N: o 41 — 19IO. KAIKU. Maanantaina Huhtikuun ii pälvuna. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Haili I Teräs. Oata"^ 21 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. suomalainen sotamäki; ja c) määrätty me- näläisille Suomessa koko joukko rasittamia rajoituksia »valtion- ja yleiseen palvelukseen nähden, kaupan, elinkeinojen, erinäisten tointen, persoonallisten oikeuksien j. n. e. suhteen. Sitä paitsi on maltiopäimälaeilla oleellisesti rajoitettu hallinnollis-taloudelli- sen lainsäädännön piiriä, joka lainsäädäntö riippuu yksinomaan hallitsijan tahdosta, ja siten wähennetty Menäjän maltiomallan korkean kantajan oikeuksia Suomessa. Wal- tiopäimälainsäädännön alaan omat siirty neet m. m. kysymykset: erinäisten »verojen «esim. palomiinameron, leimameron, mallas- juomameron y. m.) määräämisestä ja käyt- lämisestä määrättyihin tarkoituksiin; kau punki- ja maalaiskuntain itsehallinnon jär jestämisestä; alaikäisten suojeluslaista: pal- kollissäännöstä: mitjakaupasta; pankkitoi men järjestämisestä: elinkeinoista; metsä- laista: suomalaiseen sotamäkeen kuulumien henkilöiden rikosasiallisesta edesmastuusta y. m. Tämän johdosta on paikallaan huo- maurtaa, että hallitsijan etuoikeuksien louk- kaamattomuuden säilyttämisellä hallinnollis- taloudellisen lainsäädännön alalla on erit täin tärkeä »valtakunnallinen merkitys, sillä mitä laajempi tämän lainsäädännön ala on, sitä enemmän pysyy turmattuna malta- kunnan etujen malmominen, joioen rikkomi- nen moi helpommin tulla korjatuksi, jollei tämä kysymys riipu maltiopäimäin päätök sestä. Myöskin Suomen tiedemiehet tun- nustamat mainittujen hallitsijan etuoikeuk- nen merkityksen sellaiseksi. Tähän tyytymättä omat suomalaiset jo kauman sitten esittäneet joukon pyyteitä, joiden tarkoituksena on toiselta puolen ra- joittaa yhä enemmän maltiopäimäin hy- mäksi hallitsijan lainsäädäntö- ja kulunkiar- mio-oikeuksia ja toiselta puolen Suomen ja Keisarikunnan mälisten siteiden heikentämi- nen. Tällaisia pyrkimyksiä ilmeni jo ensi- maisten maltiopäimien aikana m. 18(»3— 1864. Voimassa olemien Suomen perustusla- kien kokoelman laatimisen tekosyyllä alkoi- mat suomalaiset miime muosisadan kuusi- kymmenlumun vuolimälistä alkaen esittää erityisen Suomen suuriruhtinaskunnan „hal- litusmuodon" ehdotuksia, joiden ilmeisenä tarkoituksena on korkeimman mallan oikeuk- nen mähentäminen ja Suomen muuttami- nen erityiseksi maltioksi, joka on liitetty We- näjän keisarikuntaan ainoastaan enemmän tahi mähemmän höllällä unionilla, joka on äskettäin hajonneen Norjan ja Ruotsin unio- nin tapainen. Erityisen Suomen maltion aatteen, joka ensin oli outo kaikille järke- mille suomalaisille, otti sittemmin (XIX:nnen muosisadan toisella puoliskolla) ahneesti kä- siinsä paikallinen sanomalehdistö ja tiede, ja se siirtyi pian moimakkaan kiihotuksen »vaikutuksesta sanomalehdistössä ja koulussa yksityisten haameilijain toimeiden piiristä suuren osan Suomen kansaa makaumasten ja uskon piiriin. (Jatk.) Eduskunta. Täyfi-Lstunto huhtik. 5 pnä klo 6 ip. Maltakunnanlainsäädäntöehdotuksesta keskusteltaessa Ed. Setälä (ns.) teki selkoa laki ehdotuksen sisällöstä artikla artiklalta ja huomautti niiden toteuttamisen tuot- tamista seurauksista joina olisi Suo men »valtiosäännön kumoaminen. EH- dotusta ei ole annettu perustuslain- mukaisessa järjestyksessä ja kun ei mielä täällä ole oltu tilaisuudessa mi- nisterineuivoston perusteluihin tutus- tumaan ei ole tiedettämissä millä syillä ja tamalla ministerineumosto selittää tätä perustuslakien selmistä määräyk- sistä poikkeamista. Puhuja »viittasi Haritonomin komitean ehdotukseen, jos sa puhutaan Suomen n. s. perustus- laeista ja joissa ei myönnetä niille mitään yleispätemämpää merkitystä. — Lakiehdotus ei tarkoita Suomen konstitutionin kumoamista, maan se pitää sen jo suoritettuna. Ia tällai- nen menettely ei ole lainsäätämistä, se on suoraan sanoen maltiokaappaus. Suomen kansa ei kyllä kykene oikeuk siansa puolustamaan, mutta tällaisia lakeja se ei koskaan moi tunnustaa eikä niitä omaksua. Ei ole Menäjän kansan armon eikä minkään lahjakkaan simistyskansan armon mukaista tällai- nen sortopolitiikka. Tämä asia on sellainen, jota Suomen kansaneduskun- nalla ei ainoastaan ole oikeus käsitellä, maan josta sillä myöskin on oikeus tehdä päätöksensä. Kannatti sentähden asian perustuslakimaliokuntaan lähet- tömistä. Ed. Alkio (ml.) huomautti edellisen puhujan jo esittäneen lausunnoissaan sen mitä siitä on sanottama, mutta puhui kuitenkin asiasta pitkänpuolei- s>;sti. Ed. A. Castren (ns.) huomautti lausunnossaan että kansainmälisissä ky- symyksissä jo kansojen kesken oikeuspe- riaate on yhä enemmän alkanut saada merkitystä sekä lausui toimomansa että oikeus meilläkin lnpullisesti maittaisi. Ed. Kaarne (Kr. työm.) lausui puo- lestaan asiasta muutaman sanan kris- tillisen työlväen maailmankatsomuksen pohjalla. Ed. Ingman lausui m. m. Maassamme on hämmästyksellä ky- sytty, miksi Menäjän nykyinen halli- tus tällaista tietä koettaa päästä tarkotustensa perille. On kysytty, mik set eduskunnalle anneta tilaisuuttakaan laillisessa järjestyksessä, Waltiopäiwä- järjestyksen määräämällä tamalla, har- kita ja päättää niistä määräyksistä, jotka Menäjän hallitus maltakunnan etujen kannalta katsoo tarpeelliseksi. Onhan meillä aikaisemmalta ajalta olemassa esimerkkejä siitä, että kun joku toimenpide on katsottu maltakun- nan yleisen edun kannalta mälttämät- tömäksi, eduskunnalle on annettu siitä arm. esitys, ja että eduskunta on tyy- dyttänyt näin tehtyjä maatimuksia. Sitä katsantokantaa, joka Suomen melmollisuuteen nähden ottaa huo- mioon maltakunnan edut kaiken aikaa on mallinnut ja edelleenkin muuttu- mattomana »vallitsee suomalaisessa puolueessa, ei minun tässä tilaisuu- dessa tarmitse käydä laajemmalti esit- tämään. Riittää kun tässä suhteessa miittaan puolueemme taholta annettui- hin lausuntoihin perustuslakimaliokun- nan kemäällä 1908 antamassa mäliky- symysmietinnössä Suomen oikeuden turmaamisesta, saman maliokunnan miime kesänä antamassa adressimietin- nössä, saman maliokunnan miime syk- synä antamassa mietinnössä sotilas- asian mäliaikaisesta järjestelystä sekä miimeksi äskettäin eduskunnalle anta- massamme anomusehdotuksessa nykyi- sen maltiollisen aseman johdosta. Tä- mä katsantokantamme on lyhyesti se, että kansamme ei somi pyrkiä mapaaksi siitä osallisuudesta maltakunnan puo- lustukseen, joka kohtuull-sesti mastaa Suomen moimia, eikä muistakaan wel- mollisuuksistaau maltakuntaa kohtaan, mutta että kansallamme myöskin on oikeus maatia, että sen oikeutta ei muuteta eikä rasituksia tai uusia mel- mollisuuksia sille säädetä muussa, kuin maan perustuslakien säätämässä jär jestyksessä. Nykyisen maltansa tun- nossa ei kuitenkaan Menäjän hallitus ole katsonut tarmitsemansa ottaa huo- mioon suomalaisten pyyntöjä tai eh- dotuksia, eikä liioin suomalaiselta enem pää kuin muultakaan — ei menäläi- seltäkään — taholta tehtyjä sitomasti todistettuja raskaita huomautuksia sen menettelyn laillisuutta mastaan, jota se nyt on ryhtynyt noudattvmaan. Marmaa on, että Menäjän hallitus tällä tamoin menettelemällä ei edistä maltakunnan yhteyden mahmistamista hallitsijan uskollisten alamaisten on- neksi. Nähtämästi omat puheena oleman lakiehdotuksen laatijat itsekin huoman neet, ettei heidän ehdotuksensa tarjoo takeita siitä, että Suomen tarpeita ote- taan huomioon lakeja Suomen tär- keimmissä asioissa laadittaessa menä- täisessä lainsäädäntöjärjestyksessä, kos- ka he lakiehdotusta Menäjällä seuran- neessa selityskirjelmässä omat pitäneet tarpeellisena makuuttaa, että lakiehdo- tuksen säätämä, yleisen lainsäädännön esineiden luettelo ei ole muuta kuin lainlaadintaohjelma, ja että tämä oh- jelman hymäksyminen ei suinkaan mer kitse ryhtymistä kaikkien sen yksityis kohtain toimeenpanoon: että Suomen asioita ratkaistaessa tullaan naudatta maan malttia ja maromaisuutta ja että Suomen suhteen uijotut uudistukset tarkotetaan toimeenpanemiksi main sitä myöten kuin todellista pakkoa nii hin on, ottaen mikäli mahdollista huo mioon paikalliset edut ja järjestykset, mikäli ne eimät ole ristiriidassa koko maltakunnan etujen ja oikeuksien kans- sa. Me moimme tämän johdosta ky syä: mitä takeita moimat ne, jotka ta- nä päimänä omat mallassa Menäjällä, maikka heidän aikomuksensa todella olisikin menetellä niinkuin tässä sano- taan, tarjota sitä, että se ministeri- neumosto, joka muoden perästä pitää ohjakset käsissään, se duuma ja malta kunnanneumosto, joka silloin säätää la- keja Menäjällä, omat samaa mieltä? Semmoisilla lausunnoilla, kuin yllä esitetty, ei sokaista kenenkään silmiä täällä Suomessa, toimottamasti ei myöskään Menäjällä. Sitä paitsi on myönnettämä, että lohdutus siitä, ettei puheenalaisen lain hymäksyminen mer- kitse ryhtymistä kaikkien sen yksityis- kohtain mälittömään toimeenpanoon, maikka tulisikin tapahtumaan niinkuin tässä edellytetään, on komin heikko, kun joka tapauksehsa oikeus lain- laadintaan Suomen lainsäädännön tär- reimmillä aloilla tahdotaan siirtää la- kiasäätämille laitoksille, joilla ei ole eikä moi olla tarpeellista Suomen asiain tuntemusta, ei harrastusta, sy mentyä pienen Suomen erikoisiia aloi- hin eikä edes riittämästi aikaa tehdä se maikka tahtoisimatkin, maan jotka joka tapauksessa joutumat jonkun enem män tai mähemmän näkymästi esiinty män komitean tai henkilön johdetta- miksi. Parhaassa tapauksessa tu- lisi niin ollen seuraus puheenalaisen lakiehdotuksen hymäksymisestä olemaan, että lainsäädäntötyö niillä lukuisilla ja tärkeillä aloilla, joita se käsittää, koko- naan pysähtyisi — millaiseksi mahin qoksi kansallemme, on itsestään selmä. Mutta luultamampaa nykyään näyttää oleman, että alotteiden malmistajia yleisen lainsäädännön piiriin siirre- tyillä Suomen lainsäädännön aloilla tulee ilmaantumaan, ja että duuma ja maltakunnanneumosto kylläkin saamat ottaa mastaan Suomea koskemia laki- ehdotuksia, joiden laadinnassa ei ole ollut riittämää Suomen asiain tunte- musta eikä siis kykyä jos tahtoakaan somittaa lait täällä mallitsemien tar- peiden mukaan. Lakiehdotuksen „selityskirjelmässä" torjutaan jyrkästi syytöstä, että laki- ehdotus suunnittelisi suo- malaisen kansallisuuden hämittämistä tai suomalai- sen simistyksen ahdista- mistä. Sanotaan kategoorisesti, et- tä kaikki tämäntapaiset ehdotuksen tul- kinnat omat määriä ja kieroja. On turhaa tässä kiistellä siitä mitä „suun- nitellaan"; kysymys on siitä, mikä jo- ka tapauksessa tulisi todellisuudessa olemaan seuraus lakiehdotuksen hymäk- symisestä ja täytäntöönpanosta. Ia siinä suhteessa ei moi olla mitään epäilyksiä siitä, että tämä lakiehdotus toteutettuna tietäisi mitä suurinta maa- raa juuri suomalaiselle kansallisuudelle ja suomalaiselle kulttuurille. Luulisi jokaisen ei ainoastaan ymmärtämän maan myöskin tunnustaman, että on olemassa mitä lähin yhteys jonkun maan „hallinnon sisällisen järjestyksen alkuperusteiden", kansan itsemerotus- oikeuden ja lainsäadäntöoikeuden y. m. s. mälillä toiselta puolen, toiselta puo- len taasen sen kansallisen ja simistyk- sellisen kehittymisen mälillä. On kä- sittämätöntä, että täydellä todella koe- tetaan mäittää, että hallinnon sisällisen järjestyksen alkuperusteiden siirtäminen menäläisille lainsäädäntöorgaaneille, sa- moin kuin merotuksen ja lainsäädän nön siirtäminen tuntumaksi osaksi niille ei maikuttaisi heikentämästi kansalli- suuteemme ja simistykseemme. Minun tuskin tarmitsee huomauttaa, että olot tässä tapauksessa omat aiman toisellaiset kuin siellä, missä samaan kansallisuuteen kuulumat, saman simis- tyksen saaneet ja pääasiassa samallai- sen historiallisen kehityksen läpikäyneet kansanainekset omat ryhtyneet yhteisen lainsäädännön alaisiksi. Täälläkin on kysymys siitä, niinkuin jo olen huo- mauttanut, että kansa, jonka koko ke- hitys, katsantokanta, uskonnollinen wa- kaumus, kieli, tamat omat erilaiset kuin meidän, määräisi meidän yhteis- kunnallisen elämämme kaikki mähän- kään tärkeämmät perusteet. Täytyy myöntää, että silloin kuuluu karkealta imalta puhe siitä, ettei suunnitella kansallisuutemme hämittämistä eikä si- mistyksemme ahdistamista. Ikäänkuin sitä silloin enää tarmitsisi erityisesti suunnitella! Mitä suurimmalla huo- lella on meidän tällaisten ehdotusten edessä pakko ajatella, tulematko kan sassamme mielä niin monessa suh- teessä alulla olemat pyrinnöt, jotka tarkoittamat lujaa kansallisen simistyk- sen kehittämistä ja sen lemittämistä kansamme pohjakerroksiin kärsimättä armaamattomia maurioita kestämään sitä koetusta, minkä sellainen täydelli- nen mullistus kansamme maltiollisen ja yhteiskunnallisen elämän alalla, kuin tässä suunniteltu, tuottaisi. Kat- keruus tahtoo mäkisinkin mallata mie- len, kun ajattelee, että tämä köyhä kansa, joka suurella sitkeydellä on rai- mannut tämän maan »viljelykselle ja luonut tänne jonkinlaiset elämisen ja kehittymisen mahdollisuudet, jälleen tahdotaan asettaa siihen tilaan, että ulkoapäin, sieltä missä sen elämää ei tunneta eikä moida tuntea, tullaan määräämään siitä, missä muodoissa sen elämä täällä saa kehittyä. Maikeroimisesta ei ole apua, eikä kansamme ole tottunut turmautumaan siihen komana päimänä. Perusteltua syytä sille toimolle, että ne ristiriidat, joita esillä olemassa lakiehdotuksessa tahdotaan poistaa maallemme tuhoa tuottamalla tamalla omat poistetta- missä ilman että kansamme on pakko uhrata edistymisensä ja maurastumi- sensa ulkuedellytykset, tarjoo se tosiasia, että 100 muoden kehitys on osoitta- nut, että keisarikunnan ja maamme oleelliset edut eimät ole ristiriitai- sia. Me uskomme sentähden, että Menäjän kansa, sikäli kuin se on op- pinut ja oppii tuntemaan sitä pientä kansaa, joka täällä hiljaisuudessa elää omaa elämäänsä, ei ole tuntema tar- mettä mähentää kansamme kehitysmah- dollisuuksia. Tiedämme tosin hymin, että tällä hetkellä ei ole suuria toi- meita siitä, että kansamme elinehtoja tulisi maarinotetuksi nyt puheena ole maa asiaa ratkaistaessa. Mutta sel- laiset lait, joilla ei ole perustusta olemissa oloissa, kansojen todellisissa tarpeissa, eimät jää kaumaa »voimaan. Se käsitys, mikä nyt keinotekoisesti on luotu osassa Menäjän yleisöä, että nimittäin sellaiset toimenpiteet kuin nyt ehdotetut omat mälttämättömät Menä jän oikeuksien ja Menäjän elämälle tärkeitten etujen turmaamiseksi Suo- messa, on toimottamasti pian häipy- mä. Kuitenkin edellyttää tällainen makaumus kahta asiaa. Toinen on se, ettei kansamme minkäänlaisten ajat- tekemättömien tekojen kautta anna pie- nintäkään aihetta siihen luuloon, ettei Suomi ole täysin luotettama ja lo jaalinen maltakunnan osa. Toinen, yhtä tärkeä, on se, että me aina ja joka tilaisuudessa osoitamme olemam- me malmin, kansamme moimien mu- kaan, tnydyttämään mitä meiltä mal- takunnan edun takia kohtuudella moi- daan maatia, kunhan meille suodaan tilaisuus neumotella ja päättää siitä oikeusjärjestyksemme määräämällä ta- ivalla. Jos ja niin kauman kuin py- symme tällä kannalla, ei, »vakaumuk seni mukaan, moida Menäjällä pysy- mästi ylläpitää mielipidettä, joka maa- tii niiden oikeuksien hämittämistä, joita kansamme tähän asti on nauttinut. Päinmastoin on yleinen käsitys Me- näjälläkin siinä tapauksessa ennemmin tai myöhemmin uudestaan huomaama Suomen hymäntekijän, keisari Aleksan- teri Ilsen osanneen täydelleen oikeaan, kun hän arm. manifestissaan 21 piltä helmikuuta 1816 lausui mitä juhlalli- semmasti mahmistaneensa maamme maltiomuodon ja lait sekä asettaneensa tänne synnynnäisistä suomalaisista kokoonpannun hallituksen, hallituskan- seljin, „ollen makuutettuna", niinkuin hänen ylemät sanansa kuulumat, „että sitä maltiomuotoa ja niitä lakeja, jotka. Suomen kansan tapoihin, simis- tykseen ja henkeen somitettuina, am- moisista ajoista omat perustaneet sen yhteiskunnallisen mapauden ja laitokset, ei moida, saattamalta niitä häiriöön, mähentää eikä muuttaa." Ed. Wrede (ruots.) teki selkoa kä- siteltämänä olemasta ehdotuksesta, jota ei sanonut moimansa lakiehdotukseksi nimittää, todellisesta sisällöstä. Sen alkuunpanijat eimät mannaankaan ole käsittäneet mitä tämä ehdotus on tuo- ma Suomelle ja Menäjälle, sillä se on tuoma mukanaan koko Suomen maltiosäännön tuhoamisen. Huomautti kun hallitsijasanoja ja makuutuksia pi- detään tyhjän armoisina, min mikä merkitys on annettama jonkun minis- terin sanoille. — Jokainen simistys- kansa on melmollinen pitämään kiinni oikeuksistaan ja Suomen kansa ei kos- kaan moi tunnustaa tätä ehdotusta laiksi. Kansamme saattaa näin ollen menettää paljon, mutta enemmän se menettää luopumalla oikeudestaan, sil- lä ken siitä luopuu, luopuu kaikestaan. — Hallitsijan sanaa on tähän asti meillä pidetty pyhänä ja peruuttamat- tomana, mutta tästedes ei enää ole niin olema. Kun hallitsija yhtenä päimänä peruuttaa sen mitä aikaisem- min on sanallaan mahmistanut, niin se on hänelle alentamaa; mitä sitte onkaan tällainen ehdotus. Kuitenkin kansa, jolla on Suomen kansan simis- tystaso, moi pysyä pystyssä eikä sor- tua ulkonaisen mallan pakon alle, ellei se ole sisällisesti turmeltunut. Ed. Hultin (ns.) lausui että Suo- men naiset eimät täytä heille suotua asemaa eikä melmollisuuttaan, elleimät myöskin pane mastalausettaan tällaisia maamme sortoyrityksiä mastaan. Ed. Schybergson (ruots.) yh- tyen ed. Mäkelinin lausuntoon, että kukaan kunnioitetussa asemassa olema Suomen mies ei marmaankaan tulisi ottamaan mastaan edustajapaikkaa duumassa, lausui että Menäjälläkin kansan mielipide marmaan kääntyy suopeaksi maallemme, kun laittomia säädöksiä aletaan panna käytäntöön. Oudosteli, että niin epäkypsä ehdotus kuin kyseessä olema oli saatu synty- mään, ja marsinkin kun lakimiehet omat sen laatineet. Toimoi että We- näjän pääministeri paremmin olisi malinnut apulaisensa. Kun mielä ed. Kallio (ml.) oli käyt- tänyt puheenmuoroa, päättyi keskuste- lu klo 10,50 illalla ja asia meni pe- rustuslakimaliokuntaan. Kertomus Suomen posti- säästöpankin tilasta ja hoidosta m. 1908 pantiin pöydälle ensi perjan tain istuntoon ja samaten talousma- liokunnan mietintö tuulaakimak- sun laskemisen perusteista,mal- tiomarainmaliokunnan mietintö A n- tellin testamenttaamia ko- koelmiä ja rahamaroja hoitamaan ase- tetun maltuuskunnan m. 1907, 1908 ja 1909 antaman kertomuksen johdos- ta sekä pankkimaliokunnan mietintö Längmanin testamenttirahastojen hoi- dosta ja niistä kertyneiden korkomaro- jen käyttämisestä. Istunta päättyi klo 10,50 illalla. Täys istunto huhtik. 8 p. klo 6 ip. Puhetta johti puhemies Sminhuf- mud. Ed. Aug. Hjelt sai sairauden takia lääkärintodistuksen nojalla mapautusta istunnoista 4 miikon ajaksi ja ed. Anneberg täksi ja ensi »viikoksi. Ed. Boman mapautettiin suuren maliokunnan jäsenyydestä, koska hän on myös perustuslaki- ja mirkamies- asiainmaliokunnan jäsen. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin ta- lousmaliokunnan mietintö numero 1, joka sisältää ehdotuksen asetukseksi tuulaakimaksun laskemisen verusteista. Keskustelutta hymäksyttiin asetus- ehdotus ja asia meni suureen malio- kuntaan. Mietintöön liitetyt anomus- ponnet tulemat käsiceltämiksi masta kolmannen lukemisen yhteydessä. Asetus kuuluu: Tuulaakimaksun laskemisen perus- teeksi on niinkuin tähänkin asti mah- mistettama määräprosentti tuulaaki- maksunalaisten tamaram tullimaksusta. Lähemmät määräykset asiasta omat annsttamat hallinnollisessa järjestyk sessä. Tämä asetus on moimassa 1911 muoden tammikuun 1 päimästä 1913 muoden loppuun asti. Ainoaan käsittelyyn esitettiin mal- tiomarainmaliokunnan mietintö numero 1 Antellin kokoelmia hoitamaan asete- tun maltuuskunnan kertomuksen joh- dosta muosiua 1907—08—09. Mietintö hmväksyttiin keskustelutta, paitsi, että senaattori Mechelin ilmotti taiteilija Maria Wiikin maininneen toimomuksenaan, ettei häntä enää ma- littaisi maltuusktmtaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pankki- malinkunnan mietintö numero 1 Läng- manin testamenttirahastojen hoidosta ja niistä kertyneiden korkomarojen täyttämisestä. Ed. Paasikimi kosketteli maliokun- nan puheenjohtajana eräitä mietinnön kohtia mainiten, ettei »vähemmistö »va liokunnassa ollut mietintöön tyyty- mäinen. maikka ei ollut »vastalausetta liittänyt. Ed. Renmall ei ollut tyytymäinen mietinnön ehdottamaan marain jake- luun. Suomen kansaneduskunnan hal- tuun uskottujen »varojen käyttäminen puoluetarkoituksiin, kuten mietinnössä on ehdoteltu työmäenarkistoille, näyt- tää oleman tunnollinen alku. Pahek sui sitä, ettei »vähemmistö ollut liittä- nyt »vastalausetta. Ed. Alkio mastusti mietintöä ehdot- taen poistettamaksi työmäenarkistoille ehdotetun 3,000 mk.. Ruotsalaisen Kirjallisuuden Seuralle ehdotetun 3,000 mk. supistettamaksi 1,200 markaksi. Suomalaisen kansakoulun ystämille an- nettamaksi 2,000 mk. ja Raittiuden Astämille Kylmäjän kannattamiseksi 2,000 mk. Ed. Kallio kannatti ed. Alkiota. Hyutoäänestyksellä hymäksyttiin inie- tintö tässä kohden ja loppuosa keskus- telutta. Kertomus Suomen postisäästöpan- kin tilasta ja hoidosta m. 1908 lähe tettiin pankkimaliokuntaan. Maltiomarainmaliokunnan ehdotus kirjelmäksi K. Majesteetille armollisen esityksen antamisen jouduttamisesta, koskema marojen hankkimista niihin tarpeisiin, joihin maltion mäkinaiset tulot eimät riitä, hymäksyttiin. Pöydälle ensi tiistain istuntoon päätettiin panna »naatalousmaliokun- nan mietintö numero 1 torpan, lam- puotitilan ja mäkitupa-alueen »vuok rasta maaliskuun 12 päimänä 1909 annetun armollisen asetuksen 32 ja 34 pykälien muuttamista koskeman eous- kuntaesityksen johdosta sekä puhemies- neumoston ehdotus työsuunnitelmaksi täysi istuntoja ja maliokunUa »varten. Istunto päättyi klo 7,6 illalla. Seuraama iZtunto on ensi tiistaina klo 6 illalla. ' Valiokunnat. Maatalousmaliokunta on ensimäi- sessä lukemisessa päättänyt 8 äänellä 7 mastaan ehdottaa hyljättämäksi ed. Huttusen tekemän anomusehdotuksen arm. esityksen antamisesta laiksi uutis- »viljelyksen edistämisestä miljelyspakko- periaatteen mukaan. Sama maliokunta on päättänyt 8 äänellä 7 mastaan asettaa ed. Jonas Castrenin y. m. eduskuntaesityksen kä- sittelynsä pohjaksi tilattoinan mäestön maanhankintakysymyksessä. Sosialisti- edustajat äänestimät mainittua edus- kuntaesitystä hylättämäksi. Asia lykät- tiin jaostoon, jobon tulimat edustajat Ojanen, Saalasti, Seppä-Murto ja von Troil. Sosialistit kieltäytyimät rupeamasta jaoston jäseniksi. Työmäenasiainmaliokunta on kol- mannessa lukemisessa käsitellyt ano- musehdotukset työkymyttömyys- ja manhuuslvakuutuksen järjestämisestä srkä malmistanut asiasta eduskunnalle annettaman mietintönsä. Mietintöön omat sosialidemokraatti- set maliokunnan jäsenet liittäneet mas- talauseen. Lakimaliokunta on lähettänyt edus- kuntaesityksen ulosottolain ja sen moi- maanpanoasetuksen eräiden pykälien muuttamisesta jaostoon, johon kuulu- »vat edustajat Nybergh, Rautapää, Kotonen, Koskinen ja Ä. Castren. Maliokunta on ryhtynyt käsittele- mään ed. Riihelän y. m. anomuseh- dotusta maltiomaraston saattamisesta mastuunalaiseksi yksityisiä kohtaan mir- kamiesten mirheellisen menettelyn heille tuottamasta mahingosta. Talousmaliokunta on ensi lukeini- sessa käsitellyt eduskuntaesityksen. joka sisältää ehdotuksen laiksi toimenpi- teistä metsänhämittämisen ehköiseini- seksi. Maltiomaliokunta on päättänyt eh- dottaa eduskunnan puhemiehen palk- kion pidettämäksi ennallaan 2,500 mk:na kuukaudessa. Vleisiä uuti8ia. — Ehdotus laiksi työnantajan »vastuunalaisuudesta työntekijää kohtaatvasta runmiintvammasta on, sosialidemokraattisen ryhmän edus- kuntaesityksenä, ollut näinä päiminä työlväenasiain maliokunnassa yleiskes- kustelun alaisena. Maliokunta päätti tiistaina 8:lla äänellä 7 mastaan, ettei asiasta nyt olisi tehtämä eduskunta- esitystä, maan anomus, jossa annet- täisiin seikkaperäinen lausunto komitean laatimasta lakiehdotuksesta. — Suomen afiat ministerinen wostossa. Pietarista saapuneen tie- don mukaan on Menäjän ministeri- neumosto tarkastanut seuraamat Suo- knea koskemat asiat, eikä ole tehnyt niiden suhteen mitään mastamäitteitä: että muosiksi 1910, 1911 ja 1912 myönnettäisiin muosittain 2,400 mar kan lisämääräraha, josta »nyönnettäi- siin pieniä raha-amustuksia Miipurin ja Kuopion läänien oikeauskoiseen kirk- kokuntaan kuulumien lastenkoulujen opettajille ja opettajattarille; ehdotuksen armolliseksi esitykseksi Suo men maltiopäimille mäliaikaisesta lei mamerosta m. 1911: Petäjärmen ja Mehmaisen tilojen jakamisen pieniksi itsenäisiksi tiloiksi ja palstoiksi tilattomalle mäestölle myö- tämätsi ja annettamaksi; Suomen senaatin kertomuksen maan oikeusistuimissa m. 1908 käsitellyistä simili- ja rikosasioista; kaikkeinkorkeimtnan luman Suomen senaatille malmistaa alamainen ehdo tus seuraamista armollisista esityksistä: a) elinkeinonharjoittamisesta, b) elin keinonharjoittajien edustajista, teolli suusyritysten sisäisen järjestyksen sään- nöistä, c) muutamista alaikäisten työ- moiinain teollisuuden palmeluksessa kos- kemista säännöksistä: kormauksen myöntämisestä muuta mille Mehkmahden pitäjän maanomis- tajille siitä mahingosta, mitä he omat Haminan lähellä olemalla ampuma radalla tapahtuneen a»nm»tnnan kautta kärsineet; kysymyksen armollisimman selytyksen saamisesta siitä, että kaikkeinkorkeim- mat asetukset »v:lta 1906 ja 1!>0!> »vä liaikaisesta ampuma -aseidkn tuontikiel- losta eimät koske niitä ampuma aseita ja tarpeita, joita keisarikunnasta tuo- daan inaassa sijaitsemia sotajoukkoja marten. — Mcritulliraja. Senaatille on saapunut Suomen asetuskokoelmassa Maistamaksi »valtakunnanduuman ja maltakunnanneumoston hymäksymä määräys meritullirajan ulottamisesta 12 meripeninkulman päähän lähimmäs- tä rannasta. — Kruununtilain tvuokrmvil jelijäin aseman turwaaminen. Senaatissa esiteltiin torstaina kenraali- kumernöörin kirje koskema lausunnon antamista eduskunnan anomuksen joh- dosta eräänlaisten kruununtiloille otet tujen muokramiljelijäin aseman tur»voa- miseksi. Senaatti päätti maatia kumer- nöörien lausuntoa. — Suomen ja Menäjän wäli- sen rajan awaaminen. Mara maanmittari I. H. Luoma Oulusta on määrätty Suomen vuolesta toimit- tamaan Menäjän ja Suomen mölisen rajan omaamisen. Toimitus alkaa ke säkuun 21 pnä, jolloin asianomaiset kokoontumat Simolan suolle Arkange lin ja Aunuksen läänien rajulle. Täältä kulkee raja Paatsjokeen ?!orjan rajalle. Matka on 75 peninkulmaa. Kuten tunnettu amataan raja joka kymmenes muosi. — Lisätty rantatiehallitus. Rau- tatiehallitus on kutsunut rauiatiehalli- tuksen neuivotteleirat jäsenet istuntoon t. k. 10 päimänä, jolloin käsitellään m. m. kysymystä toimenpiteistä moi- donkuljetuksen järjestämiseksi maltion- rautateillä. — Pnrjehdusseurain liput. Menäjäii merirninisteriön purjehdus- seurain lippuja koskemista määraytsistä tärkein on, että kaikkien muiden pursiklubien ja purjehdusseurain lannoille nykyisten perälippujen sijalle mahmisteraan saman malliset liput kuin Reuman pursiklubin perälippu, niin että sen yläkenttään si joitetaan »venäläinen kansallislippu ja sen al!e alakenttään sen kaupu ??qin taj läänin maakuna, jossa asianoinainen pursiklubi tai seura toimii tai aiotaan alottaa. Ainoastaan Pietarin ja hieman tei- sarilliset purjehdusseurat saamat pitää entiset perälippunsa. — Santarmien »vaurioiden korivaukset. Korkei»n»nasta paikasta hiljan tulleen määräyksen mukaan päätti senaatti torstaina käskeä maltiokontto- rin suorittamaan kenraalikuivernöörin kanslialle 14,928 mk. 25 p. santar mien »vahinkojen kormaukseksi suurlak- koajalta. — Kruununpuistot. Senaatti on suostunut metsähallituksen esityk- seen, että eräät Haapameden pitäjässä sijaitsemat autiotilat julistettaisiin kruu- nunpuistoksi. — Metsänhoitajain wirkatalot. Senaatti on myöntänyt kaikkiaan 39,615 mk. yhteisen mirkatalon raken- tamista marten kahdelle, Nlisimon— Ranuan piirien metsänhoitajille. — Vuokralautakunnat. Eri näiset Karun gin kuntalaiset o»vat se naatilta anoneet, että muokralautakunta asetettaisiin sanottuun kuntaan. — Kaupunkien asemakaawat. Raahen kaupungin maltuusmiehet omat anoneet senaatin mahmistusta kaupun- kinsa asemakaaman laajennusehdotuk- selle. — Koulujen lukusuunnitelmat. Senaatti on mahmistanut lukusuunni- telmat m. »n. Oulun suomalaiselle yh- teiskoululle ja Oulun suomalaiselle jatko-opistolle. — Muutoksien tekeminen woi maSsa-okewaau kirkkolakiin. Se- naatti on päättänyt esittää että kirkol- liskokouksen hniväksymät ja eduskunnan päättämät »nuutokset »voimassa oU- maan kirkkolakiin mahmistettaisiin. — Kysymyksessä olemat muutokset koske mat Suomen emankelislutherilaiselle kirkolle jouluk. o p. 1869 annetun kirkkolain 59, 73, 82—84 ja 418 py käliä, jotapaitsi mainitun lain 88 py- kälä tulisi kumotuksi. — „Ci ole aloteoikeutta". Se- naatin molempien osastojen täysistnn- nossa torstaina esitettiin kenraalikumer- nöörin kirje, jossa kenraalikumernööri palauttaa senaatin alain, alistuksen ynnä ehdotuksen arm. esitykseksi edus- kunnalle omantunnon mapaudesla ja ja tähän kuulumista »nuista lakiehdo- luksista, koska senaatilla ei ole alote- oikeutta. Tämän johdosta päätti senaatti teh- dä alamaisen anomuksen, saada esittää eduskunnalle annettamaksi arm. asetus uskonnonmapaudesta ja tähän kuulu- mistä asioista. — Ednsknnnan kirjastonhoitaja on tullihallitukselta anonut että edus- kunnalle ulkomailta tulemat kirjaläb:- tykset luomulettaisiin lullista ilman säädettyä luetteloa lähetykseen kuulu mista kirjoista. Anomus aiheutui siitä, että Helsingin tullikamari on kieltäytn- nyt luomutlamasta muuatta tuollaista lähetystä, josta ei oltu luetteloa jä- tetty. .Kenraalikumernööri on ehdut- tanut, että tuo yllämainittu lähetys sinänsä luomulettaisiin, lausumatta kili- tenkaan mitään itse anomuksesta. — Transformaattori-telefooni johdot. Seu johdosta, että joissain paikoin maata on alettu käyttää trans- formaattoreja telefooiiilinjoilla kaksois- puhelujen aikaan saa»niseksi, on ken raalilumernööri senaatin kulkulaitos- toimituskunnalta tiedustellut, onko asianomaisilla telesoonilinjain omista- jilla heille »nyönnetyn konsessionin pe- rusteella oikeutta tällaisia parannuksia lumatta toimeenpanna. — Pnntawaran »vienti »vapaa na sahausmaksnsta ja wientitul- liSta. Syystä, että ehdotus asetut- seksi, koskema sahausmaksun ja ivienti- tullin kantamista puutamaroisla mae .s- ta mietäessä, samalla tapaa kuten lu- kemattomat »nuutkin puhlaasti suoma laiset asiat, on jätetty Menäjän mi- nisterineuivoston hymäksymisestä riip-