H:o 35 — I9IO. KAIKU. Lauantaina Maaliskuun 26 päivänä. L. M. EricssonMn tehtaalta halvimpiin hintoihin •• f »« f 9 9 Puhelin 358. Kansallispankin talossa. [ie. Puhelin 3 58. Palokunnantalolla Ensi Pääsiäispäivänä kello 4 i.-p. Pääsy 25 penniä. Solisti: Konserttimest. Balfoort .Viulu". Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. In Kausankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. tätmmas nittu anomus on anomuksena hymin heikko, mutta itse asia^ täytyy ottaa hyminkin makamasti. Sillä alalla on manhat ja monet epäkohdat. Sen muoksi, niin epätietoiselta ja toimotiomalta kuin nykyinen aika näi- den epäkohtien korjaamiselle näyttääkin, yritettäköön kuitenkin toimoen, niinkuin on yritetty monessa muussa mähem mänkin tärkeässä asiassa. Pohjalainen. Yleisiä uutisia. Ktismiim ftlhe fciäfii Saoincn iscfillf. Lontoosta ilmoitetaan Ruotsin leh dille, että Pietarista saapuneen sähkö- sanoman mukaan keisarillinen perhe tu- lee, niin pian kuin sääsuhteet sallimat, lähtemään „Standartilla" Suomen mesistöille. Oleskelu tullee kestämään läpi koko kesän. — Wenäjän ja Suomen pos tilaitos. Menäjän posti- ja sähkö- lennätinlaitoksien ylihallitus no nosta- nut kysymyksen Suomen postilaitoksen mirkamiesten laillisesta edesmastuun- alaisuudesta oleman säädöksen muut- tamisesta siten, että heidän tekemiään mirkarikoksia ei tutkisi suomalainen oi- keuslaitos, maan Pietarin tuomiopii- rin asettamat tuomarit, tietää Suo- malainen Uutistoimisto. — Lopullisia nimityksiä. Ken- raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen metsäkonduktööri, agronoo- mi Jussi Rautajärmen nimittä- misestä Nikkarilan metsämvartijakou- lun opettajaksi, insinööri Karl Gustas Frietschin nimittämisestä Oulun piirin ammattien tarkastajaksi ja Hai- luodon w. t. kirkkoherran B. G. E. Borgin nimittämisestä Pyhännän kirkkoherraksi. — Edustajaksi lehtori F. O. Rapola-tvainajan sijaan Turun ja Porin läänin pohj. maalipiiristä tulee hänen maramiehensä piirilääkäri Frans Hjalmar Nordling Porista. — Aseiden maahantuonti. Kir jelmässä senaatille on kenraalikumer- nööri uudelleen huomauttanut tarmok- kaihin toimenpiteisiin ryhtymisen wält- tämättömyyttä aseiden tumatonta maa- hcmtucmtta ivastaan, jonka ohessa kenraalikumernööri erityisesti lausuu suotamaksi, että aseiden ja ampuma- tarpeiden kauppa asetetaan ankaramman malmonnan alaiseksi ja anoo kenraali- kumernööri senmuoksi tietoa senaatin keskuudessa asiaa marten asetetun ko- mitean töiden tuloksista. Wielä maatii kenraalikmvernööri, että asianomaisten tullimirastojen on miipymättä luowutettawa miime aikoi- na takamarikkoon otetut aseet ja am- pumamarat tänne sijoitetulle sotamäelle, sen marushuoneissa säilyiettämäksi. Senaatin mainitsemia tullisäännön 154 $:ää ja tulliohjesäännön 68 §:ää, joi- den mukaan tullimiranomaisten on pi- deitämä hallussaan takamarikkoon ote- tut kamarat, ei tenraalitumernööri puolestaan katso moitaman somelluttaa nyt puheena olemaan tapaukseen, koska takamarikkoon otetut aseet eimät ole kyllin marinassa tallessa tullikamarissa, marsinkin kun otetaan huomioon, että mireille pannut oikeudenkäynnit saat- lamat kestää kauman ja sanotut aseet siten pitkän aikaa tulistivat säilytettä- miksi tamalla, joka ei ole täysin tyy- dyttämä. Alläoleman nojalla maatii kenraa- likumernööri, että sanotut aseet ja ampumatarpeet mitä pikimmin luomu- tetaan tänne sijoitetun sotamäen talle- tettamiksi. — Menäläisen lakan ja Puli- tuurin maahantuonti. Helsingin polttimoiden ja mäkijuoma ehtaitten ylitontrollööri, maltioneumos E. Qmist on senaatin kauppa- ja teollisuustoimi- tuskunnalle lähettänyt kirjelmän, missä hän huomauttaa, että kotimaisen lakan ja pulituuria käytön mähentyminen on aiheutunut samaisten aineitten maa- hantuonnin johdosta Menäjältä. Sa- malta tekee hän selmää siitä, että me- näläiseen aineeseen käytetyn spriin de- naturoimistapa ei estä sitä käyttämäs- iä mäkijuomana, koska se ei anna sille erikoisemman pahaa makua eikä ole samassa määrin määrällistä kuin Suo- messa säädetty denaturoiminen. Tä- hän tulee lisäksi, että sellaisen spriila- kan ja pulituurin myyntikielto, joka ei ole denaturoitu Suomessa säädetyllä tamalla, koskee main kauppaloita ja maaseutua, maan ei kaupunkeja. Tä män muoksi ehdottaa ylikontrollööri, että kauppaloissa ja maaseudulla po liisimiranomaiset käskettäisiin tarkasti malmomaan lakan ja pulituurin myyn- tiä, ettei rikollisuutta tässä suhteessa tulisi kysymykseen. — Karjauhoitajakoulut. Maan miljelyshallitus on senaatille ehdotta nut, että Limingan pitäjässä olemalle maanmiljelijä Matti Jutilan omista- malle Jurmola-nimiselle tilalle perus- tettaisiin vksimuotinen karjanhoitaja- koulu erinäisillä ylitarkastaja Nylan- derin lausunnossaan mainitsemilla eh- doilla. Samalla on maanmiljelyshal- litus anonut, että koululle myönnet- täisiin 2,100 mkn muotuinen apuraha tuleman marrask. 1 p:stä lukien sekä että kouluun saataisiin ottaa 5 oppi lasta, maikkei lehmäluku nouse kuin 50:een. — Kansakoulujen rakennus lainat. Senaatti on myöntänyt m. m. seuraamille kunnille seuraamat kan- sakoulujen rakennuslainat: Kempeleen kunnalle 10,000 mk.; Rantsilan kunnal le 10,000 mk.; Turtolan kunnalle 10,000 mk.; kaikki nämä lainat suoritetaan tämän rouoden kuluessa. — Suomen Pankki. Suomen Pankin Maasan kaupungin konttorin ylimäär. palkkaussäännöllä olemaa konttorikirjoittajanmirkaa on hakenut m. m. Oulun konttorin m. t. konttori- kirjoittaja Hj. Forssell. — Maltiourautatiet. Kaakamon aseman asemapäälliköksi on nimitetty Kuopion aseman ensimäinen kirjuri K A. Jalama. — Apteekit. Iin apteekin erioi- keudet on senaatti luomuttanut apteek- kari Axel Waldemar Sienille. — Naiset tvirkauralla. Puki- taaksikirjoittaja Oulun lääninhallitut- sessa Aino Kaattari on senaatilta ano- nut, että hän, maikkei olekaan suorit- tanut säädettrijä lainopillisia tutkintoja, sukupuolestaan huolimatta oikeuteltai- siin hakemaan ja saamaan lääninkans- listin ja konttoristin sekä -arkistonhoi- tajan mirkoja. — Luotfitirehtööri Sjöman on jättänyt erohakemuksensa. imSSSS Zvlikijnomain Eutctus rantateillä. Kuten ennen on kerrottu, on Suo- men liikemiesten asettama kauppamal- tuuskunta aikanaan päättänyt senaatil- le jättää anomuksen, että miime muo- den tammikuussa senaatin antama mää- räys mäkijuomain ja munien rautateil- lä kuletuksen kieltämisestä peruutettai- siin. Tätä anomusta ei liene mieläkään jätetty senaattiin. Sen sijaan on Hel singin miinikauppiaiden yhdistys teh- nyt samaa tarkoittaman anomuksen se- naatille. Asiasta on senaatti pyytänyt rautatiehallituksen lausuntoa, mikä on nyttemmin annettu. Lausunnossaan rautatiehallitus miit- taa siihen lausuntoon, jonka se kirjel- mässä senaatin kauppa- ja teoll suus- toimituskunnalle 27 päimänä marras- kuuta 1908 oli antanut ..Raittiuden Ds- tämien" keskustoimikunnan anomuksen johdosta, että mäkijuomien kuljetus rautatiellä kiellettäisiin. Sen ohessa on rautatiehallitus huomauttanut, että pu- heenaolemaa kieltoa on eri tamoin kier- retty. Niinpä on tapahtunut, että mä kijuoma- ja munalähetyksien on ilmoi- tettu sisältämän muuta tamaraa taikka on niitä kätketty ruoka- ja muita ta maroita sisältämiin lähetyksiin ja siten kuljetettu mastoin moimassa olemia määräyksiä. Myöskin on kysymyksessä olemia juomia miety käsipakaasina mat kustajamaunuun ilman että kukaan mannussa olijoista on ollut juomien omistaja, maan on mastaanottaja mää' räasemalla maunusta mienyt lähetyk sen. Määräykset eimät siten ole osot- tautuneet täyttämän tarkotustaan, min- kä muoksi ja kun rautatiehallitus erään toisen asian yhteydessä aikoo ehdottaa, että mäki- ja mallasjuomien rahtimak- suja korotettaisiin, rautatiehallituksella puolestaan — ei ole mitään anomus- ta mastaan muistutettamaa. Juomutusjuomakaupviaat — tällä kerralla miinikauppiaat — omat puhee- naolemalla anomuksella taaskin osoita- neet asettamansa omat yksityiset pyy- teensä yleishyödyn edelle. He omat tässäkin asiassa käyttäneet tilaisuutta, ajan hetkeä, jonka luulemat oleman tar- koituksilleen eduksi. He uskomat nykyi- sen senaatin amulla moimansa saada kumotuksi entisen kotimaisen senaatin antaman määräyksen, joka heille on kieltämättä mastenmielinen, mutta joka on saamuttanut tyytymäisyyttä kansan maltamassa enemmistössä. Näkyy sel- mästi, että heidän »isänmaallisuutensa", jonka suuria sankareita uskottelemat olemansa, ei ulotu kukkaroa kauem- mas. Omituisinta on, että miinikauppiaat omat tälläkin kertaa saaneet rautatie- hallituksen kannatuksen. Maikkakin moi ymmärtää, että rautatiehallitus silloin kun tämä asia oli ensi kertaa puheena epäili syntymän käytännöllisiä maikeuk- sia määräyksen täytäntöön panossa, luulisi jo muosikauden käytännön osot- taneen, etteimät maikeudet ole suurem- mat kuin mitkä kohtaamat kaikenlaista muutakin kieltotamaraa käsitellessä. Ai- nakaan eimät rautatiehallituksen esille- tuomat syyt tunnu sellaisilta, että nii- den takia olisi juomamlmaa taaskin päästettämä mapaaksi rautateillä. Vulun kaupungists. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo- pio). T. k. 14 p:nä suorittimat pas- toraalitutkinnon m. t. kirkkoherrat W. Wiljanen ja I. W. Hirmonen sekä kirkkoherran apulainen A. H. Järmen- taus, kaikki armolauseella: kiitoksella hymäksytään. Amointa Utajärmen kirkkoherran maalisijaa omat hakeneet kappalaiset I. A. Heilala ja I. N. Merenheimo, joista t. k. 21 p:nä on maaliehdolle pantu I. A. Heilala. — Enontekiön kappalaisen mirkaa on hakenut kirkko- herranapulainen A. H. Järmentaus, joka t. k. 21 pnä mirkaan nimitetty. Toukok. 1 p:stä toistaiseksi on Ou- lun m. t. kappalainen K. K. Hauta- niemi määrätty hoitamaan Kiimingin kirkkoherran mirkaa, Pudasjärmen kirk- koherra E. Thaumon Pudasjärmen kappalaisen mirkaa, Muhoksen pavisto Utajärmen kirkkoherran mirkaa, Raa- hen ja Sälöisten papisto Raahen kappalaisen mirkaa, Utajärmen m. t. kirkkoherra G. S. Strömmer Puolan- gan kirkkoherran mirkaa, Mtornion kirkkoherranapulainen A. H. Järmen taus Enontekiön kavpalaisen mirkaa. Huhtikuun 1 pistä toukok. 1 puvään Pyhännän nimitetty kirkkoherra Einar Borg Pyhännän kirkkoherran mirkaa, Muonioniskan kirkkoherra Jul. Snell- man Enontekiön kappalaisen mirkaa, Kemin papisto Simon kirkkoherran mirkaa. — Huhtikuun 1 p:stä toistai seksi Simon m. t. kirkkoherra Eino Wirkkula Hailuodon kirkkoherran mir- kaa. Mirkamapautta kimuloisuuden tähden on saanut Kuopion maaseurakunnan 1:nen kappalainen M. L. Saaninkoski maalisk. 21 pistä toukokuun 31 päi- mään. Siirtokirjan omat saaneet Merijar men kappalainen K. E. Kalli ja Puo- langan m. t. kirkkoherra W. I. Tans- kanen, molemmat Samonlinnan hiip- pakuntaan. T. k. 24 p:nä on Pudasjärmen kappalaisen mirka uudelleen hakijain puutteessa haettamaksi julistettu. — Myyty kirjakauppa. Kirja kauppias Karl Somelius on myynyt täällä omistamansa Osk. Jalanderin kirjakaupan meljelleen Sigurd Some- liukselle. Kauppahinta tuntematon. — Liikkeen kauppa. Lemyseppä A. Laine on luomuttanut tunnetun lemy- ja läkkisepänliikkeensä Antti Karppiselle ja Zrjö Kaarrolle, jotka sitä tulemat jatkamaan toiminimellä Kaarto & Karppinen. — Konsertin Suomen yleisen Kon- serttikannatusyhdistyksen toimesta an- taa taiteilija Eino Rautamaara Ou- lussa ensi torstaina t. k. 31 pnä. — Warkans. Keskimiikkona ma- rasti muuan mies kauppias Illikaisen pihalla erään maalaisen reestä härän nahan. Waras saatiin kiinni ja toi- mitettiin poliisiasemalle, jossa mies tunnusti tekonsa ja niin saatiin nahka takaisin. — 11:sta ^vuosijuhlaansa miet tää huomenna klo 0 i. p. työmäenta- lolla Mieskööri „Oras". Miittaamme muutoin ilmoitukseen lehtemme ensi simulla. — Kansankonsertti on palokun nantalolla huomenna klo 4 ip. — Mesikauhun saastuttamiksi julistettuja Paikkakuntia. Koska Suomen lääkintöhallitus on ilmoitta- nut Kannuksen pitäjässä Maasan lää- niä ilmestyneen useita mesikauhukoh- tauksia, on Oulun läänin kumernööri, nojautuen määräyksiin 1 lumun 1 §:§fä ja 2 lumun 7 tz:ssä tammikuun 28 päimänä 1904 annettua armollista asetusta tarttumien kotieläintautien ehkäisemiseksi, katsonut tarpeelliseksi lää- kintöhallituksen ehdotuksen mukaan ju- listaa Siemin, Kalajoen, Alamieskan ja Dlimieskan pitäjät sekä Raution kappelin kuuden kuukauden ajaksi, t. k. 21 pistä lukien, mesikauhun saastutta- miksi sekä tuon taudin ehkäisemiseksi määrää seuraamaa: 1) Jos koira tai kissa on sairastu- nut mesikauhuun taikka jos eläimiä tai ihmisiä on purrut siitä taudista epäilty eläin, omat niin hymin sairas tai sai- raatsi epäilty eläin kuin myös kaikki sen puremat eläimet heti kiinniotettu mat ja pidettämät sisään suljettuna tai kytkettyinä niin että kaikki yhteys mui- den eläinten kanssa estyy, siksi kuin asiasta on asianmukaisessa järjestyt- sessä annettu tieto kumernöörille ja piirieläinlääkäri saapunut paikalle tut- kimaan noita eläimiä. 2) Jos läänineläinlääkäri, pidettyään silmällä sairasta tai taudista epäiltyä eläintä, sen ruumista amattaessa huo- maa taudin mesikauhuksi, omat kaikki sen eläimen puremat koirat, kissat ja siat oitis tapettamat, jota mastoin märehtimät eläimet ja hemoset omat, ellei niiden omistaja suostu niiden tappamiseen, pidettämät erillään muis- ta eläimistä satakaksikymmentä muo- rokautta ja sen jälkeen mielä kuusikym- mentä muorokautta omistajan tarkan malmonnan alaisina. Ellei mesikau- huun sairastunutta tai siitä epäiltyä eläintä moida saada kiinni, saadaan se ilman mitään tappaa. 3) Mesikauhun saastuttamaksi nyt julistetulta alueelta älköön mietakö koiraa tai kissaa hankkimatta siihen kumernöörin lupaa ja omat kaikki sii- nä olemat koirat marustettamat kuo- nokopalla, tai pidettämät sisäänsuljet- tuina tai kytkettyinä sekä kaikki kissat säilytettämät huoneissa. Jos tämä laiminlyödään saattakoon koira tai kissa rangaistuksetta tappaa. 4) Mesikauhuun sairastunut eläin, joka on kuollut tai tapettu, on kuo- pattama tai muulla tamalla saatettama mahin goittamattomaksi. — Laskumiehen palkkaamiseksi Oulujoen Merikosken laskupaikalla on kulkulaitostoimituskunta kulumaksi muo- deksi myöntänyt 500 mkaa sekä Kajaa- ninjoen koskenlaskijan palkkaamiseksi 250 mkaa. — Perintökirjan on senaatti t. k. 10 pnä antanut: kauppias Heikki Tuomaanp. Man- nermaalle ja talolliselle Antti Tanelinp. Leimiskälle Lehtolan */« manttaalin kruununtaloon n:o 27 Kestilän pitäjän Mulkuan kylässä; kauppias Aappo Matinp. Harjulle Karjakon Vs manttaalin kruununtaloon n:o 37 Kittilän pitäjän Kuimasalmen kylässä; ja talollisille Kaarle ja Lauri Palojär melle eli Muotialalle Ruottalan 1 /$ manttaalin kruununtaloon n:o 6 Kit- tilän pitäjän Tepaston kylässä. — Maanmittaustoimituksia. Kommissioonimaanmittari Elis Blom- berg on määrätty toimittamaan halko- misen Muotkan perintötilalla n:o Muonioniskan pitäjän Alimuonion ky- lässä; maramaanmittari Juho Haataja sa- moin toimittamaan halkomisen Honku rin perintötilalla n:o 13 Dlitornion pitäjän Lohijärmen kylässä; ja maramaanmittari G. A. Rydman käymään rajat Kaakamon jakokuntaan kuulumien eri tilojen ja mesijättömait- ten mälillä Alatorrtion pitäjän Kaaka mon kylässä. — Kylätiet. T. k. 10 pnä anta- mallaan päätöksellä on läänin kumer- nööri määrännyt rakennettamaksi ja mastaisuudessa syynikelpoisessa kun- nossapidettämäksi kaksi kilometriä pit kän, ojien mäliltä miiden metrin le- myisen kylätien Kuonanjärmen ran- nalta Määtin talojen mäliltä isossa- jaossa kartalle merkittyä tiesuuntaa Pyhäjärmen—Haapajärmen »väliselle maantielle Pyhäjärmen pitäjän Pyhä järmen kylässä. T. k. 17 pnä antamallaan päätöt- sellä on läänin kumernööri määrännyt rakennettamaksi ja mastaisuudessa syy nikelpoisessa kunnossa pidettämäksi 5 metrin lemyisen ja 24,780 metrin pi- tuisen kylätien Kuhmoniemen kirkolta Hietaperän lahdelle johtamalta tieltä Koskenmäen taloon Kuhmoniemen pi- täjän Mieksin kylässä. Samoin on kumernööri määrännyt rakennettamaksi ja mastaisuudessa syy- nikelpoisessa kunnossa pidettämäksi metrin lemyisen ja 21,127 metrin pi- tuisen kylätien Kuhmoniemen kirkolta Hietaperän—Mustajärmen mäliselle tielle saman pitäjän Katerman kylässä. T. k. 21 pnä antamallaan päätöt- sellä on läänin kumernööri määrännyt rakennettamaksi ja mastaisuudessa syy nikelpoisessa kunnossa pidettämäksi mii- den metrin lemyisen ja 15,732 metrin pituisen kylätien alajärmen talon luola ennen käydyltä tielinjalta Rapin kruu- nuntorppaan Sotkamon pitäjän Tipas- ojan kylässä. ilOIi Millljfll] jllttll. Kolmantena istnntopäitvänä kuulusteltiin todistajia. Mastaajan todistajat kertoimat: Rma Elisabeth Skutnabb on Hospits Betanian hoitaja Helsin- gissä ja tuntee rouma Junneltukseu. Rma asui siellä uudenmuoden aikaan, tilattuaau edeltäpäin huoneen kirjeelli- sesti. Sitte sai roumalta toisen kir- jeen, jossa hän ilmoitti tulemansa uudenmuoden aattona ja pyysi todis tajaa mastaan asemalle. Sttte rouma tulikin Pohjanmaan junalla. Rouma kertoi tulleensa Helsinkiin etsimään paikkaa, koska oli kysymys amioerosta miehensä kanssa sekä samalla hampai- taan ja silmiään marten lääkärissä käydäkseen. Jo ennen oli rma I. to- distajalle kertonut huonoista mäleis- tään ja kkhran itaruudesta. Mälien huonouteen sanoi kkhran sukulaisten oleman syynä. Rouma näytti oleman surullinen, mutta ei kiihdyksissä. Rou- ma asui siellä ensimmäiseen arkipäi- mään asti, jolloin sai tyttäreltään kirjeen murhayrityksestä, ja silloin hän alkoi tehdä lähtöä. Rouma oli säi- kähdyksissään ja itki sekä luki todista- jallekin kirjeen ja sanoi lähtemänsä, jota todistaja koetti estellä. Ampujan nimeä ei sanonut. Todistaja luki sit- ten Husmudstadsbladetista roumalle tapautsesta ja ampujasta, jolloin rou- ma itki sekä katsoi mielä kirjettä, to- dentaen ampujan ..ruotsalaiseksi ren- giksi" ja huomautti, että tapaus lienee kostoa ynnä että pappilassa oli paljo mäkeä, joka ei pitänyt romastista ja moi ken heistä hymänsä siis kostaa. Ennen kirjeen tuloakin oli rouma pu- hunut, että kkhra oli paha Johans- sonille, ruotsalaiselle rengille, ja lisän- nyt: »määryys kostaa itsensä". Rou- ma oli saanut pian sähkösanomankin, kuten kertoi, toht. Hartmamlta, joka kielsi matkustamasta ennenkuin muuan kirje saapuu. Seuraamana päimänä, p. tammik., oli lumannut mennä etsimään osastoon ilmoittamaan erään kalliin, Alatornion pappilassa joulu- kuun alussa kadonneen sormuksen joh dosta ja samalla hakemaan kirjettä postista. Sormuksen markauteen sanoi epäilemänsä jotakin seuranaista. Saa- massaan kirjeessä sanoi kerrottaman kkhran lemittäneen huhua, että hän olisi ehoittanut Johanssonia ampumaan kkhran. Oli pahoillaan. Todistaja oli kehoittanut häntä matkustamaan heti. saadakseen maineensa puhtaaksi. Oli yhdessä rouman kanssa metodisti- kirkossa, jossa ei mitään tapahtu- nut. Roumalle tiesi maletun tinoja, jolloin tuli pääkallon-muotoinen esine. Olimat sitten käyneet yhdessä kysy- mässä romastinnan johtajattareksi pää- systä Grankullan sanaturiumiin. Ro- mastinna oli myös todistajalle ja toht. Limnellille tarjonnut Johanssonia por- tieriksi. Rma I. ei ole koskaan to- distajalle puhunut liikkeen alkamisesta Helsingissä. Rouma oli aina ollut tyystänlainen ja luuli todistaja, että tällä ei ollut paljon rahoja. Todis- taja puolsi mastaajaa sanatoriumin palmelukseen. — Rouma Iune- lius hymyili suloisesti tämän todis- tuksen jälkeen. Maratuom. Termonen jätti samalla oikeudelle rouman uudenmuo- den aattona kirkkoherralle lähettämän kirjeen, jossa nuhteli kkhraa luulemai- suudesta, tyytymättömyydestä ja itse- jumaloimisesta. Rma Anna Öhman kertoi: rma Ahlholm oli syksyllä oleskellut pappilassa, josta usein kämi Haapa- rannalla Johanssonin soutamana. Rma Ahlholm tunnusti edelli- sen todistajain lausunnot tosiksi. Jo- Hanssonin kertomuksen, että todistaja olisi sanonut, että paha kirkkoherra olisi lopetettama ja että rma June- lius antaa 10,000 mk. sille, joka sen tekee, on maletta. Työ m. Nils Andersson tietää rma Ahlholmin olleen pappi- lassa syyskuulla, samoin maimonsa. T y ö m. Juho P i e t a r i l a oli miime kesän työssä pavpilan rannassa. Rouman ja Johanssonin näki kerran tuleman saunasta syyskesällä iltapäi- mällä. Sauna oli silloin kylmä. Ei tiedä, milloin ne menimät sinne. Näfi kerran ennenkin heidän tuleman sau- nasta ja oleman sangen „pruu- rit" keskenään ja piti hän että rak- kautta heidän mälillään oli mähän liiaksikin, niin he olimat „joutamia". Omi oli heidän sisällä ollessaan kiinni. Hänen silmällään katsellen oli „hom- missä rakkaus liikkeellä." P r o c o p e: koko todistus on lap- sellinen. Miittaan Johanssonin ker- tomukseen naisellisista töistään, joihin rouma oli häntä neumomassa. Koete- taan tuoda kaikkia tyhjiä esille, mutta Johanssonin ruustinnaa puoltama ker- tomtls selittää koko asiat. W a s t a a j a kertoi myös, että mainituilla kerroilla oltiin saunassa pyykkikonetta, lauteita y. m. korjaa- massa ja rouma oli näyttämässä mi- ten työ tehdään. Todistaja sanoo, että ei luule siellä olleen työhommia, koska omet nämä mastaajat lukitsimat saunasta lähtiessään. T y ö m. P. K a t a j a m ä k i: oli ollut pappilassa renkinä silloin kun Johansson tuli. I. tuli helluntain seutuun, jolloin kiireenä aikana miestä tarmittiin. Todistaja hänet löysi maantieltä ja työhön toimitti. Jo- Hansson teki työnsä tamallisesti, ellei ollut suomuksissa, joka tapahtui hymin usein. Juopumistaan maltti roumalle näyttää, eikä luule tämän siitä tien- neen. Todistaja itse kertoi kyllä kirk- koherralle Johanssonin juopumuksesta, jolloin kkhra sanoi, että tämä on otettu sellaisella puheella, että jos juo tai laiskottelee saa mennä. Kun juopot- telu lisääntyi ja työnteko jäi syrjään, oli todistaja toisena palmelijana pa- koitettu eroamaan, josta taas Johans- son hänelle suuttui. Todistajan saa dessa lopputilin sanoi romasti, että ruustinna tahtoi talossa pitää mie luummin Johanssonin, koska tämä Ed- Jo- S o s i a L u n t t a: löysi murhayri tyksen jälkeen pappilan sänkykamarin lattialta halkiremäistyn kirjekuoren, jonka poltti. Kuori oli saman kokoinen ja näköinen kuin romastinnan kirjoi- tuspöydällä oli nähnyt. Rma Junne- liuksen tapahtuman jälkeen Helsingistä tultuaan oli kuullut sanoman, että oli- si parempi, että Johansson tunnustaisi, koska kuitenkin on murhayrityksen teh- nyt. Rouma I. oli todistajaa kohtaan hymänsorttinen. Renki Johan Ström: kertoi kuten kaksi edelläolemaakin todistajaa, että marrask. 3 p:n iltana, jolloin rou- wan ja Johanssonin piti olla jossain ectäil>)ttämissä hommissa renkikamaris- sa, ei rouma täällä ollutkaan, maan tod. ja talon muut valmelijat. Kuulusteltiin lisäksi poliisi mard Kuurea. Häneltä oli Hansson kerran ottanut remolmerin taskusta, mutta hän oli sen ottanut pois. Palattuaan Helsingistä oli K. rouman kuullut sanoman, että olisi pa- rasta kun Johansson tunnustaisi, kos- ka on murhayrityksen tehnyt. Kerran marraskuun lopulla oli rouma näyt tänyt Kuurelle huoneitaan, joiden ko- meutta tämä oli ihmetellyt. Mutta silloin oli rouma sanonut, että Kuu- ren yksinkertainen huone tuntuu haus- kommalta, sillä siellä on mapaus, jota hänellä ei kirkkoherran tähden ole, kos- ka tämä ei anna hänelle mitään mal- taa ja alkoi itkeä. Rouma oli todista- jaa kohdellut aina hymin. W a s t a a j a selitti, että hänellä ja Johanssonilla oli Karihaarassa kyllä juttuhetkiä, mutta että tyttärensä y. m. oli aina läsnä. Jouluna antoi J:so- nille maatteita lahjaksi (millapaidan ja alushousut), koska toisetkin saimat. ottaneen remolmerin 5i'uu- Oulun kokoon tuvat S toisena pääsiäispäivänä kello 7 i.-p. Nuijaan. omajsauo; dia ohjelmassa: laulua, lehti, lausuntoa, satu j. n. e. Huomatkaa: Alämtniä ja teet;;. Vanhemmatkin nuijalaiset terve tulleita. J:n puhui ruotsia, jota ruustinna parem min osasi. Kkhra oli ..tamallinen mies" häntä kohtaan, mutta oli kuullut puhuttaman tämän oleman koma pal- melijoilleen ja ahne työtä maalimaan. Mastaajan todistajina kuulusteltiin toht. Hartmanin Kemistä palmelijat- taria Aina Nutikummoa ja Alina Kohtamäkeä, jotka kertoimat: Kohtamäki: Johansson kysyi todistajalta joulun ja uudenmuoden mälillä Hartmanin kyökissä, milloin ruustinna menee Helsinkiin, johon mastasi, ettei tiedä ja tietääkö Johans- son ruustinnan sinne aikoman. Jo- Hansson kertoi ruustinnan itse sen il- moittaneen, mutta ei lähtöaikaa. To- distajan kysyttyä, miksi tämä menee Helsinkiin, mastasi Johansson ei tie- lämänsä. Kun Johansson 19 p. jou- luk. palasi pappilasta, sanoi hän to- distajalle jonkun päimän perästä, että oli tullut pois ajetuksi pappilasta kirk- koherran toimesta. Kerran tultuaan tohtorinnan luota sisältä oli Johans- son mihoissaan, jonka syytä kysyi toh torinnalta, saaden mastaukseksi, että :n miha johtui pappilasta pois ajosta. Johansson oli jouluaattona Hartmanilla, jolloin ruustinna ja Jo- Hansson olimat muutamassa täytä mässä n. 15 min. suletun omen ta- kana. Sieltä tulttuaan oli J:lla kaksi pakettia, jotka sanoi ruustinnalta saa- neensa. Kerran oli todistaja joulun edellä käynyt Karihaarasta kutsuniassa Johanssonnia ruustinnan luo tämän pyynnöstä. Ruustinna kutsui silloin J:n sisälle luokseen, jossa tämä ei ol- lut kauman. Tohtori ja tohtorinnakin olimat silloin kotona. Kerran kämi ruustinna Johanssonin kanssa kana- häkissä sitä mittaamassa. Johansson oli todistajalle sanonut kkhraa pahaksi. Neljästi kaikkiaan todistaja nähnyt Jo- Hanssonin Hartmanilla ruustinnan luo- na tohtorin roumineen ollessa aina kolmantena. 5kerran on hänet myös zaettu tohtorille telesooniin. Rahaa ei J:son 'anonut koskaan ruustinnalta ääneensä; kirjeitä näki hänellä joskus oleman, mutta ei tiedä keltä saatuja. N u t i k u m p u: Johansson kämi todistajaa hakemassa Haaparannalta Hartmanille 2 p. jouluk.; oli seuraaman yön ja päimän pappilassa. Mitään erinomaista ei nähnyt. Karihaarasta oli todistaja hakenut Johanssonia ruus tinnan puhetlle kolme kertaa. Johans- son sanoi kkhran oleman häijyn ja tun tui hän oleman kkhralle mihainen. Muu ten kuten edellinenkin. Tiesi relta, mutta oli tämä makuuttanut el silla mitään aikoneensa. Enempää ei ole ollut puhetta Johanssonin kera. Pyytänyt Johanssonilta tämän isän osoitetta, saadakseen hänet todistajaksi amioerojuttuun kkhran kanssa sekä, jos Johansson muuttaisi pois Suomesta, saadakseen tämän isältä pojan osoitteen. Lisäksi muistaa Kemissä olleensa neljä kertaa tapausten kulkuajalla eikä kolme, kuten ennemmin kertoi. Johanssonia maroitteli kohtauksissaan olemaan sii- mosti ja juomatta, jotta ei hän saisi häpeätä, kun oli tätä suosittanut. Mirallinen syyttäjä esitti, että tutkintopöytäkirjaan lisättäisiin Helsingissä tapahtunut toht. Axel Lim- nellin kuulustelupöytäkirja, jolta toh- torilta rma I. oli hakenut paikkaa Grankullun sanatoriumissa. L. kertoi rman jutelleen aikomansa pian hakea eroa miehestään ja hakemansa paikkaa. Jos eroaa sominnossa, lupasi kkhra 50,000 mk. hänelle, mutta jos oikeu- den kautta ero tulee saa 100,000 mk. Syynä riitaisuuksiin heidän mälillään on miehen liiallinen maimonsa ma- pauden ryöstö. Rma I. ei ollut teh- nyt toht. L:iin hymää maikutusta, jo- ten hän epäsuorasti neumoi tätä ote- maan hakematta paikkaa. Lähtiessään oli rma tohtorille kaupannut omen- martijaa, luultamasti sanatoriumiin, mutta toht. ei tarminnut sellaista. — Esitettiin mielä toht. L:n äskettäin mastaajan asiamiehelle antama lisä- selitys, jossa tämä nc. m. kertoi, että rma sanoi miehensä tuhlaaman yhtei- sen pesän maroja, panemalla niitä pankkiin poikansa nimelle, mutta sanoo, ettei muista, onko rma I. hänen luo- nansa käydessään, kysynyt, taimitsteko hän porttieriä. — Maikka toht. L., hra Procopen sanojen mukaan, on jossain kohdin määrin käsittänyt rouma J:ta ja muistaakin määrin, ei tahdo häntä persoonallisesti kuultamaksi, maan tyytyy tähän kirjalliseen todistukseea. Mas taaja sanoi ei puhuneensa portierin paikasta toht. L:lle, maan jos- takin patmelijain ja portierin ruuasta. Neljäs istuntopäiwa. Luettiin pal. Miina Markkasen ja kapt. Ment^ellin kirjalliset todisteet. Rma oli yön tammik. 1 p:ää masten, ollessaan Hospits Betaniassa yötä, sa- nonut todistajalle malmoneensa. W a s t a a j a tunnusti malmoneensa, koska sellaista tapahtuu usein, ja mar- sinkin juuri nyt oli syynsä malmoa, kun oli pairansaantihuolet. Kapt. H. W e n t .z e l l tiesi tinoja roumalle malettaissa tulleen tälle pää- kallonmuotoisen esineen. Kuulusteeltiin sitte Eriika Mas- s e r m a n n i a, joka oli nähnyt ruus tinnan ja Johanssonnin kerran paka- rissa istumän yhdessä ja jutteleman: samalla kertaa kesti tämä pakarissa olo komin kauman. „Wahtasiko tod. heitä koko ajan?" kysyi Procope, johon tod. mastasi ei mahtineensa, maikka tiesi heidän siellä koko ajan olleen. — Rouma tunnusti mainitulla kerralla leimatun, jolloin J:son oli häntä ollut auttamassa uunissaotossa y. m., mutta hän ei ollut pakarissa koko aikaa, maan kämi mälillä ulkonakin omilla askareil- laan ja oli rma Ahlholmkin käynyt pa karissa. Rma A h l h o l m: muistaa leipo- misen, joka tapahtui mieraita marten. Sitä tehtiin kahtena päimänä, jolloin todistajakin oli amussa. ainakin toi- sena päimänä. Ei tiedä, oliko Jo- Hansson tällöin muussa amussa kuin halkoja kantamassa. Tod. W a s s e r m a n n muistaa myös leipomisen tapahtuneen kahtena päi mänä, mutta ei muista, kumpana ker- tomansa yhdessäolo sattui, mutta moi olla edellisenä päimänä. Mirallinen syyttäjä pyysi lykkäystä erinäisten kohtien todista- mistä marten. Kantajan asiamies pyysi niinikään lykkäystä uusien tutkimusten tekemiseksi ja moidakseen antaa kirjall. lausunnon. Mastaajan asiamies, ma- rat. O. Procope piti sitte seuraaman puolustuspuheen: Uleinen syyttäjä on tehnyt lykkäys- pyyntönsä pelkästään tarkoituksessa saadakseen täinän jutun yhä jatkumaan " siten moidakseen kiusata mestaajaa, ^ sillä onhan huomattu, että asiassa ei 'ole moitu mitään todistaa. Syyttä- tarkoitus käy erittäin hymin sel- mille hänen omista sanoistaan, että ei tiedä, mistä m. m, eräs mainitse- mansa oululainen todistaja möisi ker- toa ja ettei sänkykamarista lötöeiv.Ztä kirjekotelosta moi enää saada lisato distuksia (syyttäjä oli nimitt. ilmoitta- nut niitä hakemansa). Asiassa on nyt kuulusteltu ci ainoastaan kaikkia niitä henkilöitä, jotka omat olleet vai kalla silloin kuin mäitetty murhayritys ta- pahtui, maan myös ne henkilöt, io:ka olimat yhdessä mastaajan ka-issa 'a- maan liikaan Helsingissä ja joiden tomukset moisima! asian maiaisluksctsi maikuttaa. Kuulusteltujen todistajain kautta ei ole tullut mitään mastaaiaa mastaan esille, mikäli koskee mä'.:c::yä murhayritystä ja jos karsoraan, jossa määrin olisi tullut raslauttai.ua seikkoja mitali koskee awiorica^.ta niin omat näinä koskeneet aitaa nerr lokak. 15 v:ää 19(.i9 ja on ! 111- :aan tullut x>q:& den maikutus tetuksi J:sonin kertomuksen kautta ta pauksista tältä ajalta. Ou nimitt. huo- mioon olettama, että J:sonin kerto- mutselle, joka osaksi on aiman todclli- nen, osaksi malheellinen on anneiiama täysi armo ainoastaan mikäli ie on yhtäpitämä mastaajan oman kerto.nul- sen kera. Kirjekuorista tuskin moidaan esiintuoda mitään uutta, koska pa!:re- lijat pavvilassa, erittäinkin Luntta, jo omat täällä kuullut, mutta olisi ol- lut syyttäjä melmollinen esiintuoda kaikki jo tässä istunnossa hän kun näistä kirjekuoria koskemista henkilöis- tä on tietänyt paljo ennen näitä mä- likäräjiä, mikä selmeni J:sonin kerto muksesta täällä ja on huhu näistä tullut jo minunkin tietooni ennen kä- räjiä. Minä uskallan pyytää, että oi- keus hylkää lykkäyspyynnön ja että siitä annetaan mälipäätös siltä maralta, että hymäksyttyä anomukseni saisin ti- laisuuden mastaajan puolesta antaa loppulausunnon. Siltä maralta taas, ettei lykkäystä myönnetä, uskallan uu- delleen anoa, että mastaaja laskettai- siin mapaaksi ja tahdon tämän pyyn- töni perustella aluksi miitaten siihen, mitä jo miime kerralla selitin, sekä li- säksi huomauttaa, että maikken ole moi- nut saada täyttä käsitystä niisiä pe- rusteista, joilla anomukseni silloin hy lättiin, toimon kuitenkin, että ne nyt omat poissa, koska juuri ne henkilöt, joiden kanssa mastaaja Helsingissä yh- dessa oli, omat kuulustellut ja samoin Johansson. Näiden todistajain kerto- inuksesta on selmille käynyt, että mas- taasa, ollessaan Helsingissä on esiinty- nyt aiman kuin tamallistesti, joten ei moitu huomata hänessä mitään lemot- tomuutta, että hän ollessaan Helsin- gissä, on kertonut aijotusta amioeros ta ja lausunut toimomuksenaan, että sellainen toimeen saataisiin sekä myös koettanut hommata itselleen paikkaa, jotta moi tyytyä lähempään summaan pesäosuudesta. J:sonin kertomukselta on taas selminnyt, että hän on tämän syytöksen mastaajaa mastaan »ehnyt senjälkeen kuin kantajan asiaiuies Ter- monen on malheelllsesti hänelle iltnoit- tanut mastaajan syyttäneen hänet ja isänsä markoiksi. Luulen, että iokainen entispäimänä täällä olija sai sen mar- man ,vakaumuksen Johanssonin esim- tymisestä, kun sai kuulla, että nuo Termosen hänelle antamat ilmoitukset olimat malheellisia ja että hänen tun nustuksensa olisi saanut aiman unien muodon mastaajan suhteen, ellei "er- monen yleinen syyttäjä Haaparaim.an mankilassa olisi koettanut ärsyttää häntä mastaajaa mastaan näillä ival- heillä. Tämä kämi minulle selmille Hanssonin lausunnosta Termoselle, ^un sanoi tuollaisen teon niin hämytiönläk- si ja alhaiseksi, ellei huonoin hampnu- si Ruotsissa olisi moinut esiintyä, ui- ten maratuom Termonen. ^)mmärr-.^- tämää on, että Johansson kiihoitettu- na wast. mastaan ja saatuaan luulta, että pääsisi mähemmäUä, jos taisi toisen yllyttäjäksi, oit tchnnt tun nustuksensa siten kuu teli, koetlaen siir- tää pääsyyn toaZtaojalle. Ja luoi./.ol- lista ou myös, e:!ä imi hän terran on tuollaisen tummstuksen tehnyt, hän pitää siitä kiinni, jotta ei peruutuk- sensa kautta joutuisi malehtelijaksi, pa- hempaan pulaan. Mutta tuollainen tunnustus ja syytös hänen puoleltaan ei saa lain mukaan missään suhteessa maikuttaa raskauttamana seikkana mas taajaa kohtaan maikkapa Johanssonin kertomus, kun tunsi kaikki mitä pappi- lassa ja muualla tapahtui, on moinut somelluttaa kaikki sen mukaan, että ei joutuisi kiinni, joten mastatodistus^en hankkiminen käy mahdottomaksi. Tah- don kuitenkin huomauttaa, että hän ai nakin muutamissa suhteissa on puhu- nut todistettamasti malhetta. Kun hän itse on myöntänyt, että mast. ensi ker- ran puhui hänen kanssoan kantajan pois tointittamisesta -!l p. lokat., niin luonnollisesti seuraa tästä, että hänen täytyi kteltää sitä ennen uhanneensa kirkkoherraa. Ja kuu han on seltttä- nyt, että itsellään ei ole mitään kkhraa mastaan, min on silittänyt samalla kantajan häntä kohtaan hyiväkji isän näksi. Todisteita on kuitenkin selmille tullut, että J:son ou syyssumesta ai-- kairi alituisesti »Hannut kkhraa. mieläoä