N:o 26 — 1910 KKSKI-SUOMI Keskiviikkona helmikuun 2 pmä ooooocoooooociooooooooooooo 8 o 8 8 o o o o o o o o 8 o o o o o o o Riviinkylvökone Radix Kurkijoen ylemmissä maaimljelyakoalaaM toimitettiin kealkunaa» 1908 vertailevia koetuk si» eri riviinkylvökoneiU». Loppnarvostelas- ■in latuna koetaslaatakant» RA-DDCiat*, ettt koneet ov»t kevytti, mutta keitivftk rakennetta |a huolellista työt*. Vminkin »yöttölaito» on kiitett&vt. Siemen- laatikko on erittiin helppo puhdistaa kläntl- m&llfc kone nurin. — 8yöttölaitokset saa hy vin pian ihan puhtaiksi pyörittlmilll kuletu#- pyörU jonkun kerran ympftri. — Vantaat ovat tukevat. Samoin ovat van täitten kflnnitya- varret verrattain tukevat. Ron konetta kiy- tetUn turnipsin siemenien kylvämiseen, ei kylvösyryyden asettamialaitoa ole riittävin tarkka. — Koneet kylvftvit sek* eri ettft samoihin riveihin ehkä Jonkun verran tasaisemmin kuin Mel 'ce« koneet. Multaavat siemenen hyvin. — Ovat helpot hoitaa. Työskenteli* vit koetAissft varsin hyvin". °a° □ B Heinänsfemen- kylvökoneita. Nauriinsiemen- kylvökoneita. Perunainistutta- miskoneita „P A RIF A". O o o o o e o o c © o o o o o G © Osakeyhtiö A GRO S | S Helsinki. § OOOOO06O8OOOQIOOOCOQGSOOQGO 414 1—1 V iikas-aurat I I I ovat perinpobjaiiten koetusten, oivallisten aineiden ja parhaim min konepajatyön tulos. VilkäS ^auroilla on maan muokkaamista var ten sopivin muoto VilkSS ~aurat eivät rasi a enemmän vetojuhtaa kuin ajomiesiäkään. jVilkSS^öursn hankk i »en- jjj tähd n jokainen sjit- | telova maamies. | •Osakeyhtiö AGROS Helsinki. Totta on, etlö ruuti Europan kan- Graecus. sekoittamaan ra!jähtäwäkst aineekst 1 osan rikkiä, 2 osaa hiiltä ia 6 o<saa, salpietaria, joka seos on mif.ci täsmälleen samasuhtemen kuin uusim mat ruudit. Neuwoopa Kraecus wic- lä erityiststr käyttämään setotuks^n pajuhiiltä, parasta, hiiltä ruudin wal- mistuksessa. Europassa käyiiiwät räjähdysaii.c:- ta enftn ne kaupungit ja kachat, jotka olilvat tekemisissä itämaiden kanssa; iv^netialaiset, -espanjalaiset j.n.e. Ta- mä seikka jo osottaa, että rumj on to dennäköisesti itämainen keksintö. His toriallisesti »varmaa on, että jo 14:llä wu-osisaballa keskiaikana, samaan ai- kaan kuin ensi kertoja EuroPassa, oli KiinaAsa ruuti käytännössä. Sellvciä on myöskin, eitei siksi eristynyt walra- kunta kuin Kiina vllvt keksintöä !«a° nut ainakaan Europasta, waan oli sc itämailla jo aikoja enmn 14:ttä wuosi- sataa tunnettu samoin kuin moni muu- kin europalaiskansc>je>i uutuus. Muonna 1346 tais:elliin Europasia Crecyn luona ensi kerran »ukkosella ia salamalla". Ranskalainen ritar'lau- ma jloutsimichineen, joiden aseit:m jänteet olilvat sateessa kastuneet, tu- chottiin :yyten, etupääesä «rglant!lais- ien käyttämien fan-uunien alvulla. Umpuma-aseitien' käytäntöön tuo minen pidetään siksi merkitsewänä käännekohtana, etiä se esitetään tinnui kompassin, kirjapainon ja suurien lö.)- LL8XI-8II0UM □ KIRJAPAINO Jyväskylässä □ □ Puhelin n:o 9 sojen kesken iuli Marsinaiscsti, käytän- . ^ ^ lönsä kautta, tunnetuksi lvasra neljän- t a »nllli,r»vat frsfiaumiet olot. nelläioista wuosisad>alla; mutta war- 415 1-2 lauslhinta on ainoastaan 3 mk. mikä h'n- ta on erittäin ya pa ?a'.'onnna lcbcen anvokkaaseen siiäli^ksee.i ja r:ll'.a>ccn ?uwitukseen. ?:ti jae'aan .elzdcn inuiana tänä niuon.ii tnnn;r;:!i ruetja- laisen kirjailij ni läiu-itai Ianokon'» a!< kukielellä paljon huomioi.! herättänyt teos: Paratiisi. Niille uusille -.ilaajillc, jotka envil ol? saaneet Paratiisiteovsen enunnistä ark kia. pyydämme huomauttaa, cuä se cn saatatvana Kyläkirjaston Kuwal«hden V: sarjan Toimitukselta. Niitä näitä. Milloin ruuti keksittiin? Ruutia Pidoxiän yleisesn werral!ain niyöhään käyläiuöön lulleena. Laajat!.' leminnyl uskohan on. enä sitä olisi eifsi kerran länsimaissa niolmistanur w. 1S2V oiiyla-iurlaineii lemisn Rog^r Baco. Aleiseen kunnioiietaan ruud'n keksijänä myös saksalaina munlkia Berthold Tchivar^ia, joka eli alkupuo- lella 14::iä muosisataa: pikku hisio- riassa ja kirjailijoiden kauneissa ku- ivouksissa usein suurcmmol?esii ylisre- tään hänlä — hisioriallisesti lunie- maron:a henkilöä. maa on myöskin, että sitä jo tvuosi- satoja ennen Valmistettu täällä. Warmaa on myöskin, ettei „mus:a pulweri" ole niitä keksintöjä, joi&u länsimaiset siwistyskansat saamat y!- Perllä omina-an. Räjäh:äwä hiilen, salpietarin ja rikin seos oli >todennäkö!- sesti jo aikoja ennen Kristuksen synty- mää käytännössä itämailla. Manhoissa sitviÄysmaissa, Kiiiias>a ja Jndiassa, on paikottain salpietar!- kerroksia. On l-uultawaa, eitä näiden maiden asukkaat jo aikaiseen hawai.si- loat salpietarin saatvan aikaan sähinän ja räjähdyksen, kun sitä >he'tetiiin Heli- kmvi-en hiilien päälle, ja rätti tietä joh- tuimat salpietarin, hiilen ja rikin sekci- lamiseen. Etiä Jndiassa jo warhain. ennen historiallisia aikoja tunnettiin joitkun räjähdysaineen käyttö, todistaa historioitsija Phiiosiratukjen kerbomus Aleksanteri suuren sotaretkestä Jnd'- aan. Näiden tietojen mukaan luoput näet silloinen maailinanivallottaia hi>ökkäl)klsestä Jnd.aan sen wuo!si. että siellä alkuasukkaat „oliwat juma- I:en erikoisen suojeluksen alla ja woi- wat tuhota Mihollisolisa lähettämällä muureilta salamoida ja jyrisewää nk- kos^tai". Useat tutkijat, jonka luulemat ruud it olloen ai ka ismi mm käyiännössä kuin ivasta rnunkkielämän aikana. esittäw! t mielipiteensä rueisi kertomuksen Syri;- kusan piirityksestä w. 212 e. Mr., jonka aikana Arkimedes tuotti suurta wahit>- ko« piirit'äjäjouk.'lle heittelemäll.i heÄän selkäänsä fkociutsti leivästä koneesta, kekseliään Arki m.- deksen ruudinkävttöiattoa ei tämä 5er- toimus kuitenkaan Marinaksi todista, jos koh:a hänellä olikin ihmeellisiä puolustuskeinoja; slilyttihÄt hän tjf= tontut sen mukaan pitkän matkan paäö- (ii lvi ho li isien laimojakin. Äolvaa ään tä saattaa pitää talvallinen kiivenho':- tokonekin, wipuwarst, jonka käyttöön Arkimedes oli erittäin ihastunut, sa noen ivoiiransa siittää sillä ivailla maapallonkin paikoiltaan — jos iva n olisi Miamissa tuk Piste. Varmin ja marhaisin tieto ruudiu- läpäisen aineen käyiänitöstä on kerto- mus n.s. kreikkalaisesta tulesta, jolla m. 678 j. Sir. kennr: Äonstcntinuz puolusti Konstannnl Polia arabialain- ien hyökkäyksiltä. Tämän aineen at- welIa«lN olleen-sekoiusta rikistä, ialviu- tarista .piestä, ja hartseista sekä pala- masia öljystä, ja !<enee fen kefftniit muuan Äallinikos ncin w. G18 j. iir. Jo kahdeksannelta lv u o sisä da li a jal- keon Krismkseit on Irarmosa, länsi- maisten miesten ohieita »syiiylv en seoksien" iralmistamijeksi saatu tiet..'n. Eräässä n.s. »Tulikiriassa" (Liber nium) neulvoo näet tekijä, muuan Ruudin keksimisestä emme sentään woi muisiopaisasta Pystytiää kenen- kään kunniaksi — sen wal,mistustaii0 ja kenties käyttökin ulottuu hämärään muinaisuuteen. Iliisl VÄiilijti .1910 t" Suorittaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa työtä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme D Liikkeen lopettamisen vuoksi myy dään helpolla ja muuten hyriUi ehdoilla liki 10.000 markan arvoinen Kauppavarasto. Tavaraluettelo on luo namme nähtävänä. Jpisljlji Kliiteimistö-nAsioimislMte Tuoou VirtlilseL 278 1-1 Toht. P. Cuthnik, kunink. tählitor- nin obsenvaioriossa Berlinissä, kir joittaa: Uudessa Johannesburgissa Etelä- Clsrikassa keksityiötä kirkkaasta pyrstö tähdestä on kulkemassa itse ka risiini- taisi a tietoja pät.välcbdissä. Lienee fiis Paikallaan luoda iässä lyhy: kat saus lähden keksinnön historiaan sa sen tähänastiseen ilmes:y!.iipen. Sillä e: >ole kumminkaan uiinkäänlaista yhteyt tä ivi.'lä n»t N'alohe.!on Halleyn pyrs- töiähden kanssa. >T.k:n 17 p:nä 'aavui tähti>:ie!eelli- sen keskusaseman Kielissä sähkösa»^- m>a Johannesburgista. ei>:ä sikäläises- tä tähtitornista mainitun Päimän aa muna auringon noudtessa ja sen las- kieesa nnidemiellä :-'.i kuudennella as- teellä aurinciosta lounaaseen keksittiin suuri pyrstötähti, joka jo;>ari Päiivaä -ennemmin oli nähty Oranijen ivapm'- mallassa. Se seikka, eitä pyrstötähti | kirkkaalla Päimällä haivaittiin ailvanl lähellä aurinkoa anioi aiheen Päätiä-I inääii, että sen Malo oli samanlaalui- nen kuin samana iliana leunas!uun- n alla loistanen VeilUZ-Planetin Mal?. Wallitetlawastsi on se. että pyrstöialiti oli niin lilellä aurinkoa, ja seuraalva- na pä:wänä sattunee! erittäin epäedul liset sääsuhteet ollee.' cswenä. ette! mu öcu tähden rataa l>kintainkaan war- muudella ole lv^iiu määritellä, se on kumminkin Manna, että se etenee au ringosta tulvatiomalla nopeudella, ol len alussa ainoastaan noin kuusi miu joonoa kilometriä tahi lv ähä n eneut- nvänfuin itdjii auringon lcipimiitaa seit keskipisteestä. Ten kiertoaika aurin- 'gon ympäri on lvielä aiman epälvar- nia. koska se kulkee parabelisuunnas- ■;a. ji.v.tf<i mukaan se ei koskaan enää Palaa auringon Inheijinitecat. Pyr?.'^- tähden ja maaapllcn radan lväl'ncn kulma on noin GO astetta. Tuuri läheisyys auringon Pintaan lvaikuiii äärettömän fuumuuben pcrs- siinä kirkas kektanen juolva, mikä to- denmukaisesli sisältänee natriohöyryä. sTiilä syystä on dahden sydämen läm- pö läheisen auringon säteilemi'estä niin kolvin kuumeniunut, että kemeä metalli kuten natria, on kemiallisesti «eroimut alkuosistaan ja rulvenntt. haihtuiiiaan. Onko lämmön kohoa- minien johtunut ainoastaan -auringon hehkualmi!sesta emme liedä. mutta on plemassa myöskin monta syylä ole:- caa flähioihniöittoi siihen Ivailutta M n. Kirkkaan n<itriojuolvan Iva ia > su on hawaittu aikaisemmissakui Pyrstötähdeissä, niinpä Muoden J8S2 1 tähdessä kuin myöskin saman !vuo- den 2 suuressa syyskuun pyrsiöläh- dessä, jotka kumpikin tulimat a lraii lähelle aurinkoa. Kaukoputkella kai!o:tuna tarjoaa uusi pyrstötähti tyijpillisen kuirin suu- ^resta ja kirkkaasta pyrslöiähdevti, mikä hl/ivin paljon mustukaa kua- •1 uijan Tonatin töhbett muotoa 'v i!a 1853, Tähden Pää on loistairan kirkas, mahtaman usmakerrokse.i >n». ipäröimänä. Auringon ankarint>'ii>i kuumentamasta sydämen etupuolesta Mioaa aurinkoa kohden loiskiva Pyrsrökaasu. Tätä p>irs>:ön loistamaa ainesta saattaa lverraia tuulia wa^- tfn fuunniiettuun h^yry'äteeseen. jon ka se lyhyen vaistaun jälkeen hajon taa. ^ Kirtkautensa o:t ;itt:t; jo, auriugo,'. läheisyydesiä poistuessaan metloises- ti ladoitanut, m'fä on cllut seurauk- lsena siinä tap<il>'.u!ois-a mahiam^sta mullistuksista, jotka anno säteileaiinen auringosia on lvaikuiiaiiut. dirikat'- den katoaminen su un yhä suurem- Iinan etenemisen kautta aurmgosla iheneivä loisto ei 'vaikuta enää nittniiii! eri noina isempaa ihn:et:'elyä pyroiöiä!>- don lähetessä maiptlloa. Tämän tähden ro.;a on omi.uisest! niitten Pyrsiötähnen radan muotoinen jcv:fa nälyiivät lv. TC68, 1G80, IS'43 1. i880 1 ja 1882 2, ja ;otka täl):;enti:t- kija Kreutj--'va'ita!an huolellisten lu:-- iki musien mukaan mttl.dosi.nvi:: it.f. | ipyrsiöläh:i!''iyee:'.. Wuodc:t 181 :5; ya 1882 1 ja 2 pyts ötähoei nalyilvät > samom kuut :ämä uusi pyr-:'ii:ahn \ . 1910 a" kirkka-.tZ.i pä^.>'allä auring.n läheisyydessä. Iloioitiiksig. talteenotettu. Omi» » " llVUIVCllVlia t»;aperiköön,tlmän lmoituLaen maksameita. Sirkalta Ha losen ja kumpp. talosta. 417 1—1 Suomal. 1 k. 4 «. 55 mm. Keuruulaiset! Haapamäen nuorisoseuran talolla pitivät eritelmiä metsätalousybdis- tyksistä y m. metsänhoitoalaan kuu luvilta kysymyksistä Pelipr^on kon-ui.intti luutnantti S. A. Sohl- m n ja metpänho doni euvc.ja O. Alanen ensi perjantaina t k. 4 pnä alkaen klo 5,30 i p. Toimen puolesta: Fr. Louekari. 410 1-2 — Taksan cnsimäinen riippusilta. kangen omituinen >a taiteellinen si!- tötähdon sydäinoen, niin etiä se A itke- ^>:aralV'nnus. riippunua. on äsletuin nin havaintojen mukaan Lickin tähti-^ rakenneltu Elben yli Hampurin ala- >tornista Iv. k:n 19 p. oli ailvan et"'.- puolelle. Se on 80 metriä piikä >a täin korkeassa hehkuivassa tiiaKsa.! nojautuu 33 metrin Yorkeille rautap'la- Pyrstötähden sisäinen spektri ei at-keille, ylemmälle kounatussillalle on Masta^n eroa useimpien pyrstötähti- ostettu kiskot, joita myöien sähkölvau- cn tahallisesta ^kiristä, mikä sisäl-, tm kulkee. Waunus'.a riippuu rau:ai- hiililvosiainctta, hiilioksibiä ja eya- set kannattimet gondoolineen. Se ieu Arkipäiminä Ilo 8—12 ja 5 — i.p. | «ia, ku:>m hehkumissa kiinteissä tai jailee lvapaasti rangalla korkeudessa/ PoSti lähtee: j juoksevissa kappaleissa, ivaan näkyy niin eitoi jäinen liike saata sille mi- päiwä klo 8^7 a.p.ja 8.40 i.p. ,au.j 'tään haittaa. Lautalla on 40 i onni n kantKvoiiiia, ja rit'. i \i siis raskana millekin kuormituksill.'.' ^ S l v S > I s t a. ! feaelts rr. »u!t ctao.. »arnrttna. fcefnotiTor? f» ; na !:l3 8—11 a.}>. ; Osakr-Pankiv irntttri eut< 's crrTijiiiifcpä T:lo 10—9 P pcsfin f»sa*c( ayli f:Ij 10—2. i HtzdS«panki» (aattfti au ii joka orfip5 : «, mä !:Io 10—8. , ««ici&naibc!» »sakcpauki» f*stt*ri | aajoinna iofn arfitättoä !Io 10 —3 p. i 5j)»uiiiti)läit Täöotöpankki on o:oc-inuu | jofa o r k ip iii iv ä Icllo 10— 2. »ietnen Kaira»- l» L>a«ia»> *3uraS»3St» puuseppä Tl. Kumpusen I-.V7 ina.rrar.Scir.n Iilo 7—O i.?. '?h'2len»ätilikontt>:ri atootr.ri arkipä'» s n -s ? :Ts *. —S ia 5—7 fi!« ptzhiiZ '-'3 9—U ja f»—7. c* «K l:U t- "firsi^sÄf tuHsuIta merten !:l* 10—1 rriis-ättS eUaes tclmitio! •■»uioinna arkipäiwinä 8—9 i? 10 a]h —S i.p. ja 4—6 iH. ja ptz« klo 8—S a.p. sSarfisnifaiitSfi pibtiäen Jtrcinno jo?a >:Io V. —12 päiwä!Ia. j 'a^si-Äin ofupno4isi-n j ?; ;c to—;! j . kirjadt» «mkt s»'», j lue i—2 päiträla. i »-upyslaiSseura» (Itjalte sunnuataifin ; tU> *2 — 1 Postikonttori pibetään auki lokak. 16 pistä toisraiscksi: la tule«« \tll <»»»> 2-ur.i«wrrctnc lii "—K £wt!tt* it Kiiiltn. n* if u. Qirrcifili. Perjantaina klo 2 a.p. THuutaxatcn ja «orpUahbelle. Ilo 8.46 {. MahliUle. Ptzl- fönmaeHe, ftalmaiiin, SaiStuIaan, SSaSHnliin. «UDtjättDtle, «iitasaarel- U, j« (t *hu nula<ra fcfS Ko 10^0 iH. Drotvasaa» reen. ToiwaSaa». «Rtalahd»»». Ltt» vomnäelle. Joutsaan. Hartolaa». Gtz», m-iän ja Nuoramoifiin. Lauantaina klo 2 a4>. Mmlrameev jo Rsr» Kilahdelle, klo 11 a.», littakolkell». !U 5.46 i Sumiaisim. KoaginkankaaZe. Il» molahbell», Siitas-mrelle. ja Luo»a»« l-hdelle, Vxt 10 i p. U»caifill« ja £«*»« «edelle. ffJalJUlnl: Sitjpaitfi lllhetetU» putaalle KeSkuviikkona, Perjantaina s» Lauantaina klo 8.40 i^>. Sicwiu !aiU» Uf. 9«lii Ho la päiffiä rautateitse Co 8.18 (t Ilo 8.31 i^». etelästä ja podjoiseZta. Fo!a pä:wä rautateitse klo S.Zt a.p. |t klo 8.15 i.p. Laukaasta, Suolahdelta ja Äänekoskelta. Hietamaita. P«a»t»lal« ta ja SaarijärloeltL. Joka päiwä klo 7 a^>. HacpakoSkelta Sal» melasta klo 7.30 aH. Sunnuntaina klo 8.S4 a.p. K-r<tulaIt«, Kalmarista, XivijänoeltK, W«Iti«» •i-.Sta. Nahkulta. PtzlkAumteltä. nafta. Kinnulasta ja LevpililtH t» klo S.15 i.p. Pihtiputaalta, Diltasaarelta, Jlnotahbclta. h» G» ajijifidtx iNaananlatna klo 4.80 a.P. Vhtotttautfll* ta, S«SmäStä< Hartolalta. Seuoonmäeltä. ttutAtaibcSta. Kot»» *ctt a. ta Orawaiaare»»a. Ilo I i.> S.'uurameSto la Korptlakbelt». ItvJtatna kello 8.34 a^. Krw'.jirtoeUi, y.-rettnpiÄta. Äar*ruiaJta. ItairtcrUU v^'.!orutatlta Z-iablulta H»,»«i»St» 'c Leppälätii IU ■.#? r» «a f If * tjr tfannfBittdil "2*. ra:silta ja klo 8.15 i^>. Konginkankaat» ! ■& ja jSs.-tfirjiiUoiui klo 8.S4 ^ fia i S^oiiialta ja Ptz?kb»«tet- • -a. V.o 5 i.j). Shruran^sii ♦* #•<»?' '«I» beltc ja klo 8.15 i.p. Pihtiput .iaUa, 2B:i» | 'q;= ta ju ! is^etauia klo 8.84 a.p. ftirlrtLatu., 5»ll»nSrweltä ia tk. 4.30 a.p. Uastaatoifiita, ycrto.ieia, £cuc:«t5«'.i4 UsiwakaSt-. Ora»» faa:t£tu\ II» fe ,60 tjf. i.iKalilfsh» js !U> I t^. 5Rautx2:;*:s ja &..> pvi^qbclu. ili.:atfis7,a ja Perjantain- fu> c.34 a.p. ÄaTltalaSu, Ä^irnur ; t:a, naulalta ja "s i,«!. Jffrp »ia*cbe;ts. ie 8.15 i.p. Pihtiputaalta, Viitasaaretta, utanginiznUtilm t rr rtstrii. -*iuu..uiiaiiai ti» 4.30 ».-f Hxsi&aiitfy' i, S3f"irö81u, Q~ztch*:c, JtotttJtfii», "ij-jlsijfctlia, i..-. Cia»»sa«' ja klo «.S4 a.p. Aai.SiuisItK.Ka!» .i-jtä i.~ klo 9,'!0 a.p. Ti?kakosicl!a ja klo 5 i^>. Uilra'sUia, Äorpilahdclta ja Muura» inlsla. Äirjelaatikot kaupungilla tyhicnnctöän: itello c4>. ja 7 i.p. ^rttotmcin semalli olema Icttilb ennen poStin iSiiti. ^•.••ua?»{c«ctr.aia o!ew« »||tl ?r.ner. zunan IriblBä i~. t e M.i KrankkomerkkejA »«>» ^ ?<->nlU'.7lSja arklpä?wini keZ» S «u»* 3 ip.. ja 5—S i.p. fcfä furnnntaifiit ;o juhlapäirvin 5lo 8—10 ap. ia 7—S ip. — 34 — kääntäen hitaasti keltasenvilierlävät sil mänsä minuun. »Minulla on neljäkymmentä laatikkoa täynnä. Olemme laskeneet tässä maihin ot taaksemme vettä ja tarkastaaksemme mitä teillä on täällä minun alaani kuuluvaa." Esittelyt ja selittelyt olivat kestäneet niin kauan, kuin krooboyni tarvitsivat veneen kiinnittämiseen. Kun se oli tehty astuin uusien tuttavieni kanssa maihin, lie olivat hukuttaa minut kysymyksiinsä, sillä moneen kuukauteen eivät ho olleet nähneet valkoista miestä. »Mitäkö teemme täällä?" toisti tohtori, kun minä puolestani rupesin puhelemaan. „Kauppa-asioistamme on meillä yllin kyllin työtä ja jos meillä on joku vapaa hetki, puhelemme politiikasta." »Katsokaas, kohtalon armollisesta salli muksesta on Severall kiihkeä radikaali kun minä taas olen kelpo unionisti, ja joka ilta väittelemme me pari tuntia homerule-jär- jestelmästä. „Ja juomme kimie-grogia," sanoi tohtori. »Olemme nyt jotenkin karaistuja, mutta viime vuonna oli tavallinen lämpömääriimme noin 39 astetta lämmintä C. Hyvällä omalla tunnolla en minä kehoittaisi teitä jäämään tänne pitemmäksi aikaa, jollette nimittäin - 35 - tahdo kerätä basilleja perhosten ohessa. Ogo\vai-joen suuta ei voitone koskaan muut taa uudenaikaiseksi vesiparannuslaitoksek si. M Lieneekö mitään ihailtavampaa kuin se tapa, jolla tuollaiset sivistyksen etuvartiot onnistuvat puristamaan esille terävää, yti mekästä huumoria yksinäisestä ja yksitoik koisesta elämästään ja katsomaan reippaasti, jopa hymyillenkin heitä joka hetki uhkaa via vaaroja silmiin. Kaikkialla pitkin ran nikkoa aina Sierra Leonesta saakka olin tavannut samallaisia haisevia rämeseutuja, samallaisia autioita kuumetautien vainoa mia kyliä ja kauppapaikkoja, ja kuullut samallaisia sukkeluuksia ja leikillisiä huo mautuksia. Siinä voimassa, jolla ihminen voi kohottautua aseinansa yläpuolelle ja hymyillä niille kärsimyksille, joita hänen ruumiinsa saa kokea, on jotakiu, joka lä hentelee jumalallista. »Päivällinen on pöydässä puolen tunnin kuluttua, kapteeni Meldrum," sanoi tohtori. Walker on mennyt pitämään siitä huolta; hänen vuoronsa on tällä viikolla huolehtia ruoka -asioista. Sillä välin voimme kuljes kella tässä ympäristöllä ja katsella nähtä vyyksiä." Aurinko oli jo vaipunut korkeiden pai- Myytävänä. Prima Vehnänleseitä ja Rehu-jauhoja summissa ja väh ttäia myy Joh. Wäistö. 413 2-3 11 f II I Iit UI! 11 11 KA8 !cl-Suomen ko ntto* im Tilipaperia (K-i-dmy Keskl-S uoroea konttorissa Vekselinlankeamiskirjoja myytävänä Keski-Suomeo konttorissa. Erisuuruisia LflSklllODIlkkEitS timia lehdes konttorissa, tatcitfe pohjoiseen ja etelään. Joka pälivä s .34 a.p. ja 8.45 iH. raati» teitse Laukaaseen, Tuo<ah'ecn. i>äne- koskelle. Hietamaan. Parantalaan ja Eaorijäiwelle. joka pä'wä klo !>.30 a p Haapakoskelle ja.Salmelaan Sunnuntaina klo 2 a. p. Muuramcen ja Korpilaöd^lle. klo 8.45 i^>. Lanneivc» delle, Uuraisille, Mahlulle, Pyttönmäel- le. Kalmariin. Karstulaan, Waslin- kiin. Kiwijärwclle, Pihtiputaalle, Wii- tasaarelle. Alvio>.abl»«llr ja ?v«»-iniai delle Kell» 10.8A i.p OralBsrfaatity fotonikaan, Rutalobdel» SrtivaiuRiltl le, ^outkaan. Hartela», t» Nuoramoisii» Maanantaina klo 8.4K « Ronainfankool ja Sumiaisiin sekä Mahlulle. Pylkön» mäelle. Kalmariin j Karstulaan. «tri-. tiistain? fl» t a.» Ctuurenff« u Hov Vilahdelle, kls tl a.». Ci 3.45 i4>. suiniaifl!». ftnngirlanloant Ilmo lahdelle, W'it.zsairellk, Pi^tip» taalle. Kalmar.m. K ^ Vtulaan «»Sti» kiin ja Zilv-jätVeNe lekZ II» i» Ä* ratfiffe ta Sar.nttcrStI». KeSkiwiikkona klo 8 H4>. XRimrmntra \t Ztorpilahdelle, klo 8.45 i Lannewedel»i Uuraisille, ITZahluve. PtzlkDnmKel, Kalmariin, Karstulaan ja W'itel««r»l le. kell» 10.39 i.p. Cralssfarrefm %•< vakkaan, Rutalahdelle, SebvvaaiStlr Joutsaa». Hart»!»»». s» RuorctncifUn. Torstaina kello 2 a. p. Muurameen ja Korpilahdclle, kello 11 a.p. Tik» kakoskelle, klo S.4S i.p. Mahlulle. Pyl. kSnmielle, «al«arti». «ar»t»la«> Wa«tinkiin. Kiwijärwelle. G«ui«istr» Aonainkanlaalle, Almol^hderL. viita. \Mxtli, iMfmn ^auaiu huilii ii)-ii S t iun radalta. Lokakuun 16 p:stä toistaiseksi: 2. «fcQpc^ätUi 4.45 a.p. 100 ip. 6.60 ft-uruuila bLS 1.50 . z.li< S ft (unnalta 6.0Z Z.18 . 6.46 . i>eiä)aH:ebtuä 6.50 . *.lt . 7.20 * tttr.taufceita 7.15 m 8.45 . 7.4* ■ ÄLcsangaiita 7.50 m 4.20 . 8.08 m ZymäSkylää» 3.16 m «45 . 8.81 . Jy«äökpläSti 8.34 m i.CO 8.45 i». Leppäwtdeltä 4.02 m 2.30 . 8 .33 m LaukaaSta 8.30 , B5J . 9.A m 5tuusaaSta 0.47 . 8.17 . 1.48 m 10.1S . «.48 . 10.16 . Tuolahti—Haapamäki: 7.10 a^>. 11.25 a.p. 6.30 i^>. ll.'w . 7.01 . 12.11 . 7.22 . 12.36 i.p 7.50 . LuolahdcSta jiuusaasla 7.3ö L^ukaaöta 7.50 Levpäuiedeltä 8.12 Zynzäskylään 8.34 „ 1.00 , S.15 JvMäskqlästä 8.57 . 1.22 „ 8. Ml Mxsaugasta 9.25 . 1.55 . 9.13 Kintaudelta 9.58 , 2.35 . «J50 PetäjÄoedellä 10.13 . 3.10 . 10,15 Asunnalta 10.53 » 3.53 . 10.57 Keuruulta 11.15 , 4.30 . 11.25 Haapamäelle 11.45 . 5.05 . 12.000 Suolahden—Länekoökcn radalla: Äänekoskelta 6.15 a. 9.30 Suolahteen 6.50 , 10.05 Suolahdesta 7.10 . 10.30 Äänekoskelle 7.45 . 11.05 . 3.30 i. 9-00 i. , 4.05 . "-35 « 4.30 . 10.25 . B.05 . 11.00 . Jyväaky Iässä, Keski-Suomen kirj >pwnossa ly 11.