^suvsntaing keiMuun 2 p:nZ 8^!(Uki7A N:o 72 — ISIS viMMM otvtssn oppilaita tästä päivästä sl- käen ensi ksslciviiltlioon t. k. K päi- vään Icello 11)-2. Eräs Mlimosl- slitaismilisto. Vori» eufimäineu suomeu- kieline» sanomalehti. Heinäkuun alussa rv. 1860 alkoi ilmestyä „Porin kaupungin s a n o mi a"-niminen pieni, kaksipals- tainen ja nelifiivuinen sanomalehti Kerran unikossa, lauantaisin, se ilmes tyi. Lehden kustantaja ja omistaja oli kirjakauppias Otto Palander, joka pitkät ajat täällä Porissa oli suomen, mielisten johtomiehiä. Mutta yrityk- sen marsinainen alkuunpanija ja leh den ensimäinen toimittaja oli Porin ruotsalaisen ylä-alkeiskoulun Moinen historian kolleega Anton Wilhelm Lindgren. *) Miimemainitw oli leh den nimeksi ehdottanut Satakunta tai Porilainen, mutta Palanderin mie lestä nimi Porin kaupungin sanomia oli maatimattomamvi. Lindgren toimitti ..Sanomia" ai- noastaan saman, 1860, muoden lop puun saakka. Sen muoden rviimei- sessä numerossa sanotaan, että seu raamana muonna ..toimitus alkaa uusi". Ainakin yhtenä syynä siihen, että lehden ensimäinen toimittaja niin pian Väsyi, lienee ollut ensimäisen puolen muoden huono taloudellinen tulos. Seuraaman muoden ensi nu merossa toimitus näet sanoo: »Sano- main tulosta ja maksoista tilmtehtya, hamaittiin, että sulaa Voittoa, toimi tuksen waiwapalkkiot lukemata, tuli jäämään 1 rup. 20 kop. Tämä on siis se raha, jota entinen, ,viimeisessä numerossa ilmoitettu, sa nomista luopunut toimitus, puoli- muotisista Vaimoistaan, saapi kos toksensa. Toiset sanomain toimitukset pyytä mät suolaa ja leipää «aimoistaan, kiittäen tämän kuin saamat. Tässä nähdään se, joka on pannut rahan> saanti pitkäkseen ja puolen vuotta huhlonut työtä yksin humikseen". Mutta kustantaja Palander oli sit- keämpi eikä mielä suostunut heittä mään yritystä sikseen. Hän rupesi nyt itse lehteä toimittamaan. Mutta marsin pian hänkin kyllästyi toimi tustyöhön. Ei kulunut näet taaskaan muuta kuin puolen rouotto, ennenkuin hän siitä luopui saatuaan maisteri Lindgrenin taimutetuksi jälleen astu maan aisoihin. Ja nyt tämä pysyi lehden toimittajana niin kauan kuin hän enää Porissa asui, s. o. lähem mäs muoden. Maihdon kautta saa tuaan samallaisen kollecga miran Hä meenlinnassa hän näet joutui muut- tamaan pois Porista jo alkukesässä w. 1862. Kun Lindgren nyt toisen kerran ryhtyi töhän toimitustyöhön, niin hän näkyy antautuneen siihen entistä suu remmalla harrastuksella. Palander olikin hänelle palkkioksi lumannut kaikki ne tulot, mitkä kertyiivät ilmo- tusmaksuista. Tosin ei siitäkään »voi nut marsin suuria tuloja olla. Sillä ilmotuksia oli lehdessä perin mähän. Toimitus sanoo luottaneensa tehdes sään ..niinkuin lapa on muissa pai koissa, suomansa nähdä raastuvan oikeuden, kirkon ja ylipöän kaikkia kansakunnan hyödyksi annetutta ilmo tuksia julkaistuina". Tässä toimossa se kuitenkin wa littaa pettyneensä. Ei liikemiehilläkään siihen aikaan ollut tapana tamaroitaan ilmotella. Palander nse kertoi kerran tämän kirjaltajalle, että hän peruStettuaan lehtensä oli kääntynyt paikkakunnan ') MaiZteri Lindgren-ivainajan tytärtä, iil> maisteri rourva A. Guerillota minun on kiittäminen useista tässä käyttämis iäni tiedoista, jotka hän on poiminut näusä jälkeenjättämistä muistiinpanoista. Muuten täällä Porissa tietääkseni ei ole saatanana tätä lehteä täydellisenä. On minunkin seutähden tämän muistokirjo- tuksen laatimisessa täytynyt tyytyä fiihen, mitä olen moinut saada. fiorin kirje. 22. Nleismaltalunnallisen lain säädäntö. — Oikeata kielikiih- koa. — Kirjaltajain lakko. —, Hämärä juttu. — Hleinen kii-' tos. — Juhlille. j etemämpien liikemiesten puoleen ky syen, eimätkö he nyt tahtoisi käyttää hymäkseen tilaisuutta saada ilmottaa hänen lchdessään. Mutta hänelle Vastattiin marsin töykeästi: „Wet hut (häpeä toki), minulla on sem moista tamaraa, että se menee kau paksi ilman ilmottamistakin". Heidän mielestään näet ilmottaminen on to distuksena siitä, että jollakin on niin huonoa tamaraa, ettei hän muulla taivalla moi saada ostajia. Ilmot taminen siis ei suinkaan ole mikään hymän tamaran suositus. Ja onhan tämä marsin uskaltamaakin. Onhan Porissa paljoa myöhemminkin ollut ja on ehkä osaksi Vieläkin mollalla se ajatus, ettei hymiä huoneustoja pidä ilmottaa vmokrattamiksi. Kyllä muokraajat ne ilmankin löytää. Muuten on kyllä myönnettämä, että mähitellen ilmotuksia karttui wä- hän enemmän. ^Virallisiakin ilmo tuksia alkaa näkyä siinä. Lehden ilmotushinnoista ei ole mi tään tietoja. Epätietoista on myöskin, kuinka moni noista harmalukuisista ilmotuk- sista oli maksettu. Ainakin olen kuul lut semmoisen kaskun, jonka todenpe räisyyttä tosin en mene takaamaan, että kun ei ollut riittälvästi käsikir- jotusta ja tuli kiire, niin toimituk sessa tekaistiin ilmotuksia. Esim. tä hän tapaan: ..Sateenvarjo on hä- minnyt. Rehellistä löytäjää kehote taan tuomaan se tämän lehden kont- tooriin". Selmää on joka tapauksessa, ettei lehdellä tai sen toimittajalla ollut suuriakaan tuloja. Eikä muutenkaan lehdestä moinut suuria tuloja olla. Tilaajien lukumäärä oli ainakin nyky oloihin verraten komin pieni. Ensi- mäisenä muonna lehdellä oli 374 ti laajaa. Kun muosikerran hinta Po rissa oli 70 kop., johon tuli »posti mestarin palkintoa, kuinka kultakin sattui", niin on helppo laskea, kuinka suuria summia siitä karttui. Tietysti painokustannukset siihen aikaan myös- kin viimat pienemmät. Mitä »Porin kaupungin sanomain" sisältöön tulee, on sekin selmänä to- distuksena siitä, kuinka hiljaista elä mä maassamme ja ehkä erittäinkin juuri Porissa siihen aikaan oli. Mii kon marrelta esim. ei ole Porista muuta kerrottamana kuin: »Erinomai- sen kaunis syksv; muuten on kaikki alallansa". Ja toimituksen mielestä on nähtämästi jotain marsin suuren moista, kun se toisella kertaa moi kir- jottao: »Täältä on tapahtumia ker rottamana". W. 1861 täyttää suuren osan leh teä pitkä kertomus keskiajalta nimel tään Erä-pyhä, joka nähtämästi on Lindgrenin kynästä lähtenyt. Hymin mähän on myöskin kirjallisuuden ar- «osteluja. Eräässä Porin kirjeessä 1860 muoden lopussa sanotaan: ..Mennä muonna ilmestyi eräs kau- nokirjainen, nimeltä »Mansikoita ja Mustikoita I", jossa paitsi muuta löytyi »Pohjan piltti" niminen uutelo, joka oli hymin kirjoitettu. Täällä myytiin sitä 18 kappaletta, joita rou- mat ostimat piioillensa". Politiikkaa ei paljoakaan lehden palstoilta löydä. Kuitenkin sekaan tui se syksyllä m. 1861 kuuluisaan ja silloin tamatonta huomiota herättä neeseen riitaan Tammikuunmaliokun- nasta. asettuen siinä puolustamaan I. V. Snellmanin »Litteraturblade- tissa" esitettyä kantaa, että tämän wa- liokunnan asettaminen ei ollut mikään perustuslain rikos eikä estänyt oikeit ten waltiopäiwien kokoonkutsumista myöhemmin. Lindgrenin muistiinpa nojen mukaan oli »Porin kaupungin sanomia" ensimäinen maamme lehti, joka tässä asiassa uskalsi asettua Snellmanin puolelle. Jo syy5k. 21 p:nä se mäittelee erästä »Mehiläisessä" esiintynyttä Q:ta mastaan kuitenten marottaen: »Eihän toki ainakaan luultane meidän ottaneen puolustaaksemme Litteratur- bladetin kirjoituksia. Se ei tiedämme maadi meiltä sitä". Samaa asiaa koskettelee lehdessä seuraaman lokak. 26 p:nä julkaistu Heisin ginkirje. Sen on kaikesta päät täen kirjottanut Arjö-Koskinen (G. Z. Forsman) joka siihen aikaan oli Lind grenin hymä ystämä. He tapasimat toisensa usein, kun Icjö-Koskinen kai WaltakunnanneuwoStokin on nyt hymäksynyt sen kuuluisan yleismalta- kunnallisen lakiehdotuksen. Tässäkin korkeitten herrojen kokouksessa piti asian käsittelyn päättyä merkilliseen tapaukseen. Lakiehdotuksen laatija, sama mies, joka miime taimena uhkasi merellä kirjoittaa Suomen historiaa, hra Deutrich, kiiruhti heti kun äänestys oli loppuun suoritettu kaikkien nähden suutelemaan oikeus ministeri Shtsheglomitomia, siten ikiajoiksi sinetöiten Menäjän parla mentin ennen kuulumattoman mäki- mallanteon. Puriskemitsh tyytyi tulkitsemaan riemunsa huudahtuksella: 1'mis I-m- lanäie (Suomen loppu!) Neumosto heltyi suuteloon! Menäläiset kaikesta päättäen usko mat näin tekemänsä lopun Suomesta, joskin, kuten sanomalehdet omat ker toneet oikeistolaisten moitto huoles tuttaa heitä itseäänkin. Me suomalaiset, emme sitä kui tenkaan uSko, sillä me tiedämme, me olemme symästi makuutettuja siitä, ettei kansallista olemustamme niin maan pyyhkäistä olemattomiin, ei ainakaan niin kauan kuin itse tah domme pysyä ja kykenemme pysy mään suomalaisina. Varmimpana todisteena tästä pitäisi menäläisten huomata kuinka yksimielisesti kansa aina pohjakerroksiaan myöten on lausunut ilmi mielipiteensä uudesta lainlaadintahankkeesta. Eikä mielä kaikki toimo ole jättä nyt, joskin se on, täytyy myöntää, hymin heikko. Hallitsija ei mielä ole lakiehdotusta mahmistanut ja me toimomme hartaasti, ettei se kynä, jolla tuo mahmistaminen pitäisi ta pahtua, milloinkaan mustetta kosket- taisi. 5 5 5 Länsimaisen kulttuurin edustajat täällä omat ammoisista ajoista aSti moittineet meitä suomenmielisiä kieli- tamallisesti kesäisin oleskeli Hämeen kyrössä manhempiensa luona. Aika- semmin he olimat olleet wirkatowe- reita Pietarsaaressa, missä Maasan lukio siihen aikaan Maasan palon jälkeen oli saanut tyyssijan. Kirjeen alla on nimimerkki GarciaS. Siinä sanotaan m. m.: »Kysyt riidan suh teen Litteraturbladia mastaan minulta yhtä ja toista. Kysyt onko pääkau pungin yleisö kadottanut järkensä mai — —. Hiljaa hymä herra. Pääkaupungin yleisö on Viisaampi kuin päältä moi nähdä. Pääkaupun- pun gin yleisö ei ole järkeä mailla, mutta se ei ole itse asiassa koskaan ajatellut mitään, s. t. s. pääkau pungin yleisö on lukenut, kuullut ja nauttinut herjaukset ja parjaukset, mutta mitä asiahan kuuluu, sitä se ei ole ottanut onkeensa. Jos pääkau pungin yleisö kerran alkais ajatella, niin se kyllä terärvällä järjellään leik- kais asian läpitseen. Mutta pääkau pungin yleisön mirka ei ole ajatella. Mutta totta puhuakseni, kyllä Hel singin yleisö mähän häpee H. S:m>un käytöstä tässä asiassa . Mitä Suomettareen tulee, niin teette siellä Porissa määrin, kun sille suututte. Suometar on sulasta typeryydestä joutunut tähän pulaan." Kansaa merten lehtemme ei marsi naisesti näy olleen toimitettu. Sillä esim. koko edellä kerrotussa riidassa edellytetään Litteratur bladeUn kirjo tukset ja muut seikat lukijoille ilman muuta tunnetuiksi. Kansan puolta lehU kuitenkin koetti pitää. Niinpä esim. se ankarasti taistelee n. k. lump pu- eli rohjorahoja mastaan, s. o. sitä, että liikemiehet rahojen sijasta esim. plankluja ostaessaan antoimat pieniä kuittejo, joiden piti 'äydä ra- hanarmosta, mutta joita lehtemme mäittää aiman laittomiksi. Samaan aikaan kuin »Porin kau pungin sanom t" alkoi Porissa myös kin ilmestyä ..Bjöcncborgs Tidning" niminen leh li. Nämä kaisi lehteä näkymät eläneen hyvässä keskinäi sessä sovussa, sillä ei »Sanomissa" ainakaan m. 1861 ole mitään riita kirjotusta toista lehteä mastac-n. Si- tämastoin »Sanomia Turusta" näh tämästi omat sisältäneet jotain syy töistä huonosta suomenkielen taidosta, koska maalisk. 9 p:n numerossa m. 1861 sanotaan: »Sanomia Turusta aina yhtä totisesti tönäissevät riidan haasteensa näitten lehtein toimitta jalle, ehkä jo kerron ilmoitimme, ettei semmoista meitikkaa liene mailmassa kaan*) . Sanomalehdemme puolesta tiedämme takaa, että sem> moiset epähuomion synnyttämät miv heet piankin katoamat — ehkä pikem min kuin Sanomien Turusta niin surkeasti hoetut »suomalaiset korvct" pahasta ruotsin luppanaisuudestaan pääseeirät". Kun Lindgren, niinkuin jo ennen on mainittu, alkukesästä w. 1862 muutti pois Porista, ryhtyi Palander taas uudestaan itse toimittamaan kus Lantamaansa lehteä. Mutta ei hän jaksanut sitä jatkaa muuta kuin sa man muoden loppuun saakka. Seuraaman heinäkuun alussa aikoi sitte ilmestyä Lännetär-niminen suo malainen lehti, jota toimitti rehtori K. Nordlund. Mutta se oli mieläkin lyhytikäisempi kuin »Porin kaupungin sanomia", sillä se kuoli jo seuraaman muoden alkupuolella, mikäli I. W. Ruuthin Porin kaupungin historia tietää. Mitään suomenkielistä lehteä ei sen jälkeen Porissa ilmestynyt, en nenkuin »Satakunta" perustet tiin lv. 1S7:Z. L. H. S. *) TarkotLaa kai sitä, ettei lehdellä ol lut mitään ivarstnaista toimittajaa, kun Palander itse siihen aikaan sitä toimitti. -- Lentokoneita kirjeenkanta jille ehdotetaan Amerikassa. Kun maantiet yleensä omat huonot ajaa polkupyörällä ja hevoskyydillä, olisi erittäinkin talmisaikana tarpeen, että kirjeenkantajat pääsisimät mapaam- min liikkumaan. Lentokoneella wa- rustettu kirjeenkantaja pudottaisi »postipussin" tirjeensaajan asunnon eteen ja jatkaisi matkaansa. kiihkosta sentähden, että Suomen maaSsa on tahdottu saada kansan oma kieli oikeuksiinsa. Mutta, jos todellista kielikiihkoa etsitään, löyde tään sitä — niin malitettamaa kuin se onkin — ainoastaan ruotsinmielisten keskuudesta. Aikojen kuluessa on ! esiintuotu yhä uusia ja uusia todis tuksia tästä ja nyt on taaskin uusi j todistus olemassa. Tarkoitan erästä äskettäin Turussa amattua testa menttia. Siinä ei ajatella koko sen Suomen kansan etua, jolta rahat on saatu, maan katsotaan asiaa pelkäs tään kielikiihkoislen silmälasien läpi. Turun kaupungin kaunistamiseen ja yleishyödyllisiä tarkoituksia war- ten lahjoitettiin 500,000 mkn pohja rahasto, jota on korkojen amulla kartutettavia. Malmomaan ja jaka maan maroja tulee Turun maltuuston malita neljä ruotsinmielistä miestä. Miksikä ruotsinmielistä, miksei neljä kunnollista Suomen kan salaista? Ja mikä hassuinta: Turun maltuuston tulee tuomiopäimään saakka punnita ihmisten mielipiteitä! Se se on kielikiihkoa se! Ja mielä: 2 milj. markkaa käyte tään lastenkodin Valmistamiseen, Suomen asta Eng lannissa. U. S. on keskimiikkona Lontoon kirjeenmaihtajalta saanut seuraaman sähkösanoman: »Eilen sisälsimät kailki täkäläiset lehdet Helsingistä lähetetyn Reuterin sähkösanoman Suomen asiasta. — Kaikkien puolueiden joh tajat oivat päättäneet pyy- tää Greyn Väliintuloa Suomen hymäk si." Sähkösanoman jälkimäisen lauseen muodosta puuttuu lähempiä tietoja, niin että tämän lyhyydessään epä- selivän tiedon suhteen täytyy jäädä odottamalle kannalle. S Pietarin sähkösanomatoimistolle sähköttää toimiston asiamis Helsin gistä t. k. 30 p:nä: Tänne on saapu nut Lontoosta seuraaman sisältöinen sähkösanoma: »Englantilaiset sanomalehdet omat julkaisseet Reuterin taimiston Helsin gin kirjeenmaihtajan lähettämän säh kösanoman Suomen kysymyksestä, jonkt! jälkeen kaikkien Englannin puo lueiden johtajat päättimät kääntyä Valtiosihteeri Greyn puoleen, pyytäen Väliintuloa Suomen hymäksi". Pietarin toimisto huomauttaa tä män sähkösanoman johdosta: Pietarin sähkösanomatoimiston yllämainitun sähkösanoman toisen osan suhteen tekemään tiedusteluun on Reuterin toimisto Vastannut, että Englannin parlamenttipiireissä ei ole minkään laista wahwistusta Heisinkin saa dulle tiedcll?. — ZValtionrantateitten enfi- «täisen liikennepiirin piiripääl likön E. D -gerholmin, jonka rau'a- tiehclliMs pidätti Virantoimituksesta, on rautatiehallitus m. k. 29 p:nä uu delleen asettanut hoitamaan Virkaansa. Eduskunsau anomus postilain erikoisaseman lakkauttamisesta. Senaatissa on esitetty kenraaliku- mernöörin kirje sekä Valtiosihteerin- Viraston kirjelmä, joissa pyydettiin senaaun lausuntoa Suomen eduskun nan 11 p. syysk. 19v^ tekemästä anomuksesta postitilain erikoisaseman lakkauttamisesta, minkä johdosta se naatti on päättänyt puoltaa sanot tua anomusta ja pyytää lupaa saada laatia ehdotus asetukieksi siitä, että Turun läänin rannikkopitäjäin ja Ahmena.-.maan postilain meriposti- kuljetusVelivollisuus lakkautettaisiin sekä että nämä tilat Velwotettaisiin, muiden samaa luo ttoa olemcin tilain tawalla, suorittamaan yleisiä Veroja ja rasituksia. — Kasarmien rakentaminen Suomeen. Menäläisten lehtien kertoman mukaan tulee duuman ja maltakunnanneumoston myöntämät määrärahat kasarmien rakentamina marten Suomeen etupäässä käytettä- miksi kasarmien rakentamisesi Riihi mäelle, Koumolaan, Keraivalle ja Tammisaareen. Rakennuskomitean puheenjohtajana on kenraali Akimoiv. — Maasan lääni» kntoer- nöiri, salaneumos Kasien de Pont on pyytänyt eroa Virastaan sairau den tähden. Samalla hän on pyy tänyt lainmukaista eläkettä. — Teinäjoen^Kristiinan^ iraSkiSte» ramtatie. Senaatti on oikeuttanut tie- ja roesirakennusten! ylihallituksen ryhtymään tarpeellisiin' toimenpiteisiin liikkuma'', kaluston ti laamista marten Seinäjoen—Kristii nankaupungin—Kaskisten rautatietä Varten. — Joensuun—Nnrmeksen rantatie» tSiden jatkaminen. Senaatissa esiteltiin w. k. 29 p:nä tie- ja Vesirakennusten ylihallituksen kirjelmä ja esitys että maroja asetet taisiin ylihallituksen käytettämäksi Jo ensuun—Nurmeksen rautatietöiden jat kamiseksi. Sanottua tarkoitusta mar ten on wuod :u 1910 nunosLäntöön otettu 2 miljonan mkan määräraha ja päätti senaatti asettaa tämän ra hamäärän etumaksuna ylihallituksen käytettäVäksi. jossa ruotsinkieli on olema ää kielenä (iankaikkisesti >! Tä hän laitokseen Varataan tila 5:lle porilaiselle lapsellekin. Turun ja Porin köyhälistön lapsille peruste taan kasmatuslaitos sitä Varten, ettei ruotsinkieli unohtuisi. Mä hullu määräys! Tämä tällainen, se on oikeata kie likiihkoa. Se on oikeata national- anatismia, nurkkakuntoisuuita. Jos suomenmieliset olisiwat noin kielikiih- koisia olleet, niin uskotteko että olot nyt olisimat sellaisia kuin ne owat? Tottakai kaikki luitte »Satakunnan" Viime numerosta sellaisen uutisen, että kirjaltajaliitto on irtisanonut ta, riffisopimuksen. Pieni uutinen kyllä, mutta paljon puhuma. Se woi yk- inkertaisesti tietää sitä, että kun jou lunpyhät omat menneet, loppuu Suo mesta sanomalehtirieska. Lakko, kat sokaas, moi puhjeta. Miisi Vuotta on siitä kun kirjaltajat Viimeksi saa jin tyydytetyiksi ja miime kuun Vii meinen päimä oli ensimäinen ylös- anomispäirvä. Irtisanominen myös apahtui. Saa nyt nähdä mitä tu Kirjaltajain tariffi. Sen jälkeen kun Kirjaltajaliitto mii- me keskimiikkona sanoi irti nykyään VsimassacleVan palkkauss?pimuksen, sanoi Graofillinen työnantajaliitto torstaina puolestaan irti saman so pimuksen. . S Silmäillessä kirjaltajain uutta palk- katcriffia, jonka he owat esittäneet noudatettamaksi tammik. 1 p:stä ny kyään Voimassa olewan tilalle, huo mataan seuraamat pääasiallisimmat eroamaisuudet: Pohjapalkka, joka en> nen on ollut 108 mk. kuussa, on ko rotettu 25"/g:lla ja työaika lyhennetty 8-tuntiseksi, joka tekee noin 10"/g, siis suoranainen korotus noin 35°/g. Kap- palelaskussa on 1,000 kirjaimen poh jahintaa nostettu 43 p:stä 53 pen niin. Palkkausjärjestelmä on mun- rettu miikkopatkaksi ä 32 mk., jonka lisäksi tulee paikalliskorstul; ennen on ollut kuukausipalkka. Uötyö on l-pe- tettama klo 10, ennen on sitä saanut jatkua kello 2:een. Työnantaja on oikeutettu käyttämään ainoastaan l!r- ialtajaliiton jäseniä palneluiiessaan. Konelatojain työaika on lyhennetty 7-tuntiseksi (ennen 8 t.) ja palkka edut 15'V» suuremmiksi kSsiiatojain palkkaa. Paitsi määräyksiä Vapaa- päimistä ja kahden Viikon kesälomasta täydellä palkalla on tariffissa mää räys, ettei työntekijä ole ivsllvollinen antamaan työnantajalle tai johta jille tietoja suorittamastaan työstä. Oppilasten lukumäärä on supistettu samoinkuin heidän työskentslyaikaansa on rajoitettu siihen määrin, että kaikki ylityö kello 7 jälkien on kielletty, sa moin pyhätyö. Tämän uuden tariffin mukcan tu lisi opinsuorittaneen kirjaltonn alin palkka Helsingissä olsmucn 172 mk. kuussa 8 tuntisesta työpäimästä nii- kon Viitenä päirvänä (lauantaisin työ aika 6 tuntia » sekä konelatojc n 213: 50 mk. seitsentmitlsesta työpä wä?:ä. Kaksilvuoroisessa työssä on uuwn eh dotuksen mukaan työaika lauantaisin 3'/, tuntia, nykyään 6 t. sckä paikka 15" o edellistä korkeampi. Latomakoneen hoitajille ja Vala jille, jotka eiwät ole ammattimiehiä, Vaaditaan sama palkka kuin. kone- latojille oltuaan enintään 4 kuukautta toimessaar; tähän c-sti on maksettu sopimuksen mukaan. Wc.lajat ja hoi tajat omat tamallisestl nuoria mekc- nikkoja tai kellosepän oppilaita. Aputyöläisille on laadittu oma ta- riffinsc', jollaista ei ennen ole ollut. Oppilaiden palkkoja on korotettu en- tises:ään jonkun kerran. j T^-r ff.:n on sitä paitlz liitetty ki- Vipainajain, hiojain ja piirtäjäin, ke- lnigrazfien ja kupzripainaj-un sekä stereotypeeraajain tar ff.'., Menk-.n ia- moissa suhleissa kor.-tettuin.^ nykyi sestä. — Kirja»fitojai»?i« tariffi- sopimus sanottu irti. jiesk mi k- tona jätti Suomen Kirjansitomo- omistazai.i liiton sihteeri Suomen Kirjansitsjain liitolle mainittujen liittojen malisen työsopimuksen irti sanomisen. Samalla jätettiin r.rjan- ntojain liitolle uusi tarifn?hd?tiis, jossvi päänsiaSsa ehdotetaan ».ini.nn- palkan alentumista. ? v, k!«. KöyhiiiichoitohMtul- sen selityskirjelmä. Niinkuin muistetaan teki pankinjoh taja H. A. Lueander kaupungin '.val tuuston kokouksessa huhtik. 21 v:nä lukuisia huomautuksia Vaimai ^hoito- hallitmsen toiminnastaan w.lta tl>08 antamaa Vuosikertomusta w..s;aan, leman pitää. ToiVottamasti asiat hymin päin järjestyivät. Jo olemme joutuneet aikakau teen! Ei tiedä, minä päimänä saa lukea sanomalehdistä, että siellä tai siellä on nähty »nukkuma" lainia Viiltämän wesiä ja siwuuttawan satamia, koska jo junatkin woiwat nukkua. Jotain tamatonta täytyy tuohonkin juttuun sekoittua, se on missi, sillä ei sitä noin maan ivoi koko junan Väestö yht'aikaa horrok siin joutua, ja mielä konduktöörikin tulla niin ymmärtämättömäksi, ettei osaa ilmajarruun tarttua silloin kuin tarme on. Ja Veturin kuljettaja, joka on neumokkuudestaan saanut kahdesti palkinnonkin, hän kuorsaa ensimmäisenä! Ja kaikki niin sikeässä unessa, että miehissä herätetään ja sittenkin on täysi työ. Haastattelin samana päimänä kun tuo uutinen täällä tuli tietoon, eräs tä henkilöä, joka oli sieltäpäin ja siis paremmin kuin minä tuntee sikäläiset olot. Amosuu kun olen, tulin heti sanoneeksi, että omat ehkä Vuoro kausikaupalla lyöneet korttia ja siitä kohdistaen muistutuksensa etupäässä maiivaishoidon menoien kohoamiseen mainittuna aikana. Maltuusto päät ti muistutusten johdosta Vaatia Vai- Vaishoitohallituksen selitystä. Tämä selitys on nyt saapunut mal- tuuZtclle ja sanotaan siinä, että me nojen kohoamisen on Vaikuttanut kaksi pääsyytä. 1) Muuttunut katsantokan- ^ ivaimaisapujen saamiseen nähden. Ennen katsottiin, että rvaimaisapu oli armopala ja semmoisena sitä haettiin iva^a Viimeisessä hädässä. Nyt aja tellaan: yhteiskunta on Velvollinen auttamaan köyhiä jariittämästi. Ihmiset eirvät enää kuoli ponnistella, maan ensimäisen maikeudm kohdatessa käännytään maiivaishoidon puoleen. Tämän Vuoksi on Vakinaisten amun- saajain luku lisääntynyt niin että kun se iv. 1906 oli 259, oli mal mai sia amunsaajiam. 1908 317. W, 1966 maihtelilvat kmckauftamustukset henki löä kohti 2 mkasta 20 mkaan, mutta -.v, 1908 4 mkasia 25 mkaan, joten ka summa on noussut Wntuwasti. W. 1906 o !iwot mäkinaiset kuukausi, amustukset 9 890 mk. ja toisten hoi dossa olemain apuraha 10,216 mk. kun taaS m. 1908 wcs:aatvar lumut oluvat 12.742 ja 13,566 mkaa. Lääk- keet ja s -.irasVusdsMaksut owo; mySS tuntumosti kohonneet. W. 1906 ne tekimät 4,389: 60 p:iä, mutta 1908 jo 9,439: 17 p:iä. Toinen syy on elatuZtaroeiden ko- h^ninen. L-hasta esim., joka w. 1906 V-nmaistalon urakassa m.aiioi 45 x:iä kilo, maksettiin m. 1908 58 p:i 'i kilolta. Pelkästään tämä kehotti 1908 muoden menoja 737 mkalla. Ruisjauhoihin meni 2,225 mk80p:iä enemmän kuin w:na 1906. Keittoja kakkojauhot weiwät 197 mk. enem.nän j. n. e. Mielä on huomioon oletta ma, että w. 1908 oli hoidokkaita 37 henlcä enemmän kuin w. 1906. Ta maroin hinnannousu ja palimlusivöen lisäns kohotttmat menoja m. 1908 8,266: 51 p:illä. W. 1903 cli köy häintalon menoerä 36,864: 34 p:iä. Tähän ei ole luettu peltojen, niittyjen ja laidunmaan Vuokria, mitkä raha toimikamari on laskelmiinsa ottanut, minkä muoksi rahatoimikamarin sum ma onkin suurempi. Mielä lisäksi tulee huomata, sano taan kirjelmässä, että rahatoimikama ri on ir>aimai?!r.eno!hin titittär.yt an- ni?keluyht'ön »oittomaroista köyhien kattjaf^ululaöten rraat^.tamiseen saa dut 3,800 mk. ja samoin hätä-apura- Vetoon myönnetyt 1000 m?. Seu- r.'a:va laskelma näyttää erotuksen ja tasoituksen: R ihatcimck^viarin kirjojen mukaan olimat maiivais hoidon nenc,t w. 1908 87,857: 49 Saznoien kirjojen mukaan m. 1907 58 220: 26 Erotus Smk 29,637: 23 Ruoka y. »>. tamarain hin tein ero 8,266: 51 Mäkinaisten apujen ero. 6,200: — Sairaiduo-ien-aksujen ja lääkkeitten ero . . . 5.049: 57 Köyhien kausakoululasten mu.itetulseeu .... 3,800: ^ Hätöapurahat, veltojeu, .niittyjen j- laitumen muobat. köyhäintalon korjaukset v n? . . . 0.Z2I: 15 Tasoitus Smk 29,637: 23 L-iruksi sanotaan kirjeessä, eltä kun w. menoista mähennetään sel laiset menot, jotka eirvät kuulu pakol liseen -vaivaishoitoon ja rmtkä yh teensä lektivät 6,023: 41 x:!ä, niin j'.ä 1903 tcdellisiks: mcno:ksi »1,834 mk. 03 v:i^. — Lattomeren takamaalle anotaan, saada pernstaa han- tausmaa. Nakkilan ja U!V':!au pi täjiin sckä Porin maas?! rakunt.an kurlumon Lattomcren iakam-^an asuk kaat on?at tuomiokapituliin antaneet anomu.sen, että mainitun takamaan kirkollinen sisälähetysseura saisi!uwan tahj-^si saamaansa maapalstaan ra kentaa LUtomeriläisille h ulausmaan, sanialla ilmoittaen että yllämainittu jen seurakuntain papit omat hyivän- tahtoisesti ottaneet ivaiVaksesn käydä säänölliiesU kerran kuukaudessa pitä mänsä jumalanvalivelusta Lattomercn syystä Väsähtäneet, .'ilä ota asiaa niin keivysltä kannalta, sanoi hän heti. Laske kaikki seikat ja huomoit'. se, että esim. paperossiin Voidaan sekoittaa opiumimaista nukutusainet ta, joka on hymin tehokasta. Mielä mukamemmin sitä saadaan juomawe- teen, sanoi hän edelleen, ja minä äkkäsin, mistä on kysymys. Jonkun päiwän kuluttua tiesi sitten eräs ruot sinmaalainen sanomalehti kertoa asian samaan suuntaan. Jännitetyin mielin odotan nyt tutkintojen tulosta samalla kun iloit sen siitä, ettei onneksi mitään onnet tomuuksia saatu aikaan. Skandaali, ja sellainen, jota hymin Voidaan käyttää meitä mastaan, juttu kyllä on, siitä ei mihinkään pääse, mutta kuka sen on aiheuttanut, siinä on kysymys. Miesten Viattomuuden puolesta puhuu se, että he suoran suomalaisen tamoin omistamat mitä omat tehneet, omistamat tekonsa, mi käli sanomalehdistä käy selmille, kuin Viattomat lapset. Sellaiselle esiinty- miselle annetaan maassamme ainakin toistaiseksi arwoa ja m e rkitystä. -MM ss klMNIMl, Asuntotoimista?urrH. Eerikinkatu S. Puh. 484. Omistajat: Howioikeudennolari<> Wäinö Kiwi ja Hoivioikeuden- kauslisti Santeri oaarnijoki. rukoushuoneessa. — Puheenaolema, hautausmaaksi aijottu alue on 25 aa» rin suuruinen ja Porin piirin piiri lääkärin Hj. Nordlingin lausunnon mukaan hautausmaaksi sopiwa. Sen omat yllämainitulle yhdistykselle lah joittaneet tilallinen Juho Mattila ja hänen Vaimonsa Vilhelmiina. Tuo miokapituli on päättänyt hankkia edel lämainittujen seurakuntain ja niiden papistojen lausunnot kysymyksessäole- masta asiasta. — Apuraha»anomus. Porin yksityisen teollisuuskoulun johtokunta on anonut 1,656 mkan määrärahaa koulun yhteyteen lukumuonna 1910 ^-11 järjestettäwää iltakurssia mar ten. Jättäen asian senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan horkitta- maksi, on teollisuushallitus puoltanut asiaa ehdolla, että Vähintäin 10 op pilasta ottaa osaa kurssiin. — Lääninrahastoon on Porin tullikamari miime kuulla lähettänyt 100,000 mkaa. — Myönnetty pateutti. Teollisuushallitus on m. m. myöntä nyt päteviin herroille K. A. Rahikai selle ja A. Sampolahdelle Porista, heidän keksimälleen hälytys- ja wor- muusmoitelukupille. — Kansakouluopettajien tzli- ovistolliset jatkokurssit. Mikäli »Opettojain Lehti" tietää kertoa, on jatkokurssien johtokunnalle saa punut hakemuksia ensi lukuivuotta marten kaikkiaan 312. Kurssit on päätetty alkamiksi syyskuun keskivai heilla, riippuen siitä jos Pietarissa VzhVistetcan kokonaisuudessaan edus» kunnan karkotukseen myöntämä 60,000 mk. sumina, ju jos määräraha joutuu ajoissa johtokunnan käytettämäksi jaetaan m. m. seuraamille opettajille apurahoja: Eklund. Mandi, Porista; Linnamaa, O. Porin maaseurak; Mirtamo, Juho, Porin maaseurak., Rautala, Heikki, Huittisista; Nurmi, Frans, Eurajoelta ja Kotikoski, Anna, Tyrväältä. — Werot«Sw alitukset. Hä meen läänin kumernööri on kumonnut sen ulosmittauksen, jonka johdosta talonomistaja E. I. Salonen oli teh nyt kuVernöörinivirastolle Valituksen hänelle Vuodelta 1908 Tampereen kaupungille maksettawaksi määrätyn 155 mkan 50 p :in suuruisen Vero summan maksamiseksi. Samalla on Tampereen rohatoimikonttori welwoi- tettu kormacmaan Valittajan kulut 32 markalla. ^ Naantalin kylpylaitokses sa on w. k. 6—20 p:nä kirjoitettu ky!pywieraiksi m. m. seuraamat hen kilöi rouwa Nordqvist ja neiti E. Zochrisson Porista, talollinen Tuo misto Tyrmäältä, maanmilj. Knuu tila Karkusta, neiti Reina Hämeen kyröstä, rwa Rautamuori Hinner- joelra, maanwilj. N. Ollila Eurasta, kaupp. Murtor.e-i Raumalta, maan- wi!j. Ruohola Eurasta sekä laimuri Stenroos ja rourvansa Lumialta. — Porin ja se» ympäristö» hew»skaswat«syhdtStyrse» he lvosuähttely oli eilen JohanneSleh doisa. Heinosia oli tuotu näytte lyyn kelpolailla, joka osoittaa että into hemosten jalostamiseen paikka kunnallamme on yhä kasmamassa. Kantakirjaan hymäksyttiin seuraamat tammat: Wanhansahan, Pori, Freija l palkinto ja kunnia kirjo; hzitajalle 5 mk, K. Aikalan, Nakk-la, Liisu, II p. 15 mk., A. Mallin, Noormarkku, Riento, II p. 15 mk., Porin Puunnllatehtaan Alku, II p. kk,, hoit. 5 mk., S. Sippolan, Ulmilasta, Into, III p. 10 mk , W. Rantasen, Nakkila, Tuima, III p. 10 mk., I. Rauivalan. 'Nakkila, Lykky, III p. 10 mk., W. Boeliuksen, Kokemäensaari, Urpo, III p. 10 mk, Manhansahan, Pori, Orpo. K. I. Jnbergin, Ahiainen, Kirppu, K. Pohjalan, Lumia, Lysti, K. Törn- roos, Pcrin-maas., Rautio ja I. A. Jac.kl.lan, Porin-maas. Putte. Jos kaikki muut nukkumat, niin me sanomalehtiniikerit, me emme nuku. Meillä ei ole aikaa nukkua kumminkaan kesällä. Onhan silloin kaikki lamassa: yhdistykset nukkumat, rikoksentekijät huilaamat ja poliisi ei saa mitään uutta aikaan, — kaS silloin sitä on sanomalehtimiehen hauska hikoilla. Hänen tulee maikka tyhjästä laittaa asioita, muuten sa notaan lehteä kuimaksi. Ja jos edes ne, jotka saamat tapahtumista tie don, kiirehtisimät niistä ilmoitta maan, olisi se jotakin, mutta sitä ei tehdä; odotetaan waan ja sanotaan: »kylläkai se huomenna Satakunnassa on". Mipäänsä »Satakunta" onkin tietänyt kaikki paikkakunnan ja muut kin asiat tarkalleen yleisölle ja toisille lehdille kertoa, niin että: yleinen ku marrus ja kiitos kaikille, jotka omat tawalla tai toisella fiihen Vaikutta neet, kuten sanotaan. Samalla kun sain toimekseni kaik kia kiittää, käskettiin minun myös yhtä iloisesti pyytää kaikkia, niitäkin, joita tulisi laiskoiksi nimittää, Vim matusti Virkistymään. On siis tar peen paikkakunnan toisten lehtien lähdenkin, että jokainen kaupunki- tai Ennen kantakirjaan ote- tuista marsatammoista palkittiin: T. Sippolan, Ulwi- la, Soma II p. 15 mk., saaren kartano, Ulmita, Freija II p. 15 mk. '.a kk., W. Pohjalan, Nakkila, Sa lama lll p. il) mk., T. Pohjalan, Nakkila. Into III p. ig mk, W. Puosin, 'Nakkila, Kiltti III v. 10 mk., K. Putilan, Ultvila, Pikku III p. 10 mk., K. Pohjalan, Lumia, Salama II, III p. 10 mk., A. Sjögren, Porin maas. Lepo lll p. ig mk. ja S. Marttilan, Lumia, Rauti, lii p. i<> mk. Wanh oista oriista pai- kittiin: W. Heinilän, Lumia, Misa II p. kk., K. F. Harmaalinnan, Ul- wila, Eli, III p. kk., A. Kuurm, Noormarkku, Milli, lll p. kk., Ali. kouhin, Kauivatsa, Laukki. IV p. kk. ja ^v. Elomaan, Pori, Puju IV p. ». 3 Vuotisista oriista: S. Sippolan, Ulivila, Milo II p. 1<> mk., T. Pohjalan. Nakkila, Wei, Il p. 10 kk. ja S. Marttilan, Lumia, Lurjus VI p. kunniak. 2 muotisista oriista: I. A. Jaakolan, Porin maas. Osmo, III p. 7 mk., A. Sjögrenin, Porin maas., Lurjus, III p. 7 mk. ja O. Kiivinie- men, Lumia, Poju kk. 2rvuotisista tammoista: Yli-Rantalan, Mrvilo, Tuure, II p. 10 mk., W. Knihtin, 'Nakkila, Pekka, 11 p. 10 mk., P. Laurilan, Porin maas., Jökö III p. 7 mk.. F. Hue- wari, 'Nakkila, Mirkku lll p. 7 mk., G. Lönqwistin,Pori,Warma III p, 7 mk., Manhansahan, Pori, P.kku IIl P. 7 mk., P. Mattilan, Ulivila, Tuima, IV p. kk., M. Puosin, Nak kila, Milli IV p. kk. 1-wuotisista o riista: Man- hansahan, Pori, Brage, II p. 8 ml., N. Jaakkolan, Lumia, III p. 6 mk., L. Kuuminaisen, Porin maas. Il lp. 6 mk., M. Rosenlervin, Pori, Jorma III p. 6 mk., Ali-Rantalan, Ulniila, Millinpoika IV p. 4 mk. ja I. Tuo- molan, UIwila, Jaska IV p. 4 mk. 1 muotisista tammoista: Saaren kartano, Ulivila, Tuima, II p. ^ mk., A. Mattilan, Porin maas.. Mappu, III p. 6 mk., I. Langenin, Porin maas., Markku IV p. 4 mk., T. Pohjalan, Nakkila, Sirkka IV p, 4 mk. ja M. Puosin, Nakkila, Pelle, IV 4 mk. Palkintotuomareina toimimat ogro^ nomit A. Saurio ja A. Grönholm, eläinlääkärit I. Engdahl ja I. M. Teini, maanmiljelijä M. Pohjala sekä konsulentti Toimo Pohjala, maanmiljelijä K. F. Harmaalinna, urkuri Wäinö Kukkola, opettaja I. A. Elomainio ja maanmiljelijä K. Kyöstilä. Ennen palkintojen jakoa puhu, maisteri Saurio erittäin terveellisiä kehoitussanoja hewosmiehille, somoin valkintojen jaon jälkeen konsulentti Toiroo Pohjala, pitemmässä, kansan tajuisessa ja selmäpiirteisessä puhees saan selitti miten hymiä hemosia saa daan kasvatetuksi. Kumpiakin esitel miä tarkkaamaisuudelle kuunneltiin. — Gataknnuan Nuorisoseu- rai« Liito» kefäjnhlasta, joka kuten ennen on ilmoitettu pidetään liiton muosikokouksen yhteydessä La pissa heinäkuun 31 ja elokuun 1 pnä, pyydämme mielä täten huomauttaa. 'Nuotteja moidaan tilata kanttori F. KiViniemeltä, osoite Lappi. Muistet tavia on myöskin, että juhlassa toi meenpannaan seurojen Väliset rvusiot- telukilpailut liiton kiertopalkinnosta, joka nykyään on Tyrmään nuoriso- seuran hallussa. Niinikään toimeen pannaan juhlassa seurojen Väliset näytelmäkilpailut. Ilmoittauduttava ennen heinäkuun 20 päiivää. Toiwottawaa olisi, että seurat näi tä molempia kilpailuja varten ajoissa valmistautuisivat. Juhlassa koetetaan myöskin saada esiintymään kansan viulunsoittajia. Toivottamaa olisi, että satakunta laiset Viuluniekat lukuisasti sinne saa-- puisiivat. maalainen, joka jostakin tapahtu masta jotakin kuulee, ilmoittaa siitä heti »Satakunnan" toimi tukseen. Toiwottawasti jokainen painaa pyynnön korniansa taakse ja muistaa sen sieltä ottaa. Minkälainen mahtaakaan niiden ihmisten olo olla, jotka eimät tänään minun kanssani ole Kokemäellä. Siellä me kaikki yhteisesti lauluja laulam- me, leikkejä lyömme, tormia toito tamme ja, ja, ja, ja, ja, jo, —! Ja te poissa-olewat, te ette saa edes katsella päältä. Surkutte len asemaanne! Mielä ehditte jos aamu- tai päi- mäjunalla saamutte. Rientäkää siis, sillä juhla ei ole mikään tavallinen laulujuhla, waan se on samalla juhla, jossa saman hengen ka- raisemat toisiansa tapaamat. Kuka maan kynnelle kykenee, mu kaan siis — kauempaakin! Jussi,