I-suvsniöinÄ tsmmikuun 15 p.nä :o ö !S>g ja nääntyneenä wmmaa tulemaisuutta kohti sitä ohdakkeista polkua, jonka mieris sille Viitottaa, lempeänä loh dutuksena tietoisuus, että olemme teh neet rvelmollisuutemme. JoS taas onnistumme tuon ulkoa uhkaaman Vaaran edes osaksikaan wäistämään, niin sitten kyllä päästäisiin käsiksi sisäiseen uudistustyöhön ja siinä suo malainen puolue Vastedes kmen aina kulkee ensimälsenä rimissä. Tiettteko asta. (Keskustelu Suomalaisen puolueen kokouksessa.) II. Leipurimestari Heinänen ehdotti, että suomalainen puolue ottaisi tiew teko-asian yhteydessä myös ryhtyäb seen tolmenplleisnn siihen suuntaan, että kaupunkilaissa poistettaisiin se epäkohta, joka nyt on mallattu kun talonomistajat saamat omalla kus tannuksellaan pitää kunnossa katu osan. Tämä lisärasitus, joka heitä täten kohtaa huolimalta siitä, etlä h että sitäpaitsi Verotetaan talon tuo tannoSlo, moi nousta ihan tuhanteen täällä Helsingissä suuremmista kul< mataloiSta. Tälen saataisiin häiviä mään se ivMusluS, joka nyt, alus- tukiesta päättäen, on olemassa, että kaupunkilaiset Vastustamat tienteko, olojen parantamista maaseudulla sen perustuksella, että kaupunkikunnai tulisimat ottamaan osaa maanteitten kustannuksiin, mutta ei päinmastoin. Pitkänen ilmoitti pohjoiS-Pohjan maalta, että kysymyS siellä on tullut tärkeäksi sen tähdm jo, että maalais liittolaisten äänenkannattajassa on Väitetty, että ..suomettarelaiset" owal peräytyneet ohjelmastaan maantieto korasituksen suhteen. Kun nyt kui tenkaan näin ei ole asianlaita, olisi sanomalehtien annettolva yleisölle tieto oikeasta asiain kulusta, ettei määriä käsityksiä pääsisi näin lemiä mään. Tientekomerotuksen perustus olisi, puhujan mielestä, aseteltama yhtä alhaiseesi, kuin kunnallisen vieroituk sen nykyään maaseudulla on. Sillä jos sosialistien mielipide tulisi laiksi, olisi siltä seurauksena, että pikkut-lal- lrset jätsiivät kokonaan rasilukselr» sekä sitäpaitsi rnqSs käsityöläiset, pie net kauppiaat ja hyivin suuri määrä nykyään maksamiSlatin, ja rasitus siirtyisi kaupunkilaisille ja suuremmille pääomanomislajllle maaseudulla. Tä ten ei ivääryyS tulisi ollenkaan kor jatuksi, maan siirtyisi maan toisten niskaille. Oizjelmassa pysymisen suhteen oli edellisten kanssa yhtä mieltä. Eättelijäsihteeri Listo: Pyydän hra Keinäsen lausunnon johdosta mainita, että kyllä kaupunkien katu rasitus on ollul waltiopäiwillä luki ja talouSmaliokunnan huomion esi neenä ja sen mietinnöissä löytyy ehdotus, että hillitus antaisi tutkii, minkälainen kauvunien katurasitus on ja mitä se maksaa muodeSsa, sekä antaisi eduskunnalle esityksen, jok" sisältäisi sen, että ne kaupunkien kadut, jotka Vastaamat yle-siä maan teitä maalla, tulistivat nekin ylläpi dettämiksi kruunun kuStannu^ selli- samalla tapaa kuin maantiet. Mutta yhdessä maaniiekysymyksen kanssa tuota katurasituskysymystä ei moid^ ratkaista, sillZ se on »vielä ih^n luk kimaton. Täytyy ensin saada selmille, kuinka suuri o a kaupunkien maltoko duista Voitaisiin ottaa kruunun kus- tannettamiksi. Sillä on huomattua että kaupunkien kad^t palmelem,? myös muita tarkoituksia kuin kulku liikettä. Onhan katujen olla monet johtormet ja erilaiset laitokset, jotka pzlivelemat puhtautta ja termevden hoitoa, Valaistusta ja puhelinj"htoj y. m. Tietysti ei moi tulla kysy mykseenkään, että näitä laitoksia ru peisi kruunu kustantamaan, koska ne eimät kuulu itse kulkulaitoksiin. Asia on siis kyllä otettu huomioon, mutta kun se on mutkallinen, ei sitä wo do ennen edelläkäypää tutkimusta rat> kaista. Pyydän äskeistä alustustani wö> hän täydentää. Minulta unohtui mainitsematta se kanta, millekä HM tus on aiettunut tieasiassa sen kulun aikana. Kun Valiokunnan mietinö 1907 muoden lvaltioväimillä tuli eduskunnan käsite!tämäksi, osoitti sil loinen Mechelinin hallitus o 'ewansn huolissaan siitä, missä määrin kruunu maisi ottoa lientekorositukseSta mos- tatakleen, ellei eduskunta olisi pitäny h «alta siitä, että kalkituksella olisi käytettämänään tarpeelliset wara' sitä marten. Tämän johdosta senaa Vorin kirje. 2. Mietetlqien juhlien jobdosto — Maalipakinaa. —Suomi ylös mutta ruotsi ei alas. — Sopi sipa koettaa. Miikon Vaihtuessa Vietettiin täällä Suomalaisen puolueen yhteiset juhlat Ne alkoimat arpajaisilla, joiden tulet käytetään yhteisten menojen suoritta miieen. Verrattuna puolueen kaksiin edelli siin arpajaisiin, ei näiden nyt pidet tyjen tuottama aineellinen tulos ole yhtä hylvä. Mutta siiben omat mc net, niin sanoakseni, ulkonaiset seikat Vaikuttaneet. Ensinnäkin, kaikki näitä aroajaisia koskemat puuhat myöhäs, tyimät suuresti, kun Nuijan kokous huoneuston malmistuminen topahtui niin myöhään. Siten maitiin arpa jaistoiminta alottaa maSta marras- kuun lopulla. Tästä taas oli seura- uksena, että maaseudulla ei kunnolli sesti ennätetty päästä mukaan. Nykyään mallitsee myös sangen huono raha-aika, jonka laadusta yleensä arpajaisten menestys suuresti riippuu. Kun tähän tulee lisäksi, että näinä aikoina on ollut olemassa oi kea arpajaistuliva sekä maaseuduilla tin puolesta tuotiin eduskunnassa esiin se ehdotus, etlä ttentekorasituS olisi, kruunulle ma osaksi ylei osaksi erittäin malla tiemerollä. tirretlynä, suoritella lStä malliorvarolsta, itä marten kannelta- Hallituksen tie-esi- lyksestä muoden 1909 waltiopälwllle näemme, että siinä ei ole yllämainit tua 10 pros. apurahaa ehdotettu suo- ruettamaksi yleisiSlä malNomaroista, maan olisi se annettama niistä Ma roista, jotka eduskunta tulisi käytettä- minään olemista Maroista osoitta maan, siis eduskunnan myöntämistä suosluntamaroista. Tällainen muu tos h illituksen esitykseen on syntynyi Pielarissa, ZLenäjän mmisterineu -voSton loimesta. Se osoillaa main sitä, että meidän hallituksessamme nykyisin mallalla olema suunla on uiman haluton ottamaan lientekorasi tusta kruunun Vastattavaksi mis sään muodossa. Tämä seikka yhä lisää tieasian Vaikeutta. Maanmiljelijä Knuutila: Suurta pettymystä on luonnollisesti kaiken maala omistaman ja miljelemän wä estön keskuudessa aiheuttanut se seit, ta, että teiden ja siltojen kunnossop» corasitusta ei ole Vielä tähän saakka poistettu heidän niskoiltansa, maikko kansaneduskunta jo mm monasti or sitä yrillänyt. Kaksinkerroin tul« rämä pettymys tuntumaan raskaanv nyt, kun se pikaisessa tulemaisuudeSso tulee huomaamaan, ettei kyytilaitos rasituksenkaan poistaminen — e kumminkaan ailvan läheisessä tulemai suudessa — näytä onnistuman juuv niistä syistä, joihin alustaja alustuk sessaan lähemmin mastasi. Juur senlähden olisi kokouksen syytä koettm saada tätä asiata onnelliseen raikui suun, ja siltä moralta, ettei olisi mad dollisuutta ajaa kysymystä perille kaikessa siinä laajuudessa, mikä suo ma laisen puolueen aikaisemman puo lueohje Iinan mukaan pitäisi olla luon nollista, pitäisi minusta tyytyä edes mäiaikaiseen järjestelyyn. Siiher nähden ehdotan seuraamantapaisen ponnen: puoluekokous katsoo, että lie- asian järjestäminen siihen suuntaan, ecrä Valtamaantiet tulemat kruunur rakennettalviksi ja kunnoSsapidettä- miksi sekä että kaikkien maksukykyis ren niin maalla kuin kaupungeissa, niin myös kruunun, tulee kchtuuden mukaan käydä maltamaantemen ai heuttamiin menoihin osalliseksi, or olema lopullinen tarkotusperä. Jo se kuitenkaan ei olisi lähimmäs tulemaisuudessasaamutettamissa,pitää kokous suotamana, etlä suomalais puolueen edustajat waltiopäiwillö koettamat tie-asiassa saada loimeen ozSlioikQisen ratkaisun siihen suuntaan, että tiemaksuwelwollisten piiri tulee laajennetuksi ja tisrasitus kohluull' sesli tasoitetuksi sekä eri paikkakun tiin että kunkin melmollilen maksuko kyyn nähden, jota marten Valtion mlee kävdä tiemenoihin ojolljleksi. Eilttelizäsihteeri Listo: kyllä olis' hymä, joS maantietekorasituksen saisi rasoileluksi, sillä se painaa dymiv raskaasti juuri niitä seutuja, jnssi aiuluS on Harma ji marallisuusoloi kehittymättömät. Minulla täällä e ole numeroita käsillä, mutta jos ei muistini peiä, on Turun ja Porir läänissä kihlakuntia, joissa tienteko rasims ei tee muuta kuin alle 4<> mkaa manttaalia kohden. Sen sijaa? lähellä suuria kaupunkeja, joihin liike maanteitä myöten on hymin mi>kas. se on suuremvi. Niin esim. osaSs Helsingin kihlakuntaa se tekee löhellk ^00 mrkkaa manttaalilta. Sellaisissa syrjäseuduissakin kuin Sortamaton ihlakunnossa ie on noin 300 mkkao manttaalilta. Mutta niitä on etä' 'emoiä paikkakuntia, esim. Kemin kik lakunnassa, joissa se nousee noin 400 mrkkaan manttaalilta. Lähes sem moisiin mcäciin se myös nousee ete- ämpänä muutamin paikoin, kute? Ruomeden kihlakunnassa ja snmom Keski-Suomen Maasan ja Kuopion lääneihin kuulumissa kihlakunnissa Tientekorasitus painaa ra«kaimm'v nimenomaan nitten paikkakuntien -väestöä, joka on »vähimmin kykene mä sitä kantamaan. Sen takia tie asia ei o?e mikään paikallinen asia, nvnkuin Mechelinin hallitus sitä koew todistella, maan se on kysymys, joko rän>yy asettaa koko Suomen kansan sydämmelle. Jos asetutaan sille kan- ncille, että kulkuneumot valmelema °oko kansan ttrmetta, niin kyllä nv- kyisessä tierasilukseSsamme on ole massa mä^ryyttä, joka on koe'ettawn saodz paistetuksi. Tämä asia olisi si>s koetettoma saada ratkaistulsi Matta meidän ei auttane muu^ kuin tunnustaminen, että suomalainen ouolue on liian heikko ajamaan sitä suunnitelmiensa mukaiseen päätökseen Lomiksi päätti kokous, että keskus telu saa olla »vastauksena kysymyk s>>en. Täsiä selostetusta alustuksesta jo ien johdosta syntyne ?slg keskustelusi 'elmiää täysin mitenkä mähän perät tömiä ne syytökset omat, joita mar että kaupungeissa, ei ole kumma w. ilki ei tulos kerta toisensa perästä muo dosw oloihin nähden suorastaan lois- tamatsi, kuten puolueemme kaksissa edellisissä arpajaisissa. Kaikessa tapauksessa moi nytkin saamutettua aineellista tulosta pitää tyydyttämällä. Mutta tyytylvZisyys on täydellinen, kun ottaa huomioon maSta olleiden juhlallisuuksiemme simeellisen armon ja merkityksen. W5keä oli kaikissa tilaisuuksissa kokoushuone täpösen täynnä. Erittäin juhlallisen ja luot tamusta herättämän »vaikutuksen teki sunnun-ai-illallinen juhlakokous. Ko koushuoneen ahdinkoon asti täyttämä yleisö seurasi erinomaisella hartaudella senaattori Paasikimen »valaisemia, nykyistä maikeata »valtiollisia asemaa koskemia esitelmiä. Näkyi, että Suo malaisen puolueen jäsenet käsittämät aseman ja olojen makamuuden ja tah tomat saada asioista selmyyden. LäheStymiin maateihinkin nähden he marinaan käsittämät melmollisuu- tensa ja omat malmiit sen myöskin täyttämään. LopoumaikutuS mietetyistä juhlista on, lyhyesti sanottuna, se, että sitten ensi Vaalitaistelun aikojen ei puolu eemme yleisissä kokouksissa täällä ole mallinnut niin wakawaa ja harras- mielistä henkeä kuin tällä kertaa. sinkin maalaisliittolaiset omat puolu eestamme lemittäneet. Stmti» MMM» Mi- IPoikkeus se«aati« ohjesään- n»Stä sallitt». Kuten muistetaan, teki senaatin talousosasto miime muoden lopulla korkeimpaan paikkaan alistuksen, il> maittaen senaatin ohjesäännön mää< räyksen, jonka mukaan oikeusosaston oäällpön tulee olla lainoppinut ja tuomaritoimissa kokenut, tuottaneen maikeuksia, kun on Väliaikaisesti ollut määrättälvä joku talousosaston jäsen ^oitamaan oikeustoimituskunnan pääl- l.kkyyttä, jonka Vuoksi senaatti anoi, että Keisarillinen Majesteetti tahtoisi selittää, että jos talousosaston jäse> nissä ei ole henkilöä, joka täyttää mainitut ehdot, senaatti on oikeutettu määräämään oikeusosaston päälliköksi senaattorin, joka ei maStaa mainittua ohjesäännön Vaatimusta. Tätä senaatin alistusta korkeim massa paikassa esiteltäessä on Hänen Majesteettinsa sumainnut siihen Väli- aikaisena toimenpiteenä suostua, edel lyttäen että on pidettämä main poik- keusilmiönä. että senaatin oikeustoi mituskunnan päälliköntointa hoitaa henkilö, joka ei täytä säädettyjä päte- myysivaatimuksia. Talousosaston kokoon- pano. Julkisuudessa on ollut kerrottuna huhu, jonka mukaan Harjkomin lää nissä olemassa Sumin kadettikoulussa o -lmelema emersti Alexander von K oth e n tulisi nimitettäiväksi senaat- loriksi ja senaatin talousosaston jäse- -ielsi. Tämä tieto on oikea. Hra v, Ko- thenin nimitys tulee tapahtumaan lä himmässä tulemaisuudessa, todennä köisesti ensi esittelyssä. E^erSti v. Kothen on syntynyt Venäjällä w. 1867 ja on suomalai sen von Kothen-sumun päämies. Mitä tulee huhuun Turun läänin ent. lääninsihteeri Hosiainomin nimit tämisestä senaatin talousosaston jäse neksi, lienee sekin kysymyksessä mailka mitään Virallista esitystä asiasta ei ainakaan ivielä ole asianomaiseen valkkaan saapunut. — U> S. Myöhemmin ilmoitetaan, että Suo men asiain esittelyssä korkeimmassa oaikaSsa on senaattoriksi ja senaatin talousosaston jäseneksi nimitetty ylem- oänä mainittu Sumin kanettikouluSsa valmelema emersti A. v Kothen. ClMtt öjilliu ksltlelyH korkeimmassa palkcssa on kenraaliku- verr öörin kanslian tir h'öör>ksi ni mitetty kanslian maratinh'ööri P la- con Jivanon? sekä maratirchtöö- c,ksi kanslian osastonpäällsktö Michael Gavskau. Osastopäällilötksi on nimi telty saman kanslian »vanhemmat sih teerit, maltioneumokset D nitri Skmort- >om, Oskar Janushkonskij ja kollegi- neumos Jwan Helmeoch S. b rg 4 uokan Virkamieheksi erityisiä toimta marten on nimitetty kenraalikumer- nöörin luona p lwe!ewa 5 luokan mirkamies erinäisiä toimia Varten, :odell. maltioneum^s V ktor Seme- nom. Waltiopäiwäin anomus uuden edus- kuntatalon rakentamisesta ja 500000 mkan myöntämisestä tarkoitusta Var ten w. 1909 on hyljätty. Arm esitys uuden menosäännön mahlvistamisesta ministeruvaltiosih- teerin Virastolle on mahmistettu. Kanne ent. komisorius Pekosta mastaan on käsketty antoa raueta. On ollut soma? nähdä, miten was- rapuolueden lehdet oivat juhliimme suhtautuneet. Aleensa omat ne olleet verin Vaiteliaita. Mutta omat ne sen rikkoneetkin ja sillain puhuneet ..hemoskaakista" y. m. s. En wai olla erikoisesti kummaste lematta sitä roskajuttujen nälkää, jota Satakunnan Sanomat aina silloin potemat kuin Suomalaisen puolueen taholla ollaan joissaan juhlahom- missa. Kun Kansalliskodin tupaon- tulijaiset Vietettiin, Virnisteli lehti juhlan lopussa syötämän juhla-illalli sen johdosta. Silloin tällöin on se ilkeämielisessä tarkotuksessa kirjoitta nut humitilaisuuksistamme. Nyt se hautoo kokoon jotain pientä hämäis- työjuttua arpajaisistomme, puhuu Voittona olleesta «kaakista" j. n. e. Mahtanee täkäläisiä nuorsuomalai sia komasti humittaa kaikellaiset pie net pohansisun purkaukset ja ilkeä- mielisyyden ilmaukset, koskapa heidän äänenkannattajansa tikusta asian teh den koettaa sellaisia kokoon kyhätä. »Mistä mikin tykkää!" Maolit omat jo taas hymin lähellä. Niiden tuottama tuloS woi muodos tua sang ?n suurimerkitykselliseksi. Sii tä riippuu kenties, muusta puhumatta, koko eduskuntalaitoksemme Vastainen Korkeimmassa paikassa on senaa tin käsketty laatia ehdotus 1910 w:n waltiopäiwille annettamaksi arm. esi tykseksi Varojen osottamisesta niiden ennakkomaksujen korrvaamiseksi, jotka rvaltiorahastoSta on myönnetty suos- tuntarahastolle Viimemainitun rahas ton miimemuotisen tulo- ja meno- arrvion järjestämiseksi 1903 w:n jäl kimäisten maltiopäiiväin päätöksen mukaisesti. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä on senaatin alistus esitysehdotuksen hyiväksymisestä mar- garinilaiksi hylätty. Samalla on se naatin käsketty Viipymättä laatia ja korkeimpaan paikkaan lähettää ehdo tus hallinnolliseksi asetukseksi asiasta kiireellisenä Väliaikaisena toimenpitee nä, minkä ohessa senaatin on käsketty laatia esitysehdotus elmkeinolain 14 tz:n täydentämisestä, mikäli se koskee margorinikauppaa. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä on senaatin esitys, että se oikeutettaisiin »vuosina 1910— 1913 käyttämään 1,226,000 mk. Sai- maan kanawan aliosan laajentamiseen ja oikaisemiseen, on tällä kertaa hy lätty, ja on samalla määrätty, että kysymys on otettama kaikinpuolisesti harkittamaksi 1910 Vuoden meno- armiota laadittaessa. Paitsi yllämainittuja, on korkeim massa paikassa ratkaistu seuraamat asiat: Senaatin esitys korkeintaan 117 900 mkan määrärahan myöntämisestä Turun suomalaisen tyttökoulun talon laajentamiseen on tällä ksrtaa hy- l itw. Senaatin esitys crinäisten helpo tusten myöntymisestä Koumolan yh teiskoulun kannatusyhdistyksen lainan takasinmaksamiseSsa on tällä kertaa hylätty. Senaatin esitys erinäisten helpo tusten myöntämisessä Oulun suoma laisen yhteiskoulun kimteimiS!ö'.zhtMe myönnetyn lainan takasinmaksami seSsa on tällä kertaa hylätty. Packilen-puolisojen lchjoittamcilla Lepaan eli Stjernsundin tilalla teh- tämiä uutis- ja lisärakennnstöitä, jär jestämis- y. m. kuslannulsia marten on »vuosina 1M9 ja 1910 käytettä- iväksi myönnetty 324 V00 mk. Lemmers js kemMlvermri. Kenraal.kumernööri on kaikille maan kumernööreille lähettänyt kiertttkir^een, jonka alkuosa on sama kuin senaatille lähetetty, mutta loppuu seuraamasi!: „Kehoitan Teitä, Herra Kuvernöö ri, tarkasti malmomaan, etlä kulki Teidän ja lääninhallituksen alaiiet mirkamiehet ehd?ttomasli täyttämät mirkalvelmollisuutensa leimameron kan tamiseen nähden sekä määrään Tei dän melmollisuudeksenne k ukilla mah dollisilla keinoilla Vaikuttamaan alai siinne »virkamiehiin sekä asim aihe uttamista toimenpiteistä minulle il moittamaan. Samalla pyydän Teitä kolmen päi- wän kuluessa toimittamaan minulle luettelon kaikista nii>?tä Teidän alai- sistanre wirkcmiehl?tä, jniden tu ee mirkansa laadun muk^n k^nta? ln- mameroa kirjelmiä ja asiakirjaa w^s- taonottaeSsczan j i ullZSntitZsoan mev kitsemällä niihin ne henkilöt, j tka tä tä nykyä omct kieltäytyi-est toteutta masta leimameroa koskeman lain määräämiä Vaatimuksia sekä osmtta- m^lla, mihin kussakin eri tapauksessa sisältyy tällainen kieltäytyminen ja mih^n toimenpiteisiin Te kyseessä ole maan henkilöön nähden olette ryhty nyt »vaikuttaaksmns häneen ja saat- taaksenre hänet was!uunawise?si. Lu etteloon kuulumat p!katied.?t pyydän lähettämään minulle i^ka mi'.'ko ja kaikista erikoistapauklttta m!nu ''e Viipymättä sählösa^ malla ilmoitta- maaa." Kiertokirje on päiwätty tammik. 11 p:nä 1910. Villtio» lirjllllisuusMlkistolRtil-! lNts. j Suomalaisen Kirjallisuuden Seu ralla oli eilen ylimääräinen kokous kohtalo. Luulisi sen muvksi, että jo kaisen puolueen taholla koetettaisiin Vakamasti asioita harkita ja m-chdol- lisiä maaliseurauksia mielessä pitää. Mutta eipä waan. »Perustuslaillisten" taholla rat sastetaan taaskin korulauseisiin noja ten, koetetaan siten nukuttaa ihmisiä ajattelemasta Vaaranalaista asemaa. Jos ihmiset saisimat rauhassa asiaa harkita ja itsekseen katsoa Vaaraa ja todellisuutta silmiin, niin wo,si ta pahtua, että yksi ja toinen »perustus laillinen" Vapautuisi korusanojen huu mauksesta sekä ryhtyisi suomenmie listen kanssa wakawaan tosi-työhön, ja siksi pitää kuluneita, onttoja pu heenparsia yhä uudelleen ja uudelleen suurella äänellä toistaa. Sosialidemokraatit ja »varsinkin Sosialidemokraatti-lehti käy Vaali taistelua, niinkuin ei sillä taholla rahtuakaan tiedettäisi Vaaroista, jotka maatamme uhkaamat. Koetetaan he rättää kansan keskuudessa uhmaa ja toiselta puolen parjataan »suometta- relaisia". Miltei joka toinen Sosiali demokraatin kirjoitus miime nume roissa on sisältänyt suomenmielisiin kohdistettua parjausta. Näkyy sel- mästi, että herrat sosialistijohtajat ajattelemat: käy kuin käy, hämitlöön maamme edut, joutukoon kansa kärsi mään kuinka raskaita seurauksia hy- sen johdosta, että Valtion kirjalli- suuspalkmtolautakuntaa oli täyden- nettäivä, koska eräät Seuran puolesta siihen malitut jäsenet olilvat poistu» neet lautakunnasta. Poistuneitten sijaan Valittiin Seu raa edustamaan »varsimaisiksi jäseniksi ent. mar ijäsen, tri A, H, Bergholm Varsinaisen jäsenen, tri A. W. Koski miehen, ja tri P. Mirkkunen Varsi naisen jäsenen, nti Aleksandra Gri penbergin sijalle sekä »varajäseniisi tri K. F. Laurila ja trm rma Tilma Hainari. — Ed«sk«n»a» »vastaukset arm. e?itykfii». Miime jouluk. 16 p:nä lähetettiin kenraalisumernöörin- ?ansliasla senacitliin Venäjänkielelle käännettämälsi eduskunnan Vastauk set seuraamiin arm. esityksiin: Marojen olottamiseZta kansakoulu laitokselle ja erinäisim malisrustarko- tuksiin m. 1910: marojsn osottami sesta ivaltiopäirväkuStar.nusten suo rittamiseksi- leunasuostunnasto; peli^ korttlsuostunnssto: mallasjuomasuos- tunnaSta ja paloiviinamerosta sekä »valtiopäimäm anomuk et maltioamnn myöntämiseslä Pietarin suomalaisklle yhteistoululle ja sotilaskyyditySrasi- tulsen liementämisestä. P^i.si käännöksiä pyydettiin myös, että niitä painettaisiin kutakin 70 kapp^letti. Miime laumantaina lä- he^tti n mainittu määrä näitä kään nöksiä senaatista kenraalikumernöörin- kansliaa»?^ — Herzeusteini» murhasta tuomitut armahdettu. H. M. Keisarin määräyksestä on pros. Her- zsnsteinin murhasta tuomitut A. Polomnem ja Juskemitsh-Kraskomskij armahdettu ja käsketty päästää Va paalle jalalle. Mangitut päästettiin miime torstai na »vapaiksi edkllinen Miipurin lää- ninmankilaSta ja jälkimäinen Söör- näisten kuritushuoneesta. — Helsivgin kaupungiuwis- kaaliu tilie» tarkastus. Proku- ranltorin mirasto on, Helsingin sa nomalehdissä olleitten uuli?ten joh dosta, eitä rvarat, W. O. Becker olisi r h^ioirnika-narin ivirkamielzenä c-ltes- s^an hukannut hänelle uskottuja ma- roja, maatinut k-irclmmiten Varat. B. selitystä c.siussa. — Säästöpankki-asetuksen uudistLmine». Suomen Sääs ö- pai.knyhdis.yls?n maltuuskunnon se naatille tekemää «nomusta, että hal litus aseUoisi komitean »voimassa oleman sääsiöpankkiasetuksen tarkas- miS'.a ja aj >n tarpeiden mukaista uudiswm!sta marlen on sääStöp.'-nkki- tarkaSt.iia S. Järnefdlt nyttemmin senaatille jättämässään lausunnossaan liuolttmu,. — Tullipaltvelijakuuuan ta- paturmawakuut»s. Joku aika sitten a> ouoat maan tuliio^livelijat, että kukm tuliipalme?:ja maltion kus- tc.nnu!sella wakuu'kttaisiin tapatur man mar.ita 2>>00 mkuSta. Saatuaan maa'> tullikamareilta tie toja tullipa?wel!jakuniaa Viimeisenä 10 w:na kohd-nn->s:a wpat-iriniS:a j se!ä Vakuutusyhtiökö Pätrio, Kul-! Pro!v!deu.ia ja Sampo tietoja l jzukll-!vak>!^!uks^n khd äZta jz kiiStnn-! nuisisia, on. tullihallitus nyttemmin ^ alistanut kysymyisen senaatin rat-' kaistrmaksi. i ! f M lMiiick KllllMliglll Vl>!!i!!!St0Il kskoilkscssa ^ eilen illalla käsiteltiin seuraa»via osi olta: l Puheenjohtajaksi malittiin kulta seppä Js.-k Sah.,, koska sekä mokinai- nm että marupuheenjohtaia olimat i estelyt kokoukseen sllavunl^sta. l Pöntäkirjantarkastajiksi m^lätiin! opetti j^ G. Ä. Lehtonen ja kaitppias ! Hi. Idman. Fnm?.!'-:. Hoitajat: Hoivioil.nutario Väinö D Kiwi, Hvivioik-kanslisti Santeri Saarnizoki Howioil. aseSsor t tk> > Auer ia E. Tähkäpää sekä Ho- mioik. ausk. I. Uotila. Zunain kulun järjestämisestä Porin radalla selostetaan toisessa paikassa lehteä. Matkustajavaunun liittämisestä tavarajunaan. Koska rautatiehal litus on, kuten tunnettua, hy'ännyt aikaisemmin tehdyn anomuksen, että nyky iän lähtemän taivarojunan lähtö aika siirrettäisiin myöhemmäksi ja että siihen liitettäisiin matkustajawaunu. niin päätettiin anoa uudelleen, että tamarajuniin n:o 1221 ja 1222 lii tettäisiin matkustajamaunu nykyisen talmiaikataulun Voimassaolo -aikana pysyttämällä lähtöaika ennallaan. Päätös tarkistettiin heti. Talon ostokysyvlys. Leskirauma A. L, Malin-wainajan perilunnan tarjous, että kaupunki ostaisi heidän omistamansa talon ja tonttia n:o 38 I kaup, os., hyljättiin 12 äänellä 8 Vastaan. Herrantähden kuimaus. Kysymys Herranlshden kuimattamikesta ja Vuok raamisesta pantiin pöydälle. Kaupungin rakennusmestarin palkankorotus. Rahatoimikamarin kirjelmä lausuntoineen, koskema toi- miottjeen »vahivistamista kouvung'n rakesnusmestcrille ja hra A F iger- helmin palkankcrotusta, pantiin pöy dälle. Tie kaupungin metsään. Raha toimikamarin kirjelmä lausuntoineen hra G. Mannisen esityksen johdosta kunnollisen ja ajan Vaatimuksia Vas taaman t>en rakentamisesta kaupungin met ään lähetettiin walmistuswalio- kuntaan. Pohjois Satakunnan Kansa,l- opiöton anomus, saada amu?tusta Smk. 2,000: — »rä°ijuomoyhtiön moittomaroista, lähetettiin siihen mo- liokuntaan, joka tulee tekemcän ehdo- tuksen rvoittorvorojen jaksmiseSto. Tnömäen sairas ja h-utaus- apukassan kirjelmä eroamismuorossa olemista johtokunnan jäsenistä lähe tettiin w zlmistuS maliokuntac>n. Walaistusparannuksia. Teuros- taja Pirmisen anomus, että joen ylitse inene»vä tie kirkon kohdalla ja Maantie- ja Riihikadun kulma tar peeksi molcustöisnn, lähetettiin raha- toimik^msriin lausunnon antamista war:en. Erityinen Valiokunta Reposaar ta marten. Hrat B. Sundblom ja H. A. Lucandsr anoimat ruotsin kieli s e llä kirjelmällä, että asetet- taifnn erityinen moliokunty, jchon jäieniksi roalitkisiin reposiiarelmsia, malmistamaan anomuksia ja kysymyk siä, jotka koskemat Reposaarta. A- nomrs meni malmistusmaliokuntcan, joka s^:a myöskin ehdottaa jäsenet mainittuun Valiokuntaan. mänsä, mähät niistä, kunhan wacin Voidaan pelottaa kansa äänestämästä Suom.ilaiscn puolueen ehdikkaita. Ja „kansa" tottelee näitä sen har tioilla työttöminä elämien sosialisti- herran komentoa. Se kantoa niille rahansa, se äänestää ne eduskuntaan, j'Ssa nämät pomot ainoastaan jar ruttamat ti-dellista edistystä. Kaiken tällaisen miheliäisyyden kes kellä kysytään suomenmielisiltä suurta rakkautta ja altista uhrauturvaisuutta koettaissaan leivittää oikeaa käsitystä aseman Vaatimuksista. 4 Työ on todella raskasta. ! Mutta sitä on sittenkin tehtärvä. Suomalaisen puolueen jäsenten on näissä maaleissa, ja juuri näissä, uskollisesti toimillama ja taajoin ri- wein Vaaliuurnille mentäivä. Mei dän tulee koettaa saada äänesiäjäim- me lukumäärä suurenemaan, ja mei- dZn on se saatama! Ja se saadaan, jos kukin täyttää ivelivollisuutensa maalin edellä ja waalipäiwinä. »Suomi ylös, mutta ruotsi ei alas", on nuorsuom^laiStkn tunnettu »valio- lause. Sutö, kuinka tuon lauseen sisältämä ajatus on syöpynyt nuor suomalaisten mieliin, on Heikki Ren- mall antanut jälleen todistuksen, ku- Junain kulku Dorin radassa. Kuien aikanaan on kerrottu, asetti kaupungin »valtuusto erity sen Valio kunnan lekemään ehdotusta junain kulin järjestämisiä marten Porin rad.illa. Maitokunnan ehdotus tule maa kesä-aikataulua Varten esitettiin eilen illalla Valtuustolle, joka hymäk- syi Valiokunnan ehdotuksen ja päätti anoa vZutatiehMtukselto: Lähtemät junat: 1) että n. s. kepeämalkustojajuna lähtisi täältä a.p. niin oikaseen, että se vh:y si Tampereella pehj?iseen ja e-eläänpä n ja H^minkääitä Hanko- niem-en menemiin juniin, jehon li> tctläistin erityisellä postiosastolla ma- ruStettu 3:nnen luokan matkustaja- »vaunu postinkuijetusta Varten sekä että se lähtisi Porista niin, e:tä M.intylurd sta tulemat matkustajat ehtisi ivat tähän junaan: 2» et'ä p.'Stijuna n:o 561 lähtisi täältä krllo 12,51 i.p. ja M että sekajuna lähtisi täältä i.p. niin ackaseen, että se yhtyisi Peipoh- jassa Raumalle menemään junaan. tcn sei:r?awa lainaamani juttu os.it- taa: „Eräs suomea puhuma ja suoma laisen nimenkin omistama keksijä pyysi muine muonna tohtori .Hukki Ren- mallin, nuorsuomalaisten tunnetun eduskunta ehdollaan, hakemaan keksin nölleen patentin. Sen Heikki tekikin- ehkä toimossa yhden lisa-äänen saa miseksi ja onnistui. Multa tätä suo- l maloista patentin saajaa kummastutti ja harmitti se, kun hän sai tuon pa tenttioikeutensa todistetuksi ruotsin- zkielisellä paperilla. Hän kuulus- ' teli teollisuuShallitukseltc», mistä tä- ! mä aiheutuu. Sieltä Vastattiin että ' se aiheutuu siitä, kun patenttia on l anottu ruotsinkielisillä pape- ! reillä. Näin ollen siis ei suomenkie lisen todistuksen antaminen kieliase. tukseen nähden Voinut tulla kysymyk seen. A!utta jos asianomainen ha luaa saada Vaihtaa tuon ruotsalaisen paperin suomalaiseen, niin moi se käydä laatuun, jos hän maksaa uu den leimamaksun 20 markkaa, ilmoi tettiin samalla." »Eipä tuollaisista nuorsuomalai sista eduskunta-ehdzkkaista ja laki tieteen tohtoreista tnda olla paljoa hyötyä Suomen suomalaiselle kan salle", huudahtaa jutun kertoja ja hä neen yhdyn minä. Saapumat junat: 1» että sekajuna v:o 564 saapuisi tänne kello 8,50 a.p.: 2) että postijuna n:o 562 saapuisi tänne ennen kello 7 i.p. ja 3) että n. k. kepeämatkustojzjuna saapuisi tänne yöllä yhdyttyään Toi jalassa Turusta i .p. tulemaan zunaan, johon liitettäisiin erityisellä postiosas- olla Varustettu Z.nnen luokan mat kustajamaunu postmkulji-tuSta marten. Koska Tampereen aiemalla on eri näisiä Virkailijoita, joiden palkkaus on merkitty Porin rodan laskuun ja samoin myöskin Vetureita, jotka näin ollen l.säämät Porin radon kustar- nuksia ja koska on useita asemia, jotka Voitaisiin alentaa pysäkeiksi l ku ten Kyttälän asema on alennettu), niin päätettiin ano?, eikö rautatiehal litus möisi lisätä Porin radan tu loja 1) supistamalla henkilökunnan lu kua: 2) Vähentämällä Veturien lukumää rää; ja 3) muuttamalla erinäisiä asemia py säkeiksi. Maltuusto päätti lähettää lähe tystön Viemään anomasta perille. Iperiksi lähetystöön Valittiin insi nööri C. G. Sundell, kauppias A. A. Juselius ja konsuli H. Rosenlew sekä »varajäseneksi kapteeni H. A. Lucaider. Leimasuostunta-alia. Porin kaupungin maistraatti ja raas turvan oikeuden ensi osasto päätti istunnossaan Viime torstaina nou- daitaa eduskunnan Viime istuntokau dellaan hymäksymää leimasuostunta- asetusta. Kaupungin julkinen notaorio, sa moin myös Ul-vilan tuomiokunnan tuomari noudattamat eduskunnan hymätsymää asetusta. Kaupungin poliisikamari noudattaa senaatin noudatetlamaksi esittämää Vanhaa asetusta. — Postinkulku Poriu radal la. Postihallitus on hylännyt Rau man Valtuuston tekemän anomuksen, että Por^n rsdan sekajuniin toistai seksi asetettaisiin kirjelaatikot risti siteitä ja yksinkertaisempaa k,rjewa>h- toa marten. — Talsoituslautakuuuau ensi osastoon kuulumat herrat: W Arme- kor». H. Rosenlew, G E. Ramberg, Nils Bäckman, E. Mellin, K. I. Olin, U. Lithenius, C. von Redau- sen, Hj. Idman, W. Broholm, I. Hakkarainen, S. E. Lundsten, A. Fagerholm. K. F. Grönmall, I. Ro sengren, W. Giers, Kalle Ritola, I A. Saivonlahti. Puheenjohtaja na on »varatuomari Armekari. Toisen osaston jäseninä omat herrat: K. F. Hedberg, K. Sa rin, A. Grönberg, E. M^lm, M. Lehtoranta, W. Mattsson, N Rosen- d .hl, K. Alm, E. A Rönnberg, A. Saorni, I. P. Numminen, K. O. Nyman, E. Rosenberg, E. Päivi nen. O. Holmsten, M. H. Tain»', A. Söderholm, A. Almqivist. Tämän oiaston puheenjohtajana on kanttori Hedberg. ^ W>rkawapautta on kansa- koulujohtokunta mvöntänyt opettaja M. Kauppiselle t, k. 17 p:s:ä luku kauden lappuun. Sijaiseksi on oteltu opettaja V. Acirtelo Reposaarelta. — Raastutvaukokoukseu, jossa malitaan maltuusmiehet herrojen T. Grotensekin ja Th. Asvin tiloille, on maistraatti määrännyt toimitettawal si ensi helmikuun 18 p.nä. — Marrrikko-afioita. Wora- rikkoanomuksen jätti torstaina muoti- kauppias, neiti Alma Andersson. Raatimies I. H. Hcdenström mää rättiin ottamaan pesä haltuun'a. AamsilehdeSsä eräs kirjoittaja pu huu Tampereen ja Porin rodalla tolmiaikatanlun Voimian astuessa toimeenpannun junainkulun Vähen nyksestä ja siitä johtuneista haitoista ja ikämyyksistä. Samalla hän Viit taa siihen kylmäkiskoisuutcen, jota rautatiehallitus on osoittanut, käsitel lessään niitä anomuksia, jotka omat aiheutuneet mainitusta junainkulun Vähennyksestä. Lopuksi hän ehdot taa, että Porin j» Rauman kaupun git sekä radan Varrella sijaitsemat maalaiskunnat pitäisimät Virallisen yhteisen edustajakokouksen, joSsa asiata käsiteltäisiin. Hän armelee, että rau tatiehallituskin olisi pakotettu osoitta maan suurempaa huomiota tuollaisen yhteiien kokouksen päätöksille kuin yksityisen kunnan anomukselle. Pyydän asianomaisia kuntain joh tohenkilöitä ajattelemaan tätä ehdo tusta. Ehkäpä kannattaisi koettaa sitä kei noa. Jussi,