N:o 4 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Sohluterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. (36:s Vuosikerta) Joensuussa Torstaina 13 p:nä Tammikuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p., kuukaudelta 50 p. - Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TAHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. - Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en. nen klo 4 i. p., sen jälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Tilatkaa Karjalatar v:ksi 1910. Pohjois-Karjalan kansallismielisen »väestön ja tämän heidän paikallisen äänenkannattajansa »välillä on »vuosikymmenien kuluessa rakentunut luottamuksellinen suhde ja läheinen »vuorovaikutus, slatteellisteu siteiden yhä taajenewa lujittuminen lehden ja sen ympärille kerääntyneen kantajoukon kesken takaamat Karjalattarelle edelleenkin tukeman aseman tällä seudulla jo »vanhastaan suosittuna kansanlehteuä. Mikäli maamme Valtiollinen asema on muuttunut yhä syn- kemmäksi ja kansamme Wlewaisims nhkaawammaksi, liittäivät yh teiset huolet ja kärsimykset, yhteiset toiweet ja ponnistukset meitä aina waan lähemmäksi toisiamme. Nykyisissä jänuittäwissä »vai- heissä ei kukaan täysivaltainen kansalainen »voi tulla toimeen ilman sanomalehteä. Kansamme kohtalot erotuksetta koskevat meitä jo kaista. Jtsekunkin täytyy tahtoen tai tahtomattaan pysyä tapausten tasalla, seurata niiden menoa ja yleisiä rientoja, ja se on mah- dollista ainoastaan oman sanomalehden awnlla. Raskaiden koettelemuksien aikoina tulee Karjalatar edelleen ulko- naisen vaaran torjumiseksi, valtiollisten ja yhteiskunnallisten oikeuk- siemme varjelemiseksi tekemään kaiken voitavansa, pysyen uskolli- sena suomalaisen puolueen suurille periaatteille ja sm edistysmieliselle, kansanvaltaiselle ohjelmalle. Päämäärämme on kansallistunnot- taan eheä, siveellisesti voimakas ja taloudellisesti riippumaton kansa omintakeisten lakiensa ja laitostensa suojassa. Ahdingoista huolimatta kohottaa Karjalatar äänensä kansallis- hengen herättämiseksi ja vahvistamiseksi, suomalaisuuden kohot- tamiseksi täydelliseen isäntätvaltaan kaikilla aloilla, yleisen sivistyk- sm levittämiseksi faifkim kansankerroksiin, raittius- ja siveellisyys- pyrintöjen tukemiseksi. Tämän ohessa lehti asiantuntevien am- mattimiestm suosiollisella avulla ajaa myös taloudellisia ja »var- sinkin osuustoiminnallisia asioita seka julkisen ja kunnallisen elä- män terveellistä kehitystä. Lukuisat kirjemvaihtajat tulevat antamaan tehokasta apua lehden sisällön saamiseksi niin kansanomaiseksi, vaihtelevaksi ja tuoreeksi kuin mahdollista. Päivän tärkeimmistä tapauksista jul- kaistaan sähkösanomia; sekä kirjeitä Helsingistä ja valtiopäiviltä. Karjalattaren koko ja ilmestymisajat pysyvät entisellään. Tilaushinnat ovat nähtävänä tässä alempana. Suomalaism puolueen katsantokannan tutustuttamiseksi tarjoo oman äänenkannattajan levittäminm verrattoman aseen. Siitä syystä i^btykööt kaikki puolueen jäsenet nyt kilvan hankkimaan lehdelle ujokaisesta kodista ympäri laajan paikkakuntamme. Joensuussa v. jouluk. 1909. Toimituksen puolesta: H. Könönen. Olausbinnat: Joensuussa: Koko muodelta 4 mk. 50 p., puolelta wuo- delta 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Kotiin tuotuna kaupun- gissa 5: 25, puol. muod. 2: 65 kuut. 50 p. Postissa: Koko muode 5 m. 24 p., puolelta muodelta 2 m. 64 p., kuukaudelta 50 Joensuussa vastaanote a tilauksia kirjapainon konttorissa, Schluterin kirjakaupassa sew herrojen F. Neppenströmin, M. Par- tasen, I. Pitkon, Ansu H ^ näläisen, I. Ronkaisen ja M. Oino- sen kauppapuodeissa st rautatieasemalla I. Karimirran, P. Mänskän ja Karsikos^ emäntä Ida Hämäläisen luona. gansss. imsmA'iutsi*4asa Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:st& 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 illalla. Arkipäivinä: Et&htevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja saoo- malehti-osasto klo 8 ap.—^al ja 4—V» 6 ip- levien postien osasto kello 8 ap.— l /al ip. ja 4—^6 ip. sekä 6,90—7 illatta. Tulm Hoom.! Sioä&nkirjoitetat, vakuu tetut ja postietuanti-läherjkset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään janaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 6,60 ip. lähtevään ju naan ennen klo 4,30 ip. Eirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä kk) 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä varus tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.— l ]*l ip. ja 4— 1 /W> sekä 1 /%7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8^*40 ap. ja l j*7—T ip. Posti lähtee: poBfefkonttonsta joka päivä: Ho 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 6 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe- riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai KuusjärveUe, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, Mo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa- vile (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ia lau vantai Kuusjörveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär- veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä jVSotkurnasta, k:o 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiiarai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. J (Omistaja K. H. Lundholin) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Poli joi s- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiintelmistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilalaet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja . Nurmeksessa kauttamme myytävänä ' yhteensä noin 25. { Joensuun Asioimistoiniisto. ■ Torikatu 6 — Tel. 180. 1-S hgh Litiasiaiitiiiisti Joensuussa Neiti K. Parviaisen talossa. - - Puhelin N:o 148 - - Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotott&va venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schltirerin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. sianajcitsimistö Wliperi. ?ä*rei3i»k»te 4. Varatuomari Ouai Voipio. Vakuuttakaa he^oseii^e Turun HevosYakttutas- yhtiössä. Asiamiehiä s Joensuussa: V. KallU). Kontiolahdella: -J. UäsäGeB. Pielisjärveiiä: S. Hoskayeu. YESIKÄTTOJÄ mustasta ja galvanoidusta pel listä, Vedenlaskutorvia, Pelti- uunia, Paistouunia, Kuparisia hellankattiloita, ynnä kaikkia ra- Piiriääkiri S. F. Parviainen vas- kennusalaan kuuluvia peltisepän taanottaa sairaita arkipäivinä ....... . . . .r.. klo 9-11 e. pp. ja 5-6 ip. ja| toita on edullisin teettää pyhäpäivinä klo 9 —10 a. p. j Ä. KARVOSEN liikkeessä Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen Nikolaink. 20 - Joensuussa - Telef. 73. vastaanottaa sairaita t:ri Par-! Omist. I. E. TUISKUNEN. viaisen uudessa talossa arki- Liike alotettiin v. 188G ja on katettu päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6j 111 ■ 111 " 15:ta kirkkoa, j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi-; vina klo O—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa- vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi' on tavattavana poliisikamarilia" joka arkipäivä klo 9—11 a. p Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. } Vaivaishoitojohtokunnan j tavataan joka arkipäivä klo ] 4—5 ip. | Suomen pankin konttori kello, 10:stä e. pp. kello 2;teen j pp. j Kansallis-Osake-Pankki kello 10' —2 päivällä. | Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Paok.n konttoori kello 10—2 päivällä, i Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna , . . joka päivä kello 8:sta aamulla 1x8131311 DOlkä OSHStOn kello 9:ään illalla. j Joensuun kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna joka. keskiviikkona ja lauvantana klo 4—5 " 0 »MMI7 maksaa korkoa Tallefuhsiile: 6 kuuk. lrtlsaaoniisella 3 „ 2 I „ vaadittaessa TalletaskoHttokuranttitiiillli 5j°|o Säästökassatllllia 5 °|o Juoksevalla tillilS 3 °; 0 5 o| 0 4 ! |2 °|o 4 o| 0 3 Ma °|o 3 °|o' f" SEPPELEEN NAUHOJA _ j 3 Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. G Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 1 s. 31 mm.) JOENSUUN Tyttökoulu. Kevätlukukausi alkaa perjan taina tammikuun 14 p:nä kello esimies . ^ päivällä. Th. Beyrath. i Hammaslääkäri. Ainoastaan muutaman kuukau den ajan otan vastaan hammas- sairaita paikkakunnalla. Vas taanottoni alkaa 1 p:stä maalis kuuta 1910. Asunto Nikolain katu Vuorisalon talo. Lähem min vasfedes. Hammaslääkäri, Lääket. kand. Gunnar Lindholm. Karjalattaren; Tienteko-asia. tilauksia (A. Liston suomal. puolueen kokouksessa esittämän alus- tuksen mukaan.) 1. vuodolle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. Kontiolahdella: Kun suomalaisen puolueen suu- Maanvilj. J. Puhakka. I Vt ohjelma w. 1906 mahmistettiin, Edvard Tolvanen, Heinävaara. 1 oli se käsitys yleinen, että siinä on Kiteellä: toteuttamista miespolmen ajaksi — Maanvilj. Heikki Tarkkonen. muistaaksemme puhuttiin ainakin i Perhe-Uksma ip. t . pidetään Ilosaaren huoneustossa Rahatoimikamarin istunnot ovat per jantaina t. k. 14 p:nä klo joka arki keskiviikko klo 6—7 7 j p ip. rahatoimikamarilla. j Nais- ia Ukko-osastot terve Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto tulleita ! kaup. talolla on avoinna joka ' tiistai kello 4—5 ip. j Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7—' 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6 - 8 ip. j J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1— ^V 2 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviijelysseu- _ ran toimisto kaupp. H. Sura-; kan talossa on avoinna arki-' >—klo 6 i. p. o 2 i. p. on sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. Elävienkuvien Teatteri „foto" Unsi oäjBlma ialia maaoaat ja torst päivisin klo 9 a. p- ]a klo 10 a. p.—klo OHJELMA: 1. Keisarin pikalähetti. 2. Harvinaisen hieno kone- öljg. 3. »Kaksi joulu-iltaa». ,4. Kellonnielijä. 5. Kohtalon oikku eli »Mat ka Roomaan». 6. Kaksi kosijaa koetuk sella. J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara M ö n n i s s ä : Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuusjär veliä : Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Pielis järvellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Maanvilj. P. Eronen, Järv en- taus. Kauppias Juho Hakkaraii ien, Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. 25 nmodesta. Melkoinen määrä asioita on tuosta ohjelmasta saa- tu sellaiselle asteelle, sellaiseen kul- kuun, että ne omat joutuneet koko kansan yhteisiksi kysymyksiksi, joit- ten ajaminen ei enää ole yksis- tään meidän puoluemme marassa. Ne omat yhteisiä asioita, joitten edistäminen riippuu etenkin maan hallituksen toimenpiteistä, jos meil- lä main olisi sellainen hallitus, joka siihen pystyisi ja sellaiset olot, joissa tällaisia suuria asioita moi- täisiin loppuun ajaa. Aksi niitä suuria asioita jonka meidän puolueohjelmamme myös kin otti huomioonsa, on merotus- \ olojemme uudistaminen. Tähän ! liittyy tienteko- ja kyytiasia. Niin- 'jhtm tiedämme, ei tientekorasitus esiinny suoranaisena kruunulle tai yhteiskunnalle suoritettamana me- 'rona, mutta eräät yhteiskuntaluo- l kat omat saaneet sen yhteiskunnan j puolesta luonnosta tehtäiväkseen. Meidän puolueemme on hamain- nut, että se tapa, jolla tämä epä- suora mero — taikka, niinkuin sitä kutsutaan yleinen rasitus — meil- lä suoritetaan, ei ole tyydyttämä, sillä tämä rasitus painaa hymin epätasaisesti eri paikkakunnissa ja sitäpaitsi se on joutunut ainoas- taan rajoitetun osan kannettamaksi meidän kansastamme, huolimatta siitä, että teitä, mallankin yleisiä teitä tarmitsemat kaikki liikkumat kansalaiset. Meidän puolueemme asetti sen ^vaatimuksen, että tientekorasitus, mikäli se koskee yleisten maantei- den ja niihin kuulumien siltojen perustamista ja kunnossapitämis- tä, on siirrettämä maltion huos- taan ja on tämä rasitus järjestet- tämä siten, että kaikki maksukykyiset henkilöt niin maaseudulla kuin kau- pungissa ynnä kruunu tulemat otta- maan osaa maanteitten tekemises- tä ja ylläpidosta johtuivien meno- jen suorittamiseen. Kun yksikamarinen eduskuntam- me ensi kerran kokoontui kemäällä muonna 1907, oli.^ensimmäinen asia, jonka me silloisen mechelini- Iäisen hallituksen ulotteesta saim me »vastaanottaa hallituksen esi- tyksenä, tienteko-asia. .Tämä esitys perustui pääasiassa nykyiseen tien- tekojärjestelmään. Nykyäänkin toi- mitetaan maanteitten tekeminen ja kunnossapito tientekolahkottain, jossa tamallisesti on maakunta. Arm. esitys tarkoitti edelleen moi- massapitää tätä tielahkojärjestel- mää, mutta sen sijaan, että tähän asti manttaalin omistamat tilal- liset ja maalla olemat tehtaiden, niihin luettuina myöskin tuulimyl- lyt ja niiden omistajat, sekä kruu- nu puistojensa puolesta omat kan- taneet tientekorasituksen, tarkoitti arm. esitys tientekomelmollisten piirin laajentamista niin että sti- hen osallisiksi tulisimat myöskin muut maalla asumat, jotka suo- rittamat kunnallismeroja mähm- täin 800 mkn muositulosta. Sitä- paitsi olisi kruunu tullut melmoi- tettamaksi ottamaan osaa tienteko- rasitukseen myöskin muitten mait- tensa kuin puistojensa puolesta. Jotta saataisiin tasoitetuksi tienteko- rasitus eri paikkakuntien mälillä, sisälsi arm. esitys myöskin ehdotuk- sen, että maltionmaroista annettai- siin apuraha, joka tulisi olemaan 10" „ koko maan yhteenlasketuista tiemenoista, ja tämä apuraha w- lisi annettamaksi niille tientekolah- koille, joista tientekorasitus tieäy- riä kohti nousisi yli keskimäärän koko maantientekomenoista tieäyriä koh- ti. Jos otaksutaan, että, niinkuin 1907 muoden malttopäimien laki- ja talousmaliokunta armioi, tien- tekomenorahaksi laskettuina tulisi- mat olemaan yhteensä noin 4V 3 milj. markkaa olisi tuo maltioapu siis tullut olemaan 150,000 mark kaa ja siitä olisimat tulleet eniten rasitetut tielahkot saamaan apu- rahoja. Kun tämä arm. esitys tuli edus- kuntaan, niin sitä emästettiin wa- liokuntaan hymin milkkaasti. Kes- kustelussa käytettiin 39 puheen- muoroa ja siinä tuli jo näkymiin se mastatuuli, joka eduskunnassa puhalsi silloista hallitusta ivas taan. Sanottiin heti, että tällai- nen ehdotus ei kelpaa, erittäinkin koska se ei tyydyttämällä tamalla möisi aikaansaada tienrasttuksen tasoitusta. Kun asia sitten tuli laki- ja talousmaliokuntaan, toi- mitettiin siinä jo kemäällä peri- aatteellinen käsittely ja tultiin sii hen tulokseen, että arm. esitys ei kelmannut, maan oli asetettama uudistuksen pohjaksi se periaate, joka oli julkilausuttuna suomalai- sen puolueen ohjelmassa. Kesän aikana malmistettiin asiassa uusi lakiehdotus tämän periaatteen poh- jalle. Siinä tulimat parannetuiksi melkolailla m. m. ne säännökset jotka koskimat kyläteitä ja jotka meidän nykyisessä tientekolaissam- me omat erinomaisessa määrässä puutteelliset. Kun sitten syksyllä malttopäimät tulimat uudestaan kokoon, oli maliokunnalla malmis ehdotus asetettamaksi työnsä jatka- misen pohjaksi ja tämä chdotus tulikin sitten maitokunnassa hy- mäksyttyä. Mutta paljo aikaa mei siinä ensiksikin kysymys, millä tamalla olisi meneteltämä niitten kustan- nusten suorittamiseksi, joista tien- tekomelmollisuuden siirtäminen kruunulle, niinkukn meidän puo- lueohjelmamme sisälsi, tulisi kysy mään maltionmaroista. Ajateltiin kyllä maitokunnassa, että kun tar- mitaan joku pitempi mäliaika — noin 3 muotta —, ennenkuin saa daan tämä suuri asia siirretyksi kruunun huostaan ja maltiopäi- mät ehtimät sillä mälin kokoontua eri kertoja, ei olisi aihetta huoleh- tia kysymyksen rahallisesta puoles- ta, ennenkuin saataisiin nähdä hai- lituksen laskelma, missä määrin maltion marsinaiset tulot riittäisi- mät tai olisimat riittämättömät tietarpeen tyydyttämiseksi. Mutta maitokunnassa oli jo silloin jäse- niä, koko sosialidemokraattisen puo- lueen ryhmä, jotka kyllä olimat periaatteessa samalla kannalla kuin mekin, että tientekorasitus olifi kruunulle siirrettämä, mutta jotka eimät tahtoneet luomuttaa mitään maroja yleisestä maltiorahastostq tätä tarkoitusta marten, maan maatimat, että sitä marten on toi- mitettama erityinen meronkanto. Heille kyllä osotettiin, että takape- roista maltion taloutta on, kun rumetaan säätämään uutta meroa, jos entisillä maroilla tullaan toi- meen; mutta tämä puhe meni kuuroille kormille. Jotta kumminkin eduskunnalla olisi kaikki mahdolli- suudet maralla, jos se tahtoisi sää- tää erittsisen meron tietarmetta marten, nim malmistettiin malio- kunnassa luonnos myöskin tieme- rolaiksi, mutta sen oli maltiopäi- mäjärjestyksen mukaan mentämä maltiomarainmaliokuntaan lausun- non saamista marten. Tämä kaikki mei syksyllä 1907 ^paljon aikaa.