N:o 102 — 191®. KA IKTJ. Maanantaina Syyskuun 5 päivänä. Kotimaisia, asiantuntijain erittäin edullisia lausuntoja saaneita Hellas o. y:n Pianiinoja ja Flyygeleitä myy P. KESÄNIEMI Oulussa Konsuli Fleischerillä. Puh. 444. (L. ja Opett.-l. 1 :sti.) viransijainen, otetaan Vihannin Al- puan kansakouluun syyslukukau deksi lokakuun 1 päivästä. Hake mukset palkkavaatimuksineen ovat lähetettävät allekirjoittaneelle ennen syyskuun 20 päivää. Valittu ei saa kieltäytyä. Vihanti, Alpua, syys k. 3 p. 1910. Anna Pyörälä. Haapajärven kunnan Autioran- nan kansakoulun Tyttöjen käsitöiden opettajan virka julistetaan täten haettavaksi johto kunnalta 30 päivän kuluessa tätä päivää kuitenkaan lukematta. Vir kaan, joka täytetään epämääräiseksi ajuksi on astuttava heti kutsun saa tua. Palkka on 150 mk. Haapajärvellä, 1 p. syysk. 1910. Johtokunta. ELÄVIENKUVIEN TEATTERI PALOKUNNANTALOLLA. Joka torstai uusi ohjelma. Näy täntöjä joka ilta kello 7—9. sun nuntain kello 6—9 illalla. .\ .'. OHJELMA: 1. Olen voittanut 10,000 markkaa. I 3. Ennakkoluulosta tuo mitut. (Taiteellisesti väritetty.) 4. Serpentiinikar- kelon synty. (Lumoavan väririkas kuva, kerras saan hienosti väritetty.) 5. Varieteekäynnin jälkeen. EH3B00000IE Todistaja Lowis a Erik a K or kala kertoi elok. 2 pnä klo 9 tie noissa aamulla olleensa miehensä kanssa lautoja latomassa Korkeallasaarella ja näynyt silloin pari miestä tuleman rannasta käsin ja menemän Pikisaa- relle kulkeman sillan Toinen niis tä oli Reiman, joka oli tehmehtiny todistajaa, kysyen oliko hän työssä Pi- kisaarella. Syytetty oli ollut R:n mu- lana, ei ollut katsonut suoraan todis- tajaan. Makuuttaa syytetyn, joka kieltää olleensa silloin paikalla, samaksi mieheksi. Muuten puhui todistaja sa- moinkuin poliisikuulustelussa. Todist. Anna Liisa Tjäder pysyy poliisikuulustelussa antamassaan todistuksessa, että oli syytetyn näh- nyt murhapäimän illalla 5—6 mälillä menossa Tuiraa kohti. Syytetty luonnollisesti kielsi Lamanneensa todis- tajaa, joka lisäsi todistukseensa, että syytetty marmasti hänet näki, sillä tie, jossa hän tuli mastaan, oli parin manhan kyynärän lemyinen. Todistaja Greta Liisa U k - kola oli ollut edellisen todista- jan matkassa heidän tamatessaan Pii- ralan. Kertoja oli masta seuraamana päimänä kuullut murhasta puhuttaman. Pysyi ennen antamassaan todistuk sessa. Todist. Johan H. Lehtoni e- :n i pysyi ennen antamassaan todis- tuksessa, lisäten että kohtauksensa Pii- ralan kanssa oli sattunut Toppilan- sahan pirtissä ennen klo 9 aamulla, päimää tarkemmin muistamatta ja että oli nähnyt mastaajalla silloin remol- merin. Todist. Liisa KustaamaPar- : a n e n kertoi ennen poliisikuuluste- lussa antamansa kertomuksen, pysymättä aikamääriin y. m. joihinkin seikkoihin nähden entisessä kertomuksessaan. To- distaja sanoi tulleensa miime touko- kuussa Haaparannalta, jossa oli ollut ralmeluksessa kuukauden päimät, men nen sitten Lautiosaareen, missä oli elok. 1 päimään saakka, jolloin tuli aamujunassa yksinään Ouluun, jossa tehtyään ostoksia ja käytyään Ollakan saunassa ja eräässä kahmilassa, palasi samana iltana takaisin. Oli kohdannut silloin syytetyn junassa Tuiran ja Kellon asemien mälillä. Todistaja ei häntä entuudestaan tuntenut. Olimat jääneet hänen kanssa yhdessä Jihin, jossa menimät kestikiemariin ja sieltä kun eimät saaneet hemosta, lähellä olemaan torppaan, josta isäntä, jonka nimeä ei tiedä, lähti heitä kyytiin. Ajoimat sitten 13—14 km. jokimartta ylöspäin. Matkan tarkoituksena oli syytetyn miinanmyynti, jota möikin siellä eri paikoissa. Noin klo 12 seu- duissa yöllä erosi mastaaja todista- jasta, syytetty oli sanonut mene- mänsä miinankaupalle ja tuli masta sieltä takaisin erääseen torppaan, jossa he majailimat 4—6 mälillä aamusella Herätettyään todistajan lähti syytetty hänen kanssaan yhdessä noin 3 km. päässä olemaan Jakku-Jussin torppaan, mihin saapuimat ennen klo 8 aamulla. Sanoi syytetyn sitten lähteneen Ha- minaan ja sieltä palanneen masta ju- nantulonaikana tai heti sen lälkeen. Syytatty sanoi tiistai-iltana men- neensä todistajan ja erään toisen nai- sen kanssa, joka oli tullut Jakku-Jus siin, Haminaan puukkoja katselemaan; syytetty sanoikin silloin sen ostaneensa, maikka todistaja mäitti, ettei muista ostoa tapahtuneen: puukon sanoi syy- tetylle ilmaantuneen heidän yhdessä- oloaikanaan. Puolen yön aikana kun eräs Heino- niminen mies ja toinen todistajalle tuntematon, olimat tulleet heitä herät- tämään ja rähisemään, lähtimät todis- taja ja syytetty jalkaisin noin 6 km. päässä olemaan torppaan pohjoiseen- päin. Aamulla noin 5—6 mälillä ajoimat he hemosella Olhamaan ja syytetty maksoi kyydin 100 markan setelillä, minkä hän oli maihtanut yöllä eräältä Heinolta. Jatkoimat sit- ten matkaa Lautiosaareen, missä jäimät Madetojan torppaan, jossa miipyimät perjantaihin, jolloin lähtimät Roma- niemelle arpajaisiin, palaten sieltä mas- ta sunnuntaina mainittuun torppaan. Sieltä lähtimät he tiistaiaamuna ju nassa eteläänpäin ja oli syytetty osta- nut itselleen piletin joko Ouluun tai Ruukkiin ja todistajalle jälkimäiseen paikkaan. Kuitenkin olimat poistuneet junasta Miantien pysäkillä ja todistaja oli mennyt erääseen siellä olemaan torppaan ja erkautunut silloin syyte- tystä kokonaan, näkemättä häntä sit- temmin. Seuraamana päimänä oli to- distaja mennyt junassa Raaheen saakka, lähtien sieltä seuraamana päimänä Rantsilaan, jossa miipyi 5 päimää. Rantsilasta oli mennyt takaisin Lautio- saareen. Ei sanonut tunteneensa Rei- mania, jonka murhasta oli kuullut pu- buttaman masta Rantsilassa. T. k. 2 päimän illalla oli syytetty käskenyt todistajan armaamaan, paljonko hä- nellä oli rahoja, jolloin todistajan sa- noessa 80—90 mkaa, oli hän sanonut hänen oikein armanneen. Todistaja oikaisi kertomustaan, että matkusti junassa Miantiasta Jihin ja sieltä jalkaisin Haukiputaalle. Syytetty mäitti murhapäimän aamulla olleensa miinanmyyntimatkalla ja tultuaan Jakku-Jussin torppaan, jossa paneusi nukkumaan, nukkuen klo 2:teen tai 3:een asti, jonka jälkeen meni Haminaan ja palasi sieltä masta K tai 7 seuduissa illalla. Todistaja sanoi mastaajan nousseen nukkumasta 10—11 tienoilla ja sitten menneen Haminaan, sanoen P i i r a- lan olleen tiistai-aamuna Jakku-Jussin torpassa, maikka moni todistaja oli nähnyt hä- net silloin Oulussa (murha, kuten muistetaan tapahtui tiistai-iltana m. k. 2 p:nä). Tässä juuri muutti todistaja kerto- mustaan, maikka ennen poliisikuulus- telussa kertomansa Oulun matkan päimämäärä, jolloin kohtasi Piiralan Tuiran ja Kellon asemien mälillä oli sopinut juuri murhapäimän illaksi. Todistajalta kysyttäessä, puhuuko totta, sanoi hän sen tekemänsä ja puhumansa malansa perusteella. Syytetyltä kysyttäessä miinakau- poistaan, kieltäytyi hän niistä selkoa tekemästä, samoinkuin siitä, kuinka paljon on miinaa myönyt. Todist. Maria Kaisa Skarp on tuntenut Piiralan jo pitkän aikaa ja oli nähnyt hänet elok. 2 p:nä klo 5 i. p. Tuiran puolella ja oli mil- kuillut taakseen kuin maras kissa. Syytetty kieltää koskaan tunte- neensa todistajaa. Todist. Heikki Huominen sa- noi nähneensä Piiralan elok. 1 p:nä Torikadulla ja oli hänellä ollut silloin mukanaan pari miestä ja oli Piirala termehtinyt todistajaa. Todist.Matti Ialm ariMää- n ä n e n sanoi tuntemansa P:n ja näh- neensä hänet m. k. 2 p:nä ennen puol- ta päimää Toppilan ja Oulun mälillä kaupunkiinpäin tulossa olemassa höy- rymeneessä. Syytetty mäitti, ettei tiistaipäimä- nä ole ollut Oulussakaan. Todist. August Rytkönen anoi nähneensä Piiralan Toppilansa- iän pirtissä heinä- ja elokuun mai- heillä ja P. oli sanonut, että meli on ullut Ameriikasta ja että hän itsekin inne lähtee, muistamatta kuitenkaan mistä syytetty sanoi tulleensa. Syytetty myönsi tapauksen todeksi. Aleinen syyttäjä pyysi asialle lyk käystä 3 miikkoa, jotta moi saada Rei- manin isän haastetuksi todistajaksi y. m. todistajia. Piirala pyysi päästä mapaalle ja- alle. Oikeus lykkäsikin asian enemmän kä- sitelyn t. k. 23 päimään lisätodisteiden hankkimista marten. Silloin on yleisen syyttäjän syytöstään jatkettama ja haastettama todistajiksi mainajan isä Juho Reiman y. m. todistajia. Syytetty passitettiin lääninmanki- laan. Todistajien kuulustelussa käyttäytyi Piirala röyhkeästi ja uhkasipa mielä jokaista todistajaa, jonka todistus oli häntä mastaan. Paljon yleisöä oli jutun käsittelyä kuulemassa. — Lääkärit. Samalla kuin lää- kintöhallitus on myöntänyt Muonion ja Enontekiön kuntien aluelääkärille, lääk. lis. W. A. W. Fabritiukselle mir kamapautta kuluman syysk. 15 p:stä seuraaman marraskuun l p:mään saak- ka. on lääkintöhallitus määrännyt yli- määr. lääkärin lääkintöhallituksessa, lääk. lis. G. E. Smanljungin sillä ai- kaa hoitamaan sanottujen kuntien alue- lääkärin mirkaa. — Ulosottomiehet. Oulun kih lakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottoapulaisenaan Oulun nimismies piirissä kuuden kuukauden aikana, t. k. 3 p:stä lukien, käyttämään myöskin Kiimingin piirin poliisikonstaapelia I. H. Puiramaa. Samoin on Kemin kihlakunnan kruu- nunmouti oikeutettu ulosottoapulaise- naan Alatornion nimismiespiirissä ku- luman muoden loppuun saakka käyttä mään myöskin pokiisikonstaapeli Hjal- mar Lankista. — Kestiklewarit ja kyyditys. T. k. 2 p:nä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut kesti- kiemaritalon pidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen Enontekiön kunnassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisi- muotiskaudeksi Palojoensuun kylässä talolliselle Aleksi Hetalle, sanatun kun- nan muosittain suoritettamaa, Paapille 400 mkan ja Hetalle 345 mkan muo- tuista kormausta mastaan. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari Axel Ahrenius on määrätty toimittamaan halkomisen Hietapellon perintötilalla n:o 19 Py- häjärmen pitäjän Pyhäjärmen kylässä; maramaanmittari Kustaa Jänkä- maara samoin toimittamaan halkomi- sen Hylkisen perintötilalla n:o 7 Reis- järmen pitäjän Kalajan kylässä; maramaanmittari Einar Bäckström samoin toimittamaan halkomisen Dli- jussilan perintötilalla n:o 3 Haukipu- taan pitäjän Haukiputaan kylässä; maramaanmittari K. Nurmela sa- moin toimittamaan halkomisen Tolja- mon perintötilalla n:o 5 Pudasjärmen pitäjän Simojärmen kylässä. — Palowiinan tvalmistus- lveroa on Maikkulan polttimo miime elok. ajalla täkäläiseen lääninra- hastoon suorittanut 7,699 mk. 98 p. ja muoden alusta yhteensä 49,700 mk. 79 p. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 2 p:nä on lääninkumernööri mah- mistanut piirustukset osakeyhtiö Puis- tolan omistamalla tontilla n:o 76 tä- män kaupungin l:ssä kaupunginosassa tehtämää uudisrakennusta marten. — Koulutarwe Koskelan ky- lässä. Oulujoen kunnanmaltuusto on, kuten tunnettu, kieltäytynyt asettamasta lisäopettajaa Koskelan kylän kansakou- luun, maikka koulussa on oppilaita enemmän kuin yhden opettajan kou- luun moidaan ottaa. Tästä on sano- tun koulun johtokunta malittanut ku- mernööriin. Asianomainen kansakoulu- jen piiritarkastaja on lausunnossaan yhtynyt johtokunnan mielipiteeseen. Asian pikainen ratkaisu malittajain anomaan suuntaan olisi mitä toimot- tamin, sillä koulupiirissä asumat man- hemmat omat neumottomia, mihin saada lapsensa oppimaan. Moniaat omat niitä yrittäneet saada kaupungin kan- sakouluihin, jonne niitä luonnollisesti ei ole moitu ottaa. — Kiertokonlnnopettajattareksi Vihantiin on malittu Pauliina Kät- kytniemi Pyhäjärmeltä O. L. ja hä- nen kieltäytymisen maralta Adolsiina Lindh Taimalkoskelta. Isohko warkaus Kemissä. Sunnuntaita masten yöllä marastet- tiin Kemissä eräältä Konstu Saarelta kaksi ameriikalaista kultakelloa ja 650 markkaa rahaa. Martaasta ei ole tietoa. — Kuollut. Miime lauantaina kuoli Ruukissa työmiehen I. Huumo- sen maimo Olga pitkällisen keuhkotau- din murtamana, jättäen jälkeensä 7 alaikäistä lasta. Mies on Amerii- kassa. — Talonkauppa. Seppä I. Peh- konen on ostanut suutari W. Hurtigin talon Ruukissa 2,(300 markan hinnas ta. Mastaanotto tapahtui heti. — Hartvinainen juhlatilaisuus oli Limingalaisilla eilen, kun taiteilija Abram Ojanperä hänen luonaan opis- keleman taiteilija Pukkilan amustamana toimitti lukkarin ja urkurin tehtämät paikkakunnan kirkossa marsinaisten mir- kailijain sijasta, jotka sattuimat ole- maan estettyinä toimestaan. Mieltäylentämää oli kuulla tuon ete- män taiteilijan esitystä ja kun lisäksi mielä sattui olemaan rippikirkko, tun- tui kuin hartauskin olisi kohonnut tuon harminaisen esityksen kautta. — Uttft saha- ja myllyrakennus Muhokselle. Eräs turkulainen yhtiö rakennuttaa parhaillaan uutta saha- ja myllyrakennusta Muhokselle Tikkalan- törmän alapäähän. Sahasta tulee kaksiraammen ja sen konehuone tehdään rautabetonista. Myllyssä taasen tulee olemaan 3 kimiparia. Rakennustöitä malmoo oululainen rakennusmestari Mikkula, joka suorittaa uusille raken- nuksille tulemat rautabetonityöt. Nykysin kuuluu Tikkalan maa kuten tiedettänee, yllämainitulle turkulaiselle yhtiölle, jolla on mielä toinenkin tila hallussaan Muhoksella. Mikäli olemme kuulleet pitäisi mielä erään toisenkin yhtiön rumeta sahan- rakennuspuuhiin Laitasaaressa, että kyllä Muhoksellekin töitä tulee, kun kolme sahaa on yhtä aikaa käynnissä, nimiit., jos ottaa lukuun entisen mä- häpätöisen sahalaitoksen. — Postiwarkauden johdosta, joka tapahtui m. k. 22 p:nä Haapa- meden Mieluskylän postiasemalla, on nyttemmin poliisitutkinnossa käynyt sel- mille, että oli meimarilla kaimettu reikä ikkunan puitteeseen ja reijästä piste- tyllä tikulla uostettu haka auki. Mainitut laatikot ynnä meimari eli kaira löytymät m. k. 25 p. eräästä noin puolen kilom. päässä tapahtuma- paikasta olemasta lastukasasta. Laati- kot olimat aukimurretut ja armosisäl- lys miety: ainoastaan 85 postikorttia oli kaamakkeiden y. m. paperien ohessa jätetty toiseen laatikkoon. Postihuoneustosta katosi, kuten leh- dessämme jo ennen on mainittn, rau- talemyinen lipas, sisältämä 75 mkan armosta suomalaisia ia 10 ruplan ar- mosta menäläisiä postimerkkejä sekä main 20—30 markkaa rahaa ynnä postisäästöpankkikuponkeja ja säästö- merkkejä 717 mkan armosta sekä sen lisäksi kirjekortteja, kaamakkeita y. m. Kauppias Heikkilän oma kassalaa- tikko oli myös kadonnut. Siinä oli, il- moituksen mukaan, hänen omia raho- jaan 33 mk., keskin, henkim. yhtiö Suo- men rahojv 17 mk. ja erään kansakou- luopettajan rahoja 105 mk. Sitäpaitsi oli kadonnut osuuskaupan omistaman kassakaapin toisen ulko omen amain, lunastamattomia Suomi-yhtiön kuit- teja y. m. — Kittilä, elok. 29 p.nä. Hallan tuhotyöt omat täällä suuret, sillä useam- pia liemempiä hallaöitä seurasi. Elo- kuun 25 päimää ma ^en oli niin an- kara halla, että medet jäätyimät as- tioissa mahmaan jäähän ja rantojen lahdelmissa oli jäänriitettä. — Seu raus siitä olikin, että perunanmarret paleltuimat maata myöten ja mihan- tana olemat, suurimmaksi osaksi mielä leikkaamattomat miljat paleltuimat, niin ettei monissa paikoin esim. Kittilän Kuikalla y. m. kylissä riihetä ollenkaan. Samaa kuuluu Ounasjokimarrelta Ro- manimen kuntaa. Sydankylän kylstä m. Nyt hallan jälkeen omat taas etelätuulet ja lämpimät ilmat, maan nämä omat myöhäisiä. — Postinkuljettajaa pieksetty. Miime torstai'iltana llo 10 seuduissa kurittimat muutamat hulikaanit Paa- molassa Tikkalankankaalla postinkuljet- taja Taneli Saarelaa, joka itsekin mä- hän toisellakymmenellä ollen, eli antau- tunut heidän seuraansa. Mieheltä miskelimät hulikaanit, joista eräs, joka unnetaan, on Rantsilasta kotoisin, re- molmerit patongit y. m. tamarat kan- äalle ja antoimat aika selkäsaunan, mukiloiden mustelmille asti. Kuritus apahtui manhasta känästä. — Notvaniemen osuuskaupan marsinainen kokous pidettiin kaupan ta- olla elok. 30 p. Kokouksessa käsiteltiin pääasiallisesti sääntömääräisiä asioita, joista mainit- takoon m. m., että osuuskunta antoi täyden mastuumapauden hallinnolle ja kaupanhoitajalle sekä päätti muosimoi- ton, noin 5,000 mka, siirtää liikkeen ennen tuottaman tappion täytteeksi. Mielä keskusteltiin uuden kauppahuo- neuston rakentamisesta, joka asia jä- tettiin hallinnolle tarpeellisia toimenpi- teitä marten. Rakennusasia on esitettä- mä lopullisesti osuuskunnan jäsenten hymäksyttämäksi. — P.-P. — Rottmniemen tulipalosta kerromme täydennykseksi, että tulen uh- riksi joutui 3-huoneinen makasiiniraken nus, joka oli makuutettu 1,500 mar- kasta. Siinä paloi myöskin kirjakaup- pias Rossanderin 6,000 markasta ma- kuutettu tamaramarasto. Tulen irtipää- systä ei ole saatu tietoa. — Ankara halla oli Pudasjär- men Ranuan kylässä elok. 24 ja 25 päimää masten; miimemainitun päi- män aamulla kello 5 osotti lämpömit- tari 5 astetta kylmää. Perunan- marret omat aiman maata myöten tur- meltuneet, ja kenellä lienee ollut leik- kaamattomia miljoja, omat ne nyt kaikki menneet pilalle. Harmoin on näin marhain niin ko- maa pakkasta. — Kemijärtven Hetvosjalos- tnsyhdistys kokouksessaan 2 '7s »va litsi Mikkelinsunnuntaina toimeenpane miin arpajaisiinsa arpajaistoimikunnan, johon tulimat seuraamat: neidit Aina Jngerö, Kirsti Blom, Senja ja Hanna Kellokumpu, Ester Siimola ja Aina Häckman, herrat Wäinö ja Eino Jnge- rö, Aapo Särkelä ja Johan Häckman kirkonkylästä; neidit Ester ja Amalia Kerkelä ja Elmiina Soppela, herrat I. A. Kerkelä, I. E. Lahtela ja I. P. Räisänen Jsostakylästä; neiti Tilma Korpela ja herra Emil Kulpakko yli- kylästä. Toimikuntaan kuuluu myös- kin yhdistyksen esimies K. A. Kerkelä. Päämoittoja päätettiin hankkia kot- me, joitten yhteinen armo määrättiin 700 markaksi. Ahtenä niistä tulee olemaan kelpo hemonen. Kannattaa siis ostaa arpoja Kemijärmen Hemos- jalostusyhdistyksen arpajaisiin. Jo yksin nuot armokkaat päämoitotkin ke- hoittamat jokaista kemijärmeläistä koet- tamaan onneaan ja on se marmasti uskottamakin, että joka tilaisuudessa kerran lienee, ei jätä tätä paikkakun nalla ensi kertaa laatuaan olemaa tilai- suutta hymäkseen käyttämättä. Se seikka, että arpajaistoimikunta on onnistuttu kokoonpanemaan paikkakun- nan kelnttyneimmistä nuorista ja työ- kykyisistä henkilöistä, mannaan tekee sen, että tuosta arpajaispäimästä muo- dostuu sellainen juhla, jota näkemään ei suinkaan kukaan liene tulematta eikä myöskään siltä apua kieltäne. Sitäkin suuremmalla syyllä saattaa kääntää yleisön huomion tähän, kun asia, jonka hymäksi arpajaiset pidetään, on koko Perä-Pohjolan kansan yhteinen. Sillä on myöskin suuri taloudellinen merki- tys. Näitä arpajaisia on siis muis- tettama. Arpajaisjussi. — Kuusamo 25. 8. 1910. Suurta mastusta ja mahin- k o a omat tuottaneet eräiden talojen pahankuriset sonnit Kuusamon Ruka- järmen seuduilla. Joku aika takaperin ajoimat ne erään torpparin lehmän hetteeseen ja mähän jälkeenpäin maa- timat ne toisenkin uhrin, ne nimit. rusikoimat Aikkilan talon lehmänuoren kuoliaaksi. Mainitut sonnit omatkin oikein millejä eläimiä, ne hyppyyttä- mät karjaa, että se häätyy kesken päi- min laltumelta kotiin turmaantumaan. Eikä huonompi kuntoisten matkusta- jienkaan kulku ole turmallista, sillä sonni-jukurat äytymät ihmistenkin pääl- le. — Eiköhän olisi parasta pitää tuollaiset elukat ennen kytkettyinä sei- nien sisään kuin antaa niiden kulkea mapaana laitumilla ja tehdä ylläker- rotunlaisia mahingoita. H e i n ä m u o s i tuli paikkakunnal- lemme tamallisen hymä. Ohranleikkuuta on toimi- tettu Kuusamossa Perttulimiikolla ai- man yleisesti, maikka milja ei ole mielä Helikään tuuleentunutta. — Kai muis tettane? sananparsi: „joka ei joudu Perttuliin, ei enempi joudu, silloin ei lähde halla haon alta, eikä kaste mar- josta marise". Ohrasta, joka tosin on enimmäkseen „merissään", saadaan jonkunmoinen sato, rukiista sitämas- toin keskinkertaista huonompi ja peru- noidenkin peljätään jäämän pieniksi. Hallaa ei toki mielä ole ollut. Sen miipyminen olisikin maamiehen miimeinen toimo. pikku uutisia. — Hopeahäitään miettämät tänään Ou- lun läänin kumernööri, kenraalimajuri Gui- do Gadolin ja puolisonsa Aina, o. f. Sa- mander. Aamulla klo 8 käwi morsius parille täkäl. W. P. K:n soittokunta soitta- massa ja mähän myöhemmin tilapäinen sekakööri laulamassa. # — Kihlauksensa omat julkaisseet käsityö koulun johtajatar neiti Ester Aarnio Ou- lusta sekä laulaja Olli Palorvaara Tam- pereelta. * — 50=tt>uoti»cn muisto suomalaisen oppikoulun historiassa. 50 muotta oli miime torstaina kulunut siitä päimästä, jol- loin alotti maikuksensa toinen koulu maas- samme, jossa oli annettu tilaa suomenkieli- sellekin opetukselle. Tämä koulu oli Tain- pereen ylialkeiskoulu, joka syysk. 1 p. 18(>0 arvattiin — sitä ennen oli 18.jS lokak. 1 p. alottanut maikutuksensa maamme ensimäi- nen suomenkielinen oppikoulu, Jymäskylän ylialkeiskoulu. * — Anoja sekin. Resermiin kirjoitettu ent. 6:nen suomenmaalaisen rykmentin tarkk' ampuja Kuisma Wationak on kääntynyt kenraalikumernöörin puoleen ja anonut, että hänet otettaisiin palmelukseen Suomen mal- tionrautateillä, koska hän palmellessaan miisi muotta menäläises^ä sotamäessä Suo- messa, on oppinut käyttämään suomen- teitä. Anomus johtunee marinaankin keraaliku- mernöörin maalimuksen johdosta, joka kos- tee rautateiden ohjesäännön 5!» ^ssä mai- nittujen pätemyysmaatimusten kumoamista. 'Anomus olettanee huomioon. * — Wäsynytkö? Toimittaja Santeri Nuortema (sosialisti» ei kuulu aikoman ot- taa osaa eduskunnan työhön. Aikonee kai lemätä. Muualta Suomesta. — Kuollut. Perjantaina kuoli Helsingissä lääket. lisensiaatti Alfred Richard Lindholm 45 muoden ikäisenä. Mainaja, joka oli aikanaan m. t. piirilääkärinä Kalajoella, saa- mutti pääkaupungissa suurta suosiota tunnollisena ja taitamana lääkärinä. — Warasjoukkue pidätetty. Miime aikoina on Miipurissa tehty melkein jokikinen yö murtomarkauksia. Poliisi on masta saanut selmille että niiden toimeenpanijoina on marasjouk- kue. 7 epäluulonalaista nuorta miestä on pidätetty ja poliisi on muittenkin rosmoliittoon kuulumien henkilöiden sälillä. — Suuri tulipalo Helsingissä. Perjantai-iltana paloi Hietaniemen (Sanduddin) tapettitehdas. Mahin- got armioidaan 400,000 markaksi. Tulen irtipääsy toistaiseksi tuntematon. — Sowinto oikeudet raken nusteollisuuden alalla Helsin gissä. Miime unikon keskimiikkona pitämässään kokouksessa omat työnte- kisat palkkaussopimuksia laatimiin so- minto-oikeuksiin malinneet jäseniä eri ammattikunnista yhteensä 24 ja ma- ralta 8. Kaikilla kuudella palkkaussopimuksia laatimalla sominoikeudella tulee ole- maan kolme yhteistä puheenjohtajaa, joiden tulee olla yhtä aikaa saapumilla kaikissa kunkin sominto oikeuden istun- nossa yhden heistä johtaessa puhetta. Jos jossakussa asiassa äänet lan- keamat tasan, ratkaisemat erimielisyy- den nämä kolme puheenjohtajaa yh- dessä. Puheenjohtajien maalin toi- mittaa sominto-oikeuksien jäsenet yhtei- sessä kouksessaan. Elleimät he pääse maalissa yksimielisyyteen, pyydetään Helsingin maistraatia määräämään nämä puheenjohtajat ennen t. k. 15 päimää. Miime torstaina Kalemachotellissa kokoontuimat sominto-oikeuden jäsenet. Pitkän keskustelun jälestä hymäksyttiin puheenjohtajiksi useista ehdokkaista se- naattori K. I. Stählberg ja maratuo- mari Heikki Ritamuori. Kolmannesta puheenjohtajasta ei tultu yksimielisyy- teen, maan jätettiin kokouksen puheen- johtajan ja pöytäkirjurien tehtämäksi tiedustella kolmanneksi puheenjohtajaksi ehdotetuilta pros. Allan Serlachiukselta, tohtori Leon Ehrnroothilta ja mara- tuomari E. M. Malldenilta, jos heistä joku siksi rupeaa. Kokouksen puheenjohtajan ja pöytä- kirjurien tehtämäksi jätettiin myöskin sopia puheenjohtajien kanssa uuden yh- teisen kokouksen pitämisestä työjärjes- tyksen laatimiseksi sominto-oikeuksille. — Suomalaisten osanotto kan- sainwälisiin kongresseihin. Tänä päimänä Hampurissa alkamassa kan- sainmälisessä osuustoimintakongressissa tulemat Suomea edustamaan Peller- mo-seuran sihteeri, lakit. kand. Onni Karhunen, Dhteishymä-lehden toimit- taja hra Armi Hyttinen, osuuskaupan- hoitaja hra M. Lehtomaara Oulusta ja edustaja Wäinö Tanner Porista. — Suomalainenko taasen pet- knttajana ulkomailla? Randersin kaupunginmoudin konttori on lähettä- nyt Helsingin metallityöntekijäin liiton toimikunnalle kirjelmän, pyytäen asiaan siltä selmitystä, sillä eräältä Hugo Henrik Hänninen-nimiseltä henkilöltä on löydetty Metallityöntekijäin liiton leima. Henkilöltä on mielä tamattu passi, jossa häntä sanotaan entiseksi poliisikonstaapeliksi. Passi on annettu Helsingissä helmik. 12 pnä 1910 ja on sen asiekirjoittanut Mar Alsthan, kumernööri. Leimassa on sanat „^inska metall- arbetaresöreningen" ja kaksi kättelemää kädenkumaa, jmtten alla taas „För- bundsstyrelsen i Helsingfors". Sa- malta konttorilta on myös tullut tie- dustelu sosialidemokratisen puolueen toimikunnalle, jossa ilmoitetaan, että mangitulta on tamattu toinenkin leima, jolla saa painetuksi lauseen »Finska Socialdemokratiska Arbetarepartiets Styrelse, i Helsingfors." Mitä edelliseen yhdistykseen tulee, ei sellaista tiedetä Suomessa oleman ja jälkimäisen kaltaista leimaa ei so- sialidemokratisen puolueen toimikunta ole koskaan käyttänyt. Hugo Heikki Hänniselle, joka Hel- sinborgissa oleman Menäjän konsulin kautta tämän muoden alussa kirjalli- sesti oli Uudenmaan lääninhallitukselta anonut passia, ilmoittaen aikaisemman passinsa ynnä matkalippaansa kadotta- neensa Itämerellä laimalla, on pyytä- mänsä passi annettu. Hänninen on ilmoittanut olemansa toimessa Troll- hättanissa, lähellä Göteborgia. — Haatvau petkutukset. Kerro taan. että helsinkiläinen liikemies B. Kolström on mangittu Lyypekissä epäil- tynä osallisuudesta aikaisemmin man- gitun hra Haaman petkutuksiin. Hra Kolström on toiminut Haaman kont- toristina Lyypekissä. Haapa on Ä Uin tietämän mukaan joku aika takaperin liikuskellut Suo- messa ja esittämällä todistuksen siitä, että hänellä Turussa marastomakasii- nissa on talletettuna joukko polkupyöriä onnistunut saamaan muutamat Turun seudun talonpojat kirjoittamaan nimensä 7,500 mkan mekseliin. Suurimman osan rahoista lähetti Haapa Saksaan. Mähän tämän jälkeen koetti H. saada 10,000 mkan lainan ja tarjosi makuu- deksi automobiilin, joka ei kuitenkaan, kuten sittemmin hamaittiin, ollut hänen omansa. Rahojen hankinnassa hän tällöin epäonnistui.