W:o 86 1910 ^anomia öulun kaupungista ja läänistä, Perjantaina Heinäkuun 29 päivänä. SSSSll8MWWSLWS 1BZ 'r .oko vuodelta <'\ clelta vuodelta Neljännekseltä uukaudelta . . Tilaushinnat Gurussa - Postissa: 2: 20 Ulkomaillx 10: - —: 35 —: 40. Kaiku ilm.vantutj maanantaina, keksiviikkona ia porjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLAS». E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto j<* konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:«?ta aamulla 7-Mn lilaih Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 hik ., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontlj- ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Lauantaina suomal. rippisaarna kello 7 i.-p., pastori Nordlund. IO:ttä sunn. Kolminais. Päiwästä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäuväsaarnat suomal. kello 10 ja ruotsal. kello r 2l, pastori Nordlund. Kollehti tulee diakonaatille. Iltasaarna suomal. kello 5,past. Nordlund. 5iollehti tulee diakonaatille. Rukoushuoneessa hartaushetki kello 7 i.-p. sunnuntaina kello * _• 1 päiivällä, jos ilma on suotuissa, pidetään hengellisiä puheita Raajarikkoisten kodin kartanolla. Puhumat pastori Kajaiva y. m. Japanilähetysjuhlaa mietetään sunnun- laina kello 4 j. pp. Hietasaarella kauppias Ahon humilan luona. «Sateen sattuessa Heinätorin koululla.) Puhuivat: ylioppilas Salonen, kolport. Termo, Stenroos ja Ant- tonen. Asianalsji». .^zianajoa i-ahastoissa y. m. toim. j. Lakari. fn NIINI toimittaa asioita virastoissa . 0. ULLlLfi v. m. Osoite: OULU. Kalajoen Kivihiomossa valmistetaan Kauniita ja halpoja o mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Olavi L. Helanen Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. . , . . Ä ^ « Matkustaa maaseudulle Asianajaja Oulussa, Afeksanterink. 8. mi varatuomari. Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. OqIod läänin maanmittaus- ja «M» Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Kuollut. Uskollinen puolisoni Mathilda Ottilia (synt. Larsdotter) vaipui ijäiseen lepoon t. k. 23 p:nä, 51 ikävuodellaan. Axbergin seurakun nassa Örebrossa Ruotsissa: jättäen kaipaamaan minut, 5 lasta, ijäkkään äidin, 5 sisarusta sekä monet suku laiset ja ystävät. Johan Johansson. Huopalahti. Autuaat ovat ne kuolleet, jotka Her rassa kuolevat — — että heidän voimansa elämän puussa olis ja por teista kaupunkiin sisälle menisivät. Ilm. 14: 13, 22: 14. Svvimmän surumme ilmoitamme, että kaksi rakastettua lastamme Susanna Emilia ja Sylvi Maria vaipuivat ! uolonuneen Kittilän Ala kylässä samana päivänä heinäkuun 19 päivänä 1910, elettyään läällä suruin maassa vaan lyhyen ajan Emilia 5 vuotta. 1 kuukauden ja 13 päivää, Sylvi 3 vuotta, 9 kuukautta ja 13 päi vää: kaivattuna meiltä vanhemmilta, 1 veljeltä, 1 siskolta ynnä muilta su kulaisilta ja tuttavilta. Sannu ja A. Aug. Hakala. Ne hetken aikaa elivät iloksemme täällä; surun ja murheen ikävän jät tivät muistoksemme. ■vS Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita v monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot*hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kiviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telet. 312. n., nm I Maalle rekikelillä kuljetettavat illiulli.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tilauksia välitetään vakuuttaa kaikenlaista kaupungissa ja maalla. omaisuutta Asiamiehet Oulussa: O. Lainpa. J. M. Montin. Georg Hedman. Ivar Lydman. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 0/ o 4 i/ 3 4 3Va .. vaadittaessa 3 „ Talletuskonttoku- ranttitilillä 6 » Säästökassatiliilä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta, OOQOOGOOQQQOO saan täten ilmoittaa, että kaupassani Kalajoella on run sas varasto myytävänä kai kenlaista sekatavaraa, kuten: miesten lakkeja ja hat tuja sekä miesten ja naisten pukukankaita, erittäin hy viä, lapioita, kuokkia, polkupyöriä ja kaikenlaista taloustavaraa ym. ym. Hinnat kohtalaiset! Johan Nikula. Kauppias. O O o o o B Q ;© © © Oulu, Heinäk. 29 p:nä Vastaanottoaika kello 9—11 ap. ja 4—5 ip. Osote Asemakatu 17, (samassa talossa kun rouva Snellmanin ruokala). Puhelin 3 41. V. Dufvan Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va- lokuvat sekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- ^ leja nähtävänä. Rullakartiineja myytävänä tTOII-l^-.HJjililMli I JUim 'ruiVur—rigi r ■ihi~ iii— imwm« iirrrr ^ Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! »Vakuuttakaa omaisuutenne! s tulipalon varalta! ,Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. —*"nwr - ftfliiyiiiifimiiic fitiijflfoiilii* tmMajan iviika. Koska ensi syksynä tulee taas kan- sakoulutarlastajan wirka Oulussa täy- tettämäksi, niin lienee syytä siitä kau- pungin ja kansakoululaitoksen edun kannalta pohtia näin julkisuudessakin. Kuten tiedetään on sanotulla iviralla mäliaikainen luonne. Tarkastaja on tähän asti asetettu aina wain 3 wuo- deksi 1,000 mkn muosipalkalla. Jo kainen ymmärtää, ettei tuo palkka miestä elätä, joten koko iviran hoito jää pakosta simutyöksi. Oulun kau- pungin kansakoululaitos yli 50 opet tajineen ja tuhansine oppilaineen maa- tii kyllä yhtenäisyyden ja kasmatuk- sellisen edun kannalta yhden miehen ajan kokonaan. Ja jos mirkaan yh- distetään soweltuwissa kohdin mielä raajarikkoisten kodin, työmäenopiston, talouskoulun, kansankirjaston ja perus- tettaman kunnallisen lastentarhan, paik- kakunnan suojelukasivatustoimenpitei- den ja käsityöläiskoulun tarkastus, niin lienee jo työtä mäkinaisellekin mi- ran hoitajalle. Tarkotus ei ole suinkaan mitenkään halmentaa nykyisen kaupungin kansa- koulujen armoisan tarkastajan toimin- taa. Päinmastoin luulemme me, että hän oloihin nähden hymin on täyttä- nyt paikkansa. Me maan tahdomme saada järjestelmä muuttumaan, sillä ei moine kukaan enää mäittää että kau- pungin harjoittama kasivatus- ja ope- tustoimi kauemmin enää ivoidaan jät- tää entiseen hajanaiseen tilaansa. Sil- lä tästä mallitsemasta yhtenäisyyden puutteesta koituu kasmatuksellisia ja Varat A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita raii.iin perim -siä ja maksuia. välittää k&upuäki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä u ostoa, toimittaa metsieu leimauksia, lukemisia ja arvoasi «misia v. m. niin hyvie lainopilliselta kuin ummattikannaita. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. taloudellisia haittoja. Niinpä käsityö- läiskoulu armeluttamalla lamalla kil- pailee kansakoulun kanssa, tarjoten monestikin kansakoulun työhön ja jär- jestykseen tyytymättömille aineksille mieluisan opintopaikan maihdoksen. Hyödyksikö kansakoulun kurinpidolle, se jääköön lukijan armosteltamaksi. — Myös on ollut marsin lamauttama kilpailu mallitsemassa työmäenopiston ja kansantajuisten luentokurssien mä- lillä. — Työkoti, jonka oikeastaan pi- täisi olla kansakouluun kuulumana osa- na, jonakin kansakoulun suojeluluokka- na, se toimii erillänsä ilman yhteyttä kansakoulun kanssa. Niitten laitosten, joitten pitäisi kuulua yhteen, toimin- nasta moi todellakin sanoa, että oikea käsi ei tiedä, mitä masen käsi tekee. — Kaupungin amustama keittokoulukin, joka alkuaan oli aijottu kansakoulun ammatilliseksi jatkokouluksi kotitaloutta marten, on sekin remitty nyt tästä yh- teydestä ja kulkee omia latujaan. Muualla on moinen laitos mitä likem- mässä yhteydessä kansakoulun ja työ- kotiamme mastaaman suojeluluokan kanssa. Mittaamme tässä suhteessa main Ruotsin oloihin. Siellä esim. on Tukholman Klara-seurakunnan kan- sakoulussa rinnan toimimassa keitto- koulu ja työpaja. Edellisessä malmis- tamat marttuneemmat koulutytöt ruo- kaa marattomille tomereillensa. Jälki- mäisessä pitää syömämierasten ensinnä ikäänkuin omalla työnteolla ansaita ateriansa. Kun määrätyö on toimi- tettu, on keittokoululaisten malmista- ma ateria pikkutyöntekijäin säätämissä (katso O. Rauhamaa, Ulkomaiden kan- sakouluoloja tutkimassa, sim. 7—8). — Ia kansankirjasto sitten. Miten mähän se nykyisessä järjestyksessään mastaa tarkotustaan, se ilmenee jokai- selle. joka ottaa maimakseen tutustua tanskalaisen professorin A. S. Steen- bergin kirjaseen ..Koulu ja kirjat", joka on suomeksikin säätämissä Kan- sanmal. seuran toimesta 50 pennillä, tai joka symentyy kansankirjastokomi- tean mietintöön muodelta 1906, joka sekin on kirjakaupasta säätämissä. Tämä kirjasto on mälttämättä saata- ma niin toimimaan, että se tehokkaasti tukee saman aikuisia kansanopetustoi- mia, niin kansakouluissa kuin muual- lakin. Tässäkin suhteessa möisi yhtei- nen tarkastaja olla hymänä yhdyssi- teenä ja kunnollisen yhteistoiminnan tarkkana järjestäjänä. Niinkuin nyt kansankirjasto ja muut kirjastot toi- nnmat, niin ne usein heikontamat muu- ta opetusta hajottamalla harrastuksia ja suuntaamalla opinnot ristiriitaisiksi saman aikuisen marsinaisen opetuksen kanssa. Ja kuitenkin tulisi kirjastojen maikuttaa laajentaivasti ja symentä- mästi kyseessä olemaan muuhun kan- sanopetukseen. Nämä esimerkit osottanemat, että on olemassa tärkeitä kasmatuksellisia ja opetuksellisia etuja, jotka maatimat, että kaikenlainen kansanopetustoimi tässä kaupungissa, mikäli mahdollista, yhdistetään pystymän tarkastajan kä- siin. Mutta siihen sumaan kehottaa huolenpito kaupungin talouden hoidos- ta. Jos lähdetään siitä, epäilemättä ainoasta hymäksyttämästä talousperi- aatteesta, että mahdollisimman mähillä kustannuksilla pitää mahdollisimman suuri hyöty aikaan saataman, niin kä- sittää tuhlaukseksi esim. sen, että rin- nan toimii kaksi luentosarjaa, maikka aimsn hymin olisi moinut järjestää niin, että ne olisimat toimineet yhte- nä, jossa tapauksessa sama malistus- tarkotus olisi saatu tyydytetyksi puo- lella hinnalla. Puhumatta siitä, että kunkin luennon suurempi kuulijamäärä olisi kohottamasti maikuttanut niin luennoitsijoihin kuin kuulijoihin itseen- säkin. Mallinnut kilpailu ei ole näet ollut muuksi kuin haitaksi tässä miime mainitussakin suhteessa, sillä merraten pieni kuulijamäärä ei ole moinut olla lamauttamasti maikuttamatta. Mutta sanottu seikka ei ole ainoa taloudellinen haitta. Maroja haaska- taan kansanopetustoimen kullakin alalla tässä kylässä. Tulokset eimät missään mastaa menojen suuruutta. Kiinnit- täkäämme erityisesti huomiota wai- maishoidon toimintaan. Sille kuulu- mia lapsia sirotellaan sinne tänne kasmatettamaksi ja opetettamaksi. Muualla maailmassa on järjestetty kasmatusstirtoloita ja kansanlasten- tarhoja ruokaloineen, jotka hymin joh- dettuina omat saaneet aikaan suuria tuloksia kansalaiskasmatukseen nähden samoilla kustannuksilla kuin mitä en- nen on haaskattu sinne ja tänne. Täl- lä me emme tahdo mäittää, ettei nai- den rinnalla ja täydennykseksi möisi käyttää myös sijoitusta yksityisiin ko- teihin, missä se moi edullisesti tapah- tua. Luulemme, että olemme näillä ly- hyillä miittauksilla näyttäneet, että Oulun kaupungin kansanopetuksen mo nihaarainen opetustoimi maatii tar- kostajan, joka tykkönään uhraa aikansa ja moimansa sen johtoon ja sen mal- montaan. Ja tämä tarme käypi päimä päimältä polttamammaksi mikäli kaupungin olot kehittymät. Ja ellei isitetä tätä ennen, uiin käsitetään se toki silloin kun oppimelmollisuus astuu kylässämme moimaan, mikä uudistus ei miipyne komin kauan. Meistä on asia siksi tärkeä, että asiata malmista- maan pitäisi ensi tilassa asetettaman maliokunta, joka suunnittelee yksityis- seikkoja myöten Oulun kaupungin kan- sanopetuksen tarkastustoimen. Kansakoulumies. » 1 ♦ 1 H e n k iva kuu tusosake- yhtiö Salama Yhtiöjärjestyksen 3 §:n mukaisesti on yhtiön Hallitus tänään päättänyt, että ensimäinen osakemaksu, 100 markkaa kultakin osakkeelta, on vii meistään ensi elokuun kuluessa suoritettava johonkin Kansallis- Osake-Pankin konttoriin väliaikaista kuittia vastaan. Helsingissä, heinäk. 14p:näl910. O. Vuorenheimo. (H. 2516) Hallituksen puheenjohtaja. CFÄ ■■ ■ •■■■■« Päivystäjä- | aa | ■■ ■ »» lääkärinä toimii ensi sunnuntaina toht. S.A.Granberg. AMWt!!!MjMWlN 1111:3 ijlfiiifii kokous jatkui keskiviikkona täällä klo 10:ltä aamulla. Nyt oli tulema maliokun- tain mietintöjen kuuleminen ja päätös- ten teko. Ensin tuli esille Iistä kysym. mal- mistunut mietintö, jonka esitti L. Aal- to. Maliokunta ehdotti 1:ksi, että kokous päättäisi antaa Teollisuusmaliokunnan Aeskuskomi- tean toimeksi selostaa tätä kysymystä Käsityö- ja Teollisuuslehdessä: 2:ksi, että Käsityö- ja Tehdasyhdis- tykset paikkakunnillaan, missä sellaisia katsotaan tarpeelliseksi ja mahdolliseksi, perustaisimat kysymyksessä olemia op- pilaslautakuntia: 3:ksi, kun on erittäin tärkeätä, että ammattien ja teollisuuden palmelukseen saadaan enemmän koulutietoja saanei- ta hymäntapaisia nuorukaisia, katsoo maliokunta oleman syytä edellä maini- tulle lautakunnalle antaa toimeksi sel- laisten nuorukaisten mälittämisen, joil- la on opillista simistystä, oppilaiksi ammattikunnille: 4:ksi, että kysymys jätetään enempiä toimenpiteitä marten Teollisuusmalio- kunnan Keskuskomitealle edelleen kehi- tettämäksi. Keskustelussa hra Saha huomautti ponsien oleman mähän ristiriitaisia ja ehdotti, että kokous antaisi asian lä- hemmän malmistelun Keskuskomitean huoleksi. Äänestyksessä tämä tulikin kokouk- sen päätökseksi. Uin kysymykseen malmistuneen ma- liokunnan mietinnön esitti L. Aalto. Mietinnöstä kämi selmille, että kysy- mys tunnustettiin hymäksi, multa kos- ka sen käytäntöön pano tuottaisi san- gen suuria kustannuksia eikä ole toden- näköistä, että se antaisi edes korkoa siihen pannulle pääomalle, niin rohke- nee maliokunta kunnioittaen kokoukselle ehdottaa 1) että kysymys siinä muodossa saisi raueta; 2) ettei asia jäisi kaikkea hoitoa maille, ehdottaa maliok., että käsityö- ja tehdasyhdistykset asettaisimat sopi- mia tarkastajia malmomaan oppilaiden kotohoitoa siksi kunnes Iissä kysymyk sessä edellytetyt oppilaslautakunnat moimat ottaa asian haltuunsa. Maliokunnan ehdotus hymäksyttiin. IV:n kysymykseen malmistuneen ma liokunnan mietinnön esitti arkkitehti Kekkonen. Knsymystä, millä amma- tinharjottajain kykyä osata laskea ja hinnoitella oikein oman työnsä ja tuotteittensa armon, moitaisi parantaa, ei meillä ole syyttä eikä liian aikaisin herätetty. Sillä jos missä niin tässä on useampi käsityöläisistämme ja pien- liikkeenbarjottajistamme aiman epä- mannalla pohjalla, kun toiselta puolen kaikkialla Keski^Europan maissa, mi?- sä sama puutteellisuus on huomattu, on asiata koetettu parantaa järkiperäi- sen opetustoiminnan kautta. — Kysy mystä pohtimaan malittu maliokunta katsoo suotamaksi, että kalkuloimislai^ don puutteen poistamiseksi tulema ka- työnharjottajain joukko, joka nyt ivasta astelee oppipoikam kengissä, saatettaisi tilaisuuteen oppia hinnoittelun perus- teet saattamalla tämä aine joko las- kennon yhteydessä tai aiman erillisenä marsinaiseksi opetusaineeksi jo nykyis- ten käsityöläiskoulujemme ja ammatti- koulujemme opetusohjelmiin, mikä hn- mällä tahdolla ei suinkaan ole mah- dotonta, jos main kyseessä olemissa kouluissa huoli pidetään, että laskento on todella ammatillista laskemista, kuten tulisi. Mutta kun t''mä torfct- taa marttuman polmen hy.vää, o\\ mälttämätöntä, että jotain tointa pi- detään siitäkin, jotta jo omaa mas- ruunalaista liikettänsä hoitama käsityö- läismestari saapi opastusta yinnoitte- lussa. Tämän armelee maliokunta parhaiten käymän päinsä n. k. t e o- reettisilla mestari k ur s- s e i l l a, jommoisten pikaista aikacin- saantia niin pääkaupungissa kuin muuallakin maliokunta hartaasti ha- luaa ja toimoo, että K. K. ottaisi harkitaksensa ne someliaimmat keinot niin rahapuolen kuin opetusohjelmain järjestämiseksi, kuin mitä tuollaisien kalkkulatsionikurssien toimeenpano ai heuttaisi. — Mutta jotta opetus tulisi kyllin tehokkaaksi, olisi kunnollinen op- pikirja tässä tarpeen. Maliokunnan mielestä on tyydyttämätöntä jonkun saksalaisen oppikirjan käännös, maan toimoo se, että meidän olojamme mar- ten saataisiin kotimaisen miehen'Mi nästä meidän oloillemme somelias op- pikirja: ja kun Kunsanmalistusseura julkaisee muuatta kirjasarjaa, joka tu lee sisältämään halpahintaisia kirjoja ammattiopetusta ja käsityöläisiä mar- ten, niin olisi syy liittää tämäkin op- pikirja samaan sarjaan. Maliokunta siis ehdottaa että kokous antaisi K. K. toimeksi ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin, että l) hinnoittelua opetettaisi jo käsityö- läis- ja ammattikouluissamme joko laskennon yhteydessä tai jos mahdol- lista erillisenä aineena ja että K. K. lähettäisi kysymyksessä olemien koulu- jen johtokunnille tästä huomautuksen ja pyynnön: 2) että manhemmat työn- tekijät ja mestarit saisiivat hinnoitte- luun perehtyä n. k. mestarikursseilla, joiden aikaansaantia marten tarmitta- mien marojen hankkimiseksi K. K. har-