N:o 45 1910 ^anomia öulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Huhtikuun 20 päivänä Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: - 4: 10: — 1'nolelta vuodelta 2: —- 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: ~ Kuukaudelta —' 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, kofckivllkkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLAFM. E. A. OULASVIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloude»hoitaja. Toimisto i« konttori Kauppureinkatu 5. Koattori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään tiiall»-- Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris ust& ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivin numeroon, ovat jätettävät lehdtn kontto- ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Työmies Karl Fredrik Heikkinen ja neiti Anna Sosia Pietilä, molemmat Lulun kau pungista. Pakanalähetyspiirin perhe-iltama rukous- huoneella torstaina .'ello - ^ i.-p.: puhuu romasti Lönnrot. Henkikirjoituksen takia on kirkkoherran kanslia ja kirkkokonttori amoinna kello 1 2 9 -10 a.-p. ■a Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y m. toim. J. Lakari. f. 0. Mii TS. toimittaa asioita virasti-.is.-s Osoite: OULU Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia v. hi. niin hyvin lainopilliselta kmt ammattikunnalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö -osotc. Seppänen, Oulu. HUOMJ HUOfflJ Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN Se K-.NI O.-Y. Olavi L. Helanen i varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterinko 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski Varatuomari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppojc. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. ===H Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouiuasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Pulielin 11:0 531. Avoinna 10—V-»12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Ilmoituksia. Ylitalon Ylivieskassa julistetaan täten todistet tavasti varattomien tai vähävaraisten sairaiden haettavaksi viisi vapaasijaa. Laitoksella omataan näille maksuton vesiparannus, lääkärin ja muu sai- rashoito sekä vapaa yksinkertainen asunto kuudeksi viikoksi. Vapaa paikkoihin pyrkiviä kehoitetaan en nen tulevan toukokuun 10 päivää Ylivieskan kunnanlääkärille jättämään kirjalliset hakemukset, joihin 011 lii tettävä todislukset anojain ijästä, toi mesta. perheoloista, varallisuussuh teista ja terveydentilasta sekä ilmoi tus, miksi kylpykaudeksi vapaapaikat halutaan. Ainoastaan täydellisillä liit teillä varustetut hakemukset otetaan huomioon. Ylivieskassa, huhtik. 18 p. 1910. K. V. Ylitalo. n* hai Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne! s tulipalon s varalta! „Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. «l-TM BSMff» -*Vj »M frfr-n«rrarn Julkisella huutokaupalla, joka toimitetaan Valkolan kestikievarissa Muhoksen kirkonkylässä maantaina Huhtikuun 25 p:nä kello IO e. pp., myydään osa Heikuran tilasta huutokauppa-tilaisuudessa ilmoi tettavilla ehdoilla. Tarkempia tietoja antaa Oulussa Edv. L. Sandman. Tila maaliskuun 31 p:nä 1910. Vastaavaa: Käteistä rahaa 3,640,806: 37 Ulkom. rahaa ja kuponkeja 318,089:08 Obligatsiooneja 2,458,450:31 Kirjeenvaihtajia ulkomaalla 2,376,649: 31 Ulkom. vekseleitä .... 3,462,195:62 Kirjeenvaihtajia 13,165,020:05 Vekseleitä 68,727,671: — Kassakreditiivien saldo . . 40,922,178:34 Lainoja 26,841,063:03 Osakkeita .... . . 1,985,433:84 Pankkikiinteimistöt . . . 4,871,211:68 Irtaimisto 28,467:77 Eri tilejä 2,515,174: 96 Palkkoja ja kulunkeja . . 259,344:35 Vastattavaa: Osakepääoma Vararahastot Voitto- ja tappiotili . . . Korkoja ja provisiooncja . Talletustilit Juokseva tili Postilähetysvekseleitä. . . Kirjeenvaihtajia Kirjeenvaihtajia ulkomaalla Nostamattomia jako-osia . Eri tilejä Perittyjä vekseleitä . . . 9,000,000: — 8.293,000: — 593,745: 56 1.833.442:41 136.074,867: — 7.710,012:53 1.016.820: 56 4,000,016: 05 1.519.942:46 71,209: — 84,236: 66 374,463: 48 Smk. 171,571,755:71 Smk. 171,571,755:71 Helsinki, 16 p. huhtikuuta 1910. Johtokunnan puolesta: F. ti. tiyöom. Werner flji Hallintoneuvoston puolesta: Seii. Gripenberg. M. L Eskola. ■ B Ensi kesäkuun alusta alkaen vas taanottaa allekirjoittanut Oulussa Pallas talossa. L. EKLUND. Ylitalon kylpylaitoksessa Ylivieskassa alkaa viides kylpykausi ensi kesä kuun 1 pistä. Ylivieskassa, 18 p. huhtik. 1910. K. V. Ylitalo. 00000000000 °o Halpoja 000. . 000 <g> Lasten <g> Oulun läänin Keskinäisen Paloapuyhdistyksen varsinainen Palokunnantalolla tänään keskiviikkona kello 8 i.-p. Pääsy 25 penniä. Solisti: Konserttimest. Baltoort „Viulu". Vuosikokous pidetään kuluvan huhtikuun 30 p:nä alkaen kello 11 e pp. yhdistyksen konttorihuo- neustossa Oulussa Kansallis Pankin talossa ja käsitellään siinä sääntöjen 51 §:ssä mai nitut asiat. Oulussa. 15 p:nä huhtikuuta 1910. Johtokunta. Ruliakartiineja ja Oulu, Huhtik. 20 p:nä. ff myytävänä OMAN KANNAN q Kirja- ja Paperi- q kaupassa. QQ ©QQ OOOOO OOO myytävänä • *4*'f'1* on kantamme. Elämme makamassa ajassa. Wal- tiollmen ja kansallinen olemassaolom- me on uhatumpi kuin milloinkaan en- nen Pormoon waltiopäiwien jälkeen. Venäläisellä taholla kauan suunniteltu yleismaltakunnallinen lainsäädäntöky symys on pukeutunut »varsinaiseksi la- kiehdotukseksi, joka on jätetty menäläis- ten lainsäätäjäin ratkaistamaksi. Suo- men eduskunnalle on annettu tilaisuus ainoastaan lausunnon antami- s e e n lakiehdotuksesta, jonka toteutta- minen tietää »valtiollisen ja kansallisen erikoisasemamme hämittämistä. Lukijamme omat lehdessämme ju- laistuista ministerineumoston puheen- johtajan lakiehdotuksiin liitetyn ..seli- tyskirjelmän" selostuksista olleet tilai- suudessa saamaan selkoa siitä, millä tamalla nykyiset »venäläiset mallanpi- täjät yrittämät Suomen oikeuksia tay- dellisesti simuuttamalle menettelylleen saada edes jotakin oikeudellista poh- jaa. Olemme aikaisemmin eräässä kirjoituksessamme näitä seikkoja lähem- min »valaisseet. Lähin kysymys, jonka huolestunut kansalainen aseman johdosta iskee, on: mille kannalle on asetuttama näihin tuhoisiin yrityksiin nähden? Was- tauksen tähän lausuimat edustajat t. k. 5 p:nä pidetyssä eduskunnan is- tunnossa, jolloin maltakunnanlainsää- däntökysymys oli »valiokuntaan lähet- tämistä marten keskusteltamana. Wal tioneumos Ta niels o n-K a l m a r i, jonka lausunto on luettamana Kaiun 40 n:ssa, osoitti, että ministerineu moston puheenjohtajan todistelut laki- ehdotuksensa oikeutuksesta omat huuta- massa ristiriidassa kumoamattomien tosiasioin kanssa ja näin ollen määrät. »Lakiehdotus, joka rakentuu tällaiselle pohjalle, ei moi olla — niin hra D.-K:n makuuttama lausunto päättyi — kei sarikunnankaan etujen eikä Venäjän kansan oikeudentunnon mukainen, ^a Suomelle sen toteuttaminen tuottaisi sitä määrätöntä onnettomuutta, jonka lain horjuttaminen yhteiskunnassa tuo mu- kanaan ja josta meillä jo on ollut runsaasti esimakua". Suomen kansalla on siis kieltämä- tön oikeus maatia, että sen oikeutta ei muuteta eikä rasituksia tai uusia mel- ivallisuuksia sille säädetä muussa kuin maan perustuslakien säätämässä jär- jestyksessä. Muussa järjestyksessä syn- tynyt lainsäädäntö ja lait, joita sen nsudatettamaksi tarkoitetaan, eimät moi tämän kansan keskuudessa saamuttaa lain melmoittamaa moimaa, maan tulemat ne esiintymään mahtikäskyinä. Vanhastaan tunnetulla kylmämeri- syydellä ja tyyneydellä on kansa otta- nut mastaan tämän uuden ..Jodin sanoman". Mutta sitäkin näkymät ra- jantakaiset tulkitseman omaksi edukseen. „Rossija"-lehti uskottelee menäläiselle lukijakunnalleen, että „kansa on ottanut arm. julistuskirjan mastaan toisin, kuin eduskunta ja paikallinen sanoma- lehdistö olisimat halunneet." Tähän käsitykseen sanoo tuo menäläinen lehti tulleensa ..Helsingin Sanomissa" ja ..Kansan Tahdossa" olleista kirjoitut- sista. Näyttääpä näin ollen oleman syytä ryhtyä moista määrää käsitys- kantaa torjumaan. Kansamme on so- pimalla tamalla osoitettama, että se seisoo yksimielisenä sen käsityskannan takana, mikä ilmeni eduskunnan lähe- tekeskustelussa t. k. 5 p:nä. Rajan takaisten on saatama epäämätön to- distus siitä, että he erehtymät täydel- lisesti luullessaan kansalla oleman toi sellaisen käsityskannan kuin mikä edus kunnassa ja sanomalehdissä on julki lausuttu. Aksimielisyys, joka monien mielestä oli harminainen, ilmeni eduskunnan eihän toisin moinut ollakaan. Eihän erimieltä meidän erikoisen oikeudellisen asemamme suhteen ole koskaan keskuu- dessamme ilmennyt, yksimielisenä on sekä eduskunta että koko kansa seisonut oikeuksiansa puollustamassa ja tämä- hän on marsinkin nyt, kun entistä suu- rempi maara uhkaa, asetettaiva etu- alalle. Mutta kysyä saattaa, riittääkö tätä yksimielisyyttä sittenkin, kun siirrytään käytännön alalle, kun on keksittämä johonkin käytännölliseen tulokseen joh- tama menettelytapa. Suomalainen puolue on aikaisem- min, milloin eduskunnassa on siihen tilaisuutta ollut, edustanut sitä käsi- tyskantaa, että somittelujen ja yhteis- ten neumottelujen tiellä olisi pyrittämä poistamaan niitä ristiriitoja, joita Suomen ja keisarikunnan mälille oli syntynyt, jotta sen kautta mältettäisiin niitten kärjistymistä siihen, että ne yksipuolisesti ja meidän oikeuksiamme simuuttamalla ratkaistaan. Tämä käsi- tyskanta on tuotu julki monesti. Ad- ressiasiassa miime muotena lausuimat suomalaisen puolueen edustajat m. m.: ..Kun on mahdollista, että Suomen lait eimät sisällä riittämiä muodollisia takeita siitä, että Suomen asiain mal- mistelussa hallitsijan päätettämäksi kei- sarikunnan edut otetaan tarpeelliseen huomioon, ei kansamme tahdo kieltäy- tya hymäksymästä säännöksiä, jotka ta- kaamat keisarikunnan hallituslaitoksille tilaisuuden osaltansa maikuttaa keisari- kuntaa koskemain Suomen asiain rat- kaisuun. Samoin Suomen ei somi pyr kiä mapaaksi siitä osallisuudesta malta- kunnan puolustukseen, joka kohtuulli- sesti mastaa Suomen moimia, eikä muistakaan melmollisuuksistaan malta- kuntaa kohtaan. Mutta toiselta puolen on Suomen kansalla oikeus maatia, että sen oikeutta ei muuteta eikä rasi- tuksia tai uusia melmollisuuksia sille säädetä muussa kuin maan perustusla kien mukaisessa järjestyksessä ja ettei loukata Suomen maltiollista autono miaa eikä kansallista olemustamme saa- teta »vaaranalaiseksi." Tohtori Ingmanin lausunnosta, jonka pääkohdat omat luettamana Kaiun 41 n:ssa, käy ilmi, että suomalaisen puolueen edustajat omat edelleenkin sa- malla kannalla. Ia mannaa on, että jos se katsantokanta olisi saanut mää- rätä eduskunnan päätökset niissä Suo- men ja keisarikunnan suhteita koske- missä kysymyksissä, joista eduskunta on mielensä lausunut, niin mastusta- siltamme olisimme sillä riistäneet ha- luamansa aseet ja asema olisi monessa suhteessa toisellainen kuin se nyt on. Tiedämme, että tämä käsityskanta ei ole saanut kannatusta muitten puolueit- ten taholta, lukuunottamatta joitakin yksityisiä henkilöitä. Onpa pidetty suo- rastaan määrällisenäkin mennä mitään lupaamaan. Tunnettua on, että tässä kohden omat mielipiteet menneet hajalle. Pelättämää on, että niin käy masta- kin, jollei jyrkän kielteisen kannan kan- nattajissa ole suurempaa mielipiteen muutosta tapahtunut. Äskeisen nuor suomalaisten puoluekokouksen hymäksy- missä ponsilauselmissa ei näy merkkiä- kään siitä, että puolue olisi halukas muuhunkin kuin oikeuksistamme kiinni pitämään. Jos puoluekokouksen pää- töstä saa niin tulkita, että puolue edel leenkin asettuu kielteiselle kannalle, niin, niin malitettcmaa kuin se onkin, tulle- mat suomalaisten ryhmäin tiet jälleen eroamaan. Totta on, että somittelujen ja neu mottelujen tie näyttää nykyoloissa mar- sin toimottomalta, mutta emmehän saa jäädä siihen uskoon, että nykyinen tila tulee olemaan pysyiväinen. Toiseksi on huomioonotettama, että jyrkästi kiel teiselle kannalle asettumalla olemme an taneet ja annamme mastustajillemme termetulleen aiheen mähentää oikeuk- siamme. Myöskin niillä mapaamieli- sillä menäläisillä, jotka tulemat duu- massa tekemään moitamansa asemam- me ja oikeuksiemme puolustamiseksi, oli- toimia, jos mastustajamme eimät möisi suomalaisia syyttää taipumattomiksi ja mahdottomiksi. Olemme siis sitä mieltä, että mei- dän oman etumme muoksi tulee edel- leenkin osoittaa olemamme malmiit tyydyttämään keisarikunnan etujen oi- keutettuja maatimuksia, mikäli ne eimät saata maltiollista ja kansallista ole- massaoloamme maaraan. Mutta meillä on kiistämätön oikeus maatia, että me saamme näistä asioista neumotella ja päättää oikeusjärjestyksemme takaa- malla tamalla. Yleisiä uutisia. — Uusia senaattoreita. Kor keimmassa paikassa on senaatin oikeus- osaston jäseniksi nimitetty homioikeu- denneumos Alfred Agathon L i u k- s i a l a ja Mäntyharjun tuomiokunnan tuomari B. A n n e b e r g. .t W . r<:r Homioikeudenneumos Liuksiala on syntynyt 18(51 Kangasalla. Tuli, yli opistolliset tutkinnot suoritettuaan, maratuomariksi 1889, palmeli Turun homioikeudessa, jossa hänestä tuli asessori 1003 ja homioikeudenneumos 1907. Kihlakunnantuomari Annederg on syntynyt 18C)~) Sodankylässä. Suoritettuaan maisterin- ja oikeustut- kinnot yliopistossa tuli hänestä mara- tuomari 1894, jolloin hän asettui Ou- luun, missä toimi maltuuston sihtee- rinä ja kaupunginmoutina muoteen 1904 asti, samalla harjoittaen asian- ajoliikettä. Nimitettiin Mäntyharjun kihlakunnan tuomariksi 1904. Ollut suomalaisen puolueen edustajana Mik- telin »vaalipiirisiä maltiopäimillä 1909 ja 1910. — Korkeimmassa paikassa rat kaistuja asioita. Senaatin laatima ehdotus armolliseksi esitykseksi leima- su o s lunnasta m. 1911 on hy- mäksytty korkeimmassa paikassa. Korkeimmassa paikassa tapahtunees- a esittelyssä on mahmistettu asetus ahausmaksusta sekä asetus sa- Mun puutamaran mienti- ullista Suomessa. Samoin on hyiväksyttn asetus m u u t o s e h d o t u k s e s t a s ä ä s- ö p a n k k i a s e t u k s e e n kesäk. 19 piitä 189."). lurun homioikeuden »varapresiden tille Francis Bruunille ja homioikeu- den-neumoksille G. M. Tennlenille ja N. W. von Vendtille on myönnetty hakemansa mirkaero ja eläke. Esittelyssä korkeimmassa paikassa on hymäksytty asetus koskema senaatin me- näjänkielenkääntäjäin mirkoja. Kenraalikumernöörinkanslian osas- tonpäällikölle, homineumos N. Ar^i- shemskille on myönnetty hakemansa mirkaero. — Waltion tulo- ja menoar- wion järjestely tv:lle 1911. Vaik ka m:lle 1910 ei mielä ole olemassa maltion tulo- ja menoariviota, on se- naatti malmistanut meno- ja tuloar- mion järjestelyä miksi 1911 koskeman esitysehdotuksen. Vakinaiset maltiotulot omat laskel- massa laskettu w. 1911 tekemän yht. Sm. 103,000,900 Oviksi 1910 lasket- tu Sm. 8.'>,071,800) ja »vakinaiset mal- tiomenot Sm. 97,9.)7,400(80,3;>0,800i. Mainitsemme seuraamassa laskel mas ta muutamia huomattaivampia tulo- ja menoeriä. Kokonaistulo kruununmetsistä on ar- »vioitu tasalumuin 10 milj. markaksi. Eduskunta laski ne m. 1910 nouse- man 9 milj. markaan. — Tullitulot on laskelmaan merkitty yht. 48,100,000 markaksi. V. 1909 nousimat ne 4(>,9T>: »,000 inkaan. — Tulot postilai toksesta on laskettu 7,'.'00,000 markaksi. V. 1909 tekimät ne 0,."">09,(»00 mk. -■ Tulot senaatin kirjapainosta, jota, ku- ten tunnettu, aiotaan laajentaa, on laskettu 1)9:»,000 markaksi. V. 190!» olilvat tulot nnin 000 mk. Mitä menoihin .tulee, niin on Kets. Majesteetin käyttömaroihin panlu 50,000 lisäys: menot kenraalikumer- nöörin mirasta on laskettu nouseman 275 ,000 inkaan eli 22,000 mk. suu remmiksi kuin kuin 1910 »vuodeksi las- ketut: keis. senaatin on laskettu tarmil- seman 80,000 mkan lisäerän, josta 70,000 mk. on marattu »venäjänkielen- kääntäjänlvirkain uudestaan järjestä- mistä marten ja 10,000 mk. puhtaat- sikijottajain palkkaetujen harkittaivaksi otettua korotusta »varten; kenraaliku-