H: o 150 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänisiä. Keskiviikkona Joulukuun 28 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa Koko vuodelta Puolelta vuodelta v eljännekseltä K ukaudelta . . 4: - 2: - 1: - —: 35 Postissa 4. - 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: - 5: - Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja p«r]antalna aamu.ia. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 pälv. Taloudenhoitaja. Toimisto |a konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin ■a klo 8:sta aamulla 7:äSn illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia ias'aanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., fis tlstn ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ?!'n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. KAIKU V. 1911. Kaiku tarjoaa täten .i4:nnert »vuosikertansa tilattomaksi. Sillä on siis tatcuuan pilkä kulettu taiirol. Uskollisena niille aatteille, joitten palmelukseen se aikanaan perustettiin, tahtoo Kaiku tulemanakin lvuo- tena iroimainsa mukaan ottaa osaa s u o m a l a i s - k a n s a l l i s e e n simist i) s 11) ö li ö n. 'Suomalaisen puolueen paikallisena äänenkannattajana tulee Kaiku edelleenkin työskentelemään kansan kaikkien kerrosten kohot- tautiseksi henkisessä ja aineellisessa suhteessa sekä uhatun Valtiollisen asemamme tukemiseksi. Minkään erityisen luokan tai säädyn etuja, joitten ajamisen luokkaetujen pohjalle rakennetut puolueet omat tehtä- iväkseen ottaneet, ei Kaiku tule mastakaan ajamaan, maan pyrkii se armosielemaan asioita kokonaisuuden kannalta, pitäen silmällä sitä tosi- asiaa että maikka kansa onkin kokoonpantu erilaisista aineksista, käy- wät kaikkien todelliset edut yhteen eimätkä suinkaan ole niin soivitta- mattomia kuin joillakin tahoilla uskotellaan. Tämän käsityskannan mukaisesti asettui Kaiku kannattamaan sitä kansallista kokoomusta, jonka tarmetta laajoissa piireissä tunnetaan, ja tulee Kaiku edelleenkin tukemaan niitä pyrkimyksiä, jotka tarkoittamat kansamme eri rtihmien yhtymistä kansallisella pohjalla. Erinäisiin kysymyksiin nähden on Kaiun ohjelma sama kuin suo- malaisen puolueen. Perä Pohjolan erikoiset tarpeet ja tärkeimmät elinkysymykset tulemat Kiiussa edelleenkin malppaasti huomatuiksi ja käsitellyksi. Lu- kuisat kirjeenmaihtajat ja amustajat tulemat niistä lehdessä kertomaan. Kaiun palstat omat lisäksi aina amoimina kaikkien sellaisten kysymys ten pohtimiselle, jotka tarkoittamat monesti unohdetun Perä-Pohjolan aineellisien ja henkisten olojen parantamista. Vaikka tulemaisuus näyttääkin synkältä ja toimottomalta, kun yh täältä ulkonainen iraara, toisaalta sisällinen mädännäisyys uhkaamat hänuttää isäimme perinnön, niin ei kansamme kumminkaan saa epä- toimolle sijaa antaa, Esi-isien tamoin tulee sen koroinakin aikoina — ja erittäinkin juuri silloin — ponnistella eteenpäin paremman ajan toimossa ja luottaen siihen, että kansamme ei sorru, jollei se itse sitä tahdo. Kaiku pitää mieluisana melmollisuutenaan kiitollisena tunnustaa, että se on saairuttarnjt harrasta myötätuntoa ja kannatusta kaikissa kansankerroksissa, joissa makamaa ja maltillista elinkysymystemme kä sittelyä pidetään kansamme onnelle ja menestykselle mälttämättömänä. Näitten kannatukseen ja aivustukseen luottaen tahtoo Kaiku edelleenkin toimia simistyksen malon lemittäjänä Pohjolaan. Waltiopäiwäkirjeissä tulee Kaiku ensi muotenakin tarjoamaan katsauksia eduskunna' töihin. Uutisissa ja sähkösanomissa tarjotaan tuoreimmat tiedot tärkeimmistä tapauksista. Maailman menossa selostelee ..Sipo" huomiota ansaitsemia asioita entiseen tapaan. Lukuisat kirzeenlvaihtajat ja awustajat antamat apuansa kuten ennenkin. Tilaushinnat owat: Oulussa: A simie ste n luona maalla: K<sko muodelta 4 mk. 4 mk. Puolelta .. 2 2 „ Neljännes 1 „ 1 Kuukaudelta H5 p:iä 40 p:iä Postissa: ' 4 mk. 2 1 I 40 p:iä. Ulkomaille lähetettäessä on Kaiun tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). Wenä- älle tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko muosikerralta. himokkaita asiamiehiä otetaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis- toja ja asiamiesehtoja. M. Pallari. Eemeli H. Oulasuirfa. HJäinö HJ. Oikarinen. Kirkollisia tietoja Awioliittoon kuulutettuja. SnhföicnnötinroivfamteS Nils Armas Alek sandcr Kaamanen ja neiti Aino iielmi (flröncinuit, molemmat Lulun taupunqista. Kuolleita. Itsellinen Valpuri Kylmänen Auollut. Torstaina kello 1 2 s t-p. hartausiielki ru- tc>>lsl,uoneella ?a8tori O. I. ^zunt-, Rantakatu 9. puhelin 5 17. Asianajajia. Asiana - »;..-' raitasoissa v rr. toim. J. Lakrr ff) Pii III R toimittaa asioita virastoba U. ULULH V. m. Osoite OULU. OuIiiB läänin maaiiittaiis- ii m 0; nist :i:.i Varamaanmittarl j. h. LUOMA Oulu. Kiilikokatu 5,7. Puhelin 5 13. Lakiasiaintoimisto LI. liov oi!:. p.uskr,hantteja Oulu, P.ikk.iluioneenkatu 12, Pallas talossa. Ti - !eK>m ti(VJ. Kello 10—1. Surulla ilmoitan, että rakas mieheni Henry Nevasaari rauhallisesti vaipui kuolonuneen Yli vieskan Kaudaskylässä 23 päivänä joulukuuta 1S10 lyhyen mutta kovan keuhkotulehduksen murtamana, 45 vuotiaana, ikäväksi kaipaukseksi mi nulle, Lille lapselle, 3:lle veljelle sekä lukuisille sukulaisille ja tuttaville. Annaliisa Nevasaari. Näin vuoronsa yksi toisensa perästä kuoloon kulkee, ja nopeaan me pf.ällä maan unhotetaan, kun hauta kerran sulkee. Osk. E. Hellemaa, VV aasa. EtoijJ I.ini- ja raha-asioita virastoissa ym. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10—Vi 12 a.-p a 3—5 i. p. Viskaali Planting, vrt. Asianajaja, \Vaasa. ELÄINLÄÄKÄRI JOHAN BRUNING Vastaanottoaika kello 8—11. Puhelin 1 97. A. A. Hojjstenin talo, Pakkahsoneenk. 14. Oulu, Hallituskatu 25. Telef. 4 82. Hautaustoimisto, Asianajoa tuomiokapitulissa, kirkkoherran kansliassa ja kirkollisten esineiden välitystä y. m. :: Avoinna kello 12 — 3 päivällä. Vuoden 1911 myytävänä sadottain ja kappaleittain Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. maksaa korkoa talletuksille: ti kuuk. irtisanomisella 6 °/o . „ 4 l /a r *- « n 4 r ! „ 3 l /t , vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttltilillä 6 Säästökassatlllllä 6 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, I p. toukok. 1908 Johtokunta. Lapuan Emäntä-, kasvitarha- ja käsityökoulu alkaa 14:nnen ^toimintakautensa helmik. 1 p. Koulu on 7 kuukautinen jaettuna kah leen oppijaksoon, joilta edellinen kestää 5, jälkimäinen 2 kuukautta |a näiden välillä on noin kuukauden kestävä kesäloma. Ope tus on maksuton, vaan ruuasta maksaa ku kin oppilas 20 mk. kuussa. Koulu on kir konkylässä lähellä Lapuan rautat. asemaa. Hakemukstt, joita tulee seurata papin kirj;>, ovat lähetettävät Emäntäkoulun joh tokunnalle, osoitteella Lapua, ennen tam- mik 15 p. Lapualla, jouluk. 18 p. 1910. Johtokunta. Työväentalolla tänään keskiviikkona kello 8 i .-p. Pääsylippu 25 penniä. Kauppureinkatu 5 OULUSSA Kauppureinkatu 5 Tehdään kaikkia kirjapaino-alalle kuuluvia töitä, kuten: sanoma- ja aikakauslehtiä, kirjoja, juhla- y. m. julkaisuja, sääntöjä, vel kakirja- y. m. kaavakkeita, verokuittia, kihlaus-, nimi- y. m. korttia, kuolinilmoituksia, vihkljäis- ja hautajaiskutsuja y. m. y. m. Siisti työ! Hinnat halvat! Kirjapaino on varustettu uusilla ja ajanmukaisilla koneilla ja kirjasimilla. ======== Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ii ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hvvi» lainopilliselta kina ammattikannalta. Matkusteiaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Ksnkoskl omittaa kaikkia asianajoon Varatuomari kuu,uvia tehtäviä ' vSlittää kii °- teimistökauppoj a. Torikatu >4, Alex Hägg'ln talo. Matkustetaan maaseudulle Kontoilaika 10—2. Puhelin 203. ■= Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle bjLt ^RMMlORVA «° RAirennufToi»iirro° •Oulu. 9 e c- O O OO ' LOOl" • Tflrj rlup PiRviolJn »• Kauniita Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa. nm— ■»aanrranfu—B Palovakuutuksia »Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia 99 Kullervoon" Henkivakuutuksia 93 Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. '«.uuvmju tui jyivuptuunnc |iiii x * «J !■«.,. arinatM * »ilni rir—n imiwrnMi-wri'nVi Sopivaa ja tuottavaa työtä ra s kaampaan Höhön kykenemättömille, varsinkin missä hakkuita on lähis töllä. Ohjeita käpyjen kokoamiseen, tie toja hinnoista y. m. antaa pyydet täessä johtaja K. H. Heikel. Ohje: Hirvaspysäkki. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. Oulu, Jouluk. 28 p:nö SuostuntrtEtdto * t i M »»« J M ,j<t Mltc» litta seuraisi. Kuluvan joulukuun 10 pmä on Maistraatti määrännyt tulevan vuo (ien aikana käytettäväksi hiekanotto paikoiksi Karjasillan kangas, kuin myös Nuottasaari Kempeleen lahden puolelta. Kiven ja soran ottoa varten No kelan ja kontinkankaat. Saven ottoa värien Orikari ja maa tumat Kuusiluodon edustalla. Lumen, jään sekä roskien y. m. kaatamispaiKaksi Nokelan kankaalla ja Nuottasaarella aitauksilla osoitetut paikat, sekä yksinomaan puhdasta lunta varten paalujen osoittamat pai kat Nuottasaaren hollihaassa sekä Pikkukankaan Kajaanintullin ulko puolella, jotka paalut nyt ovat siir- rit>t noin 50 metriä etäämmälle. Eläinraatojen kuoppausta varten Katja sillan kankaan. Vuotien sekä \ärjäysten pesemistä varten Kiikelin saarin virutuslaitok- sen alapuolella. Vaatteiden pesua varten ainoastaan Kiikelin saaren. Joka täten asianomaisten tiedoksi ja poliisi järjestyksessä säädetyn edes» vastauksen uhalla noudatettavaksi ilmoitetaan. Oulussa, joulukuun 23 päivänä 1910. Poliisikamari. Muuan sosialistiemme turmiot' Unen päähänpisto. Sosialistiemme ivaltiollinen ylliö- pätsyys on jo ehtinyt monella tamalla ilmetä. Surullisimpia ja samalla on- nettomimpia on heidän kaniansa suos- tuntakysmykseen nähden. Muutamin paikoin oivat sosialistit panneet tilille niitä edustajiaan, jotka wiime cdus- kunnossa äänestimät suostuntain myön- tämisen puolesta. Niinikään omat sosia- listit paistellen tehneet jyrkkiZ päätöksiä siitä, että suostuntaiveroja ei jaa ensi maltiopäiivillä myöntää, ja meltvoiiettu tdustajaehdokkaila sitoutumaan näitä päätöksiä noudattamaan. Suosluntakiellon ajatutuksen oniat sosialistit saaneet ruotsalaisen puo- lueen äärimmäisiltä, joitten yltiöpäi- syys on monta muutakin tämäntapais ta ..komeutta" keksinyt. Sosialistijoh tajat oivat haivainneet suostuntakiellon oimallisesti soveltuman heidän wal- tiolliseen taktiikkaansa. Äärimmäisyydet omat löytäneet toisensa. On tarpeen, että lähemmin selmi- tellään tämän kannan wakawia seu- rauksia. Suostuntakieltoa tahdotaan niiden puolelta, jotka sitä ajamat, käyttää aseena siinä maltiollisessa taistelussa, jota kansamme nykyään käy. Sano- taan, että kun eduskunnalla ei ole luot- tamusta hallitukseen, ei sen sowi myön- tää hallituksen käytettämiksi suostunta- maroja, kaikkein mähimmin, kun ei ole takeita siitäkään, että hallitus käyttää näitä maroja niihin tarkoituksiin, joi- hin eduskunta ne osottaa. Suostunta- kiellolla tahdotaan siis ensinnäkin saattaa hallitus pulaan maan raha-asioita jär jestäessään ja siten pakottaa hallitus ta muuttamaan politiikkaansa. Ja ennen kaikkea — mikä sosialis teille on kaikki kaikessa — saadaan panna nykyistä hallitussuuntaa was taan mastalause. Suostuntojen kieltä misestä olisi mielä muka sekin että esim. palomiinan malmistaminen ja siis sa malla sen käyttäminen saataisiin lo- petetuksi, jos palomiinamero kiellettäi- siin. Mitä muuta tämän yhteydessä pu- hutaan esim. maltiorahaston suurista säästöistä y. m., on main oikean tar- koituksen peittämistä. Mutta tällainen yritys, käyttää suos- tuntakieltoa maltiollisena taisteluaseena, on meidän oloissamme sangen arwe- luttama ja koko niaalle ylen määrällinen yritys. Ensinnäkin on otettama huomioon, että puheenalaisen kiellon täytyy jää- dä tehottomaksi maassa, missä halli- tuksella on ivapaa määräämismalta tulleihin, kruunun metsiin, rautateihin, postiin y. m. suuriin tulolähteisiin nähden. On kyllä totta, että hallituk- selle, jonka päähuolena olisi kansan kaikenpuolinen edistyminen ja hvmin- mointi, möisi olla marsin mastenmie- listä käyttää mainittuja tulolähteitä siten, että niiden amulla saataisiin kor- maiuksi se maltiotulojen mähennys, mikä suostuntakiellon kautta syntyisi. Sellaiselle hallitukselle ei moi olla yh- dentekemää, hankitaanko toistakymmen- tä miljoonaa markkaa maltiotuloja me rottamalla palomiinaa, olutta, pelikort teja j. n. e., wai hankitaanko ne esim. korottamalla kahmi-, sokeri- y. m. tul- leja, korottamalla posti- y. m. maksu- ja j. n. e. Mutta maamme nykyiselle hallitukselle tuskin tuottaa suuria ar- meluita miimeksimainittujen keinojen käyttäminen maltiotalouden tasapainon säilyttämiseksi. Ja se ainakin on war- maa, että kansalle — ja eritoten so sialidemokraattisten edustajain »vähä- maraisille malitsijoille — on kaikkea muuta paitsi yhdentekemää, kumpaako tietä puheenaoleivat miljoonat hanki taan. Mitkä olisimat fitton ne seuraukset, jotka suostuntojen kieltäminen ehdotto- masti aiheuttaisit Maltiolla on nykyisin tuloja suos- tunnoista noin 17 miljoonaa markkaa muodessa. Näillä »varoilla on tähän saakka suurimmaksi osaksi ylläpidetty ja kannatettu simistystoimintaamme. Jos nämä marat puuttuisimat, jou- tuisimat siivistyspyrk myksemme, jotka nyt jo nykyisissäkin oloissa saamat tuntumasti kärsiä epäsäännöllisistä oloista, aiman «varmaan maaranalai- siksi. Se johtaisi siihen, että kansakou- lulaitoksemme, oppikoulumme, työmäen- ja kansanopistomme y. m. simislyslai toksemme saisiivat suureksi osaksi lakata toiminnastansa, s. o., kouluja täytyisi sulkea ja täydellinen takatalmi ja pt- meys astuisi tähänastisen edistyksen ja malistuksen sijaan. Edelleen. Halli- tus tietysti yrittäisi hankkia puuttumat marat muulla tamalla. Silloin se tur mautuisi tietysti ensikädessä tulleihin, esim. kahivi- ja sokeritulleihin, joita olisi taivattomasti korotettaiva. Siitä taus olisi luonnollinen seuraus, että elantokuslannukset suhteettomasti nou- sisimat. Kulkulaitosrahasto saa mäkijuoma- liikkeestä muosittain noin 12 miljoo- naa markkaa Suostuntakiellon kautta nämä rahat jäisiivät tulematta. Siitä taas seuraisi, että m. m. kaikki uudet rautatierakennukset olisimat jätettämät rakentamatta tahi keskeneräisiksi. Paitsi sila, eitä maan taloudellinen elämä saisi kärsiä uusien, suuriarivoisten rau- taieiden puutteesta eikä sellaisten uu- sien suunnitteleminen möisi tulla edes kysymykseenkään, johtuisi tästä epä säännöllisestä olotilasta työiväestölle tamaton mahinko ja ahdinko. Työttö myys nimittäin saisi töiden puutteen tähden maltaman jalansijan ja puute ja kurjuus lisääntyisiivät. Wiinaweroa ja mallassuostuntaa ei ole käsitetty pelkäksi maltion tuloläh- teeksi. Niitä on myöskiu pidetty tais- Leluaseina juoppoutta mastaan, sillä niiden kauttahan on ollut mahdollisuus tuntumastikin Vaikeuttaa juomutusjuo- main saantia. Tiedämmehän, että edus- kuntamme on merojen korotusta käyt- tänyt tähän tarkoitukseen. Helppo on ymmärtää, millainen miina- ja olut tulma siitä syntyisi, jos miinamero ja mallassuostunta poistettaisiia ja näit- ten juotaivien hinta suuremmassa mää rässä helpponisi. Miina- ja olutpat- ruunat siitä main hyötyisimät. Sillä se käsitys, ettei miinaa ole lupa ensin- kään polttaa, ellei meron suuruutta ole mahmistettu, ei tunnu saaneen ylei- sempää kannatusta, eikä moi olettaa- kaan, että tämä käsitys nykyoloissa saisi käytännössä merkitystä. Tuskinpa main sosialistijohtajien kannattajat, jos he asian oikein ymmärtäisimät, tahtoisimat enentää kärsimyksiään li sääntymällä juoppoudella ja sittä joh tumalla kurjuudella. Siihen heidän joh- tajansa kuitenkin tahtomat heitä miedä. On mielä eräs näkäkohta, joka pi- tää tämän yhteydessä tulla huomau- tetuksi. Kieltämällä suostunnat edus kunta Vapaaehtoisesti l u o- puisi jotenkin tyystin siitä mallasta, mikä sillä »valtiotalouden järjestelyyn nähden on. 3tykyään eduskunta nimit- täin sekä saa tiedokseen suunnitelmat maltiotalouden järjestämiseksi että moi osaltaan maiknttaa niihin juuri sen johdosta, että se saa armollisen esilyk- >en marojen hankkimisesta niihin tar- peisitn, joihin mäkinaiset maltion tulot eimät riitä. Edellä sanottu riittänee osoittamaan, minin suostuntakielto meisi ja mihin yleensä ollaan menossa, elleimät järke- wät ainekset pääse eduskuntaa hallitse- maan. A^nsnlaiset! Zvalitsijnt! Ei pitkiä puheita. Sillä oman järjen amulla sen pitää olla jokaiselle selmä, että maaleihin on mentämä, äänioikeus käytettämä. Kaik- kein on täytettämä kansalaismelmolli- suutensa. Sen tärkeämpää, pyhempää maallista melmollisuutta ei kellään ole, kuin on puolustaa kansansa olemassa oloa. Ja näissä maaleissa on siitä, juuri siitä kysymys. Ne, jotka tahtoivat hämittää Suo- men kansan kansakuntien joukosta, ne omat julistaneet ulkomaillekin, että Suomen Varsinainen kansa on tyyty- mäinen tai ainakin mälinpilämälön niihin uusiin toimenpiteisiin nähden, jotka syrjäyttämät Suomen lait. Ja todistaakseen tämän mäitöksensä omat he miitanneet siihen, että maaleihin on ottanut osua kerta kerralta harmenema joukko. Kansalainen! Onko todellakin näin kuin mihamie- hemme julistamat? Onko todellakin kansa tyytymäinen lakiemme polkemi- seen, hallinto oikeuksiemme ja elinehio- jemme riistämiseen? Jollei ole lyy- tymäinen, niin mentäköön maaleihin mastaamaan: ei ole totta se Väite, että Suomen Varsinainen kansa olisi Välinpitämätön, mielä Vähemmän tyy tymäinen : huudamme julki Vääryyden ja puollustamme »viimeiseen asti kan samme ja maamme pyhää asiaa. Taajoin joukoin, kaikki arkipäimäiset esteet poistaen, maaleihin antamaan tä ia Vastaus! Valitsija! Suomalainen puolue hoitaa Suo men yli puoli sataa muotia manhan kansallisen puolueen perintöä. Tämä puolue syntyi nostamaan suomalaista kansaa isäntämaitaan omassa maas- saan: saattaman suomenkielen kun niaan. kohottamaan kansan kansalliseen simislykseen ja aineelliseen hyminmoin- tiin. Nämä tarkotusperät pitää suo- malainen puolue Vieläkin ominaan. Se ei ole tahtonut eikä tahdo antau tua minkään erityisen luokan asian ajajaksi. Se ei pyri kutkuttelemaan kenenkään itsetkäitä luokkaetuja. Ko- konaisuuden eduksi työskenteleminen sitä lämmittää. Tasottomaan masla- kohtia, korjaamaan puutteita, lakkaut- tamaan etuoikeuksia, lisäämään laimin lyötyjen osaa on suomalainen puolue aina pyrkinyt. Pitäen silmällä sitä luonnollista päämäärää, että kansa on yhteisö, perhe, joka »nenestyy parhai- ten silloin, kun kukin tekee, leimiskänsä mukaan, melmollisuutensa yhteisen ko din hymäksi. Kaikkien kansan kerrosten yhdistä- minen eheätsi kansaksi, se on suoma- laisen puolueen tarkotusperä. Se> ive- too siis kansalaisten, ei «vihaan, maan rakkauteen toisiaan kohtaan. Saakoon sankat parmet maaleissa antamaan äänensä tämän tarkotuspe- rän hymäksi. Suoinen nnes ja itmitcn. Isänmaasi oikeus on uhattu. Wiha- mies luulee sen jo sinulta riistäneensä ja Valmistautuu main päättämään hämitystyönsä. Sinulta hän tahtoo kieltää sen oikeuden, inikä hänelle itsel leen on pyhin, oikeuden suomalaiseen isänmaahan. Alistutko mastustelemat- ta ja nöyrästi hänen tahtoonsa? Jol- let sitä tee, niin nouse rohkeasti puo- lustamaan Suomen oikeutta! Sinua melmoittaa siihen sorrettu isänmaasi, sillä muita puolustajia sillä ei ole. Se luottaa siihen, eitä ne marlijat, joit ten huostaan se on itsensä uskonut, s. o. sen äänioikeutetut kansalaiset, ku fin kohdastaan täyttämät melmollisuu tensa. Ei luulisi tämän melmollisuu- den täyttämistä Vaikeaksi. Eihän muu ta uhrausta kysytä, kuin että laskee äänilippunsa »vaaliuurnaan tammik. 2 tai 'A päuvänä. Mitä on ajateltama siitä isänmaallisuudesta, jolle täinäkin uhraus on ltikaa? Onko sellainen kan salainen todella ansainnut sitä luotta- inusta, jota isänmaa on hänelle osot- tanut äänioikeuden myöntämisellä? Juuri suurimman maaran hetkellä, jolloin maamme koko itsenäisyys on huktumaisillaan, silloinko kansalaisten on aika torikua, herätäkseen masta sitten, kun kaikki ponnistus on turha? Ainoa jälelläolema puolustusase- inamme on kansaneduskuntamme. Sen muoksi oivat kaikki moimat kohdistet- tamat sen tukemiseen. Eduskunnan lausunnot painamat kumminkin sitä »vähemmän, kuta harvalukuisempiin äänestäjiin eduskunta nojaa. Wiha- miehemme toitottaivat ympäri maail man, että kaikki ne Suomen äänioi keutetut, jotka eimät ole äänestämässä olleet, omat »välinpitäinättömiä maan sa »valtiollisista oiteulsista ja siis tyy tymäisiä menäläistyttälnistoimenpitei- siin. Ja he todtslamat numeroilla, että noiden maalista poissaolleiden, uusiin oloihin muka tyytymäisten kan- salaisten lukumäärä kerta kerralta on huimaamasti kasmanut. Mitä tuloksia on näin ollen meikäläisten mastamäil- teistä, että kaikki Suomen kansalaiset päinmastoin omat ivenäläis^ttäinis- toimenpiteiden Vastustajia? Ainoas- taan sitä riitapuolta uskotaan, joka moi Väitteensä lodistaa. Mutta jos jokainen äänioikeutettu myöskin käyttää äänioikeuttaan, on jokainen eduskuntamme lausunto sa- malla koko Suomen kansan lausunto, joka mlhamiehemme täylyy selnmoisetsi tunnustaa. Jokainen yisilymen ää- nestäjä siis joko tukee ta» heikontaa eduskuntaamme sen mukaan, täytiäälö hän äänesläiiiiSlvelivoUisuutensa wai »välinpiiämätlöinänä sen latnunlyö. Kansalainen! Marinaan sinäkin tah dot nousta puolustamaan Suomen o»- keulta. Nyt moit sen tehdä mieskoh- talsesti. Isänmaa kutsuu sinua täyt- tämään Velmolliiuuttasi. Pidä se wel- ivolliiuus pyhänä, pidä se kalliina oi- keulenasi, jonka käyttämistä et laimin- lyö! Jos tapaat tomerin, joka tätä mel- molliiuutta ei itjesiään käsitä, niin selitä se hänelle ja wte hänetkin maa- (tuurnalle. Sekin on kunsalaisivelivol- lisuutksi. — Kaiun Vaalinumeroon olemme painattaneet kaikkien puoluei den »vaaliliitot ehdokkaineen, jotta jo- kainen äänestäjä »voi n?errata toisiinsa eri puolueiden ehdokkaita. Meitä on kyllä peloitettu sillä, että näin palme- lemme mastapuolueiden asiaa, kun muka moni tietämätön äänestäjä saat toa »viehättyä äänestämään jonkun muun puolueen listaa, jossa mahdol- lisesti on hänen oman paikkakuntansa tai hänelle tutun edustajaehdokkaan nimi. Mutta me emme moisia pelot- leluja usko. Olemme päinmastoin wa- kuutetut siitä, että edustajaehdokkaiden puolueeton Vertailu on osottama, että suomalaisen puolueen ehustajaehdokkaat kunnialla pitäivät puolensa muitten puolueitten edustajaehdokkaita mastaan. Jolleimät sellaiset kokeneet maanivilje lijät, kykenewät ja Valistuneet sekä yleistä kunnioitusta nauttimat kansa- laiset ja yleisehdakkaamme asetettu, kaikkien tunnustama etemä kyky saa- muta Valitsijan luottamusta, niin »vaali Varmasti tapahtuu silmällä pi- täen »nuita näkökohtia, kuin niitä, jol- ka omat ainoat oikeat. Me luotamme siihen, että jokainen Kaiun lukija ainakin menee maaliin ja metää punaisen Viiman johonkin suo- malaisen puolueen »vaaliliiton listaan, joka lista on hänelle maalitilaisuudes- sa annettamassa maalipussa juuri sa- massa paikassa kuin Kaiun Vaalinu meroon painelussa lipussa. Mutta Vaalitappiomme on marma, jos ainoastaan Kaiun lukijat meidän miehiämme äänestämät. Moittaak- lemme meidän täylyy koota ehdokkait- temme äänestäjiksi kaikki nuoret ja Vanhat, jotka olematta Kaiun marsi- naisia lukijoita, kuitenkin kannattamat niitä suomalaisuuden, kansanwaltaisuu- den, kansallisen ja taloudellisen kehi- tyksen aatteita, joita Kaikukin, suoma- lmsen puolueen ohjelmalle uskollisena, on ajanut ja ajaa. Ja jos äänestä- jislä on henkilöitä, jotka kannastaan eimät ole Varmoja, emme saa pitää liiallisena tungetlelemaisuutena, jos parhaan ymmärrykiemme mukaan seli tämme heille suomalaisen puolueen ajatusta asiasta, kun main emme tyr- kyttämällä tyrkytä heille omia mieli piteitämme, maan jätämme ratkaisun heidän Vapaaksi asiaksensa. Juuri tuollaisen selmittelemän, mieskohlmsesti neuivotteleman toiminnan kautta aate- suunnat yleensä kasivamat, inutta sel laiseen on meidän suoinalainen puo- lueemme kenties kalkista hitain ja ujoin, niinkuin useimmat sen jäsenet omasta kokemuksestaan ja omasta it sestään »voinemat todistaa. Se on kieltämättä mikä, josta on päästäivä. Sttä ennen ei suomalainen puolue kasma siksi »valtaivaksi kansalliseksi puolueeksi, joka siipiensä alle tokoo suomalaisen kansan suuren eneminis iön, yhteiskuntaa säilytiämän ja ke- hittämien kansanainesten ydinjoukon. Sitä pääinäärää kohti ponnista- kaamme, työllä yksin se on saamutet tamissa. Alkakaamme se työ uudesti uudesta, sen ensimäiseslä arkipäiiväslä, tammikuun 2:sia, Vetämällä punainen miiwa suomalaisen puolueen edusta- jien hymäksi! JOULUKUUSENJALKA 1 » RADIX" pitää, jos vettä joka päivä lisätään, kuusen tuoreena ja vihantana kunnes saapuu .tjugonde dag Knut, da .Kilen köres ut". On varastossa ja myydään alennettuihin hintoihin LUNDBERG 5 K:NI 0.-Y:LLÄ. Juhlavaatteesi P. YVIITASEN RÄÄTÄLILIIKKEESTÄ mistä olet tilannut? Etkö sinä tiedä — sehän on edullisin ti lata Oulussa /. .'. .*. .'. .'. .'. - . Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 fi(5. Viljaa, sillä eihän maa kasiva kun sitä ei Viljellä. Sen tähden on tarmolla ryhdyttämä luonnottomia rasituksia maanmiljelijäin niskoilta poistamaan. Mutta sillä ei asia mielä ole auteltu. Suomessa makaa suuret rikkaudet soissa. Mutta niiden »viljelykseen saaminen kysyy enempi moroja, kuin mitä Vähäivaraisilla maanmiljelijöillä on. Siis täytyy maltion maroja ru- weto paljon enemmän kuin tähän asti käyttämään maaniviljelyksen paranta miseksi. Nämä ja monet muut epä- kohdat tuntee jokainen isänmaanystä- wä ja ennen kaikkea jokainen maan- miljelyksestä elämä, ja sen tähden pi- täisi jo kansan ymmärtää heittää kes- kinäiset riidat pois. Pois pitäisi heit- lää sekin paljon huudettu harhaluulo, ettei »herrat" moi ajaa talonpoikain asiaa ja ettei niitä saisi eduskuntaan malita. Sillä jos eduskunnassa olisi kaikki oppimatonta mäkeä, niin eiköhän siellä töissä tulisi konkurssi. Kyllä nykyinen uhattu asemamme melmoittaa meiiä yksimielisyyteen. Se melmoittaa myös jokaista käymään »vaaliin tam mikuun 2 ja 3 päiminä. Sitä maa tii oma ja jälkeentulemaistemme etu. Pyhännällä 22 p. jouluk. 1910. Samppa Eskola. Yleisiä uutisia. ra ■iO- «10 äes- un- Koliliijoidc Lckm läänin ctclöiscssii llmlivikiU Olen saanut kehoituksia pitämään puheita sillä alueella, josta olen tullut asetetuksi edustajaehdokkaaksi ja muu- tamiin kuntiin on erittäin pyydettykin ja siihen hetllä on otkeuskin, sillä war- sinkin sellaisten, jotka eimät persoonat lisesti tunne henkilöä, joka on aseteltu heidän Valittamakseen, olisi tärkeä tie- tää, mitä olen miehiäni. Mutta toi- meni kunnallislautakunnan esimiehenä, lainajymästön hoitajana ja »valivaishoi- don esimiehenä eslämät minua näin wuo den lopulla kaikesta matkustamisesta. Päätin senmuoksisanomalehdenpalstoilla ilmaista mielipiteeni »valtiollisista ja yhteiskunnallisista asioista. Mitään erityistä ohjelmaluonnosta ei toki kukaan keneltäkään kaimanne, sillä Suomalaisen puolueen ohjelma on laadittu niin kaukonäköisesti ja kaikkiin elämän aloihin sopimaksi, että hymällä omalla tunnolla olen saattanut sen omistaa itselleni. Jo nuoruudestani asti olen seurannut suomalaisuuden puolesta taistelemia enkä sentähden ole saattanut yhtyä mihinkään muuhun ryhmään, marsinkin kun »nonet muiden ryhmäin sanomalehdet (siis „johtomie- het") usein kemytmielisesti omat k»r joitelleet uskonnollisista asioista. Wal- tiolllsissa kysymyksissä olen aina ollut sitä mieltä, ettei meidän pienen kan- lamme onnellisuutta saamuteta uhmai- lemalla ja monta erehdystä on tehty, kun ei suotuisana aikana ole asioita koetettu järjestää neumottelujen kautta Menäjän kanssa, joten on tultu siihen, että nyt Menäjän lainlaatijat tekemät lakeja Suomelle. Pitääkö meidän nyt sitten hyiväksyä kaitkl Venäläisten toi- menpiteet? En luule oleivan koko Suomessa yhtään edustajaehdokasta. joka hymäkjylsi meille mahmistettuin perustuslakien syrjäyttämisen. Smä e» siis ole kuin yksi mieli koko Suo- messa. yhteiskunnallisissa eli sisäisissäasioissa pidän aukkona muurissa sen käsityksen, joka muutainilla puolueilla on, että tehdään kaikki asiat luokkataisteluksi, ettei muka maalaisten asioita aja, eikä »voi ajaa, jollei kuulu maalaisliittoon, eikä työmäestönasioita, jollei kuulu so- sialistipuolueeseen. Jokapäimäinen elä- mä sen käsityksen osottaa määräksi. Sillä koskekoonpa joku asia kuntaa, seurakuntaa, kytäkuntaa tai mitä yh- diStyslä tahansa tai olkoon asia ai- ivan yksiyijen henkilön, silloin ei tule puolue kysymyksen, silloin kelpaa an taa neuivonsa ja ottaa asian ajaakjeen jokaisen, joka siihen kykenee. Ja jos asia on niin maikea laatuaan, että täytyy turmatua lakimiehen apuun, mennään sen luokse, wa»kka se on useimmassa tapauksessa kaupunkilainen ja lukeutuu ehkä eri puolueeseenkin. Miksi sitten ei kelpaisi »naalaisten ja työmäestön asioita eduskunnassa aja- maan suomalaiseen puolueeseen kuu tuma? On sanottu, ettei muut tiedä mistä maalaista kenkä puristaa. Se onkin tosi, mutta se ei nurkuse sitä, että maalaisten pitäisi asettua sotaja- talle kaikkia muita mastaan ja Vietä keskenäänkin. Kyllä maanmiljelljäin alemassa on paljon korjaamista. Sen huomaa jo siitäkin, eitä ainoastaan noin D prosenttia koko maasta on peltona ja niittynä, ja kuitenkin tilas totiede laskee, että maanVitjel»)kseen ja >en siwurlinke:noihin suoranaisesti osaa ottamain lukumäärä maaseudulla pie- neneiniStään pienenee, kun sen sijaan kaupungit yhä metäivät puoleensa »naaseudun rähmästä. Sitäpaitsi me nee muosittain keskimäärin noin 16— 17 tuhatta parhaassa »jässä olemaa kansalaista Amerikaan. Seuraus on- fin, että noin 47 miljoonan markan armosta tuodaan Vuosittain ulkomaalta — Dliopiston sijaiskansleri. Aliopislon sijaiskansleri, todellinen maltioneulvos T h. Rein on pyyn- nöstä saanut eron Virastaan ja on Mnen sijaansa ro. t. sijaiskan 'riksi nimitetty senaattori E d w. H j . . — Tilattoman »väestö haStot. Paltamon kunta r nyt, että kunnalle myönnettäisiin i mkn suuruinen laina tilattoman tön lainarahaston perustamisek taan. — Kuntain lainat. Paltamon kunta on anonut yleisistä Varoista 40,000 mkn suuruista halpakorkoista ia pitempiaikaista kuoletuslainaa Me- lalahden, Mieslahden ja Uuraan ky lien kansakoulutalojen rakentamista marten. — Määrärahat poliisilaitoksia »varten. Senaatti on maltuuttanut m. m. Oulun läänin kuivernöörin Ou- lun ja Tornion poliisilaitoksiin nähden ensi muoden alussa toistaiseksi palme luksessa pysyttämään nykyään palive- tuksessa oleivat ylimääräiset poliisit sekä sen ohessa oikeuttanut kumernöö rin tammikuulta etukäteen yleisistä «varoista määräämään poliisilaitoksille suoritettamaksi paitsi niitä määräraho ja, jotka on otettu mainitlujen laitok sien rnenoarmioihin, tarpeellisen sum- man sen jaottelun mukaan, joka tänä muonna on ollut Voimassa ja sikäli kuin kumernööri ei ole ehdottanut sitä »vähennettämaksi. Tämä summa nou- see eri läänien eri kaupungeissa yht. 5i5,901 mkaan ja knsymykjessäolemat määrärahat yht. l'.)0,4K0 mkaan. — Sodankylän—Inarin maan tie. Tie- ja mesirakennusylihallituksen »nenosääntöön w. 1912 on m. m. oteltu Sodankylän—Inarin maantieluöiä marten 200.000 mkaa. — Maltionrantatiet. Oulun konepajan ensimäisen luokan koneinsi nöörin mirkaa oivat hakeneet toisen luokan koneinsinööri E. S. Olin. ensi- mäisen luokan Varikon esimies O. W. Palmroth, ylityönjohtaja I. Lehtisalo, työnjohtaja E. P. Eriksson sekä eräs henkilö, joka ei halua tulla mainituksi. — Kansakoulujen tarkastajat. Kannuksen piirin kansakoulujen tarkas tajan »virkaa oivat hakeneet w. t. kan- sak. tarkastajat, sil. kand. Albert Si men ja sil. maist. 5H. Roine, fil, kand Kaarlo Hänninen, kansak. opettajat sil. Maisteri I. Pärssinen ja Risto Kuosmanen. — yliopisto. Jumaluusopillinen tiedekunta on hymäkiynyt maturiteetli kirjoitukset, jotka tässä kuussa oivat suorittaneet m. m. ylioppilaat E. Pentti ja K. Kauppinen. Julkisen jumaluusopillisen erotut kmnon on suorittanut m. m. lähetys- saarnaaja E. Liljedlad. lainopillisessa tiedekunnassa toi meenpannuissa koekirjoitulsissa oikeus tutkintoon on hyiväksytty m. m. yli opp. Olli I. Piipari. — Aluelääkärit. Kuolajäriven aluelääkärinmirkaa ei, t. k. 22 pnä umpeen menneen hakuajan kuluessa ole kukaan hakenut. Kuolajäriven aluelääkärinmirkaa hakuajan kuluessa ole kukaan hakenut — Poliisit. Entinen poliisi A A. Lukkarila on senaattiin jättäny »valituksen sen johdosta, että Oulun läänin kumernööri oli määrännyt Ke- min nimisiniespiiriin poliisiksi kons taapeli W. A. Midellin. Malittaja pyytää, että hänet ansiokkaampana inainittuun poliisitoimeen määrälläi- siin. — Mäenlasku Suomen kau Pungeissa. Äskettäin päätinneen mäestölaskun mukaan on Helsingin mäktluku l!i<»,20!-i henkeä, Miipurin 4^,7:i0 ja Turun noin 50,000. Maa- san 19,715 ja Porin l(i,Sf)t) henkeä. Oulu, jossa on main 10.124. jää siis aiman jälkipäähän maamme suurem- pien kaupunkien joukossa. — Rajoituksia eläwienkuwien teatterien ohjelmiin. Elämienkumien näyttelemisen suhteen lienee senaatti määrännyt toistaiseksi noudatetlamalsi m. m. seuraamia ohjeita ja määräyksiä: Sen joka aikoo elämienkumien silmiä julkisesti näytellä on, ennenkuin filmi ensi kertaa esitelään, siilä tlmoUetlaiva kaupungin poliisimestarille taikka sen puutteessa asianomaisille poliisimiran- omaisille, taikka paikkakunnan nimis- miehelle taiktu järjestysmiehelle. Tä män ilmoituksen pitää kahteen kappa- leeseen kirjoitettuna sisältää silmu» omistajan merkki, silmin tehdasnumero, piiuusmitta, nimi ja riittämän täydet- linen setostus silmin sisällyksestä. Jos poliisimiranomainen tällöin hamausee kumasarjan sopimattomaksi, niin on sen näytteleminen ehdottomasti kiellel- tämä. Epätietoisissa tapauksissa on hänen Vaadittama kumasarja nähtä- mäkseen ennen sen julkista esittämistä, mikä ei saa tapahtua ennen poliisimi- ranomaisen bymäksymistä. Filmin sopimaisuutta armostelles- saan pitää poUisimiranomaisen tarpeen Vaatiessa käyttää opettajain tai muit- ten sopimain henkilöitten apua. Elämienkumien ohjelmaa ensi kertaa näytettäessä on poliisimirkailijain ol- lama saapumilla ja aiheen Hinautuessa ryhdyttämä toimiin loukkaamien kuma- sarjojen tai niiden osien ohjelmasta poistamiseksi. Kiellettyjä omat kaikki murhien, ryösiöjen ja muiden törkeiden rikosten tekemistä esittämät kuivat, niin myös kumat, joiden moidaan katsoa oleman poliittisessa, siveellisessä tai uskonnol- lisessa suhteessa loukkaamia, tai jotka muuten maikuUamat raaistuttamasli tai oikeuskäsitteilä hämmentämästi. Joka poliisin kiellosta huolimalta tai alistamatta filmiä edellämainitun tarkastuksen alaiseksi näyttelee säädyl- lisyyttä ja simeellisyyttä loukkaamia elämiäkumia, hänet on miipymättä saatettama R. L. 20 lumun 14 pykä- län määräysten mukaan lailliseen edes- mastuuseen. Niinkuin jo olemme maininneet lähetetään tähänsuuntaan käymät mää- räykset kumernöörien kautta asianomais- ten Viranomaisten ja elämienkumien teatterien omistajain tietoon. Kunkin läänin kumernöörin on ensi huhtikuun 1 päimään mennessä lähettämä senaa- tille selostus elämienkumien teatterien toiininnasta läänissä jossa selostuk- sessa on mainittama kuinka useasti poliisimiranomaisten on täytynyt yllä mainittuja säännöksiä käytäntöön so- uv!' Tttaa, jonka ohella on annettama lausunto siitä olisiko 15 muotta nuo- rempien lasten pääsylle elämienkumien näytäntöihin tehtämä joitakin rajoi tuksia sekä ehdotus sen simeellisen maaran torjumiseksi, minkä huonojen elämienkumien näytteleminen ehkä ai- heuttaa. ei (Dulim kaupungista. Nnkstiis-iitiiiiilijll. Ääni moi mennä hukkaan, jos ei oi- kein osaa äänestää. Teroita kaikille, että se tapahtuu seuraamasti: Vaalioikeutettu, »vähintäin 24 muotta »vanha kansalainen saapuu jo ensimäi- sen maalipäimän aamuna äänestys- alueensa maalitoimituspaikkaan ja pyr kii heti sisälle, kun omet on amattu. Hän astuu maalipöydän lv o ja sanoo täydellisen nimensä. Maalitoimitsija katsoo, onko nimi luettelonsa: jos on niin äänestäjä saa maalilipun, jonka mie suojustan taa. niissä merkitsemi- nen tapahtuu. Täällä hän punaisella kynällä metää miiman oman listansa oikeaan yläkulmaan eikä suuremmaksi Varmuudeksi tee muita merkitsemisiä. Miimaa ei saa metää muulla kuin punaisella kynillä, joka on jokaisessa suojustassa, eikä miiiva saa^ uloitua listan mustien reunamiimojen ulko- puolelle. Tämän jälkeen taittaa hän maalilipun kokoon ja wie sen maali- lautakunnan pöndälle leimat!amaksi. Kun leima on lnöty. pistää Valitsija lippunsa omakätisesti Vaaliuurnaan. Näin menetellessä ääni ei mene huk- kaan, jos m a l i t s i j a nimittäin äänestää omassa m a a l i p i i- r i s s ä n s ä. Jos taas äänestää ot- teellä Vieraassa Vaalipiirissä, niin sil- loin ei saa äänestää mitään sen piirin maalilipussa olemaa listaa, »vaan. on meneteltäivä seuraamalla taivalla: Hankittuaan otteen siitä Vaaliluette losta. mihin hänen^ nimensä on mer kitty sellaisen saa maksutta asianomai- sen Vaalilautakunnan nulifvni.ibt,luilta' menee äänestäjä ma ' • olemaan ääneslyspaikkaan i mihin ta hansa > ja jättää maaliotteensa »vaali lautakunnalle. Siellä saa -valitsija käteensä Virallisen maalilipun ja moi siin käuttää äänioikeuttaan. Jos se paikka, jossa hän äänestää, kuuluu samaan m a a l i p i i r i i n. missä äänestäjä on merkitty Vaaliluet teloon maikkakin toisella paikkakun- nalla on hänen äänesiettämä aiman samalla lamoin, kuin jos hän olisi kotipaikallaan, siis punaisella »viimalla merkiNämä äänestämänsä jotakin sen maalilipun listaa, mikä maalitilaisuu dessa annetaan hänelle. Mutta jos hän äänestää paikkakun- nalla, joka kuuluu toisen maali- piirin alueeseen kuin se, missä hän on merkitty »vaaliluetteloon, tulee hä nen antaa äänensä jollekin ehdokas listalle, joka on juluistu siinä maa lipiiris sä, missä hän on merkitty Vaaliluetteloon Tämä tapahtuu sitet c(: h-'- taa tyhjälle paikalle siihen maalilippuun, iiiinlä hän maalililai- suudessa saa, jonkun hänen „o m a s- s a" Vaalipiirissään j u l k a i s- t u n listan nimet. Paitsi ehdokkaiden nimiä, on kirjoitetlama myös heidän armonsa tai ammattinsa sekä kotipaik- kansa. Sitä »vastoin ei pidä tähän tyhjälle paikalle merkitä sen listan nu »neroa eikä tunnuslausetta eikä perus- tamispaitkaa, jonka ehdokkaita malitsija äänestää. Jos sitä mastoin tällainen äänes- läjä punaisella »viimalla merkitsee äänestämänsä jotakin listaa, joka on painettu siihen maalilippuun, minkz