1918 Tilaushinnat: t-fiiviiBra filan fflmestyv loka pilvi paitsi maanantaina klo 8 a. o.): koko raod 7 mk. pnoll vuod; 4: — UkuuksMi 75 p. — Voijille koko vuosi 4 rapL — iaerfkua; Ja alktaaine 22 mk. S-plhilaea pii us Olmestvy tUsiain*, tontalna mnvantalna klo 8 a. p.): koko ruori 4 mk.; pnoll Titosi 2 mk. li km kausi 50 p. — Weiljille 2 rnpL — iaerlkua |a ■Iktatllle 12 mk. V. Vitrelaliei, Tav. 11—1. Oma pah. 196. Toimitus: s. Snba, Valtaava. I. Kilvala, TotmltaailhtMii Toimisto ja konttori vastapiitl rautattenasemaa. Puhelin nx> 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. ilnoitashlimat: Tekstin edellä 8 pemdi n/m |a tekstin Me» 6 pcmrtl m/m. tlrnnitaksilta «iwi»wi« Jim/iHiA—« >—5 mkaaa. tyminmottokMt 2 mk. — Vanrtcflmoftarta vfTltattin Vaati* |« p^*op(alkaUUa Kihla», fSddas- )a iy»> Hj. Hollmerus'™ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 i.p. Ajaa asioita kalkllli. ■au Mrajllll jl toi nitta! talkkia lakialaa kuuluvia tehtavll. 153 AlsttmM tarjotaan v. l9l0. W hiH. Keski-Suoml Ilmoituksia. Tilaushinnat: S-paiwäinen painos: Koko vuodelta 7 mkaa Puolelta „ 4 „ Kuukaudelta 75 p:mä. Venäjälle 4 rupi Amenkaan ja ulkomaille 22 mk. 3»pSiwäinen painos: Koko muodelta 4 mkaa Puolelta „ 2 „ Kuukaudelta 50 p mä. Venäjälle 2 rupi Amerikaan ja ulkomaille 12 mk. Villa-alusvaatteita alennettuihin hintoihin Juhani Keto, Herrain Vaatetus- ]a Sikaarilllke. 119 G 6 6 i E kaikki, jotka toimitte liikealalla, muistakaa, että Teille edullisin kauppa, minkä näin vuoden vaih teessa sopii tehdä, on KAUPPALEHDEN tilaus. Lehti ilmestyy kerran viikossa arvokkaana Julkaisuna ja maksaa ainoastaan Smk. 8: — vuodessa. Toimittakaa tikuksenne heti lä himmässä postitoimistossa. 399 4-0 Rahakurssi. Saomen Pankki 8 p. helmikuut» 1910. Myynti- Osto korin. kursii a* Sk* L n. 8C8 80 266: 66=/ 80 pp. —: - L n. 26: 89 90 pp. —: — Pariisi ,,,,]■ n. 100* 80 90 pp. —: — Pietari LonUo Antwerpen . . Berliini , . Hampuri. . , Lyypekki . . Frankfurt a. M imtardin. . Tukholma , , Kristiania . . Kööpenhamina 1. n. 100: 40 90 pp. —: — L n. 124: — 90 pp. —! — L n. 124: 10 90 pp. —: — L n. 124; 10 90 pp. —: — l. n. 124: 10 90 pp. —: — L n. 209: 40 90 pp. —: — U 189; 80 L n. 189: 80 1. n. 189: 80 263: 60 25: 24 25: C6 100: — 99: 50 99: 70 99: 10 128: 40 122: 40 128: 40 122: 4 128: 40 122: 40 128. 40 122: 40 2«_d 80 306: 50 138: 80 18=: 80 188: 80 Sdnfäritn otölimultiiajiil: Tohtori G. Palander, sairaalan lää käri. arkipäivinä kello 9— 11 aH. ja 5—6 i^>., pyhäpäivinä klo lv— 11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäivinä klo 9—11 a^>. ja 4—6 i.p.. pyhäpäivinä kello S—10 a.p. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäivinä klo 9— 11 a.p. — Erikoisalana sisä taudit. 3? ZmisMj» ii StMflciii mqy Uufi RuumiSarkkukauppa. N. Blom & Kumppani, 92 Iyiväskylä. Theodor Lilius» pormestari jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastoissa. Matkns- '»» maaseadolle. 52 Suomal. 1 k. 1 s. 80 mm. Jyväskylän Viinikauppa Osakeyhtiön osakkaat kutsutaan täten määräaikaiseen yh tiökokoukseen, joka pidetään ho telli Vahlgren'issa perjantaina tä män helmikuun 18 päivänä klo 7 i.p. ja jossa käsitellään sääntöjen 8 §:ssä määrätyistä ji muista mah dollisti esiin tulevista yhtiötä kos kevista asioista. Johtokunnan puolesta: F. Vessman. Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. Varatuomari Harald Boucht, Asianajaja Vaasa se a. 449 1-1 omaisuuksien ja finanssiivarain hallin- tooiv ja monellaisiin sen yhteydessä ole- viin tehtäviin saakka eilvät ole suin- kaan vähemmän arvoisia taloudelli- selta kannalta. Sikäli kuin tämä kun- tien toiminta-ala on laajentunut ja syventynyt, on muodostunut aiivan erikoinen tl>öala yhteiskuntataloudelli- seen toimintaan, nimittäin erikoinen kuntien sosiaali- ja talouspolitiikka. Nämä kunnan yhä laajenemat teh- tävät asettamat kunnalliselle toimin- nalle ja sen johtomiehille aivan eri- koisia vaatimuksia. Ne edellyttävät ei ainoastaan hallinnollisia, waan myös- kin taloudellisia ja sosiaalisia tietoja. Ja vielä, jos mieli kunnallisen toi minnan Pysyä aikansa tasalla ja kestää siitä minettu arvostelu, ne edellyttä vät näiden tietojen alituista itsenäistä kchirtämistä ja huomioonottoja niis:ii ennätyksistä, mitä simistyneessä maail- massa tiede ja käytäntö tällä alalla saavuttaa. Ainoastaan tätä taustaa vastaa» moi nykyisessä kiihkoisasi: eteenpäin kiitävässä yhteiskunnassa ajatella syiuylvän itsenäisiä, hedc!- möiltämää ja aikansa taialla Pysyvää kunnallista toimintaa. Miten on asianlaita meillä? Mil laiseksi muodostuu olojemme arvoste lu tätä tausiaa ivastaan? Ei woi olla merkitsemällä, ctlä asiaiiuila tässä suhteessa antaa lpaljon toiivemijen ivaraa. Tuskinpa crehtiv- nemme väitläessämme, että kaikkein suurin osa kunnallisasioissa toimivis- ia henkilöistä elää täydellisessä tietä- mällömyydessä niistä ennätyksistä, mitä kunnallinen toiminta sivisiifs- maissa on saavuttanut. Ja lvoin-!cpa meri itä, eitä suurin osa on tietämätön ei ainoastaan siivisiysmaiden kunnal lisen toiminnan voitoista. maan myöskin o massa maassa tapahtuneista pyrkimyksistä Huveja. Liike- Ja ammaffiosotfeifa. Artturi Wakkola, asianajaja Jyväskylässä, parturi Ollilsieen taloiM, Hotelli Vahlgrenia. Tavataan 10—2. — Puhelin 196. SI Kaarlo Liukkonen, kruununnimismie<, vara'upnn>ri Korpilahdella. 57 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaessa. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lund. Castrenin UI oma Bantak. varrella Uhelll asemaa. 5< Avoinna 10—2. Puhelin 188. Castren & Snellman 95 — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jwftskvl&se&. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitt otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kobyslistoja suuri varasto. Laikkuja (portföljejfc) val mistetaan. Huom.l LainakirjaFtojoti kirjoja Edo taan huokealla. 1 CO VaasanläSnin Itäisen Vaalipiirin Nuorsuomalaisten Piirikanslia on „Keski-Suomen" toimituksessa. Puhelin n:o 9. Piirisihteeri toimittaja Heikki "oi villa tavataan varmimmin arkipäi visin kello 12—2 ja 5—7. 55 6uW)n HM»», miu —=}i liltjlma= tuotteita suositellaan. ise Ali Mihijanvi. ElSvien kuvier Teatteri O.y. Op ksi Ja Huviksi V. KAMMOSEN talossa. OHJELMA: Rautatlematka Ceylonin läpi. Poh]oisnapatutki|a Peary 'n tulo Sldoeyblo Kanadan Uuteen Skotlantiin. Rudolf Habsburgllainen. Etiopian rannoilla. Rikkaus-unelma. Stelnheil oikeuden käynti. 40 1-1 Jyväskylässä helmik. 4 p:nä. li »M f -N ISUs- Nuorsuomalaisen puolueen PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 ssa, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Huveja: 0. Y. Opiksi ja Haviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja sunnuntaina 4—9 ip. 420 „Z)hieiskunia taloudellisesta Aika kauslehdestä" lainaamme seuraaman prof. I. H. Veimolan hucmiota an- saitselvan kirjoituksen: "Viime aikainen kehitys on yhä enem- taisteluista ja pyrkimyksistä tällä alalla. Mitään ammattijulkaisua, joka tietoja tältä toimialalla leivittäisi, ei ole olemassa.*) yhtälöähän kuin m:-- lään muuta yhdyssidettä', joka kunnal- lisissä asioissa toimilvia henkilöitä laajemmalta alalta yhdisiä-si ja pitäisi heidän harrastuksiaan yllä. ^euraukse- na onkin iällä, samoin luin'väliteitä- M<a*ri niin monella muullakii. alalla, y- leinen lvälinpitämÄtömyys ja harrast. puuie kunnallisissa Pyrkimyksissä. Jos- kin luonnoton ipuolue-muodostuksem- me ja siitä johtuneet pol^tnset kinas- tukset eimät ole kaikkialla tukahutta- neet yhteisiä harrastuksia sosiaalisten intressien Pohjalla, niin liikkuivat har- rastutset kuitenkin aiiran pien'ssä puitteissa supistuen lalvallisesti aiman ivältiämäilömien iuok'ewien asiain hoitoon tai synnyttäen uitin ainoas- taan kina st uksia, joissa :i lha rivoin enemmän tai »vähemmän persoonallis- ia laatua oleivat Pienet ryhmäintressii oivat kiihotlimena. Ainmatlitietojen j.i asiallisuuden Puute tulee kylläkin usein näkylviin kunnallisasiaimine känlte- lysiä. Joskaan ei lvoine iväiiiää, etiä ta- inä kuiva sopii ehdottomasti kaikkiin kuntiin maassamme, niin se kuitenkin, sikäli kuin asiaa tunnemme, pitää paik- somoinkuin ku-ntien suhde työtväes- tööirsä ja yleistin talous- ja sosiaalipo- liittisiin ajamvaatimuksiia antamat lu- kuista esimerkkejä siitä nurinkurisesta kannasta, millä maassamme tässä fuh- teessä tosiasiallisesti »vielä laajalla alalla ollaan. On luonnollista, että -ämä asiain» tila on ^vahingollinen e: ai>nooötaan kunnalliselle elämällemme Maan myös koko maamme taloudelliiclle ja sosiaali» selle kehitykselle. Sillä muistettakoon, että wiimema!nitun ?ehityksessä ei kunnallisen toiminnan kthittyminen ole suinkaan mäihäamoisena tekijänä. Näin ollen herää aiman itsestään kysymys, mitä olisi tehtäMä kunnallis.» elämämme uudistamiseksi, niin että svn iffenäinen, päämäärästään tietoi- nen ja aikansa tasalla pysytoä kehitys tulisi mahdolliseksi? Muutamat mietelmä: esitettäköön tässä keskustelujen ja suunnittelujen pohjaksi. Lähden siitä perusajatuksesta, että kaiken yhteiskunnallisen toiminnan moidakseen laajemmassa merkitnkse-sä tulla yleisen harrastuksen esineeksi ja saaMuttaakseen kehityksessään pysymi.i iuloksta, täytyy olla orziniseerattua. Tämä organiseerautuminen Moi eri tarkoitusperiin nähden >.'lla erilainen, enemmän tai tväheinmur. lus? ja yksityiskohtainen, mutta Puuttua sitä ci jaa. Te laaja organiseerautuminen. mikä o n huomattawis'a nykl)aikana yh- teiskunnallisessa toiminnassa, ja josta monellaiset puolue- ja er laisten in!- ressi-ryhmien -järjestäytymiset oivat erinomaista -esimerkkejä, <>n tosi tar- peesta lähtenyt. Kaikessa sosiaalisessa ja taloudellisessa elämä-si ja samalla mi)ös kunnallisessa on iantj organisec rautuminen ivälttämätöntä. E'i toi- minnan tekijäin, etenkin johtamien or- gaanein ja henkilöiden wuorowaikutns ja keskinäinen koossapito yhtenäisillä, uudistumilla ja aikansa rajalla olemilla harrastuksilla on tämän organisatsio- nin ydintehlämä. Se maat ! keskinäistä koossaoloa ja persoonallista wuoro- ivaikutusia, tietämyksen syMontämislä ja saaivutertujen ennätysten huomioon olt»a sillä alalla, mikä on kysymykses- sä. Kuoreensa sulkeutuminen ja wuo- rolvaikutuksesia eristäyniminen ei käy. Ainoastaan tämän yhteisen, itsetietoi- sen iisekasuiatukscn kauita woi sosiaali- mitkä näistä neuvotteluista saadaan» woiwat lvaikuttaa hedelmöittäloäSti ympäristöönsä. Maan kunnallinen toiminta moi epäilemättä tällä yhtei» sellä pohjalla suuntautua yhtenäisem- min, rikassisältoisemmin ja päämää- rästään tietoisemmin kuin mitä ny> kyään on laita. 3) tanvitsemme erityisen kunnallis- lehden, joka osianwntewuudella ottaa lemittääkseen tietoja ja pitääkseen hllZ harrastusta kunnallisen toiminnan alalla. Sen on toiselta puolen oltava tieHonlewittäqänä niistä ennätyksistä. mitä ulkomailla saaMutetzan, toiselta puolen keskusorgaanina ja yhdyssitee- nä omassa maassa toimimien kesken. Kun kunnallisen toiminnon harrastus saa yleisemmän taustan, tulee sisältö- rikkaammaksi ja monipuolisemman <rr. mostelun alatieksi, on tällä orgaanilla kylläkin tärkeä, yhä laajenema tehtä- wänsä. 4) tarmitsenime erityisen kunnallisen keskustoimiston, joka on järjestämänä orgaanina ja neuwonant<yana maan kunnollisen toiminnan järjestämisessä. Siihen on keskitettävä sekä teoreet tisia että käytännöllisiä tietoa, jota kunnallistoiminnassa tarvitaan. S 'sen on laadittava käytännöllisiä ohjeita ja »euivoja niissä kysymyksissä, mitkä maan kunnallisessa toiminnassa esiin tyvät. Sen on julkaistava kirjallisia selostuksia erikoiskysymyksistä kunnal' li sen toiminnan olalla koti» ja ulko» mailla. Sen on avustettava kunnal lispäivien järjestämistä. Sille sopi- nee myöskin parhaiten huolenpito kun- nallislehden toimittamisesta erityisten asiaan innosluneitlen ia tehtäväänsä valmistuneiden toimittajien kauna. 2 en o n vielä erityisten kun nallisi', e n- vojiensa kauna inieSkohtaisesti onnet- raivo apuo paikallisen kunnallistoimin- nan yleisessä jävjestäylyinisessä ja näiden avulla myöskin samalla tar- kastettava saavutettuja tuloksia. 5) iaNvilsemme paikallisia kunnalli» sia loiinistoja ja kunnallisasiain neu vos a, jotka asettuivat paikallisen kun- nallistoiminnan Pysyväisiksi järjestä- jiksi. Muna näihin tehtäviin ei kel- t^aa ainoastaan tilapäinen kunnan tai valluuslonsihteeri, joka useinkin, on tehläwäänsä valmistumaton, vaan vaatii tehtävä aitvan erityiset talou- bellisen ja sosiaalisen sivishiksen saa- neii ja taloudell nen ioiminia edistyä neet ioimitsijanscu jotka tuntevat :är- ja pijsyä aikansa tasalla. | keän tehtävänsä ja sen vaatimukset Minun täytyy tässä tyytyä ai n oas- lasjemmalla alalta. Kaupungil ja suu- taan näihin li;hi)isiiii periaatteellisiin^remmat maalaiskunnat Moitvat näiden viittauksiin. Muna ne lienevälkui jo. tehtävien suorittamiseen liittää tili- riiltäivät asettamaan myös kunnallis-^ opistossa kansantaloudellisen srvistvk- elämämme järijesläylymiselle ja jenien saaneita henkilöitä ja maaseudulla edistymiselle erikoisia tehtäviä. Mie-^voimat laajalla alalla monet kansokou- lestänitarvitsemine. ennenkuin voiiii-.lunopeltajaj toimeensa erityisesti val- me ajatellakaan kunnalliselämämme mistullua suorittaa näitä tehläiviä. kohouiuvan siitä herpoutuneesta. nu5- kuivasta tilasta, missä se laajalla alal- la m>kl>ään on, ensi sijassa seuraavaa järjestelijä: 1) ta rivit seinin e yleisen kunnallsen keskusseuran eli keskusuiton, johon voi liittljä jäseninä paitsi yksityisiä 6) tarvitsemme ivapaila paikallisia kunnallisyhdistyksiä, jotka ulkopuolet- la virallisten ku»nollis'okouslcn pitä- vät iillä kunnallisasiain harrastusta, kokooivat vuorovaikutukscen kunnal- lisasiainharrastajaj paikkakunnalla ja Pohiiivai ja selvittämät niitä kysymyk- asiaa harrastavia kansalaisia, ennen >Uä. mitkä virallisissa kunnallivkokouk- kaikkea maamme lukuisat kunnat ja jo- \ lulevai käiulelyiialai)lk)t. Pol>- ka ortaa tehtäväkseen pitää yllä kun- j^na näissä neuvottelu- ja kcskustclu- nallisasiain harrastusta ja livalvoa j kokouksissa voivat olla yleiset ulkopuo- kunnallisen loiminnan järjestäytymis- tä maassa. lella puolueharrastuksia olen^t manet kunnalliskysymykset. muita ne voivat kansa »varsin laajalla alalla. Olisi epäilemättä monessa suhteessa kuluttua kokoavat kunnallisen toi- mieltäkiinnittävää tutkimuksen valos-.' minnan harrastajat yhteisiin neuvo:- niän selivenränyt käsitystä siitä, että sa tarkastaa niitä tuloksia, initä tämä teluihin kunnallista toimintaa koske- kunnalla on ivaltiossa ja valtion rin- asiaintila on eri tcho.lla tuottanut Ovista kysymyksistä. Se Muoroivaiku- nalla aivan erikoinen tehtÄvänsä. mutta kuten tunneilu, kunnallispoli- tus, mikä näiden kautta syntyy maan Äunliallisen toiminiian ala ichteiskun- tiikkamme tuikimineii ei ole vielä edes! eri osissa kunnallisen toiminnan har- taialoudellisien olojen järjestämisessä alulla. Zen verran voimme kuitenkin rasiani n välillä, on cpä.leinäirä ter 2) tarvitsemme erityiset kunnallis- Epäilemättä myös ottaa pohtiakseen o- päivät, lotka tarpeellisten väliaikojen [ ftoiia, joissa puolueiden ^rw&tuf:rt käiiimt eri suuiniin ja epäilemättä a- siallisella selivinelyllä tasoittaa eri akulatuuria X«»kl-8uvw«n konttoriin o N pännii päivältä laa^eiitumistaan laajentunut. Kuntien sosialipoliitiisei lehtäivät alkaen köyhäinhoidosta-, asunto-, ravinto- ja tetveyshoito- olojen järjestämisestä työnvälityksen, sairas- ja työväenioakuutuksen järjes- lämiseen ja kuliiuuri- ja ertttniufm koulutehtäiviin saakka on kylläkin tär keä laaja ala sosiaalista huolenpitoa, joka on etupäässä kuntien asiana. Ja talouspoliittiset tehtävät alkaen kaasu-, sähkö-, vesijohto- ja Miemärilaitoksisia •nuukiiä niiden muuiam en koet^ki- vetullut poistamaan nykyään vallitse- inusini perusteella, mitä muutamat' maa liciiiinäuoiiiyyitä maan eri oyen nuoret tutkijat olvat johdollani kunna> toimeista ja piirkimyksistä tällä alalla. yleisen liikenteen ylläpitoon ja maa- Mikkelissä. lisioimintamme eri ilmiöistä toimit» taiteet, eitä arvostelu 'unnalliDoli- tiikastainmc monessa tapauksessa ti muodostu Ivalla n suotuisaisi, Kunnal- lisien sinanssien järjesi?ly ja hoiio. ') -en jälkeen kuin kirjoituksemme jo oli kirjoiteltu, voimme merkitä, et- iä kunnallislehli-yritys on alkuun^niu samalla kuin^ie on omiaan maikulta- maan innostavasti ja rohkafsolivasti. Lukuisai kysymykset, joita nykixlikainen laloudellinen ja sesiaaiinen elämä syn- nyllää kunnallisenkin toiminnan alal- la. voivar tulla näissä neilvoticlitissa asiallisemman, lietorikkaamman ja mo- puolueiden laivallise-ti esiintulevia »ksipuolisuuksia. Näissä voiivar mnös- kin tulla jellckltelynalaisctsi ne prin- slilppikysyuiykset, soika kunnallisessa e- lamässä yleensä sekä omassa maassa ci- iä muualla heräävät. £ii luonnollista, euä tunnin lisäksi lanviliemme paljon ylsiiyiskohraisia muodosteluja nykyiseen järjestelyyn js laiiisäädännön kannalta. Vähästä or- ivosia ei nuMkään ole m.in. erityisen kunnallisen käsikirjan aikaansaaminen, joka aniaisi lieioja kunnallisen elämän lehtmvisiä iileensä sekä ennen kaikkea selvittelyjä vaatimuksista kunnalliselta nipuolisemman pohdinnan alaiseksi! loiminnalia kotimaassa. Uusia toi- kuin mitä on laita kunnallisissa ko-> inintatarpeita ja vaatimuksia herää ^kouksisso. Alottect ja vaikujutset,! sosialisesja elämässä alituisesti, mutia > S