Lauantaina 20 p. Elokuuta K ARJ AL AT A R N:o 93 — 1910 Joensuu Uimaseura. ia lliimyt sunnuntaina elok. 21 p:uä klo 1 2 1 päivällä Ilosaaren uimalaitok sella. OHJELMA: Alkusoitto (Joens. Musiikkiyhd. soittok.) Puhe. Maisteri- ja kandidaattivihkiäi- set. Uintinäytteitä. Sukelluksia : a) syvyys, b) pituus. Hengenpelastus ja valekuolleen virottaminen. Uintikilpailu 100 metrin aikai sille, 50 metrin pojille. Koomillisia nintinäytteitä ja hyp- pyjä. Riisuutuminen veden alla. Kuviokelluntaa. Hyppyjä. Uudenaikainen kalastus. Virtahyppy. — Soittoa ohjelman lisänä! Pääsymaksut: numeroidut paikat 2 mk., numeroimattomat istumapai kat 1: 50, seisomapaikat 1: —. Lap silta puolet. Saman päivän illalla klo 8 Ilosaaren teatteritalossa Tanssiaiset hauskalla ohjelmalla. Sisäänpääsy maksu 1 mk. (K. S. 1 k.) Pelastusarmeija. Suuna kokouksia Lauvantaina klo 8 ja Sunnuntaina klo 11, Vi 4 ja 7 Johtaa ajutantti J. A. Isakson. l'al jon laulua ja soittoa. Kaikki terve tulleita. A. Gisselberg. (K. S. 1 k.) Nurmes- ksupparlassa tarjoaa matkustajille siistiä huo neita ja ruokaa. HUOM.! Hevosille löytyy talli. Anna Malmgrän. Työw8enasiat waltiopiiiwill8. IV. Kuinka palkollisia tulee kohdella, että »viihtyivät talossa ja että isäntämäki puolestaan moi olla heihin tyytymäisiä, se on luulta- masti, lähinnä lasten kasmatusta, kotielämän pulmallisin kysymys. Ei palkollista tietenkään saa pitää lasteella. Mutta ei häntä saa myöskään niin hymäuä pitää, että alkaa luulla itseään isännäksi tai emännäksi. Siinäpä nyt taitoa kysytään. Että wanha nykyään woimassaolewa „ palkolliss ääntö" olisi syypää kaikkeen siihen tyyty mättömyyteen ja ikämyyteen, mikä tällä alalla mallitsee, sitä ei wäi- tä kukaan muu kuin eräät sosia- listipuhujat: eimätkä nämäkään sitä itse usko. Mutta myöntää täytyy, että tuo ..sääntö" mones- sa suhteessa on peräti epäjohdon- mukainen, koko henkensä puolesta manhentuuut. Heti uuden edus- kunnan kokoonnuttua tehtiin kaik- kien puolueiden taholta alotteita paremman palkollislain saamiseksi: mutta ainoastaan sosialistit maa limat manhan lain kumoamista, ennenkuin uutta oli sijaan saatu. Tähän kauppaan eimät..pormarit" kuitenkaan miime maktiopäimillä, maliokunnassa enempi kuin edus- kunnassakaan, menneet, ja niinpä päätettiin main anoa, että ensi tilassa saataisiin arm. esitys »laiksi työsopimuksista", johon erityisenä lukuna otettaisiin kaikki tarpeelliset määräykset isäntä- ja palkollis- mäen erikoisluontoisten mälien jär- jestämiseksi. Semmoinen lakieh dotus, kainmalmistelukuuuan laa- timana, onkin jo malmiiua odot- tamassa main hallituksen miimeis- telyä. Sosialistit olimat, kuten aina, mihoissaan (se on heille mäittä- mätön mieliala). Sanoipa yksi ..pormarien tahtoman säilyttää manhaa sääntöä main siitä syys- tä, että saisimat antaa nuorille palkollisilleen selkään. Nykyisen lain hymiä puolia ei tietääksem me kukaan tuonut esiin. Olisihan m. m. moinut mainita 5 §:ää, joka säätää: ..jos palkollinen sai- raaksi tulee, pitää isännän antaa hänelle hoito ja maalimus"; jopa lääkärinhoito ja lääkkeet, milloin mamma on tullut »itsessä palme- luksessa ja sen tähden" sekä ..il man palkollisen omaa syytä". — Mutta pormarit kai ajattelimat sekä palkkaussäännöstä että itses- tään: tule tänne, syy parka! eimätkä puhuneet juuri mitään. Enemmän sitämastoin puhut- tiin työttömyydestä, ja enemmän siitä sopikin puhua. Se on mei- dän yhteiskuntamme kamalimpia pimentopuolia, että ihmiset, jotka mielellään tekisimät työtä, eimät läheskään aina löydä työtä. Tyh- jä kaunistelu ei tässä auta. Mei- dän maassamme on työttömyys kaupunkilaisoloissa käynyt sään- temusta ja yhtenäisyyttä saatai nölliseksi ilmiöksi, jota toistaiseksi on turhaan yritetty torjua. Suu- rempiin kaupunkeihin on perus- tettu työruvälilystoimistoja; hätä aputöitä on järjestetty, minkä ma- roja on riittänyt. Kaikesta huo- limatta työttömyys pikemmin li sääntyy kuin mähenee. Mikä on tähän syynä? Sitä on kyllä roh- siin aikaan. Työmäenasiainmalio- kunta antoi näistä asioista lamean mietinnön, jonka ponnessa pyyde- tään hallitukselta tutkimusta ja arm. esitystä erään toisen, jo ai- kaisemmin »valtiopäimille n. s. am- mattimaltuustoja koskeman esityk sen yhteydessä. Sosialistit puoles- taan ivastalauseessa anomat eri- katsotaan mahdolliseksi. Tämän ohessa on H. M. Keisari nähnyt hymäksi armossa sallia senaatin mastedes sopiman tilaisuuden tul len tehdä esitys marojen myöntä- misestä puheena parantolan ra- lentämiseen ja muihin sen aiheut- tamiin kustannuksiin. Joensuusta ja keata mennä sanoinaan. Niin tyisen komitean asettamista, johon monenlaatuiset eri tekijät epäile- kutsuttaisiin yhtä monta jäsentä mättä maikuttamat tässä kuten työuautajainliiton ja ammattijär- kaikissa nykyaikaisen yhteiskunta- jestöjen esittämistä ehdokkaista. — ja talouselämän seikoissa, että jo Eduskunta, istuntokauden miinie yksistään sen selmittämiseksi tar- hetkillä, hymäksyi maliokunnan mittaisiin ..sosiaalista päätoimis- mietinnön. _ j toa" s. o. mirastoa, jcmka ainoa-' Kukaan ei maliokunnassa kan- lääninhallitus, na tehtämänä olisi tämän luon- nattanut sellaista. Uudessa See- T. k. 1<i pnä antamallaan mää- toisten asiain tutkiminen sekä pa- lännissä ja eräissä Australian räyskirjalla on läänin kumernööri rannuskeinojen keksiminen ilmaan- »valtioissa käytäntöön otettua so- asettanut ja määrännyt amoinna tumiin mammoihin. Akutta jo minto-tuomioistuinta, johon kaikki olleeseen Kuopion lääninkonttorin senkin nojalla, mitä kokemus tä- työriidat pakosta olisimat lykättä- registraattorin mirkaan läänin- hän asti osottaa, moi marmasti mät ja jonka päätökset ehdotto- kanslisti Arjo Johannes päättää, että yhtenä, jopa hymin masti melmottaisimat. Ropposen. ^ ^ ^ man maalaistyömäestön liiallinen ^ ~, listi Niilo Kustaa T i m o - siirtyminen kaupunkeihin. Millä' ... . . . . jnett määrätty hoitamaan siten tamoin tämä sitte olisi estettämä? VIOIOIQ IIIITIQI3 amoimeksi joutunutta lääninkans- Siinä taaskin pulma. Miljelys-' I lUlulCl UUUÖIU. ilistinmirkaa toistaiseksi ja kunnes pakolla? Niin, mutta jos tähän' mirka makituisesti täytetään. liitettäisiin myöskin se melmotus,' Lääuinkanslistinmirka Kuopion että maata saaneen todella täy- luomen anat nlinisterinen- lääninhallituksessa on tk. 1(5 p:»»ä tyisi asettua sitä miljelemään, tus- mostossa. \ juliststtu hakukelpoisie»» haetta- kinpa tuo paljoakaau auttaisi pois- Wreinja ilinottaa, että 'valsi päimän kuluessa, tamaan sitä lumousta, millä kau- i,; ^ ministerineumoston ^ «koululaitos punki nyt houkuttelee maalaista ylimääräinen kokous, jossa melkein j' n? lD tuleman muskuun enn väi- S yksinomaan ^käsiteltuii ' Suolueu wÄä ÄV» g : * al - 0,ta - ^ u >' en mutaau °. lt e 1 lUrt suomalaiset» tyttökoulun kollegalle tennn merkchisi oman uiaan hank- ky^,„ys suomesi a asumien me- ^ Alovaeukielle 1°°.- ^ fXnaari» pmttm makin .etno'/ Ju.en jo!ainwt täyt tanu,esta yhdenmertamkn [uoma- hatjotuskoulim yliopettajan mir- * Ä.. l »Ä !« e !fc Ä. «°- °w -t Wen«t ,'amaii [raU ta nykyhetkellä suurta hoimaa. Muitten juoksemien asiain joukos- Kun kaupungissa' on työtä ha- f a käsiteltiin kysymystä suojelus- kemia käsimarsia lttaksi, samalla tilaiit pidentämisestä niuutamjlla kuin ympäröimä maalaistyö niitä seuduilla, kaipaa: kun ensinmainituissa hätä- aputöillä ja köyhäinhoidolla? on Kenraalikulvernööriukanslia. tultama amuksi, samalla kuin pal- 'Nuoremniaksi mirkamieheksi eri- kat maanmiljelystyössä kohoamat kyisiä toimia marten kenraaliku- ja pääelinkeinomme on maipumai- mernöörinkansliassa on nimitetty sillaan taakkojensa alle; eipä juuri sanotun kanslian apulaissihteeri, somi kummeksua, jos ei olla ai- nimineumos P. Kartaschess, osas- man halukkaita maltion amustuk- topäällikkön apulaiseksi manhempi sella työttömyysoloja paranta- sihteeri, kollegiuasessori G. Sabler maan. Semmoista keinoa moi sekä m. t. manhemmaksi sihteeriksi merrata miinaryyppyyn. joka saat- w. t. nuorempi mirkamies erityi- taa hetkeksi tehdä hymää, inutta siä toimia marten ent. kaartin maatii sitte yhä samaa lääkettä emersti mphra Ehr. Boije. jopa lisätyin annoksin, muuten ^,^men- ja ruotsin kielen opc- kun pahommomtl tuntlm yha ka- tus Wenäjäu oppilaitoksissa, malamnnn. -Waan kaikista mielet- Wremja ilmottaa: tietysti olisi, jos maltio jj^rkeimman mahmistuksen saa- sosialistien maatimusta noudat- ^essa ministerineumoston laati- massa säädöksessä on määrätty: zarzestoille naiden zaella nnta työn- g,^aa kansmtmalistusministeriön ?^?tteessa olemille ilmmsety. (gtta tehtämäksi jättää lainsäädännölli- ^aisnn ojasta al. tarkastettamaksi lakiehdotus > nen azattelema luomen ja Ruotsin kielieii taidon mahalla mmmalla. lemittämisestä menäläisen nuori- W:n 1908 tm, en maltiopaimien keskuuteen siten, että a) muu- ^^aenastmnmalmkunta sa. mc.l- [ ami§fa oppilaitoksissa otetaan käy- miik]i natra asioita koskeman la- kantoon maiiiittujen kielieii mak- naarin opettaja I. Franssila, kan- sakoulunopettajat K. Merikoski, O. H. Sihmonen, vt. Saarni, E. Kullaa, I. K. Atäiitylä, Ä. Kiwi ja Jalm. Walpic>. Uskonnon ja ruotsinkielen kollee- gan miransijaisuus Joensuun suo- malaisessa tyttökoulussa, kumpikiii tulemuodeksi lukumuodeksi, on julis tettu haettamaksi 10 päimän kulues sa t. k. 17 p:stä lukien. Joensunn kaupuugin satama- järjestys ja -taksa. Osakeyhtiö W. Gutzeit & (S:o, o.-y. Tornator, toiminimi Hack- man C:o y. m. omat anoneet että Joensuun kaupungin nouda- tettaivaksi mahmistettu satamajär- jestys ja satamataksa muutetlai- siin siteii, ettei metsäntuotteista, jotka uitetaan laillista mäylää myöten kaupungin ohitse, karmit taisi suorittaa laituri- eikä silta maksuja ja että sahatukeista ja hirsistä, joita pannaan lauttoihin kaupimgin satamassa tahi »väy lällä, saataisiin suorittaa laituri- jq siltamaksuja 2 penniä kappa leelta. ltimanäytös ja »vihkiäiset ^uton opetus ja annetaan opiske-'omat Joensuun uimaseuran toi mykjen eu pnolia malmstaan. lemille oilens .vaihtaa mälttärnä-' Aya ei silloin, eika myohemmm- Ranskan tahi Saksan kielien kaaii, fofonai]uiibe§faaji ole ehti- 0 pp; m j nen j om paait kumpaan ky- eduskunna.i paatettama n. s^yksessä olemista kielistä: b> Mutta hallitukien puolelta olikin h^^ilöille, jotka menestyksellä omat ,o ryhdytty uunmtte emaan w- 0 ; pi§feUeet 'mainittuja kieliä, on noa, joka tilapäisen tqottomr)i)s- anne tta]oa stipendejä, ja c) näit- aikaiit matalta oii kaikklalla huo- j eu kielieii perinpohjaista oppirnis- tehokkaimmat i. saannolleen ^ niarten oii komenitettama Ruot- tyvttomyysmakuutukieii larjesta- ^ ^ Siiomeen nuoria henkilöi- mtsta. Tästäkin lieiiee t mm osia ^ jotka oivat päättäneet simis- arm. esttys enp malttopanville. Mille perusteille se muuten raken- nettaneekin, yksi kohta täytyy kat- 5inwcrnvöriei« olkamerkit. soa itsestään selmäksi: että niideii. Senaattiin on sisäasiainministe- jotka työttöntyyden päiminä saa- riöltä kenraalikumeritöörin kautta tokmrta tulee esittämään useita mat hymäkseen nauttia työttömyys- saapuiiut Menäjän asetnskokoel-1 soittokappaleita. Laulua kaiutellaan makuutuksen etuja, tulee myöskin massa julaistu uusi kumernöörien > sekä sekakuorolla että naiskuorolla, osaltaan muosimaksuilla lisätä niitä olkanierkkejä koskema asetus ju- Lisäksi sisältää ohjelma kertomuk- maroja, joista makuutukset suori- laistamaksi Suomen asetiiskokoel- tetaan. Kaikki suoranainen lahjo-' massa. tus, tulkoon se missä muodossa' . ... . , hymänsä, main pahentaa sitä wam-. ^e»lraal«kuwcrnoori ja kiilun maa, jota tahdotaan lääkitä. Em-' laaninhallttuS. me senmuoksi puolestamme saata . 'lrkangelm kuivernoon on aikai-^ ^ ^ pitää perin onnistuneeiia sitä mii- ^unmii^lmoittailut kenraalilumer- ^ lusta. me maltiopäimien päätöstä, että Seyinlle, että Onluii laa- ^ Meille kirjoitetaan: hallituksen tulisi myöiitää maltion a> etetaan kaikenlaina evteita^ Humu kuulumi kylältä, jyske maroja kuntain mälityksellä käy- ^ : suuri Mntalasta. — Mikä sen on tettämäksi työnpuutetta kärsimien ^ , kaiken aikaailsaanut? — Ka! ar- amustukseksi. Mutta moihan olla kulknlauppaa Oulun laamsia. Ou-! pajaishommat tietysti. Pistäydy- tapauksia, joissa tällaisesta amus- [ U " l a . ai " n i päs jonain iltana kautta kylän, tuksesta moi lähteä todellista hyö- tekernaan>a. tiedusteluun yita mi- «ähdä ia kuulla. Moin tyäkin. Sosialistit puolestaan mäit- eu laams,a nienetellaan annet- tämät, että kunnat eimät tule käyt- Mienan karjalaijille kulku- tämään tilaisuutta. Se pian saa- «uppimlle lupakirioza sm kenraali- daan nähdä i kumernoorm kaiislia Oulun laa- Muutat on sosialisteillamme tä- ninhallitukselta heinäkuun alussa hän, kuten kaikkeen pahaan, taattu wastauk,en, etta kumernoorin ol- yleislääkkeensä, työnmälineiden Apissa ja saattaminen koko yhteiskunnan yh- ^ laainnsihteertn nauttiessa keialo- teiseksi omaisuudeksi. Sitä tietä " ' °f !"f työnpuutekin muka kerrassaan hä- henkilöitä, jotka tunteivat naita miäisi. Palaamme ehkä joskus, ,onka muoksi ei mottu an- ajan ja tilan myöntäessä, tähän, tac LF n *f ian . r . kysymykseen. Toistaiseksi main sa-'. ^aman wastauk,en on kenraali- nomme: tokkohan? kumernoort lähettänyt senaattnn oman nrjelmansa ohessa, zossa hän pyytää senaattia harkitsemaan kysymystä siitä, missä määrin moi mesta huomenna Ilosaarella, niinkuin ilmoitusosastosta lähem- min nähdään. Ei ainakaan ur- heilun ystämiä tarminne kehottaa näihin juhlallisuuksiin, sillä jokai- nen heistä kilman rientänee katso ntaan nyt päättymien uintikiirssien saamutiiksia. Huomenna siis mie- hissä uimalaitokselle ja illalla nuor- ten iloihin! Pielisensnnn Nuorisoseura toimeenpanee omalla talollaan huomenna suuret arpajaiset. Joen- suun musiikkiyhdistyksen tormisoit sen, runon ja sadun ynnä kansal- listansseja ja näytelmäkappaleen (,.Setä">. Tarjona on siis paljon kuulemisen ja näkemisen armoista ja arpajaisten hymä tarkotuskin ailsaitsee runsaasti yleisön kanna- ^ olla sallittua, että lääiiinhallituk- 5?* 'vahainen aineisto, nnta ^ johtamat henkilöt antamat täl- tyottomyysilmioista on saatu ko- laisia ilmoituksia maan korkeim- koon, nayttaa osottaman, etta ai- ^alle päällikölle ja missä määrin noastaan piejuii osa iiilsta johtaa on s^maa mirkamiesten puolelta f «!?+ f ? tUni 0 1° ? on ^ i täydellinen toimettomuus ja tietä- ta. Miten luotettamaa^ tuo lienee, • ^ättömyys mirka-asioissa, jota sopu tosin hiukan epäillä. Waan paitsi jo se seikka surmaa kaiken l- a ». an J, a '.» a t '- 0 - f toiminnan, että lääninsihteerin ke- paukiessa tuottatsi, J°? f J l ' 0lu ,f?I a , säloma asetetaan yhteen kumernöö- jomitteluilla mahenemaan. > läänin kaukaisiin osiin jotain tassa kohden jo saamutet- tekemien mirkamatkojeit kanssa, taistin, ios tilapäisien somittelyain. 1 1 sijasta saataisiin toimeen sekä pai-, Kuortaneen keuhkotautiparan- kallisia somintolautakuntia että yksi! tola. mäkinainen koko maata käsittämä, J H. M. Keisari on sumainnut työirantajaiu ja työntekijäin edus- ^ armossa sallia, että Suomen ylei-' antaa. Ken lie se onnellinen, joka tajista kokoonpantu somintoneu- sistä Maroista myönnetään 72M2 ^keinutuolissa saa yksinäiset hetkensä mosto, ajateltu on myöskin eri- mk. 80 penniä Kuortaneen pitä- kuluttaa. Wielä kuulet kujan kul- tyistä tuomioistuinta, jonka asiaksi jän saman nimiseen kylään kuu-Omasta kellon kalahduksen, jonka tulisi sopimusriitain y. m. s. rat- lumista tiloista n:o 2b, 28 ja 29 ..Juonikki" komea kuulumillesipääs- kaisu. ^iykyisten alioikeistojen pää- keuhkotautisten kansanparantolan. tää. Paras sentään miimeiseksi. töksien kun on hamaittu usein to- paikaksi pakkoluomutuksella hankit-' Mäsyneenä saat istahtaa pehme- distaman perehtymättömyyttä nai- tamaii 49,3230 hehtaarin suurui-. ään silkillä päällystettyyn soh- den seikkain omituiseen luonteeseen sen maa-alueen lunastushinnaksi, maan. Wieläkin on jotain hymää, ja osittain tästä syystä lankea- kuitenkin sillä ehdolla että sanottu' josta ei minun lumattu hiiskua, man hymin erilaisia samanluon- määräraha otetaan menosääntöön mutta saat sen nähdä sunnuntai- toisissa jutuissa, näyttäisi suota- ainoastaan siinä tapauksessa että na, kun tulet katsomaa» ja mar- malta, että suurempaa asiantun- ne maltiorahaston tilaan nähden masti tiiletkin. Termetuloa main! saat sitten nähdä ja kuulla. Woin kyllä ennakoltakin jotain ilmoittaa. Osa kylän nuoria, joku manhus- kin joukossa oii komassa touhussa arpajaisten kanssa. Siellä muu- tamat liäppöset ahkerassa työssä olla saamat. Kääritään tippuja, köynnöksiä sidotaan somisteeksi oman salin, toiset hypiskelemät oppiakseen temppuja monia, niitä sitten yleisölle tehdäkseen. Maliin kajahtelemat sämelet korkeutta koh- den. Pieni on joukko, mutta yri- tykset suuret. Käännähdäpä hieman ympäri ja astu n. s. talolta Keinäsen ta- loon, entiseen kansakoulun luokka huoneeseen. Amaa omi rohkeasti ja mene sisään. Edessäsi näet suu- ren, armottaan moittokoelman, jonka hommaajat omat kokoon saa neet. Olvea mastossa näet kohta kumastimen suuren, jota ympäröi- mät monet kankaat ja pikkutama- rat. Simuilla seiniä merhoomat suuret siltit. Onpa kohoutunut sei- nälle miesten pukukangaskin. Ko- meana nakuttelee, omistajaansa odotellen, suuri seinäkello. Pöy- dällä martoo lamppu hetkeä, jol- loin saa punaista matoansa huo neelle lemittää. Kahmikalusto nik kelinen kuumaa kahmia tahtoo pian Muualta Poh- jois-Karjalasta. Hyljättyjä arpajaisauomuksia. Suonienniaan kenraalikumer- nöori on hylännyt seuraamien yhdistysten ja seurojeii arpajais- anomukset: Tohmajäriven m on oriyhdistyksen, sekä Viesälal)- deii Willalan työmaenyhdistykseii arpajaisaiiomukset. Osuuskunnat. Enon yleiseii osnuskaiippa r. l. niniisen osuuskuiiiiaii ohjesääi?- iiöille on anottu läänm kniver- nööriii mahmistusta. Kustanuusarwioita. Kustannusarmio rakennettaivaksi aijotusta kyläntiestä, joka tulisi kulkemaan Pielisjarmen kirkolta Joensuun kaupunkiin johtamalta maatitteltä Kelmäii rantatiepysä- kin kohdalta Loukonmaaran y. m. kylien kautta Ilomantsin pitäjän mäliselle maantielle, tekee komi- sioiiiniaamittau Paul Ekblomin tekemän ehdotuksen mukaan 2<>,i«i8 mk. 1" P. Kansakoulut. Ilomantsin Kuuksenmaarau kau- sakoulun opettajaksi mi malittu opettaja Niilo Suihko ja Nauta- maarau Suojärmen kaiisakoulun opettajaksi opettaja Salomo Kor- hoiien. Tortatvalan kauppakoulnun oppilaiksi o,i yymäksytty m. m. Laura Sandell Polmijärmeltä, U. W. Taimaineii Kiteeltä, Sikre Ka- likainen ja Hjalmar Nissinen Nur- nteksesta. Hajoamistilassa on Juuali kunnan Kajoon kylän kansakoulun päärakenniis, niinettä hätäillään laipioii sisään romah- taman. Kesäisiltä mirkistysmat- koillaan koululle kotiiutuuut opet- taja toi tk. ir» p. rahaitomaisille kirkonkylään tämän ikämän mies- tin. Sortuma rakennils malmistui miime talmena ja on ollut käytän- nössä ainoastaanyhden lukukaudeii. Talo rakeiiliettiin rakenitnsinestari Marosen johdolla. Aluksikin 170 kilon aniiokseii rautaa kmiluu ra- kennustoimikuiinan esimies K. I. Tuhkaiien lähettäneen lääkkeeksi on- nettomalle suuruudeii Hitllmttta potemalle kartaiiopahaselle. .Kuunianosotus unkarilaisille. 1>!iirnieksessa kesäkauden oleskel- leiden, suomenkieltä oppimassa ol- leiden unkarilaisten ylioppilaitta» ollessa Emert Suonion unkarilai- sessa lauluillassa Lieksassa, ter- »vehti heitä salin täyteinen yleisö myrskyäivillä eläköön huudoilla ja suosio,»osotuksilla. Myöhemmin toi meenpantiin heidän kunniakseen karkelot, joihin u»»karilaiset »vieraat ottiivat »vilkkaasti osaa. Hautaus. Torstaina tk. Itt p:nä laskettiin hautaa»» Pielisjärmei» kirkonkylän ka»»sakoulunopettajan Eero Ikosen maalliset jäännökset. Kun sekakööri meisasi koulun pihamaassa kaksi märssyä mirrestä n:o 4!>8, nosti lvaiiiajan läheiset sukulaiset ja ei»- tiset oppilaat arkui» ruumismau- nuun, ja saniassa lähti pitkä ruu- missaatto kulken»aa>» hautaus- niaalle. Haudalle saamuttua lau- lauloi sekakuoro urkuri Nurmen johdolla „Waipuos »vaimu syn- »»yiiiinaasi helniaa»»". Haudaustu- nasi roivasti Hahl lausuen sydä- rneei» käypiä sanoja, selittäen »vai- najan pitkää elämäiityötä ja sitä lämmintä suhdetta mikä aina mal- litsi opettajan ja oppilasten »vä- lillä. Kun hauta oli umpeen luotti ja laskettu lukuisa joukko seppeleitä, astui opettaja P. Sallinen hau dan partaalle ja muistutti lämpi- mässä puheessaan, miten »vainaja oli ollut opettajalta ei ainoastaan koulun oppilaille maan myöskm toisille saman kunnan myöhemmin tulleille opettajille. Pitkän kokemuk- sensa ja marinan makaumuksensa perusteella sanoi puhuja maina- jan nniostuttanen ja opettaneen työtomereitaan oikeii» käsittämään tehtämäiisä suuren merkityksen kan- samme elämässä. Sen jälkeen opet- taja K. Hintikka lausui m. m. seuraamaa: ..Kansalaiset! Meillä on nytkin edessämme hauta, johon ou kät- kelty kansak. opettajai» Eero Jko- sei» miin»einei» maallinei» maja. Rajoitettu on se aika, jona kunkin on suotuna toimia ja maikuttaa. Toiselta se katkeaa pikemmin, toi- sen kestää mähän kauemman, mut- ta kaikilta kerran aurinko laskee ja työpäimä päättyy: mitä silloin jää toimittamatta, se jääpi ainaisesti. Siksipä olisikin jokaisen tehtämä työtä itiin kauan kuin päimä on. Muistettama on, että kansojen kai kenpuolinen edistys riippuu siitä työstä, minkä niiden yksityiset jä senet kukin alallaan ja asemas- saan, saapi suoritetuksi. Jokaiselta yksilöllä on oinalla alallansa mai- kutusmalta, joka ulottuu kauem maksikin kuin hänen oma elämän- lankansa, jonka muoksi ihminen elää mielä kuoltuaiisakiu töissänsä. Tämäkin kansalaisemme, jonka päi- mätyö on »»yt päättyireet, on isän maan mainiolla kyntäiiyt makoja, jotka tulemat kauin tulemaisuudes- sakin tuiitumaan ja kartuttamaan sitä aineellista ja henkistä pää- omaa, joka miepi aina askeleen eteeiipäin edistyksen tiellä. SÖainajan marsinaineii työ ta pahtui heiikisellä työmaalla, jossa hän kylmi henkistä sienientä satoi hin nuoriin sydämiin lähes nel- jänkyinnienen »vuoden kuluessa. Tämä kylmö on aikanansa kohoa- »va malonmoimana kansamme sy- mien rimien keskuudesta. Täinä lyö ei suinkaan ollut lähes neljä- kymmentä muotta taaksepäin »ni- kääii helppo tehtämä, sillä kansan opetus siihen aikaan oli uutismil- jelyksen raimaainista. mikä raata- jiltaan kysyi moiniaa ja luotta- musta tulemaisnuteen- tuollainen raskas raimattstyö on uumuttanut ia kaatanut monta kansakoulun uskollista työmiestä ennenaikaiseen hautaan. Mutta Eero Ikoselle oli suotu pitkä ja kunniarikas tyopäi- mä nionipuoliseen toimintaansa. Häii käytti eiemät ja monipuoli- set lahjansa aineellisillakiii aloilla, joista mainitsen tässä »vaan Liek sanjoen ylitse »viemän mahtaman sillan, jolle hän on mankan perus tuksen laskenut. Samaten laski hän perustuksen sillan toisella puo- lella olemalle Herran temppelille sekä sitä mastassa olemalle opin- ahjolle. ^ jossa hän pitkän päimä- .l )vnsä suoritti. Nämä työt jo yk- sin muodostamat armokkaamiuan muistomerkin »vainajalle kuin mit kään marmooripatsaat. Sillä mar- moripatsaat murenemat, kukkaset kuihtumat ja seppeleet lakastumat kaikki puhuu katoomaisuuden kieltä. Ainoastaan se seppele, jonka ihmi- nen rehellisellä työllä ja tunnolli- sella melmollisnuksiensa täyttämi sellä ansaitsee, se seppele pysyy tuoreena ja kukoistaa muosikym- menien, jopa 'muosisatojenkin ku- luessa. Ustäiväili ja tyotomerini! Sinä olet matkasi päämäärään päässyt, siliä olet päimätyösi päättänyt ja saanut oikeudeii siirtyä elämän myrskyistä suuren rauhan ijäisille maille. Ota mastaan minun ja toisten manhimpaiil työtomeriesi miimei- nen termehdys. Sillä kaipasit jo lepoa pitkän päimätyösi jäleslä: nuku rauhassa kalliin isänmaasi hellässä helmassa. Sinun muis- tosi oii säilymä mielä silloinkin kun jo huinisemat hongat ivarjoamat iviiiileistä niaallistci majaasi." Sekakööri lauloi »vielä ansiok- kaalla tamalla »uuttamia tunte- hikkaita tauluja. Sämelten maiet- tua alkoi fuuvi ihmisjotlkko kaiho mielin poistua hautausmaalta. Ilta-aurinko maloi kultaaiisa mas- ta seppeleillä kauuistetulle hauta- kummulle ja lintliset misertelimät puiden oksilla, mikä yhä lisäsi kai- pauksen tunteita jälkeenjää»»eidei» sydämissä. Kotva halla, oli Polivijäriven Ruivaslahdella lk. 15 ja 17 päimää masteii yöllä. Peruuain marret kärmensi »nus- taksi ja luultamaa on että touko- Miljatkin, kun lie omat mihannoita, saimat samasta pakkasesta. (Eläintautia. Lääniil kmvernöörille ilinoletaan, että Enon pitäjän Enon kylässc on talolliselta M. Puhakalta kuol lut miisi lehmää ankaraan matsa- tautiiu. Tälnäll johdosta on pii rieläiulääkääri H. W. Helander määrätty matkilstamaan paikka- kunnalle. Ritiuäruttoa? Liperin kunnallislautakunnan esi mies ilmottaa, että Wailvion ky- lässä talollisen Sinto Pajarisen karjassa on liikkunut »vaarallista tautia, joka luultamasti on ritinä- ruttoa ja johoii jo ^ eläintä on kuollut. Samaa tautia on erään toisenkin kylän talollisen karjassa. Tämän johdosta on läänin kumer nööri määrännyt piirieläinlääkäri H. W. Helanderin heti ryhtymään toimenpiteisiin taudin lemeneinisen ehkäisemiseksi. Nhä »vaan karhuja Jlomaut- sissa. Jo pitemmän aikaa omat kar- hut tehneet tuhojaan Ilomantsin salomailla, ^iiinpä ilmoitetaan, että miime miikolla on ..nietsäii- kuningas" liikkunut useissa talois- sa termehdyksillä Möhkön tienoilla Lutikkamaarau saloilla. Useita lampaita on karhu liimiinsä pis- tänyt. Kerrotaanpa sen lehmiä- kili jossain paikoin hätyytelleell. Kuortaneen esi- ja kiertokoulu- seminaari. Kuten tässä lehdessä on ennen ilmoitettu, alkaa Kuortaneen esi- ja kiertok. seminaari, joka on mä- hämaraisillekiu edullinen, ensi lo- kak. •"> p. ja hakuaika kestää syysk. 20 päimään. Lähempiä tietoja an- taa johtaja K. Wesala, os. Kuor- tane. Ukkosen tuhoja Wärtsilässä. Wiime tiistaina iltasella kä»vi Wärtsilässä koma ukoiulma, joka teki jonkun merran tuhojakin. M. m. iski salama sähkömalaistusjoh- toou lähellä telesoonikeskusasemaa. Tällöin katkesi sähkölanka pudoten telefoonijohtojen päälle. Niitä myöten kulki salama telefoonikes- kusasemalle, jossa se rikkoi tuiitu- masti telesooiukouetta. Siltä koh- dalta, josta salama tuli huonee seen, näytti sentraalin hoitajasta siltä, kuu seinä olisi syttynyt tu- leeu. Tästä pelästyi tietysti sent- raalinhoitaja hymin loivasti, men nen melkein tainnoksii»». Wasta sitten kuu tehtaalta sattui tulemaan apua sentraaliin, saatiin täällä kaikki eniielleen ja selmisi sentraa- liiihoitajalleki»», ettei sentään mar sin tulipalo ollut kysymyksessä Muutamia telefoonijohtoja lienee ukkonen niinikään katkonut. Telesoonikokous pidettiin Enossa t. k. 17 pnä, jos sa päätettiin perustaa telesooiuyh- tiö luijaii hankkimista »varten Joen suusta Enon kirkonkylään, ha littiin toimikunta ivalmistamaan asiaa kohta pidettämään perusta maan kokoukseen. Toimikuntaan kuulumat apt. O. E. Wuorinen, tehtaanh. P. Hakulinen ja kaupp! H. Räty. Tilaisuudessa merkittiin osakkeita jo runsaasti. Gutzeit >.< E:o lupasi luomutiaa omistamansa malmiiil linjan Joen- uusia Eilon kirkonkylään asti ive- dettynä ja 1<> langan kaapelilla aimakanaivan kohdalla »varustel- una 2,7.00 markan hinnalla, jon- a hinnan »valmistama kokous jo hymäksyi. Talonkauppa. Romastinieski Maria Porthan, lynt^ Cngelberg, oit inyönyt iliuv- ntetien kauppalassa Assleckin elo- puodin jijalla oleman talonsa laii- golleen makuutusasiaiuies Ulrik Damttenille, jolla jo enitestääli on toinen rakennus samassa vi- hasja. Nurmeksen uimakonlnlaiset päättämät opiiitonsa ensi sumin,,- taina julkisella näytteellä kaup palan laimarannassa klo 2 päi- mällä. Maikka aikaa onkin ollnt maii» kuukausi, on opettaja valin Hämäläinen saanut osan oppi laistaan tekemään hyppyjä, sukel- luksia, medessä riisuutuiuista y. m. suuren maailmau uimarien temppuja. Alutta etupäässä tu- iee paikkakuntalaisten häntä kiit- tää siitä, että hän opettanut suu- re»t poikalauman uimataitoisiksi, mut että pojat eimät toiivotta- . pikkuhädässä ahtolan saa-' liikut jää. Uimataito onkin paik- kakullnalla peräti alhaisella kail- nalla. y?. s. sammakkouintia ei muutama muosi sitten ensinkään tuiinettu. Ja kuitenkin se tekee medessä liikkumiseu moilin kerroin kepeämmäksi ja siis pelastautu- inisen paljoa marmemmaksi kuin entinen taitamaton polskutus ja moimien tuhlaus. Juuri tätä uutta tapaa on pikkupoikien mää rä lopettajaisissa näyttää. Ja muut tietysti kilman rientämät sitä, niinkuin suurempienkin temp puja katsomaan. Pisanmäen juurella ^paloi kesäkuun helteillä kolnien Tamolais-iveljeksen omis- tama Pisanmökki lähellä n. s. Pirunkamaria, josta saadaan kris- tallmpalasia, entisen tnlimnorena olon merkkejä. Tuli syttyi kat- toou lentäneestä kipinästä, kun lauautaipäiivänä leipää tehtiiu. Aiuoastaau pienen lapsen »vaat teet ja sängyn puoliskon ehti pel- kotka kyntämässä ollut meljes, joka tapauksen huoniasi, pelastaa. Jon- kun ajan kuluttua kuoli samasta mökistä ori, josta olisi taimella saatu 5.">o mk. Hemonen oli »va- kutittamatta. On siinä »vahinkoja' yhdeii »nokin osalle. Lieksan—Nurmekseu radalla komin tu»i,»etuksi tullutta Sutki- Wäisästä, joka on jo ollut kiiu- nikin, mutta jälleen päässyt ma- paaksi, pliukotettiin Lieksassa mii- me lauantaina. Puukottajaa hän ei sano, aikoo kyllä tehdä selmän hänen kanssaan parannuttuaan. Wiinasaksa kiinni. Pitkin täinän kesää on eräs miinankauppias harjoittanut kaup paansa Parikkalassa, leivittäen tur- melusta paikkakunnalle. Niissä main oi, iltamia ja juhlia pide^y, siellä ou tuo kauppiaskin aina ol- lut pulloineen, piilotellen juhla- paikan läheisyydessä. Wiime sun- nuntaiua kuu suomalainen seura piti arpajaisia ja juhlaa talollaan, saatiin tietää, että kapakoitsija oli. tullut tapansa mukaan läheiseen^ »netsään juomiaan kauppaamaan.' Poliisi Linnansaari lähti miestä etsimään ja saikin hänet kiinni. Kolme pulloa oli miehellä juomaa mukanaan ja aiuoastaau yhdelle ostajalle sanoi »vasta ehtineensä tawaraa»»sa myydä. Nimensä sa noi mies oleman Pirhonen ja ko- tipaikkansa ilmoitti olemal» ki teellä. Mies asetetaan syytteeseen salakapakoimisesta. — Wiip. K-S 09 »3* 5SR5" S&» SS I CÄ3 e^' CD QS SS" CO C3 SS ET i aa sa CO ST gjjj SS Muualta Suo mesta. Sotkamon »vesistön suunni tellut »nittaustyöt. Armollisella, toukok. .!«> p- päi- mätyllä määräyksellä on käsketty tänä muonna »varustamaa»» me- reumittausretkikuuta Sotkamou mesistön tutkimista marten „jos marat sen sallimat". Tämän johdosta ilmoitti luotsihallitus senaatin kauppa- ja teollisuustoi- mituskunnalle, että seuraamat malmistamat työt olisimat tänä muonna toimitettamat, jotta töitä ensi muonna »voitaisiin keskeymät- tä toimittaa, nim. höyry- y. ni. »veneiden sekä muiden tutkimlis- mälineiden kulettamiueu tutkimus- alueelle, mäliaikaiseu telakau ra- kentaminen, tarpeellisten kolmioi- mismälineiden malmistaminen, höyrypnrsien pannujen puhdista- miileu y. m. Näitten malmista- mien töitten kustanllukset nouse- mat korkeintaan 6,000 markkaan. Retkikunnan »vuotuiset menot tu listivat nousemaan 18,000 mark- kaan. Luotsihallitus anoi mal- tuutusta näiden töiden suoritta- miseen Oulunjärmen tutkimustöi- den miime kuussa päätyttyä sekä 6,000 markan määrärahan» myön tämistä tarkoitukseen. Senaatti on hylännyt luotsi- hallituksen esityksen koskei,vät »vai- V- M" & «3 v> -i »3 tn CA L- tn p» ST < os s v» £3 s fO