Torstaina 8 p. Joulukuuta KARJALATAR N:o 140 - 1910 II pait. Tanel Karmisen „Rei ma" I min. 1"> sek. III palk. Ä. Kareisen „Tähti" 1 min. 1 i V. sek. Kunniakirjan f ai: Antti Maana an „yiätti" 1 min. 17- , sek. ja Äiikko Kontturin ..Piri" 1 min. -'O sek. 44 aliviste n s arja s s a: I pc.lt Juho Monosen ..Tyttö" '2 min. 1-' . sek. II palk. P. Kyottisen „Wilpas" 2 min. IS' ... sek. III palk. I. Turusen ..Piiju" 2 min. 2't sek. Euniiinfirjctn sai: Pekka Korho sen ..Weitko" min. 2!) sek. ja ;\aalfo Tuihkon ..Maiju" 2 min, 2«.) for. W n n h e in mistä h e w o s i s t a: I palk. Heikki Kontturin ..Lento' .1 min. -'»!> sek. II palk. Ed iv. Härkösen ..Leimu' 4 min 01 sek. III palk. Ilomantsin heivosqhdis tyisen ori ..Weikko"4 min. 9 sek. Kunniakirjan sai ~0l. Makarossin „^ento" 4 min. 12 sek. ja O. Lackströmln ..Leiju" 4 min. 21', sekuntia. Einien vallintojen jakoa ilmoitti seuran puheenjohtaja, että Ilo- manlsiu Hcmosystämäyhdistys on saanut ,vastaanottaa eräältä he- mosustäivältä, joka ei tahdo tulla nimeltänsä .namituksi, lahjaa (>00 markkaa. Luettua lahjoittajan sään- nöt lahjan käyttämisestä kohotet- tiin kolmeiuertainen ..Eläköön" huuto jalomieliselle lahjoittajalle. Ne kolme pokaalia, yksi rouiva Armstrongin lahjoittama ja kaisi komeata 'edellämainittun lahjoit- tajan, jäiivät tällä kertaa ivoitta- matta. Erityistä mainitsemista ansait see tässä Ilomantsin Hemosystä- roäyhdistyksen ori „Weikko". Iän- nitylsellä odotettiin „Weikon" ra- dalle saapumista: Uljaana, pää- pystyssä se astui radalle ivuoron tultuaan. Ihastuksella sitä katseli, paljon oli Weilko muuttunut nä- köjään uuden hoitajansa LttoKai- nulaisen hoidossa. Uljaana se suo ritti kahden kilometrin matkan 4 m. O!) sek. Tulos on erinomainen ,.Weikon" entisiin saamutuksiin nohden. Hätäaputyöt. Pälkjäriven kuntalaisten ivat- tuuttamina oivat maaumiljelijät F. Jouhki ja H. Immonen läänin kuivernöörille osottamassaan ano- mukse^sa pyytäneet, että yleisillä rvaliion ivaroilla hätäaputyönä tu- Iisi tehdyksi kaksi eri kyläntietä nirn: Kurikan hilan Raiivion hornista Pälksaaren pysäkille ja Iljalan majatalon kohdalta Tönkyrän ja ja Heposelän kautta Ruskealan pitäjän rajaan ja että näiden teiden kustantamiseksi myönnettäisiin yh- teensä 10,000 mk. Maapoliisit. Erokirjan on läänin kumernööri pyynnöstä antanut Kaawin ni- misiniespiirin poliisikonstaapelille Tamid Sidoromille. Toimi on halullisten haettaivana Liperin kih- lakunnan ruunumvoudin tykönä. Kuoleman kautta aivoimeksi jou- tunutta poliisikonstaapelin tointa Rautaivaaran ruununnimismies- piirissä, on läänin kumernööri toistaiseksi määrännyt hoitamaan kihlakunnan lautamies Juhana Karpan. Tointa ivohvat halulliset hakea kihlakunnan ruununivoudin tykönä. säästöpankit. Kontiolahden kunnan säästö- pankin ohjesääntöjen muutoksille on anottu läänin kmvernöörin wah- mistusta. Kemätuiemcn saha Lieksassa palanut. Wiime yönä paloi Lieksassa ivaltion omistama Kemätniemen saha poroksi. Ainoastaan pannu- huone ja lautamarasto pelastui. Syynä lampun räjähdys noin kello 3 aamupuolella. Tahassa ei ole nykyään tehty öisin työtä, joten sahassa oli saapumilla ainoastaan koneenkäyttäjä ja yömahti. Saha oli makuutettu ..Pohjolassa" 8.">,000 markasta. Raaka pahoinpitely. Kun Juuan pitäjän Nunnan- lahden kylässä asuma talollinen Erik Lehikoinen miime marraskuun 29 päiivän illan hämärtyessä oli heinäniityllään noin puolen klm päässä asunnostaan laittamassa piikkilanka-aitaa, estääkseen tukin- metäjien kulkua niittynsä läpi, jos- ta hän edellisenä päimänä oli käy- nyt kieltämässä siksi että hänellä juuri oli ojan kaimu sillä kohdalla mistä metäjät olimat tumattoman tiensä laittaneet, ajamat siihen he- mosineen Heikki ja Markku Lehi koinen kotoisin samasta kylästä ja ilman pitempiä puheita hyökkää- mät puukanqeilla marustettuina isäntä Lehikoisen kimppuun ja löy- lyttämät häntä seipäillään niin pahanpäimäisesti, että nyt on isän- tä ivuoteen omana. Lääkärin tar- kastuksessa on käynyt selmille, että wiisi kylkiluuta on mennyt poikki sekä luita käsimarressa ja sääressä katkeillut ja ruumis täynnä sinel- miä. W. t. nimismies Pekka He- lon pitämässä poliisikuulustelussa omat Lehikoiset kertoneet kyllä mai- nittuun aikaan tulleensa tukkeja noutamaan ja tamanneensa isäntä Lehikoisen asettelemassa estettä heidän tielleen, mieläpä nähneet hänet amopäin lähtemän mene mään kotiinsa päin, jättäen hemo- sensa työpaikalleen, mutta kieltä- mät jyrkästi pieksäneensä häntä. Eimät myöskään sano ketään mui- ta olleen silloin lähettymillä eikä kuulleensa mitään hätähuutoja, maikka hätähuudot olimat kuulu- neet kotiin saakka. Asiasta sukeu- tumassa oikeudenkäynnissä saane- mat syylliset hymin ansaitun palk- kansa. S:o. Kirjekortti Öllölästä. Wielähän me elämme ja kaikki ennellään, maikfei ole tullut leh dille asti pakista. — Edistys seuratkin oivat alkaneet ivähänker- rassaan yletä toimintaan. Ompe luseuralla on ollut ..iltansa" usei- ta kertoja. Arpajaisivoittoja kuu- lnttiin nieinaaman jos millon saa- tasiin nekin hommaruksi. — Nuo risoseuralla on ollut perhe-iltamia. Tk. 4 p:nä oli perheiltamat Su- holaLsa. Ohjelma ci ollut rikas, ivaan ei „ruti- köyhäkään". Lau- suttiin joku runo ja op. Koistinen pohjusteli „siweellisyys-asioita". Koskapa tuo siiveellisyys-asia on niin laaja kysymys, niin päätet- tiin näissä iltamissa keskustella main ..kiroilemisesta". Siitäpäru- palellunkin pitkän aikaa. Samassa pakistiin muistakin ..pahoista sa- noista", joita mielä ..kotikielessä" käytetään. Kokous oli yhtämieltä siitä, että esim. kiroileminen on pahe, jota tulee kaikinmokomin ru- meta karttamaan. Se myöskin Hymäksyttiin, että mseuralaiset toisiaan saamat huomauttaa, jos kuulee kiroilemista. — Kun tästä oli pakinoita, päätettiin ensiperhe- iltamista ja malittiin ohjelman suorittajat. Ensi kerralla jatketaan simeellisyys-kysymystä ja tulee kes- kustelun alaiseksi ..juoppous" ja ..korttipeli". En moi muuta kuin lausua iloni, että mainitutta epä- kohtia tulee keskustelun alaseksi nuorisolla. Jospa työ ei hukkaan mem|t: Samassa mseura päät ti pitää maksu-iltamat rekiajojen kanssa, josta tulot käytetään kan- sakoulun keittiön hymyksi. Ohjel man suorittajat malittiiu. — Kun oli asioita päätetty, pistettiin pii- riksi ja alettiin kömpiä kotiin. — Kun mainitsen senkin, että ky- lässänime on olemassa jatkokurs- sit, jossa on oppilaita runsaasti ollut, niin on kylämme hommat lyhyesti mainittukin. — Toiste li sää! Humu. Muualta Suo mesta. Suonten Maatalousseurojen keskusliitto. Keskusliiton maltuuskunnan pu- heenjohtajaksi malittiin miime lau- mantaina liiton edustajakokouksessa senaattori A. O. Kairamo ja ma- rapuheeiijohtajaksi agronomi K. W. Koskelin sekä kolmanneksi jäseneksi maisteri I. Linna. Ensimäiseksi marajäse:ieksi malittiin maanmilje- lijä O. Laine, toiseksi maanmilje- lijä I. Kaskinen ja kolmanneksi maisteri E. v. Rettig. Tilintarkastajiksi malittin johtaja A. Alsthan. maisteri W. Zlrelson ja metsänhoitaja K. Tapiomaara. Maralle tulimat maanmiljelijä K. janen ja agronomit I. Kurikka ja I. W. Sipilä. ^maatalousseurojen keskusliiton edustajaksi maanmiljelysharjoitte- lumaliokuntaan malittiin agronoo- mi K. W. Koskelin ja maralle ag- ronoomi Arno Reuter. Henkiwakuutusyhtiö Talama. Hekimakuutusosakeyhtiö Sala- man johtokunta on miime miikon tiistaihin asti myöntänyt makuu- tuksia yhteensä 5,267,400 markaa. ' ämä määrä jakaantuu 1,299 henkilölle ja tulee kutakin henkilöä kohti siis keskimäärin noin 4,200 markkaa. Wakuutushakeinuksia on Sala- man johtokunta nyt käsitellyt seit- seinässä kokouksessa, ensi kerran miime lokakuun 17 pnä. Kaik- kiaan on makuutuksia haettu ,W8,400 markkaa. Hylätty on 189 hakemusta, yhteensä 701,000 markkaa. Lahjoitus. Eräs roumashenkilö, joka ha- luaa pysyä tuntemattomana, on tuberkuloosin mastustamisyhdis- tykselle lahjoittanut 12,000 mark- kaa, joitten korot muosittain on annettama jollekin keuhkotautia sairastamalle marattomalle henki- lölle oleskelua marten kotimai- sessa keuhkotautisten parantolas- sa. „Uusi Zuometar" on tämän kuun alussa saanut uuden painokoneen, mikä nykyään on maamme suurin sillä alalla. Muutamia tilastollisia numeroita sen työkymystä, koosta y. m. esi- tettäköön tässä lehden oman ilmoi- tuksen mukaan. Kone on yli 7 metriä pitkä, yli 4 metriä lemeä ja yli !! metriä korkea. Se kaikkine osineen painaa yhteensä yli 32,000 kg. ja tarmi- taan sitä käyttämään kaksi sähkö- moottoria, joiden »voimakkuus on 3~) hm. ja 2 1 '., hm. Lehteä pai nettaessa juoksee paperia koneeseen 3 rullasta ja tarmitsee konetta olla hoitamassa 6 henkilöä. Se painaa 24-stmuista lehteä tunnissa 10,000 kappaletta ja kuluttaa paperia jol tisenkin määrän. Niinpä miime sunnuntaina ilmestyneeseen nume- roon meni noin 108,000 metriä eli lähes 11 peninkulmaa 90 cmm lemyistä paperia. Kajaanin meijerirettelöiden scnrauksia. Kauppias Emil Lehtomaara Ka- jaanista ja tilallinen Jaakko Pii- rainen Sotkamosta omat omasta ja 68 muun malittajan puolesta jättäneet senaattiin anomuksen, jossa he hartaana toimonaan esit- tämät, että amustuksen antaminen Kajaanin meijeriasiassa perustet- täisiin maltion moraalisiin ja ju- riidisiiu melmollisuukstin poistaa kysymyksessäolemain oikeudenlouk- kausten seuraukset. Tältä kannal- ta katsoen ja kun ei olisi ollut wal- ^ ti on armon mukaista pysähtyä ■ puolinaisiin toimenpiteisiin sirveel-' listen ivelivollisuuksiensa täyttämi-' sessä, ehdottaivat anojat, että wal- tio suurimpana saamamiehenä kä- teisellä rahalla muilta saamamie- hillä lunastaisi heidän saamisensa ja mireillä olemat laittomat ulos- teot sen jälkeen kiireimmiten pe- naitettaisiin sekä että lvaltio etu- käteen kormaisi malittajille asiasta' jo kertyneet kustannukset 13,589 ( mk., jonka jälkeen maltiolla olisi tilaisuus oikeudenkäynnin kautta siltä tahi niiltä, ketkä syyllisiksi ha- maitaan, hakea kormaus maltiolle mahdollisesti koitumasta mahin- gosta osuuskunnan konkurssipesän omaisuutta rahaksi muuttaessaan, j Tnrun asejnttu Päättynyt. Turun raastumanoikeus otti tk. > o p. lopullisesti käsiteltämäkseen tullipetosjutun speditööri Ossian chröderiä ja noin 50 rauta- ja, urheilutarpeitten kauppiasta mas- taan. Julkaisemallaan päätöksellä tuomitsi raastumanoikeus spedi- tööri Schröderin rikoslain 20 lu- muu 10 pykälän sekä 3S lumun 11 ja 12 pykälien nojalla jatketus ta salakuljetuksesta ja jatkumasta tullikamalluksestapidettämäksiman- keudessa 1 muoden ja 20 päimää sekä konttoristi Petersenin jatketus- ta tullikamalluksen amustamisesta 100 markan sakkoon ja renki Heli- iiin jatketun salakuljetuksen ja jat- ketuu tullikamulluksen amustami- sesta yhteensä 100 markan sakkoon. Muut mastaajat mapautti oikeus kaikesta edesmastuusta. Suurin osa takamarikkoon otetuista aseista ja tamaroista tuomittiin annetta- maksi omistajilleen takaisin. Tul- linhoitaja E. Lundqmist samoin kuin speditööri Schröderin asia- inies maratuomari Kuno Alsthan ilmoittimat tyytymättömyyttä pää- tökseen. Asema on wakawa myöskin Rhonen laaksossa. Montejan luo- na omat sulut murtuneet, ja An- gersissa on raitiotie- ja sähkölai- tos täytynyt pysäyttää toimin- tansa. Poliisin on useasti täy- tynyt käyttää ankariakin keinoja saadakseen asukkaat poistumaan tuiman uhkaamista taloista. Angersin luona paisui Loire- joki niin nopeasti, että alempana sijaitsemat korttelit joutuimat tul- milleeen ennenkuin ennättetiin ryhtyä mihinkään marokeinoihin. Täten on 5,000 henkilöä suljettu asuntoihinsa. Tulmien tähden on rautatie- yhteys Nantes-kaupungin kanssa keskeytynyt. Luuri tulipalo. Donin N o s t o w i s t a, jou- luk. 1 p. Olkinskin kasakkakylässä on palanut 300 taloa. Huhujen mukaan olisi ihmisiäkin saanut sur- mansa. Lähetyspäivät Joen- suussa 11—14 pnä joulut. 1910. Ohjelma: Sunnuntaina 11. VII. Klo 10 a.-p. Päimäsaarna kir- kossa. (Lähetysjohtaja Joos. Mus- takallio.) Klo 1 p. Nuorison ja lasten saarna kirkossa. (Lähetyssaar- naaja Aug. Pettinen.) Klo '5 i.-p, Iltasaarna kir kossa. (Lähetyssaarnaaja Petti- nen). Klo V.lZ i.-p. Lähetysiltama rukoushuoneella. Puhumat lähe- tysjohtaja Mustakallio ja lähetys- saarnaaja Pettinen. Omiraha 25 p. Tolstoin hautajaisissa olleita ylioppilaita rangaistu. Sen lähetystön jäseninä olleet ylioppilaat, jonka sotilas-lääketie- teellisen yliopiston oppilaat lä- hettimät Jasnaja-Poljanaan, ole- maan läsnä Leo Tolstoin hauta- jäisissä, omat nyt saaneet rangais- tukseusa. Ulioppilaista on 2 ero- tettu akatemiasta ja muut 3 lä- hetystön jäsentä saaneet arestia päämahdissa. Virallisessa käskys- sä sanotaan että mainitut ylioppi- laat omat syyllisiä siihen että omat laittoman kokouksen määräyksestä poistuneet Pietarista. Ulkomailta. Hirmumyrskyt (Englannin kanaalissa ja Wälimeren rannikolla. Englannin Kandissa on jo useampina päiminä raimonnut ankaran pohjoistuulen mallitessa hirmumyrsky. Rannikkolaimojen on täytynyt keskeyttää kulkumuo- ronsa. Eherbourgin reidillä ole- main amerikkalaisten sotalaimojen on täytynyt lähteä liikkeelle, sillä ankkurit eimät ottaneet pitääk- seen. Suuri lukumäärä kalastajalai- moja on hukkunut. Lauantaina yritti ranskalainen risteilijä Dupleir lähteä merelle Cherbourgista. mutta kärsi haak- sirikon. Miehistön pelasti kuiten- kin amerikkalainen risteilijä Loui- sina. Pitkin Mälimeren rannikkoa on myrsky saanut suuria tuhoja ai- kaan. Perjantaina teki höyrylai- ma Prudente Kap Couronnen luona haaksirikon. Nön kuluessa pelasti muudan kalastajamene miehistön. Kolme öljyhöyrylaimaa on jou- tunut haaksirikkoon Port-Vendrestn rannalla. Mereltä on näinä päi- minä kuulunut tamantakaa hätä- merkkejä, mutta apua ei ole moi- tu lähettää myrskyn muoksi. Wiime päimien jatkumien an- karain sateitten johdosta on Loire- joki tulminut yli äyräittensä ja on etenkin Nantesissa saanut ai- kaan suuria tuhoja. Useampia satoja perheitä on paennut asun- noistaan jättäen kaiken omaisuu- tensa oman onnensa nojaan. Kaasu- ja sähkölaitos on meden alla, koneet omat mahingoittuneet ja kaupunki on öisin täydellisen pimeyden mallassa. Useilla ka- duilla moidaan liikkua main me- neitien amulla. Maanantaina 12. VII. Klo 11 a.-p. Esitelmä „Edin- burgin maailman lähetyskokouk- sen koulusta". (I. Mustakallio). Esitelmä ..Amboheimojen kris- tinuskoon kääntymisen edellytykset". (Aug. Pettinen). Klo 5 i.-p. Lähetyskokous ja hartaushetki. Puheita pitämät lähetysjohtaja Mustakallio, ro- masti T. G. Waren ja lähetys- saarnaaja Pettinen. Tiistaina 13. VII. Klo 11 a.-p. Kokous erittäin- kin pappeja ja opettajia marten. Hartauspuheen pitää romasti A. F. Hahl. Esitelmän ..Lähetyksen ratkai- sema hetki" pitää lähetysjohtaja Mustakallio. Esitelmän ..'Nykyinen suuri lä- hetystilaisuus Ambomaalla ja miten sitä parhaiten käyttäisimme" pitää lähetyssaarnaaja A. Petti- nen. Keskustelua esitelmän johdosta sikäli kuin aikaa riittää. Klo 6 i.-p. Lähetysiltama. Puheita pitämät useat ympäristön papit. Oiviraha mapaaehtoinen. Keskimiikkona 14. VII. Klo ',211 a.-p. Hartauspu heen pitää romasti H. Piippo- nen. Esitelmä „ Inutalaislähetykses- tä". Pastori Em. Kolkki.) Esitelmä ..Suomen Lähetysseu- ran yhdistämä merkitys kirkkom- me keskuudessa". Lähetysjohtaja Mustakallio. Keskustelua mikäli aika myön- tää. Klo li i.-p. Lopettajaiset kir- kossa. Herran Ehtoollinen. Huomaa! Ohjelma suoritetaan rukoushuoneella, ellei erikoisesti ole mainittu, että sen suorittami- nen tapahtuu kirkossa. Pankaa tämä talteen! liikkeistä on Kustannusosake- yhtiö Otama suurin. Se alkoi toimintansa 100,000 markan osake- pääomalla toukokuussa m. 1890 ja lähetti ensimäiset tuotteensa julkisuuteen saman muoden joulu- kuun alkupäiminä, siis tasan 20 muotta sitten. Toimeenpanemana johtajana 'oli aluksi tohtori H a n- n es Gebhard, joka kuitenkin jo m. 1892 erosi. Hänen jälkeensä oli johtajana maisteri A l m a r Renqmist muoteen 1898 sekä hra W. A. Lamonius muoteen 1904, jolloin maisteri Renqmist uudelleen ryhtyi johtoon. Mtiön johtokunnan muodostamat tätä nykyä: toimitusjohtaja Renqmist puheenjohtajana sekä professorit O. Tudeer ja E. N. Setälä S mäkinaisina ja kirjailija Juhani lAho, koulunjohtaja A. R. Blom- qwist ja opettaja A. Kohonen marajäseninä. Osakepääoma nou- see nykyään :>50,000 markkaan, ja »vararahasto on puolet siitä. . Ahtiö omistaa Uudenmaankadun io—12:ssa komean talon, jossa .sijaitsee paitsi kustannustoimistoa myöskin yhtiön uusi, ensiluokkaik- ikäinen kirjapaino jasitomo. Enem- män kuin sata henkeä työskentelee tätä nykyä Otaman tilamissa suo- jissa. 20-muotisen toimintansa ajalla on Kustannusosakeyhtiö Otama jul- kaissut lähemmäs puolitoistatu- hatta teosta, ja miime aikoina on muosittain lähetetty julkisuuteen noin sata uutta kustannustuotet- ^ ta. Alusta alkaen on kustannus- ! toiminta käsittänyt kaunokirjalli- I suutta yleistajuista tieteellistä ja J kansallista kirjallisuutta, kirjoja .käytännön aloilta, nuorisonkirjoja I ja opetusmälineitä. Kotimaisista ^kaunokirjailijoista, joiden teoksia .Otama on kustantanut, mainitta- xkoon: JuhaniAho,KaarloAtra, .Minna Canth, I. H. Erkko, Hilja Haahti, Jalmari Hahl, Armid Järnefelt, Aino Kallas, Ilmari Kian- to, Molter Kilpi, Larin Kyösti, Joel Lehtonen. Eino Leino, Kasimir Lei- no, L. Onerma, Teumo Pak- kala, Helmi Setälä y. m. Ahtiön julkaisemista teoksista mainittakoon: pros. E l i e l A s p e- l i n-H a a p k y l ä n kirjoittamat Johannes Takasen, Werner Holm- bergin, Elias Brennerin ja Lauri Stenbäckinelämäkeärat! Th. Rein I. W. Snellmanin elämä (kahte- Kustannusosake- yhtiö Otama 2v-wnotias. Kirjankustantaja on tärkeä tekijä nykyajan kulttuuriyhteiskunnassa, missä ..painettu sana" on saamut- tanut niin tamattoman suuren merkityksen. Ilman häntä »olisi- mat esitetyt aatteet ja tulkitut tun- teet kuin siimettömiä linnunpoika- sia", kuten Juhani Aho kerran on lausunut. Kustantaja ottaa huo- lekseen kirjan painatuksen, lemittä- misen ja tunnetuksi-tekemisen; hän se auttaa nuo linnunpoikaset len- toon. Mutta ei siinä kyllin. Mo- nen hymän ja hyödyllisen kirjan alotekin lähtee hänestä. Tämä kos- kee marsinkin ..koottuja teoksia" sekä useampien eri tutkijain ja kir- jailijain yhteistyöllä aikaansaata- wia suurisuuntaisia tietojulkaisuja, joiden alkuunpanijana useimmissa tapauksissa on yleisön tarpeen tun- tema kustantaja. Suuri osa kään- nöskirjallisuutta ilmestyy niinikään kustantajan alotteesta. Parin kolmen miimeisen muosi- kymmenen aikana on suomenkieli- sen kirjallisuuden kustantaminen mennyt aimo askelin eteenpäin. Kirjojen tarme on melkoisesti kas- manut ja niiden menekki lisäänty- nyt. Pääkaupungin kirjankustannus- na suomen- ja kahtena ruotsinkie- lisenä painoksena(; I. 28. Snell manin kootut teokset (10 osaa); Sukukirja Suomen aatelittomia sukuja; Dieinen kirjallisuuden his- toria (4 osaa); Dhdeksästoista muosisata sanoin ja kumin; Kodin lääkärikirja; Juhani Aho: Ke- mät ja takatalmi; Werner Sö- der Hjelm: I. L. Runeberg, hä- nen elämänsä ja runoutensa; Torsten & Werner Söder hjelm: Italian renessanssia; pros. Mikael Soinisen kasmatus- opilliset teokset; Charles Gide: Taloustieteen pääpiirteet; E. Ne- m an linna: Suomen raha-asiat muosina 1863—1904; Allan Ser- lachius: Suomen rikosoikeuden oppikirja: K. I. Stählbergin kunnallislakien'maanmuokralain se- | litykset; W. Ramsay: Geologian perusteet; I. I. Tikkanen: Ku- maamataiteet; maataloudellinen tietokirjo Maahenki y. m. — Tekeillä omat m. m. I. H. E r- k on kootut teokset, joista 3 osaa on jo malmiina (osia kaikkiaan 4); N i e l s e n-G u m m e r u s: Kirkko- historia sekä piispa O. I. C o l- li and erin toimittama, tamatto- man runsaasti kumitettu suurteos Suomen kirkon paimenmuisto, jonka edellinen osa malmistuu täksi jouluksi. Nhtiön huomattamimmat kirja- sarjat omat: Otaman Help- pohintainen Kirjasto (tä- hän saakka ilmestynyt 170 nu- meroa), joka käsittää etupääs- sä kaunokirjallisia käännösteoksia; Otaman Romaanisarja (49 numeroa); Nuorten kir- joja (29 numeroa); Tieteen työmailta (11 numeroa); Otaman Asetuskokoelma (22 numeroa). Oppikirjoja on Otama kustan- tanut suuren määrän sekä kansa- kouluja että ylempiä oppilaitoksia marten, ja useat näistä kirjoista omat tunnustetut parhaimmiksi alallaan. Muutamia kansakoulu- kirjoja on tähän asti leminnyt yli 200,000 kpl. Otaman kustan- tamista armokkaista opetusmäli- neistä mainittakoon: R. Hult & I. E. Rosberg: Suomenmaan seinäkartta (kaksi painosta); John Linden & Ebba Masalin: Kasmitieteelliset seinätaulut (kaksi painosta), joita on tilatta ulko- maidenkin kouluihin, Wenäjälle, Saksaan, Itämaitaan, mieläpä Etelelä-Amerikkaankin; W. B l o m- stedt <fc Th. Saelan: Sieni- taulut; Historiallisia seinätauluja, tähän asti ilmestynyt 3 kpl.; Kalemala-aiheisia kansantieteellisiä kumia, tähän asti ilmestynyt 4 kappaletta. Kuten sanottu on Otamalla nyt oma kirjapaino ja sitomo. Näin ei ole mielä kauan ollut laita, maan muoteen 1908 saakka kaikki Otaman kirjat painettiin mierais- sa kirjapainoissa ja sidottiin mie- raissa sitomoissa. Otaman kirja- paino ja sitomo käsittämät koko- naisen komean, nelikerroksisen ki- mirakennuksen, kellarista ullakkoon asti. Ensimäisessä kerroksessa omat kaikki painokoneet suuressa painosalissa sekä Monotype-ma- linkone pienemmässä stmuhuonees- Leikatkaa ja sä£s1££B jculu< Mcksfa värien ! « i ■ • • jotka on kustantanut m Kotimaisia romaaneja. Hilja Haahti, Valkeneva tie. 3:50; sid. 4: 25. Ilmari Kianto, Pyhä rakkaus. 3: 50. Jalmari Finne, Hämäläisiä. 3:50; sid. 4:25. Anni Kaste, Hänen armonsa kasvatti. 3 mk.; sid. 3: 75. Katri Kortesuo, Sirkka. 2: 75. Väinö Kataja, Ollin-Mikko, Aa- pon-Ulla ja Ullan-Eino. 2 mk. Väinö Kataja, Kruunnntorppari. 2: 75. Lauri Sauramo, Isä Johannes. 3: 50. Hanna Helena-Kunnas, Maail- man-Hetu. 1: 25. B. H. Päivänsalo. Vankilan sel- seistä ia sydämen komeroista. 1 mk. Otavan Helppohintainen Kirjasto. Kotkat. Romaani, kirj. Hilja Haahti. 1: 50; sid. 2: 25. Veljekset. Romaani, kirj. Arvid Järnefelt. 3 mk. Seitsemin veljestä, kirj. Aleksis Kivi. 1:50. Säkenistö, kokoelma suomalaista laulurunoutta. 75 p.; koruk.l:25. Lappalaisten kuningatar. Ro maani, kirj. Carl Blink. 1: 90; sid. 2: 65. Ryöstölapsi. Romaani, kirj. R. L. Stevenson. 1:90; sid. 2:65. Indian viidakoista. Kertomuk sia, kirj. Rudyard Kipling. 2 sarjaa ä 2 mk.; sid. ä 2: 50. Elämänvalaistusta. Erkki Kaila, Evankeliumia ny kyajan nuorille. 1: 25; sid. 1: 85. Rudolf Euekcn, Elämän tarkoi tus ja arvo. 3 mk.; sid. 3: 75. Runoja ja näytelmiä. J. H. Erkko, Kootut teokset. I. Runoelmia l.Nid .4 mk.;sid.5:50. II. Runoelmia 2. Nid. 4 mk.; sid. 5: 50. III. Näytelmät. Nid. 6 m.; sid. 7: 50. L. Onerva, Särjetyt jumalat. 2 mk. Kaarlo Atra, Kunnian vuoksi. 2: 75. Joulun kaunein kirja. Kuvaamataiteet. Runsaasti ku vitettu taidehistoria, kirjoitta nut prof. J. J. Tikkailen. Ko- ruk. 16: —. Maataloudellinen suurteos. Maahenki. Paras ja suurisuun taisin suomalainen tietokirja. Valmistuu kokonaisuudessaan näinä päivinä. 2 osaa. Sid. 32 mk. Nuorille. Elämäkerrallisia kuvia nuori solle, kirj. Helmi Setälä. Ku vitettu 2 mk. Auringon mailta. Uusia satuja ja seikkailuja, kirj. Arvid Ly- deeken. 68 kuvaa. Sid. 1: 75. Ilvolan Juttuja. Suomalaisia eläinsatuja, toimittanut Joel Lehtonen. Sid. 1: 75. Uudisasukkaat Kanadassa. Seikkailukertomus, kirj. kap teeni Marryat.) Kuvitettu. Sid. Pentti Mylläri kuninkaan ho vissa- Satunäytelmä, kirj. Alli Nissinen. 1 mk. Mailta ja meriltä. Seikkailu- kirjasarja, toimittaa Teuvo Pakkala. 11 kirjaa ä 25 penniä. Kalastaja ja hänen vaimonsa. Monivärinen kuvakirja, laati nut Eric Ehrström. Sid. 3: 25. sa. Painokoneita on miisi suu- rempaa ja kaksi pientä. Useim- mat suuremmista omat amerik- kalaisia kaksoismuorokoneita, joilla käy painattaminen noin 2,000— 2,700 painoarkkia tunnissa. Pai- nosalin alla on kellarikerros, jos- sa on moimakone, sähködynamo, paperimarastot, stereotypeeraus- ja kirjakemetallin puhdistuslaitok- set y, m. Hissillä, joka kantaa yli 1,200 kq., moidaan kuljettaa tamaroita kellarista aina ullakolle asti, missä säilytetään m. m. suuria määriä puolimalmiita töitä. Toisessa kerroksessa on latomo, missä kirjojen latominen tapah- tuu, joko manhaan tapaan käsin tahi uusilla latomakoneilla. Näitä on Otamassa kahta mallia, n. s. Linotype- ja monotype-koneita. Edellisessä ladotaan m. m. «Tie- tosanakirja", jälkimäisestä on läh- tenyt m. m. ..Maahenki", mel- kein koko uudempi kaunokirjalli- suutemme, mieläpä sellaiset koti- seututeoksetkin kuin ..Italian re- nessansfia" ja ..Kumaamatai- teet". Otaman kirjansitomo sijaitsee tehdasrakennuksen kolmannessa ja neljännessä kerroksessa. Siellä on paljon ja monenlaisia koneita, joiden amulla kirjapainosta tuo- dut arkit malmistetaan kirjoiksi. Sitomosta kirjat sitten mie- dään marastoon. Kustannusliik- keen marastohuoneisto käsittää useita huoneita toimistorakennuk- sen alikerroksessa sekä erityisen kolmikerroksisen kirjamakasiinin, joka on omen kautta muun ma- rastohuoneiston yhteydessä. Varastosta kirjat sitten mähi- tellen, kirjakauppiaiden ja useiden satojen asiamiesten mälityksellä, lemiämät ympäri maata, tuhan- siin koteihin. Mutta uusia tulee niiden sijaan yhä, ja tyhjenty- neet hyllyt saamat pian uutta täytettä. Ziäin mirta kulkee kes- keymättä eteenpäin. Nyt ennen joulua mallitsee kuumeentapainen kiire Otaman kaikissa osastoissa. Joka päimä malmistuu useita uusia kirjoja, jotka heti miipymättä lähetetään ympäri maata. Lähetysosastos- ta toimitetaan päimittäin satoja isompia ja pienempiä lähetyksiä. Otaman joulukirjallisuus onkin tänä muonna runsaampi kuin koskaan ennen, ja kerrassaan suu- remmoinen on se teosten sarja, mikä yhtiön joulukirjallisuusluet- telossa luetellaan. Siinä on ar- mokasta ja maihtelemaa lukemis- ta sekä manhemmille ettänuorem- mille. Erityistä huomiota ansait- semat suuremmoiset armokkaat tie- tokirjat kuin professori I. I. Tikkasen kirjoittama, henkemä ja hieno loistoteos ..Kumaamatai- teet" sekä maatalouskirjallisuu- temme huomattamin ja suurisuun- taisin julkaisu „Maahenki", joka on syntynyt etemimpien kotimais- ten ammattimiesten yhteistyöstä ja on nyt malmis. Myöskin ko- timaista kaunokirjallisuutta on täksi jouluksi ilmestynyt harmi- naisen runsaasti, ja muutamat teokset omat herättäneet niin suur- ta huomiota, että ensimäinen pai- nos on aiman lyhyessä ajassa loppuunmyyty, kuten esim. Ilmari Kiannon „Pyhä rakkaus" ja Katri Kortensuon esikoisteos „Sirkka". Huomattamia uutuuksia omat mie- lä Hilja Haahden romaani „Wal- kenema tie", Anni Kasteen „Hä- nen armonsa kasmatti", L. Oner- man runokokoelma ..Särjetyt ju- malat", Jalmari Finnen humo- ristinen romaani ..Hämäläisiä" ynnä monet muut. Niistä antaa tietoja Otaman runsaasti kumi- tettu joulukirjallisuusluettelo. (K. S. 1 k. 4 s. 60 mm.) Kuulutus. Poliisikonstaapelin paikka Kaa vin pitäjässä julistetaan täten ha- kukelpoisten haettavaksi läänin Kuvernöörille asetetuilla anomuk silla, jotka ovat allekirjoittaneelle jätettävät viimeistään Lauantaina 24 päivänä kuluvaa Joulukuuta ennen klo 12 päivällä. Liperin kihlakunnan kruununvoudin kont torissa, 6 p. Joulukuuta 1910. A. R. Wickstrand. N:o 1880. tiistaina tämän kuun 13 päivänä kello 5 j. pp. toimitettavalla huu tokaupalla tarjotaan vähimmän vaativalle kaapnngin vaivasta- lolla ensi vuoden aikana tarvit- tavain rookatarain hankinta huutokauppatilaisuudessa mää rättävillä ehdoilla. Joensuussa 1 /n 10. Rahatoimikamari. (K. S. 1 k. 4 s. 75 mm.) Ilmoitus. Oskolan äänestysalueen johon kuuluu Odkolan, Uskalin kylät sekä Huhtilammin kylästä N:ot 1, 2, 3. 4, 6, 7, 8, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 22, 23, 26, 27, 28, 29, 31 ja 32. Vuoden 1911 edustaja» vaalit toimitetaan Oskolan kan sakoululla ensi Tammikunn 2 ja 3 päivänä alkaen kello 9 ja ja päättyy klo 8 kumpanakin päivänä, äänestäjien vaaliavus tajana toimii rouva Maria Sveins, sekä järjestyksen valvojina mök. Adam Kärnä ja taloll. p. Juho Rautiainen. Oskolassa B /i2 1910. Vaalilautak. puolesta: Simo Kärnä. HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Ummas-, Saukon-, lTSL5.t2.il-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff.