lLllvsntsins elokuun 13 p:nZ X:v S0 — 1810 mies, joka aina on «aimolle apuna, laiskasi koko ämpärillisen Vaimon päälle. Siitä otti waimo niin pahak sensa, että otti lapsen helmaansa ja pakein pois, ja vues kiljuen perässä kuin leyona Afrikan aromailla. Wai- mo mietti yönsä naapurissa lapsensa kanssa. Kun yö oli kulunut ja päi- wä tuli muuttui itku iloksi ja raju ilma rakkaudeksi. Kaikki ne karaisten komenee. T. k. 4 p:nä rehkeimät Naalulan palkolliset waromattomasti. Renki tuuppasi palmelijattaren päin muuria sillä seurauksella, että päähän tuli isonlainen haama, jonkatähden louk kaantunut Vietiin tajutonna Lautta kylään lääkärin apua saamaan. Harjavalta. Suomalaisen seuran ja Karhun huomisista arpajaisista ynnä kaikista niiden yhteydessä ole mista juhlallisuuksista näyttää Val mistuksista päättäen sukeutuman jok seenkin suurenmoiset. Tässä lehdessä on jo ennen julaistu juhlain ohjelma pääkohdissaan, joten nyt lienee pai kallaan hieman yksityiskohtaisemmin selosteilla niiden menoa. Juhlat alkamat kello 1 päilvällS siikapäimällisillä Honka lassa, Suomalaisen Seuran uudes sa talossa Harjamallan kirkonkylässä. Ruokalippuja näihin päimällisun on mielä itse tilaisuudessa saataivana rajoitettu määrä. Kello 3 i-p. allca uuden talon Vihkiäisjuhla Kokemäen tor- misoittokunnan puhaltamalla alku soitolla. TermehdySpuheen pitää op. I. Karja'ainen ja juhlapuheen opett. M. Mela. Sitäpaitsi on ohjelmassa juhlaruno. Kello ! zS i.p. alkairat arpajai set ja urheilukilpailut. Tar peetonta lienee tämän yhteydessä ru meta luettelemaan ed:s murto-osaa kaan äärettömän monilukuisista ar- pajaismoitoisto, maan parempi on pakista jotain urheilukilpailuista. Pää osana niissä on seurainmäliset neli ottelut, joihin on ilmoittautunut kol me seuraa, nim. Nakkilan w.- ja u- seura „Jyry", Harjamallan t. y.n w.- ja u.-seura ..Ponnistus" sekä Harja mallan Karhun m.- ja u.-seura «Jy my". Kiertämättä palkintona on ar- mokas pokaali; sitäpaitsi jaetaan yksi- tyispalkintoina mitaleja. MieSkohtai- sesti kilpaillaan keihäänheitossa ja ai tajuoksussa. NSiden ohella on mielä kilpailuja naisille ja pojille, molem mille kolmiottelussc-; palkintoina mi taleja. Urheilukilpailuista näyttää taleman siiZ jotain katsomisen ar moista. Kello 8 '.p. alkaa iltama seu rahuoneella Merstolassa. Ohjelma on monipuc'inen, sisältäen soittoa, Kokemäen Karhun sekaköörin laulua, kaksi huminäytelmää y. m. Toimottamasti yleisö ka kista maan ääristä tuhatlukuisena suuntaa huo menna kulkunsa Harjamallan juhlille; sillä en ollenkaan epäile ennustukseni toteutumista, kun ennustan, että juh lista todellakin tulee kaikin puolin suuret. Juhlajussi. Onnettomuus urheilukil pailuissa. Miime sunnuntaina tapah'.ui Harjamallan t. y:n Vuosi juhlassa ikämänlainen onnettomuus. Kun asemamies B. Lehtonen hyppäsi korkeushyppyä meni hän selälleen, jolloin oikea käsimarsi kyynärpään alapuolelta katkesi. Kasimarren sitoi Kokemäen kunnanlääkäri. — L -S. Nakkila. Urheiluharrastuksista. Nyt on jo toista muotta kulunut siiä, kun tänne Nakkilaan perustettiin moi- mistelu ja urheiluseura Jyry. Acku aina hankala, sanoo suomalainen sa nanlasku ja niin se oli tälläkin seu ralla. Ensin alussa ei tahtonut il- moiltautua jäseniä, Väkipakolla Vih doin saatiin kymmenkunta, ja »vähi tellen niitä suten on tullut, niin että nykyään on jäsenluku noin kolmisen kymmentä. Näin kesä-aikana on käyty noin kaksi kertaa mlikoZsa harjoituk sissa, toiset, joilla on ollut aikaa, use amminkin. Eikä sitä ilman tuloksia ole hommattu, sen osoittaa «Jyryn" poikien Harjamallan matka m. k. 10 p :nä. Se oli ensimäinen kerto, kun he olimat mähän kaumempana, kun ..Nakkilan kirkon maiheilla" ja hymin he täyttimätkin tehtämSnsä. Pokaali tuli kuin tulikin Nakkilaan, maikka marmaan kilpailun toimeenpanijat oli- siwat suoneet sen oman pitäjän po jille. Huomenna sitä taasen mennään Harjumaitaan koettamaan onnea, «perästä kuuluu" sanoi toru,-ntekijä. T. k. 1 p:nä oli myös merkkipäimä Naikilan urheiluelämässä. Silloin nimittäin lausuttiin syntysanat Pys sykankaan urheiluseuralle, joka liittyi haaraosastona Jyry-seuraan. Alku oli hymä, kohta liittyi seuraan noin 20 jäsentä ja päätettiin heti, kun maan saadaan urheilumälineet, rumeta har joittelemaan. Ei tämäkään seura sentään ilman Vastuksia saanut al kaa. Kuten tiedämme on Pyssykan kaalla kolmekin isoa kenttää, jotka omat tällaisille harjoituksille sopimat, ja paras niistä sitten päätettiin ma itta. Koortin lähellä olema kenttä katsottiin parhaaksi ja kaikki asianhar rastajat olimat sitä mieltä, että tällä mäellä sitä aletaan. Kuten sanoin: mastuS tuli. Kun siinä sitten mit tailtiin ja määriteltiin eri harjoitus paikkoja, niin yhtäkkiä sanoi yksi jou- koSta jotenkin näin: «Kyll mää se sano, ettette täsä saa rumet leikkimää". Kun siinä sitten muutama sana mah dettiin, niin katsottiin parhaaksi siir- tyä toiselle kentälle, joka on lähellä Hakalaa. Nyt he, kuulemma, omat saaneet Välineetkin, saa nähdä, koska tulemat pääseuran kanssa kilpaile maan. Näin sttä urheilu alkaa saa da alaa metsäkulmillakin. Oanea maan pyrinnöillenne. Nyt on sitten Nakkilassa kolme urheiluseuraa toimimassa, nim. kaksi mies- ja yksi naisseura. Jkämä maan, että moimistelu tahtoo jäädä takapa julle, sillä kesällä tohioo lokmnen urheilla ja taimella taasen ei tahdo olla huoneita. Kyllä huoneitakin saisi jos maan pitäjän johtomiehillä myös olisi harrastusta motmisteluun. On han kansakouluja, jotka olisimat so pimia harjoitushuoneita. Se ei suin- kaa kuntaa rasittaisi jo S siellä pari kertaa miikossa käytäisi, sillä täytyyhän luokkaa lämmittää joka päimä, joten ei puita tulisi ku lumaan yhtään sen enempää kuin muutenkaan ja siitä olen marma, että he itse hankkisimat malon, tai toisin sanoen, ei siitä tulisi kunnalle mitään lisämenoja. Siis, Nakkilan johtohenkilöt, tuumasta toimeen ja hommaamaan seuroille huoneita tai men märäksi, sillä moimistelu on paras ja hyödyllisin humi nuorisolle. Asianharrastaja. Enrajokt. Epäilty lapsenmurha.Mii- me miikolla synnytti eräs itsellisen tytär Eurajoen pitäjän Kaukenpieien yksinäisen sotilasmirkatalon maalta poikalapsen, joka sittemmin kuolleena nähtiin. Koska syntyi epäilyksiä, että lapsi oli syntynyt elämänä, pidettiin tiistaina poliisitutkinjo asiassa. Sen johdosta lapsen ruumis mietiin Eura joen leikkauShuoneeseen odottamaan piirilääkärin tarkastusta, joka asian selmittänee. — L.-S. UH lsmtie Suojarim Kaitt- jiimeltii Bjiisees VttSjiiu rchlle. Nähtävästi strategista tarkoitusta marten. Maantien rakentamisia maUen Kai- tajärwen lyMtZ Suojärven pitä jässä (Miipurin l.) Menäjän rajalle on korkeimmasta paikasta tulleella armollisella käskykirjeellä 14/1 heinäk. t. m. määrätty maltiomaraSton ma- roiSta luomutettamaksi 63,000 mk. ja on tämä menoerä huomattama yli määräisten menojen joukossa. Siltä «aralta, että tietä marten tarmitta- man maan pakkoluomutukseen karmit taisiin enemmän kuin 25,000 mk. on senaatti maltuutettu ilman erikoista alamaista esitystä myöntämään sa masta marastosta tarmittaman sum» man. Tiestä, joka on rakenneitama kii reellisenä, on määrätty m. m. seuraamaa: sillat omat tehtämät puus- ta ja laskettamat sellaista maunuja marten, joiden akselien etäisyys toi sistaan on 2.ö m, raitio mäli 1,4 m ja pyöränpaine 2,k tonnia. Miime taimena, niinikään kiireelli senä, toimitetun tien suunnan tutki misen ja kartoittamisen mukaan tulisi tien suunta olemaan miltei suoraan pohjoiseen Menäjän rajalle, johon jo ennestään päättyy Menäjän puolelta tulema maantie. Uuden tien pituus tulisi noin 18 km. Tämän tien tarpeellisuudzSta on kenraolikumernööri (kirjelmällä 21/12 1909) huomauttanut senaattia, ja lie- nemät sotilasmiranomaiset alkujaan kiinnittäneet kenraalikumeraöörin huo mion siihen. Siitä päättäen on tämä tie ajateltu etupäässä strategisia tar koituksia marten, mikä taas puoles taan selittää asian kiireellisyyden ja tarkoitusta marten myönnetyn mää rärahan runsauden. (Keskimäärin laskettanee nim. uu den maantien kustannuksiin — niin on kuulemma laskettu ainakin Kuo pion läänissä — voin 300 ä 900 mk km, mutta tässä tapauksessa on armio kokonaista 2,100 mk) Määräys mainitun tien rakentami sesta on senaatista tullut tie- ja Vesi rakennusten ylihallitukselle ja lienee jo lähetetty edelleen asianomaisi n toi- menpiteisiin ryhtymistä marten. — H. S. — Htirjapaino» ja sanoma- lehde» kanppa. Toimittcji O. R. Wapaa on torstaina tehdyllä kauppakirjalla oStanut rouma M. Niemeltä Kristiinassa Tapion kirja painon sekä sanomalehti Etelä-Poh janmaan. Kauppasumma on 19,000 mk. ja sai ostaja kirjapainon lehtineen heti haltuunsa. — W:sa. — Axelini» katvallukset oli mat torstaina Kristiinan kaupungin raastumanoikeuden käsiteltämänä, mutta lykättiin juttu 5 p:ään syySk. Kuulustelussa kämi selmille, että mekselimäärennyksiä Maasan Pan kissa oli jatkunut jo useita muosia, ja etkä mekselisummat joskus olimat nousseet aina 225,000 markkaan. Mitään selmitystä Axelinin konkurS- sipesän tilasta ei mielä ole. Suurim. mat melkojat omat Maasan Pankki 180,000 mk. ja Pohjoismaiden Osa- kepankki 133,700 mk. puhtaita saata- mia ja takaussitoumuksia. Uusi ma- jauS on huomattu satamakonttorin kassassa. Se nousee 6,419 mk-an 17 p.iin. Toistaiseksi ei ole mielä selmitetty, onko majauS syntynyt Vir heellisen kirjanpidon tosiko anastuksen kautta. — Ttz»se,kka«kset Helsingissa. Sen jälkeen kun neumottelut asfaltti- työntekijäin, sekatyöntekijäiv, ulkotyö- läisnaisten, tiilenkantajain ja raken nus-ajurien ammattiosastojen edusta jain kanssa työsopimuksen aikaansaa miseksi omat rauenneet, on työläisten Inttotoimikunta päättänyt, että kai- k.ssa liiton osastoissa pannaan toi meen ylimääräinen merotuS, 25 p. miikossa, aikaen t. k. 22 p:stä ja kes tää 6 miikon ajan tai kauemmin, jos asiat niin maatimat. — GofialiStie» l»ottam«S> «ieS taaski» teh»tzt waillingi». Wiime tiistai-aamuna saapui Luhden poliisiasemalle Padasjoen työmäen- yhdistyksen Valtuuttamana Sigis- mund Määnänen, pyytäen mirkatoi- menpidettä työmies Artturi Peltosen etsimistä marten. Määnänen ilmoitti, että Artturi Peltonen oli miime hel mikuun 20 p:stä kuluneen heinäkuun loppuun toiminut Podosjoen työmäen- yhdistyksen kassanhoitajana. Tällä ajalla oli Peltonen tehnyt sanotun yhdistyksen kassaan 259 mk. 97 p. Vajauksen, jota myöhemmin kuitenkin täytti 110 markalla, mutta jättäen lopun 149 mk. 97 p. täyttämättä li- misti pzis paikkakunnalta. Peltosta, joka oli tullut Lahteen, kuulusteltiin tiistai-aamuna asian joh dosta poliisiasemalla ja myönsi hän yhdistyksen maroja käyttäneensä. Mi hinkään enempiin toimenpiteisiin asian johdosta ei Määnänen kumminkaan maltuuksineen ryhtynyt. Peltonen sai mennö; marmuus asiasta kai oli liit tämä. - L:ti. — Murha Helsingissä. Tiis taina kello V-6 i.p. iski juopunut sa- tamatyömies Fr. M. Wickholm Hel- silg'ssä Huflvudstadsbladetin korjaus- lukijaa Karl Aleksander Mesterholmia puukolla rintaan oikealle puolelle hen- genivaarallisen haaman, jonka joh dosta W. tajuntaansa tulematta kello !/,9 samana iltana kuoli. Satama- työmies Wickholm on mang ttu. — Malkoine» orjaka»ppa. Juttu porilaista irtolaismtestä Gustaf Fredrik Aaltost, ..Pusetin Göstaa" ivasta.n, jota syytetään siitä, että hän Helsingin kaupungin kaduilla ansiotarkotukiella on kaupannut 17- muotiaSta Selma Karolina Alasta mieshenkilöille haureellisuuden harjot- tamista merten, oli miime keskimiik- kona käsiteltämänä Helsingin raas tumanoikeuden neljännessä osastossa. Ty'ön kertoman mukaan oli »vastaa ja, uhaten pahoinpitelyllä, useat ker rat p aloittanut tytön rikolliseen yh teyteen miesten kanssa. Tulot oli hän myöskin mäkisin riistänyt ty töltä. Mastaaja Aaltonen, joka aikaisem min on tuomittu pahoinpitelystä, laittomasta iviinanmqynnistä, irtolai- suud.-Sta, näpistelyistä ja neljäsker- taiseöta markavdesta, koetti Väittää, että tyttö oli toiminut Vapaaehtoi sesti sekä että hän tytöltä saamillasi» rahoilla oli ostanut tälle maatteita, ja oli tyttö muka Vapaaehtoisesti an tanut hänelle rahat. Kun asiasta oli kuultu miisi todistajaa, katsoi raastumanoikeuS selmille käyneen, että Aaltonen oli mie ellyt tytön hourm- teen. O .keus tuomitsi Aaltosen pa rittelusta pidettäiväksi 2 muotta kuri- tuShucncebs?, jo a paitsi hänet tuo mittiin menettämään kansalaisluotta muksensa 5 muodiksi rangaistuksen päätyttyä. — Ge» romautise» rakkaus draama» Imatralla, jonka mekin Pet. Gazetan mukaan kerroimme, mäittää Nom. Mremja — mätäkuun uutiseksi. — G«tshkow wapa«tett«. Kaikkeinkorkeimm:sta käskystä on kak sintaistelun johdosta neljäksi miilolsi linnamankeuteen tuomitun duumm ent. puheenjohtajan I. A. Gutshko- win Vankeusaika lyhennetty yhd.ksi Viikoksi. Gatshkom poistui manki- lasta miime keskimiikkona. — We»älaifia Saksa» »olii- fijärjeSttzSta oppimassa. Ber liniin omat matkustcneet M näjön sisäministeriön mirkomies ja P etarin ratsupoliisin päällilkö tutustumaan Berlinin poliisijärjestykseen. — Svv hammaslääkärin jnttn. — Toimineet lääkäreinä tväarennetyillä todiStnkfilla. Smolenskista Moskomaan siirretty kuuluisa juttu, joka koskee Smolenskm läänin lSäkintähallituksen antamia määrennettyjä hammaSlääkäridiploo» meja on nyt atustamasti loppuun tutkittu ja tulee oikeudessa käsiteltä- mäksi ensi syksynä. Erityisen tärkeiden osioiden tutkin to tuomari Woitsanomsk'j on kutsunut oikeuteen noin 100 hammaslääkäriä tutustumaan tutkintapöytäkirjoihin. Kaikkiaan tulee jutu5sa oikeuteen medettälväksi yli 200 henkilöä. — Lättiläine» ka«sanwaliS- tnSsenra snlett». MoSkoman kau pungin oikeus on päättänyt sulkea lättiläisen kansanmalistusseuran. Sa ma oikeuS ei ole mahmlst^nut m. m. Voimistelun opettajain ja lääkärien yhdistyksen sääntöjä. — Kolera w»»ktlo!ssakt». Nyttemmin on muutamissa Vanki loissa, marsinkin etelässä, huomattu koleraksi epäiltäviä sairaustopauksia, ker'oo Retsh. — Viljasato We«äjälla. Kauppa- ja teollisuuslehden tietämän mukaan tulee »viljasato tänä kesänä ylipäänsä keskinkertaista parempi. — Zkolera Pietarissa. Kole raan on eilen sairastunut 71 henki löä ja kuollut 39 henkilöä. Sairaaloissa on 845 kolerasairasta. Kaupungin lähiseuduilla on sairas tunut 4 ja kuollut 3 henkilöä. Maailmu mhmkNg- ressl Tukholmassa. Rauhc-nkorgressin juhlalliset ama- jaiset t.ipahtuimot, kuten jo olemme lyhyesti maininneet, maanantaina t k. 1 p:nä Tukholman Ritarihuoneella n. 600 maapallon eri osista oleman osanottajan saapumilla ollessa. Kong< ress.n johtaja, kreimi C. Bonde piti ensin lyhyen amauSpuheen ranskan kielellä, jolla yleensä kaikli julkinen puhe kongressissa toimitetaan. Tämän jälkeen pitimät useitten maiden edus tajat lyhyitä puheita, joista Varsin kin kreimi de Gubernatisin saamutti miikasta suosiota. Kongressin kunniapresidentiksi Va littiin Ruotsin ulkoasiainministeri, kreimi T-avbs, ja presidentiksi mopoa- hra Bznde, marapresidsntiksi tri Ad?lf Richter, Saksasta, kirjailija Alfred Fried Jiämallasta, senaotiori La Fontaine Belgiasta, hra Frederik Bajer Tanskasta, senaattori L. M«chslin Suomesta, asianajaja Emile Arinand Ranskasta, hra Jo seph Akxander Suuibcitanniasto, tri A. G essmein Unkarista, prcfeS- sori de Glibzrnatis Italiasta, rouma Randi Blehr Norjasta, tri S. B^art de la F aille Hollannista, tri K. Lu° b?ck» Puolasta, ruhtinas T>z'gzrukow Menäjältä, eduSmieS Ernst Bcckman Ruotsista, tri Gobat Smeitsistä ja tri Benj. Trueblood Amerikasta. Korgressin pääsihteeriksi Valittiin lehtori I Bergman. En»-.en kun marsinaiseen ohjel maan käytiin käsiksi tiistaina, ilmoi tettiin, ettei rouma Randi Blehr sai rauden muolsi moinut ryhtyä Nor jan Varapuheenjohtajan toimeen, jonka Vuoksi hänen tilalleen Valittiin norjatar, rouwa Pauline Horst. Sen jälkeen hymäksyttiin miss Anni Ecksteinin mzailmanLnomuskirjelmä- ehdotuS kolmannelle Hacginkovferens- sille ja kun äänestyksellä oli hylätty Boggianon esitys pstfogrcfikoneen ottamisesta rauhai.aatteen palveluk seen alkoi aamiaisloma, jolloin luet tiin saapuneet sähkösanomat. Mr Emile Arnaud ehdotti, että koigressi maltuuttaisi Bern-toimis- ton asettamaan erikoiskomitean tar kastamaan kansainmäliStä oikeuSko- koelmaa, joka olisi kolmannen Haa- ginkonserenssin lyön pohjona. Tämän johdosta mainittiin, että nykyään on Buenos Ayresissa kongressi, joka pohtii Ameriikan Valtioitten keski näisiä suhteita ja järjestää sitä mar ten lakikokoelmaa. Miksei sellaista mottaisi kehittää maailman kaikkien maltioittenkin kesken. Sen lisäksi Ihdysmaltain hallitus jo on ehdotta nut malloille kansainrvältsen tuomio istuimen järjestämistä pysymäiseksi ja sen toiminta-alan laajentamista. Tämä ehdotus onkin otettu suosiolla maStaan. KorgreSsi hymäksyi mr Arnaudin ehdotuksen. Tämän jZlkeen s^i puheenmuoron senaattori Leo Mechelin, joka clusti kysymyksen w:n I8l5 jälkeen sattu- neidm sotien syistä. Loppupontena esitti puhuja: Katsoen tärkeäksi, että somintotuo- mioistulmeen me'oami?en tu'eepakol- liseksi, ei ainoastaan juritdisten, maan myöskin poliittisten riitojen järjestä misessä sekä tunnustaen tZHZn kuulu mien kysymysten tieteellisen selmittä- misen tarpeelliselsi, korgcessi lausuu mielipitenään, että k.nsainmäliscn rauhantoimiston tulisi asettaa päte- mämichinen komitea, jonka toimena olisi selmittää m. 1815 jälkeen scttu- neiden sotien todelliset syyt. Asia meni kongressiBaliokuntaan, jonka jäsenenä m. m. on senaattori ^ j Mechelin. " B>rnin kansainvälisen rauhantoi miston pääsihteeri tri Gobat selosti sitten tämän Vuotisia sodan ja rau han maiheisia tapauksia. Marokko-, Bosnia ja Herzsgomina-, Turkin maltiokaappaus-, Armenian merilöyly- ja Kreta-kysymyksiä käsi teltiin. Lopuksi puhuja kosketteli myös Suomen kysymystä. Malitettamin tapaus, puhuja lau- sui, tänä aikana on Suomen Vapa uden ja oikeuksien tuhoaminen, jonka hallituksen esityksestä duuman enem- mistö on päättänyt ja tsaari wah- mistanut. Puhuja muistutti lisäksi eri parlamenttien lähettämien kirje!- mäin kohtaloa, sekä siirtyi sen jälkeen laajasti puhumaan nykyisen aseellisen rauhan turmiollisuudesta. Armenian kysymys herätti milk- kaan ja paikottain kiihkeän keskuste lun, jossa tri Omidde huomautti, että kongressi on mennyt Vaaralli selle tielle, kun se sekaantuu Valtioit ten sisäistin asioihin. Hän sai kui tenkin kiihkeitä VaStustojia. Lopuksi hymäksyttiin komitean ehdotus, että kongressi Vastustaa pienempien kan sallisuuksien uskonmapauden ja oike uksien sortamista. Torstaina keskusteltiin niinikään muitten kysymysten ohella Suomen kysymyksestä. Käsittelyn oletti tans kalainen professori M. Theod.RuyS- sen. Puhuja teki laajanlaiseSti selkoa Suomen perustuslaillisesta asemasta Menöjään nähden, sen peruStuZla- eista, keisurimakuutuksista ja muista osiakrjoisto, joihin suuriruhtinaskun ta perustaa asemansa kansakuntana. Esityksen keskeyttimät tuon tuostakin suvsionosotukset. Mfimielisesti hymäksyttiin sen jäl keen seuraama päätöslauselma: Huomauttaen, ettei mitään sopi musta woida tehdZ yksinomaan toi sen asianosaisen päätöksen nojalle, katsoen, samoin kuin etemimmät lain opin tuntijat, että Pormoon maltio- päilväin rvaltiotointen ja Haminan sopimuksen jälkeen Menäjän ja Suo men wä'.set suhteet nojaamot oikeu dellisin sopimuksiin, jotka cmtamot Suomelle oikeuden määritykseen kan sakunta, kongressi lausuu sen toimo- muksen, että Menäjän kansa, saatu aan paremmat tiedot todellisista eduistaan ja koko simistyneen maail man toiivomulsisla, »viipymättä on keisarikunnan ja Suomen suuriruhti naskunnan Välille palauttama oikeu dellisesti lujitetut suhteet kummankin asianosaisen oikeuksien ja yhteisten etujen hyiväksi. Kysymyksen aseitten riisumisesta alusti itämaltalainen Alfred H. Fcud. L^jan alustuksensa lspussa hra Fried esitti 12 näkökohtaa, jotka ainakin suurin osa maailman »aiti oista omat hymäksyneet ja joiden pohjalla sopi keskustella. Useitten puhemuorojen jälkeen teki kongressi aseiden r.isumiskysymyk- sessä päätöslauselman, jossa lausu taan touvomu?-, että Euroopan rau- hanyhdistykset ensi Vuonna kääntyi- simät hallitustensa puoleen maatien kokoonkutsumaan mirollista kansain- mölistä komiteaa, jonka tehtämäksi tulisi käsitellä kysymystä marustus- teu r>'soittamisesta jo ennen kolmatta Haogin korgreSsia. Seuraama kongressi on päätetty pitää Roomassa m. 1911. — PrenSfin äänioikenSkysy- mtzS. Tunnettu kansantalouden tut kija, htrrailchuoneen jä'en, professori S ch moller, on eräässä aikakauskirjas sa julkaissut kirjoituksen Preussin waal >lok reformista, joka kirjoitus on herättänyt suurta huomiota, Schmol- ler kun ivertaa Preussin nykyistä Valtiollista asemaa Ranskan oloihin ennen helmikuun mallankumousto. Hän lausuu, että se, joka pitää kiinni nykyisestä Vaalilaista, tekee itsensä Vastuunalaiseksi tulemasta katastroo- fista, ja huomauttaa, että jollei Beth- manr°Hollweg nyt nopeasti ja päättä- mäSti ryhdy uudistusta toimeenpane maan, hänen on miisainta jättää paikkansa uudelle pääministerille. — T«rki» raha-afiat. Ber li n, elok. 12 p:nä. Tänne on saa punut Turkin rahaosiainministeri Dshawid-Cey. Matka on yhteydessä Turkin uusien lainojen sekä Saksalta ostettujen panssarilaimain hinnan suorituksen kanssa. — Saksan kr»«»«»pri«Sfi opintomatkalle JtSAafiaa». Kruununprinssi lähtee marraskuussa opintomatkalle Jndiaan ja Itä Aa> siaan. Toisaalta kerrotaan hänen lähtemän jostakin J.alian satamasta uudella sotalaimalla, toisaalta taas hallituksen neumotteleman Hampurin —Amerikan linjan kanssa jonkun sen laimojen Vuokraamisesta. Matka tu lee kestämään Vain 4—5 kuukautta, mutta sille Varustaudutaan hyivin perinpohjin ja pidetään sttä uutena todistuksena siitä merkityksettä, mikä nykyään on Itä Aasian kysymyksellä. — Unfi Alberti. Malparaisosta sähkötetään New Pork Heraldille, että Chilen entinen rahaministeri, Selmas, on pantu syytteeseen kamalluksesta. Selmasin sanotaan karvattaneen Valtion maroja 30 milj. morkkaa. Onko ahneuskin synti? Minä olen laupias enkä Vihastu iankaikkisesti; tunne a noastcan p .chat tekosi j a että olet Herraa, sinun Juma- latasi Vastaan syntiä tehnyt «Jer. 3: 13). P.ntLpuolisesli katsottuna luulisi, että ihmisen p täisi parhaiten tuntea itsensä sekä osata ormostella itsensä ja toimiansa; sillä onhan hän itseänsä likinnä. Mutta tosiasia on ja kokemus sen mohlvistaa, että ihmir.en on niin turmeltunut luonnostaan ja synnin kautta sooistu, että hän ei tunre itse änsä. Jtsensätunteminen, erittäinkiu omien m.kojen ja syntien tunteminen on ihmiselle, oli hm sitten firvistynyt tai siiviStymätön, oppinut tai oppi maton, sangen maikea ja työläs csia Sen aaivistirvat jo tunsimat manhvn ajan pakanalliset Viisaatkin, kun tär keäksi, jumalalliseksi säännöksi asettamat lauseen: «tunne itsesi!" Mutta oikeata itsensätuntemista ja syntinsä tunte mista moi ihminen sumuttaa ainoas taan Jumalan sanan kautta. Missä ei Jvmalon sanaa ole, tahi missä Jumalan sana hyljätään, siellä ei ole myöskään oikeata syntinsä tunte mista, maikkapa oksi inhimillistä Viisautta ja joitakin sirviStysoxillisia järjeste m-ä. Sentähden sanoo apos toli: «lun kautta tulee synnintunto" (Rocm. 3: 20). KiitoS olkoon Herralle, kun Hän on meille lakinsa antanut, joka moi opettaa meitä tuntemaan syntimme ja moi sillä taivalla olla meille «opet tajana Kristuksen luokse"! Jumalan sana sanoo, että «ahmus on kaiken pahuuden juur." (1 Tim. 6: 10) Ahneudella tarkoitetaan sem moista mieltä ja halua ihmiseZsä, että hän maan katsoo omaa etuaan, ja pi,'ää korkeimpana pyrintönänsä koota rahaa ja tamaraa omaksi nautinnok seen ja kunniakseen. Meidän makric- listisella cjall?, jolloin ihmisten huo mio on niin suuressa määrässä kiin tynyt aistillisuuteen, ja taistelu lei- ivästä ja rahasta melkein kailki mää rää, on tämä ahneus erittäin suurem pia ja lvzarallisimpia synlkjä. Moi, kuinka moni ihminen onkaon tämän synnin crja, eikä sitä itse tunnekaan! Kuinka moni suurilahjaine i ja luon nostaan hymää tarkoittava ihminen onkaan joutunut air eellisuudm ja ahneuden kahleisiin? AhneuZ pettää ja sokaisee ihmisen hya>in helposti. Ja moni ulkonaisesti hurskas ja Jumaliin sanaa rakastama ihminen on joutunut ahneuden kautta lankte- mukseen ja uskon elämästä mieraan- tunut, Vaikkei hän sitä itse huomaa kaan. Hän unohtaa malmomisen, Vieraantuu armosta ja hienot synnit hänet kietomat. Ahneus woi hymin miihtyä yhteydessä itsemanhurskauden ja joukko-kristillisyyden kanssa. «Mitä se auttaa ihmistä, jos hän w ikka keko maailman maittaisi ja sielullensa saisi mahingon." «Tunne ainoastaan pahat tekosi." Kuule Jumalan sanaa ja ota sitä Vaarin, niin se woi tulla sinulle Valoksi, joka Valaisee sydämen sopukat ja synnin solmut. Ja silloin moit Jumalan Pojassa Jesuksessa löytää Vapahtajasi ja Pzlastajasi, jo'a on sinunkin syn tisi edestä Verensä Vuodattanut! lZdetettxlZl tlrjoitnkd. Kiitos. Pyydän täten lausua nöyrimmät kiitokseni kaikesta osoitetusta hymän- tahtoisuudesta sekä tytärmainoja Hil da Lindroosille hänen pitkän sairau tensa aikana kuin myös minulle. Kunnioittaen Mariana Nordlund. 8ZWWW llllSliMet. S.d, ia "'"/i, S. S. ia Kans. ja ja B. T. (suom.) ^ ^ ja - Pori» ylemmässä KäsityMiskouliiSsa alkaa syyslukukausi torstaiiva tuleivan syyskuun 1 pmä No 7 j. pp, jolloin oppi lasten sisään kirjoitus toivutetaan koulun huoueustossa Iltaman yläkerrassa ja ke hottekaan, että kaikki, jotka alkaman lukmvuoden kuluessa aikomat täällä käfi- työläiskoulussa opetusta nauttia, silloin kouluun saapuisimat. Kouluun otetaan oppilmta 15 ikämuo- deZta alkaen ja kelpoisuusehtona on, että pyrkijä omaa ylemmän kavsakoulun kurs sia masiaamat tiedot ja taidot tai että hän on läpikäynyt alemman käsityöläiZ- koutun. Koulussa, jonka kurssi on yksiivuotinen, ja johon otetaan sekä mies- että nais oppilaita, etupäässä käsityöläisttlalla ja tehtaissa työZkentelijöitä, on oppiaineina: alkeik-, koriste- ja ammattipiirustusta, projektslvoni- ja mittausoppi, laskento, kauno- ja oikeinkirjoitus ynnä kirjall. harjoitukset sekä yksinkertainen kirjan pito. Lukukausimaksu ä 2 mk. kootaan sisään- kirjoitettaessa. Porissa 10 pmä elok. 1910. 4312,2 I. Jäkälä. :'.z. Koko Polin M. Zl. K kokoontuu kunnantalolle sunnuiltaina t. k. 14 p:nä kello ^/,4 j pp. Huom,! Juhlapumussa. Knnnan warapäällikk?. Kuulutus. Merikarmian seurakunnan äänimaltaiset jäsenet luisutaan täten kirkonkokoukseen, joka pidetään perjantaina elokuun 19 p nä klo 12 päimällä kirkossa ja jossa seuraamat asiat tulemat käsiteltämikfi: 1 > Tarkastetaan kirkonkokouksen ääni- ja ylöskantolistz, joka elokuun I v^stä kokouspäimään asti on pappilassa nähtä- millä. 2) Tarkastetuin kirkollisten rahastojen tilejä miime kirkollismuodelta sekä pääte tään tilimapauden Myöntämisestä. 3) Matilaan tilintarkastajat kulumaksi tilimuodeksi sekä määrätään heidän palk kansa. 4) Kysymys muokrarahain myöntämi sestä m. t. urkurille. 5) Luetaan julki Aakkosten toimikunncn kirjelmä, koskema kiertokoulimopettajain pulkkaa ja päätetään, mihin toimiin sen lohdosra on ryhdytlömä. K) ZiysymyZ ylsttyisten kuulutusen poistamisesla kirkosta. 7) Malilaan yksi jäsen kirkkoneumostoon W Bodman mainajan sijäan. Merikarmialla M pmä heinäk. 1910. H. E. Wegeli«S. — 8 — VLrli». kän ltajamielis/) clsst^ ollut polttamatta, sillä useia liäa Icstseli piilipuunsa Icerttxvää tulilcss. l^tuea kuonecn pimeimmäs Ä nurl^asss, selin ilikunssn, puliui kän n^t väkemmsa ärt^isesti lcuin ennen. Luu- ret silmälasinsslcin ttivät v^t kiillolisen valossa clos- tuvsa. — Maulla on tavaroita llr^mbleliurstin asemalla, sanoi tiäo ja rupesi tieclustelemssn millä iceinoia voisi saacla ne tänne. Laatuaan vastaulcsen o^ölelcäsi liäa tX>'t>'väisena päätään Iciitollisuutensa merlciicsi. — Huomenna? toisti tiäa. Lilcö ailcaisemmin? Kieltävä vastaus väktävästi liarmitti liäutä, — Olettelco aivan varmä, ettei voi? L»Icö täältä voi ketään läkettää devosella niitä kakemaan? Kouva Hall vastasi Icernaasti lcailclciin siin; saikan tiän n^t jutella vieraansa kanssa. — ^Vlankolalceuclella on kuono tie, sir, eliätti liän selostamaan. L>Uä szmalla tie lä eklcä noin vuosi sit- ten kaatuivat kärr/t. Lekä gentlemanni että kuski murkattiin. Li ole li^vä n/tkään läliteä matkalle, sir. Onnettomuus voi tulla millä ketkellä k^vänsä kikö niin, sir? Iglutta vieras ei ollutkaan noin vaan viekoteltavissa avomielisyyksiin. — ?>liia, vastasi liän verlioass läpi, rautialliseLti katsellen kielevää emäntää. — Kopeasti ne onnettomuudet voivat tspaktua, sir, mutta parannella niitä saa kauan. Likv niin? Esi merkiksi serkkuni 'kömmi, kaiken kaikkiaan leikkasi viikatteella kättänsä — lankesi, näettekös, pellolla — ja, uskotteko, kolme kuukautta sai miesparka kantaa kääreitä! Merkillistä! Liitä saakka en voi ecles kat» sella viikatetta, s r. — Vmmärrettsvä asia, vsstas' vieras. — 5 — Kiireesti asetteli emäntä tuzmans-^a ru)'ut pa dalle ja kovalla äänellä lausui: — /Vzmiainen on valmis, sir. lelikää li>vin. — Kiitos, lausui vieras, mutta lukaliti paikaltaan va>ta sitte kun ovi emännän jälkeen oli sulkeutunut; silloin käänt/i tiän nopeasti ja miltei k^ökkäi-i pö/tään. Ivavintolaliuoneesta kyökkiin kulkiessaan kuull rva l^all miten sääonöllisesti sieltä kuului veitsen ja kakvelin naksutus. Irrr, trrr, trrr — kului lusikan ääni jotskin sekoitettaessa. »Ko, kylläpä on t^ttö!» mutisi rouva ll^lt itsek» seen. »^a minä kun olin kokonaan unolitsa! Lellainen laiskuri I» ^a omia käsin sekoitti kän loput sinappia samalla toruen palvelijatartaan merkillisestä liitauäesss. Lillä a>k»a, kun liän itse oli paistanut likan ja keittänet mu nat sekä laittanut kaikki pä^clälle, ekti ^liltie aiaoas- taan m/tiäst/ä sinsppeineen I ^a päälle päätieksi on vieras äsken saapunut ja ties kuinka kauan viip/X j l^ouva Hall täytti sinappipurkin ja asetettuaan sen kul- tareuaatarjottimelle aswi, koputettuaan ovelle, ylpeästi vieraan kuoneesccn. Lamassa teki vieras liikkeen ikäänkuin olisi jotain etsinet lattialta, niin että rouva ll^ll näki vain, miten jokin valkoinen esine katosi pö^clän alle. Ilän ls.^ki raskaasti tarjottimen pö>'c1älle ja kuomasi samalla, että paltto ja lakki oli asetettu tuolille uunin eteen ja märkä kenkäpari ullkasi ruostuttaa uunin teräksiset koriste- rauclat. päättävästi astui kän niitä Koli ti. — I^uulen, etta nämä n) t saa kuivata? k^s^i kän äänellä, joka ei vastustusta sietänet. — Jättäkää lakkiI vastasi vieras tukakcletulla ää nellä ja käännMx^än kuomasi rouva Hall, että vieras oli noussut istumaan ja katseli n^t käntä.