N:o 40 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Leliden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa « ' \ \ 'v\ H *■: 5 • H J KÄJ'' i- fc'sV-5 K".' _ X , I fe*«£! s - ^\X\ A. -NSä L /AA n,: 1 t jLf&KuSi (26 :8 Vuosikerta) Joensuussa Tiistaina 12 p:nä Huhtikuuta M Määe 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mlc. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. - Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien nostion, sekä i Hammaslääkäri G. Lindholm Ni-! kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. j Piirieläinlääkäri H. V. Helander | vastaanottaa pankkikom'sario j E. Broms ? ia talossa Rantaka- ■ dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Narlii | on tavattavana poliisikamarilla postien, sekä posti-» arkipäivä klo 9-11 a. p.! osorus- säästöpankki- ja sano-: Kau P un g ln *atilo K Ik >ncn ta- . ' * V. Q n„ o io an va-aaa teurastaja Karin talossa malehti-osasro ksllo b—1U ap. J kello' jAeiimi-sk. 61. ; | attuceesta syystä saamme tilten huomauttaa kaikkia kauppiaita ja sikurin käuttäjiä, että ostaessaan Rl / G AN SIK URIA huolellisesti tarkastavat, että jokaisessa paketissa löytyy selvästi painettuna: te Z bj li Tulevien — ■. Vaivaishoitojohtokunnan esimies' 8-10 aamap. ja klo 6,30-0,4o ^avataau joka arki,äivä klo f illalla. - • J A postiea 0349c0 Arkipäivinä: Lähtevim postien, sekä osotus-, säästöpankki- ja sano- 4—b lp. Suomen pankin konttori kelio; j 10;stä e. pp. kello j^toen j pp.' posti-;Kansallis-Osake-Paukki kc-llo 10 (K:Ia 4 k.) Ainoastaan Starr & C:in Riigan sikuri on maassamme monia vuosi kymmeniä tunnettu ja suos. laji. Viipuri, 22 p. maalisk. 1910. Kunnioituksella Osakeyhtiö Fr. Richardt. 8 ap.—Vai osasto kello 8 ap.—7*1 'P- i a 'P- sekä 6.30—7 illalla. malehti-osaito klo ip. ja 4— ! /'»6 ip. Tulevien postien Huoia.! Sisääukirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä 0 postiosotukset ovat jätettävä r." postikont! oriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo G,30 ip, arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloira myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—'/ai ip. ja 4—sekä 7*7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä k! 8—10 ap. ja 7*7—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe- riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkamaan, Taipa leelle ja U;raan, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: kio 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. poloisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Knusjär- veltä, Polvijärveltä ja Taija- leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 : p. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo W.15 ap. >a 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kolio 10 e -.P.P- . ; A Pohjoismaiden Osako -Pank. n j konttoori kello 10— 2 päivällä, j Rahatoimikamari pidetään auki; joka arki kfski viikkona ja lau-j vantaina kdlo 5—6 ip. ra. iti- huoneella. j lonsuun Tullikamari pidetään { avoinna kelio 10—1 ja 6 7 ip.j klareerauksia varte:i. f Sähkösanömakonttori on avoinria ] joka päivä kelio 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna ;oki keskiviikkona ja lauvanta:na klo 4—5 ip. Rihatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään, avoinna kirjojen va^t.ianot.auiisra var ten joka a:ki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirj «jea lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6 —8 ip, J. Kp. Y:a kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1—%2 paiv kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Kxrjalan ilaanvii j*»lyss"u- ran toimisto kaupp. H. Sura kan talonsa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—k'o 6 i. p. ja klo 10 a. p.— klo 2 !. p. o silre^ri ynnä muut toim'h«n- kilöt varm-mmin tavuttavissa. aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. ii, Litmanen. I! n m h Joensuussa Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maas^nduille. Neiti K. Parviaisen taloMsa. - - Puhelin N:o 148 - - tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitoinossani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh- daslistoiata. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan.' Hinnat kohtuulliset. J Kunnioittaen: \ D. A. Paasikivi, j Nurmes, P. Kilpeläisen talossa, j Immi Jsioismtiisiiiä " (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteirnistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittäfi maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiintcimistöjpii kauppoja. Kaut tamme invytävia maaij!:>ja on ny kyään yli 150, joilta useimmat ovat hyviilä* liikepaifcoiila olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaiuet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioiraistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Kuosikkai:a ja sopivia N listan polioita saatte aina hyvin valikoidusta palt- tookaupastani huo!:oalla M. Koivula. c ■HV t s maksaa korkoa TallsiitiihsHb: 6 kuuk. ?! vaaditiattas» Säästö krt^atiliiiä iiKtfcsfVHlia tlllila 5 0| 0 4 >>2 °|o 4 o| 0 3*12 °|o »°|o 5 °|o ö °|o a°lo ~-.v- KKMÄ8 jä gsilta!l!i, i Viipurissa - Ratitaticnkatu Aseman vastapäätä Vakauttakaa iie^oseuar Turun HeYOsyalnutUr Yuiuu ausii Asiamiehiä i Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että no tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori Pals\o"uunia:i5ni. on sulettu, on postimerkkejä Kuparisia hella- saatavana Schlii-erin kiriakau-l Tr kattiloita, pasta ia Ansu Hämäläisen se- ^^7ulle"> katti- katavarakaupasta. loita. Liimapannuja. Joensuussa: Y. kallio. Kontiolahdella: 4, Käsiin«« Pi^lisjärvellä: X. ä JOENSUUSSA Nikolaiuk 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy Peltiuunia. varastosta Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »Kuhnen . Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. Piiriääkiri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai» ja juhlapäi vinä klo 9—10 o. pp. Sairaalan lääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9 — 10 . a. p. Asunto Rantakatu 1. ' H. Kinnusen Joensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselyihin vastataan. Tarjoaa siistejä ja halpoja j huoneita, alkr.en Smk. 1: —. Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. ALBIN KEMPPI Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Poikupyöräiiike -- Viipuri Pohjolan ja Maununkatujen kulma. Telefooni 945. Kun kaunista tikkiä vaatteisiis' tahdot Ja kukkaros hyötyä samalla katsot, • Käy Joensuuhun Aniti Lehikoisen 4 luo Hän halvalla Kayserin- hyvän suo.; Jos sarkaan, nahkaan tai silkkihin Sä tahtonet tikin kaunihin, Niin Kayser on aina valmiina Vuosikymmenet ompelee vahvana. Vaikk' linnoissa uljaissa koristus Matalan majankin somistus On sirous, komeus Kayserin-; Ja kuuletkoV — Käynti"on hiljaisin. * A. Lehikoinen, Joensuu, Malmik. lt P. Kopponen, > Niskakatu 12. miu Kirjan. fl.-Y:a Kirjenslt. i Vioraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- rniehiä otetaan. Myytävänä. TWTijgtävänä tontti ja talo ■Ui eli puoli. Broholm. Heiniä myytävänä kohtuullisilla hin noilla Raivion kartanossa. Joosef Pitkänen. 'f (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän Hanneksen ksnttsri. Oiraa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on TalletuskoiittokuranttL Siixiä m*kaetaan korkein talletuskorko ja pann»ai, korku pä»oui *aD kahdesti vuodessa, joten »e kasvaa korko» koro is puot!vao «rtain. ifiahoja voi ifthettäft pankkiin po»- • sasiSnn. SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Pap£fik, Keskinäinen H en ^ivakuutusyhtiö SUOMI myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenetokorkoja. Vuoden 190tl lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 7 4,000 henkilöä, henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 7 2 m i 1 j. markkaa. Asiamiehiä: Enossa: P. Koljonen. Enonkoskella: I Aleks Hakala. » II John Kock. Hammaslahdella : P. Kontkanen. Hämekoskella : B. Löfberg. Ilomantsissa: V. Hassinen. Joensuussa: I Juho Seppälä. » II V. Tahvanainen. Junassa: J. Säämänen. Kangasjärvi: Juho Taskinen. Kesalahdella: E. Jääskeläinen. Kiteellä : E. Olin ja M. Pennanen. Kiihtelysvaaralla: P. Martikainen. Koverössa: J. Laukkanen. Kaalamossa: Matti Kallio. Kontiolahdella: J. A. Räsänen. Korpiselällä : S. Seppänen. » Yrjö Laine. Kuusjärvellä : M. Koistinen. Lieksassa: A. Rummukainen. Liperin Taipal.: J. Liimatainen. » A. Raussi. Matkaselällä: S. Paavilainen. Nurmeksessa: M. Koistinen. > R. Talola. Pielisjärvellä: Ivar Grönholm. J. Ahonen. Polvi järvellä : Uuno Varis. Simo Iljoff. Rääkkylässä: Onni Hirvonen. » P. Vitikka. Savonrannalla: T. Tolvanen. Suojärvellä: Antero Lötjönen. » A. Lasareiv. Selillä : R. Nuutinen. Tohmajärvellä : A. Zimmerman. Valtimo: J. Turunen. Värtsilässä : P. Nissinen. Vuonislahdella: A. Ryynänen. Viekissä: J. O. Ahola. SORTAVALAN otetaan ensi lukuvuoden alkaes sa uusia oppilaita sekä mies- että naisosaston 1 luokalle. ! Pääsyehtoina on että hakija on täyttänyt 18 vuotta, on Her ran Ehtoolliselle laskettu, että hänellä on terve ruumiinraken- i nus, nuhteeton käytös sekä sem- 1 moiset tiedot ja taidot, jotka; vastaavat ylemmän kansakoulun oppimäärää. Omakätisesti kirjoitetut hake mukset ovat maksetuissa kirjeis sä lähetettävät seminaarin joh tajalle ennen ensi kesäkuun 10 päivää. Hakemukseen on liitet tävä : 1) maine ja kastetodistus (van hempain nimet ja ammatti ovat todistuksessa mainittavat), 2) lääkärin todistus 27 p. huh- tik. 1909 vahvistetun kaavan mu kaan, 3) todistus hakijan ja hänen vanhempainsa varallisuuden ti lasta, 4) oikeiksi todistetut jäljen nökset opinto-todistuksista. Niille, joiden hakemukset hy väksytään, lähetetään kutsumus pääsytutkintoon, jonka aika sa malla ilmoitetaan. Sisäoppilaitoksissa, joissa vuo simaksu täysihoidosta on 12n markkaa, on I luokalle pääseville vaan muutamia paikkoja varattu. Sortavalassa 7 p. huhtikuuta 1910. K. Ä. O. Relander, johtaja. Waltakmmanlain- säädäntöasia edus- kunnassa. senaattori Danielson-Zialma- rin lausunto. T. k. 5 p:itä lähetekeskustelussa rnattakunnanlainsäädäntöä koske- ivan arm. esityksen johdosta lau- sui senaattori D a n i e l s o n-K a l- mari seuraamaa: Paitsi kumoaman sisällylsensä kautta poikkeaa päimäjärjestyksessä olema arm. esitys monessa muus- sakin kohden aiman oleellisesti edeltä- jistään. Hallituksen esitykset omat tähän asti Waltiopäimäjärjestyksen edellytyksen mukaan olleet Keisa- rillisen Majesteetin ehdotuksia Suo- men eduskunnalle. Tällä kertaa lakiehdotus nimeltäänkin on mi- nisterineumoston puheenjohtajan ehdotus. Ennen on Keisarillinen Majesteetti sumainnut ilmoittaa,' mitkä asianhaarat omat aiheutta- neet lakiehdotuksen ja määränneet sen sisällyksen. Hän on tehnyt sen silloinkin, kun on ollut kysymykses- ^ sä main pienoinen lainkorjaus, mä-' häinen muutos olemiin oloihin.' Nyt sitä mastoin lakiehdotusta ei ole seurannut mikään perustelu. ^Vallanpitäjät eimät ole katsoneet tarpeelliseksi ilmoittaa Suomen! eduskunnalle, minkätähden tämän eduskunnan tulisi myötämaikuttaa niiden oikeuksien kumoamiseen, jot- ka keisari Aleksanteri I:nen omas- ta ja seuraajiensa puolesta ikui- siksi ajoiksi on makuuttanut Stto- men kansalle ja jotka nämä seu- raajat sitte kukin muoroonsa myös- kin meidän nykyään hallitsema Keisari ja Suuriruhtinaamme, omat »valmistaneet ja joiden oi- keuksien turmassa Suomen kansa on elänyt muosisadan kehittäen ai- neellista ja henkistä hyminmoin- tiaan. Ainoastaan sanomalehdistä olemme moineet tutustua yhteen osaan sitä selityskirjelmää, joka liittyy lakiehdotukseen, kun se äs- kettäin jätettiin maltakunnanduu- man käsiteltämäksi. Näin ollen saattaisi näyttää luonnolliselta, että me ilman min- käänlaista keskustelua lähettäisiin- me esillä oleman esityksen malio- kuntaan. Mutta maitiolomme käsi- tettäisiin ehkä määrin ja kun kes- kustelu jo on alkanut, pyydän saada muutamilla huomautuksilla maloista mainitun selityskirjelmän sisältämää historiallista esitystä. Selityskirjelmässä ajetaan sitä mielipidettä, että se oikeus mää- rätä Suomen kohtaloista, jonka malloitus on antanut Wenäjälle, on täydelleen rajaton. Niillä ma- kuutuskirjoilla, jotka keisari Alek- santeri Imen ja hänen seuraajansa omat Suomen kansalle antaneet, ei muka ole mitään merkitystä Suomen ja Wenäjän mälisten maltio-oikeudellisten suhteiden mää- räämisessä. On määrin, sanotaan, merrata niitä Ruotsin kuninkaiden makuutuskirjoihin, sillä ne omat main niiden armonosotusten kal- laista, jotka hallitsijat omat anta- neet maltakuntansa muillekin alueil- le, mieläpä yksityisille kaupungeille, esim. Wähän-Wenäjän, Grusian ja Jtämerenmaakuntain asukkaille. Ei käy tunnustaminen, niin ma- kuutetaan, tällaisille asiakirjoille minkään pysymän, horjumattoman lainsäännöksen merkitystä, sillä se- hän olisi järjetöntä; eihän kansan elämä siedä seisahdusta eikä liik- kumattomuutta. Huomaamme siis tästä manhan sanomalehtimäitte- lyistä tunnetun käsitteiden häm- mennyksen. Sitoman moiman tun- nustaminen hallitsijan makuutus- kirjoille muka tietäisi, ettei makuu- tettuja lakeja saa muuttaa muut- tuneiden olojen, ajan maihtele- main tarpeiden mukaan. Sellai- nen tulkinta olisi todella järjetön- tä, eikä Suomenkaan kansan elä- mänmaatimukset sellaista siedä. Mutta eihän Suomen taholta tässä kohden koskaan ole muuta sanottu, kuin että hallitsijat ma- kuuluksillaan omat sitoutuneet jät- tamään Suomen lait järkähtämät- tömästi moimaan, siksi kuin nämä lait muutetaan näiden lakien it- sensä määräämässä järjestyksessä. Entä omatko sitten Ukrainin ka- sakoille, Grusian staarikunnalle, Kiemin kaupungeille, Miron, Lii- min ja Kuurinmaan asukkaille an- netut amoimet kirjeet samaa laa- tua kuin Wenäjän hallitsijain ma- kuutukset Suomen kansalle? Eri- laisuus on oleellinen. Ollenkaan koskettelematta riitakysymystä, mi- hin oikeastaan amoimet kirjeet aikoinaan omat melmoittaneet We- näjän hallitusta, olkoon muistettu, että useat niistä sisälsimät erikoi- sen poikkeusmääräyksen n. k. ma- jesteettiklausuulin, joka pidätti hal- litsijalle ja maltakunnalle korkeim- man mallan, ja joka toisinaan määräsi senkin, että mahmistetut erikoisoikeudet jäimät moimaan, mikäli ne someltuimat maltakun- nan yleisiin lakeihin. Waltiosäännön mahmistamises- ta tämän sanan nykyisessä merki- tyksessä ei yhdessäkään niistä ole puhetta. Selityskirjelmässä kuiten- kin sanotaan, että nämä amoimet kirjeet mallankin Itämeren maakun- nille annetut, omat ikäänkuin esi- kumia Suomelle annetuille ma- kuuluksille. Asia ei ole sellainen, ^tiitä ei ole malleina eikä esiku- wina käytetty. Sen sijaan säilyneet