tapahtunut. Milkasliittcisen valtatien varrella oli siis mies surmattu ja luul- tavas.i ryöstetty. — Itsemurha. Tuusulan kasarmissa teki viime tiistaina itsemurhan muuan Josef Burstein-niminen sotilas heit- täymällä sapeliinsa. Hän haavoittui vaikeasti ja kuoli kirurgisessa sairaa lassa seuraavana päivänä. B. oa pal vellut vapaaehtoisena. Hän pääsi viime vuonna Miipurin realilyseosta. — Itsemurha rakkaudeuhou- reissä. Toispäivänä aamulla heit täytyi sepäntyömies Nestor Järvinen Tampereelta Pyhäjärveen ja hukkui sinne. Jälkeenjättämässään kirjeessä, joka on osotettu eräälle naiselle, ilmai see hän syyn itsemurhaan olleen onnet toman rakkauden. KytviS KuimMoj-l sn- Rudolf Gardbergilla, Linnankatu 15 b. Humalistokatu IA Auran Kevyt-Olut on siivilöity hywm paStöörisee- 8400 rattu mieto mallasjuoma. Omat varat S.mk. 4.1VV.VVV. Pääkonttori: Turku, Aurakatu 3. Haarakonttoreja: Kemiö, Loimaa, Salo, Maarianhamina, Naantali, Parainen. MaStaanottaa rahaa 3^0 korkoa kasvamaan sisSSnpanopäiivästä alkaen m. m. siten että kasvu nloSmaksetaan neljännekfittäin tai Säästö ... liitetään ilman tallettajan läsnäoloa pankissa S kertaa vuodessa pääomaan. Ilman irtisanomista saapi uostaa S mk. 500 kuukaudessa. Pankki oStaa ja myy ulkomaan wek. seleitä ja rahaa, niinkuin Ruplia, Kruunuja, Pollareita y m 1388 x -Ä — Maanvieremän alle hukkui eräs venäläinen työmies Uudellakirkolla likellä Jaon pattereja tiistaina. Weiliä tietoja. — Erotettuja rautatienvirkamiehtä. Toinen kirjuri Helsingin asemalla I. A. Rau- telin ja toinen kirjuri Järivevpään asemalla O. Bom ovat saaneet eron Mirastaan jen Umoksi että omat tulleet virantoimitukseen päihtyneinä. — Suomen kreikkalaiskatolinen pa pisto. Suomessa aiiotvan pitää kreikkalais- katoiisten pappien kongressi, josja keskustel laan lähetystoiminnan lärjestämisestä Suo messa. — Kurkkumätää on alkanut liikkua Kou- wolaSsa. — Wuode«tulon toitveet Witt>urin lä histöllä omat melkoisen suuresja määrässä wiime aikoina parantuneet. — MrkaeroanomuS. Mikkelin läänin maamittari G. Ladan ou auouut viriaeroa ja eläkettä. — Myönnetty vtrkaero Tullihallituk sen tilastokonttorin esimiehelle, filos. maist. Samuli Sariolle on myönnetty anomansa virkaero. Kuten ennen on kerrottu, ou hra Sario otettu henkivakuutusyhtiö Salamau ivhtajatsi. — Henkivakuutusosakeyhtiö Salaman johtokunnan puheeniohtaMsi ou valittu se- naättori G. E. Fellman. — Elisenvaaran karjakkokouluun on oppilaiksi hymätsytty m. m. Maaria Mattila Huittisista. — Elisenvaaran maanviljelyskou luun on oppilaiksi otettu m. m. Artturi Juhannes Alenius Tyrväältä, Mihtori Puna vuori Huittisista ja Artturi Linden Per- uiöstä. — kolmitnnmaise» rautanaulan jalkansa läpi astui muuan työmies viime per,autaina Mähäntyröli Kalsilan kansalaulun nulisrcueu^ nukjella. — Keihäs sääreeu lensi erään nuorukai- seu Mähäntqröil kirkonmäellä pidettäessä lii pattuja nuorisoseura .Kyrölän" kesäjuhlassa. Ensi avuu antoi diakonissa. V Tiistaina kuoli Heinolan sairaalassa kaupunginpalvelija Wilhelm Tai» pale 66 vuoden ikäisenä. Häntä jäi suremaan ijäkäS puoliso. T. k. 5 pnä kuoli Lappeen Pitäjän Luukkaan kylässä pitkän sairauden jäl keen maanviljelijä Petter Feliks Rudolf Luukas 50 ikävuodellaan. Waiaaja oli eteväksi tunnettu maan viljelijä, joka tunnolla hoiti tilaansa. Sitä paitsi käytettiin häntä kunnalli» sissa luottamustoimissa. T. k. 6 Pnä kuoli Sauvossa bölen Alitalossa emäntä Johanna Milhelmina Malmlund 74:llö ikävuodellaan. T. k. 6 Pnä nukkui Tammelan pap pilassa kuolemaan ent. liikemies Isak W alenti» Saarela K8:llä ikä» vuodellaan. T. k. 3 p:uä kuoli Wiipurissa hal vaukseen räätäli Juho Ä^ilho Wä- ;»vä 62 vuotta vanhana.