Torstaina 3 p. Maaliskuuta KARjALATAR N:Ö 25 — 1010 Niiehuutensa päiminä käytettiin Elias Hirmosta useissa luotta- mustoimissa. monet muodet hän oli seurakuntansa kirkkomäärtmä ja katomuotena 18fi7—8 pitäjänsä hätäaputoimikunnan maimaloises- sa ja raskaassa esimiehen toimes- sa. Kaukana kotiseudultaankin hän tuli tunnetuksi ja »valittiin Ki- teen tuomiokunnan edustajaksi nmoden waltiopäiwille. Ä!o- uipuolineu ja pitkäaikainen koke- uulksensa sekä makama. tasapuoli- nen esiintymisensä huomattiin eduskunnassa ja Hirmonen kutsut tiin senjälkeen sichen hallituksen asettamaan komiteaan, joka työs kenteli 1—4. Marsinkin kan sanmalistnsriennot ja kuntansc kansakoulnasiat olnvat aina hänet le rattaita, joita hän eritmsesti harrasti ja mielenkiinnolla seu rasi. Äiielipiteiltään hän järkkymättö mästi seisoi suomalaisen puolueen katsantokannalla, suorana suoma- laisena katsoi melivollisnudekseen „pysyä Suomessa pyhänä". Wie- rasmarainen ja amulias kotiiisa oli aina amoinna ja mieluisa käyntipaikka niin läheisille kuin kankaisenlmillekin käivijöille. .kaikki muistamat kunnioituksella ja rak- kaudella ..ukko Elmassa" rauhan ja »vakmvuuden miestä. Wainaja jätti jälkeensä 4 tytär- tä ja 2 poikaa. Papisto. Pietarin hiippakunnasta siirty ilyt pastori B. K. O. Ground- stroem on määrätty hoitamaan toistaiseksi Miipurin saksalaisen seurakunnan kirkkoherran »virkaa. Käkisalmen kirkkoherran apulai- nen Heikki Repo on määrätty hoitamaan Pyhäjärmeu kirkkoher- ran sekä kappalaisen ivirkoja alka- wien maltiopäimien ajaksi, kappa laisen ja w. t. kirkkoherra O. H. Wuoriwirran ollessa edustajatoi- mensa muoksi estetty näitä wir- koja hoitamasta. Kirmun kirkkoherra U. Liczberc, on saanut »virkamapautta torstai- seksi ja on kappalainen O. 28. Kärkkäinen määrätty sillä aikaa hoitamaan myöskin kirkkoherran «Maa. Pieksämäen w. t. kirkkoherra K. F. Salo,vaara on määrätty edelleen olemaan toistaiseksi w. t. kirkkoherana sekä »virka- ja armo- muosien saarnaajana sanotussa mirassa. Uortawalau tuomiokuunau wo- märiksi on senaatti puolestaan nimittänyt Mäntsälän tuomiokunnan tuoma- rin Uuno Montinin. Kaletvala-juhlia mietettiin Lieksassa 9tuoriso- seuran talolla maanantai-iltana. Klo 1 ,8 oli yleisö jo ääriään myö ten täyttänyt Morisoseuran tila- wat suojat, jolloin ohjelmasuori- tuksen alkoi Lieksan jouhiorkesteri, jonka esitykset otettiin »vilkkailla suosionosoituksilla mastaau. Tä- män jälkeen astui puhujalamalle pastori E. Kolkki. Woimakkaassa„ mukaansa tempaamassa esityksessä puhuja taotti, mitenkä se perintö, jonka suurmiehemme omat jälkipol- mille jättäneet ja etenkin Kale- mala kehottamat kansaa kokonai- suudessaan hylkäämään mähäpä- toiset kiistansa ja kokoontumaan niiden aatteiden ympärille, jotka kieltämättä omat koko kansalle yh- teisiä. — ..Kalema" runon taidolla ja lämmöllä lausui neiti E- Hä- mäläinen. Kaskuja Elias Lönn- rot'ista kertoili asemapäällikkö Sa- lokallio. Esitelmän Kalemasta piti H. Tanner. Wielä oli ohjelmassa pianon ja kanteleen soittoa sekä lopuksi erittäin huolella malmis- tettu kumaelma..Sammonryöstö". Lopuksi laulettiin ..Maamme" jou- hiorkesterin säestyksellä, ja kellon käydessä jo muorokauden miimeis- tä tuntia hajaantui yleisö tyyty- Tämän jutuu otiu puheeksi maan kerran taas osottaakseni, minkälaista on se tosin jo hymin kulunut, mutta kuitenkin monelle mielä uskonkappaleesta käypä „pe- rustuslaillisuus". Se on totta tosiaan amara apaja, sillä siihen mahtuu melkeinpä mitä tahansa, mähimmän ehkä — järkeä ja joh- donmukaisuutta. Kalemalaa juhlittiin meillä, jnh- littiin muissakin kaupungeissa ja monin paikoin myös maseuduilla. Kieltämättä erinomaisen ylentämää, rohkaisemaa ja ilahduttamaa oli kuulla, ja nähdä juhlamalmistuksia, kansallista henkemyyttä kauneissa ja armottaissa esitelmissä, lausun- noissa, laulussa ja soitossa. Mut- ta fittetikin, katsellessa maan ta lojen niukkaa liputtamista ja ma- laistusta, mäen leivotonta tunkei- lemista juhlatalon omilla, kuun- nellessa keskustelua ja puheen- porinaaa keskellä ohjelman suori- tusta ja hartainta juhlatunnelmaa, mastustamattomasti mieleen tunki kysymys: mitä tietää kansan suu- ren suuri enemmistö Kalemalasta? Ei tietysti kannata puhuakaan niistä, joilta Kalemalan suoma- laisuus suun ylenkatseelliseen hy- myyn määntää, maikka niitäkin, surkeata sanoa, on mielä paljon. Taajat joukot suomalaisestakin kansanaineksesta maan taman muoksi, ikäänkuin maistomaifesti aamistaen että jotakin merkillistä on kysymyksessä, merkkipäimää pitirvät. Suurimmalle osalle Kale- mala on maan joku runokirja, joka, kun raamatusta ei enää mälitetä. mäistnä näkemiinsä ja kuulemiinsa Kunpa useammin moisimme näin yksimielisesti kokoontua juhlimaan Kuntakokouksessa Koutiolah- della miime kuun -8 pnä käsiteltiin ja päätettiin seuraamat asiat: Kansakoulujen rakmnusapura- hoja malttolta nostamaan »välit tiin kunnallislautakunnan esimies. Aiielisairas Elias Hirmonen päätettiin pitää edelleen Niuman- niemellä kunnan kustannuksella. Kuuromykkä Ida Karmista ei suostuttu edelleen pitämään kou lussa syystä että hän en Liperin kuntalainen. Luettiin senaatin päätös tilat- tomain rahaston koron muut ok- sista. Romppalan ja Puson kansa- koulujen menoarmio hymäksyttiin pienillä muutoksilla. Jakokosken meistokoululle myöu- nettiin huoneet ja lämpö kun- nasta. Kontiolahden salokylän kansa- koulun johtokuntaan »valittiin tal. Heikki Kettunen. Pekka Puhakka, Aug. Sinkkonen, Paamo Leppä- nen ja Atikko Tuupainen. Wuokralautakuntien yhteiseen ko- koukseen Kuopiossa ei suostuttu lähettämään kunnan kustannuksella ketään. Somer-palstan ostoa Lehmon- kyläläisten tarpeiksi ei saatu ai kaari, kun sorapaikan omistajat eimät suostuneet myymään. Jakokosken koulutalon maalta suon muokkaamiseen opettajalle ei suostuttu, maa-alan suuruuteen nähden ja hinnan huokeuden täh- den. Kunnasniemen opettajalle myös- nettiin puutteellisen asunnon kor- maukseksi '»(> mk. muodessa. Saman koulun uudet rakennus- piirustukset hymäksyttiin. Miina- »voittorahat päätettiin sijoittaa kansakoulujen rakennusrahastoon. ^suuskuuuat. Pielisjärmen Lamminkylän pui- makoneosuuskunnan ohjesäännöille on anottu läänin kumernöörin mah- mistusta. Osuuskunnan ensimäi- sen hallituksen muodostamat maan- miljelijät I. Turpeinen puheenjoh- tajana sekä Juho Mänskä, Eero Turunen, Juho Tolmanen ja Antti Tlirunen jäseninä. Kansakoulunopettaja iu palk- kausjärjestclmä Kolvervn kunnassa. Kansakoulunopettajat mainitus- sa kunnassa silos. kand. Juho Pyykkö, yliopp. E. W. Hallikai- nen, I. Lankinen, Olli Koistinen, Anoi Lahtinen ja Anni Sami- maa omat m. k. 25 pnä läänin kumernöörille jättäneet laajan kir- jallisen malituksen Komeron kunta- kokouksen päätöksestä miime tam- mik. 31 pltä, mikäli kunnan pää tös koskee malituksen tekijäin palk- kojen järjestelyä, joiden suhteen kuuta on mennyt tekemään malit- tajoihin nähden kokonaan lain- mastaisia tekoja. Kiteen tuomiokunnan tuomari homioik. asessori Jmar Paqmalen on saanut mirkamapautta tk. 1 pstä kuukauden loppumi ja on määrätty tuomiokuntaa sillä aikaa hoitamaan homioik. auskultantti Oima Huttunen. Waltion apurahat kansakoulu- jen käsityökalustojen osta- mistä »varten. Mainituista apurahoista omat aaneet apua in. m. seuraamat kansakoulut: Tohmajärmen Kemien koulu i>9 mk. ja Kesälahden Millalan koulu ö:j mk. 45 p. tahdotaau tämän sijalle juhli- matta kohottaa. Suoraan sanoen oikeaa Kalemalan tunte,nusta ja rakkautta ou hymin mähän to- della mielä olemassa. Meidän kouluissamme ei Kale- malan opettamiselle ole omistettu sitä huomiota, minkä kansallis- eepos olisi ansainnut ja mikä olisi ollut omansa siihen ihastuttamaan ja sen ainaiseksi rakkaaksi luetta- maksi tekemään. Meidän yliopis tossamme on kyllä Kalemalan syntyä ja sen runojen historiaa mailin ansiokkaasti ja armokkaasti tutkittu, se mielihymällä tunnus- tettakoon, mutta eepoksemme kau- notieteellinen selostelu on Fredrik Cygnaeuksen jälkeen melkein koko- naan unhotettu. Mielä mähemmän on kansaan tässä suhteessa juuri sanottamasti maikutettu. Kansan opettajat ja opettajain opettajat ani Harmoin omat itsekään oikein Kalemalan kauneuksia ja kausal- lista armoa aina tulleet juuri aja- telleeksi. Jo Adols Jmar Armidssonin ajoista alkaen on meille makuu tettu, että kansa parhaiten täyttää tehtämänsä kansojen kehitysjaksossa, kun se tuntee mitä luonto on sen po- meen kätkenyt, kun se kehittää yk- silöllisyyttään, että kansa ainoas- taan kykenemällä jotakin omaa ja ominaista aikaansaamaan moi säilyä ja saa oikeuden elää jäse- nenä kansakuntain joukossa. Tä- män kaiken omat useat uskoneet- kin. Mutta sittenkin me olemme marsin mähän huomiotamme kiin- nittäneet siihen, mikä kielemme jälkeen on omintamme, nimittäin Kalemalaan. Ia kumminkin juuri tähän meidän erityisesti okisi tar- Lpirttua takawarikkoon. Leppäniemen tullimartion esi- mies rajamiskaali G. A. Rehn tullimartijain amustamana otti mk. 23 pnä takamarikkoon Kota- järmen kylästä 53 koko pulloa me- näläihtä spirttua ja jokusen mää- rän nuuskaa. KnnnaUismerotus Komerossa. llseat kyinmenet Komeron me- roa maksamat kmttalaiset omat läänin kumernöörille m. k. 2.', pnä jättäneet laajan, useita arkkeja si- sältämän »valituskirjelmän Kome- ron kunnan tutkijalautakunnan te- kemästä päätöksestä miime tani- mik. -'8 pltä, koskema kunnallis- »verotusta miime kuluneelta ivuo- delta. Tässä laajassa malituskir- jelmässa anomat malituksen teki- jäl esittämillänsä syillä koko me- »otuksen kumoamista monien räi- keiden mirheiden ja huolimatto inuuksien takia ja uuden merotuk- sen hetimiten kunnassa toimitetta- maksi. Muualta Suo mesta. llseat »valiokunnat arwa» »va rassa ensi »valtiopäinilläkiu? En puolueideu malitsijamiesten luku alkamilla maltiopäimillä tulee olemaan: Sosialidenmkr. puolue . -<> Suomal. puolue ... !> '.»tuorsuomal. puolue . . Ruotsal. puolue ... li Maalaisliitto . . . , 4 yhteensä 4."i Tämän johdosta tulisi sellaiseen maliokuntaan, jossa on gjäS® Cw » c c g -2. » S- - 2. »' <Ti ■ -2, 3 » ? » S' s? ! S o ~ 5 S» p c ti n ' ■ 1 i -a ! • » S O | ■ • S ■ « n «> li Oi 06 w Q-" O-' Tamalljsissa Iti-jäseniDsä ma- lioknnnissa on siis maali ratkaistu k ilman armanheittoa ja saa softa- lidemokr. puolue niissä puolet kai- kista paikoista. Maltiomarain ma- liokuunassa on sosialisteilla, nuor- suomalaisilla, ruotsalaisilla ja maa- laisliittolaisilla yhtä suuri oikeus 2 paikkaa», joista ue siis keske- uään metämät arpaa. Pankkima- liokuunassa on 1 paikka arpomalla määrättämä suomalaiselle, nuor- suomalaiselle ja ruotsalaiselle puo- lueelle. Toimitus- ja tarkastus- maitokunnissa taas saamat sosia listit ja maalaisliittolaiset heittää arpaa yhdestä paikasta kuinpai- eenkin malioknntaan. Helsingin Kaiku on julaissut Katc.vala-numeron, jossa on runsaasti kumia sekä Ka- emalaa koskemia kirjoituksia. minnut katseemme kiinnittää, jos mieliinme itsenäisinä esiintyä, ja omalta pohjaltamme kohota. Johtumat tässä mieleeni man- zat helleenit. Kreikan kuuluisa ansa. Harmalukuisina, pienenä saarekkeena maai», emäinaan asuk- 'aatkin suurten kansain keskuudes- sa elimät. Heidän siirtolainsa, jois- a useissakin main muutama sa tanen asukkaita oli, esiintyimät ympäröimiin kansoihin merraten mieläkin mähäkuluisampina. Mnt- ta missä tahansa, Afrikan ran- noilla tai Mustan meren lahdek- keiden pohjukoissa he asuimatkaau, aina he kilitenkin kreikkalaisia oli- mat, ja sen kautta ympäristös- tään erikoisina esiintyimät. Ja mikä siihen syynä? Simistys. Ei, maan kansallinen simistys, se jonka pohjana olimat Hoineron laulut, isien hengen hedelmät, k o- toinen maailmankatsomus, oma miisaus ja omat »virheet. Se se kreikkalaisille, missä tahansa he elnvät, antoi erikoisen elämän pe- rustuksen. Ja eiköhän juuri se sa- »na ole syynä siihenkin, että Krei- kan kansa mielä ominaista elä- määnsä elää. Sillä on mieläkin yksilöllisyyttä: se sitä yhäkin kehit- tää. Siksi se ei kansainmaellnksen hyökyjen alle hukkunut, siksi se turkkilaistenkin mallasta mapau- teen pyrki. Ia se pääsikin. Se sen ansaitsi, koska sillä oli oikeus sii hen. Tappara. K»iwernöörin »virka. Ent. senaattori Hj. La n gi n- koski on senaatin talousosaston reistraattorin kansliaan jättämäs- sään kirjelmässä anonut tulla huo- nrioonotetuksi Mikkelin läänin ku- mernöörinmirkaa uudelleen täytet täessä. Lahjoitus .Kale»vala »uerkkipäi- »vän johdosta. Kuu tansamine parhaillaan »viel- tää kansailisrlinoelmansa Kalema- lail ensiinäisen painoksen malmis- lunusen 75-,vuotista muistojuhlaa ja kuu Kustannus O. H. Otama täuä mnonna täyttää -0 muolta, on yhtiön johtokunta päättänyt merkkitapauksen muistoksi antaa kuluman kemätlukukauden päätty- essä päästötodistuksen saajille suo- menkielisille kansakoulun oppilaille lahjakirjana jaettamaksi neljä kap- paletta luokkaa kohti, eli yhteensä 10,000 kappaletta rouma Ema Moltesenin, o. s. Hällström kirjoit- lainaa ..Kalemalaa nuorisolle". Tämä erinomaisella lämmöllä ja kansallisella innostuksella kirjotettu teos, jonka kielellisesti ja asialli- sesti tarkastamat tohtori Juhani Al>o sekä prosessorit Kaarlo Krohn ja O. E. Tndeer, ilmestyy kemään kuluessa ja tulee olemaan mitä lopimin kirjallinen nmtkaopas kou- lusta elämän taipaleelle lähtemälle nuorisolle. Kirjasia.Kaletvalasta. Nseiden nuorten tiedemiesten mvulla toimittaa tri Hästesko Wer- ner Söderström o. y:n kustannuk- seita to mihkoa kirjasia Kalema- lasta. !)!ämä päimiuä ilmestyy jo 4 ivihkoa seuraamista aineista: Ataailinan synty Kalemalan imi- kaan, Kalemalaisten kotieläniästä, Kalemalan miehet ja Kalemalan knmakielestä. Loppumihot ilmes- tymät jonkun mervan myrhemnnn. —' vtäidon kirjasten tarkoituksena on helppotajuisessa muodossa le- miltää tietoja Kalemalan sisällyk- sestä ja runollisesta armosta ja sopimat ne siksi hymin kouluissa Olettamiksi. Kaletvalau opetuksessa käytettämät seinätaulut, jotka Kus- tannusosakeyhtiö Otama muosi sit- ten päätti kustantaa, omat nyt tohtori N. T. Sireliuksen johdolla suunniteltuina. Neljä kappaletta on parhaillaan tekeillä, ja pari niistä jo malmistnmassa. Katvaltnksia. W. k. -2 p. mangittiin Pietar- saaressa Milhelin Schaumanin, konttoristi Gustas Leuander miime ja täim mnonna rekemiensä ka- ivallusteu johdosta. Tutkijakonn- tea oli jo löytänyt hra Lenande- rin tekemiä kamalluksia 33,000 mk. ja mielä oletetaan löyty- män joiikko eri kamalluksia. — Wap. S. Kamala »nnrha Zioi»vistolla. Kauppias Piispatta tiedetään olleen rahaa ainoastaan 300 rup laa perjantai-iltana. Tämän sum- man ja jonkunmerran talousraha- ja on murhaaja mienyt Piispan maroja Tämän lisäksi on toisella merikoululaisella ollut rahoja noin 400 mkaa ja toisella 200 ä 30o mkaa, jotka samoin omat kadon- neet. Myöskin yksi taskukello oi? tietymättömissä. Viurhaaja on niineltään ^eo- dor Mihailoiv. Kuteii nyttemmii, on saatu tie- tää, on hän jo ennenkin tehnyt roistontöitä, olleii syytteessä mur- hapoltosta y. m. Hänet oli koti- puolessaan ivangittu, mutta pääs- syt kylän manhimmaii miedessä häiitä pristamiii luo pakenemaan ja oli nyt sillä tiellä. Haamoletut Karmineu ja Piis- pa oivat oloihin nähden tyydyttä- ivissä moiinissa. vanhoista liäliiöisks. Kirj. A. R. E. VI. Tohmajär»veu pappila tähde»! ja puolen lvuosisadau maihteloissa. 'Aikojen maihdellessa, »vuosien »vieriessä ivaihtelemat katsanto- kokannat, nuelipiteet muuttuivat ja anvostelu etsii yhä uusia iiiit- takaamoja itselleen. Se niikä en- nen oli suurta, mauuota ja eri,»- omaista, se on pian mähäpätöis- tä, yksinkertaista ja naurettamaii pientä. Se mikä äsken tyydytti ja mieläpä oli aikalaisilleen^yl- peys ja ihastus, sen seuraaman ajan lapset mitättömäksi tuomit- semat. Eri eläjät, eri uuttakaa- mat. Me, jotka asumme nykyaikai sissa rakennuksissa, monikerroksi sissa kimimnureissa, mukamissa asunnoissa, joista ei mielestämme ' puutu mitään, me usein ihmettelen»- me, miten »vanhan kansan ihmiset tuliivat toimeen tnrmekattoisissa majoissaan, joissa armellaksemme ei ollut »nitään mukamuuksia. Me ihmettelemme heitä, kun luem- me kirjoista tai manhoista asia- kirjoista, miten puutteellisissa oloissa elettiin, miten mahalla toimeen tultiin ja kaikki tyytymäi- isin mielin kestettiin. ' Elämän käsityksen eri aikaka»l- diaamme metsien tuotannon ja kulutuksen mäkisen suh teen selmittäminen. Äskettäii» jätti Suomen iiietsän- hoitoyhdistys Tapio senaattiin anomuksen 22,000 inkan suunii- sen erikoisen maltioamun niyöntä- misestä yhdistykselle erinäisiä, sen toiminta-alaan kuulumia töitä marten. Tästä on sanomalehdis- sä ollut lyhykäinen uutinen, josta ei kumminkaan ole käynyt selmille/ niitä tarkoitusta ivarteii mainittu siiuri summa on pyydetty. Aika-' kaiiskirja „ Tapio" tekee siitä syys- tä anoniiiksessa lyhykäisesti sel koa. > Wiitattuaaii siihen senaatin lir- jeeseen 17:lta päimältä heinäkmi-; ta 190K, jossa Suomen Metsän- ^ hoitoyhdistys Tapiolle ni. m. an-j nettiin toimeksi, olla aniinatilli- j sesti ohjaamana laitoksena sekä yhdyssiteenä paikallisten seurojen • kesken ja kerätä yksttyisnietsäta-! lontta koskemia tilastollisia.tietoja! ja julkaista niitä, hnoinauttaa! yhvistys, että se osaksi on^koetta-: uut painia »viimeinainittnja töitä.' alulle, mnita että se koke- \ imrksesta on tullut huomaamaan,; ettei sen omat »virkamiehet ennä- ^ tä suorittaa tällaisia töitä siinä: laajuudessaa>>. kuin suotamaa olisi. \ Sitten huomautetaan, että maani-j me metsätalouden selmittämiseksi^ yleensä oii uhrattu sangen »vähän > maikkakin tämän taloudeuhaaran! tärkeys maatisi, että sitä erityi-i semmin malaistaisiin. On erit-! täin muutamin metsätaloudellisia > kysymyksiä, joiden selmittämineii! ja pikainen ratkaisu olisi aimau! tarpeen maatima. Erikoisesti yh-! distys huomauttaa siitä että ineil- lä ei ole annettu pätemäksi tuii- nnstettua mastausta siihenkään kysymykseen onko metsien nykyi- nen kulutus liian suuri niiden tuotantokykyyn »verraten, maikka useat metsäpoliittiset toimenpiteet oivat siitä riippumaista. Kysy- mystä kuluttlkseu liiallisuudesta ei tietysti ole olemassa pätemiä todisteita siitä, kuinka suuri maamme metsien todellinen tuo- kanto ou ja kuinka suuri se möisi olla, jos nietsämarastoja ei olisi järjettömästi käytetty. Tämän takia, ja kun maamme metsäin tuotaiitokyky o» hymin maillinai- sesti tunnettu, olisi yhdistyksen mielestä rarpeellista toimeeiipan- na tieteellisellä tarkkuudella suori- tettuja tutkimuksia metsien puu malastoista ja niiden kasmuky- Ivystä. Tällaisten töiden loi- meenpanemista on suunniteltu myöskin Ruotsissa ja niitä mar ten pyydetty aluksi ouo kr. Tunnustukset siellä kohdistuimat ensin ainoastaan pienempään ra- joitettuun alaai», esim. johonkin lääniin, ja tässä läänissä suori- tetuista töistä saadun kokemuksen nojalla ne ulotettaisiin Ruotsin inuihinkin osiin, fjhdistyksen ime- lestä tulisi tutkimuksia meilläkin toimeenpanna aluksi pieiiemmällä alalla, esim. kahdessa pitäjässä, josta on olemassa tarkka karttta joista kaksi henkilöä yhden ivuo- den aikana kykenisi hankkimaan tarpeellisen amehiston. Kahdes sakin pitäjässä suoritetuilla met- säpunmarasto-, lisäkas»r>u- ja ku- lutussuhteita malaisemilla tutki- muksilla on suuri merkityksensä, sillä niistä käy tekeminen johto- päätöksiä merrattain laajalle ym- pärysseutuihin nähden. Tarpeel- lifen miehistön palkkaus nonsisi noin !^,000:u markkaan, tutkimuk- sen toimeenpanijat saisimat kum- pikin lioin 4,.')00 mkaa. Anomuksessa pyydetään lisä- maroja myös muitakin tarkoituk sia, niinkuin eräideu karttatöiden y. m. »valmistuksia »varten. Ko konaissumma päättyy, kuteii jo mainittiin, 22 tuhanteen mark- kaan". Tätä anomusta on metsähalli- tus puoltanut. Kieltolain kolmio. (Kirj. Eero Lehikoinen». Vieläkö? haluatte tuhlata rahaanne ala- arvoisiin separaattoreihin, kun ostamalla nykyajan kiistelemättä parhaimman sieit oloista, laivoista, katsanto kannoista ja »vaatimuksista saa kuu selailee mauhoja kalustoluet- teloita lvuosisatojen takaa. Aika- kaudet kulkeivat, asiakirjojen hara- kanmarpaita tamaillessa, silniiem- nie ohi, kellastuneet paperit kerto- »vat erilaisista oloista yksinkertai sista loisteliaimpiin asti. Katselkaamme hetkisen erään manhan karjalaisen rakeimnksen ivaiheita kahden ja puolen muosi- sadau kuluessa, Tohmajäriveu kirk- koherrau pappilan. Guonna ItiSti tuli Johan Syl- »vester Tohmajärmen kirkkoher- raksi. Pappila, johon hän muutti ja josta meillä on tarkat tiedot, oli kai ensimäinen luterilainen kirkkoherran pappila Tahmajär- »vellä. Nvin kolmekymmentä »vuot- ta oli jo Tohmajärmi itse»iäiseiiä luterilaisena seurakmitana ollut ja arivattama on, ettei pitäjässä mie- lä ollut muuta pappilaa ollut ennen sitä, johon Sylmester nyt muutti. Talo sijaitsi korkealla Kirkko- niemellä, paikalla, jossa manhaan aikaan oli ollut menäläinen hau- tausmaa, kuten kansan kertomuk- set ja maasta löydetyt luut todis- tamat. Kirkko, pieni ränsistynyt puukirkko, seisoi siinä jonkun mat- kan päässä. Ei ollut ensimäineii ppppila suuren suuri, jos pienen pieni kään. Oli siinä tupa, joka oli kaksi ja puoli syltä pitkä, simulla kaksi pientä kamaria ja mielä oi- kea eteinen. Tumassa mainitaan olleen kolme ikkunaa, kolme sara- noilla marustettua omea, pöytä ja manha kaappi, jossa ei ollut 'lukkoa. Elettiin näet aikaan, jol Mihan mimma rinnassani rie- hilu, : meri suonten kiimahainmin kie-. huu j ^jlnalrankin kosken kuohumista,! kiukkuiin kanimottmvaan aimot kiihtyy, ! käsivarret jännitykseen ,viihtyy' lnnllessani töistä kmjiinnustci. j Kansa tämä, tämä meidän kansa' heräsi ja hehkui innoissansa. ! aamun armahimman saras- \ laissa. | Toimeet suuret nuorten mielen' täytti, j kaikki kesää käkesi ja näytti, j ett' oif kemat ollntkiii jo maissa. Suomen kansa, kemään uuori' kansa i tahtoi päästämyrkkyjnoniistansa. 1 kansan elinjuurten kalivaajista.' — Nuorten tahto eduskimtaan pääsi, Z joka ivihdoin kieltolainkin sääsi. \ uupui enää allemiimaamista. \ I Katsoi silloin kaikki snnrimallat nieidä maahaii, jossa, maikka! hallat > joka aika omat mieraananlme, i knitenkin on tahto suureen, ja- loou, ! edistykseen, ihmisjärjen »valoon - mieraan ikeen alla ollessamme. ! Onnittelut saimme maailnialta,' myötätunto tnlivi kaikkialta, i iloissansa oli Suomen kansa, j - Luultiin, että lopun kohta i saimat | »no»»en »vai»»»o»i, lapsen itkut,; maimat, j saisi miehet jälleen tajuntansa. \ \ Niin me luultiin, mutta siitä. Icihiuit | toimeittemme tuvhiff" käymän >. nähtiin, i mahtamiininat esteeks' tuli eteen.' Miel' ei saatn miinan maltaa! maasta. ^ miel' ei päästy miinakuninkaasta, ] miel' jäi myrkky kansan jnoma- meteen. Kai he luuli, että kansa tämä on kuin ivailha seinäkellon-räniä, joka seisoo, heilurin kun estää. Se niili ei oo, ei niin se olla saa, maan yhä sen maan täytyy pon- nistaa, sen taistot täytyy tuimimmat- kin kestää. l ; 7^a taistelkaamme yhä kiimaani- »nasti, \ ja aiivan siihen kellon-lyömääii i asti, i kuin ..Alkohol" on saanut kuo-' linmamman, ^ ja kunnele lakkaa lasten »voimo- ttikset, j ja aukee tyrmäin rantasalkoukset, \ ja kansa alkaa ajan ihanam-^ man! > I } Silloin ivasta lemätä me saan»-' ine, i silloin »vasta onnekas on niaam- me, \ suoritettu suuremmoinen työ, \ kim me otimme saanehet maan z kerran z tyrmääi» pannnks' alkoholiherran, \ silloin lväistyy kansastamme yö. l I. HS. Briikg, Katso Jumalan j^aritsaa, \ tutkistelemuksia Kristuksen kärsi- j myshistoriasta. Tämäii niminen > kirja on nyt pääsiäisaikaa ,varten j ilmestyliyt Werner Söderström! Osakeyhtiön kustannuksella. 1«!4: silvua, hinta 1: 59. tasapaino- järjestel mää saatte täyden arvon rahallenne. Ostakaa paras! J. HÄKKÄRÄINEN, Joensuu. (K. S. 1 k. 4 g. 4'! mm.) uutokauppahuoneella myy dään julkisella pakkohuuto kaupalla Maanantaina tämän kuun 14 päivänä klo 11 a.p. ulosmittaukseen kirjoitettuja huonekaluja, kuten : piironkia, kaappeja, sänkyjä, pöytiä, 1 mankeli, vene y. in. josta täten ilmoitetaan. Joensuun kaupun ginvoudin konttorissa Maalis kuun 2 p. 1910. A. Paqvalen. Vuosia 1910 ja 1911 varten tehty ll;sta Vuonis- lahden äänestysalueen vaali luettelo on yleisön tarkastetta vaksi esillepantima Vuonislah- della Kotalahden talossa maalis kuun 1 p:stä alkaen saman kuun 15 päivään asti. Vuonislahdella, helmik. 28 p:nä 1910. Vaalilautakunnan puolesta : R. Ryynänen. •'K. h. l k.! Vuokrataan 1 p:stä kesäkuuta 1 hnone ja keittiö H. .Kiuuuuen, tiimemveistäjä. Karjalattaren asia miehiä. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Kuus järvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Pielisjärven ä: Ilerra E. G. Kuusela. » II. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaai-a. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. - M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. loin pappilan kalustot menimät kirkkoherralta kirkkoherralle. "JJiiu ivoiivat perinnöksi knlkea sän- gyt, patjat, peitot, astiat ynnä muut. Vtammareista ei mainita mun- ta kuin että niissä oli kaksi ikkii- naa kimipaisessakiii. Sitämas- toiu siiuä pienessä ..korsteenitn- ivassa", joka uähtämästi oli eril- lään päärakeniiiiksesta, mainitaan olleeii kolme ikkunaa, omi, jossa oli saranat ja lukko ja sitäpaitsi sänky — tietenkin suuri perheen- sänky, johon sopi pnolikymmentä henkeä »vähintään. Uähtämästi oli sänky ollut uutterassa käytän- täuuössä, koska »»lainitaan, että kirkkoherra Sylmesterin muutiaes- sa seurakuntaan jo oli aiman kel- moton. Emme käy luettelemaa» muita rakennuksia ja kertomaan niistä maikka luettelomme kyllä mainit- ee, mitä kaikkia pienessä pappi- assa löytyi. Kaikesta näkyy että pappila jo oli »vanha ja rithis- tuiiut. Kirkkoherra Sylmester lieneekin rnmennut heti uutta pappilaa puuhaamaan, koskapahan uusi sellainen jo lnuouua K > mk oli malmis. Nyt oli pappilassa miisi huo- uetta. Ensin oli sali ja sen ta- kana kaksi kammaria. Eteisen takaa inentiin toiselle puolelle ta loa ja siellä oli »vielä kaksi kam- »naria. Kaikki oli hymää ja komeata uudessa pappilassa. Halulla näkyykin kirkkoherra Sylmester kirjoittaneen kirjaan- sa kaikki, mitä pappilassa oli. Salissa oli: Päätypnolella kaksinkertaiset ik- kmiat sarauaiaudoilla. Neljä ikkunaa simulla, »varus tetut muorilaudoilla seka ulkoa että sisältä. Pieni kahdeksaimurkkaineii pöytä sormattuine jalkoineen. Tiiliuulii ja siinä rautapellit. Omi tinattnine lnkkoineen, kak- sine kääntörautoineen ja ripoi- neei». Toisessa kamarissa: ^kaksinkertaiset ikkunat kääntö rautoineen. Marnstetttt muori- laudoilla ulkoa ja sisältä. Pieni kohosänky. Tiilinnni ja siinä pellit. Oivi kaksine kääntörautoineen ja kaksine ripoineen. Toisessa kammarissa: Suuri ikkuna. Pieni lapsensänky. Omi kaksine kääntörautoineen ja ripoineen. Toisessa etnkammarissa: Päädyssä kaksinkertaiset ikkiuiat, yksine kääntörautoineen. Samalla tamalla simulla kak- sinkertaiset ikkunat marnstetut muorilaudoilla sisältä ja ulkoa. Hksi korkea sänky. Ziiliuuni peltineeu. Omi tinattnine lnkkoineen, kak- sine kääntörautoineen ja ripoineen. marustettuna mnorilaudoilla sisäl- tä ja ulkoa. Toisessa etukamareista: Päädyssä kaksinkertaiset ikku- nat. Simulla juuri samaklainen ik kuna kääntörautoineen. Tiiliurrni peltineen. Uksi tamallinen kohosänky. «Iatk.i