M Lsnomis l.snsj -8uom6sta li H7Z : ?«stilt»llttvrl»,»i l,i vuosiko Av,' 5: gv I i<uuk»uäe>t» ^/» » , 2: öb j 6tl penniä. !>«,kti >ime«tyv jok» riistai, torst»! j» lauvantai kello 3 aamulla ' i vuo.^lk. u — I i^ vuosik. A 5t! '« . . 3: 7ö I l« . . 1: S ?onsss liistzins loulcolcuun 31 p:nä. 1'oimituks«u telet. 61 Vastaava tomutt«j» l. 1!^. Koskin»». !<0yttvriv t»l«?. L24. toimituspaikka, tilaus-, j»k»mis- j» ilmoituskonttori Vrjönk. S. Losi sivulla 9 ja viim» sivulla 7 penniä millimetriltä. — Vädio ilmoitus Ä) s>:iä. llmoitukset ovat jätettävät viimeistään ilmestymispäivän «äelliseuä päivällä «vn?n k.lo 6 i.p. ledcisn konttoriin. Vli aikaisista ilmoituksista bv korotus. Leipovista iimoituksista myönnetään aleonust» sopimuksvev mukaan. V»il,toilmoituksia välitvtSäu. -jz tx I-ääksreitä- tavataan 9—11 ja b—ö VViäbomin rau- lakaupan talossa ^sisäänkäytävä ksäun puulsltal. Xaistaut. tiist. ja psr-ant. 11— 1^. l^eiLkauksia jok» päivä sairaalassa. Mols. kuorelta munia m^^tävänä leipur i X. g. I_s!nolls viilaus- ja sopan- ammattiin kuulu- vat työt suorittsa ? täsmällis/^eUä vsk. ttolmstonin Konvpajaliiko korissa Xiikkok K, 3 k. os. ?ub. 114. j S.». eosimmäivon kaupunginlääkäri, Lspla» naaciiapteekin vi««»a S—11 ja S-L. l^/käpäivinä 11—12. LaupunUio «ur»». iass» 1—2. «Wi Lj. SM tavataan varmiuz-niu 3—11 »p., 1-^5 ja ö :.z». »rhllpäivmä sekä 1—3 päivällä sliQl!lir.t»!°liij ja jllklzxäivmä, Asunto ttodm^5». n?k. 1'^öväsll osullskaap^ talou yli^kkKKi», ««Lm» !i»vtäv» pi!:»v pi-oislts. ^slsQ^jqzts. VsrslZlZDÄ'! t^ori Vrjöukatu b Latakrmnao kirjakaupan /iäkerrassa), 7e!«!. 17b, »jaa laki- /. m asioit». koimitt»» radaoperimisi». l.aa- "i kauppakirzoj», t«»tam«nttsj» ?. m. Va?,ma»mlttari j» ll»vioik«»A»a- l>ort, X-tiok. 27, 378 tomitta» nopeasti kaikkia^maanmittauz »laao kuuluvia tektaviä. I .Mz8iMoiiiii8tl>: Mmö sssrlmg. l^äänioreistraattori. Ilmari fsrling, llov. ^usl:ults.otti. lls. lurllu. käUMII tÄZIM' MeloiMÄ». Hovivik«!i6«l>»rlskult»lltit Kizto kyti j» L. Lskol». ?odvlill 17ll. II»»r»k»Qttor1 1i»utt»kyIäZsä. Loi- t»z»: liikemies <Zsk»ri I^»uril». ?nd«lio. 'koimitt^^ kaikki» Ig.ki»l»s.ll kuuluvi» tektäviä, välittää kiinteistöjä, liimkkii l»insj», perii r»twjs, m. iMIII! iijiis W Ml!: asunto R.aumslla Uämiistöa talossa läkellä rsutatieazemaa. I^ö^kille ilm-usekÄ. Asianajajia Helsingissä: ksslsSn i. 8ns!>msn " 1'elet. 73S j» 2279. li s ...„. »«Islnlc!, 4I»k»aat»-IoIt»t» 4li. ?! l««-iiood»rtillk»tll 7. ?nk«Uo L2W I^KKottS: rijöok»t» R:» IS. 1'elsl. 422 Mmi jil VMÄt! ?orl«s», X»t»r1l»»Qk»t» 10. likellä r»vt»tie»»«m»». 1'elekooni 4 A. Xalls Nirnis. M7MI.I 0n m; ös m»k»siliu j» t»Ui. vaanin kakkltslitaassa X»»pp»t»rl» ?«rr«ll». SsttUI», I.SK^SIS n»i»iU», mi«tull« j» I»r»giU« tn- kr>tt»io j» vädlttäin d»Iv»II». llksliziz r»nt»tis»Söw»II», t»v»r»- m»k»siiniill y. m. ?orla 8llMZlslvö0 8ss8töjis»ttl ltäpoistok»tll k, »voino» j» p«rj»vt»!»i>i T - ^/»8 I. l.»?»»t»l»!» , » li »p. f. MM MMM VstiS-vllsikstu 7. Valmista» o?k?»j»o m»Ili»i» duons- k»luj». Valmiit» knoaekslllj» varastossa, kalvat dinnat. ?rsn» ^Vtrtsssn Valmistaa SAks-i-uuista. vap»g.ta virvotus- juoonaa. 3U0TQSWL39U PUVlUSSQ ?0wll3t0: Xonstalltiilliok»tii 24, tslsk. 12U. toimisto avoinll» 11—12 j» 4—KHj.pp- l^uolneen v. t. siktssrin, opett»j»t»r .Vlaiju Lennon osoite on s»m». l^autstis. luolso Ico!lcu l^ätit»»'. ?«r1«t». . . ?riit»I»3t». . kZaistilast». . ^»kkilast» g»rj»v»ll»st» ?sipokj»st» . Xokemaeltä . liisteeltä . . Xvttälästä. . I!»llV»ts»It» . >^«tsästä . . l!iik»st» . . I^rväältä. . Lvk»j.' L.S6 ».p. 7.13 . 7.22 . 7.S7 . 7.S9 . S.33 . S.4S . 3.S6 . 9,12 . 9.24 . 9.4K . S.S9 . 10,21 . ?ostij. 12.50 i.p 1.V4 1.12 1,24 1.43 2.11 2.13 2.27 2,40 2,49 3,07 3.18 3,39 l»v»r»j' 3.30 i.p. 4M. 4.22 , 4.52 . 6,M , «,1K. 6.37 . 7.V2 . 7.24 . S>00 , 8.24 , 9.10 . L»»pllu: l^rväälls . . 10,13 , k»»m»1I» — Lslsinkiiii. 3.M , 8,41 i.p. — — S.10 „ 1.V0 i.p. b,3<Z , I.llZ v. 7,33 . 10.M . ' Iiäktso: 8ok»j. ?ostij. 1'»v»r»j L^isinxistä . ?>mp»r»»1t». k»»ni»1t» IVrväältä . . lQik»st» . . metsästä . . ll»av»ts»It» . X^ttälästä. . liisteeltä . . Kokemäeltä . ?vipokj»st» . L»rj»v»U»st». N»kki1»st». . g»istil»st». . ?rut»I»st». . 2,40 i.p. S.1b . 4,30 T.p. 4.4b , 4.58 . 5,20 . S.33 . S.49 . 5.59 . K.24 . 6.44 . 7.07 . 7.22 . 7,30 , 9,00 ».p. 2,44 i.p. 4.39 . 4.52 . 5.03 . 5.21 . 5.34 . 5.43 . 5.52 . 6,03 , 6.24 . 6.42 . 6.53 , 6,59 . L»»pan: korll» 7.47 . 7.12 a p. 10,05 . 1,30 i.p. 2.20 „ 2.50 . 3.15 . 3.48 . 4.15 . 4.35 . 5.M , 6.3» . 6.59 , 7.32 . 7.53 . 3,23 I^ädtso: . . 9,00 ».p. 2.45 i.p. 7,20 i.p k'it»1»v»st». . 9,33 , 3,17 , 7,53 , L»»pna: Ziläntylllotoon 9,46 , 3,30 , 3,vk , I^äktee: ^lävt^Iuollolt» 6,53 ».p. II 50 ».p. ?id!»v»st». . 7,07 , 12,05 , L»»pan: ?»rU» ... 7.37 . 12,35 . l.äktee^ ^uiikokuulla ja svvsk. 1 p:st!l lolcak. piioliväl. ^läiitvluväolta 5,42 i .p. sikiävästä. . 5.56 , Laspuu: 6.W Ko.-iä-. lisinä- i^l elokuulla 9,M i.p. 9.14 . 9.44 wx^»U m»tkust»j»juniin »l- k»» tunti» j» s«k»juniin puoli» tunti» «nnen jun»iv lätttv» j» loppu» kolmea minuutti» «noen s»nottoj«n jun»in l»dtö» Zl»tk»t»v»r«lt» sp»k»»«i»> v»st»»n- otet»»n »»m»»o »ik»»n kuin pilettiäkin mz^ckiio. ^tlk1?»»Um»»r»k«1»» m»ki»mt»»> toimit«t»»u r»»»»»»») jok»is«n» »rkipäivän» klo 12-1 p. ?»k»tt1- j» (»,»- w»1I») pi6«tä»n »ukl »rkipiivini klo 3 » p. —I i p. j» S—k i.p. ?»k«tttt»v»r» oo «isään jätettävä viimeistään puolt» j» Wlk»t»v»r» vii meistään tuuri» ennen sen jun»n lidtöi, joU» o« ov»t »ijotilt l»lietettäväksi. I»v»r»t»1w1»t» on »voinn» »rkipäivin» klo S » p. —I i.p. sek» S — S j .p. 8KKKS»»»»w»k»»tt»rt »s«m»ll» oa >I«isöU» »voiov» S ».p. —7,«v i.p. .l^>^tlt»v»r», jok» on »ijottu läketet- t»v»ksi t»v»r»jllv»u», on sisäänjätettivä u)jZt»iss^si vimvv tcvUv 11 ».p. Zg.m2.ilA päivän». L«k»jun»U» lätieterään «to- p»»ss» pik»t»v»r»» j» t»v»r»» koko v»unul»vtitt»in. ^länt^Iuotovu pain menevä rahtitavara on sisäänjätettävä ennen kello 5 i .p. I^KIi- j» j»KI»?»lv1.» ov»t p»k«tt! , plk»- ^» r»titit»v»r»toimistot vlvis?n kävtett»vän» »ino»st»»n klo S—g ».p., silloinkin »ino»st»»il gvminoist» t»v»r»»^ jok» on »rk»» pil»»otum»»n. ot«t»»v v»st»»n j» »llnet»»n ulos. Lit»p»itsi on »s«m»konttori näinä päivinä »voinn» w»tkust»j»jlM»lN »ik»o». XllvIIeitz. Lu^u^lit ilmoitan. sttä >ukas tvttärvni Mii Wz tlsllliliilii pitemmän sairauclen jälkeen raulial- lisssti nukkui kuolon uneen Xoks- mäsll-l 1'ulkkilau kvlässä 28 p:nä '^oukolc. I9IU kello l puiv., vllen silloin 24 vuoden. 2 kk. za 18 päiv. ikäinen, l^äliinnä kaipaavat liäniä äiti, ikäpuoli. ^ veljeä ^inerikassu v, m. siikulai^^t ia tuttavat. Mi. IlauNius tapahtuu kesäk. ^ >)!nä kello II g.p. Kokemäen uuäella nau- tausmaalla. io>ta tälon vstäviile illnoitkt»»n. Nmoiltitaaii, että äiliiui»>> ISsriii IMS re^iii pi»källi>,t'ä ?-!ti>as^v?tu^a» laulullisesti »itkkui kuolon »neen l'i>ti^sa puiä toukokuuta 19ll^. 73 ikävuo>>«;llaao. ^>u^ik<i jit kai- paoksvksi n^Ijällt? l!ipsl!lle vnuä muille «uktt>i,i<j>><> m tnttavillk-. l.apset. V.k. 7,13! ilo väisv. ?oriss» U!!loms»n ms!!in mukzZn vv !»»<iult»»o «vsimäinev Lvomess» ioss» toimitet»»ll k»ikki k»ns»uks«>«ll rualirv»t toimet. Ldullisint» on kuole- m»n t»p»usten kok6»t«ss» »in» ensin kääntyä k»ikiss» »sioiss» ?«rl» 11»» t»»»t«imi»t«»a joko teletoonill» 125 t»tu kirjeellä eli kävmällä suullisesti pulin» m »SS», K»»m1!o »rkk^j» on »in» V»- r»stoss» v»lmiiu» joko v»»tt«i1l» t»tu ilm»n (k mk.st» isH» j» 2 mk:st» pieniä^. S»vp»I«!tk «lävist» kukist», keiuotekoi- sist» j» m«t»lliÄ» suurin v»r»sto p»ik- k»knnn»ll». k«pp»Ie»»»ii»j» 1—4 mk. metriltä. 8ilkkia»»k»^a monen värilli- siä j» levuisi». l?lt,lk, i<»KKI» j» L»»> »»I» suuri ?»Iikouli» ruumiinv»»tetus- i» tläätil»isuuksi» v»rteo v»rsir> k »lv»!!,. t»rl»t»»ni», v»pööri», miri» not», verk»», samettia, sen,tinki», pikeit» >. m. S»r»K»r»»» k»lv»ll». ^rk»»k»- rl»t»lt» kuten plootui», risti», täkti», p»lmun oksi» y. m. I^»kr»»r»»»- j» ?l» r»r»»»k«»«, joll» k»lv»st» kinn»st» viker»t»»n eli lovitet»»ll k»ikenmoisi» r»nk»it» monell» eri t»v»Il». ll»»t»- ristiä. Veljekset kriisein kyviksi tunnet» tuj». 8»o»m»I»I«ti-il!iioIt»k,i» väli te- tään m»»o«ur»ku»aist» telekooninkio k»utt», ilm»n eri maksu», s»moin k»t- i»w»». j» ilw»tt»»pit»tttS s»»<i»»o joa- tuis»sti p»in«tuki?i. U»»seo6wlt» telo- toolM» iil»tt»«ss» vi otet» mitään v»i- v»op»lkkivt». Linnat v»k»v»t jok»isel e Osvt»: I!?»ri. XlkKoUjzj, ilsMMj,. liukousduoneessa tiartaus- ketki kuomenna kszkiv. klo puoli-3 illalla. Leur»»v»n» »unnunt. suo- m»l. maaseurakunnan rippi j» ll. p. Lkt.. jokon kirjvitet»»o I»uv»u- t»in» 4 p'nä klo II e pp. kirkoss». LVltUllMS. LvMkIiiiilli jlldlZZ vietetään l.attoiiiersu liukviistiuonsella < nsi lauvantaina t. k. 4 plnä. .lukla- pitää klo 10 a.p. p^tori l'äti- -U». l1> I>in<.'istä. .lutilaa jatketaan kai- keu päivää, pi>I>!tääii useita pulleita. omllt viikot Z1 I»WM. Ilzvittiiä talletuksista: lallotustilillä 5 °,o Xarltuvalla tslivtustilillä 5 °/a ^uolcsvvalla tilillä 3 ° o erittäin eSMilöil on ..karttuva tzUktll8ti!i" 7ä88s ti!i88Z Ii8ätääii ilmsil tsllktt^jsil Kllvlkllpitoa jcor^ Iloa KMk8ti ?lloä888Z pääomaza. 8ll8 Kikvss Xo^^imsttc)^ uusia s .. OSU^IIll >Ä ». I. MM »MMM »Iol<a „MvM" SjSS, ZS Mlkiiuioii zzzviittzs! >linä en kilpaile Iiinuoilla. mutta kvllä tÄvaroiilon Iivvvvä^Iä. jäämääräni on aina vliut saacla. o^t^jillk! tävsin taatNig. kunnollisia. Inn- t:i!in-a v»8t,iavaa Lsnvuoksi en mvv ollenkaan n. tu^inapvöliä. Kaikki pvöiät ota» tunnetuista, et^vimmistä vNAlanlilaiÄ-ita. >ak^a!ui?^la ja luotsalai^ista tklitsi>ta, jonka vuoksi voinkin taata ottä invvtnäni >>vörät ovat pailiaita mitä ^aada voi. ja mvvn niilä makclollisimman al>iai>i!!a iiinnoilla. Ln^l. ja saks,l. pvörissäni on 8nomalaisot nimot .Vetävä» ja <-'l'ovoii->. luot- !?al. pvörat mvvn alkiijieräisollä «1'oltjernan > oimvllä. ^.rvoisalls z^Ioisölls saamrlis ilrrioittss, sttä olorrlms aUcaosst täällä Zepsnliikkeeil js ttengit^spajan 22 Uuom.! >se>>pä >V>,!Iin taloj ia t>>jv^!iiui>! >ivvi!I!ä Nöllä ia ko>>- Inn?i>ntti>oi!!a --aavnttavamiov a>^oi?-an v!e>^»a suosion. Xunnioitlik^nIIa^ ^Viljansn ^ja I^inclsvaav. >Io»ivuolins>> kokvinu?;. llssiMzo tedtzsil l^aiookiiva on maamme par!>ai'umak-i tunnsitua. ^lv^täväuä paljottain ja väkittäin I,eiMri K. L. I-ZMLlIs. il vlitvvdos.^ä I—."> p. kv5-äk. piiletuäu täällä nuorsuomalaiÄtou talolla Xikolaink >^! -aarnoja ja laamatnnluontoja s^uiaa- vastin Xeskivlikkon» klo 4 i.p. >aamatnnNit- kiÄtol»^ IV .^ndoison ja k!o 8 ill. saarna, pastoii ^V. >. Lpi^oi ^Vaskin^tonkta, Vo^staio» klo >aatuatu!>tutki>t^I». lääkot. tolit. Olsen l.onkoosta j.> klo l i.s>. pa toii .1. I'. I!alt Xopi uliainiua^ta. ?erj»Qt»iiia klo 9^!<> ssitolmä l> ix koiclosta. toltt. Olsen ia klo x ill. aasi na, pastori Lpnen 8»l»l»»ttina i>auvantaioa> klo ll a.p. saarna, past. klo 3 i.p. saarna, past. Italt ia klo 8 iii. esitelmä ainc> sta «Kvlvö ja kotjuu >. «olit. Ol^en. LaoilUiltaill» klo li a.p. esitelmä ai- ne<>sta «Evankeliumi kaikissa maissa», vast. Lpioerl klo 4 i.p. esitelmä tei vo^>- noidosta, tokt. Olsen ja k^o 7.30 illalla saarna, past. kskt. MMNsm ImMettojs poni»«»« lvouttoiisti 0>mi Oskari liotlisl, n ja neiti ^Vina Lokia l^slitonsv, i»ol. kaup. ^vöinio^ .lulio Viliton .läivinen ia laillisesti erotettu vaimo 'IVKIa (!r>mroos kaup. 'lVömies .lulio ,1a»kko Knkka Ilelsiu- kiin. .lairumies lleikki l^al>lin>ii 'l'ainp«!- reelle. .lanumies Viktori lli-lin .Vkaaseen. Xuoliaaja Karl .lolian Lninlvall lian- mullo. -?at. ?aii. ja l<»n>al. jotlca on jätetty sitomooni onnen vuodon 1903 loppus, ovat pvnttä- vät tämän toukokuun kuluessa, muu- toin Icatson no minullo jätotMsi ja tulon no myymään työlcustsnnuston pvittämisolcsi. 1 klMeil Kirjansitomo ja pspoMsuiips. I pistä Icosälcuuta liiko muutetaan Vrjönk. 14. valmiita ja tilattaessa 15. l'ori?«s». .^laantiekalu 2<l. t! ns». on muutettu kesäkuun z päivästä Nissdstinlcatu 17. käytävä ksclults. ^voinnz Iclo V>9—V,ll. Lukukauden päättyessä. 11. N«»ris»lle. Isänmaalla on lulemaisuu- deltansa ivielä niia paljon odotettamana, että «armaan kaan ei työtä puutu ja kor kealle suunnattua työtä yh deltäkään sydämeltä, älyltä ja tahdolta. I. V. Snellman. Myöskin nuorisolle, etupäässä Vart tuneemmalle koulunuorisolle tahtoi simme lausua muutamia sanoja ewäS- tykseksi heidän kesälomalle lähtiessään. Erikoisesti pakottamana ja welwoit- tamana tähän pidämme sitä surkutel- taivaa asiaintilaa, että nuoriso, eri toten juuri marttuneempi opiskelema nuoriso suurimmalta osaltaan tamalli- sesli kemäisin koulusta päästyään katsoo kaiken työskentelynsä keSkeyty. neeksi, jättäytyy Diogeneksen yksinäi seen itseky2äisyyteev, mitä yleisiin ja paikallistin kansan simistyStä ja yleen sä sen sekä henkistä että aineellista hywinwointia tarkoittamiin rientoihin tulee. On kyllä totta, että lukukauden ra sittaman työn jälkeen aiman itsestään seuraa lamaannus, nuoriso haluaa lemähtää. Mutta toiselta puolen tu lee muistaa, ettei mikään estäkään lemähtämästä. Sillä se työ, jota koti seudun kaikellaiset paikallisseurat heil tä odottamat, ei milloinkaan ole niin kesälepoa häiritsemää, että siitä sen tähdm tulisi metäytyä syrjään. Snellman, hän, joka kai myöskin jossain määrin tunsi sekä kansaa että sen opiskelemaa nuorisoa, maikka aina tilaisuuden sattuessa wakawasti ke- hoittikin nuorisoa kartuttamaan tie toaan oppi>aikana, ei myöskään unoh tanut teroittaa heidän mielensä: Ol kaa osallisina hetken pienimmiSsäkin harrastuksissa! Meillä on täysi syy toistaa nämä Snellmanin sanat juuri nyt, kun kaa kon kalmo taas on Vetäytynyt uhkaa maan pilmeen ja kansa Vaistomai sesti huolissaan luo apua-etsimän kat seensa nuorisoon. Pettämätkö toimeet?! Elivät Ei ainakaan siihen nuo risojoukkoon nähden, joka maimoin on saatu temmatuksi irti teennäisestä herramaisuudeStaan, joka kansallisesti malmeutuneena ja oikein käsittäen teh- tämänsä, on itsensä Vihkinyt kansansa kalleimpain palmelukseen. Tämä osa nuorisoa kyllä tietää, miten paljon, paljon tässä maassa on mielä työtä jokaiselle tuolla maaseudun karuilla saloilla, ja se rientää kiiman toimi maan sekä henkilökohtaisesti että jär jestöissä, moimiensa mukaan ohjaa maan ja opettamaan toisia ja samalla itse oppimaan kansaansa. Puolueemme keskuudessa on alulla nuorisoliike, jonka tarkoitus on kaS- mattaa nuorisoa wakawaan isänmaal liseen työhön kansallisessa hengessä, saada se kaSmattamaan itseään simeel- lisesti Voimakkaaksi, korkeita kansalli sia päämääriä omaamaksi tulemaisuu- den sukupolmeksi. Ja nuoriso on, sankoin, Väsymättä työskenteleviin joukoin liittyen rimeihin tämän toi minnan edistämiseksi, todennut sen ennakolta lausutun totuuden, että se kyllä käsittää tämän nuorisoliikkeen toiminnan siksi suuriarmoiseksi isän maalliseksi työksi, joka moimainsa mu kaan koettaa toteuttaa juuri suoma laisen kansallishengen ja siihen pe rustuman simistyksen juurruttamista, ylläpitämistä ja walwomiSta nouse massa nuorisossa. Nuoriso kyllä tie tää, että tämä suuri tehtämä myös kin melmoittaa sitä tosttyöhön. Mutta olisi määrin rajoittaa nämä rimit ainoastaan sen nuorison huo mioon, joka jo on osoittanut tajua mansa kansallismielisen nuorisoliikkeen tehtävät ja päämäärät. Tahdomme kääntyä kaikkien muidenkin — sekä Vanhemman että nuoremman Väes tön — puoleen ja huomauttaa tä män nuorisoliikkeen olemassa-olosta. On usein epäillen pudistettu päätä kun on ollut kysymys kansallismieli sestä nuorisoliikkeestä. Samoin on lahdattu eristää toisistaan Valtiolli nen toiminta ja puheenalainen nuo- risoliik», lähemmin sanoen: kansallis- mielmen nuorisoliike kansamme sisäi sen maStuStuSkyVyn lisääjänä. Onhan — niin arwellaan — näin laajakantoinen asia ja muuan alkawa nuorisoliike ka?si aiwan eripainoista asiaa. Liian korkealle arvioitaan muutaman »nuorisoseuran" merkitys, seura», joSsa nuoret wiettäwZt jouto- aikansa kaikenlaisissa enemmän tai Vähemmän pienissä, usein joutaman- Iäisissäkin touhuissa, liian korkealle armioidaan sellaisten seurojen Vaiku tus, jos luullaan, että ne woiwat jotakin erikoista tehdä kansaamme uhkaaman maaran torjumiseksi. Näin moi kyllä asiaa ensi ajattele malta katsella. Ja me myönnämme, että joS kansallismielinen nuorisoliike pyrkii olemaan main jonkinlainen, maikkapa kunnollinenkin ja hymäkin ajanmiettoseura, joS se ei yrittäisi tar jota nuorisolle sen enempää, niin sil loin olisi tämä tuomio marsin pai kallaan. Liikettä lähemmin seuranneet Voi mat kumminkin hymällä syyllä torjua tuolloiset Väitteet. Kansallismielinen nuorisoliike on alunpitäen tarkoitettu ajamaan paljon enempää. Sen päämääränä, wai- keaUi saaumtettamana, mutta kau niina päämZäränä on todellakin kan samme nuorison kasmattaminen, sen, tai c inakin sen suuren osan, sisäinen uudistaminen juuri niiden suurten aja tusten pohjana, jotka puolueemme asettaa sisäisen kasmatuStyön poh jaksi. Tällä kannalta on siis kansallista nuorisoliikettä käsitettämä. Totta kyllä on, että se ei ole Vielä Voinut ko hoaa siihen asemaan, mihin se pyrkii ja mihin sen tulee päästä. Onhan se aiwan alussa mielä. Totta on sekin, että monet paikallisyhdistykset ehkä moimat hyminkin Vaillinaisesti edustaa liittonsa korkeita tarkoitus- periä. Onhan inhimillinen toiminta aina majanaiSta; päämaali ja todelli set saamutukset usein paljonkin eroa mat toisistaan. Mutta suunta on ainakin pääsiassa selwä, kuinka sei- millä siitä sitten kulloinkin yksityis kohdissaan oltaneekin. Paljon riippuu luonnollisesti kum minkin siitä, millä tamalla suuri kan sallismielinen yleisö suhtautuu tähän nuorisoliilkeeseen. Siitä, millä ta malla sitä tuetaan, asetutaanko sen suhteen Välinpitämättömiksi wai koe tetaanko sitä nostattaa, missä se mielä ei ole alkanut, ja auttaa, missä se jo on käynnissä, tästä kaikesta juuri riippuu, moiko tämä liike kohota siksi uudestasynnyttämäksi Voimaksi nuo risomme keskuudessa, joksi se on suun niteltu. Meillä täällä Satakunnassa cn kohta erikoinen syymme liinrittää huomiota kansallismieliseen nuoriso liikkeeseen. Heinäk. 2 ja 3 p:nä wie» tetään m. m. ensimäiset kansallisen nuorison järjestämät maakuntajuhlat Kokemäellä. Silloin joukolla juhlille tutustumaan tähän liikkeeseer! Mutta kansallismielinen nuoriso ei saa jättäytyä odottamaan, milloin toiset itsestään älyämät tulla mukaan. Ei. Sen on myöskin puolestaan teh tämä welwollisuutensa tämän heille rakkaaksi käyneen kansalliStietoisuuden lemittämisekst yhä laajempiin ja taa jempiin kansanjoukkoihin. Moiton- marinoina, lujalla luottamuksella jalo jen aatteitten moittoon ja alttiina omien mukamuuksien uhraamiseen täy tyy nuorison käydä työhön, arkaile matta, rohkeasti. Silloin se innostaa kanSsameljiä ja -sisaria, silloin esi merkki ja työ jo semmoisenaankin pa kottaa simullisetkin kunnioittamaan kansallisen nuorison rientoja ja cat- teitä. Kun nuoriso, jonka sittenkin tule- Vaisuus on, tässä mielessä lähtee loma-aikanansa Viettämään, tietoi sena siitä, että se toiminnallaan kan san keskuudessa ainoastaan mak saa metkaansa isänmaalleen, silloin se on tehnyt hymän päätöksen. Pantakoon se myöskin täytäntöön!