liistsins tioinälluun 2K p:n! 8^KUki7^ :o 82 — 1310 ^«hti katsoi erinomaisen tärkeäksi suo «alaiselle simiStykselle, sillä oli luon nollista, että Varsinainen suomalai nen simistystyö, ei olisi Voinut alkaa eikä menestyä ilman heitä, koskapa suomenkielistä sinnSlystä ei ennen ollut eikä myöskään simistystyö» te kijöitä, jotka suomalaiseen maaperään olisimat simistyksen siemenet kylmä neet. Näitä seikkoja koskemia Uuden Suomettaren sanoja on herra Leino hämmästyttämän epärehellisesti käsi tellyt. Hän on niiden perusteella saanut aiheen syyttää Uuden Suo mettaren mäittäneen suomalaisen maaperän niin tyhjäksi, ettei siitä mi tään luodz, että lehti ei usko mitään hymää lähtemän auran kurjesta, maan että hymä tulee meidän ruot sinmielisiltämme. Hän sanoo Uuden Suomettaren ylistämän herraskult tuuria suomalaisen kansankulttuurin kustannuksella, että lehti ei luota sen suomalaisen kansankulttuurin omaan moimaan, joka täällä joka taholla nousee, että lehden innostuksen esi neenä on marha ruotstnmielistemme sivistys, että lehti pitää Elias Lönn rotin ja Aleksis Kimen armottomina nousukassieluina, että lehti tahtoisi meidän sokeasti katsomaan suurmie hiimme ja itse muuttumaan suolapat saikst y. m. y. m. tuommoista. Ken nyt edeS simumennen on sil männyt, mitä Uusi Suometar näistö asioista kirjotti puheena oleman mäit telyn aikana, huomaa heti, kuinkc epärehellisesti herra Leino on tulkin nut Uuden Suomettaren mielipiteitä Jokainen silloin myös myöntää, että paikkansa pitää se, mitä tämän kir jotuksen alussa herra Leinon mäille lytamasta lausuin. Satakunnan Sanomat näki myös hymäksi tähän Väittelyyn puuttua. Tämä ei kumminkaan ole tapahtu nut lehdelle eduksi. Useat kerrat s? asian otti puheeksi, mutta siitä huoli matta saattoi aiman helposti hamat- ta, että sen kirjottajat eimät olleet Viitsineet edes osapuilleen tutustua itse mäittelyyn. Kerta kerran peräS tä lainasimat he kirjotuksiinsa yllä esitetynlaiset herra Leinon Uuden Suomettaren kirjotuksia koskema Vääristelyt. Tästä woi jokainen tulla Vakuutetuksi Vertaamalla herra Leinon sanoja siihen, mitä Satakun nan Sanomat eri kerroilla Uuden Suomettaren ja suomenmielisten kan nasta kansallisuuskysymyksessämme lausui. Tähän Vertaamiseen kehotan luki jotta, jotta kukin saattaisi hamaita, minkä arvoinen on Satakunnan Sa nomain tekemä syytös Satakunnan muka pintapuolisesta tämän kysymyk sen käsittelemisestä. Tämä »vertaa minen on niinikään osottama, minkä laista se Satakunnan Sanomain oma perinpohjaisuus on sellaisiinkin asioi hin nähden, joista se monessa nume rossa peräkkäin ääntä pitää. Sitä mielenkiintoisempaa on päästä selmille lehden maimaisesta esiintymi sestä tässä asiassa, koska lehti muu ten yhtenään on malmis suomenmic lisiä ja Satakuntaa milloin mistäkin, ja tamalliseSti aiman aiheettomasti, sättimään. H. P- I«j». hra E. M.UM- den, seulomssa suma kallsallismielisikil silmille. Sat-ikunr .aa miime tiistaisessa nu merossa se tällä kertaa tapahtu» Olette koi lukeneet hänen kyhäyksensä — ..Harhaiskuja". Siinä hän pyr kii metämään Suomi-yhtiön jchtoa nuden tunnettujen kansallismielisten nimien suojaan, jotka mielä wäh e m mistönä sen hallinnossa omat maan näkemässä sitä häikäilemätöntä menettelyä, jota suomalais-kansallisia tarkoitusperiä heikentämä ruotsalais nuorsuomalainen enemmistö yhtiön toiminnassa harjoittaa ja joita tosi asioita tunnettu nimimerkki R. G. jonkun määrän tässä hiljattain „S? takunnassa" päimän maloon meli. Tämän johdosta lyö hra Mallden Suomi-yhtiön yhtenä ruotsalais-nu^r suomalaisena johtajana rintoihinsa ja sanoo: herranen aika! kansallismieli sillä on edustajia yhtiökokouksessa 23, nuorsuomalais-ruotsikoilla 28 -s- 2 ja sosialisteilla 2 eli siis, kun miimemai> nitutkin erityisellä suosittelulla saa daan kannattamaan ruotsalais-nuor- suomalaisia — näillä on yhtiökokouk- sessa käyttämänä 32 ääntä, kansal- lismielisten 28 Vastaan. Herranen aika! sanoo hra toimitusjohtaja Mall den — eiköstä asiat siis oli juuri, niinkuin nuden olla pitää, hymät kan sallismieliset! Valtuuskunnassa ja johtokunnassa on suhde tietysti sama. Ja toiminta ja suunta yhtiön teoissa ja tarkoituksissa sen mukainen, mikä tällä hallintokoneistolla aikaan saa daan. Ja sillä saadaan aikaan kan sallista, suomalaista tarkoitusperää hsikentämää siinä määrässä, minkä m. m. mainittu nimim. R. G.n kir joitus osittain esiintoi. Miksi sitten Valitellaan kansallis- mielisellä taholla Vielä, kun yhtiön johdossa kaikki on niinkuin tulee olla, ihmettelee hra W., ripotellessaan ulko kultaisuudella, ydinkohtia ja asioita simuuttamalla, rauhoittamaa hyman- tahtoisuutta ja tarkoitusperiä häm- mentämää kansallismielisille. Tämä kaikki on kansallismielisten kannalta surkuteltavia, mutta Valitte lulla sitä ei kyllä enää muuksi saada. Kansallismieliset omat kyllä aikoinaan nostaneet ja maalin eet Suomi-yhtiötä nykyiseen suuruuteensa. Se tapahtui silloin kuin muilla ei juuri ollut hy mää sanaa yhtiöstä ja sen toimin nasta sanottama. Mutta kansallis mieliset omat sitten hymännahkaisuu- deSsaan myös päästäneet asiansa Vastustajain käsiin. Ja nämät omat tehneet puhdasta jälkeä, erittäinkin, mitä yhtiön luottamustoimiin tulee. Ensi työkseen he työnsimät maltuus- kunnan manhan puheenjohtajan ja yhtiön perustajan, tunnetun kansallis mielisen E. G. Palmeni» pois pu heenjohtajan paikalta. Hänen sijaansa asetettiin mastakkaisen katsantokannan mies, hra E. Hjelt. Jatkona seurasi saman hengen miesten, hrojen Lamo niuksen ja Malldenin toimituSjohta- jiksi Valitseminen. Ja nämät nime jc», muiden samallaisten kanssa enim MlstönS, takaamat sen, ettei kansallis mielisten katsantokantaa enää tarmitse Suomi-yhtiön johdossa määräämässä merkityksessä korkealle asettaa, niin kuin tarkoitus yhtiön perustajilla al- kuaan oli. Ja tästä suunnan muutoksesta al kain on Suomi-yhtiö myös päässy ja otettu ruotsalaisuutta edustamiin helmoihin. Ruotsalais-nuorsuomalai> set sanomalehdet omat nyt mairitte lemasti Suomi-yhtiön hartaita yStä miä! Olikos mielä 10 Vuotta takai sin niin laita? Ei. Mutta Suomi- yhtiö noudatti silloin puhtaasti kansal lista suomalaista tarkoitusperiä raha< ja liike-asioissaan yleensä. Tämmöistä menoa ei nyt enöä moida kansallismielisellä taholla pi temmälle laisella. Mielestämme on jo enemmän kuin tarpeeksi tässäkin asiassa nahjusteltu ja M ijankaik kista hymännahkaisuutta osoitettu Mieläkö edelleen uskottelemme itsel lemme ja mieläkö saatamme uskotte luja kaurvemmin hyväksyä? Emme! Hyytämä halla on monasti kylmö mailtamme ennenkin kylmön Vienyt ja sadon toimeet turhiksi tehnyt, mutta uudella toimolla on taas kylmöön ryhdytty. Niin ajattelemat nytkin suomenmieliset. He eimät malittele enempää toimeittensa raukeamista Suomi-yhtiönkään suhteen. He jättä mät Suomi-yhtiönkin, synnyttämänsä, maalimansa, ja mieheksi kaSmatta mansa mesan kotimaisena ihmeenä herrojen Hjeltin, Lamoniusten, Wall deaien y. m. samallaisten kansanko kantaa edustamain käsiin ja kerään tymät taas uudelleen, uudella kansalli- sen sadon toimolla äsken perustaman sa henkim. yhtiönsä Salaman ympärille sitä tukemaan ja sen me nestystä maalimaan. Ja niin tav peellista kuin kansallismielisten kan- natus Suomi-yhtiön toimeeaxanemille johtajille olisikin, niin ivastenmielistä on heidän asiain nykyisillä ollessa sitä Suomi-yhtiön ruotsalais-nuorsuo malaiselle johdolle enempää kantaa Suomalaiskansallisien maatimustm ja tarkoitusperäin lopullinen määrä alkaa kansallismielisten silmissä sel menemistään selmetä, huolimatta siitä suunnasta, jota ruotsalais-nuorsuoma. laiset hymin omelasti seuloa koetta- mai. Ja semmoista omat m. m. hra Malldeain — ..Harhaiskujakin". Tosiasiana on ja pysyy, enemmästä puhumattakaan, että Suomi-yhtiön johto on nykyään enemmistö II tään epökansallis?", suomalaisuuden asiaa, sen tarkoitusperiä mieroman ja sitä heikentämän katsantokannan mää rättäwissä siinä määrässä, että mui hin riittää taloudellista tukea kyllä, mutta kansallismielisten pyrkimyksille sitä ei ulotu. Hra toinen toimitus johtaja Mallden sen itse todistaa — »Harhaiskuissaankin" — ja julkeekin jauri kansallismielisten edessä ja hei dän äänenkannattajassaan makuuttaa että esim. sosialistit kyllä saamat lainoja puolueensa tarkoituksiin, mutta kansallismielisten kansallisiin simistys- tarkoituksiin ei Suomi-yhtiön johta jäin mielestä somi yhtiön maroja lai> nata, maikka suomenmieliset hankki, mat yhtä lujat »vakuudet ja takaukset kuin koskaan sosialistit. Missä omat edes ne ..liikeperiaatteet"! Kansallismielisille kääntämät Suo mi-yhtiön nykyiset johtajat yrmeästi selkänsä pannen liikeperiaatteensakin penkin alle ja »vastaamat: — mai teille! Te saatte tulla toimeen ja »järjestää lainanne muulla tamoin" miten haluatte, mutta hymäin liike periaatteiden Vaatimista Vakuuksis tanne ja takuistanne huolimatta Suo mi-yhtiö ei ole enää teitä Varten. Karmasta kuulla, eikö niin? Mutta totto! Hra Mallden! Eikös sentään Suo mi-yhtiö ole kansallismielisten Voi milla ja heidän kokoomilla Varoillaan alkuaan nostettu? Mitä omat Teidän >enkiheimolaisenne sille silloin olleet, kun se heikko oli ja hoimaatarmitsi?! Nyt omat teillä ohjat käsissä ja te moitte simuillenne katsoen maan ilk kua. Se on myös karmasta. Mutta otta! — Ja tosiasiana pysyy sekin, että Suomi-yhtiö edelleen cn aiman !iinteässä ja mälittömässä yhteydessä uomalaisuuden kantaa mastustamain riiotsinmieiiSten pankkien ja rahalai- osten kanssa, mutta esim. Kansallis pankin kanssa sen täytyy olla niin »aljon ja semmoisessa Välillisessä te kemisessä ja yhteydessä, joka nyt luon nollisista syistä eli asiain itsensä joh tamain kulun tähden ei ole Suomi yhtiön johtajain eStettSmissä. Senkin hra Mallden samaisessa »Harha, iskuissaan" itse todeksi osoittaa, selit täessään Suomi-yhtiön suhdetta Kan- sallispankkiin. En tahdo enempää lukijata waiwata hra toisen johtajan E. W. Malldenin sumun seulomisella kansallismielisten silmille hänen »Har ha-iskuja" kyhäyksessään. Antakaa jo nyt hrat Suomi-yhtiön nykyiset johtajat ja muut samanhen kiset maltaa pitämät johtomiehet kan sallismielisten itse täst'ede8 rauhassa hoidella asiansa wasta perustamasi saan uudessa Salama-yhtiössään, ku ten muissakin yrityksissään j. n. e Vetämättä tekojenne peitteeksi niitä Vähemmistössä olemia kansallismieli siä taikka koettamatta toimissanne heidän selkänsä taakse piiloutua tilin tekojen aikoina, jommoisena «Harha iskuja" kirjoituksenne teillä on ollut Mielestämme omat he jo Teitä ja hengenheimolaistanne tarpeeksi taaS tällä kertaa nostaneet ja saaneet siitä karhun palmeluksta asialleen ja sen tarkoitusperille. Kansallismielinen. MjZ mtim Keisariwieraik«. Pietari, hein 'k. 24 p:nä. Hs m'.ministeri sähköttää, että sunnun taina pidettiin..Standartilla" juma lanpalmelus, johon H. M. korkeine lapsineen sekä joukko muita henkilöitä ottimat osaa. Juma'anpalweluksen jälkeen syötiin aamiainen. - Esittelijä» laus»»to ke» raalik«wer»SSri» ap»laise» »i «ittämisestä. Kuten jo miime n:roSsa mainittiin esitettiin perjantai, na senaatissa maltioneumos Lipskin ni mittäminen kenraalikumernöörin apu laiseksi. Asiaa esiteltäessä lausui m. t kanslisti Max Dittmar, että perus tuslainsäädösten ja armollisen mani. festin mukaan maaliskuun 17 päi mältä 1826 kuuluu Suomen ministe rimaltiosihteerille ilmoittaa kenraaliku mernöörille ja senaatille tiedoksi ne Keisarillisen Majesteetin päätökset ja määräykset, jotka koSk-mat Suomen suuriruhtinaanmaata. Tämän nojalla ja kun kenraalikumernöörin apulaisen, joka moimassa olemain asetusten mu kaan on suomalainen mirkamies, ni mittäminen epäilemättä kuluu Majest suomalaisiin hallitustoimiin, katsoi esittelijä, että senaatin pitäisi alamai sessa alistuksessa kiinnittää H. Ma. jesteettinsa huomio siihen poikkeukseen moimassaolemaSta järjestyksestä, mikä mainitussa suhteessa on tapahtunut, sekä samalla pyytää, että H. Majes teettinsa sumaitsisi julkaisemalla ar mallisen, amoimen kirjeen todelliselle maltioneumos Lipskille, ilmoittaa ken raalikumernöörin apulaisen nimiltä- misestä moimassa oleman asetuksen mukaisesti ministerimaltiosihteerin kautta kenraalikumernöörille ja senaa. tille. Senaatti päätti kuitenkin, ettei mai» nitunlaista alistusta tehdä. W. t. prokuraattori ei ollut läsnä asiaa esiteltäessä. Hän moi kuitenkin mielä myöhemmin antaa lausuntonsa pöytäkirjoihin. — Matkarahoja kausakou l»»opettajille. Senaatti on käyt- tömaroistaan myöntänyt 700 mk määrärahan matkarahoiksi Mustia- lassa ensi elokuun 8—13 p:inä pidet- tärviin maataloudellisiin lomakurSsei- h'n aikomille kansakoulunopettajille. — Rautatietvirkailijoide» pal«el»sohjesää»»St. Kenraali kumernööri on aikasemmin lähettä mänsä kirjelmän lisäykseksi lähettänyt senaatille kirjelmän, missä pyytää se naattia ryhtymään toimenpiteisiin, jotta rautatiemirkailijoille laadittaisiin sellaiset palmelusohjesäännöt, jotka te. kemät Sockenbackan aseman lähellä sattuneen rautatieonnettomuuden ta paiset onnettomuudet »vastaisuudessa mahdottomiksi. „Alvi8waltakunnalliset vtlut ^ ^ Rusia lmkuja- „Pet. Gasela" kertoo: Menäjän poSti- ja lennätinlaitoksen ylihallitus on nostanut kysymyksen Suomen postihallituksen mirkamieslen moi- maösaoleman laillisen edeSmaStuun alaisuuden muuttamisesta siten, että >eidän tekemiänsä Virkarikoksia ei utkittaisi Suomen oikeuslaitoksissa, maan Pietarin tuomiopiirin säädös- en mukaan. — B^i»e« raitti»skoko»S ja papiSto. Tällä Viikolla pidettämän raittiuskokouksen johdosta kehottamat Raittiuden Istämät papistoa ja eri- oiseSti pääkaupungin papistoa sun nuntaina heinäk. 31 p:nä muistamaan umalanpalmeluksissa raittius- ja kiel- olakiasioita. Hartaasti toimotun ieltolain miipyminen ja juomutuS- uomaliikkeen uudet moitot, huomau- etaan kehotuksessa, owat miimeisim- pinä aikoina siinä määrin lisänneet uopottelua ja siitä johtumaa mitä urkuteltamimmaSsa muodossa estin- Mi 6 HMiiiD, AsisngjotoitMLto NurussA Eerilinkatu S. Puh. 484, Omistajat: Homioikeudennotario Wäinö trimi ja Homioikeuden kauslisti Santeri Saarnijoki. ymää raakuutta, että raittiustyön merkitys ja kaikkien VelmollisuuS tehdä woitawansa raittiusaatteen edistämiseesi ja juomutuSjuomakiellon jouduttamiseksi olisi wakawasti lasket tavia jumalanpalmeluksiin osaaotta- wien sydämelle. — EääStätväisyyst»t«e«Pi teitä Pori» rzdalla. Paitsi sitä, että rautatiehallitus on pyytänyt se. naatilta oikeutta Pihlaman, Risteen ja Heinoon asemien lakkauttamiseen, on rautatiehallitus myös ehdottanut, että kirjurien mirat Harjamallan ja Nakkilan asemilla sekä säh'öttäjänmir. ka Haistilan asemalla lakkautettaisiin ja asetettaisiin näiden asemien vsema- päälliköille amuksi yhteinen linjasäh- köttäjä, joku toimisi kaisi päimää ker rallaan kullakin asemalla. ^ Pori» kauppako»!»» opet taja» toimi. -Niinkuin muistetaan, malitsi kauppakoulun johtokunta ke- määllä täkäläisen kauppakoulun amoinna olleeseen kauppalaskennon, mittausopin, fysiikan, kemian y. m. aineiden opettajan mirkaan kuudesta hakijasta yhdeksi koemuodeksi miran m. t. hoitajan, arkkitehti Torkel Nord- manin. Mikäli olemme kuulleet, ta pahtui Valinta etupäässä sen joh dosta, että asianomainen tarkastaja toimittamansa tarkastuksen tuloksena oli ilmoittanut opetuksen hra Nord manin aikana olleen hymin hoidetun. Sittemmin ilmoitti teollisuushallitus koulun johtokunnalle, että maalia ei olisi pitänyt näin toimittaa, koska mirkaan pyrkijöissä oli pätemiä haki joita, jota hra Nordman ei ole. Sa malla teollisuushallitus miittasi siihen suuntaan, että koulun maltioapu moi tämän Valinnan johdosta joutua Vaaraan, josta syystä koulun j-chto- kunta on nyttemmin päättänyt teol- lisuushollitukselle ilmoittaa ottaneensa sanottuun toimeen yhdeksi koemuo deksi maisteri F, V. Härmän. Tohtori Poukka, joka oli myös mainittua tointa hakenut, oli tällä ajalla nimitetty toiseen Virkaan. Lchstus Psrk kmllilgille. Lauantaita maStaan yöllä kuoli SaloSsa neiti C cilia Charlotta Grund ström, yksi kauppalan manhimpia ja omituisimpia asukkaita. Mainaja oli syntynyt w. 1828 lokakuun 12 p:nä ja oli siis kuollessaan 81 m. manha. Aikoja on jo kuitenkin kulunut siiiä, kuin kauppalan asukkaat ne.ti Gcund strömin miimeksi näki mät. Hän eli aiman omaa yksinäistä elämäänsä suuressa talassa kauppalan keskuk. sessa. Pihaa ympäröi korkea aitaus, portit olimat aina kiinni. Ei muosi kymmeniin hän porttien ulkopuolella käynyt, eikä hänen luonaan ketään muuta, kuin pari tuttua muinaisilta ajoilta, sekä hoitaja. Komin sääste. liäs, kuten manhan ajan marakkaat, oli hän omassa elämässään. Testamentissaan on hän yhdessä joku aika sitten kuolleen meljensä kanssa, tehnyt seuraamat määräykset Porin kaupungille 40,000 mk, jota summaa kaupungin maltuusto hoitaa Anders Mauri? z Grandströmin ni mellä ja josta muotuiset korot ennen joulua jaetaan kaupungin apua tar- roitsemille Vanhuksille, hoitokomitean määräyksen mukaan. Hänen omistamansa talo Salon kauppalassa muodostetaan sairashuo neeksi, joka nimitetään „S. A " kC C. Grundströmin sairaskodiksi ja jossa Varattomat sairaat ja toipumat saa mat mapaan hoidon, sikäli kuin ma- roja riittää. Jos talo syystä tai toi sesta myytäisiin, on sen hinta käytet- tämä yllämainittuun tarkoitukseen. Sisarenpojan tytär Elli Maria Stjerncraniz saa 30,000 mk., sitte kun on täyttänyt 25 muotta ja sitä ennen rahojen korot Vuosittain. Jos hän kuolee naimatonna, ilman rinta perillistä, saa Porin kaupunki rahas- loonsa 15,000 mk. ja Suomen lähe tysseura loput pakanalähetystä mar- en. Testamentin toimeenpanijaksi on määrätty merikapteeni I. W. Holm berg Turusta. — Ulwila» y. m. k»»tai» tvälikSräjät pidettiin Porin raati huoneella laumantaina, jolloin esillä oli seuraamat asiat: Tupentekijänmaimo Maria Sofia Gustafsson, joka miime kesäk. IS p:nä Sofia Nummen asunnossa Uudella- Koimistolla oli anastanut seinällä riippuneen työmies P. Abrahamsso- nin takin taskusta rahakukkaron sekä linä olleet 4 kpl. 5:n markan seteliä, uomittiin ensikertaisesta »varkaudesta pidettämäksi 4 kuuk. mankeudessa ja menettämään kansalaisluottamuksensa »vuodeksi yli rangaistusajan. Mäkitupalaisenpoiks Anton Nikolai Smanberg, joka miime helmik. 5 p.nä oli maanmiljelijä Juho Hokkaselta RuoSniemestä anastanut 10 mkn ar- moiset saappaat ja 2 mkn armoiset intaat manttuineen sekä renki Niilo Fridlundilta 5 mkn armoisen karma lakin, katsottiin »vikapääksi kohteen er toiskertaiseen markauteen, joista kum mastokin tuli 6 kuuk. kuritushuone rangaistus, mutta kun Smanberg Porin raastumanoikeuden päätöksellä kesäk. 8 p.ltä oli katsottu »vikapääksi neljään eri toiskertaiseen markauteen ja näistä kustakin tulemaan 0 kuuk kuritushuonerangaistukseen sekä tois kertaisen Varastetun taivaran kätke miseen josta olisi johtunut 6 »vankeus rangaiStt s, tuomitsi kihlakunnanoikeus Smanbergin pidettämäksi kerta kaik kiaan 2 muotta ja 6 kuuk. kuritus huoneessa sekä menettämään kansa laisluottamuksensa 4 muodekfi päälle rangaistusajan. Pahoinpitelyjuttu työmies Fran Mllehard Renmallia »vastaan Toe joelta samoinkuin syyte murhasta työ miehentytärtä Aleksandra Rantasta mastaan myöskin Toejoelta lykättiin kumpainenkin lisäselmitystä »varten ensi elok. 19 p:nä Porin vaatihuo neella pidettämiin mälikäräjiin. — W»lwo»ta puuseppä R Huh tasen konkurssissa suoritettiin eilen Toimitstjamieheksi määrättiin mara tuomari K. I. Jnb?rg ja ensimäinen esiinhuuto elokuun 15 p:ksi. — EdeSwast«»waatiW«S ko«k«rSfirikokseSta kirjakavpuia; Ronsliusta mastaan oli eilen esillä. Katsoen syytekirjelmän pituuteen pyyf Vastaaja lykkäystä mastataksesn sii hen kirjallisesti. Pyyntöön oikeus suostui ja lykkäsi jutun käsittelemise»! elokuun 22 päikvään. — Eli»kei»oil«oit«S. Työ miehet Er.k Salomon And-rsson ja Juho Wilhelm Salminen, jotka oli. wat ostaneet kauppias Norrgärd Vainajan automobiilin, ilmoittim.at maistraatille eilen alkamansa harjoit taa automobiililiikettä, Ilmoituksen mais!raat-i hylräksyi ehdolla, e^tä he noudattamat ennen määrättyä taksaa. —Torika»pa» järjestyssään »A» rikkomisesta tuomittiin 4 henki löä 3 -10 mk. sakkoihin. Mainitut henlilöt olimat ennen klo 7 aamulla muualla kuin heille kuulumilla pai koilla harjoittaneet lihakauppaa. H»rjaSta ajosta tuomittiin eilen 2 henkilöä 3 mk. sakkoon kum pikin. — Ulkomaalla t»o«itt» s»o malai»e». Alitornion käräjäkun nan kihlakunnanoikeus tuomitsi miime kesäkuun 30 päimänä työmiehen Au gust Wilhelm Lindholmin, Porin kaupungista, murkavdesta pidettä maksi neljä kuukautta rangaistus työssä. — Kaija» kari» merimerkki, joka jo pitkät ajat on ollut rappeu tumisen takia epätyydyttämässä asus sa, joutui miime myrskyssä yläosas taan aiman hujalleen. Sanottu merkki on kumminkin laiivojen satamaan joh dattajana siksi tärkeä, että asiznomais- ten luotsien tulisi siitä hetimiten il. moittoa luoisihallitukselle, «lleimät si>ä mielä ole tehneet. — Torpeedowe»eitä, kaikkiaan 7 kappaletta saapui perjantai iltana etelästä päin Raumalle. Miehistön käytyä kaupunkia katselemassa lähti- mät laimat jälleen laumantai-aamu- na satamasta suunnaten matkansa pohjoiseen päin. Porin ne simuutti- mat, koska Reposaarella ei eilen tie- detty torpeedomeneiden matkasta mi tään. — Ka»filasti kallista» it lai- Wa». Laumantaina kallistui Porin höyrylaima o. y:a omistama höyryl. Ilmari Haminaholman satamassa, missä se oli puutc.maroita ottamassa, kansilastin yh.Vnkiä siirtyessä toiselle puolelle, siksi paljon, että hätä alkoi olla lähellä. Wasta kun osa kansi lastia oli purettu, noust laima pys- tyyn. Siirtyessään oli lasti särkenyt pahoin päimin laiman kanstmaruS- tukset, jonka johdosta laima eilen tuli Mäntyluotoon korjattamakst. Toinen samallainen tapaus sattui Reposaarella sunnuntaina. Ruotsa lainen höyryl Orion tuli paljon kansi lastin takia niin ..kikkeräksi", että al koi kallistella. Sunnuntaina painui kansilasti toiselle puolelle, ja laima kallistui kyljelleen. Eilen laiman kel luessa siirtyi kansilasti omituista kyllä - taas toiselle puolelle. Laima otti tästä huolimatta Vielä eilen lisää lastia ja aikoo piammiten lähteä sa tamasta. Saa sitten nähdä, pääseekö se onnellisesti määräpaikkaan. tään oli maimo wasta 23 Vuotias ja jätti jälkeensä puolison sekä iäk käät Vanhemmat. Naimisissa oli hän ollut yhden muoden. — Zttilliue» k»ole«a. Työ- miehenmaimo Emma Keinonen Ulmi- lan Manhastakylästä saapui eilen kaupunkiin hakemaan lääkärin apua sisälliselle taudilleen. Noin Z miikkoa sitten oli tauti uumuttanut hänet musteeseen, mutta helpottanut sittem min, kunnes se taas miime torstaina tuotti kouristuksia. Eilen hän oli niin hywissä »voimissa, että m. m. itse puki yllensä Vaatteet, mutta kun hän juuri oli pääsemässä piirilääkäri Hj. Nordlingin tykö, kaatuilin hän kuolleena eteiseen. Kaikki hätäkeinot toimitettuaan naisen henkiin saatta miseksi, saattoi tohtori ainoastaan todistaa Vaimon kuolleeksi. ^ Jäl- — U«p»makilpail»issa, jotka sunnuntaina suoritettiin Porin am pumaseuran radalla, saimat palkin toja: Liikkumaan tauluun ammunta 50 m. matka 10 lauk. Vuoroin oikealta, muorain Vasemmalta: I p. N Sal minen 192 pist., II p. K, Törmä 133 p. ja III p. M, Megelius 108 p. Lähinnä oli R. Forsell. SamikiekkoammunnaSsa: I p. R> Fariberg, r kkoi ö:stä kiekosta 4, II p. N. Salminen samoin 5:stä 4 ja III p. R, Forsell rikkoi myöskin 4. Lähinnä olimat Megelius ja Törmä, jotka kumpikin saimat 3 sattumaa. — S»ome» mestaruuskil pailuihin wieSti»j»oks«Ss», jotka Porin Tarmo järjestää täällä ensi loumantoina ja sunnuntaina, omat osanottajiksi ilmoittautuneet: 400 metr. matkalle: Tampereen „Py- rintö", edust, K. Narinen, P. Aho, W. Auerma ja P. Pohjolo; ..Porin Tarmo", eduSt. A. Manninen, M W'gs!iu§, W. Koljonen ja O. Palin 1,600 m. matkalle: Tampereen ..Pyrintö", edust. A Lehmus, W Auerma, P. Aho ja K, Narinen Rauman Urheilijat, edust. A, Kuu sisto, O, Oras, E. Lmdberg ja A Björk; Porin Tarmon I joukkue edust. A. Manninen, M. Megelius M. Koljonen ja O. Polin; Pcrin Tarmon li joukkue, edust. M. Ahl. gren, N. Tuominen, E. Pulkkinen ja M. Macklin. 10,000 m matkalle: Porin »Pyrin, tö", edust. B. Akerström, M. Joki. nen, B. Juselius, K. Sähisten ja I Hell tröm; Porin Tarmo, edustajat A. Manninen, O. Kaipainen, M. Rosberg, M. Ahlgren ja St. Tuomi nen. Helsingin Kisa-Meikot, jotka yksi tyisesti olimat liimanneet tulla ja jotka omistamat näiden matkojen en nätykset, omat kuitenkin päättäneet olla tulematta. Pelkäämätkö hämiä mänsä 1600 m. matkalla? Mämainittujen kilpailujen yhtry dessä toimeenpantamiin kilpailuihin kolmiottelussa, johon kuuluu: ke hään heitto, seimäshyppy ja 400 m. juok su, sekä Viestinjuoksuun naisille 400 m. matkalla Porin piirikuntaan kuu- lu -vien seurojen kesken, omat ilmoit- tautuneet: kolmiotteluun O. Linturi O. Oras ja A Kuusisto »Rauman Urhe lijai" seurasta, R. Roine Porin W. K:n Tarmosta, W. Leikko Porin PyunröStä, M. Megelius, A Anttil?, M. Koljonen, M. Ahlgren ia 'I, Palin Porin Tarmosta. Naisten »viestinjuoksuun ottaa osaa kaksi joukkuetta Porin Tav mosta. — Suomen »imameStar»»s- ktlpailussa Massassa sai 1,000 m. matkalla toisen palkinnon porilai nen Arso Aaltonen ajalla IL m> 29Vio sek. Mestaruuden moitti I. Masstiöm Helsingistä 17 m. sek, mikä on uusi suomalainen ennätys. — Porm »imamestar»»skil- >ail«sta ja uimanäytöksestä miime unnuntaina ei ankaran sateen muoksi ullut mitään, maan siirrettiin se eskimiikko-iltoan, alkaen klo ^8. - Äskettäi» tapaht»»»t pal welusttztö» itsem»rha Meri- arjvialla. Hiljattain herätti yleiZtä ihmettelyä paikkakunnalla itsemurha tapaus, jossa palmelustyttö F.ina Wiija5en Merikarmian Peipunkyläs- tä karpoolihappoa nauttimalla ja h!rt- täy!yneenä lopetti päiiränsä. Tyt?ö i kirjoiUanut kaksi kirjettä toise -. manhemmilieen ja toisen palmelus- paikkansa, Manhantalon emännälle. Miime mainitusta kirjeestä teki täkä- äinen sosialistilehti suuren numeron, yy täen etenkin tytön palmeluspai- an isäntämäkeä, jotka olimat tehneet tytön elämän lehden mukaan »täy delliseksi helmetiksi", »joka niin katke roitti ty!ön elämän, että hän piti uolernan parempana". Tämän lisäksi ehti tc-pansa mukaan hyökkäsi por- mariston kimppuun, »vaikka sen ensi- mäises'.ä kirjeestä olisi pitänyt nähdä, että sen täytyy riippua kokonaan muista eikoista. Sanoihan tyttö siinä sel- mäsii, että häneltä oli riistetty »kun nia". Niin onkin asian laita, sillä miime aumantaina toimitetussa ruumiin- amaaksessa on käynyt selmille, että yttö oli raskaana. Puoli-ikäinen Uiö todisti mihin tyttö kunniallaan oli »viittoillut. Sitä paitsi jäi tytöltä kuulemma mähän muitakin epäsel- myyksiä selittämättä. Pidetyssä po- liisitutkinnossa on lisäksi käynyt sel- mille, että tytön ja emännän mäli on aina ollut hymä. Ainoastaan tapah- tumapäimänä oli emäntä tyttöä mä hän moittinut, syyStä että hän edelli senä iltana oli jättänyt lehmät met- sään. ..Sosialidemokraatin" syytökset osot- taittumat siis kokonaan aiheettomiksi. — Taittowirhee» takia tuli mii me numeroon pääkirjoituksen otsikon alle Jussi, jonka jokainen helposti saattaa huomata oleman siellä sille kuulumattomassa paikassa. Mieliin painettattma näinä aikoina. Kansa paraiten täyttää sen paikan maailman kehitysjaksossa, joka sille on määrätty, jos se puhtaasti kehit- tää niitä taipumuksia ja »voimia, jotka luonto on siihen kätkenyt se on: jos se koettaa säilyttää ja »viljellä niin kutsua yksilöllisyyttään. Koska siitä oltanee selmillä, että ihmiskunnan muodostamat lukemattomat kansakun nat, joilla kaidlla on omat taipumuk sensa ja sisölliset kykynsä, mutta jotka kaikki yhdessä muodostamat kokonai suuden, niin täytyy kunkin kansan omalla lamallaan maikuttaa kokonai suuden menestykseen ja siihen osuut taan panna. Se kansa siis, joka itse mäistyy, ennenkuin korkeampi käsi on julistanut ssn tehtämän maailman näyttämöllä täytetyksi, hajoittamalla ja hämittämällä sitä, se on pelkuri maisesti ja petollisesti luopu..ut pai- kas'a, joka oli uskottu sille puolus- tettarvaksi; se on kapinoinut ikuista järjestystä Vastaan. Me uskomme ja tunnustamme, ettemme luule isänmaastamme oleman mihinkään, jollei uusi, raitis henki tunkeu kaikkiin sen jäseniin. Rakkaus synnyinmaahan, sen kieleen ja sen kunniaan on uuteen eloon mirkistet- tämä. — — Isänmaa on auliisti palkitsema po kiaan, eikä ole jalom paa elämää, luin isänmaalle pyhitetty elämä. Ruotsalaisia emme ole, »venäläisiksi emme tule, ol kaamme siis suomalaisia. A. I. ArVidSson. — KtSsa p»rjehtim»ssa A«- rajoeSsa. Toissa laumantaina saat- toimat Turun ylisillalla kämijät noh- dä omituisen näön. Aurajokea pitkm tull^z könöttää pieni »Mirri" laudan- pätkällä. Näytti niin tyyneltä siellä istuessaan määrällisessä »meneessään". Tultuaan ylisillan alapuolella olemien kalastojamenciden luokse, sattui »mir rin" meneen ja niiden mälillä ankara yhteentörmäys. Etemänä merimie- henä pääsi rohke.i matkustaja pälkä hästä hyppäämällä meneescen, mistä ltmisti tiehensä minkä ennätti. — Hellät»«teinev kissa Täe- sä tuonnoin löysi Tavoni Helminen Haamiston kylässä OrimedeAä met sästä amuttoman jäniksenpojcn, joka oli eksynyt emästänsä. Kun pikku- jussi oli mielä niin nuori, että se ei omin amuinsa ol,si elänyt, otti H.nen jussin mukaansa, tarkoituksella antaa siitä kissalleen juhla-aterian. Kotia päästyään antoikin hän jänön pojan kissalle mutta elämänä, tuumien, että kissa ksekin moi sen teurastaa, mutta tämäpä ei tehnytkään niin, maan päinmastoin alkoi mitä huolellisimmin hoidella pikkujussia pesässään. Nyt on jänöpoika niin rakas kissoll«>, kuin olisi se kissan oma penttu Ihmiset antamat sille ruuan ja kissa pitää jussin puhtaudesta sekä muusta hoi dosta äidillisen huolen. — Näkymöt siis eläimet omaaman jalompia tun teita nykyään, kun ihmiset atkomai niistä luopua. BxjMtiZ» j» Itlsii. - Bhieislu»»allista kirja», Kansanmalistusseuran jul kaisemaa tämän muoden huomatta- minta tietoteosta, on ilmestynyt 9 mihko (simut 385 -432). Vihkossa kirjoittaa metsänhoitaja S, A. Sohi man puutamaraliikkeeStä, tohtori Motti Hs.enius-Seppälä pyhättMtä, mms- teri P. Kcrpisaari raha- ja luottc- iikkeestä, maisteri Miijo Hytönen raittiusliikkeestä, kauppaop.joht, O. Honkamaara rautateistä, prof. Allan Serlachius rikosoikeutemme pääkoh dista, professori ll. Lindelöf ruotsa- aisesta kansanpuolueesta, tohtori Wäi nö Moionmaa seuroilta ja yhdistyk- Istä, tohtori E. Gylling ja mmst. A. Rauanheimo st!r:olaisuudeSta ja Amerikan suomalaisitta se?ä toimut. Arjö Sirola sosialidemokraattisesta puolueesta. Tämä sosialista alkeiSsimiöt^vtä marten toimitettu käsikirja, jonka jo ilmestyneessä osassa on 56 asiantnn- tijan laatimaa 76 eri lirjoitusta yh teiskunnan tärkeimmistä tie! opuc li sistä ja käytännöllisistä, taloudellisis ta, oikeudellisista, Valtiollisista, kan- saisista, kaSmatuksellisiöta, simeellisiS- tä, termeydellisistä y. m. kysymyk sistä, tarjoo suomalaiselle yleisölle ensi kerran yhteen paikkaan koottuna pe rustamat yhteiskunnalliset tiedot kai kilta eri aloilta ja ansaitsee näin ollen kaikkien kansalaisten huomiota. Il mentyy 12 suurikokoisena, mähintäin 48-simuisessa mihkossa 50 p.) ja on tilattomana kaikissa kirjakaupoissa ja suoraan Kansanmalistusseuralta. — Ka»sa»waliSt»sfe»ra» N»ottiwaraSto» «S »»«ero»a on ilmestynyt SekaSSnisiälau- luja. 24 mihko. Toimittunut P. I. Hannikainen. Sisältää Heino Kasken sämellyksen Runebergin »Tuu tulauluun sydämelleni", P. I. Han nikaisen sämellykset I. Bäckmallin »Kun kerran kemät tulisi" ja Larin Kyöstin ..Kemätlauluun" sekä Er. Aug, Hagforsin sämellyksen Eikon »Pyhän aattoon". Mihon hinta 25 p:iä. Kolmantena painoksena on ilmes tynyt SekaSSnisten laulu-