Torstaina 20 p. Tammikuuta KARJALATAR Nro 7 — 1910 VILKAS ovat perinpohjaisten koetusten, oivallisten ai neiden ja parhaimman konepajatyön tulos. auroilla on maan muok kaamista varten sopivin muoto. aurat eivät rasita enem män vetojuhtaa kuin ajomiestäkään. auran hankkii sentähden jokainen ajatteleva maa mies. Osakeyhtiö Agros, Helsinki. Edustaja Joensuussa : OSKAR HÄÄRÄNEN. Muorjuomalaifta ..aatteita". Me emme itse lausu nuorsuo- malaisista kristillisyyteen nähden mitään. Joku woisi silloin luulla näet puhettamme parjaukseksi. Me annamme nuorsuomalaisten puhua itse puolestaan. Mainit semme palasia heidän omista pu- heistaan ja sanoistaan. Edessämme on ökuori Suomi niminen lehti, jota nuorsuomalai- set kaswawan nuorison keskuuteen lemittimät. Siitä lainaamme main muutamia nuorsuomalaisten lau- seita mainitsemalla aina, mistä mikin paikka on lainattu. Raamatusta he sanomat näin: ..Raamattu ei ole Jumalan mälittömän ilmoi- tuksen synnyttämä, enemmän kuin muukaan kirjallinen merkkiteos. Ihmeet omat käsitettämät ja ym- märrettämät samalla taivalla kuin ihmeet missä tahansa muussa le- gendakokoelmassa. Kristuksen ylen- luonnollinen syntyminen, hänen ylösnousemisensa, hänen taimaa- seen astumisensa, hänen tuomiolle tulemisensa, omat Kristuksen ylis tämiseksi sepitetyt muosikymmeniä hänen kuolemansa jälkeen. Näistä ei Jesuksella itsellään, yhtämähän kuin hänen lähimmäisillään, ollut minkäänlaista tietoa". (Nuori Suomi, n:o 25, 1906, s. m- „Jakobin htstona on niin häm- mästyttämän epäsimeellinen kerto- mus, että todellakin täytyy ihme- tellä sen uskonnon opettajan tai- toa, joka saastuttamattomana mie monen oppilaansa tämän lian läpi". „Mutta Jumala piti hellää huolta Jakobin petturiperheestä, sillä siitä perheestähän kaikki suku- kunnat maan päällä piti siuna- tuksi tuleman". (N. S. n:o 17, 1906, s. 129, 130). Ja seuraama imallinen huomau- tus on mielä Jakobin historiasta Manhassa testamentissa: ..Kuinka kansanomainen tämä taru on, sen huomaa siitäkin, että Suomen kansa on keskuudessaan tekaissut tästä tarusta legendan, joka kulkee..housunkauluspainin" nimellä. He omat tajunneet pa- remmin tämän jättiläistonttuta- run hengen". (N. S. n:o 22, 1906, s. 169). Mutta nämä lainaukset riittäne- mätkin osottamaan ja mitä nuor- suomalaiset tässä kohden, mastoin omia kehumisiaan omat. Katsokaamme sitten, mitä he sanomat kristinuskon perusopeista. Seuraamasti: ..Ihmiset eimät ole langenneet; Kristus ei ole ylen- luonnollisesti siinnyt eikä syntynyt; ei hän ole tullut meitä pelasta- maan perisynnistä; ei hän ole kuollut meidän edestämme; ei noussut ylös kuolleista; eikä hän tule tuomitsemaan meitä ijankaik- kiseen kadotukseen eikä miemään meitä persialaisten tarutaimaa- seen". „Te „Nuoren Suomen" toimit- tajat ja lukijat, kiittäkäämme yh- dessä Luojaamme, että tuo suuri sokaisija Paamali jo makaa maa- tuneena Rooman katujen alla, ja me saamme pitää näkömme. Ja mielä enemmän kiittäkäämme Luo- jaa siitä, ettei Hän tätä moimaa enää lahjoitta kaikille niille „mel- jille" ja ..sisarille", jotka tälä ny- kyä säikyttämät pakanoita „ijan- kaikkisella tulella". (Nuori Suomi n:o 3 s. 18 ja 19 m. 1907.) „ Jumala olisi tahtonut, että ih- minen edelleenkin olisi jäänyt sii- hen eläimelliseen tilaan, ettei hän olisi eroittanut hymää pahasta ja ettei hän, yhtä mähän kuin para- diisin apinat ymmärtäisi hämetä, maikka hän oli alasti". (Nuori Snomi n:o 17 m. 1906 s. 129—130.) »Tärkeimmät opin kappaleet us- konnonopetuksessa eimät kestä jär- jen kokemuksen eikä historiallisen tutkimuksen tarkastelua. Ne omat traditioneja, dogmeja, humbuugia (petkutusta)." „Onko suotamata, että Kristuk- sen meille mäitetään oleman siinä, että hän on Jumalan ainokainen poika, joka on lähetetty maail- maan kuolemaan ihmisten syntein edestä, — jotka muka omat perin- tönä kulkeneet tarumaisen Adamin syntiinlankeemuksesta saakka — ja jonka kuolemansa kautta hän mu- ka on pelastanut meidät kadotuk- sen mallasta?" (Nuori Suomi n:o 26 m. 1907 s. 202). (Jatk). Nykyaikaista erak koja. Nykyaikana sattuu, että europa- laiset, kyllästyneinä kulttuurielä- män touhuun ja tuoksinaan, pa- kenemat pois simistyksestä, kau- mas märillisten rotujen keskuu- teen lepuuttamaan kidutukseen saakka mäsyneitä hermojansa. Tällaiset tapaukset eimät kuiten- kaan ole jokapäimäisiä, mntta ei- mät silti myöskään harminaisia. Kiinassa, Intiassa, Japanissa ja muissa maissa asustaa lukuisia europalaisia, jotka tällä tamalla omat lähteneet kulttuuria pakoon. Tällaisista henkilöistä on muuan englantilainen sanomalehti ker- tonut sarjan huwittawia jut- tuja. Omituinen sattuma kerrotaan Persiasta. Vuoristolla, Jspa- hanin ja Mdzin matilla ottirvat persialaiset rosmot kiinni erään rikkaan englantilaisen. Rosmot tarjosimat hänelle mapauden suur- ta lunnassummaa mastaan. Tä- män summan piti maksaa muuan englantilaisen matkustajan Tehe- ranissa olema ystämä. Mutta ennenkuin lunastussum- ma oli saatu kokoon, rakastui englantilainen rosmopäällikön nuo- rimpaan tyttäreen, ja huolimatta ystämänsä hartaista pyynnöistä, luopui hän entisestä elämästään, meni naimisiin tytön kanssa ja rupesi persialaiseksi ryömäriksi. Kun hänen appensa kuoli, malit- tiin englantilainen rosmojoukon päämieheksi. Muuan englantilainen sotakir- jeenmaihtaja kertoo, kuinka muuan arabialainen otti hänet mastaan erittäin mieraanmaraisesti. Tämä oli pystyttänyt telttansa muuta man peninkulman matkalle Gu- rasta. Päimällisen aikana, joka, simumennen sanoen, oli tyypilli- nen arabialainen ateria, puheltiin arabian kielellä, jota sanomalehti- mies taisi muutamia sanoja, ja sanojen loppuessa kesken käytet- tiin merkkikieltä. Päimällisen päätyttyä otettiin esille mälttämättömät houkahnit (arabialaiset piiput) ja miehet tu- pakoimat katkaisemattoman äänet- tömyyden mallitessa. Kun tätä oli kestänyt puolisen tuntia, sai mieras äkkiä syytä hämmästyä, sillä isäntä sanoi puhtaalla eng- lännin kielellä: ..Goddam! Meidän pitää saa- da kunnolliset samut!" „Mitä kuulenkaan, ettekö te ole- kaan arabialainen?" ihmetteli sota- kirjeenmaihtaja. Ruskeanahkainen, miittaan puet- tu isäntä hymyili omituista hy- myä ja haki jostakin loukosta esiin hymän englantilaisen piippu- nysän ja käärön merratonta eng- lanlilaista tupakkaa. „Clin kerran englantilainen", sanoi hän korottaessaan tupak- kaa mieraalleen, „ mutta nyt — Hän kohautti olkapäitään. He puhuimat pitkään Hyde Parkista ja Piccadillystä, Hurlin- ghamista ja lordeista, kalastuk- sesta ja metsästyksestä. Mieras ei halunnut esittää mitään tnn- gettelemia kysymyksiä — eikä hä nen isäntänsä antanut mitään se- lityksiä. Hän main ilmoitti, ettei hän milloinkaan aikonut palata simistyksen hermoja repimään hu- muun. „ Erämaa pitää minut luo- naan", sanoi hän koruttomasti sotakirjeenmaihtajan noustessa ka- melinsa selkään. Hän miit- tasi jäähymäistksi ja kääntyi telt- taansa. Muutamia muosia takaperin rakastui muuan Intian luoteisiin maakuntiin sijoitetun englantilai- sen sotamäenosaston kapteeni erää- seen alkuasukastyttöön. Tomeri- elämä menetti hänestä pian mie- hätyksensä ja hän piti kauniin, simistymättömän alkuasukastytön seuraa mieluisampana kuin ryk- mentin asemapaikalla olemien la- dyjen. Mihdoin nai hän tuon ruskeanahkaisen kaunottaren, erosi sotamäestä ja alkoi mieltää alku- asukkaitten tapaista elämää. Leh- ti, joka tämän kertoo, tietää, että hän elää mieläkin mapaata luon- nonelämäänsä Intian muorien kupeella, eikä suinkaan halua mil- loinkaan palata simistyksen maille. Japanissa elää paljon europa- laisia, jotka Idän ihanuuksien lu- moamina omat ikuisiksi ajoiksi sa- noneet jäähymäiset länsimaiselle kulttuurille. Tokion läheisyydessä asuu muuan mies, joka aikoinaan on kuulunut Lontoon huomatuim- piin. Syksyllä 1902 lähti hän muutamien ystämiensä seurassa Japaniin. Hän rakastui ihanaan japanittareen, kosi häntä ja meni naimisiin, ja hukkui sen jälestä siitä maailmasta, johon hän en- nen oli kuulunut. Muuan rikas ranskalainen, joka sattumalta oli joutunut Japaniin, kohtasi siellä japanilaisen kaunot- taren ja mmi hänen kanssaan naimisiin. Amioliitto solmittiin sillä ehdolla, että nuori pari aset- tuisi Japaniin asumaan. Miehes- tä oli hymin maikeata jättää iha- na Parisi, mutta hän tunsi, että japanittaresta luopuminen olisi ollut sitäkin suurempi uhri, jonka muoksi hän päätti luopua synty- mämaastaan. Nyt on hänellä kaunis talo Kioton läheisyydessä ja Parisin miehätykset on hän melkein kokonaan unohtanut, j Tunnetaan lukuisia esimerkkejä j siitä, että europalaiset omat ru- menneet zulukaffereiksi. Muuan , tunnetuimpia näistä oli englanti- lainen John Tunn, joka tunnet- tiin Cetemayon malkean miehen nimellä. Urhoollisuudellaan moitti Tunn zulukuninkaan luottainuk- sen ja kohosi mihdoin zulupäälli- köksi. Muuan tunnettu lontoolainen sanomalehtimies, joka on ollut sotakirjeenmaihtajana melkein kai- kissa maanosissa, on kertonut mii- meksimainitusta miehestä seuraa- man jutun. Ennen zulusodan alkua kysyi kerran Cetemayo Dunnilta, mitä tämä tekisi, jos sattuisi niin, että zulut joutuisimat sotaan malkeiden miesten kanssa. Dunn mastasi empimättä, että hän menisi oman kansansa puolelle. Silloin Cete- iv ay o sanoi, että hän olisi sil- määnsä rämähyttämättä pistänyt Duunin kuoliaaksi, jos hän olisi antanut toisenlaisen »vastauksen, sillä hän olisi silloin tietänyt Dunnin nzalhetteleman. Kun sit- ten sota syttyi, piti Dunn sanan- sa. Hän oli aina ollut sielultaan rvalkea mies ja kääntyi sen muoksi oman kansansa rimeihin. Cn lukuisasti europalaisia mie hiä, jotka omat naineet samoalai- sia, kiinalaisia, intialaisia ja nee- kermaisia ja useimmat näistä miehistä omat sulaneet näihin märillisiin kansoihin palaamatta koskaan simistyksen kuulumille. Ja onhan muuten tunnettua, että nainen paremmin kykenee sulattamaan miehen omaan kan sallisuuteensa kuin mies naisen. Kirjallista. Kansa n malistus seuran uudessa „Kotiseutukumausten" sar- jassa on 3—4 n:oina juuri ikään ilmestynyt Muistelmia Kuhmo- niemen seurakunnasta. Kokoili K. A. Psaler. 48 sim. 10 kumaa. Hinta 50 p. Tämä kotiseutukumaus on kan- sanomaisuudessa malliksi kelpaa- ma. Tekijä antaa eräästä maam- me laajasta perukasta ja rajaseu- dusta sangen monipuolisen, asu- tuksen alkuajoista tähän päimään saakka ulettuman kumauksen. Ker- tomuksen erityisyytenä omat mer- rattomat kansanmuistot ja tämän ..nälkäseudun" monien hätäaikain kumaukset, jotka paikoin omat jär- kyttämän suuremmoiset. Kirjoit- taja on tehnyt työnsä kotiseudun symällä tuntemuksella, asianym- märryksellä ja lempeällä tunteella, mikä saapi mieraankin lukijan mie- len lämpenemään kuhmolaista elämää kohtaan. Kumaus on kie- lellisestikin aito kuhmolainen ja sen esitykset kansan alkuperäisistä elintamoista tarjoamat marmaan marinaan tieteellekin hymiä ai- neksia. Tukkulemittämistä marten ju- laistaan Kansanmalistusseuran kotiseutukumaukset helppohintaisina numeroina (s 25 p., kaksoismihot 50 p.) Missä omat kansanystä- mät, jotka lunastamat tällaisia kirjoja jaettamaksi maamme nuo- risolle? Jokaisessa perheessä pi- täisi olla kotiseudun kirja, jokaisen kansakoulusta pääsemän käteen olisi pantama tällainen kirja, j Kotiseututunteella, kun sitä oikein hoidetaan, on juuri maahan kiin- nittämä moima. Sellaisella kir- jallisuudella, jota tämä mihkonen edustaa, on erityinen merkityksen- I sä seudulla, joka niinkuin Kuhmo, on maastamuuton kautta menet- tänyt toistatuhatta asukastaan. Edit Reinilä, Leikkitnwan keit- tokirja. 62 sim. Hinta sidottuna 1 mk. Kustannusosakeyhtiö Otaman kus- tantama. Helsingin kasmatusopillisen ruuanlaittokoulun opettaja, neiti Reinilä, oimallisen ..Kotiruoka"- nimisen keittokirjan tekijöitä, on uyt julkaissut kirjan, joka opettaa ruuanlaiton taitoa pikkutytöillekin. Tässä keitto-oppaassa on resepti ja ohjeet 85 eri ruokalajin mal- mistamista marten. Se on mar- maankin termetullut lahja monel- le toimeliaalle tyttöselle. ..Minkä nuorena oppii, sen manhana tai- taa." — Sama^ kirja on ilmesty- nyt myös ruotsiksi. Venäjän kurssi Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Uönnissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M Tossavainen, Hattusaari. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Ro inp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. Ilomantsissa. Kauppias E. Pikkarainen. Kirjeenkantaja P. Volotine*. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. Kuulutuksia. aamnmiehet kauppias Juho Finnen Uimaharjusta, kon kurssipesässä kutsutaan vel kojain kokoukseen, joka pi detään Joensuussa knuppias M. G. Piipposen konttoorissa perjaataina sisällä olevan tam mikuun 28 p:nä klo 12 päivällä. Kokouksessa käsitellään : konkurssipesän omaisuuden ra haksi muuttamisesta ; velallisen eläkkeestä; uskotunmiehen palkasta y m.; ja huomautetaan konkurssi- asetuksen määräyksestä, että poissaolevat velkojat saavat tyy tyä läsnäolleiden päätöksiin. Joensuussa, 7 p:nä tammikuuta 1910. Uskottumies. on tänään S kk. . 2«8 50 66*/ . — — 263i 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 38 25 23 3 kk. . . . — — 25: 03 Pariisi a/v . . 100: 90 100: 10 3 kk. . . . — — 99: 50 Ant erpen a/v . 100: 60 99: 80 3 kk. . . . — — 99 20 keriin a/v . . 124: 10 123: 40 3 kk. . . . — — 122 4" Lybekki a/v . . 124: 10 123: 40 2 kk. . . . — — 122: 40 Piclisiärccn Kunnan tutkijalautakunnan jäsenet, kaupp. A. Rummukainen, esimies H. Nuutinen, taloll. O. Vartiainen, puuseppä H. Mallius ja mäkitup. I. Saarelainen Lieksasta, lamp. P. Koponen Miensuulta, torpp. S. Toimanen Marpasesta. talolli- set M. Härkönen Sokojärmeltä. P. Korhonen Kolista, H. Kinnu- nen Muonislahdelta, M. Härkö- nen Kylänlahdelta, M. Kärki Mie- kistä. I. Ohtonen Kimimaarasta, A. Räsänen Hattumaarasta ja P. Horttanainen Pankajärmeltä, kut- sutaan täten pitäjääntumalle Hel- mik. 3 päimänä klo 10 a. p. mas- taanottamaan ja tutkimaan niitä muistutuksia joita taksoitusluette- loa mastaan mahdollisesti teh- dään. Taksoitusluettelo on sa- massa paikassa asianomaisten näh- tämänä t. k. 17 päimästä alkaen tutkijalautakunnan kokoukseen asti. Pielisjärmellä Tammik. 15 p. 1910. Juho Kärki. lirjap. 0.-Y:ti Kirjansit. KOULDTARPEffA J öbdsdiid kirjasi, bh PapBrikaopassa. Huutokauppoja. Konkurssi huutokaupalla myvdään kuluvan Tammik. 31 p:nä a. p Ruvaslahd-n Kohti- niemessä Simo Piiroisen kon kurssipesälle kuuluvia ohria, oh- rnnolkia, ruumenia ja 1 sanka- väli rehuja, josta thten yleisölle tiedoksi ilmoitetaan. Polvijärveltä 17 p:nä Tammik. 1910. Ä. Koistinen, pesän toimitsija. E. f. 2 k. 4 s. 60 nm). Toimeensa kykenevä Meijerska ja Meijerskan apulainen saapi paikan Polvijärven osuus meijerillä, lähettämällä kopiot todistuksistaan ja palkkavaati muksensa meijerin hallitukselle ennen ensi Helmikuun 5 päivää. Molemmat saapi vapaan asun non, lämmön ja valon. Toimet on vastaanotettava kutsun saatua. Polvijärvi, l7 /i 10. Hallitus. Julkisella huutokaupalla myydään perjantaina tämän tam mikuun 21 p:nä klo 12 päivällä täkäläisellä ruununmakasiinilla tyhjiä säkkiä. Joensuussa 17 /i 1910. L. Thuring. K. S 1 k. Kiihtelysvaaran kuntahuoneella maanantaina ku luvan kuun 31 päivänä kello 10 e. pp. pidettävässä kuntakokouk sessa valitaan vaivaistalon joh tajatar yhdeksi koetusvuodeksi. Kiihtelysvaara, 15 /i 1910. A. V. Honkasalo. Ilmoituksia. (K. S. ja Rajam. 1 k. 4 s. 85 mm.) Ilmoitus Kiihtelyksen kunnan Oskolan äänestysalueen 1910 edustajamaa- lit toimitetaan ensituleman Helmi- kuun 1 ja 2 päimänä alkaen kello 9 ap. Uskaljärmen kansakoululla, johon äänestysalueeseen kuuluu: Oskolan, Uskalin kylät kokonaan sekä Huhtilamminkylästä seuraa-, mat N:ot 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 22, 23, 26, 27, 28, 29, 31 ja 32. Maalin ^ amustajaksi on malittu opettajatar Iida Mallaskangas, sekä järjes- tyksen malmojiksi mökkiläinen Antti Pulkkinen ja talollinen Antti Pe- sonen Uskaljärmen kylästä. Vaalilautakunnan puolesta: Simo Ziärnä puheenjohtaja. IE s P Tuhansittain kettuja pyydystetään vuosittain erinomai sen vahvalla ketunmyrkylläni, joka varmasti tappaa ketut paikalle. Pie nin määrä 80 syöttiä ä 10 Smk. Uusille kundeille lähet. kuitenkin puolet ä 5 Smk. näytteeksi. Maksun tulee seurata tilausta, koska posti- etuanteja ei voida käyttää Suomen ja Tanskan välillä. Tilaukset toimit taa sisääkirj. kirjeessä Rieh. Weste- lius, Torvegade 7. Köpenhamn C. (I. 43872) Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, P OD J oensu u—Viipuri o ff s w* «2. c' s » juna § V Joensuu . läht. 11.00 5.4 r 2.30 Hammaslahti 1140 6.19 3.2 U Onkamo . „ 12.19 6.Ö8 4.1 a Tohmajärvi „ 12.41 7.20 4.38 Kaorila . „ l.Ul 7.40 4 m Yärtsilä . tul. 1.13 7.52 5.1» „ läht. 1.23 8.02 Pälkjärvi „ 1.4. 8.17 _ Matkaselkä „ 2.13 8.4b Kaalamo . 2.31 9.05 Helylä . . * 3.15 9.49 Sortavkla tul. 3.26 10 00 „ läht. 3.36 10.10 Kuokkaniemi 4.10 10.44 Niva ... B 4.24 1058 Jaakkima „ 4.52 11.27 Ihala . . „ 507 1142 i Eiisenvaara tul. 5.34 12.08 . läht. 5.52 12 18 Alho . . „ 6.»i 12.36 Hiitola . „ 6.-^ • 2.55 Ojajärvi . „ 7.'■ 1.27 Inkilä . . „ 7J '.50 Sairala . „ 7.4 ..01 Koljola . „ 8 .53 *2 24 Antrea . fcal. 8.19 2.39 „ . läht. 2.50 6 00 Hannila . „ 8.5 i 3.0VI 6.2, .Kavantsaari „ 9.01 3.21 6.H5 Karisalmi _ 9.17 3.33 6.49 Tali . . . 9." 3.44 7.03 Tammisuv „ 9.41 3.56 7.16 Viipuri . tul. 9.5( i 4.U4 7 25 Pika Viip. Pietr. läht. 7.15 9 51 juna Jt 7» n 5.57 1CX ~D 6.10 H Ti « - 5.02 — Viip. Hols. läht. 11 ->■ 1.15 10.2H 2.41 7.oÖ ^0 o g P 2 Viipuri—Joensuu M: £. § » juna 4# a P Hels. Yiip. tuL 71 71 M 7 Oi 5.U5 4.34 5.55 Pietr. „ , 1.03 10.12 2.27 n n n 11." ö 3.54 n n n — 7 54 — »»M — 11.38 — Seka- 1.30 jun ^i Viipnri . läht. 6.40 '4.15 Tammisuo . 6.50 1.40 4.27 Tali . . „ 7.02 1.53 4.44 Karisalmi „ 7.13 2.05 5.00 Kavantsaari n 7.25 2.1^ 5.32 Hannila . „ 7.37 2.31 5.48 Antrea . tul. 7.54 6.09 ? läht. 8.'-9 3.05 6.54 Koljola . „ H.26 3.21 6." Sairala . „ 8.48 3.42 7. *3 Inkilä . „ 9.0- 3.53 7 .58 8.Z Ojaiärvi . n 9.27 4.18 Hiitola . „ 9.55 4.45 8.4o Alho . . „ 10.16 5.05 9~ Eiisenvaara tul. 0.35 5.24 9M n läht. 10.45 5.34 Ihala . . „ 11.13 6."2 Jaakkima „ 11.33 Niva . . j, 11.5H 6> Kuokkaniemi 12.12 Y.Sö Sortavala tul. 12.45 7^ „ läht. 12.5-"' 7.45 Helylä . „ 1.07 7p Kaalamo „ 1.55 8.4T Matkaselkä „ 2.18 9~ Pälkiärvi B 2.46 9~ Värtsilä . tul. 3.00 9.£ n läht. 3.10 9." 6.85 Kaurila . „ 3.24 10.04 6.53 Tohmajärvi „ 3.44 10.21 7.1H Onkamo . , Hammaslahti 4.07 10.4o 7.49 4.45 11.22 8.33 Joensuu. tul. 5.23 12.® 9.16 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskujta 1909 toistaiseksi. Asema Joensuu . . Leh i no . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaia . Uimaharju . Haapalahti Kuiva . . Yuonislahti . Tiensuu . Lieksa . . Myytävänä. cftefiu- vefinäjaufioja myytävänä J. Hakkaraisella. Löydetty. Wiime joulukuussa löydettiin Käaregapna (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta Asema Lieksa . . . Tiensuu Yuonislahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kont olahti . L^hmo . . Joensuu . . H e ■o •a 6.02 6.24 6.50 7.1* 745 7.59 8.31 8.53 VJ _ OB r s.vj 3 ® • ? 2 10 5 10 2 10 2 2 9.1?, 10 10AO 10.20 i-3 e, sr © cv •o ■o 6.19 6.55 7.25 7.47 8.11 8.33 8.51 925 9.46 10.16 10.30 -c V) §.! : 3 o e. w 3> 1 10 2 2 10 2 i«) 5 10 2 •o •a 5.50 6.04 6.34 6.55 7.29 7.47 8.0H 8.33 8.55 9.25 10.01 £ er T3 T3 6.00 6.20 7.05 7.27 7.49 8.21 8.35 9.01 9.3ii 9.56 10.18 V uokrattavana Vuokrattavana «uni'» 2 kamaria ja keittiö V. Ahl- Pielisjärmellä tieltä rahoja. Omis- rothin talossa lähellä Suomen taja periköön ne heti Lieksan kan- kirkkoa, joko heti oli 1 p:stä scckoululta. i helmikuuta. Rautatien tavara- sekä pikata- vararoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 j. pp — » 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., joll. in vastaanotetaan Ja ulosannetaao ainoastaan sel laista p«kerti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. i Joensuun Kirjap. O.-Y. 1910