103 - 1910 KBSKI-SUOMl Sunnuntaina toukokuun 8 pmä mv *fc "HDRDSTJERHAH^ * "POLSTJERNMT Menekki Markka 2,964,786,63. M DVAT PARHAAT Edelleen yhäti kohoamassa. Jälleenmyyjä: 1432 Jyväskylän Konekauppa, Veljekset Lahtinen. 1—3 sämeltäiHt! Juses Corle Wa».brcz^we, sysikauppiatar Thercse todistuskapipaltensa joukosta owat t ]cii= Dtiiffu' i-äneet pois tärkemnmän. nimitäin We- Wta »vaSkuSti hra O. Nykopp puoltaen yleistä teollffuuSnähttelha. Hra Lauri Mäkinen, tviitattuaan, luin- Ka ulkomailta tuodaan paljon s«lla'.sta. mimkä täälläkin «voisi walmistaa lpienil. IctFin pääomilla, lausui ftjibcit iätyfytoän olla sytvällä. Syytä on suuresti tileisös- sä. kuluttajassa. Ne on saataiva asian puoilelle. Ehdotti tcetcttciJDiifji nverTin ■niitä lvarten. jotka isitout»wat käi)ttä- mään ^ kotimaista tawaraa. Meritien myynnistä saadut tulot Jähteticnfim jo honkin hytvään •tarSbiiuJpcc.n. Huomaut» *i. «ikä oilisi syytä ryhchä perustamaan «järjestöjä uutta pohjaa aikaansaamaan teollismldellisella alalla. Hra Ullström huomautti säätyläisien enemmän ?äht>täiwän ulkomaalaista ta- wa>raa Tuin ralhtvaan. Useita «nuita?in puheemvvoroja käntet- tiin sekä -kauppiaiden että teollisuuden- harjottajain puolelta ja läpikäyivänä hen kenä oli se. rttä heidän ci: päästävä yh- teistMmärryiseen kotimaisen teollisuu- kiKKu-uutisisi « Paljonko maksaa kaunokirjallis ten teosten palkitseminen? Mitmei» sessä SuamalaPn kirjallisuudenseuran kokouksessa ilmoitti seuran puheenjoh taja, että tvaltion kirjallisnusvaMnto» jen — yhteensä 5,000 mk. — jako tu lee moksavnaan 1,400 nck. Siis enem män kmn neLjännen osan jaettawasta> summasta. Suurin erä tästä eli 1,000 «»f. on mennyt yhden kappaleen kuta- kin PaMtavvaa teosta ostamiseksi pal- kinltotuomareille. »Harhaman'' jätti- läisnidoksick muodostavat tietysti sum masta kmluioitettalvan erän. Lapulla on malkseitu lautaikunnan sihteerin wai- wat. Suurin palkinto, mikä tänä »vuonna «lhjdotettiin, oli 1,000 m:kaa. Onpa- siis tämäkin oiwa.t raha-asiain hoitoa! — Pelastusarmeijan 20:3 touojl» PiCarm-A. Pierre Targouniol. sysi-'näjän perustuAain. Suomalaisst ei- «£' -». .. . »niLbh ^a — snuix„™™. w .... ole h urustakaan luopuneet enlises- s» «distamisehi. M,l ainoa aam Khosl kongressi alkoi Helsingissä lauantaina ti $.«« «SÄ -»>-« »»»>-«<- " ' ' kauppias — Waldemar Raunio. 2?i terb, Poliisitoimiston aiaschteeri — Em?l Amere. Taröuvel — Wäinö Hellen. Kaippaleei olvat kaikki »varsin hau- kojo ija näyltelijöisläkin tiedämme Tampeveen Teatterin entisten wierai- lujen perusteella, että he »varsin hMin esittämät juuri laulu-osia. Toimonune, että seurue."jaa täyden huoneen. Naiylämö alkaa kello V- L illalla. PääMipyuja myydään tänä iltana fio 6:110 olka en KunnalliÄalcll». — Dliopisto. Lainopillisen tiede kunnan Ihichijf. 28 ja 29 p:nä toimite tuissa koekirjoituklsisja oivat m.m. seu raamat kivjckttajat hyniäksytyit E. A. Aaktio, O. HManen, O. Järnström, W. Puustinen, W. Lanuo, O. Luja- mo ja S. O. >WiMula. — Wapaasoittoa esittää torlvisoit- to>kunta LounaiApuistosja ränä iltana tklo 6—Vj 8, jos ilma on suoiuiia. — Oikaisu. Taittajan hudimviitto- lisesta itse näiW>d estä. n>R<wt waa:iwat johdlmmukaisesii. eriä lakiehd.nus on lartkasreiMva Suomelle kuulumassa lainsäädänröjärljesttLsessä. He etwät huomaa, eitä jos Venäjä suostu i st tä- hän, lse -rMoisi omia perustusläkejaan lvastaan ja tunnustaisi ofctröiffi Suo men olemattoman walriollisen itse- hallinnon. JÄellä on wielä wiimeinen ja WÄ- kuualvm kan!MnwKinen todistuskap- Pale, nimittäin aseellinen moima, mut- ta «siitä jalmnielisei suomalaiset eiwät wielä >ole puhuneet mitään. Kiitcim- ime tästä ja .samalla huomautamme, et- vä eduskunnan waötvus on myöhästy- nyt yli määräajon, joten sitä ei edes n>oida ijättää Venäjän lainjäädännvlli- sille laiioPlle wirallisma cslakirja.ia. > Birsh. Mjedomostin lausunto. Birsh. Mjedomosti on sitä mieltä, >lpulhu>ja oli ulkomaalainen — mutta hän lsai het ii tvastauksen hra Nykopp'.I?a. Päätölsiä ti Ziakoukse-Zsa tehch. Kes<ku- te>Iu jäi tvastaukseffi »ysiMUksi.a. muudcn tvuoifi di .'fhternrne ruirntc'dteitvät suomalaiset tunnusta -Mnä- n:oon joutunut „Toid--»hd:s!,)s jän perustuslakia ja haluavat olla te- wäskl)lää>n" kivjoituksen alle Prof. Tik- lkemiDsä sen waltiojärjestyksen kans?a. kasen julkaiseman ..Äunxiamataileel" joka oli woiMass» ennen lokat. 30 p. ftrjon 1:'sen michkon selostus. Te ue- ttpii ei oCe missään i)hiei)bcsi.i yllä mainitun ackikkelin kanssa. Luktari-urturln totaali toimitetaan tänään kirkossa kirkonme- nojen päätyttyä, siis noin kello 12 ajoissa päimällä. Pitäköön jokainen äänimaltainen seurakunnan jäsrn su?- ranaisena welwollisuutrnoa,i äänellään maikuttaa nykyisen w. t. lulkari-urku rimme hymäksi, jota pitkän aj.,n pie nellä palkalla, »vaimojaan sääStämätiä on tunnollisesti ja hytvällä nicncst. k- scllä tehtämänsä suorittanut. Huoinau- tamme, että äänestäjän tulee esille huudettaessa olla äänensä antauici^sci, sillä jälestäpäin ci enää tay äänesiä- minen. Lastemme jokaisen sciirak»,,- nan jäsenen omalletunnolle olla inu- lana äänellään puolustanmSs.1, jott'ci ihmisyyden ensimäistä alkeita rikottaisi syrjäyttämällä mies, jonka paras mie- huuden ikä moitteettoniaSti on nut seurakunnan paUoelulsc:-sa. Waali 1905. Muita samalla suomalais» las- kewa>t htDäkseen ne cdut. jotka he saa- wutiiwat llo>.'a>k. 30 P :n jälkeen. Ln merkillistä. miLst käMtääii kohia tii= läis'.a miltan, sillä tälianiin on omi- aan wehnitÄnään sucmnl^iistcn myö- länumoa wenäläisten keskuudessa. ja jatkuu mna keskimiikkoon itämän 11 PÄwään sdakka. Ulkomailta. — Eduskunnan taloudenhoito. Ny- chään on eduskunnalla, kuten tunnettu. Msi taloudenhoitajaa, joista toinen pitää huolia Säätytalon, toinen taa- >fcn Palokunnantalon taloudesta. Si täpaitsi hohtaa KrjaAtonhoitaja edus kunnan Ärijaston raha-asiat ja istunto kausien ajaksi ottaa waltiowa«amw<r- fötfftfattttitt futtittaaS 'licifunta Piim eri. yi sen kamreerin, jo- vii ka isuioriiiiaai edustajain palkkiot ja ° ma-AQMulf 'jieka muut ivaitiopäilMä- „ , , - - - .... kustannukset. L outo o toukok. 7 p: Wl.ralliien Saadaksem aikaan yhtenäisyyttä ta-, tiedonanonn mukaan, joka on julkais- loudeicho>-.dossla on kansiiaioimituslun- itu tJf. 6 p. tFTo 11^0 i.p. kuoli kunin- ta nyt Päälttänt Edistää italoudenhoita-' Edward 7:s rauhallisesti kello jan toimet yhdelle henkilölle jonka j 1U5 . Läsnä olimar kuningatar, tulilir hortaa eduskunnan talou»- ia'<^> xjt *• • «.• t kivMpRo. pitää huoli Säätytalon sekä Prinsst ja prtnje-»ia, Fifen lwuc>kra!huMleus:on hoidosia, kirjaston herttua, prinsesisat V:cioria ja Lou.se ccklou>desta j.n.e. Hän olisi myöskin ^sekä Argyllin hevtiua. wc'lwMinen oilmmaan Ivastaan >val-^ tiRvarain waÄolkunnan kamreeri,, toi mi cu. jos!se hänelle tarjotaan, siitä PM- Aosta, minkä waliokunta kulloinkm liiääräa. Aiuutos tulee >pan>ta'.valsi käytäntöön ensi tÄmMUuun 1 p:stä. Talouden- Juuri sis&an saapunut Naisten kesSsaketteja ja sadekepseja sekä Miesten sadetakkeja Wilti Höglundin Kangaskauppa Pobjoiflmaiden pankin talo. Puhelin 65. ften, tuottaa se tvain pahaa. Roose- -weli in mielestä on rauhanaatteen aja- minen suuMsti edistynyt, ensiksikin e- dis.'älwät sowintoistuinten sopimukset rauhanajätuösen kehitystä, ne kun saat- tawot jäpjestää kaikiki sellaiset kysyinyk- jobka muutoin «saatiaisilvat Myt- tää ylh>teentvrmäy?siä, toiseksi edistää rauhanajaMsen tehitrymisrä ja wah- wistumista Haagin tuomioistuinten jatkuma kehitys. Ensimäinen Haagin konferenssi perustt kansojen wapaus- kivjan lja osoilti sen ihanien, ljohon meidän on pyrittälvä, toinen teki >mlyösikin hlMin paljon. Nyt on kol- mannen wuo>ro. MlMvallat owat u° seita kertoja o-soataneet keinoja, joiden tautia Haagin >kan>soinwäl:ien tuomio- istuimen työ tuockaisi parhaita tulok- sia. On to-iwottawaa, että Europan. Amerikan ja Aasian valtojen hallituk set esinÄvät sopimia keinoja^ jotka joh- iaisirwa>r isomaan pöÄnäävään, -samalla tapaa kuin Ahdysmaltojen korkein tuo- \ mioistuin, Ijofd muun ohella koettaa ylläpitää raluhalllisia mäleiä !iittoffiM-| nan eri »valtioiden mäl-illä. Haagin^ tuomioistuimen on ylläpidetiÄvä täl- laisia ivälchä kokomaailinan wa!tio^den ^ ivälillä. Edelleen woi rauhanaatetta \ edistää kansa>inwÄisiin iopimuisiin pe- 'rusiuwa> paäiös rajottaa kaikenlaisia, seiä uiaa- että merisotawarusiuksia. Minän liikkeen tiellä olewai waikeu- det eiwät o?e voittamattomia. Se iivalliomies, joka N>oisi ratkaista tämän onge>l.man. kirjoittaisi ainiaaksi nimen- sä historian lchoille ja ansaitsisi koko ihmiskunnan Iliitollisuuden. Kuningas Edward 7:s, kruunun- prinsstnä niim^tään Albert Edward, syntyä w. 1L41. Hän oli prinssi Al- Nllualtii Suoniosta. ÄMpaa ii IfiiEiiiitika kiiistliM o:i tämän f:n 3 p:nä Jofoimhuiut Scu» rahl!onc«lle keskkusic' maan Tuomen la'.i?pan>ailtuuSkunnan keö5uZwal:>5iin- r.cn Ikysymytsen johdosta, niitä ko:>ki !o!i- malscn teollisuuden £)QV]oit;ujain ja n.aamme ?auppiastcn yhtcischöiä su»- rcmman «mcnökln aikaaiisaamisebii Iin- ruaisille toolliis^ulstuottcille. Taapu.'.o.l!a oli noin 75 henkeä. lVuheenjjohtaijana tonni kaup>pancu '.vt ■' Hj. Schildt, .joka wiitat!uaan lotouffci- tarkoitukseen efiitti ne b,)smn'.)ls:t, joihin tllltt-^ko-koi.kselta toitvottiin ::>uStanZ.'a. Partkinijohtaja O. Nyk^po, sclo-Ztciiuac.n LM M ZmiMi. Äskettäin kuolleesia humoristista si- sällämäi ulkomaan lehdet mitä erilai- simpia kastuma. Suomennamme tähän' niiÄä muuianiia. | Mark Twain, joka tunsi maansa his-; torian ^sangen Yyinia, ei sietänyt kuulla' hoitajan PÄMo ou aja:eÄu noin 250 ticrtin ja ikumngÄar Viktorian maichm m:ksi kuusissa, mutia päätöksen siitä te- poika, sai huolellisen kasmarmsen, teki kee wail^io>!wrainlwaliokunta. jonka jäl- ^seiia ulllomaaumaltkoia ja mi 'ruonna keen to\U jutisietaan hatv;aiur.,fsi - 1863 p im<l Aleksandran, Tanskan Uhmien rers5ail.:van Ylhäisiä ,yn- Taloudeichoitakalm lvaaditaan 40,000 r 1 ' , „ i njpeta^tdm. ilrno.ti kerska liimat muu-- mkn suuruinen takuu hänelle uskoiuis- kummaan Äri.tian .ytiaren. ! Jomfl>t hänen läsnäollessaan ia >war.cis :a. — Suom. .St. . TaimMkuun 22 P :nä 1901 han seurasi juuresta sumustaan. Erään esi-i'ä oli — Teinäjoeu—5lristiinan—Kaskis- äitiänsä maltaistuimella, tullen Suur- parooni. loisen joku prinssi. Mutta ten rata. M-uoidcn kolmen cnsiinäistn brttannian ja Irlannin kuninkaalsi Mark Avain Äi ääneti ja purteni jo- Ikuukauden «kckuessa on kiilaus ja taken- s^kä Intian «keisar!ksi. Kuningas Ed->^>>i muistiÄrjaanja. „Cikö Teillä nust'i»v!i«n m 'soran kuients edisiynyt l]mxi 7;nnen hueimio kääntyi «iiijU!f»'|e tffr mitöän tufuoiiuio >'* fijfoi dä- niin, että tnveä ja joraa on jo saatu . ... i. , ■ lnclra tjo-fu ker->.ail'ici».-a. ..LuonnoL - melkein rritiämästi Seinäjoen—Perä- ^ MoMitu..kaan .a h.inen c.fa- ■ wasiasi humorisn. ..sitähän m:- läu rataosalle. >jota>paiisi näiiä töiiä ua«n Englanti on Intj^eiimn: m. m. I „n ufesä juuri purtelcit". Hän namu meÄoisesti on.jo suoriteltu Perälä»— Ranskaa ja Venäjää. Tämä ennen piiruslu^sensa: se o!: puu. jonka oisis- Ärisi-uuam ja Perälän—Äastisien ra- ^monista huilientelAvaisuuksistaan tun- sa portiekeli hrm.-yitä ihmistä. alkaa kirkonmenoajan loputtua. Ia urkuri Joh. Tommilaa on ääne^tct- täwä. toimenpiteistä >joihin Nuoisissa oli iässä tarkntuksessa ryhdi)tty, f2rtoi mitkä tvas- tcukset Tampereella ja PoriSia pidr:i)l kokoukset o luvat lyfymyl>ii^. an:ancct. ^ Ensimaiseen ki)symt)i'scent ..eilo kcti- maisia tuotteita saataisi enemm.i.i k.iu- pa.klsi jos tau/p^iaat niitii ivo > matka a-? ti ia osilla Pengerröistä on jo saa:u Malmiiksi erääl lasku ja suvuojat su»inoilla. Täy- le- ja lasoitiislöilä lvarten Seinäjoen asemalla »n kufctettu noin 16,000 kuu tiometriä onaoite. Seinäjoelle raken nettane n fdiperrofsiKn asuntolan Pe» rusi ust ö ch i n oii ryhdy ny. Äruunuitline.si^>.ä on halouu ja we- derty uittvivMälle 10,000 runkoa Sei- näjoclle ja ö.000 Niad>.'Änolnalle Ia- lasjäiwcllä, jotaipaiisi isisiry siliä on hanki li u 6,000 m tapölklyä. Qiinettoinuullsia on sattunut 9, jois- ta erääsiä >oli tku>o-le»na seurauksena. uettu „Wa?e!sin prinssi" osotmutui hal- iiisija>na etÄvälksi diplomaatiksi. JieostBtlt »«imt Wli»i!Ml> ii Mark Twain sellin kerran ini<hen ja naism eroitusta jeuraalvasti: „S1un mies lähtee ostamaan kaulusta, palaa hän mulkanaan kaulus j' ehkä Pari kau- laliinaa. Mutta lun nainen lähtee ja. »nalle asialle, palaa hän mäsyneenä mu- NoosellveUpAi Nobelin komiiean ko-! lanaan, uusi, silkkinen pusero, pari kouksessa Puheen, jonka aiheena oii honsifiatita, muutamia nauhoia. pakeni kansaiiMälinen rauhan aate, sekä lausui saippuaa, saatikka silmäneuloja, muu- lkiito>?sen!sa hänelle Nobelin Palkinnon :amia uutimia, ompelukone ja jäänsäi- antsmsisen ikautta osoieiusi» kunnias- ^ l yi Ma appi. Paitlsi tyÄväen lasten ratamkennuk- ia. Roojewelt sanoi anaivansa koni;* j,en tuslannulalla saamaa -opetusta ^tta saamana kultamitaiiii^lap^lleen ^ Mar^k Tlvain olevkeli kerran eräässä . , 'a^paiGvat? oli w.,I:a»t', nmonial^s- eri'yi.»^r'Fouw ha-smnlmoan Ikulee, tahtoo hän käytlaä — «uomen tullit (Englannin ale- tä. Llist.saatm-a laveampi reklaami y- f&Misen rauhanasian edislämiÄarkoiluksiin ——- . ^ , huoneessa. Wi«me Mikolla teki ^ng- teensä -»timaqia tawaroita warten. 1 p'stä on Äaski- teollisuusmaa-ilmassa, yhteentörinäyk- englantilaisesta kaupungit», ^oka aa- lännin alahuoneen ^e.i Vhyle halli- .Lnt» La»ippiaa« an?» ko!i-ma.si.;la ia- ^^^t perusteluna sucmcnkielinen sien wälttänri>selsi U)Sn ja pääoman mu kckiMl han lammikon rantaa P>t- > ^ «ifT X Mitä ra- Sysmäläinen. Jalmari Finnen uusi hu moristinen historiallinen romaa ni on ennen kaikkea hauska kirja. Kymmenet sanomalehti- arvostelijat ovat tässä suhteessa yhtä mieltä. „Kertomuksen juoni on kaut taaltaan huvittavan mu kaansa tempaava, ja vauhdik kaasti hauskat sattumat ja jän nittävät seikkailut seuraavat tois taan". (Haminan Sanomat) ..Kieltämättä on tunnustettava, että kirja on hauska kirja. Monesta kohden sieltä pulpahtaa reipas huumori, joka antaa nuo rekkaan leiskahduksen kirjan kyllä muutenkin hupaiselle juo nelle." (Satakunnan Sanomat) „Yhtä se on: se on »huvit tava. Varsin mielellään lukee tämän elämänhaluisen ja pir teästi kirjoitetun kirjan. Sen mo net, oikeaan osatut humoristiset sanankäänteet, mainiosti tyyli- tetty sanontatapa, lukuisat pik kujutut ja tarinat pitävät pitkin matkaa lukijassa yllä hilpeää mielialaa. Ken tahtoo kirjalli suuden parissa viettää muutamia iloisia hetkiä, lukekoon tämän kirjan." (Uusmaalainen). »Sysmäläinen on teos, jonka parissa lukija viettää hupai sen hetken. On uskottavaa, että se tulee löytämään paljon luki joita, kunhan se ehtii tulla tun netuksi varsinkin nuoremman väen piirissä." (Kansan Lehti). «Sysmäläinen on kiija, joka lukijaa nostaa ja nuorentaa ja senvuoksi sen toivoisi saavan mi tä runsaimmin lukijoita". (Heinolan Sanomat). «Omituisen hauska kirja. — Allekirjoittanut ei muista mo neen aikaan lukeneensa mitään niin perin raikasta ja makean naurua julkaisua kuin »Sysmä läinen,." (Uusimaa). Kirjan hinta on 3 mk. 50 p. Kustannusosakeyhtiö OTAVA Helsingissa. JfiVtt 1—l tulelle kysymyksen ©Ciuiitfa :ull'.ia-rif- tvaroista yleensä pienempi fiiin ulkomai- koulu. Mällillä. Sitte Huomautti Jiooieuvu, kin, >jolla istui mies onkimassa. Liina MHännesllvuoden kuluessa on ram-'että rauha waÄa stlte lultt oleinaan häni istui jjfe päiwS. nmA.to»Wn MennuMa tchiy 1.255 >/ 2 heivos- ja luunmpanxa om«na, kun ,e esi.ntyn oi- ei han .Mnu^mi.aan onkeen,a. Ster mmumtia aikaa. Elletie wielä sinäkään aikana Äe paanut mitään, lennäite Te meteen." Hän oHni kellon taskustaan 'ja onneton kalastaja koetti parastaan, mutta kala ei purrut. „Wielä Saksi minuuttia", sanoi Mark Twain. Tar- kalleen fdfsi minnunia myöhemmin lensi kaiastaja lammikkoon. Tämä ei tietenkään vsannui uida ja rupesi hä- dissaän huutamaan apua. Kaikessr rauhassa otti Mark Tlvain Meneestä koukun ja onki kalastajan jälleen tui- mille. »Herrasmi". .sanoi hän riemui- ien, „minä ongin nyt ensi kertaa, mut- ta en Tulitta aikaani hukkaan, niinkuin Te". .»iin ««»■ -« „s. fin imojni&oitfoat tatni;ac:a suomesia- s,-ta, tai tanjotaanko miime maini.tuja Im. KysljtN^klsekM. 'Ifosllfi .-IMiXion kaulppiaille tavinokkaamm .'n Siysymyk-' (president 0s öh« BoarH l»s Trade), joka sen «edclliseen osaan cki wastc>!lu myön- h -- ; . •••■ ! „ n r:. ;; frfiiti, että Vonajä tekemäss^n sopi- täwL-vi. jälkimäiseen kic.»ii»västi. ^ a /? h ^ pa ;. Da f ^' e " \ ,/ wan ikun rau>ha' näin peillää ihmisten seen .katselemaan, mukljossa oli si-rolNUNil!» iiinä,lapauk.es- .Onko ja mitä epäkoht-a olemassa ,o- 9 cTOOö = l a /- 1 QW p^Maisuuita la ^tlä Venäjän tullitariffi ivoiinaaN' timai,scn teollisuuden ja .utknl.iuvan 'vä- kapaiwa-a. ^ ^ ' väMavpaleena, it,vwui.iu«vr,, pi ...... ■ . . . .. ^aaieitotsitn Suomessa, siitä anlam-^un lisissä puhteissa? Onko lchtaittea taixu- — Suomen kansallisen Tenveyslii- lta>nk'otuLiver:e'.l iaa!wuttami- minä annan Teille wielä .kymmenen nyt min ulta Man tm. riedan 2 ivu-otto fötitäuiitn. Sellaista r ci ; i;ns !siwn»ttamaa i tuk^i:kaiPv!ac>t ton keskustoimikunta wahw!sti Iv. >l'.n ^ — tiedonantoa ei wiclä c'e anneitn eikä teollisuudellemme edulsi "' — Epäkohtia 25 ptnä kohden uuven. Längelmäen ja lmli>öskäan c'Sc iiiiTirrtu, eitä Wenäjän oli myönnMy oleman ja ne ow.it nny.i» Alamiestaii (enslmäisen Pohj.nNmaa!- hallitu^^lla Ätsi tÄnänsuuiltaisia ei-ko- tvaisia siitä, että on jakavdnti', kahdeksi la) paikallisliiton säännöt. Samassa Eräässä seurassa kertoi Mark Tlvain uraalvan tarinan: »Gras sotilas nä- ä l ».e;-si-r-«IiSÄ muksia. HtiMMVlilickMN tnidinlö 5lti5iolla!i!jMllij(5|ii lajj. eri -leiriisi. Kysymyksen jälfimiiiisocH o- Mouksessa päätti toimi kuilta myös saan oli tvastattu kieltäwästi. käänchä maaseutulääkärien puoleen »Njsinööri A. Engström lausui tysymyk-- pyynnöllä, etiä paikkakunnillaan otlal- ien vlcdvan «rititäin mcrfit!): f cli ; ;cn, silvat ll)ö sketi M ll äkse e n terlveysliitio- pan ja teMisuudenharioi::aiain ?vät'l>ä aatteen h^iMäisi, ja päätytti.N ryht1)ä ta rivit aan suurempaa ij g t - j i iif in a v r Jj 51 ci, tvalmistamiin to.milN ierwet)sliil!0- silll maamme tattvitsee waroja. Icipfpcoti ai>kaansaamiselksi. Liii'0» wuo- Hra W. Soini tauisui, että scllaincn e- si>ko>kous päätettiin pitää yliopistoll>s- ro:us mikä on ollut -tuonnin ja tuiennin ' ten lomkaurs>>len aikana (28 p. heinak.) Nolvoje Wrenijan laitsunlo. wälillä ei «nää saa »ludis:u-7. Huomaut-^Otettiin Ml)ös puheeksi toht. Mar O- ti merkille pantatvaksi, että asiassa on ker-MoMin ison seinätaulun muotoon Sr«».;a pitää perustuslaki- ivaliokunnan laatimaa iva?tausehdo- laatimat Akateemisen K'.rjaw!ppa- o y:n kustc-nnMella ilmcAyncet :er- wet)ssäännöt. Msimiel/sesti katsoi kes- kusroimÄunta eritlläin suotamaksi, että nämä tckitailvasti ja aslaniuntemuksella - alote tehty juuri liUcm-esicn taholta yllämainittuihin kiisymy.Pin nähden i)h- lusia Pilantekoiia ja on nti milrta, tt= Pääasiansa muilla >aiff«I.unnir[j ev iä suomalaisien olisi jo ai:a lakaia il=' r-ettuiihin waStau>ksiin. MeileMästä. Lehti lausuu' m.tii.: * I Hra W. Haatajan laieicdtä niyynnin, Hänen Majes :eetl!N !a Äeijari on ollakseen edullista, täytyi olla .'ac-!va'ta- laadttut vn ieÄoh täisen teriveydenhot- mamseslilla maaliskuun 27 p:lt.i jät- waa. Vleisölle on ten>t?tta»ua totima^s- don perussäännöt olisima: mikäli ^juin- tänyt Suoinen eduskunnalle uinsnnnon ^n tatvarain ht >wiä vuoiia. Täällä pi- kin mahdollista s oat emt ei <i' »vastaan sacunista war«n lokiehdotnksen, jolle uni» tnujijiuitaitoa. 'vl-hbotti pc- kaikkien Ifouluijieii lvaan yksi i yi s lenkin manisesl'in mukaan anneiaan 'lärkeä rus !cttawaksi erityisiä yhdis!yl>siä, jotka pirtti m !s ^ini'lle teroitianioan m:elitn merkit^ Genchän keisarikunnan jär- ioittalsimat tutkia, missä määrin lun^ teMeyden säilyttämisen ehtoja, jcsuiiirttscsjä. Muna juomalaiset ei- nollisella nMinnillä woitaisii.n edistää U. S ivät tästä -ole hämmäslimcei, U'aan määrätchjen ta-marain menekkiä. waattwat, että he sMwai oikeuden Hcrra Kyösti JärMinen nm.initsi. että ratkaista ktjsiijmijrfien ciiä ainoastaan ^nenlaisten k<nippat-cknillistcn seikkojcn neumoiella. Kummallinen Ivastaus, s «lwit-täminen tapahtuu parhaiten taup- kun oietaan huomioon, eitä meidän PakamarviHsa. joita on suimmiehu. NiiS- (Venäjän) Pe rusi nsla ki e>in iii e mukaan iä näet s«kä!kaupan että teollisuudei'. alat Venäjä on ja jakamaion. ja ctiä tuliisiwat rinnan cduÄttnP. Pariisi toulkok. 8 p: „L'Humani Suomen ttfthallinto on rajoitettu sen Kunnallisneuvos F. lion Wc!,;h: NI.N- ^ ^"ssa on painettu kanjainiväliisen so sijaisiin asiothin. Suoinalaiset wc- nittuaan ensin Norjassa jr Tanskassa si<z>listipuolueen toimeenpaneman k o- loawat vnriin perustuslakcihinja. ival. wallit>sewasta wilkkaasti to. Minnasta täl- mi-tean julistus, jossa kaikkien maiden Sosialistinen mielenilmaus Svomen hywätst. tiopäilväjärjeslykseensä, ulkvmailais- lä alalla puolsi yleisen teoZijuuSnäytte- ten profesjoirien läujuntoihtn, lorkeim- lyn toimeenpanemista, paan maailmairjä rjes t y kseen, Venäjän i Hra G. Bengelsdorss vuolsi erityisten Lanvn -oikeuldenttrntoon Y.M., multa si-!pylywäis>ten näyttelyjen toi>m.ecnpanem:s« tä he eilvät ole huvmaalvinaan, että he ta terUifuudenharjoittajain lesken. sosialisteja kchotvtaan yhtymään mie- lenolsotuksim sanoma!i>hdtss i ja paria» mentissa Suomen hymäksi. - 112 - Vuokra-asumuksia, on ainoastaan pie nemmissä ryhmissä. Niiden prosenttimäärä on 57.2. Niillä, jotka suorittavat vuokransa rahassa (55.7 pros.), on eri asuntoluokissa seuraavat keskimääräiset vuosivuokrat: 1 h. a. sao-itt»yat M. 09; 40 mk.; h. kohti G9:40 m. 2 h. a. ,, „ 113:50 „ h. „ 5<?: 60 „ 8 h. a. „ „ 165:40 „ h „ 55; 10 „ 4 li. a. ,. , 264; — „ h. v 66 „ 5 h. a. 600: - „ h. „ 120; — „ Vertaillessa kaupungin vastaaviin vuok riin, huomaa, että asunnot Mäkimatissa ovat noin puolta halvemmat, kuin kaupungissa. Seuraavalla sivulla oleva taulukko, osoit taa kuutiometriltä suoritettavaa vuokran suuruutta Mäkimatissa. Se osoittaa kaupungin oloihin verratessa sen erilaisuuden, ettei sellaisia asumuksia, joissa kuutiometri-vuokra nousisi yli 4 mk. ole ollenkaan ja että markkaa halvempia on hiukan suurempi joukko Mäkimatissa. Eri sarekkeiden loppuprosentit ovat molem missa taulukoissa hyvin yhdenmukaisia. - 109 - ogggggg a: «r ac r>» « c: -N l- O CO fN — 6. o E — i td «-* x o ^ Ö ©I «I CIH« I H 1^ I I es | es S |- Z>. i-i hä I I I I | - « O ' c4 co t: I -I — -f »- « t- X <N IS cd OC ^ iC I = * a , «5 ■ U i ! !i ^ »o ^ C: »-« cc t- C H ^ 30 X I- ** »r' cc cc if: cc *c »a «o ^ ^ •f X CC Oi Ci ift ^ X cc Ä c CC OC m e oi t c ®»g®g«5©«N «| I I <e ' -» 1 1 *11 d * 4 i d d S JtäÄÄÄÄ { ^ 91 99 «o e P 8 S» IO 04 O e» cr Ci OQ Ci S s S -' 11 ZZ