1910 kl:o 119 ÄorÄZllls listckm!Z M 1910 l^:v 119 Luorzkmz NÄM!Z B curun Levli chäntifen Kanta- ja Kristtinan- katujen kulmassa Hiastaxäätä Käästöxa«KKia Hoimttus: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. KuMmet: JlmoitnS» ja Tilauskonttori (8 a^).—7 i^>.) . . . . 84 Toimisto (10—12 a.p. ja S—7 iH.) 14 41 KaSsakonttori 7 4S Kirjapaino ja faktori ... SS Toim.johtaja. ..... S 91 Nlattshinmtt: TuruSsa PoStlk. Koko wuod. ... 3:— 4: — Puoli „ ... 1:60 2: — Nelj. » ... —:S0 1:20 JrtonaiSnnmerot S p. Ilmoitusten Hinnat: Tekstin edellä S p. millimetri. Tekstin jäleStä 7 p. „ Wähin ilmoitushinta 60 p. MaStaukseSta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa HttNttt Hehteä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuwalehti kansalle. Oetztt ilmestyy kolmesti viikossa, uimit- täi» tiistaisin, torstaisin ja lau antaisia aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta tunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. TorStai, lokak. 13 p.: Ebba. Perjantai, lokak. 14 p.: Elsa. Sää-olot Tumssa. Toispäivänä tiistaina. Lämpömäärä: korkein -s- 11, alin — 4. Ilma» suhteellinen koSteuS: 69 Tuulen smmta: Koillisen. Aurinko ou paistanut: S t. 40 m. Eile» KSkitvttttoua. Lämpömäärä: korkein 11, aliu 4. Zlmau suhteelliuen kosteus: SS Tuulen suuuta: Eteläinen. on paistanut: — t. — M. Lurun Lehti sisältää tänään m. «. seuraavat kirjoi tukset: H?g«ae»s-«»ist». Johtava kir. joituS. Kuku»»» ««»de» menoarvio. Korkeimmassa paikassa lisätty 11 mil joonaa sotilastarkoituksiin. Sotilasmikjoonat. M«ltio»warat »ai feu falivat. Alimääräinen palkkionlisäys. «Lai»t»»tt»iste» «irkamiesteu »augaisemine». Senaatin päätös. Tiedustelu «skoMsuus»«ta»t». ?r-se-s»rt» Setäkin juttu. Pro- kurt attori selittää sen aiheettomaksi. Wl»isteri«»tttosthteerw piak- koiu ta»ayt»»a ero. ^Aortugatt» vallankumous. Bra- ganzan suw karkotettu ainiaaksi maas ta. — Jesuiitat pois maaSta. — Ma nuel ei lnown valtaistuimesta. M«S««ku«o»kse» pelko Ks»«». jassakiu. Pääministeri marottaa. — Katolinen kirkko turmeluksen lähde. Metsik«?al«t Amerikassa. A»wia. Berliain yliopisto. — Por tugalia nusi »hallitsija- presidentti Teo- filo Braga. Y. m., y. m. , Kuluman wuoden meno- artvio. Korkeimmassa paikassa osoteltu ilman eausleunnan päätöstä?l miljoonaa sotiiastarleotuksiin. Kuluvan vuoden tulo- ja meno arvioon on korkeimmassa paikassa li sätty 11 miljoonan mkaa menoerä siir rettäväksi sotilaSrahaStoSta valtakin- oanrahaStoon sotilaStarkotuksia vartea. Siirron helpottamiseksi on tulo- ja menoarviossa otettu huomioon 9 mil joonan m?au siirto valtiourahastosta sotilaSrahastoou. Senaatia ehdotuk seen ei maiuittua erää ensinkään oltu otettu eikä miniSterivaltiosihteerin kir- jelmäSsä myöskään mainita mitään ky- symyksenalaiseSta siirrosta. Kutea tunnettua, on 2 miljoonaa mk. jo maksettu sotilaSrahaStoSta etu maksuna valtakunnanrahasioon. Sotilasmiljoonat. Menäjän raha-asiainministeriön asias ta tekemää tiedustelun johdosta oa ken raalikuvernööri pyytänyt senaattia ryh tymään sellaisiin toimenpiteisiin, että vielä maksamatta olewa osa kuluvana vuonna Menäjän valtiorahastoon suo- ritettavalfi määrätystä sotilaLapumak- susta viipymättä suoritettaisiin Suomea valtionvaroista Menäjäu valtakannan- rahastoon. Kutea tiedetään, on sotilasmiljoonia määrätty täuä vuonna suoritettavaksi 11 miljoonaa mk., joista s miljoonaa jo on suoritettu. Jätelläolemat 9 mil joonaa suoritetaan sotilasrahastoSta, jonne korkeimmassa paikassa wahwi ?tet» taessa kulumaa vmoden menosääntv oa määrätty maltiorahastosta siirrettäuiälsi 9 Mtljoouaa tätä torkviasta varten Waltionwarat sen sallimat. Blimääräinen palkkion- lisäys. H. M. Keisari ou t. k. 2 pnä ta pahtuneessa alamaisessa esittelyssä ken raalikuvernöörin esityksestä myöntänyt kenraalikuvernöörin kanslian päälli kölle, todelliselle salaneuvokjelle Platon Jvanofsille vuotuisen 4,000 markau persoonallisen lisäpalkkion laskettuna jooluk. 4 p:stä 1909, jolloinka val tioneuvos Jvanoff todellisuudessa as tui kenraalikuvernöörin kanslian pääl likön virkaan, kuitenkin niin, ettei tätä lisäpalkkiota ole otettava huomioon eläkettä määrättäessä. Lainkuuliaisten tvirka- miesten rangaiseminen. Senaatin päätös protokollasihteeri B. Masastjeruan ja ylim. esittelijän I. Montellia suhteen ali seuraava: Keis. seuaatti, joka havaitsi proto kollasihteeri Masastjeruan ja ylim. esit telijän Montellia lysymyksenalaisella kieltäytymisellä tehneen itsensä syypäilsi virkavirheeseen, ou harkinaut oikaisi yllämainitun asetuksen nojalla (koskeva Suomea seuaatille aunettva kuriapito- rangaiStuSoikeutta tammik. 25 p:ltä 1902) erottaa heidät seuaatissa hoita mistaan viroista K kuukauden ajaksi lukiea täStä päivästä (lokak. 6 p.) sekä julistaa protokollasihteeri Masastjeruan ja ylim. esittelijä Montellia sanottuna aikaaa menettämään kaikki mainittuja virkoja seuraavat palkkaedut. Tiedustelua uskollisuus- malasta. Senaatissa esitettiin toispäivänä ken- räalikuveruöörin kirje, missä tieduste^ tilu, ouko Suomea laissa säännöstä Suomessa asuvaia ja WeaLjäa alamai siksi, mutta silli Suomen kansalaisiksi Pyrkiväia ulkomaalaisten vannottavasta uskollisuusvalalta. Senaatti päätti tie Berlinin yliopisto vietti t. k. 11 pnä 100-vnotisen olemassa-olonsa juhlaa. Juhlassa, jossa ol edustajia Euroopan useimmista yliopistoista, m. m. Suomenkin yliopistosta, piti itse kerari Milhelmkin puheen. Juhlan johdosta on yliopisto saanut suuria lah- zoituksia, m. m- Berlinin kaupungilta 200,000 mk. apurahastoksi tieteellisiä tut kimuksia varten. — Julkaisemme tässä yliopistorakennuksen kuvan. dusteluun vastata, ettei sellaista sään nöstä ole olemassa. Senaatin päätöksestä seuraa, ettei ul komaalainen ruvetessaan Menäjän ala- m iselsi voi vannoa uskollisuusrvalaansa minkään Suomea kuwernöörin edessä. Portugalin wallan- kumous. Määrärahat raittiustyön edistämiseksi. Kuten äskettäin k-.rror.nn, pyyhittiin korkeimmassa paikassa kuluAan vuoden mcnoariviota wahw>grettoc-sa siitä pois senaatin ehdottama 20,000 mk. määrä raha raittiustyön edistämistä wartee. Paitsi tätä määrää e^.tti senaatii, että valli orahasto-ta myönnettäisiin maksei- tawa'.si somaan tarioitutseen, kuten vuo teen 1909 asti on tehty, 35,000 mk. Tätä määrää ei ole pyyhitty menoar- miosta pois, jonkatähden raittiustyötä varten ou käytettävissä mainittu summa. Eduskunta esitti, kutea tunnettua, myöunettcuväkii suostuatarahoista 70,000 martkaa. Prosessori Setälän juttu. Kenraalikuvernöörin prokuraattorille lähettämän kirjelmän johdosta, joesa k r- z-tm^sia maadittiin syytteen nostamista pr^s E N. Setalaa tv.istaaa tämän M ipurin puotuekokouijessa viime le- waana pitämän puheen ^ohdzsta, on proluramio;i la sonut, ettei o^ syytä nostaa kannella pros. Setälää moskaan. Prolurcattcri pcruitele.: pcatöstliäu sillä, elti, eduskunnan lausuman aMu^en mu kaau, n. k. mallaiunoanlamiäadanlö, jonka määräyksiä pros. Setälä kehotti olemaan tottelemalta, jota kehotusta voitaisi pitää kehotuksena tottelematto muuteen viranomaisiia nähden, on omansa mitä suurimmassa määrässä muuttamaan maan perustuslakeja, joita kuitenkaan ei voida muuttaa ilmaa valtiopäiväin suostumusta. Mielä lau suu prokuraattori, että oa otettava huo mioon, että pros. Setälä kehotti vas tustuksen toimeenpantavaksi laillisella pohjalla. Kehotus laillisten keinojen käyttämiseen ei voi johtaa rikokseen eikä sitä myöskään voida itsessään pitää ri kollisena. Ministeritvaltiosihteerin piakkoin muka tapahtu masta erosta ovat Menäjän lehdet, varsiakin taan tumukselliset, viime aikoina sisältäneet päivittäin uutisia. Kenraali Laughoffin eroaminen oa muka jo päätetty asia ja hänen apulaiseasakin lnullaan menevän samaa tietä. Sen mukaaa kuin Hels. Saiulle Pie tarista ilmoitetaan, ei näissä huhuissa liene nyt enempää perää kuin ennen- käSn. Tunnettua on, että kenraali Lang- hoff oa aikaisemmin eri kertoja pyytä nyt vapautusta hänelle uskotun viraa hoitamisesta, vaan oa H. M. Keisarin toimomutseSta kuitenkin jälleen suostu nut edelleen jäämään paikoilleen. Ny kyään hän oa virkalomalla Englan nissa, eikä siis ole ollut missään teke misissä viimeksi tapahtuneiden ratkaisu jen kanssa. Aleensä oa tunnettna, että Menäjän nykyisen taantumuksellisen hallituksen pii reissä ei mitääa niin hartaasti toivota kuin nykyisen ministerivaltiosihteeria eroamista, saadatseea hänen tilalleen joku niistä Suomea asiaia .erikoistun tijoista-, joille nykyään ministerineu vostossa on meidän asiaimme valmis teleminen uskottu. Erityisesti kuuluisi hra Korevolla olevaa halua päästä Suomea asiaia esittelijäksi H. MajeStee- tilleea. Kua paikka, vastoia kaikkia toivomuksia ei aäy tulevankaaa avo naiseksi, yritetääa sanomalehtien avulla siihea vaikuttaa. Sea vuoksi auo tnh- katiheääa uudistuvat huhut kenraali Laughoffin erosta. Portugalin uusi „hal- litfija", presidentti pro fessori Teofilo Braga. Portugalin tasawallan presidenttinä toimii nyt toistaiseksi se mies, jonka kuwan tässä julkaise me, professori Teofilo Braga, joka on tehnyt itsensä tunnetuksi etevänä tiedemiehenä ja runoilijana. Fasawal?an ohjelma. Luotettavalta taholta oa tasavalta laisien ohjelma esite.ty tällaiseksi:. 1. Suhieet j. sitoumukset ulkomaihin nähden jäämät ennalleen. Erityistä ar voa pannaan hymiia väleihin Englan nin kanssa. 2. Hallinnon keskitystä vähennetään, ia annetaan maakunnille ja kaupungeille laajempia itsehallinto oikeuksia. 3. Säästäväisyys: Miimetsten kuaia- kaidea erilaisia liiallisia menoja vä hennetään, ja ennen vallinnut sorto ja epärehellisyys poistetaan. 4. Siirtomaat: Tasavalta tunans- taa, että siirtomaissa oa tapahtunut pal joa vääriakäytöksiä za että Afrikaa siir tomaissa oa vallinnut orjuutta muis tuttava tila. Oa asetettava erityisen toimikunta, joka järjestää uudelleea hal- linnoa ja oa takuussa alkuasukkaiden paremmasta kohtelasta. 5. Kirkon ja valtion ero. Hengelliset yhdyskunnan lakkautetaau. 6. Mapaakauppa. Araganzau suku karkotettu por tugalista ainiaaksi. BerliuiStä sähkötetään Rjet- shille: Poliisi on saanut määräyksen erota tehtävästään. Meistä turvallisuutta ylläpidetään miliisiä ja merisotilaspat- rullien avulla. Kansalle levitetyssä ju listuksessa sanotaan m. m. että Bra- ganzan suku tahallisesti ja ilkeämieli sesti ou rikkonut yhteiskunnan rauhaa, jouka vuoksi saku oa karkoitettu Portugalista ainaiseksi. Edelleen sanotaan, että nyttemmin kan san orjuus lakkaa ja että maa odottaa vapaamielistä hallitusta. Nyt alkaa ankara siveellinen aikakausi. Tasavalta odottaa kansan apua oikeudellisen jär jestyksen, vapaudea ja oikeuden turvaa miseksi. Mkivaltalsuukfia. Parisista sähkötetään, että Lissabo nista saapuneiden tietojen mukaaa jat kuu siellä yhä kirkollisvastaiaea liike huolimatta tasavaltalaistea toimenpi teistä ja monista kehoitukfista noudat- j taa järjestystä. AseStetut joukot taa» keutuvat luoStareihia ja pauevat toi meen ryöstöjä. Missä munkit tekevät vastarintaa, tapetaan »e säälittä. Kir koissa tapahtuu kauheita näytöksiä. Ros kajoukko huvittaakseea tovereitaan tun» keutuu alttareille, pukeutuu messupukui- hia ja pitää häväistysjumalanpalve- luksia. Kaduille uskaltaneita pappeja ja munkkeja piestään. Oa itsestään selvää, ettei tasavalta lainen hallitus ole tähän syypää. Il kivaltaisuuksia pauevat toimeea väes töä huonoimmat ainekset, jotka käyttä vät hyväkseen nykyistä sekavaa asemaa hymäkseen, kua tasavaltainen hallita? ei ole vielä voinut ryhtyä käytännöllisiin järjestystoimiin. Lontoosta, lokak. 11 pnä. Por tugalin sisäasiainministeri on selittänyt, että jesuiitat ovat syynä PappiSvaiaoi- hin, jonka vuoksi he ovat maasta kar- koitettavat. Jesuiitat pois maasta. — ^«ostarit lakkautetaan. Lissabonista, lokak. 11 p, Uudea hallituksen virallisessa lehdessä on jlllaiStn vanhaan portugalilaiseen lakiia perustuva käskykirje, jolla je suiitat karkotetaan maaSta pois. Hei dät» omaisuutensa julistetaan valtioa omaksi sekä kaikki luostarit, hospitsit ja muut hengelliset laitokset lakkautetaan. Uskonnollisten yhdistysten omaisuus siaeti öidään ja arvioidaan. Siitä suoritetaan myöhemmin valtion fnoS- tumuksella kirkolle vastaava korvaus. Wa»«ek ei laow« walt«istuimest« Gibraltarista, lokak. 11 p. Kuningas Manuel lähetti enneu maaSta lähtöään pääministerille kirjeen, jossa hän ilmotti, että astuessaan olosuhteit ten pakosta laivalle hän haluaa lausua kansalle ei voivansa mistään soimata itseään. Hän toimi aina kuten kelpo portugalilainen ja jää yhä portugali laiseksi sekä toimoi, että maa antaa hä nelle takasin, mitä hänelle kuuluu. Hä nen poismatknstamisensa ei missään ta pauksessa merkitse valtaistuimesta luo pumista. Toisten tietojen mukaan olisi Maanel ollut tyytyiväiuen päästessään eroon kruuuusta. Leskikuningattaren sitävas toin kertovat tiedot uhanneen vielä kos taa nyt syntyneelle tasavallalle. Mallankumouksen pel ko Espanjassakin. Pääministeri tvarottaa — katolinen kirkko tur meluksen lähde. Madridista, lokakuun 9 pmä. Eilisessä parlameatia istunnossa lau sui Canalejas pnhueSsaan katolilaisten työmiesten mielenosotuksista olevaa sekä vasemmisto- että oikeistopuolueisiin kuuluvien joukossa liikettä, jota täytyy pitää yllytyksenä kansalaissotaan. Halli tuksen myöntyväisyys-suhteessaan kirk koon oa vienyt Espanjaa siihea, että kirkko on niellyt valtioa. Kirkon valta on tuhonnut kansalaisvapandet ja omantuuuonvapaudea. Hallitus ei aijo katkaista suhteitaan paaviin, vaan pi kemmin pyrkii niitä lujittamaan. Hal lituksen puolella tehdään lakiehdotus uskonnollisten yhdistysten oikenssuhteit- tea järjestämiseksi. Esitys päiväjärjes tykseen siirtymisestä, jossa annettiin luottamuslause hallitukselle, hyväksyttiin 147 liberaaliea äänellä. Muut puolueet eivät ottaneet osaa äänestykseen. polttsl hajottanut mielen- osottajajoukon Serrerin vauaaiia. Barcelonasta, lokakuun 10 p. Eilea kokoontui 3,000 mielenosottajaa hautausmaalle laskemaan seppeleitä Fer- reria haudalle. Tällöia sattui epäjär jestyksiä. Poliisi hajotti väkijoukon. Tällään torstaina 13 pnä lokak., Moia oa vuosi kuluuut siitä, kun kaik kien espanjalaisten vapaamielisten suo sima opettaja Ferrer, mnka Barce lonan kapinan aihenttajana mestattiin, pelätään koko Espanjassa syntyvän va kavia levottomuuksia. Varokeinoihin mielenosotusten varalta on ryhdytty. Metsäpalot Amerikassa. NevyorkiSta, lokak. 11 p. Met« säapalossa Minnesotassa oa 400 ih mistä saanut surmansa. Mahingot te kevät monta miljoonaa dollaria. Senaatin Virkailijat. Dlim. esittelijäksi senaatia oikenStoi» mituskaataaa on määrätty lak. kand. Kyösti Haataja. Uusi ylim. esitte lijä oa otettu esittelemään etupäässä maanvuokra asioita ja laatimaan maan» vnokratilastoa.' Senaatti on määrännyt stl. «aiSt. I. G. Sonckin toistaiseksi hoitamaa» senaatin vanhemman suomenkielisen kie- lenkääntäjänvirkaa ja protokollasihteeri K. Malinia toistaiseksi hoitamaa» se uaatin nuoremman suomenkielen kielen- kääntäjänvirkaa. Oikea keino tukahduttaa niskuroimishalu. Korkeimmassa paikassa ou määrätty, että senaatiu waltiowarain toimituskunnan kam reeria palkkio ou korotettaum S.tXX) mk. umo- des ja, tämän vuoden alusta. Korotu» li«« uee tapahtmmt kenraaliduveruööriu esityk sestä. Raakalaiset mellas tamassa. Mikkivaltaiue» raiskaus pahoinpitely. Wiime lauantaina tapahtui Manaja» Luolajan kylän Hylilässä törkeä rais kaus, jouka uhrltsi joutui taloa 27- vuotias palmelustyttö. Kylpemässä ol taessa hyökkäsi saunassa olleet k miestä tytön kimppuun ja toisten pitäessä häntä kiinni harjottivat toiset inhotta vaa väkivaltaa naiselle. Tapahtumaa johdosta pidettiin viime maanantaina poliifitutkiuto. Toissapäivänä saapai mainittava ta loon 2 raiskaukseen osallista sanotusta kylästä kotoisin olevaa miestä, Mihtori Pihl ja Jussi Wuorinen, ryhtyen jno- puueena ollea jo pihalle tultuaan mel lastamaan. Kun ei heitä päästetty si sään, talossa kua oli kotona ainoastaan naisväki, mursivat he ovea, uhatea tappaa talon emännän. Tämä pääsi kuitenkin pakoon ja apann ennättivät talon läheisyydessä työskennelleet miehet. Samalla kntsuttiin paikalle Hämeenlin nasta poliiseja, jotka pidättivät mella koitsijat. Sitä eunen ennätti Pihl kni» teakin lyödä isännän veljeä kahdesti puukolla. Toinen lyönti osui vasem paan käteen, toinen repi ainoastaan takkia. Toisia raiskaajtd etsiskellään eikä heidänkään pidättämisensä käyne vaikeaksi, sillä heidät tunnetaan. Kirkkowaltuuston kokouS. KirkkovaltuuSmiehillä oli kokouksensa maanantaina illalla. Ensiksi päätettiin yhdessä lisävaltuuSton kanssa, ettei tuomiokapitulin päätös, jolla se tohtori A. R. Spoofin valituksen johdosta oa knmonnnt valtuustoa tekemää päätöksen pappilaa rakeanuskysymykseSsä, anna ai hetta valtuuston puolelta mihinkään toimenpiteisiin, ennenknn tuomiokapitulin päätös ou voittanut lain voimaa. Marsinaiset valtuusmiehet päättivät tämän jälkeen, ettei myöskään vielä ole syytä ryhtyä mihinkään toimenpiteisiin sea johdosta, että valtuuston tekemät pää tökset kauppakoulua toutin käyttämisestä ja huoneuston vuokraamisesta pastorin kansliaa varteu, ovat myöskin tuomio kapitulin päätöksellä kumotut. Tuomiokirkossa kulumana vuonna toi mitettuja korjauksia tarkastamaan yhdessä ylihallituksen arkkitehdin M. Scherfbeckia kanssa valittiin arkkitehti A. Richardssoa, sekä varalle rakennuSmest. I. Malin. Maltuusto hylkäsi kanttori Hjalmar Freyn anomuksen, että hänelle suoritet taisiin takaisia se 100 mk. miakä hän oli suorittanut urkujen vuokrana käyttäes sään urkuja kirkkokonsertissaan.