lorstsins kvinäkuun 7 p:nZ 8AI^!(Uki7A tt:o 74 — ISI0 5^ Q. N ^ . ?L<5 ^ <Z N M « S « w — « '5? « « r? :« « »-> Q» » ^ S « ^ ^ « ^ SS « « w>» 8 « s s 'tt « A- « » «-» ^ t-^ LA V 8 ^ « «» «° -L « A s ^ L «^>» »—A ^Z «-» >5 « LS ^»2 >7» !?! « S » 'L L » s s Z ^ « «-» ->— '-S ' « 'L 8 —»» «L S « «^ « s». » « — « « « « »» i« -^» .^» «L tS ^ «s ^ o ^ »« « « 5? ^ s?-- « .L -»- »»» « «- » »< «X» UZ ^ « s « « Z L I W Z R «S 8 « « L s SR s«? « !^> N 3) että määräykset n. !. hiljaisesta hautauksesta kumotaan; 4) että se aika lyhennetään 60 päi- wästä 30 päirvään, jonka kuluessa tuomiokapitulin erinäisissä asioissa antamaan päätökseen tai Välipäätök seen tyytymättömän tulee tuomiokapi» tuliin jättää todistus siitä, että wa- litus todella on tehty. Minis! erimaltiosikteeri Langkoff saanut wirka- Vapaalta. H. M:sa on armossa myöntänyt ministerimaltiosihteerille, kenraaliluut nantti Langhoffille wirkawapautta ul komailla oleskelua marten, luettuna heinäk. 5 p.stä, kuukauden ajaksi sekä määrännyt hänen poissa ollessaan Suomen Suuriruhtinaanmaan minis- teriValtiosihteerin ja Keisarillisen Alek santerin yliopiston kanslerin tehtämiä hoitamaan H. M. homin kunnia-talli- mestarin, Paul von Etterin. Testttti hylamt lltmaa«irykNt«- tiu korlvausVililtimkse». Kirjelmässään miime helmik. 16 pmä ilmoitti kenraalikumernööri se naatille, että Pietarin sotilaspiirin kaartin joukkojen ja muitten joukko jen esikuntapäällikkö oli pyytänyt, että H. Keisarillisen korkeutensa Suuri ruhtinas perintöruhtinaan alamaani rykmentille suoritettaisiin kormaus, nousema 3,636 rupl. 41 kopekkaan, niistä kustannuksista, joita rykmen tille oli koitunut sen tilapäisestä siir> tämisestä Suomeen. Kenraalikumer nööri oli sitä mieitä, että nämä me< not 18 p.nä tammik. 1882 ja 22 p:nä heinäk. 1897 annettujen arm. asetus- ten perusteella olisi suoritettama Suo men yleisistä marsista ja pyysi sen- tähden senaattia ryhtymään toimen piteisiin waaditun kormauksen suorit tamiseksi sekä samalla pyytäen senaat tia ilmoittamaan hänelle, mihin toi menpiteisiin asiassa oli ryhdytty. Asia esiteltiin senaatissa huhtik. 14 p:nä. Senaatti ei tällöin omasta puolestaan katsonut mahdolliseksi so melluttaa mainittuja arm. asetuksia kyseessä olemaan tapaukseen, koska nämä asetukset koskemat ainoastaan majoitusta, s. o. asuntojen hankki mista sotamäelle paikallisten Viran omaisten toimesta yksityisten henki löiden ja kuntain huoneustoissa, mutta ei kasarmeissa. Ja kun ata- maanirykmentille paikalliset Miran- omaiset eimät hankkineet asuntoja ase tuksessa säädetyssä järjestyksessä, maan rykmentti sai sotilasmiran- omaisten määräyksestä asunnon sota- mäen hallussa olemissa kasarmeissa, niin ei puheena olemassa tapauksessa olisi somellutettama muita asetuksia kuin niitä, jotka koskemat sotamäen hallussa olemia kasarmeja. Senaatti katsoi, että kaikki kustannukset olisi- mat suoritettamat maltakunnan ra hastosta 1 (14) p:nä elok. 1902 an netun asetuksen perusteella, joka ase tus sisältää säännöksiä Suomen ent. sotamäen kasarmien käyttämisestä ja näin ollen senaatti ei ole katsonut mahdzlliseksi osottaa maroja kyseessä olemien kustannusten suorittamiseksi. — Waalil»ettelojen laatimi «e». Senaatti on käskenyt kumer- nöörejä ryhtymään maalilain 17 tz:n edellyttämiin toimenpiteisiin uusien, täydellisten Vaaliluettelojen laatimi seksi muotta 1911 marten. Sen ohella on henkikirjurien laa- dittama kaksi lisäluetteloa, toinen hen kilöistä, jotka 1911, ja toinen henki löistä, jotka 1912 täyttämät 24 Vuot ta. Kappale ensinmainittua luetteloa on tammikuussa jätettämä kullekin Vaalilautakunnalle. Mmc Eadtms en MMpiiilliii. Kirjoittanet Leon Framie. ! Suomennos ..Satakunnalle".) Madame Cadenas on manha om pelijatar, joka aamuisin laskeutuu asunnostaan seitsemännestä kerrok sesta tori ja maitoruukku käsimarrel» laan. Hän on Vähän Vino, näyttää Vesitautiselta, omaa pulleat kasmot ja käyttää aina tummanharmaata millapukua, suurta mustaa satini-esi- liinaa ja Valkoista miolettinauhaista myssyä. Hän on jo monta muotta ollut leskenä mailla sukulaista ja ystämiä ja oli ottanut luoksensa miesmaina- jansa Veljentyttären. Tyttöraukka oli sairas ja heikko eikä kestänyt kauan ennenkuin lääkäri sanoi HS- neSsä oleman pitkälle kehittyneen keuhkotaudin ja toimitti hänet erää- seen parantolaan maaseudulla. Madame CadenaS meni silloin säännöllisesti kerran kuukaudessa pa- rantoloiden johtokunnan luo kysy- mään nuoren sukulaisensa, Jeanne 6^armes'ik Vointia ja lähetti hänelle samaan aikaan kahden srancin poSti- osotuksen. Hän oletti, että sairaus oli tehnyt Jeannen tylsämieliseksi, eikä sentäh- — Ke«raaM»wer«öSri«tai»S- lia. Osastopäälliköksi kenraalikumer- nöörinkansliaan on nimitetty Mos- koman kaupunginpäällikön kanslian- päällikön apulainen Kandauroff. — Ae»raali?«wer«SSri» tar- kaSt«Smatka. Kenraalikumernöörin jo aikasemmin päätetty tarkastusmat ka itä-Suomeen alkoi maanantaina, jolloin hän lähti pikajunalla Viipu riin jatkaakseen sieltä eilen matkaa Jaakkimaan ja Malamoon, joSta lyhyen oleskelun jälkeen matka jatkuu Sortamakaan ja muihin itä-Suomen kaupunkeihin. Miipurissa toimittanee kenraalikumernööri tarkastuksen t. k. 13 p. — Ed«Sk«»tawaalit to. ISVS. Äskettäin ilmestyneessä mi- rallisessa tilastossa maltiopäimämieS- maaleista tehdään selkoa maaleista m. 1909. Vaalioikeutettuja oli koko maassa sanottuna Vuonna yhteensä 1,305,305 henkilöä, niistä kaupungeissa 182,493 ja maaseudulla 1,272,812. Mastaa- wat lumut w. 1908 olimat 1,269,177, 172,963 ja 1,096,214 ja m. 1907 1.272.312, 166,188 ja 1,106,685. ^Vaalioikeutettujen luku oli siis m. 1903 Vähentynyt Verrattuna edelli seen muoteen 3,696 henkilöllä, eli 2.487 miehellä ja 1 ,209 naisella. W. 1909 oli taaS Vaalioikeutettujen luku lisääntynet hiiomattamassa määrässä edelliseen muoteen Verrattuna. LisäyS teki 18.994 mieltä ja 17,134 naista eli yhteensä 35,128 henkilöä. Maali- oikeutettujen Väheneminen oli huo- mattawin maaseudulla ja suurin se oli Uudenmaan, Miipurin ja Kuopion lääneissä. Wielä w. 1909 oli näissä lääneissä niiden luku pienempi kuin w. 1907. Maaleihin m. 1909 1 ja 3 p:nä tou kokuuta otti osaa kaikkiaan 852,683 henkilöä eli 65, - pros. Vaalioikeute tuista, kun w. 1908 Vastaamat lumnt olimot 817,337 ja 64^ ja m. 1907 899,347 ja 70.7. Osanotto maaleihin oli milkkain m. 1907, kun ensi kerran käytännössä to teutettiin yleistä ja yhtäläistä äänioi keutta. Muoden 1908 maaleihin Ver raten omat Viimeiset maalit osottaneet huomattamaa osanottajain lumun li sääntymistä. — Tullit«lot. Miime toukokuun aikana kannettiin maan kaikissa tulli kamareissa yhteeusä 5,174,664 mk. — — Waltivnra»tateide« t«lot miime toukokuulla olimat 3,86 milj. sekä tammi-toukokuulla tänä muon- nä 17,14 milj. markkaa. Miime mvonna olimat maStaamat numerot 3,58 ja 16,23 milj. Pmu Tssmlsise» Mtömli» amaamisesta tuli eilen muosi kulu neeksi. Tämän ensimäisen toiminta- muoden aikana on pankki tasaisesti edistynyt ja marttunut. Suotamaa olisi, että sen toisen toi- mintamuoden aikana edistyminen muodostuisi mieläkin huomattaivam- maksi. Siitä pitäköön näiden seutu jen suomalainen Väestö huolen. Merialademia» oppilaat matkalla. Porin maistraatin on käsketty pyydettäessä antaa opua Ni kolain Meriakademian sotameritieteen oppilaille heidän matkallaan Suomen rannikolla, „jotta he saisimat mäittä- mättömiä tilastollisia, maantieteellisiä y. m. tietoja sekä moisimat parem min liikkua muissakin suhteissa". Matka on alettu miime kesäk. 1 p:nä ja kestää elok. 1 p:wään manhaa lu kua. den moittinut häntä kiittämättömyy- destä, ja toiselta puolen luuli hän, ettei johtokunta antanut sairaiden kirjoittaa tartunnan pelosta. Kymmenen kuukauden kuluttua ilmotettiin hänelle, että tauti oli kääntynyt paremmaksi ja että Jeanne et sentähden oleskelisi enää sairaana parantolassa. Hän ei kuitenkaan ollut tarpeeksi moimakas tullakseen sairaanhoitajaksi, mutta sai luman jäädä epämääräiseksi ajaksi paranto lan palmelustytöksi ilman palkkaa. Madame Cadenas woi siis lewol- lisesti jatkaa käyntejään parantoloi den johtokunnan luona ja lähettää rahoja niinkuin hänellä oli tapana. Tämä pieni matka oli ainoa humi- tuS hänen yksitoikkoisessa elämäs sänsä. Mäliin hän säikähtyi, kun Jean- nen tila tuntui armeluttamalta. Suurta sääStämäisyyttä noudattaen sai hän silloin postiosotuksensa nouse maan kolmeksi franciksi. Ja kun hän aina neljän miikon kuluttua tuli konttoriin tunsi hän itsensä iloiseksi ja onnelliseksi. Hän oli ollut siellä niin usein, että hän tunsi talon, portaat, käytämät, omet ja huoneuStot sekä sisältä että ulkoa. Hän tunsi sekä Vahtimestarin että kaikki herrat siellä sisällä — luon- nollisesti main ulkomuodolta. Madame Cadenas tunsi paikan, mihin menemisestä hänellä oli iloa. Sehän oli onnea! Hän sai ilman muuta mennä ylei seen rakennukseen. Hänestä tuntui aimankuin hän olisi suuren maailman yhteydessä! — WahwiStett« pakkolunas tus. Läänin kuwernööri on mah- Vistanut sen pakkolunastustoimituk- sen, jolla Porin kaupungille kuulu- Vasta maasta on erotettu 1,015 heh taarin laajuinen alue sen tien jatkoksi, joka Porin maaseurakunnan Lyttälän kylästä Ulmilan pitäjän Manhakylän ja Noormarkun pitäjän Söörmarkun kylän sekä mainitun maaseurakunnan Toukarin kylän kautta mie Porin kau punkiin. — Rake»««Spiir»st»kset. Lää- nin kumernööri on mahmistanut ta lonomistaja G. Hurun piirustukset uutisrakennusta marten tontille n:o 122 III:ssa kaup. osassa. — Hhtväkstztttz a»o»»S. Lää nin kumernööri on hymäksynyt ko neenkäyttäjän Oskar Edward Pelto mäen anomuksen Porista pitää hal lussaan erään maa-alueen Porin kruununmakasiinin alueella tammik. 1 p:ään 1917. — MyS«»etty korwa»sta. Senaatti on myöntänyt ISSninkanS- listi Wäinö Färlingille 100 mkn kor mauksen amoimen kirjeasiain reist- raattorinmiran hoitamisesta täkäläi sessä lääninhallituksessa joulukuun aikana miime muonna sekä 166 mk. 66 p. lääninkanslistin wiran hoita misesta tammi- ja helmikuulta tänä Vuonna. — Ka«p »»gi« heinämaat. Miime tiistaina myytiin huutokau palla heinänteko-oikeus Jsonsannan niityiltä ja nousi koko huutokauppa- summa 1,236 mk. Nämä huudot sekä maanantaina suoritetut kaupungin Varsinaisten niittyjen heinäntekohuudot on raha toimikamari eilen hymäksynyt. — Postisäästöpankit. Porin postisäästöpankkiin talletettiin miime kesäkuun ajalla 77 erässä yhteensä 5,440 mk. ja otettiin ulos 14 erässä yhteensä 1,872 mk. 87 p. Reposaaren postisäästöpankkiin teh tiin saman ajan kuluessa 13 talle tusta raho-armoltaan 1,561 mk. ja 6 ulosottoa raha-armoltaan 907 mk. — Oul«» näyttely. Suomen yleisen oppilas ja nuorten ammatti työntekijäin näyttelyyn, joka alkaa t. k. 23 p:nä ja kestää elok, 1 piään, on palkintotuomareiksi pyydetty m. m. kultaseppä Isak Sahaa ja kirjan sitoja I. Honkasta Porista. — Gatak»»»a« Maa«wilje- lySsexrau ko«ehoido» opasta ja» »virkaa» otti seuran johtokunta eilen illalla pitämässään kokouksessa konekauppias August Laaksosen Po rista. — Lähetyssaar»aajakfi Vihit tiin Helsingissä Johanneksenkirkossa miime perjantaina m. m. lähetyskou- lunoppilas Vihtori Alho Porista. Mihkimisen toimitti Pormoon hiippa kunnan piispa H. Rabergh. — Niitaine» talo»kauppa- j«tt«. MaanmiljelijS Auq. Mieno- lan talonomistaja W. Jso-^ulkkilaa mastaan noStama juttu petolsesta talonkaupassa Porissa o'i tiistaiksi määrätty jatkokäsittelyn alaiseksi Tu run raastumanoikeudessa, mutta kun maStaaja Jso-Kulkkila ei ollut saapu nut oikeuteen, lykättiin juttu t. k. 26 päivään. Kerrotaan, että Iso Kulkkila olisi lähtenyt Amerikkaan. — U. A. JärjeSttzsrikokfiSta tuomit tiin raastumanoikeudessa miime tiis taina 7 henkilöä 10-100 markan sakkoihin. — P»rilai»e» «etelöiuyt Ruotsissa. Porilainen kupariseppä Jwar Björklund on tuomittu me!e- löimiseStä Noran pitäjässä Ruotsissa 10 kruunun (14 mk.) sakkoon. Kun se päimä tuli, oli hänellä tapana sanoa portinmartian rou- malle.- — Tänään minä menen juttele» maan konttoriherrojen kanssa. Ia seuraamana päimänä hän ilmotti: — Nyt minä olen keskustellut herrojen kanssa. Kun hän tuli konttoriin, huusi eräs apulaisista — katsomatta hä neen ja ennenkuin hän oli ehtinyt mitään kysyä edes - toiselle, joka istui ikkunan ääressä: — CharmeS! Toinen selaili sairaSluetteloa ja Vastasi nostamatta katsettaan: — Tila muuttumaton. He tunsimat hänet! He tiesimät, mitä hän tahtoi ja maStasimat hä nelle heti, kun hän oli päässyt omeSta sisään. Ja herrat, joista häntä erotti main aitaus, antoimat hänen istua rauhassa penkille ja antoimat hänen hengittää konttori-ilmaa. Herrat eimät käskeneet häntä menemään, he päinmastoin lirjoittimat, niinkuin häntä ei olisi ollut olemassakaan. Hän sai rauhassa katsella karttoja, ilmanmaihtolaitoksia, mustepulloja — kaikki tuttuja kapineita, jotka aina olimat samalla paikalla ja joita main konttoriherrat saamat pidellä. Hän istui aina kauan ja ajatteli lyhyttä tiedonantoa: ..Tila muuttu maton". Mutta konttoriin oli otettu kaksi uutta apulaista antamaan tietoja sairaista sukulaisille. Mille hänen tietysti täytyi selittää: — H«o»e»sto«ka»ppa. Kaup pias K. O. Mallin on myynyt Toe joella Mähä-Anttilan maalla sijaitse mat asuinhuoneensa suutari Frans Roosnellille Nakkilasta elok. 5 p:nä wastaanotettawiksi. — Palok«»talaiSkoko»S. Hel singissä pidettämään palokuntalais- kokoukseen lähtemät Porin M. P. K:n edustajina hrat Aksel Almqmist, M. Broholm, I. H. Hedenström, H. von Hellens, Hj. Idman, I. Lindell ja A. Tuominen sekä yleisen palo kunnan edustajana U. Rosendahl. — Uimakoulu»» on eilen päät tyneen ilmoittautumisajan kuluessa ilmoittautunut kaikkiaan 345 oppi lasta. Näistä on miehiä 215 ja naisia 130. — Moottoriwe»e „Lokki" tör mäsi toissapäimänä kimelle Tallklobba nimisen saaren luona Ahlaisten saa ristossa. Laima oli hinattama Pih- laivan konepajaan, missä tairvistunut propellin suojarauta oikaistiin. Kun akseli myös oli törmäyksessä jonkun merran ivääristynyt, meni „ Lokki" eilen Porin konepajalle, jossa ckseli säätänee kuntoon tämän päimän il taan mennessä. - Kun Lampaluodon reitti, jossa kimelleajo tapahtui, on merrattain kiminen, on osuuskunnan hallitus peruuttanut laiman kulku- Vuorot Lampaluotoon. Miittaamme ilmoitukseen tämän päimän lehdessä. — Lohia on Lulkarinsannan nuotta-apajalla tänä kesänä saatupe- räti mähän. Tähänastinen tulos on noin 40 kappaletta. Kun esim. mii me kesän parhaina päiminä saatiin kahdeksansin kappaletta, on paras päimä nyt tuottanut maan 3 lohta ja nämäkin omat olleet enimmäkseen pieniä. — Mitä isot edellä . Miime maanantaina tuli parin koi- mistolaisen lapsen kesken riita heidän leikkiessään työmies W. Peltoniemen asunnon pihalla Koilvistolla. Riidan huippuunsa kehityttyä esitti toinen riitatomeri, äskenmainilun Peltonie men 13-muotias Alma-niminen tyttö loppumaatimuksenaan sen, että riita- torverinsa, 11-wuotiaan Uuno Ilmari Huhtalan, tulee poistua riitakentältä. Kun poika ei poistunut, otti tyttö pinosta halon, jolla löi riitakumppa- lia reiteen. Lyönnillä oli aiivan an karat seuraukset, sillä se wei pojan Vasemman jalan reisiluun eriten poikki. Poika makaa nyt jalka sidot tuna lääninsairaalassa. — Sellaises ta tytöstä sitä tulee hellä amiosiippa. — Owela »oarkaus. Toissa yönä kello 12—2 mälillä mieliin Wä- HZ>Linnankadun 18:ta erään perheen nukkuessa heidän huoneus'.ostaan nau lasta miehen liiroi ja sen taskussa ollut amonainen ankkurikello. Omi oli perheen lemolle mennessä jäänyt lukitsematta, joten Varkaalla oli wa- paa sisäänpääsy. — Hei»S»teko on jo alotettu Porin seutumilla. — Wede« lämpö oli uimahuo neella eilen 18". Mokuin Halleyn Pyrstötähti simuutti maan hälinättä, samoin myös kesäkuu jätti hiljaa hymästit meille. Sen mukana maipui men neisyyteen w. 1910 ensimäinen puo likas ja — „Sat a kun n a n" puo- lenmuoden tilaukset. Uusi puolimuosi on alkanut ja ti laukset omat uudistettamot. Tämä kehotus on nyt Matti Myöhäsille, sillä Vilkastuksen miehet ja na>s?t jo aikaa omat tilauksensa uudistaneet. Nyt alkaa todellakin kuima ja ikä- wä kesä niille, jotka omat tilauksensa — Minä tulen lysymään, kuinka neiti CharmeS moi Paun paranto lassa. Herrat selailimat läpi koko luette lon. Sitten he s.noimat - Alice Charmes syntynyt Bordeavrissat — Ei, herrani, Jeanne Charme?, syntynyt Parisissa, selitti madame Cadenas. Herrat selailimat uudestaan. — Jeanne Charmes on jo neljä toista muotta sitten lähtenyt Paun parantolasta. Ja saatiin selmille, että sama suku nimi oli saanut noin onnettoman erehdyksen aikaan; neljätoista muotta oli madame CzdenaS saanut tietoja Alice CharmesiSta, jota hän ei ollut tuntenut ja neljänätoista muonna oli Alice CharmeS saanut kaksi sran- cia kuukaudessa henkilöltä jota hän ei tuntenut. Il» neljätoista muotta oli oikea Jeanne CharmeS ollut kau kana Pauan parantolasta ja kaukana madame Czdenasta, joka niin paljon ajatteli häntä. Näyttäytyi kuitenkin yksi mahdolli suus päästä selmyyteen. Luettelossa oli mainittuna, mihin Jeanne Char meS oli lähtenyt neljätoista muotta sitten. Hänen osotteenia oli silloin Bonapartekatu 12, Pariisi. Madame Cadenas lähti liikkeelle. Jeanne ei luonnollisesti asunut enää siellä, mutta siellä oli joku, joka tunsi raitiomaunujen tullimiehen, joka taas tunsi erään miehen ilmc- tuStoimistoSta ja joZ tälle maksettai siin hymäSti, ottaisi hän kyllä selmän kadonneesta. laiminlyöneet, sillä ..Satakunta" ei halua kutsumattomana mieraana luok senne saapua, ja ne, jotka owat „Sa- takunnan" tähän saakka tilanneet, eimät tietenkään woi ystämättänsä kauankaan toimeen tulla. Sentähden onkin paras heti mennä tilaukset uudistamaan. Puolinmojitilaajat! Uudistakaa ajoissa tilauk- se»»e. Aikaansa seuraama sa nomalehti ?«»l«» »yt jo wä- hä«araifi«ma»!i» kodi» Walt tämättomii» tarpeisii». — Waltiokaappa»kse» täy deuuys. Laumamam St. Peters burg Zeitung ilmoittaa, että Dzutric- hin ja Koreman kannattajat jo omat malmistaneet lakiehdotuksen, joka kos- !ee menäläisten täydellistä yhden wcr- taisuutta Suomen kansalaisten kanssa Suomessa. Tämä lakiehdotus pan naan ensimäisenä toimeen waltakun» nanlainsäädäntöjärjestyksessä. Toinen lakiehdotus, joka pannaan toimeen sa massa järjestyksessä, ilmoitetaan ole man aservellisuuskysymyksen järjestely Suomessa. Edelleen tietää mainittu lehti, että Väliaikaiset maltiopäimät kutsuttaisiin kokoon syyskuussa jäsenten Valitse mista war!en maltakunnan duumaan. Moidaan olettaa, että eduskunta e: tähän maaliin ryhdy tai, että sen ha jotus on lähellä, jonka jälkeen uusi Vaalilaki laadittaisiin. Uusi maalitapa tämän Vaalilain mukaan jättäisi maan Vanhoillisille aineksille enemmän sijoja ja pääsiäisi menäläisen maikutuksen moitolle. Ellei tämäkään keino johtaisi pää määrään, ei ole jäljellä muuta keinoa kuin lakkauttaa koko kansanedustuslai- tos. — Malppaa» jäsenmaksut. Malpas kirjottaa..Työmiehessä": So sialistissa, Sosialidemokraatissa, Kan san Lehdessä y. m. y. m. lehdissä ol leiden muka tiedustelujen jzhdosta pyydän täten ilmoittaa, maikka tämä muutenkin tiedetään mainittujen leh tien toimistoissa, että minulta on jää nyt maksamatta sostalid. eduskunta ryhmän jäsenmaksuja Smk. 30: —> Jääden odottamaan, lisää arm. artik kelejanne tästä asiasta kirjotan tome- rillisesti: Malpas. — ParaS kaikista lääkkeistä reumatismia, lemiä ja kihtiä mcs- taan on seuraama halp?, helposti Valmistettu, mutta moimatc s ja Vai kuttama moide. Otetaan männyn ja kuusen kasmannaisia, yhtä paljon kumpiakin. Ne paloitellaan marjan suuruisiksi ia r annaan niitä pullo puolilleen. Niiden päälle kaadetaan 90 pros. spriitä ja suljetaan pullo hylvästi. S? asetetaan aurirgon paisteeseen 12 päimäksi ja puisrel- laan pulloa kerran päimässä. Tä män jälkeen sidotaan pullon tulpan ylt tiimis kangas tai paksu paperi ja pullo asetetaan pimeään, kunvoan piikkaan 8 väimäksi. Nyt on lääke Valmista. Neste kaadetaan toiseen pulloon. Ennenkuin lääkeitä käyte- iään pannaan pullo lämpimään paik- kaan noin puoleksi tunniksi. Siitä kaadetaan moidetta ?vilb, selle tilkulle ja hierotaan sillä kipeänä veikkaa aikalailla, jonka jäikem jx veiteiään pumpulilla. Liememmät t-.udit pa rantumat pian, mutta mitä pahem maksi tauti on pZässut. snä kaumem- min on hierottama. On tapahumut, että henkilöt, jotka owat olleet aiman taudin kangistamia, omat parantu neet tätä wöidett-i käyttämällä. Min kirjoittaa eräs Ruotsinmaalla ilmes- tywä lehti. Neumoa omat useat menestyksellä noudattaneet täällä Suomessakin. LkMnu K liM. — P»utarhakaawssto Teh nyt M. Hangisojo. Puutorharrc!- kentaja. Kastantaja Satakunnan kirjakauppa Pori. Hinta 2: 59. Kaamäston tarkoituksesta sanoo tekijä: ..Asiaan perehtymättömille, Mies pyysi sata srancia maimas- taan. Madame Cadenas myi kaikki pik- kutaVaransa, jotka oli perinyt koto kin, antoi miehelle rahat ja odotti tuskaisena Jeanne Charmes'in oso- tettu. Manhalle leskelle oli tullut melkein elämänehdoksi kuulustella kerran kuukaudessa nucren sukulai sensa Vointia. Hän oli niin tottunut siihen ja pitihän hänellä olla joku päämäärä käwelylleen ainoana ivapaapäimä- nänsä. Kolme kokonaista kuukautta hän odotti, jtolme kertaa mietti hän su rullisen mapaapäimän kuljeskelemalla kaduilla ilman päämäärää. Mihdoin armahti kaitselmus kui tenkin manhaa raukkaa. Jeanne CharmeS asui Berliner-kadulla ja hänen nimensä oli paronitar deMal- lens. Madame Cadenas kiiruhti heti sinne, mutta pelästyi suuresti, kun näki miten hienoa siellä oli. Tuima portinmahti katseli häntä epäilemin silmin ja sanoi: — Teidän täytyy tulla aamulla. — Kyllä minä tulen, mutta minä tahtoisin saada tiedon tänään. — Minkä tiedon? Ei minulla ole mitään tietoa teille. Madame Cadenas neuloi yöt lä peensä saadakseen lomaa jonakin aamupäimänä. Silloin hän meni Berlinerkodulle, missä hänet otti Vastaan sukkela kamarineito, joka ei oikein ottanut uskoakseen sukulai suutta. >iun lisäksi oli pitkä aika siitä, kun paronitar oli elänyt pie» Mi ^ hmmislii. AMnsjotoiuusto Eerikinkatu s. Puh. 484. Omistajat: tzonnoikeudennotario jopa ^perehtyneillekin, on maikea itses tään, ilman esillä olemaa aihetta, tehdä tyydyttäwää ja käytännöllistä suunnitelmaa puutarhaa tahi muuta siihen kuulumaa laitosta marten Tämän kaamaston julkaisemisen omat aiheuttaneet ne monet kyselyt, jotka omat johtuneet tällaisen oppaan puutteelta. Ulkomaisia, marsinkin saksalaisia teoksia on paljonkin, mutta ne omat ensiksikin komin kalliita ja toiseksi Vähemmän someltumia meikä läisiin olohin ja maatimuksiin. Tässä esitetty helppohintainen kaamasto yritetään saada jokaiselle, myöskin työmäelle ja lapsille, apuriksi ja läh teeksi erilaista, hyötyä ja hupia tuot tamissa puutarhapuuhissa". K iaw ?sto sisältää märitettyjä piir relmiä eteispuutarhoista, seurapuis toista, hedelmöpuutarhasta, työwäen> puutarhasta, lastenpuutarhasto, läm° pimisiä lamoista, kasmitarhasta muoromiljelyksessä, miini- ja kasmi- huoneesta, yhteensä 12 kappaletta marustettuna lyhyellä selityksellä. Puutarhamiljelys on meillä lai- minlyötyjä aloja. Se sopii kuitenkin melkein jokaiselle perheelle maalla ja mieläpä kaupungissakin. Se on sekä hyödyllistä että huvittamaa ja kehit tää harjoittajansa kauneusai5tia ja simeellistä ihmistä. Se on kaiken Viljelyksen huippu. Pyrkikäämme tätä jaloa Viljelystä kaikin keinoin edistämään. Tässä mielessä Voimme suosittaa ilmoitettamaa kaamastoakin. !>Ä15i»ZK!WSStZ.. Palowii»a-asetuSte» «ou- dattamine». Senaatti on sallinut läänin kumernöörin tänä muonna käyttää miinamerorahoista 2,000 mk. palomiina-asetuksia mastaan tehtyjen rikoksien ehkäisemiseksi. ^ Kumottu walituS. Se naatti on miime toukok. 25 p.nä antamallaan päätöksellä kumonnut molituksen, minkä tilallinen K. Oitti nen o'i tehnyt läänin kumernöörin 5 p. elo". 1909 antamasta päätöksestä, jolla kumernööri oli mainitsemistcan syistä hyljännyt Valittajan, Kokemäen v. m. kuntain palomakuutusyhtiön maltuuttamana asiamiehenä, tekemän anomuksen saada mahmistys ehdotuk selle sanoiun yhtiön uusiksi säännöiksi. — MaamittauSlaito?. Val takirjan Turun ja Porin läänin lää- ninmaamittaritllvirkaan on senaatti antanut manhemmalle komissiooni- maamittarille H. I. Knuutilalle. — Kunnanlääkärit. Lääketie teen kandidaatti I. M. Sysimetsä on määrättv elokuun 16 p:ään asti hoi tamaan Punkalaitumen kunnanlääkä rin mirkat, — Monhijärmen l luokan postitoimisto» hoitajan Mirka on julistettu haettamaksi miimeistään elok. 1 päimään. Höyryl. Constantiau pe- lastuspalkkio. Jstunnossaanmiime maanantaina julisti Rauman raastu- manoikeus päätöksen Rauman edus talla karille ajautuneen höyryl. „ Con stantiau" pelaStuspalkkiosta, määrä ten sen 109,000 markaksi sekä erityisinä kuluina sucritettamaksi 10,000 mark kaa. — Kantajain ja mastaajain puo lelta ilmotettiin tyytymättömyyttä päätökseen. — L. S. — Muuan „syytön" hetooseu tappojuttu. Muuan Ikaalisten isäntä, maanmilj. K. M. Polso ka dotti lokakuussa 1!)07 omituisella La malla hemosensa. nissä olosuhteissa, eikä madame suinkaan näyttänyt niinkään sopi malta tuttamuudelta, antoi kamari neito maimon tietää, ettei paroonitar- ta saanut tamata, mutta kamarineito lupasi kyllä antaa tietoja hänen armonsa moinnista. Kuukausi toisensa jälkeen kului. Niinkuin ennenkin otti madame Ca denas lomaa kerran kuukaudessa ja kulki outoa tietä hienoon taloon saa dakseen kuulla ylimieliseltä kamari neidolta, että ..paronitar moi hymin". Madame Cadenas ei ollut yhtä tyytymäinen kuin käydessään paran toloiden konttorissa. Ei ollut hauskaa tulla taloon, joSsa häntä ei kukaan tuntenut. Ja hänen täytyi aina lähteä heti, sillä ei kukaan pyytänyt häntä istumaan. Manha nainen huomasi, ettei ollut yhtä helppoa saada tietoa rikkaasta kuin köyhästä sukulaisesta. Mutta mitä hänen piti tekemän ? Hän ei moinut olla mailla ihmis tä, jota rakastaisi. Ja miten hän nyt Viettäisi mapaapäimänsä? Eikä hän moinut luopua Vapaa- päimäStänsä, kun sai tehdä niin ankarasti työtä muina päiminä. Eräänä päimänä syksyllä, kun hän alakuloisena ja nyrpeänä oli menos sa paronittaren luo, ajoimat kaikli raitiotiemaunut ihmistä täynnä ohi ja hänen täytyi odottaa sateessa kauan. Silloin tuli se waunu, joka kulki parantoloiden konttorin luo, ja ajat- Hän oli mastikään ostanut hymän hemosen ja jättänyt sen Tampereen eläinklinikkaan hoidettamaksi. Multa kun hän muutamia päimiä myöhem- min tuli hemostaan hakemaan, scu hän kuulla, että hemosen oli tappanu! kaupungin järjestysmies Zelterman. Polso maati sittemmin Tampereen raastumanoikeudessa kormausta he- mosestaan klinikan silloiselta hoita jalta, eläinlääkäri Fraserilta, järjes- tysmies ^?ttermamlta ja klinikan oppilaalta A. M. Saloselta Raa?-- tuivanoikeus tuomitsikin setterinäni,! kormaamaan Polson »vahingon A-l> markalla ja Vapautti ^raserin ja Salosen. Sekä Polso että Zetterman malit- timat tästä päätöksestä hoivioikeu'.een joka asian tutkittuansa, on palautta nut jutun raastumanoikeuteen takai sin, jotta Zetterman olisi tilaisuudes sa näyttämään toteen, että henkilö, jonka hoidettamana eläinklinikka silloin oli, oli antanut hänelle Polson hemo sen Lopettamaksi erään toisen sairaan hemosen asemesta. — Merikarmia» mälikäräjil- lä oli Viime lehdessä kerrotun lisäksi esillä eräs pahoinpitelyä koskema jut tu, jossa Virallinen syyttäjä Suoden niemen kappelista kotoisin oleman työ miehen Jalmari Kirvisen ilmiannon johdosta oli syytteeseen asettanut mä- kitupalaisenpojan Frans Fredrik Män- tyniemen Kankaanpään pit. Menes- kosken kylästä. Ilmiannon mukaan oli Viimemainittu kuluneen kesäkuun 4 p:nä työmies Juho Malkamaan häätilaisuudessa hänen asuntonsa pi halla Merikarmian Köörtilässä lyö nyt lyijypäisellä patukalla KimiSlö niin pahoin, että lääkärintodistus osotti Kimisen saaneen oikealle puo lelle päälakeansa senttimetrin suurui sen risoreunaisen haaman sekä samal la puolen päälakea luumurron ja mie- lä lisäksi todisti oikean korrvan rum- pukalmon puhjenneen. Juttu lykät tiin syytetyn pyynnöstä t. k. 2!» p:nä pidettämiin mälikäräjiin. — Maatilankanppoja. Maan- miljelijä Juho Tiuttu, sekä mainionsa Seranina Tiuttu omat myyneet omis tamansa Tiuttu-nimisen V, manttaa lin »verotilan Kosken kylässä Alasta' ron pitäjästä maanmiljelijä Wäinö Mikkolalle ja Vaimolleen Naima Mikkolalle Loimaan pitäjästä, 78,0V«> mkan kauppahinnasta. Mastaanotto tapahtui heti. — U. A. Maanmiljelijä I. Hukkinen ja hä nen maimonsa Aleksandra Hukkinen omat myyneet omistamansa Järmen- taan rustitilan Veroltaan 1V^ mant taalia Karkun pitäjässä maanmiljelijä Paamo Kerkkäselle 85,000 markan kauppasummasta. Tilan »rastaan- otto tapahtuu 1 p. elok. — Aamul. — Lohkotila» kauppa. Leipuri A. L. Koskinen on myynyt omista mansa Kaunila-nimisen lohkotilan Loimaan pitäjän Aiastaronmäerpään kylässä kirmesmies N. F. Kaarelle mastaanotettamaksi het'. — U. A. — Satakunnan Nnorisoseu rain Liiton »vuosikokouksessa La pissa tuleman elokuun 1 p:nä tulee keskusteltamaksi seuraamat kysymykset l) Liiton raha-asiain järjestämi sestä, alustaa liiton toimikunnan sih teeri. 2> K-)tiopintojm järjestämisestä, pohjustaa herra R. Horelli. Muosikokoukseen on jokaisella liit toon kuuluivalla seuralla oikeus mc- lita äänimaltaisia Vakinaisia edusta jia jäsenlukunsa mukaan yhden kuta-- in alkamaa 50-jäsenlukua koht». — Kokemäen tietopuolisille meijeri isännöitfijäknrSseille on ilmoittautunut kaikkiaan 3 hakijaa. elematta, mitä teki, astui hän tul tuun Vaunuun. Hän aStui pois tutussa pysähdys paikassa ja näki edessään tutun kau niin talon. TuoSsa oli »vahtimestari ja huo- neusto ja kuluneet penkit ja ilman- maihtolaitos ja mustepullot. Saa dakseen jotain syytä käynnilleen kysyi hän neiti dharmes in mointia. — Wai niin, se oli sittenkin Alice d harmes, huudahti apulainen. Mielissään siitä, etteimät he »vaa tineet lähempiä selityksiä sukulaisuu- deSta, mastasi hän kohteliaasti kuin henkilö, joka tunnustaa erehtyneensä — Niin, Alice CharmeS, herraseni. Ahtä tyytymäisenä kuin ennenkin kulki madame CadenaS taas kontto riin saamaan tietoja Alice Charme siSta, jota hän ei ollut koskaan näh nyt. Ainoa erotus oli, että kun hän nyi sai kuulla: „Tila muuttumaton", tui jotti hän mielellänsä ilmamaihtolai- tolseen ja koitti kurvitella mielessänsä, miltä Alice CharmeS näytti ja miten manha hän oikeastaan oli. Nyt on kaikki niinkuin ennenkin ja madame on iloinen saadessaan lähettää kaksi srancia kuukaudessa Paun parantolaan. Ja jos herrat joskus sanomat hä nelle: „moi Vähän huonommin", tun tee hän samaa tuskaa kuin ennenkin ja on monta päimää juomatta kah mia saadakseen yhden srancin lisää siksi kun postiosotuS pitää lähettää. Ja nyt on madame Cadenas yhtä onnellinen kuin ennenkin.