W:O 9 !9IU. KIIKU. &flaanant &i?m Tammikuun 24 pälvaift- Jollette tahdo tai ette ennätä ryh tyä asiamieheksi, niin hommmkaa joku naapuri siihen toimeen. Ellei siitäkään tule mitään, niin tilatkaa edes itse. Sen moi tehdä lähimmästä postitoi mistosta tai lähettämällä suoraan Toimitukselle postimerkeissä Smk. 2:—. Toimituksen osoite on „Jywäskylä." — Pyrkijä n:o 1 on ilmestynyt ja sisältää: S. A.: Nuorisonliike ny- kyisessä wuodenwaihtecssa. N. L:ka: Erityistä huomiota ansaitsema kansa- laistietokirja. A. T.: Oulunsuun nuo risoseura ja „Pirtti", kun?. Maria II- manen, kuw. Esko: Mytelmäkirjalli- suutta. Kuka ensinnä ennättää. Uutta kirjallisuutta. E. P. Nuorisoseuran muosikokous. Pohjoisnaman «oikea löytäjä", Peary, kuw. Kansanopisto- osasto: E. E. T.: Ihteinen merkki maamme kansanopistolaisille. Nuori son pyrintöjen alalta. Tilausilmoitus. Kurva armottuksia. Venäjältä. — Miinamonopooli. Tammik. 1 p:stä joulut 1 p.ään 1909 on wal- tion mimamynmälöistä Europan- ja Aasian Venäjällä myyty mattion wal mistamia mäkijuomia 75,708,876 äm- päriä. s. o. lähes 2 nnlj. ämpäriä mähemrnän kuin wastaawana aikana w. 1908. Tuloja ronnamonopoolista on sanottuna aikana ollut G45,855,367 rpl., s. o. yli 8 V-> milj. rpl. enemmän kuin rvostaamana aikana w. 1908. Ulkomaalta. — Turkin Parlamenttitalo Pa lanut. Konstantinopolista, tammik. 19 p:nä. Shiraganin palatsi, jossa parlamentti pitää istuntonsa, syttyi klo 11 aamulla tuleen. Palon syytä ei mielä tiedetä. Tuli leivisi nopeasti niin että palatsi oli pian liekkien wal- lassa, uhaten hämittää koko sen sisus- tuksen. Shiraganin palatsista omat jälellä pelkät seinät. Mahinko nousee 40 mil joonaan ruplaan. Senaatin ja edustajakamarin kaikki asia kirjat omat palaneet. Tuli- palon sattuessa olimat maliokunnat pa- lätsissä työssä. Minimisterineumosto on pitänyt kokouksen, neumotellen uuden paikan hankkimisesta parlamentille. — Abdul Hamidin talletukset Saksan waltiopankissa. Turkin hallitus on maatinut Saksan maltio- pankkia luomuttamaan Abdul Hamidin miljoonaisen talletuksen. Asian aiheut- tama mieltenkuohu on johtunut Sak san hallituksen »vastustuksesta, se kun haluaa mapauttaa maltiopankin kai- kesta edesmastuusta Abdul Hamidin talletusten suhteen. — Zeppelinin aijottu Pohjois- naparetki. Berl. Tageblattin mu- kaan tulee ensi kemäänä Huippumuo- rille lähetettämäksi malmistama retki- kunta tarkemmin tutkimaan, mitkä seudut someltumat lähtökohdaksi aijo- tulle ilmalaimaretkelle arktisille seu- duille. Mlikllllstll mirttfito. Onko kristillismielisten otettawa osaa waaleihin? Kuka on tuo mies, joka tuolla aher- taa päimän toisensa perästä ja tähtää toimonsa tulemaisuutta kohden, maikka ei tiedä, mitä huolia huominen päimä tuo mukanaan? Se on maanmies, joka on monesti nähnyt, kuinka hyinen halla on turhaksi tehnyt hänen mai- mansa tai rajumyrsky turmellut hänen mainionsa. Mutta aikooko hän lakata silti kyntämästä ja kuokkimasta? Ei, ei. Hän tarttuu uudella innolla työ' hön, "kuten Saarijärmen Paamo, luo ojat symemmiksi j. n. e. Mutta mitä tekee nyt Suomen kansa, sen makamampi aines, kun sen toimo on niin monta kertaa pettänyt, se toi mo, jolla se laski lippunsa ensi ker- ran maaliuurnaan, jolloin sille kan- gasti jo monet parannuhet, mitä niin kipeästi kaipasi? Aikooko se nyt jäädä mälinpitämättömäksi, nyt, kun maa- tamme uhkaa sekä sisäiset että ulkoa päin tulemat hirmumyrskyt hämittää? Kuuluu kyllä malitusta, että yleinen laimentuminen on tulossa, ja että ma- kamampi, marsinkin uskonnollinen kansa armelee mitäpä sitä yrittääkään, ei se tule kuitenkaan sen paremmaksi. Tekeekö maamies niin, kun myrsky ja halla mie hänen miljansa, lakkaako hän kyntämästä ja kylmämästä? On ollut aikoja, jolloin Suomen kansa on saanut taistella senlaisissa olosuhteissa, eikä ole mäsynyt kyntämästä ja kyl- mämästä. Pitäisikö nyt, kuin isän- maan etu on kysymyksessä, jättää asiat hurjistelijain huostaan? Ei, tuhat ker- taa ei, sanoo Jumalaa ia kansaansa rakastama, maan taisteltama on ja työtä tehtämä niin kauman kuin aikaa on. Millä lohdutat itseäsi sinä, joka aiot jäädä mälinpitämättömäksi, kun kerran huomaat, että hirmumyrsky si- imunkin sattuu kipeästi, jos et ole tais- tellut miimeiseen asti? Tosin kuulee kyllä uskonnollisten ihmisten armeleman: kyllä Jumala hoi- taa asiat, ja niin se käy, kuin Jumala sallii. Mutta, ihminen, miksi maimaat työllä itseäsi, saattaahan Jumala hoi- taa ja elättää ilman työtä ruumiisi? Ei, sanot sinä — ja oikein kyllä — sehän olisi Jumalan kiusaamista. Sa- ma suhde on tässäkin. Niin ajatteli kenties sekin palmelija, joka sai yhden leimiskän: kyllä Herra niittää sieltäkin, mihin hän ei kylmä, ja luuli senmuoksi ettei hänen tarminnut työlä tehdä. Kummastuttaa todella kysymykset onko kristityn olettama osaa maaleihin ju maltiollisen elämän puuhiin? Sil- mäilkäämme mähän asiaa. Missä ta- paamme niin monta profeettaa ja Ju- malan palmelijaa? Emmekö ruhtinas- ten ja kuningasten neumospöytäin ääressä? Kuka itkee kansansa onnetto- muutta ja malittaa Israelin surkeutta enemmän kuin Jeremias? Jumala ra- kastaa kansoja. Mekö emme sitä tekisi? Jeremias rakasti kansaansa, maikka oli kansansa mainoama. Me kristittynä olemme melmolliset antamaan Juma- lalle, mitä Jumalan on ja keisarille, mikä keisarin on. Jos koskaan, niin ainakin nyt, jolloin ne, jotka huuta mat Jumalaa alas istuimeltaan, omat saamaisillaan lainlaatijani istuimet hal- tuunsa, on kristittyjen melmollisuus käydä uhkaamaa maaraa torjumaan. Sinäkö uskomaisena aiot päältä kat- sella ja äänettömyydelläsi auttaa tuol laisia aineksia eduskuntaan? Onhan se kuitenkin niin, että poissaolollasi autat mastustajaasi. Tahdotko todella, että Jumalan pilkkaajat laatisimat sinulle lakeja, silloin kuin sinulla on tilaisuus se estää ja malita eduskuntaan miehiä, joita ohjaa Herran pelko, joka on ei ainoastaan taimaallisen maan mielä mielä maallisenkin miisauden alku. Suomalainen puolue on juuri mal^ monut tätä asiaa, koskapa on asettanut senlaisia henkilöitä ehdokkaikseen. Arme- lematta siis kaikki yhtenä miehenä maa- liin! Älä ajattele: en minä tiedä, ketä äänestäisin. Olethan sinä, uskomainen ihminen, jo ijäisyysasiassakin uskonut itsesi senlaisten miesten kuljettamaksi kuin on Hoolin Heikki y. m. Mieläkö epäilet, kenelle annat äänesi? Siis mielä kerran: kaikki maaliin helmikuun 1—2 päiminä! Näin kehoittaa maan multakoura. —o—i. Mlllaisliitto ckisknimssa. Helsingin Sanomat kirjoittamat maa laisliiton edustajista m. m. seuraa- maa: ..Kaiketi on lainsäädännössä edelly- tettämä jonkinlaista johdonmukaisuutta kaikilta siihen osaaottamilta. Kun nyt maalaisliiton edustajat maltiopäimillä, esim. työmäensuojeluslakia käsiteltäessä, tyytymättä edes niihin erittäin pitkälle menemiin reformeihin ja rajoitusmää- räyksiin, joita sisältyy eduskunnan hy- mäksymään lakiin, maatimat s o s i a- listien kanssa siilien, työaikaan y. m. nähden, mielä siksimerran jyr kentämiä määräyksiä, että niiden kautta teollisuutemme useilla aloilla epäile- mättä olisi käynyt suorastaan mah dottomaksi, niin täytyy kai edellyttää heidän oleman malmiit kannattamaan mastaamia määräyksiä sellaiseenkin la- kiin, joka ryhtyisi järjestämään työ oloja myöskin maatöissä ja kaikissa siihen kuulumissa elinkeinonbaaroissa. Sanotaan ehkä, että erilaiset työalat maatimat jossain määrin erilaista lain- säädäntöäkin, mutta samalla on kuiten kin mmstettama, että eduskunnan nyt hymäksymän suojeluslain alle jo kuu luu mitä erilaisimvia työaloja. Kai- kissa tapauksissa täytyy olettaa, että ne, jotka omat malmiit teollisuus - ja käsityöhön määräämään täysi-ikäisille miehillekin 8—9 tunnin pisimmän lainsalliman työväimän, 16—18 muo- tiaiden nuorukaisten käyttämisen ai- noastaan klo 6:n jälkeen aamulla ja klo 7:ään asti illalla työhön, lain ulottumisen perhetyöhönkin, pienimmäs- täkin ylityöstä kaksinkertaisen palkan j. n. e., omat malmiit tällaisia „peri- aatteita" myöskin maanmiljelns- ja meijeritöissä y. m. maa-oloisia toteut tamaan. Mutta käytännöllinen äly sanoo maanmiljelijälle, että mokomat lakimääräysekt eimät heidän työssään koskaan metele; maanmiljelns taistelee ilmankin jo suurten työvalkkain ja ra- hanniukkuuden aikana tuiki tukalissa oloissa. Sellainen lainsäändäntö ei saa tulla kysymyksen. Mutta teolli snus taistelee meillä jokseenkin samal laisissa maikeuksissa. Kuinka moi siis tuon maalaismaestön edustajat omak sua sellaisen sosialismia lähentelemän periaatteellisen kannan, kuin maalais- liiton edustajilla oli? Se ei moi johtua muusta kuin laa- jan yhteiskuntataloudellisen kysymyk sen pintapuolisesta harkitsemisesta ja majamittaisesta horkitsemiskymnstä. jonkinlaisen ylimalkaisen radikaalisuu- den ja ..itsenäisyyden" tamottelemi- sesta, jossa tosiolmnen elämä samaan tapaan kuin sosialisteilla häipyy pois ja jossa luomutaan pois siltä yleiseltä, käytännölliseltä katsantokannalta, minkä elämä malitsijoille opettaa. Jokseenkin yhtä malaisema esimerkki tätä^ samaa perusteellisemman härkin- nan puutetta oli maalaisliittolaisen eduskuntaryhmän miime maltiopäi- millä tekemä ehdotus (joka sosialistien kantaan liittyen myöskin tuli edus- kunnan anomuspäätökseksi) metsästys- kysymyksessä. Metsästys on lainsää dännön kautta tehtämä kaikkien yh- teisoikeudeksi, sitä tarkotti tehty maa- timus. Mutta nyt on' metsästysoi- keus kuitenkin maanomistukseen kun- luma oikeus, jota se, joka on maan itselleen ostanut, pitää loukkaamatta- mana oikeutenaan. Kaikissa osissa maata sitä oikeutta ei ehkä maanmil- jelijäin kesken nykyisin niin mallan tärkeänä pidetä, mutta itse periaate tässä tietysti onkin tärkein, siitä omat kyllä m. m. sosialistit selimllä. Sa- maan tapaan kuin metsästys moitai- siin tietysti kalastuskin julistaa maan- omistajilta riistettämäksi ja yhteis- omaisuudeksi muutettamaksi, ja yhtä hymällä oikeudella — miksei? — metsäalueet ja ulkopalstat (sosialis- tien pakkoluomutusteoria); niin tul- laan sitten pian niittyihin ja peltoi- hin, joiden omistamista jokainen ra- dikaalisinkin tilallinen kuitenkin ma- kuuttaa omaksi Pyhäksi oikeudekseen. Sosialistien jako-unelma toteutetaan tuossa kädenkäänteessä. Sillä missä on raja, jos kerran lähdetään yksityis- omistusta yhteiseksi säätelemään, sii- hen tapaan kuin maalaisliittolaiset metsästysasiassa? Tuollainen sosialismilla leikkiminen ei moi mastata sitä, mitä maalais- mäestöllemme sen elämänkoulu opet taa, ja on maalailiitto mainitussa suhteessa marmaankin eksynyt pois maaperästään. Likaisia aseita käyttämät taas maalaisliittolaiset maa- litaistelussa koettaessaan lisätä maali- karjaansa. Kumma kyllä, näyttää niitä aina löytymän, jotka kaikkia juttuja uskomat. Erityiseksi tehlämäkseen on Liitto" ja liittolaiset ottaneet suoma- laisen puolueen etemämpäin miesten, marsinkin tuomari Lagerlöfin parjaa- misen. „Litton" Myllän nunitti häntä m. m. metsähuijariksi ja kuitenkin on asia todellisuudessa si-en, että hra La- gerlöf on esim. Siikajokimarsilla mak- sanut metsistä paremmat hinnat kuin muut, eikä hänen ole tarminnut hui- jausta käyttää eikä keinotella metsiä, tarjoilijoita on ollut enempi kuin on tarminnut ostaa. Mutta ei hiisku „Liitlo", halaistua sanaa semmoisista liittolaisistaan, jotka keinottelemat mä- hämaraisilta metsät saadaksensa ne sit- ten myydä isolla moitolla hra Lager- lösille. Kysyn maan: eikö tämmöiset ole metsähuijaria? Nyt omat liittolaiset rumenneet le- mittämään sellaista päätöntä huhua, että hra Lagerlöfillä on kaksi miina- polttimoa, ja että hän on kieltolain mastustaja sekä että hän eduskunnassa mastustaa tielakia. Niitä edustajaeb dokkaita suomalaisessa puolueessa, joilla ei ole niin suurta kannattajapiiriä, että tulisimat malituksi. koitetaan mus- tata herrain palkkaamiksi äänten kerää- jiksi j. n. e. Ei luulisi tuottaman malheen ja määristelyn maltiolliselle puolueelle- kaan kunniaa. Wai onko maalaisliit- to omistanut jesuilttain opin: ..tarko tus pyhittää »välikappaleet ?" Milloin aukeamat kansan silmät näkemään mitä pötyä heille syötetään maalais- ten edun nimessä. S. E. Lähetettyjä kirjoituksia. Teollisuuden harjoittajat! Korkealle kehittyneessä kilpailussa tuotannon alalla ei meidän teollisuus- tuotteemme mielä kykene länsin puo liaan pitämään. Kaikella huomatum- malla, kehittnneemmällä teollisuusalalla maltaamat ulkolaiset tuotteet menekin melkein kokonaan. Marsinkin nyt jou- lumarkkinain aikana olemme olleet ti- ltusuudessa huomaamaan, kuinka kaikki myymälämme ja tamaramarastomme omat ulkolaisella tamaralla täytetyt, eikä ainoastaan kaupungeissa, maan yksinpä kaukaisemmissa salokylissäkin. — Maikka meillä on niin merratonta käyttömoimaa kuin on lukuisat Suo- men kosket ja maikka meillä on niin hymä tulolöhde ja raaka-aineen saan- ti, mahdollisuus kuin löytyy Suomen metsissä, niin kumminkin on kauppa- tappiomme muosittain noin 120 milj. mk. — Mikä ääretön tappio meidän köyhälle maallemme! Mitkä kakki seikat tähän maikutta- nematkin, niin on suurena tekiänä kum- minkin yritteliäisynden ja ammattitai- don puute. Myös sanottanee, että meillä köyhässä maassa on puute pää- omasta, millä teollisuusyrityksiä möisi panna alulle. — Onhan se kyllä tot- ta. — Mutta mitä hnödyttää tuotan- to, ellei sillä ole menekkiä. Niin kanan taas, kun ammattitaito on sillä kan- nalla kuten nykyään, emme me kykene kilpailemaan menekillä ulkolaisten kansia. yritteliäisyyttä ja aikaansa seuraa- mistä maaditaan kaikilla alailla, mut ta erittäin juuri teollisuusalalla. Jos tarkastelemme ulkomailla elämää teolli- suusalalla, huomaamme tamattoman milkasta toimintaa. Teollisuusjärjestöjä on kaikissa lii- kevaikoissa maaseudullakin. Kaikkia uusia huomioita seurataan tarkasti. Näyttelyitä, sekä yleisiä, että marsin- kin paikallisia pidetään lukuisasti. Nä mä näyttelyt omat joko yleisiä näyt telyitä. tai erikoisnäyttelyitä, usein hy- minkin tarkkaan spesialiseerattu. Jnnos- tus, sekä näytteilleasettajain että ylei- sön puolelta on mekasta. Kätemyyteen ja ammattitaidon saa- muttamiseen uhrataan paljon. Opviak- seen kunnollisesti jotakin ammattia, ei ulkomaalainen säikähdä suurempiakaan uhrauksia tietäen, että kunnollinen am- mattitaito maksaa koron kanssa takaisin suuremmatkin kulungit. J.TIRKKONEN, KANGASOSASTO PER. 1869. TAMPERE. PUH. 609. m ■■■■■ ■■■■■ »»» Saapunut ensimmäinen vuoden 1910 :: Uutuus-lähetys Naisten Puku- ja Puserokankaita, Uusia talvivärejä. Reunuste-esineitä. Mafle a lähetän pyydettäessä! UUOM Auuiutuksia. Kuulutus. Tontti- ja maaverojen kanto toimitetaan Rahatoimikamarissa allamainittuina päivinä k^llo 10—1 päivällä ja 5—7 illalla: Tammik, 2i p:nä 1—5 kaupungin osista; Tammik. 26 p:nä kaupungin loppuosista; josta täten ilmoitetaan. Oulu, tammik 21 p. 1910. Rahatoimikamari. Palvelukseen halutaan. 2:si Narikkatyöhön ja kaup paan harjaantunutta ja luotettavaa Ompeliatarta, toinen mieluummin, joka on har jaantunut miesten pukutyöhön saa pitempiaikaisen paik:m heti lähemmin Tarvitseva. Kokkolan postikonttori, Me hitaat suomalaiset, me pyörim me hiljakseen omissa kotinurkissamme.! Me emme kyllin ripeästi seuraa ajan mirran mukana. Nyt kun jotarmittai- siin kunnollista ammattitaitoa, me olemme masta heränneet tarkemmin pohtimaan ammattikasmatuskysymystä; mutta toimottamasti me sitä myöhäs- tyneinä ajamme tamallisra ripeämmällä mauhdilla eteenpäin. Dhtenä maikuttamana keinona am- mattimidon parantamiseen omat näyt- telyt, s. o. tilaisuudet tuotteiden mer- tailuuu. Marsinkin oppilaitten ja nuor ten ammattilaisten kehitykselle on suu- riarmoista saada tilaisuutta mertailla mitenkä pitkälle on naapuri jo ennät' tänyt ja missä kohden kukin huomaa olemansa jälessä. Näin on myös tilai- suus kokeneilta ammattitaitoisilta hen- kilöiltä saada jäämitön armostelu teok- sistaan ja työtaidostaan. Se on nuo- relle kehityksen tiellä kulkemalle ammat- tilaiselle suuresta merkityksestä. Se on termeellisenä armostelijana ja samal- la innostajana pyrkimään yhä eteen- päin. Ei ainoastaan tekijälle, maan myös liikkeen harjoittajalle omat tämmöiset näyttelyt suuresta merkityksestä. Sii nähän, jos missään on tilaisuus ylei- sölle näyttää mitä meiltä on saatama- na ja minkälaista tamara laadulleen on. On siis syytä toimoa, että työn- antajat kehottamat ja innostamat op- pilaitaan ja työntekijöitään tällaisiin näyttelyihin lukuisasti osaa otta- maan. Katsoen siis tällaiset näyttelyt tär- keäksi, on yleisistä Maroista myönnet ty muotuista amustusta sanottujen näyttelyjen toimeenpanemiseen. Paikal lisiä näyttelyitä on ollut useitakin, mut- ta ensi kesän aikana pan- naan Oulussatoimeenylei- nen, koko maata käsittämä oppilas- ja nuorten työnte- kijäin teosten näyttely. Näyttely on aijottu sellaisille oppi- laille ja nuorille työntekijöille, jotka omat toimineet, elinke'nolain nojalla ammat- tia harjoittaman työnantajan luona mähintään 2 ja enintään 8 muot- ta. Enintään 19 muotta ammattia harjoittaneet henkilöt moimat ottaa osaa teoksilla, joissa ilmenee ominta- keisia uutuuksia tai keksintöjä. Näyttely pidetään samaan aikaan tuin yleinen Käsityö ja Teollisuuden har- jottajain kokous. Myöskin on näytelyn yhteyteen ai- jottu järjestää arpajaiset, joihin moi- töiksi ostettaisiin näyttelyesineitä; täten mältettäisiin jonkun merran kuljetus- kustannuksia. Kun tällä kerralla palkintoja marten on tamallista runsaampi apuraha, toi- motaan mahdollisimman runsasta osan- totoa. Kaikki siis innolla osaa ottamaan mainittuun näyttelyyn, sekä työnanta- jat että työntekijät. Meidän täytyy aina silloin tällöin ikäänkuin k^ota, tehdä katsaus, millä kannalla kulloin- kin ollaan. Meidän täytyy asettaa asiamme, työmme, tällaisen yleisen monipuolisen annostelun alle. Tällai sessa kiirastulessa hämiää se, mikä ei ole kehittämisen armoista ja edelleen kehittyy ja jalostuu se, mikä todella ke- hittämistä aii?aitsee. Oulussa, 29 p jouluk. 1909. Näy ctel y toimikunta. Ilmoituksia. Arvoisalle yleisölle saan tiedoksi antaa, että liikkeeni on siirretty Olininin taloon Rautatiek. 9. Kunnioittaen: Eugenie Roesseler. Lfäfiln Olga Liljeblad. aV£BLliW Asunto Koulukatu 31. Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä. A. A. KÄBUEM tilauksia v:de!le 1910 vastaanottavat m. m.: Hailuodossa Kustu Pirkola. Kellonkylässä Kalle Kauppinen. Kiimingin Alakylässä J. E. Hai- pus. Kiimingin Huttukylässä Antti Karjalainen. Kiimingin Ylikylässä Juuso Kar jalainen. Kittilän Alakylässä A. A. Nei ti niemi. Kuusamossa S. H. Virkkula. Kuusamon Pohjanperällä J. F. Virkkula ja S. H. Virkkula, Lapissa Antti Paulus. Limingassa J. V. Väisänen, Mattijri, H. Tuomikoski. Muhoksen Laitasaaressa Rovala. Oulaisten Piipsjärvellä Mikko Kiviranta nuorempi. Oulaisten Petäjäskoskella Mat ti Laulumaa ja Matti Uusikangas. Piippolassa J. H. Partanen. Pudasjärven Hetekylässä Antti Hiimala ja Aukusti Loukkusa. Pudasjärven Kollajankylässä Aukusti Jussila. Pyhäjoen Yppärissa Heikki Nis silä. Pyhäjoeila Pietilän kaupasta. Pyhännällä Samppa Eskola. Raahessa Lennart Keso. Rantsiiassa Elo Leinonen. Rautiossa E kr. Haapakoski. Revonlahdella P. Tervo. Sievissä Pekka Kiuru. Sangijoella: Veli S. Kivi. Suomussalmella P. Moilanen Kuurt >Ia. Tyrnävän Kirkonkylässä maan- vilj. Aappo Kaakinen. Tyrnävän Ylipäässä Torpp. Antti Väli. Ylivieskassa Joh. Hjalmari Kauppi. H. Melender. Ylitornion Raanujärven Ala päässä Arvid Välitalo. Ylitornion Lohijärven kylässä J. E. Harri. j?äilvälista. Pankit: Kansallis-Osake-Pankki omassa talossa klo </-j 10—2. Yhdyspankki pankini. Kerttulan talossa auki klo 10—1/23. »Sam>;o Oulun kaupungin ja maalaiskun nan säästöpankki" maanantaina ja kes kiviikkona 6—8 i. pp. selcä lauvantains i 10—11 e. pp. ja 6—8 j. pp. opett. Lund- qvistin talossa pappilaa nurbitusteo. Postit lähtevät: Pohjoseen klo 6,20 j. pp. junassa joka päivä Etelään joka päivä junalla klo 11,« e. pp. Kiiminkiin ja Pudasjärvelle: maanantaina, ti staina, keskiviikkona, perjantaina ja lauvantain* klo 7 illalla. Vlikiimingille: maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina klo 7 iii. Taivalkoskelle ja Kuusamoon: maanantaina keskiviikkona ja lauvantaina klo 7 iii. Muhokselle ja Utajärveile: maanantaina keskiviikkona, perjantaina ja lauvantaina klo 7 ill. Puolangalle, Suomussalmelle, Hyrynsal melle, Ristijärvelle, Miesiahdelle ja Vaa laan: maanantaina, keskiviikkona ia per jantaina klo 7 ill. Kajaaniin: maanantaina ja keskiviikkona klo 7 j. pp., sekä muina päivinä Ido 11,«a e. pp. junalla Kouvolan kautta. Postikonttori pidetään auki posti säästöpankki-liikkeen, sanomalehtien ti lauksen ja postiosotuksien varalta arki päivinä klo 9 e. pp.—1 j. pp. ja 4—6 j. pp. sekä pyhäpäivinä ja sunnuntaina 9 e. pp.—11 e. pp. — Lähtevä osasto arkipäivinä 9 e. pp.—1 j. pp. sekä 4—6 j. pp. — Sisäänkirjoitettu ja ja vakuu tettuja lähetyksiä vastaanotetaan etelään menevään postiin ainoastaan klo e. pp. ja pohjoiseen menevään 5 j. pp. — Tuleva osasto arkipäivinä 9 e. pp. — I j. pp. ja 4—6 j. pp. sekä klo 7—7 ,30 j. pp. Pyhäpäivinä ja sunnuntaina klo 9—10,4 e. pp. ja klo 7 —7,i j. pp. Postiasema rautatieasemalla on auki arkina klo 8.43—11,43 e. pp. ja klo 5,9—6,9 j. pp. Kuitenkaan si- säänkirjoitettuja kirjeitä ei vastaanotrt- kuin kello 11.38 e. pp. etelään ja 6,4 j. pp. pohjoiseen. Pyhinä keilo 9,13 11,43 e. pp. — (Sisäänkirjoitettuja kirjeitä aino astaan 11,38 e. pp.) Vapaamerkkiä on saatavissa postikonttorissa vapaamerkkiluukulla klo 8 e. pp.—--8 j. pp. arkina, vaan pyhinä ainoastaan 9— II e. pp.; ja arkipäivinä klo 10,e. pp. —11,48 e. pp. ja klo 5,41- 6 4 j. pp. 3:neu luokan odotussalissa rautatien asemalla. Kirjelaatikot kaupungissa tyhjennetään joka päivä klo 10,30 e. pp. ja 5 j. pp., sitä paitsi maanantaina, tiistaina, keskiviikkona, perjantaina ja lauvantaina klo 6,3» j. pp. Kirjelaatikko postikonttorin ovella use ampia kertoja päivässä sekä sen ohessa vähän ennen postin lähettämistä rauta tieasemalle ja maalle; rautatieasemalla oleva laatikko vähän ennen junan lähtöä Junat lähtevät Oulusta: Postijuna etelään klo 11, m päivällä ja po^ joiseer. klo 6.20 i .-p. Paikallisjuna Ylivieskaan klo 4,30 i.-p. (saa puu Ylivieskaan 8.5» ill.) Sekajuna pohjoiseen klo 7,40 aamulla, avarajuna etelään klo 12 päivällä. Tulevat Ouluun: 5 ostijuna pohjoisesta klo 11,30 päivällä ja etelästä klo 6,5 i.-p. Paikallisjuna Ylivieskasta klo 9 aamuib. (lähtee Ylivieskasta klo 4,3» aamulla). Sekajuna pohjoisesta klo 7,59 illalla. Tavarajuna etelästä klo 4,20 i.-p. Oulaisten—Kokkolan paikallisjuna lähtee Oulaisista klo 5 ,:v> a.-p. ja saapuu Oulai siin 9,7 i.-p. Oulun lääkärien'vastaanottoajat: Toht. Bergholm, Torikatu 2?, arkipiii- vinä 9—Il a 6--7. Toht. Borg, Isokatu 16, arkipäivinä 9—1 ; ja 5—6, sunnuntaina 10—li. Toht. Granberg, Torikatu 26, arkipäi vinä 9—11 ja 5—6, sunnuntaina 10—11. Toht. Gratschoff, Kirkkokatu 8, arki päivinä 9—V2II ja 4—5. Toht. Nykopp, Pallas-talossa, arkipäivin 9—11 ja 5—6, sunnuntaina 10—11. Toht. Edvin Vikberg, Lehmfkankaan tr- lossa, Kirkkokatu 45, arkipäivinä 9—12 a.-p. ja !/?5— 1 -2 7 i.-p. sekä sunnantaisin klo 10—12 a.-p. Tuomiokapituli auki joka arkipäivä klo 11 —12 e. pp. Talousseuran toimisto avoinna joka arki päivä 11—12 päivällä. Lääninhallitus ja -räntteria klo 10—2 päiv. Lääninmaanmittauskonttori klo 10—1 päiv. Pakkihuone klo 9—1 päiv. ja 4—7 i.-p. Tullikamari klo 9 1 päiv. ja 4—7 i.-p. Rautatien tuiiitoimisto klo 8—9 e. pp. Rautatien tavarakonttori arkipäivinä 8—9 e. pp. ja 3—6 j. pp., pyhäpäivinä 8—1 e. pp. Sähkösanomakonttori klo 8 aamulla klo 12 illalla. Poiiisikamarin kanslia klo 10—2 e. pp. ja aina a. p. Kirkkoherrankansha 9—11 e. pp. Maistraatinkanslia joka päivä 10—1 e. pp. Maistraatin istunnot tiistaina ja perjantaina klo i/sl l—12 e. pp. Raastuvanoikeus maanantaina, keskiviikkona ja lauvantaina " . :ltä e. pp. Rahatoimikamari tdo 10—1 a. p. perjan taina mvös 6—7 i. p. Satamakonttori avoinna arkipäivinä klo 9 —1 e. pp. ja 4—7 i. p. sekä sunnun taina 8—9 e. pp. Kaupungin insinööri on tavattavissa raken nuskonttorissa joka arkipäivä klo 10—11 e. pp. Merimieshuone auki 10—2 p. Rokotustoimisto rokottaja Takun luona on avoinna maanantaina klo 12—1 päivällä. Kansankirjasto auki maanantaina klo 5—6 j. pp., keskiviikkona ja lauvantaina klo 6—8 j. pp. Kansanlukusali seppä Jokelan talossa joka päivä 9:!tä e. pp. 10:een illalla. Telefooniasema auki läpi vuorokauden. Maidon ja siemeutarkastusasema kaupungin talossa klo 18—11 e. pp. Oulun Diakonissakoti vastaanottaa sairaita sekä kapungista että maaseuduilta. Päi vämaksu on I mk. 50 p. yhteisistä, seka 4 ja 6 mk. yksityisissä huoneissa, lääka- ri pai k ka ja lääkkeetkin siihen hintaa;! luettuna. Kodin vanhempia diakonissoja saadaan sairaanhoitoon kaupungissa. Oulun työväen Sairas- ja Hautauska.-sauu Sairaanhoitajan osoite on Isokatu G6. Piirieläinlääkäri J. S w a n 1 j u n g Raahessa tavataan varmimmin klo 9—11 a.-p. ja klo 4—5 i.-p., asunto konsuli L. Lund bergin täiu. Kätilöt: Matilda Stenroos. Torik. 13, Castrenin telo. S. Myllylä, Uusikatu 56, Lindgrenin taio. S. Piilonen, Kirkkokatu 38, Matilan ta!o. S Pakaslaliti, Kirkkok. 40, Onnelan talo K. E. Nikkilä, Isokatu 44, entinen Väänä sen talo. Hanna Ra;itio, Aleksanderinkatu 49. J. Kurttila, Kansan katu 23. Räisenin talo. Sotia Nordström, Kirkkokatu 49, Mertasea talo. Mathilda Stenroos, Rautatienkatu 1 (Jans sonin talo.) Oulun synnytyslaitos, Sonnisaa- rella. Oulun pappien osotteet: Lönnrot, Eljas, tuomiorovasti, kirkkoherraa virkatalo. Kalaja, H. A., tuomiok. notaari, Braxecrin talo. Telet. 458. Mannermaa, J. A., vankilan saarnaaja, Rus- taniuksen talossa. Vegelius, U., kaup., komministeri, Uusikatu N:o 44. Telef 245. Lukkari J. Ranta, Koulukatu N :o 16. la Oulun työväen Sairas» Hautauskassan sairaan hoitajatar Neiti RIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N:o 66. Telefooni Nro 524. Vastanottaa sairasiimoituksia arki päivinä i;lo 8—10 e. pp ja \\o "26—^,7 j pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo H—10 c. pp- Oulus&a, Os«kevV«:;<> Oman K.-u;naa i c m n Kiri