lLuvsntsins msslklcliur: >3 p:n3 lim Hugo Smideliil. Miisikymmentä muotia täyttää tä nään Porin lyseon rehtori LarS Hugo Sandelin. Rehtori Sandelin on monipuoli sesti ja waikuttawasti työskennellyt yhteiskuntaelämämme eri aloilla. Al> kuaan »valmistautui hän kirkollista työalaa marten ja Vihittiin papiksi w. 1883. Tämän jälkeen Vaikutti hän useammassa paikassa pappina. Filosofian kandidaattitutkinnon suo. ritti hän w. 1836 ja yleisen kasma- tusopin tutkinnon w. 1888. Toimit aan w. t. lehtorina Miipurin ly seossa 1887—8 ja sitten kolleegana Miipurin ruotsalaisessa tyttökoulussa, siirtyi hän w. 1891 Poriin täkäläisen lyseon uskonnon, logiikan ja ruotsin kielen lehtoriksi. Mara- ja w. t. reh torina oli hän 1893—96 ja 'V<>96 nimitettiin hän moninaisesti tähän mirkaan. Tätä Mirkaansa on hän suurella harrastuksella hoitanut, »vaikuttaen sen, että hänen johdollaan on kou luSsa aina makamaa työtä tehty. Papillisia tehtämiä on hän marsi. naisen mirkansa ohessa aika ajottain suorittanut. Rehtori Sandelinin kirjallinen toi. minta on muodostunut sangen h'-o- mattamaksi. Hän on julaissut, paitsi kirjoituksia ja tutkielmia eri aikakausi lehdissä, useita teoksia. Lueteltakoon tässä main seuraamat hänen kynänsä tuotteet: »Arkeologisi och historisk be> skrisning öfmer drn swensksprä?iga delen af Pedersöre härad" (Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakaus, kirja XIII, 1891); ..Luonteen kehit tämisestä kasmaluksen kautta", 1891 (myös ruotsiksi); ..Farisealaisuudesta Jesuksen aikana", 1892; ..Koululais ten lomatöistä", 1894; ..Piirteitä ka. tolisuuden kehityksestä uskonpuhdis tukseen saakka", 1897 ja -98 »Ruotsinkielen harjotuksia" (useampia painoksia); Suomea koskemat osÄ Fabritiuksen kirkkohistoriassa: „Onko uskontoakin kouluissamme opetetta ma?", »Jngersollin hyökkäykset kris tinuskoa mastoan" 1908, «Materia lismi eli monismi" 1909; suomen noksia, m. m. »Otteita tohtori Col> lenbuschin päimäkirjasta." Erittäin on huomattama hänen kirjallisista tuotteistaan ne, joissa hän etemällä Lamallaan terämästi osottaa ateistisen maailmankatsomuk sen onttouden. Perinpohjaisesti suoritettujen mirka ja kirjallisten tehtämäin ohessa on rehtori Sandelin ottanut osaa monien yhdistysten ja toimikuntain töihin Hän on useiden tieteellisten ja kir> jallisten yhdistysten m. m. Suoma, laisen kirjallisuuden seuran, Suomen kirkkohistoriallisen seuran ja Suomen muinaismuistoyhdistyksen jäsen. Täkäläisiin rientoihin on rehtori Sandelin kohta kahdenkymmenen muo- den ajan monipuolisesti ottanut osaa Hän on kasmatusopillisen yhdistyk. sen puheenjohtaja ollut perustamisesta saakka, Kasmatuslautakunnan, D a- ko.laatuyhdistyksen ja Kotiseutuyhdis tyksen puheenjohtaja, Suomalaisen tyttökoulun johtokunnan »varapuheen johtaja, Kirkkoneumoston, Lutheri. laisen rukoushuoneyhdiStyksen ja Nais stipendiyhdistyksen johtokunnan jäsen Raittiustyön hymäksi on rehtori San delin niinikään työskennellyt, kuuluen Satakunnan raittiuspiirin toimikun taan y. m. Rehtori Sandelin kuuluu siihen simistyneen luokkamme paremmistoon joka ruotsinkielisestä koulusimistyk. sestään huolimatta on käsittänyt sen symän totuuden, jonka sisältää lause „sitä kuusta kuuleminen, jonka juu rella asunto". Hän on sen muoksi Porin kirje. ii. Snellman-juhlapäimän wiet- toa malmisistaan! — Keivqt- mielistä anomusehdotusten te koa. — ^Sosialidemokraatin pötypuheet. — Juomahimon tyydyttämisen keino sekin. — .Jussin-Hattuja" ostamaan! Snellman-päimän mieton järjestä misestä on nyt ajoissa pohdinta alo- tettu. Tärkeätä on, että mihdoinkin päästään asiassa käytännöllisiin w- loksiin s. o. saadaan päimästä yleinen kansallinen juhlapäimä. Kuten tässä lehdessä muosi sitten tehtiin, ehdottaa Uudm Suomettaren Matti miime kirjeessään, että Snell- man-päimäksi siirrettäisiin myöskin kewStpSiwän, mapun, mietto ja silloin sitten täydestä sydämestä luonnon ke- »vään tuloa ja Suomen kansallisen kemään synnyttäjän muistoa samalla kertaa juhlittaisiin. Wappu ei Varsinaiseksi kemätpäi- mäksi olekaan oikein somelias. Usein on silloin mielä hymin koleata. Tou kokuun 12 päimä scmeltuu siihenkin nähden paremmin juhlapäimäksi. Mapun mietosta luopumaan ke- hzittaa sekin, että mainittu päimä on tullut sosialidemokraattien meluisaksi mielenosoituspäimäksi. Katkeruutta ja Vihaa silloin kansalaisten keskuuteen kylmetään ja luokkarajoja amartaa koetetaan. Ei sellainen päimä miksi kään yhteiseksi juhlapäimäksi somellu. tullut yhdeksi kansallisen liikkeen työn- tekijöistä, lukeuwm siten suomalaisen puolueen rimeihin. Satakunta-lehden lähimpiin amus- ajiin on rehtori Sandelm pitkät ajat !uulunut. Moni lehden johtamista kirjoituksista on ollut hänen kynänsä uotteita. Itsenäisesti ajattelemana ja joh donmukaisesti toimimana miehenä on rehtori Sandelin aina elähyttämästi maikuttanut kaikilla niillä toimialoilla, jotka hänen laaja harrastuspiirinsä on käsittänyt. Lukuisat kansalaispiirit sen muoksi häntä Vilpittömästi tänä hänen merk. kipäimänään onnittelemat samalla toi. moen hänelle edelleenkin moimia jat. kamaan hedelmällistä maikutustaan yleisen simistystyön, uskonnollisen elämän ja kansallisten rientojen laa joilla työaloilla. Näihin loimotuksiin pyytää »Sata kuntakin" saada kunnioittaen yhtyä. slMZlMil. Sotitasrahaston tay- dentäminen za so- tilasmero. GotilaSapxmaks» w:lta 1S10. Kuten ennen on kerrottu kehotti ken raalikumernööri kirjelmällä senaattia laatimaan ehdotuksen arm. esitykseksi marojen osottamisesta sotilasrahaston täydentämiseksi eduskunnan Varoilla niiden sotilasapumaksujen suorittami. seksi w:lta 1910, joihin sotilasrahas. ton marat eiwät riitä. Maadittu sotilasapumaksu tältä Vuodelta tekee, kuten tunnettu, 11 milj. markkaa. KoSka kuitenkin soti. lasrahastosta jo on suoritettu Menä- jän maltakunnanrahastoon tässä tav koituksessa 2 milj. markkaa, on se erä, mikä tuleman arm. esityksen kaut- ta eduskunnalta sotilasmenoihin suoS. tuntamaroista pyydetään, 9 milj. markkaa. Tätä asiaa koskema esitysehdotus, joka on ollut käsittelyn alaisena se. naatin asettamassa n. s. raha-asiain. Valiokunnassa, on Valmistunut ja on senaatti päättänyt alistaa sen kor keimpaan paikkaan hymäksyttämäksi. Totilastvero w:lle tSII. Toisessa kirjelmässään ilmoitti ken raalikumernäöri senaatille, että loka. kuun 7 p:nä 1909 annetun manifestin nojalla ja siihen nähden, että maltio päimille w. 1909 jätetyn sotilas.pu maksua koskeman esityksen kolmannen kohdan lopussa määrätään, että soti lasrahaston täydentämiseksi vuodeksi 1910 ja seuraamiksi Vuosiksi on mal tiopäimien osoiteltua maroja, on Hänen Majesteettinsa katsonut mält. tämättömäksi, että erityinen sotilas, suostunta hymäksytään. Kenraaliku. mernööri kehoitti tämän johdosta se. naattia miipymättä ryhtymään laati maan ehdotaSta esitykseksi erityisen sotilasmeron määräämisestä, joka mero Vuodelta 1911 on osoitettama mak. settamaksi suostuntamaroista. Senaatin raha-asiain Valiokunta on laatinut ja hymäksynyt ehdotuksen kysymyksenalaiseksi esitykseksi, ja on senaatti päättänyt alistaa sen korkeim. paan paikkaan hymäksyttämäksi. Mäoma- za kuponki- wero. Kuten ennen on mainittu on ken raalikumernööri kehottanut senaattia tekemään ehdotuksen maltiopäimä esitykseksi pääoma- ja kuponki Verosta. Tällä esityksellä, joka nyt on malmistunut ja esitelty senaa. Toisin on Snellmanin-päimän laita. Se on päiwä, jolloin mielen täyttää muisto miehestä, jonka elämäntyö tä män kansan ohjasi itsetietoisen kan sallisen elämän elämiseen ja karkotti luoda tästä kansasta yhden yksimieli, sen kansan. Se päimä, jos mikään, someltuu yleiseksi ja yhdistä mäksi kansalliseksi juhlapäimäksi. Kun Snellmanin-päimä lisäksi luon non puolesta entistä päimää parem min someltuu kevätpäiväksi ja kun sosialistien remuamiset tekemät mapun perin ikämäksi, niin miksi emme siir. täisi kemään juhlimista siksi. Mdis. täisimme siten kaksi tarkatusta ja tou. kokuun 12 päimän suurena juhlopäi. wänä Viettäisimme. Asettukaamme siis ajoissa tälle kannalle. Antakaamme mapun sosia- listisine räyhäämisineen mennä huo maamattomana ohi ja Valmistautu kaamme sen sijaan juhlimaan touto- kuun 12 päimänä. Kouluille lupa, »vapaus työstä, si- nimalkeat liput liehumaan, juhlat joka Suomen kolkassa, Vieraskieliset nimet suomalaisiksi Vaihdettakoon, köynnös- koristeiset Snellman-kurvat liikkeiden ja yksityisten ikkunoissa, suomalaiset ylioppilaat ensi kerran sinä päirvänä Valkolakit päähänsä painakoot, sa nalla sanoen, Snellmanin muiston juhlimisen ohella kaikki Vappuna käy täntöön otetut moitteettomat menot silloin suoritettakoon. Tämän kaksois-juhlapäivän järjes tämiseen ja malmiStuksiin ilman apri koimista heti kaikkialla ryhdyttäköön. tissa, on karkotuksena suoSt untarahas ton marojen lisääminen pääoman ja kuponkien Verottamisella siten että joku määrätty prosentti pankkitalle tusten korosta sekä arvopaperien ku pongeista lankeaisi suostuntarohas- toon sekä että myöskin palovakuu- tuksista määrättäisiin makuutusmak- sun lisäksi pieni lisämaksu, joka me nisi sanottuun rahastoon. Senaatti on päättänyt alistaa esi- tysehdotuksen korkeimpaan paikkaan hymäksyttämäksi. Turun hovioikeus. Senaatin oikeusosaston istunnossa t. k. 16 pmä oikeuStoimituskunnan esittelyssä hymäksyi senaatti ent. ho- vioikeudenasessorin G. Hj. Roinilan kannelman kanslistinmiran täyttämi sestä Turun homioikeudessa ja katsoi, että asessori Roinila on nimitettäviä sanottuun toimeen. Turun howioikeuden kanslistin, ent. homioikeudenasessorin A. W. Heikki län kannelma, joka koski Viskaalin- Viran täyttämistä samassa homioi keudessa, esiteltiin myös t. k. 16 p:nä senaatin oikeusosaston istunnossa, mutta katsai senaatti, ettei osia anna aihetta mihinkään toimenpiteisiin se naatin puolelta. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen ent. homioikeuden asessori K. E. Raateen nimittämisestä Turun homioikeuden asessoriksi. — T«r«« howioike«de» ap«- jäseute» palkkiot. Senaatti on päättänyt että Turun homioikeuden apujäsenille, ent. asessoreille G. H. Roinilalle ja M. E. Tähkäpäälle on maksettava 200 mk. kuussa apujäse- nyyspalkkiota. Turun homioikeus oli ensin päätet tyään, ettei mainituille apujäsenille maksettaisi puheenalaista apujäsenyys. palkkiota, koska he nauttimat lkkkau tuapalkkaa, sittemmin päättänyt jät tää asian senaatin ratkaistavaksi, joka nyt on päättänyt että nuo niin kysy myksenalaiseksi tehdyt lisäpalkkiot omat sittenkin maksettamat. — Aseide» «aaha»tuo»ti. — Ke«raalik»wer«»Sri »vaatii «»fia toime»piteitä. Kirjelmä! lään senaatille on kenraalikumernööri jälleen huomauttanut, että on mäittä mätöntä ryhtyä uusiin tarmokkaisiin toimenpiteisiiin aseiden tumattoman maahantuonnin estämiseksi, jonka ohella kenraalikumernööri erikoisesti terottaa oleman suotawaa, että asei den jo ampumatarpeiden kauppa ase tettaisiin ankaramman tarkastuksen alaiseksi, ja pyytää kenraalikumer nööri saada tietoja senaatin keskuu dessa asiaa käsittelemään asete-un komitean työn tuloksista. Edelleen Vaatii kenraalikumernööri, että asianomaisten tullimiranomais ten tulee miipymättä jättää miime aikoina takamarikkoon otetut aseet tänne sijoitetuille sotamäenosostoille, heidän asehuoneissaan säilytetämikfi. Senaatin miittamia pykäliä 158 tulli säännössä sekä 68 tulliohjesäännöissä, joiden pykälien mukaan tulliw'ran. omaisten tulee ottaa haltuunsa taka marilkoon o!e!ut tamar-t, ei kenraali kumernööri puolestaan katso moita man somelluttaa kyseessäolemiin tapa. uksiin, koska takamarikkoon otettujen tavaroitten ei moida pitää oleman kylliksi marmassa tallessa tullikama. rissa, marsinkin kun otetaan huomi oon, että alkaneet oikeudenkäynnit moimat kestää pitkän aikaa, jona aikana aseita ei säilytetä kaikin puo. lin tyydyttämällä tamalla. Mäeslietyn johdosla »vaatii ken. raalikumerööri, että sanotut aseet ja ampumatarpeet pilimiten jätetään tänne sijoitettujen sotamäen osastojen säilytettämiksi. — Merenmittansretkikunuat. Luotsihallitus on senaatin kauppa- ja Anomusehdotusten tekeminen edus kunnassa on moniin edustajiin näh den muodostunut jonkunlaiseksi tottu mukseksi ja tamaksi. Anomusehdotuk- sia tehdään ilman, että niitä riittä- mästi »valmistellaan tai että niiden käsittelyn alaiseksi tulemisesta olisi mähintäkään toimoa. Erikoisesti omat sosialistit mestareita näin menettele mään. He myöskin pitämät tapa naan tehdä anomusehdotuksia erinäis ten rikoslain kohtain kumoamisesta. Heidän silmätikkuinaan omat erityi sesti ne kohdat, joissa määrätään rangaistukset Jumalan pilkkaamisesta, huonosta elämästä y. m. s. Tällaisten anomusehdotusten teke misessä wallltsewien nurinkurisuuksien johdosta kirjoitetaan „ Länsi-Suo messa" seuraamaSti: Kun ennen annettiin säätyesityksiä tahi anomuksia maltiopäimillä, teki asianomainen ahkeraa työtä jo lau man ennen maltiopäimiä, haeskellen kirjallisuutta, asiakirjoja ja tietoja maan eri kulmilta, selmitelläkseen za perustellakseen kyseisiin ottamiansa asioita. Hän liitti esilyksiinsä lamean selmittelyn olemasta epäkohdasta, siitä mihin suuntaan ja millä keinoilla se oli poistettama sekä toki todistella muutoksen tarpeellisuuden ja siihen tarmittamat Välikappaleet, niiden mahdollisuuden sekä muodostella laki pykäliä ja osottaa ja luetella kumoo- mista ja muutosta kaipaamat lain kohdat. Mutta nyt lyödään laajaperäisiä anomuksia pöytään ilman mitään pe rusteluja, selmityksiä ja ehdotuksia ja nnden perustelua. Mikä maan kun kin päähän pistää, sen hän muuta min riwein paperille pantuna pöytään 8A7MMA teollisuustoimituSkuntaan lähettänyt ehdotuksen kuluman Vuoden meno- säännöiksi Pohjanlahden, Lypertön— Turun ja Saimaan merenmittaus- retkikuntia marten sekä rannikkoiväy- lien „trallaamis"-retkikuntia marlen. Pohjanlahden osalle tulee ehdotuk sen mukaan 86,090 mk.; Lypertön— Turun osalle 27,825 mk.; Saimaan osalle 28 ,105 mk. — Rannikkomäy- lien „trallamis"-reikikuntia marten eh dotetaan 5,400 mk. — T«r«n t«o«iokirkko. Se naatti on myöntänyt 5,600 mk. Tu run tuomiokirkon asettamisesta sellai seen kuntoon, että sen pysymäisyys on täysin turmattu. Suomi ja Mcukjä. Lokakuulaisten, natsiona listien ja oikeistolaisten äänillä mastapuoluei- den ja puolalaisen ryhmän ääniä Vastaan on Valtakunnan duuma hymäksynyt seuraaman päätöslausel man Suomen osanotosta keisarikun- nan ulkoministeriön menoihin: »Koska ulkoministeriö huolehtii koko jakamattoman Menäjän eduista, mutta Suomea, joka muodostaa Me näjän Valtakunnan erottamattoman osan, perustuslakien H:n 2 mukacn ainoastaan sisäisissä asioissaan halli taan erityisten laitosien kcutta, on ulkoministerin asiana laillisessa jär jestyksessä tehdZ esitys, että Suomen suuriruhtinaskunnan marsista suori tetaan oikeudenmukainen osa ulko ministeriön menoista. Miipuri-lehden Pietarin kirjecn- »vaihtaja ilmoittaa: Maltakunnan- duumcn selostuslehtisen n:ossa 91 maalisk. 15 p.ltä luettelossa ilmoite tuista hallitukselle tehdyistä Väliky symyksistä, joihin nähden »valiokun tien mietinnöt omat Valmistetut duu man täysi-istunnoissa pohd ttamiksi, on mainittuna m. m. mietintö mäli. kysymyksestä, koskema niitä toimen piteitä, joihin ministerineumoston puheenjohtaja on ryhtynyt moittaak seen hitautta kaikkein korkeimpien käskyjen täyttämisessä sotilasrahalli. sen »verotaakan tasoittamiseksi Suo. men ja maltakunnan muiden paikka, kuntien »välillä. N:o 32 I8io KMMllginmltililstml kokous oli torstai-iltana, jolloin käsiteltiin seuraamat asiat: Pöytäkirjantarkastajiksi »valittiin hrat A. Öberg ja G. Manninen. Kaupungin kiinteä omaisuus. Maltuustolle saapuneen katselmuskir jan kaupungin kiinteästä omaisuu desta m. 1909 sekä rahatoimikamarin ja ma!mistu'ma!iokunnan siitä anta man lausunnon johdosta päätti mal- luusto malmistuSmaliokunnan ehdo tuksen mukaisesti, että n. k. Nord- grenin lastenkodin ivanhan asuinra kennuksen ja puumajan hajoituksesta on tiedusteltama lastenkodin johto kunnan mielipidettä, että Sofiegar- tenin ent. kasmihuone pysytetään en- nollaan, ja että Mäntyluodon tama- rasuojan edustasilta korjautetaan joko rautatiehallituksen tai, jos rautatie hallitus kieltäytyy, kaupungin Ma roilla. Mäntyluodon proomulaiturin uusi- miSehdotuksen johdosta päätettiin pyy tää satamahallituksen lausuntoa. Päätettiin korottaa seuraamien ra kennusten palomakuutukse!: SmenSbergin ukkokodin 50,000 mkasta 53,000 mkaan, Marmin säi lytyshuoneen 5—6,000 mkaan, Kar- paiskaa Valiokuntien ja eduskunnan ruodittamaksi. Heidän menettelynsä muistuttaa entistä emäntää, joka jo muutoinkin komasti rasitetulle palme- lijalleen, mikä juuri oli edellisestä työstä päässyt, miskasi puurospuSsin sanoen: »Liisa! jauhappas joutessas." Semmoisia om^t nykyisessä eduskun nassa tehdyt esitykset »vanhuuden eläkkeestä ja »virkamiesasiasta y, m, muustskin. Eduskunnan ei tulisi moista sallia — mokomat esitykset olisimat joko suoraan paperikoriin paiskattamat tahi maitokuntiin kutsut tamat asianomaiset ja he sekä heidän puoluelaisensa welwotettamat työhön ja sellvityksiin, elleimät tchdz pape- reitansa maitokunnan suureen romu koppaan. Sattuthan sitä säätymaltiopäimien- kin aikana, ettei joku talonpoikais- säädyn edustajaksi Valittu kyennyt paikkakunnallaan esiytymistä pulmal lisista oloista ja ntiden poistamisesta pätemää esitystä tekemään, mutta sil loin hän maatimattomana meni jon kun tieto- ja kykymiehen puheille sekä pyysi häntä perehdyttämään itseään symemmin asiaan, neumomaan tieto- lähteitä ja laatimaan esitystä. Tark kaamana ja sydän pamppaillen hän seurasi tarkkaan esityksensä käsittele mistä säädyssä. Nyt taas asianomai nen edustoja ylwäänä kuin 1600 lu- mun aatelismies, puhujalamalla lukee holtittoman esityksensä, paiskaa sen sihteerin pöytään ja menee selkä suo- rana aiman kuin mainetyön suoritta- nut sankari ramintolassa «irNsiä- mään rasittunutta henkeään kahmilla ja kalliilla sikarilla. Semmoiset esitykset, kuin edustaja Järrvisen Rikoslain 10 lumun 1 ja 2 tz:ien kumoamisesta, omat minusta, suoraan sanoen, häpeemättömiä. Kos ka ei kaikilla lukijoillani ole lakia kä sillä, kopioin tähän kyseissä olemat pykälät. jarannan säilytyshuoneen 3—5,000 mkaan ja Mäntyluodon samakontto- rin 12—14,000 mkaan. Kaupungin puistoja ja istutusten hoitoa koskema ehdotus päätettiin lä hettää puutarhalautakunnalle lausun- nonantamista Varten. Kuninkaanhakamaallejohtama maan tie ja riihille johtamat tiet päätettiin laskea kimillä. Soitannollisen seuran avustus. Soitannollisen seuran anomuksesta päätettiin orkesterin ylläpitämiseksi lcka—huhtikuun ajalla mäkijuoma- moittomarsista myöntää 10,000 mkaa. Seuran pyyntö saada joku määrä esim. 10,000 mkaa pohjarahastoksi orkesterin Vastaisen toiminnan tur- maamiseksi lähetettiin wäkijuomawoit- tomarojen jakomalinkuntaan lausun non antamista Varten. Porin radan liikenneolot. Luet tiin rautatiehallituksen kirjelmä (katso Satakunta n:o 26) ja päätettiin an taa aikanaan asetetun liikennemalio- kunnan toimeksi kirjelmän laatiminen senaatille Porin radan liikenneoloista. Torikaupan järjestely. Maistraa tin kirjelmä ja kumernöörin helmik.4 p.nä antama päätös torikaupan ohje sääntöjen 2 K:n muutoksesta lähetet tiin rahatoimikamariin. Lauttaussääntö. Maistraatin kir jelmä ja sitä seuraama kumernöörin päätös, jossa maaditaan lausuntoa Kokemäen lauttausyht ön läänin ku vernöörille tekemästä anomuksesta, että metsäntuotteiden lauttaukselle maalisk. 29 p:nä 1879 mahrvistetun järieslyssäännön 2 8 ristiriitaisena nykyisin moimassaoleman mesioikeuS- lain määräyksen kanssa poistettaisiin, lähetettiin satamahallitukselle lausun non antamista marten. Kansakoulun määräraha. Raha- toimikamariin lähetettiin maistraatin kirjelmä ja sitä seuraama senaatin kirjelmä, koskema kansakoulun määrä rahan korottamista. Kaupungin metsä. Luettiin ja päätettiin säilyttää rahatoimikamarin kirjelmä ynnä sitä seuraama kaupun- ginagrsnoomin selonteko näytteineen kaupungin metsän lisäkasmullisuu- desta. Lattomeren laidunmaa. Raha toimikamarin kirjelmän mukana seu rasi kaupung'n agronoomin ehdotus 56 ^ ha suuruisen al«n Lattomeren laidunmaasta »viljelykseen ottamiseksi ja laskuojien ja te tten järjestelytöi den teettämiseksi. Keskustelun kulues- ta tehtyjen ehdotusten johdosta lähe tettiin asia rahatoimikamariin lausun non antamista marten. Hätäaputyöt. Luettiin ja hymäk- syttiin rahatoimikamarin kirjelmä hä- täapuiöiden järjestelystä kaupung!ssa. (5oncordia-yhtiön anomus saada höyrylaivansa »vapaaksi satamamak suista lähetettiin satamahallitukselle lausunnon antamista marten. Katamakarin saaren vuokra-ano mus. Työmies Nestor Koimun ano mus sciad.1 »vuokralle 25 muodelsi n. s. Eskonjuoman marrella olema Ka- tamakarin saari lähetettiin rahatoi mikamariin. Reposaarin asiain »valiokunta. Luettiin ja muistutuksetta hyväksyt tiin Reposaaren asiain »valiokunnan ilmoitus, jcnka mukaan »valiokunta on puheenjohtajakseen »valinnut tri O. A. Hornborgin, »varapuheenjohta jakseen kaupp. R. Sainen ja sihtee rikseen opettajatar Mandi Ellundin. Sihteerin palkkioksi on maliokunta määrännyt 100 mk. Tpönwälitystoimiöto. Kaupungin rakennusmestari A. Fagerholm Va littiin käymään Tampereen, Maasan ja O.ilun työnwäl>tystoimistoissa tu- tuslumaisa näiden toimistojen järjes telyyn. MalmistuSmaliokunnan jäseniksi !o!sta »vuosineljännestä »varten »va littiin herrat Helin, Sundell, Ram berg, Juselius ja Muorisalo sekä Ma ralle hrat Saha ja Parminen. 1 H. Joka julkisesti pilkkaa Ju- molao, rangaivmkoon kuritushuoneella korkeintaan neljäksi Vuodeksi tahi rvankeudella. Jos se topahtuu ajat telemattomuudesta tahi pikaisuudesta: olkoon rirgaistus sakkoa tahi Van keutta korkeintaan kuusi kuukautta. 2 Iika julkisesti tekee pilkkaa Jumalan pyhästä sanasta taikka jon kun Suomessa tunnustetun, luivalli- sen tahi sumaitun uskokunnon opista, sakramenteista tahi kirkollisista ta ivaista: rangaistakoon Vankeudella kuudeksi kuukaudeksi tahi enintään kahdensadan markan sakolla." Koikahan kansa Viisastuu niin, ettei se sellaista edustajia, kuin mo komat sosialistiherrat omat, itselleen lakeja säätämään Valitse? * 5. 5 „Sosialidemokraatti"-lehden kirjoit tajat eimät ole totuuden rakkaudella ja tiedoilla pilatut. Siitä on lehti koko olemassaolonsa ajan ollut todis tuksena. Humpuukijuttu toisensa pe rään siinä julaistaan. Törkeätä »vää ristelyä ja malhetta, armotonta sa- nasaimar!elua, pahansuopaa ihmisten sättimistä sekä typeriä sanasutkauksia ja mauttomia otsikoita on lehdessä ali- tuileSti. Siinä, esimerkiksi, saatetaan kertoa, että Noormarkun kirkkoherra saa palk- kaa jokaisesta pitämästään saarnasta 650 mk.! Sen kyllä helposti ymmärtää, miksi tämmöistä pötyä puhutaan. Tarko- tuksena on ihmisissä herättää kätke- ruuttu näitä »Sosialidemokraatin" mainitsemia henkilöitä kohtaan. Ei luulisi tämmöisen mahdottoman .liim t 5mi>Mlii. AMHotoimLsto Turussa Eerikinkatu S. Puh. 434, Omistajat: Horvioikeudennotario Wmni! Kiivi ja Homioiieuden- aaslisti Santeri saarnijoki. Sähköjohdot. Rosenlew »!c C:n sähkölaitoksen antama selitys lisäjoh- doista kaupungin kaduille lähetettiin kaupungin sähkölaitoksen hallitukselle. Tuberkuloosisairaalan perusta mista kunnallissairaalan yhteyteen koskema tohtori Jägerroosin ja Ny- qmistin kirjelmä selontekoineen lähe tettiin kunnallissairaalan hallinnolle lausunnon antamista marten. Kaupunkien keskuslainarahaston kokoukseen 19 p. maalisk. Helsingissä Valittiin Porin edustajaksi konsuli H. Rosenlew. WalmistnSwaliokuntaan lausun non antamista marten lähetettiin eh- dotukset rauta-aidan rakentamisesta urheilukentän ympäri ja penkkien lait tamisesta urheilukentälle, ajotien ra kentamisesta keskiriihille, merokama- rin aukioloajasta ensi kesäk. 1 p:stä syysk. 1 p:wään ja warwin rantaan rakennettaVLSta huuhtomalaitoksesta. Pöydälle seuraavaan istuntoon pantiin käsityölaitoksen puheenjohta jan palkkiota koskema malmistuSma liokunnan ehdotus, rahatoimikamarin marmin puistoa koskema ehdotus ja tohtorien Nordlingin, Jägerroosin ja NyqVistin mielisairaiden hoitoa kos kema kirjelmä. Anniskelnyhtiön voittovarojen jakovalivknntaan, lähetettiin paitsi ylempänä mainittua Soitannollisen seuran anomusta, useitten yhdisty»- ten apuraha-anomukset. — Kirkko«e«woSto» koko»k- sessa eilen päätettiin kirkko- Väärtin maali lykätä tuon nemmaksi eli siksi kun kirkkomaltuuSto ensin on ratkaissut kysymyksen, onko seurakuntaan perustettama kirkkolain 477 tz:n mainitftma kirkkohallintokun- ta, joka ottaa haltuunsa kirkon ma rat. Masta kun tuo on ratkaistu, tulee kysymykseen, millä tamoin kirkko- määrtin mirka on järjestettämä, jossa asiassa kuullaan seurakunnan mieli pidettä. Papiston apulaisen pal kan päätti kirkkoneumosto ehdottaa koroiettamaksi 2,400 markkaan muc- dessa. Palkka koottaisiin entiseen ta paan henkilölumun mukaan ja uu puma summa täytettäisiin kirkonkas- san Maroista. Tämäkin ehdotus jou tuu kirkkomaltuuston ratkaistamaksi. — Sirkkoväarti» »virkaa ensi 4'wuotiskaudeksi alkaen ensi toukokuun 1 p:stä omat torstaina päättyneen hakuajan kuluessa hakeneet: miran nykyinen hoitaja Clies von Rehau- sen, maisteri I. A. Masara ja kont toristi I. E. Kiiski. — Hiippak«»«a» ««tifia. (Pormoon). Makmaisiin Mirkoihin as tumat toukok. 1 p:nä Kokkolan yh teiskoulun johtaja, filos. kand. F. O. Lampola Kuoremeden kirkkoherran Mirkaan, Mirtain kappalainen Simo Korpela Toimakan kirkkoherran Mir kaan ja rautatiensaarnaaja, lhra Paa- mo Pzatero m. t. kuritushuoneen saarnaajaksi Söörnäisiin. — Vaaliluettelot. Päättyneen »valitusajan kuluessa ei maltiopäi- Vämiesmaaliluetteloja Vastaan ole tehty ainoatakaan Valitusta Porissa. — Wararikkoafioita. Ensi- mäinen esiinhuuto suutari Joh. Ga- leniulsen Vararikossa toimitettiin Vii me torstaina. Toinen esiinhuuto ta pahtuu maalisk. 31 p.nä. Malmonta kauppias Wäinö Mess- manin »vararikossa oli samana päi- mänä, ja malmoi siinä 11 melkojaa kaikkiaan 9,789 markkaa. Toimitsija- miehelsi määrättiin maratuomari K. I. Jrberg ja ensimäinen esiinhuuto tapahtuu 7 pmä huhtik. pödyn kansaan pystymän. PMsipä sen huomata, että keljunkengillä lehti kulkee. Mutta taitaapa olla paljon sellai siakin, jotka uskomat, mitä törkyä hy- mänsä niiden puolelta, jotka kemyt- mieliscSti kansalle lupailemat maata, eläkkeitä y. m. y. m. Tämmöisen herkkäuskoisuutensa saa kansa kyllä aikanaan ja monessa muodossa raskaasti maksaa. Msni »elämänilon" etsijä on sitä luullut löytämänsä esim. sellaisesta kin aineesta kuin denaturoidusta mä- kimiinasta. Tällainen »elämänilon" etsiminen tulee kumminkin hymin kalliiksi, tuottaen wakawia terveydel lisiä mammoja, toisille pikaisen kuole man. Tämä on lopulta pannut yhden ja toisen mokoman nautintoaineen käyt täjän pelkäämään sitä. Jotakin on kumminkin sijoille saatama, Viinaa kaan kun ei aina saa ja kun se lisäksi on kallistunutkin. »Hokmannin" tipat on kyllä manha »ilolääke", ja kaikki na päiminä säätämissä, mutta kun ei sitäkään aina paljaaltaan aiman mie- linmäärin saa, niin on pitänyt keksiä jokin rinnakkaislääke, jota »hokinzn- nin" ohessa ostetaan Viimemainit tuun sekotettuna. Sellaiseksi »hok mannin" saannin avustajaksi on huomattu „koliiki"-tipat. Se, että juuri tämä aine on käytäntöön otettu, johtuu kai siitä, että apteekeissa ei ole helppo epäillä kenenkään oStaman — BlioppilaStutkiu«vt päät- tyimät eilen, jolloin suoritettiin kokeet »vieraissa kielissä. — T«rkk«rilii!keensä on kouo- pias E. Hjertström ilmoittanut täällä lakkauttaneensa, jatkaen edelleen lakki- kauppaansa. — Talo» h»»toka«ppa. Tors- taina myytiin maistraatissa talon omistaja Vihtori Kuusikosken omis tama talo ja Vz tonttia n:o 215 tä- män kaupungin Viidennessä kaupun- gin osassa. Talon huusi Vahtimes- tari A. W. Hammar Turusta 16M> mkan hinnasta. Lllimliike Pori» MsickmA alkmt. T. k. 16 pmä siirtyimät Reposaa ren satamassa talmehtineet raumalai set kuunarilaimat Lumia ja Hebe Mänlyluoioon puutamaralastia otto maan. »Lumia", joka samana päi- mänä sai lastaustodistuksen Porin tullikamarista, alotti heti lastaustyön. Se lastaa hra Harjulan parruja ja lehtereitä miedäkseen ne Huders- Lkbeniin Saksaan. Tamara on rau tateitse tuotu Harjanzallasta. »Hebe", saatuaan eilen lastausto distuksen, lastaa sekin paroillaan parruja ja lehtereitä Lybeäiin mie däkseen. Tämä tamara on Mänty luotoon tuotu Harjakankaalta. — Tuomitt». Noormarkun kä räjillä eilen tuomittiin suutarinpoika Kc-rl Hjalmar Gumberg, Porista, joka t. k. 10 pmä sytytti tuleen maan- »viljelijä F. Jnbergin rehusuojuksen Söörmarkussa, tästä teostaan 2:ksi muodeksi kuriiu^huonemonkeutcen. Gumberg mäitti edelleen tulen sytt»)- neen »vahingon kautta, mutta oikeu dessa ilmeni kumminkin raskauttamia asianhaaroja, joiden nojalla hänet katsottiin murhapolttoon syylliseksi. G. passitettiin lääninmankilaan. — Pidätettyjä. T. k. 16 p.nä pidätti poliisi Raumalla epäluulon alaisena markauteen työmiehen pojan Kaarlo Oskari Hollanderin kotoisin Turun kaupungista. H. tulee lähe- tettämäksi Poriin tekemään selkoa täällä tekemistään teoista. Samana päimänä pidätettiin niinikään meri mies Elis Lambert Andrell, kotoisin Porin kaupungista. A. tulee Rau malla osotettamaksi syytteen alaiseksi meripalmeluksesta karkaamisesta. — Lo»kkaa»t»««t. Eilen tuotiin tänne lääkärin apua saamaan työmies Domianus Lehto, Noormarkusta, joka mäkeä laskiessaan oli pudonnut hal- kokuorman päältä ja joutunut kuor man ja erään pylmään mäliin kat- kusten siinä reitensä. Uul)uja-, esttelmä- ja leikkikursstt toimitaan täällä KansalliskodiSsa, ku ten aikoinaan jo olemme kertoneet, pääsiäispyhinä. Kansallismielisten nuorten on sil loin runsaslukuisasti saamuttama Po riin. Erittäinkin on kaikkien Saia^ kunnan piirissä toimimien kansallis mielisten nuorisojärjestöjen, Karhu jen ja Nuijien lähetettärvä runsaasti edustajia näille käytännöllisen työn kursseille. Sitäpaitsi on kaupungissa silloin Miipurin tormisoittokunnan konsertti, jota kannattaa käydä kuule massa, ja Porin Näyttämö aikoo esit tää »Ison Matin ja P-.kku-Matin" teatterissa toisena pääsiäispäimänä. Uutuutena mainittakoon, että kurs seilla mahdollisesti saadaan kuulla esi telmä Hallein pyrstötähdestä. sitä humikseen, sillä kun on eröö mähemmän mieluinen ominaisuus, ja niin myydään sieltä runsaammin »hokmanniakin" „koliiki"-tipoilla se koitettuna. Keinot om»t monet. Iuomahimon tyydyttämiseksi niitä ainakin on riit- tämästi. Sietääpä apteekeissa myyjäin olla Varuillaan silloinkin kuin tullaan ostamaan ..hokmannia" ..koliikt" ti poilla sekotettuna. » 5 5 Noin' neljätoista Vuotta sitten oli täällä myytälvänä maailman parhai ta hattuja, »JuSstn-hattuja". Nekös silloin tekimät kauppansa. Jokainen hatun tarmitsija osti sellaisen ja tyy- tymäinen oli jokainen kauppaansa. Nyt on täällä Porissa jälleen »Jussin-Hattuja" saataivana. Niitä myydään Lindroosin Kansalliskau passa. Monipuolinen on niiden wa- rasto, käsittäen toista sataa lajia. Hinnatkin omat perin Vaihtelemia. Parin markan seutumilla maksamat halivimmat ja parinkymmenen mar kan arvoisia ovat kalliimmat ja kailki hymiä. On siinä malikoimisen Varaa. Huonoa ei Valitse kukaan. Käyköön siis jokainen kunnollisen »Jussin -Hatun" ostamassa. Itse olen sen jo ostanut. Neljätoista muotta on edellinen ..Jussin-hattu" kestänyt ja niin kuulumat nämä uudetkin kestämän. Eimät ne muuten ..Jussin-hattuja" olisikaan. Jussi.