Nro 51 (27) - 1910 KHSKI-SUOMI Torstaina maalistamn 8 pm& laTntmln tvefi Mlaa kaÄveZa. fitZ no- peammin ivvi fc »vapautua saastutta vitta aineistaan. Mietäpä on huo mattu saaStuttckvien aineiden saatta» tv an järven ennestään köyhän kaHvuI» lisuudeu lukuHantmaP ja rehttväm- inAst. Medellä finSrtfä et <£t mitään itsen, p puKdiskMtfiyci, waan se riippuu mistä «ilAviötä olennoista, joita fii- «ä on. TÄnä tväÄe «i ole mikääir tmckeSta temmattu, »vaon se on tosi- asia Za MaS. jcmöa rnonet etavät tut kijat yhteistyöllään owat saawutta- «teet DAÄäijen ^Äawiemärikysymylsen tärkein Ichta lienee juuri se, minne tuo »viomäri vn jolhdtttaam. kunta ehdottaa sen joydettaivaksi ToU' rujoen kautta Jytöäsjärlveen. T:ri Rilala chettuu kuitenkin kirjoiiukses- saan koko ZWzäSjäave«n nähden waS- tiStaZvalle lkanmlle. — UfiHisistä kes kusteluista päättäen näyttää moni paMakiMalainen, luettuaan eri R:n Krjoitu5sct likatviemärikMmyksestä, nÄMvästi hänen läÄLri-auktoritecr- tilnLa luottaen, liittyneen hänen kut- jantolkantaansa, taiAa ainakin tulleen entiStä epäSlcavämMÄsi. — R:n li*U temsn kanta JylvasjärSven sopimoi- Kuudesta lAawiemärin laskupaikaksi, käy!seLwille hänen kirjoitukseirsa 3:sta osasta. Osaksi hattvmnetulla paineella sanotaan «siinä «ura: „Hywin roden- näföitjkftä näyttää kummin?'.», että tarzpeelliisia «dellhAMa todden puhdis tumiselle puuttuu ja että järim (Jy- Viäsijänven) mesi annen pitkää olisi pahaM piloilla." Tämä wäite on kai' iketi johtopäätös, Maikka mähän m! e- domrettuna. kirjoituksen 2 osassa oi- leesta Mäitteetstä: „SitäKvaswin eimät pienet järvet! tvoi omata riiuÄvää lpichdtstawaa »voimaa". — Ilman muuta MKtÄua. kum wiit laamalla, että «vaan «veden liMeet, «kiitos ol- voon tuulien", Maikuttoavar wuxn puhdistumisen, kciy t:ri Rikala teke mään suoranaisen mäittem, e!teiwät pienet järivet tooi omata riittä-vää plchdistoaoaa itvoimaa. Sitäpaitsi kir- joitulksu» 3 osassa eldellämainitruun nähden «päjoihKvnsnu5oiMi sano ia a n, että oftsi fljtjtä ottaa asiasta 5uitenkin feJtoä. Muutm on kirjoituksen 2 osassa mainittu , missä »viemärin sisäl- Kzs Isuihtkutettaifi laajoille fitäwartt>n warawille pelloille maaperän ja kas- toiston prchdistlettaivoAsi ja hymäkseen käytettäkvAsi". Tästä käy selloille, että kirjoirtqja myöntöä Omakin osaksi maaSMveMepichdistalvan klMn. Jas kerran maakaÄvit saamat sen kunnian niin näyttää jchdivnmukaisuuden puutteelta tai asiaan ipsrehchmältömyy- bellä jättää tvchlkaÄvit syqjään. ja wielä lipksi bakteerit, WtKa teviveys- opin «dusrajan pitäisi muiltakin «kuin tautqja shnnytläwAtäkannalta tuntea. KaupuÄimme osemakaawau (suu- kapia) kotkeuÄvidvoja tavSastelkossa ih»wnaa, että suurin -osa lrkamesnstäm- me mmee JlpväsjärSven tähän puo- liskoon. Isillä Mhifin kulkee wesi täällä lkatvaSK tviettämää maata pitkin hel- pamutln kuin imeytyy likautuneeseen maahan. Jos aijottuo likchviemäriä myöten ljllihldettaisiin >liöawesi kaÄvirik- kaan <jkswäp!tloiisuus Wvin runsas) Tourunen kautta Jyväsjättven toi seen pu-cllisÄcvn, dm tullisi lifa parem min tasattua koko järween ja tietenkin hctpvmmin puhdistuisi se. Likamle märin toimieSfaLia tuliisi tähän puo- Woon wiÄä likaa ainockin lumi- ja ftdavÄsn mukana. Ei löydy todellisia &itä fluulolÄ- tuja Mä), joiden perusteella woisivn- me epäillä jjlcHtaa likawettä Jywäs- jänvem, «vallankin kun eri>m»naista juoma-. Wpy- ja pcsravettä on tarjolla toksaalta. — Pariiisin kaupungin lito» viemärit (Douglas'in muk.) aukeamat ro. 260 metriä lavään Eeine-jokeen, ja Pariisissa on enemmän asukkaita kum koko Suomessa. Kuitmkm Sei- nen tvesi, kirjoitukseni aNuQsoösa esit- tämällÄrK luonnollisella tamalla, puh- distuu. — Onko srits syytä «paillä joh taa liZckviemäri Jywäs.jc?rwoen, joka js on pokjon lttveömpi kum Seine- joki, ja Pariisin aisukaÄliku on nvin 1000 kertaa suursMpi kuin Jywäs- kylän. ' ' NyiyW,sä mesi. ja lika^sodassamme »valcristÄaon asia kaikin puolin. L. H. denttl «idustapa M. Soinisen oleitvan sairauden täl^en estetyn istuntoon saapumasta sekä samoin, että edustaja Suko Vuolijoen waltMrja oli tarkas- teini ja hytväMch. Puhemiehen ja »varapuhemiehen maalit. Ryhdyttiin sitten toimittumaen pu- hemiehen ja wc.sapuhomiHstc>n ivaa- lcja. Puhemiehen Malista ieltoiijbytriiit yhdellä äänestyksellä ja tuli puhemie- heisi tvälituksi eduskunnan entinen pu hemies, kihlakunnantuomari, asesion P. E. Swinhufwud 79 äänellä. L-sto sai 40, WalipaK-Hännincn 5, Tanner ja Tokoi kumpikin 4 ja SeiÄä ja Prjö-Koskiner. kumpikin 1 äänm. Tyhjiä lippuja jätettiin 60. (£b. Wrede lausui, kun waalin tu- los cli julaistu, että tyhjien lippujen jättäminen ei ole itvaltiopäickväjärjes- tijksen mukaista. Puhemiehelle ene.n- pää kuin eduskunnallakaan ei kyll'i ole keinoa Maisen menett^kyn ef)fätje.in:=» fef^t, mutta tärkeätä on, että edusta- jat naudattÄvat takia, jonka lähden tahtoi isaaba kantansa pöy:äkirjaan merkitM. Häneen yhtyiwät ed. L i- lius, Nybergh ja Schyberg- s o n. Jkchireftdentti M e c h e l i n il- mvuti käjsichksensä ÄÄvan saman min- kä ed. Wrede oli esittänyt. Enflmäisen warapuhömiahcm n>aa- liZsa sailtvat ääniä: Enjipnäisessä ää!n«sttiks«s>sä: Taaner 77, Söiderholm 46, Listo 43, Meche- lin 17, Malpas-HÄnninen 2, Nybergh ja A. K. Arjö-Koskmen kumpikin 1 äänen. ToiseAsa äänestyHsssä: Tanner LI, Söderholm 50, Listo 39, Mechelin 16, Majlipas-Hänninen 2, Nybergh ja Ar- jö-KMinen kumpikin 1. 1 tyhjä lip- pu annettiin. KMnannessa äänestyksessä: Tanner 85, Söderholm 54, Listo 37, Meche- lin 17. Malpas-HÄnninen 1 ja Arjö- KaAinon 1 äänen. Mst tyhjä lippu annettiin. Ensynäiseksi tvarapuhemiehetsi tuli siis toimittaja Wäinö Tanner. Tmsen wu«puhMiehen waolissa soiwat ääniä: ElGmäiseHä ääneslyllseKsä: Söder- hÄm S0, Lisko 33, Mechelin 17, Mii. na Sillanpää 4, Tokoi 4, Malpas- Hänninen 3, Nybergh^ Arjö-Koskinen, Pykälä ja PaaHvnori Luikin 1 äänen. Tyhjiä lippuga annettiin 48. Toisessa äänesMebsä: Söderholm 52, Livto 39, Mechelin 17, S llanpä.i 3, Dovoj 5, Nybergh, Nrjö-^oskinm ja Sisvenius kukin 1 äänen. Tyhjiä 40. > KollmanneAsa äämKiyksessä: Söder holm 51, Listo 41, Mechelin 17, SÄ- lanpää 2, Tokoi 6, 'Malpas-Hänninen, Sittmlus ja A. K. Nvjö-Koskmen ku- kin 1 äänen. Tyhjiä lippuja 30. Toiseksi tvarapuhemieheksi tuli siis howioikeudenaseMori Karl Söder- Holm. SenjAkeen antoiwat Puhe- mies ja warapuhemiehet puhemieÄva- kuutuKenja. Puhemiehen terivehdyspuhe. Puchemiels Siwin!hHwud lausui stt- ten: Artvoihat edustajat! Kiitän teitä siitä luottamuksesta, jonka olette minulle osoittaneet wa Eilen illalla klo 9 oli ÄuÄMnalla istunto, Msa tarkastettiin puhnnle- h en iwaltaWtuinisaliSsa tänään pidettä- tvä puhe, .. . l Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Senaatin ehdotukset »valtion tulo- ja menoamioiksi. Senaatti on korkeimmassa paikassa tapchtvnesssa «sitteilyssä oikeutettu:äl- lä kertoa liettämään alamaisen ehd»- tuHensa laÄÄmaksi «walti-on tuloiset ja menoista w. 1911 IsÄä tulo» ja me- noaavioiP w. 1910 liittämättä siihen niin töybellisiä selityksiä kuin arm. käsky tammik. 21 p:ktä tarkoittaa, mutta kuitenkin siten että senaatti- nyt lähettää myöskin ne tiedot, jotka senaa- tilla on käytettävinään mainitun eh- dotuksvn lähettämisaikana, ja 10 kuu- kauden kuluessa täydennhkjeksi lähettää täydelliset tiedot. Eduskuntsesitys kyytilaitok' sesta hyljätta. Arm. esitys annetaan eduskunnalle. Mtettäessä eduskunnan moisiooni- tietä esittämää alamaista ehdotusta ar- mMseG aisetuksM Zyytilaitoksesta on K. Mchesteetti, sulvainnut isslittää, et- tä «sanottu a>s>etuseh!d-otus on jätettÄvä huomioonottamatta. Samalla on h^- !wäkst>tty eduskunnalle jätettämäksi esi- tys tästä asiasta, jonka ohessa on ar- mossa annettu lnpa saattaa kansan e- dustaijain tietoon ehdotus armollisiksi asetuksesi: 1) lisämääräWl!si arin. asetukseen kGtilaitioksesta Mä 2) määräyksiksi sii- tä, mitä on otettckva huomioon kun matkustajat kohtaawat koiseiiisa. Jyväskylästä, ja Keski-Snomesta. — Jytvaskylän kauppakoulun joh tajaksi tvalittim eilen 7 hakijasta suo men LiikchnieÄten kauppaopiston opet- taja, silos^ maisteri Ami Kuha HÄ- singistä. _• — Kaletvalajuhlan ohjelma annet tiin eilen uudestaan paiP puhetta ja esitelmää. Päläsyliiput oli nytkin »iUH- ty loppuun, ja moni sai wieläkin pala- ta pois ohjelimaa kuulemMa ja näke- mätiä. JMiinäisen soolo--osan Fal- tinin kantaatissa lauloi tällä kerralla nti Kaiiri B ö ö Z!. — Wäinö Solan konsertti on, kuten jo waremmin olemme maininneen ensi maanMtaina t. k:n 7 Pnä kl» 8 : p. KunnailliistalMa. Lahjakas ja eri no- maisen lupaÄva taiteililja laulaa sen- raawan -ohjelman: Leoncamallo: Pro- logi oopp. „Pajazzo". Mascagni: Siciliana oopp. „Cawalleria rustica- na". Bizet: Aaria oopp. „(5armen." Puccini: Kohtaus oopp. „-öohelne". Sucher: Liebesgluck. We'nc»nrtner: Liebesfeier. Sibelius: Höstkwäll: II- lalle. ^Kauppi: Käen kukkuesia. Mc- rikanto: Illan kuutamossa; Jos olet mun. Säesläjänä esiimyl) piano:aiieilija E. Kauppi. Eduskunnan anomus tilusten rau- hoittamisesta hymäksytty. 1903 >wuoden eduskunnan anoimuk- sen johdosta että tilukset rauhoibettai- siin kotieläinten, tuottamia »vahin>ioja iivastaan ja että eduskunnalle jätetiöi- siin esiUjs jäissä asiassa, on senaatti oi- 'feuteiru asettamaan asiantuniisoista muodosletun koimitean laatimaan ala- maisen mietinnön ja chdotuksen ja Zit- tekun komitean eihdotus on tarikastetlu antamaan lopullisen ckamaiscn lausun- tonsa asiassa. — Rautateille tulema korlvaus pos- tinkuljetuksesta. Senaatin esitys tesä- kuun23p:ltä 1909, että wuosina 1910 —1912 siirrettäisiin wuosi!ta'.n 500,000 mk. waltiorahMo!sta kulku- ^lailtosrahastoon koÄvauksena posnn- kuljetuksesta »valtionrautateillä, on korteimassa Paikassa hylätty. — Waltion «vustus kunnanlääkä rin palkkaamiseksi. Esittelyssä 5o>r- keimmassa paikaGa on senaatti oikeu- teitu wuoisittain edellise!ksi lvuodeksi wa!hlwistetun määrän lisälksi käyttö- imään toistaiseM korkeintaan 25,000 mk. almustutksclllsi kunnanlääkärien palk- kaamhseen. — Syyt Mikkelin läänin kumernöo- rin erottamiseen. »Hels. Sanomat ' !kertoiwat, että mikäli lehdelle on luo- \ tettatvalta taholta ilmoitettu, ei laa- ■ tnanni v. K n or ringin suhtautuin! n en ^^ari M. For!seliukscn suoritetta- mÄiaikaiseen luostuntaiärjestelMn a>.- 3^700 miin uraÄasuinmasta. -l° -r« ..h°»»a. ^ h.l. — Jywaskylän talonomistajayhdis- tyksen kokouksessa toissailtana keskus- teltiin dluiljt lvireillä alavista mesi- johto- ja likasviemärik>ij!limyksistä. 5les- kusteilun pohjani Ichtori E. Mäntti- nen töki laajasti ja seitkaperäisesti sek- koa asiasta. WiMaassa, useita tun- teja kestäneessä keskustelussa kaikki periaattechsa kannattiwat sekä tvesijoh- toa että lckamicimärilaitosta. NahaI- trMta puclesia »vain Miin eri m;e- liä. Useat epäiliwät laitosten kan- nattawaisuutla. Mitään päätöstä ei yksymyksislä tällä kerralla tchiy. Lopuksi keskusteltiin t. k :n 9 p:nä tajp ah t uwasta li sädoaltu usm i Mvaa i i s- ta ja päätettiin sitä warten asettaa eh- dokkaisi hrat K. Manne, O. M. Kuut- kanen, I. W. Hytönen, A. Huuunen. M. A. Pihkala. M. Jäiuti, A. Kukko nen. W. Bunr. I. W. Salminen, K. I. JaÄanen, 5l. W. Nicmäiiiiicii ;a G. Nu!i'.n-.cla. — Puutarhayhdistyksen »vuosiko kous cii ii:'5ioir<i. kivisen cbcllb jen '.vuoden ii'iii lue;;i n ja fiftyaniii-yr- tiin setä uyöiineiii n joi) 1 du ti nalle 1VCÄuKvaMrs. Puhccnj ohtj.:.,si :ra•• ■Iittiin odelleo.! rat. atve^tavi O. I. Pa- lomuori, warap. kamreeri A. Heino- nen. PÄ)täkirjurW nti Tlrmida En- ckell s oka muiksi jäseniösi johtokuntaan rwa Rosa Enckell ,ja iiälimöiisijä A. Ahlvenainen. — S: n. — Sanomalehdet. ..SuÄnalais^n" toimitussihteeriksi on 12 hakijasta wa- liitu maisteri O. W. Tissari, ksrtoo lehti itse. — Koululaitos. Maltäkirja on an- nettu M>a L. A. Haniiil.aisclle Jywä5- >kylän suomalaisen klaMllisen lyseon laulunopettajan wirkaan. — Jymäskylän-Päijänteen lanvaosa- keyhtiön »vuosikokous on Seurahuo- neella tänään klo 7 i.p. — Kaupungin palotornin uudestaan rakentaminen on annettu rakennus- mikuun i. > sattunut nut. Kerrotaan kmvevnööri von Knor- riimiin ioutuneen epäsuosioon wenäläi- ionia otelle mtnmte v^manr» 'vu- -en ^tMäen ja M«n seudun wäes-!'anunni ieu, likMiaLa minut puhemiehcksenne. O- suhteita koskeneen, laäniichallituk- len koettatva parhaan» mukaan täyitää sen ja kenraalikuwernöörin WÄisen wastuunalaisen tehtÄvöni. I kirjÄvaihdon johdosta, jossa kirjetvaih- , „ tv* ' v* fii #am avm rt a r r it EduHkunta kokoanwu challa, jolloin aikana on kaupungissamme seuraatva määrä uusia :au- maamime waltiMin«n asjema on suu- resti uhaötiv. Työmme ei ole helppoa. NhteistuntajÄjestychmm-e perusteet oivat tuMa'ttawat jäbinä iysytään >ta- »vallista enemmän tarmoa ja taitoa e- dossa hra v. K. konraalikuSvernöörin mielestä lienee käyttänyt »sopimatonta kieltä". — Senaatin oikeusosasto. — Uusi senaattori. Senaatin oikeusosas:on> jäseneksi kertoo HW.. luotettawalia la holta saatujen tietojen mukaan tule duSkunnalta. Mutta yljwä yhteistyö wan nimitettälmÄksi KÄisalmen uto- edustajat kesken wähentää waikeuk-! miokunnan tuomarin I. Po lenin. eduskunta. Eduskunnalla oli ensimäinen »ät>s- istunto eilen No 10 a^>. Puhuta ryhtyi johtamaan tvanhin nykyisen eduskunnan jäsen senaanori Loo Mechelin ilmoittaen pö).'ä- firjan pitäjäksi valinneensa entisen sihteeriin hovioikeuden notario I. A- bawan. Sen jälkeen ilmoitti ikäpresi- sia tässä kohden, ja tällaista yhteisfoi- mintaa nykyhetki »vaatii. Luottaen siihen, että edustajat täyt- tÄvät wel!wollifuutensa, toiivckan e- duskunnalle menestystä sen lyön suo rittamisessa. Puhemies iKuvitti setqäökeen, että päitväjärjestyksessä on jälellä 2 asiaa: ilmoituksen tekeminen H. M. Keisa rille puhemiehen ja warapuhemieste>n »vaalista sekä ne^än jäsenen waali kanÄiatoi mikuntaan. Ilmoitus juhlallisista avajaisista. Cd Mun taan saapui samalla juhla- uisnojenohjaaja esittelijchlhteeri A. De- gechökn ilmoittaen juhlallisista awa- jaiMa, jotka olwat tänään alkaen ju- malanpallmMkisella NikolainkirLossa klo 12 päiivällä. Sitten esitettiin ja WväO)ttiin hai- lttsijalle teihtÄvä iMvitus puhemies- »vaalista. Kansliatoiimitmrtaan Motettiin ja malittim yksimielisesti edustajat Sulo Muolijcki, Tokoi, Arajämi ja Erkko. TÄMstu>irto päättyi No 1x55 päi- Svällä. ' ' •« MaihMÄvaa kuumetta 1 Jnfluensaa 7 Äkillistä watsa- ja suolikatarria 7 MOrÄIIoa 2 Ruusua 1 Kuristustautia 1 Kurkkutautia 8 Kurkuiapää- ja keuhkokatarria 30 Keuhkotulehdusta 1 Keu°hko>pusM tulehdusta 1 Tippuria 2 Nhteensä 01 Tuomari Polen kuuluu suomettarc- laiseen puolueeseen. — Maltiosihteeristön arkisto. Kun ... ei.^ nyttemmin- on »valmistunut erichinen — Naisliitto Sonkorputn stipende- avkistorakennus »valtivsihteeristöä ^ sä Mat^asan taatussa hakeneet net- warte<r, on ministeriwaltiosihteeri! dit Sigrid Emilia -Jivtst. ^ Mrd ra määränM, että souKo »vairtiosthteeris- KjÄlström, Edith Maria Erik-ion, M. 6. Oksalan Herrain Pukimoliikettä ja Kangaskauppaa suositetaan sopivana ostopaikkana. Siell' on hikjaMa, rauhaisaa — pyhä pihlaja kukoistaa. Helkchi kantelo polwella laulajan, elontuntehet tät)sinä kmnpus, ^ ja kun taian »voimalla tenhoisan aukes, rismu, sun uiniÄvat umpus. Kuun tel' taimas ja mer' ja maa sitä soittoa soreaa. Siellä lomassa kotoisten askarten runot kumpusi ilmoille suuret. Elämää sekä luontoa kuunnellen siwist>Momme juuttuiwat juuret, kaswoi runkoa, haaraamuiv kul>kalatwana päiwässä ui. On eessäni kansani runooarre — mahti jouda ei rakohan maan! MuMata in ja sota m ja uithon kaarre sii' ei tuhota moinuikaan. Siin' on >Tampo, mi Suomelle onnen tuo. se sen sywisläho!tei<siäwoimaa juo. On siinä se muinainen Suomen kansa, KalÄvalan ja MäinölLn maat. Sen rientoja, riemuja, surujansa, aika> myöhäinen, nähdä sa saat. TieÄot, laidot on. Maailmankatsomus aito-eepoksen ainainen 'kauneus. Oi heimoni', kansani herkkämieli, kaikki tunsit, mit' tuntea ttt>oi! Oi ainainen, armahin suomenkieli, jalon kauniinal pokjentios soi! Sinä suret ja itket ja ilakoit', sinä lemmit ja laulat ja unelmoit. Kun. kaarteesta p i M en vuosisata in ikinuorena ilmoille sait, niin käänMä täytyi jo onnen ratain macm>me kehitys uudet sai loit. Eihän erissä kuoleman käydä woi. kansa se, joka eepoksen.tämän loi! Kun kauneinta mainita maassa ntie« Iin, sanan yhden, oi> lausun ma maan, mut silloimpa tuhcnsin tuli f idin sanan sbrean takaisin saa 11: Kalewala! — sc nostaa ja herat mä. Kalevala! — se soi ihan elämää. Irene M e n d e l i n. kin NA oria Kaleivalan talvoin katkomaan lapalvwyönft. Katkoinaan kaikki ne si» teet, jotka jilctajat heitä huonoon ja al- Öiseen. Tornän Mäkeen lauloi ijvkööri tonvien. säeschysellä .Nause poi? makaa» masta". Wiimeisen ositÄmän pitli opet. Heimala. Puheenaiheena oli hänellä tuo tunnettu Napoleonin lause «Kaisi woi« maa taistelee maailmassa, ani«kan ja ajatmksan, mutta ajcrbu?sen tooima on suavrempi". Äalavalan sanoi han oleivan suomalaisille «voiman, josta he apunsa saamat. Lopuffi kehoitöi han ^suomalaisia kiitollisuudella muistelemaan Aenajän Karjalaisia, jotka Kalelvalamine runoja lauloiwat. LopMi laulettiin «SRaam» me". Näin »vietettiin tämä suuri sallinen juhla, jossa kaiffki yhtyimät juh» limaan hstälvinä. KaVcwala»jAhIan »victsn oli W i r« tain nuorisoseura järjestänyt hvlmik. 27 p:n illaksi. Toitvossa. että silloin olisi tilaisuus saapua juhlaan sellaisillakin, jotka euvät woisi seuraamana eli todet» lisena jichlakisi määräilynä päitoänä saa» pua. Liemc?ö scpitvasti tvalittu aika, wai juhlan arwt^kui»s »vaiAuttanut ihm:» siin, mutta hattvinaisen vunsaasti oli mäkeä jtihlaan saapunut. Ja doiwoak>seni ei kukaan juhlassa ollut kadu siellä käyn» ti ään. Clihaii siellä kauttaaltaan tauniJ ja mieltä yllentätvä ohjevma. Saatiin kuulla tvuoroikeskustelua ja laulut eli wielä walittu erittäin kauniita ja nlai» suuteen hytvin sopiwia. Entä sitten o^et. «ictaäftn puhe. Jos «vähänkään on pyr» Fimhstä tutnstua Kalevalaan tahi ol» •lerfkaan tahtoo omistaa tietoisuutta sii» täkään mihin kansaan hän Riuto, niin warmaan on jollaiselle «jäänyt puh:c«ta jotakin muistiin. Siinä «usodettiui niin eläivästi, miten kansallisen oliemuk!s«nme juuret imeytyvät kautvas historian »a» kaiseen muinaisuuteen, ja miten Aale» tvalaan kootut aiheet wuttowat tietä scu» raatoai>nZin strkupoltvi»» kairsalliselle ke» hitykselle. Lopuksi puhuja osoitti woi» maRaasti miten sellainen kansa, joka on pystynyt Imxmaan Kaletvalan, pystyy il» sestänsä pnlppuamaan eliMvoimaa elä» mänsä pimeunpinäkin hetkinä, kun kan» sallinen olemukscmme on tvaaranalaises» sa ja uho kissa olotilassa. Pitäkäämme silloin yhä tiukemmin kiinni Kaletvalan osoittamasta suunnasta. Pyrkikäämme waan yhä enenetvällä tarmolla tutuZtsi» maan Äalttvailaan, niin silloin tvarmasti säilytäm-me tansalliqon olemuksemme. — Wielä oli kaksi ariftäin onnistunutta Kaletvala-aiheista kmvaelanaa. En tahdo turhilla kiit«Hsilla lähteä juhlan toimi» henkilöitä tvauvaamaan; sen tvoin ivaan makuuttaa, että juhlatlmifella ja henki- sesti woimistun«ina siöltä Hotia talluS» tettiin. maastnlnHfl. Kalsivala-juhlan tvictto Haapa mäellä muodostui täysin päiwän mer- >!chstä »vasta<Uvak!si. — Juhlan ohjelma ivoritettiin sciä yhteiskoululla cix 'i »A ori sose uran talvlla. Kun juhla Ilo 7 alotettiin yhieiskou- Kalietvala-ijuhlaa tvietettiin K e u« lulla oli sen tilawiin suojiin ko'oontui.u: ruulla tirkonkylän ?oululla helm'k. 23 i-unsuslu>kuin«ln kuulijakunta, joka mir» p:nä. Ohjelmassa oli tvht. Heikinhei» lcnkiinnolla seurasi alkajaisiksi clitettfä num puhe. neiti Ella Myllylän esitelmä pian^kaPpal-eita, jon^a taidolla su^r>f i ^ Kaletvalan sisällöstä, pari runoa ja lo» assmap. O. Gröndahl. >puk>si Iinvaelma .Mäinölän lapset" se?ä Tilalsuuteen sopilvan awauspuh?en Yksiäänistä laulua. I-ublan tvaatimaton Kaletvalan mevkitt^se-stä Taimen kan- salle piti rautatienwir!kam. ^iioav: Rae^ kallio, kehottaen lopuksi lämpimästi kaikkia kansalaisia tutustumaan tähän kallisarwoiseen kansallis»aar'cesecliinie. Seurasi sitten wiulunsoittoa, jota pia non särstyfsellä esitti sähköt.iiä I pinm tunnetulla taidollaan Ka?ewaila>n neljännen lausui neiti Saima Heinonen, critiäin sniu- »vasti, jonka Mkeen lauletti- t yksiääni» sesti .Kas Saiomen Iahd<!l'>'. kyt" Kun oli taas kuultu pari a>°wokaSta pian<^appa>letta, esiintyi '.oujlcincu 3. ?laltio. tehden esitelmä?'.'iär sellvää Ka- letvalan ihanuuksista, i-.tt w.i!ku:nk>esta suomenkielen kehotta jama. suomalaisen ohjelma ke^ti parisen tuntia. jöä k>oskewia asiakirjoja, joita tähän saakka on säichtetiy lvÄtionatkistossa. on nht siirrettÄvä ivaili iostihieeristön ai/kistooni. — Kanteet „Päiwää" »vastaan. Korkeimmassa paikassa on määrätty, että aikakauslehti „Päi»vää" dvastaan on nastettatva kamie lchden tämän w:n 3 numerossa olleen „Exodus"-ni.miM fiflj[oitulflj!cu jolhdosta. HÄmi SBiBhettniina Maarama, Anni Sundell. Aina Smehborg. Hellin Kuntzi. Maria Mestberg, Aida Roos, HeliA Uiiukman. Alma Sawela. Vl-- na Lliddelll. Ida Kull. Wei«a Karolii- na SMi, Dora Öhman, Anna Fran- zeii^ Dhl>ra Naemi Heikeil. Hulda Hl? tönen, Elna Hagman, Nakeil Rydberg ja Helmi Hlitönen. — Läänin mirkamiehet. Kuorta neen kihlakunnan henkikirjoittajalle A. B. Fagerströmille an myönnetty wir- kawapantta 1 kuukauden ajaksi kulu- wai maaliUuun 11 P:stä lukien. Si- jäisenä MajärZven piirin nimis-uies parooni Hj. von A^tihalN. — Kätilön palkkaamiseksi on Ku»- rMveden kunta anonut 125 mkn suu- ruista wuoiuista Mustusta. Juhlaruno. Lausutdu Kalc^vala-suhlassa 28 / 2 10. Näen kauaksi menneiden aikain taa, salon suuren ja sorean näen, Äilhongat ne huojuen^humajaa kuuiuu kukunta kultaisen käen, wälkkl)y wieriwä't Metten >1vl)öt, lumoo lempeät sittviyöt. Näen Pirtin nia pienen ja pimeän waaran kulpeella sylissä salon. Sawu nousee^i aukosta räppänän, ilmoisoepi jo- kauaksi tcilon. — Keuruun kunnamvaltuuston ko kouksessa lhcLmik. 23 pnä oli elsillä ieu- raawat asiat: PchjoÄahden kansakoulun uudes» taan rakenttmis K?)smysseÄsä asetetuin mielä uudestaan koulurakennusta tar. kastamaan 3-t>en!kinen toimikmf.a, jo- hon tu!liwat E. Kocho. M. Tuominen ja Kaarlo Jukola. Ennen on jo »ii-n. ^äätM>, että koulu rakennetaan uu- desiaan. mutia tarkastaja Waulo oli nyi etntanut kokoukselle sellaisen!au- sumion, eitä koulusta saa korjaamalla kulttuurin kaÄvattajana. tosisuo!nalai'>n l)ii!väii', olilpa mielä llausmitoousa li- hengen luozana. jännät sen ulhkauksen. enä .hän ei puok- Kun wälillä -aas o-iiin nautittu mu- la ra7ennu?<Ävun ntliöntämiÄä. jos sioista, lauffui taidolla r;tr.>i Lalc?va. kutfta Pysly entisessä päÄökssssä.M. la" kaupanhoitaja W. Sar-.-k,oi. jonka Täniälii lausunnon jclhdcisia cti asia jälikeen laulettiin .Duo.nrn laulu' ^ siis tullut undestaair Lille. — Keskl- ^Tämän jäfkiecln yie :; ö st:«ti)i koulun Hämeen kansanopiston pyyntö, että itvastapäätä olemaan n:'^>ra:> juhla-a- lkunta awusiaisi «pistoa jcllain raha- liin kalskeinaan onnis«»:.u!!a k-l^.vi-' määrällä Muosittain. Wjäl>iiin ääneS- la aiheista runoin ja laii'u::> es-tetlyä lyksellä.— Asunnan kansakoulun kan- I?u»vaclmaa. ^ nÄitaijain!waatimukse«m «rtä kunta nlit Alcisö oli tyytti»v«in?n ja iunoölunut. heti ottaisi Ikoulun huostaansa sekä kor- palkiten "kaikkia esiint'„i.i lvilkk.nlla ^uo^Maisi laskujen mukaan kaikki kusta n- sionosoitlllksilla. nukset. mitä kanna!lajilla on ollut, an- nettiin sellainen lausunto, että kunta ei wa!?tuuston mickesiä woi asiasta tahdä mitään päätöstä niin kauivau, Kalewala-juhlu oli victln : cmcn 1 i^la- kunnes piirijakotoimikunta 0N saanut salissa Milpp.ttussa ZH piti iriime ehdotuksensa uudesta lpiirijaosta kuuta. Aluksi soitta* ' v.o:a<:!iofi:n:ö nnilffi. — Lihjamon perUäisten ano° muutamia kappaleita. Sitt.n, esitelnöi! mus. että kunta perustaisi sille pailka- cpett. Hytönen. Esitelmän hän!kunnalle kansakoulun, hylättiin, kt?ifa humnautti. minkäiähden ny: juhlitaan. >walluuAion miehestä paikkakunnan kou- Sitten kertoi hän Kalewalan s;,»nySiä lutaNve Msi jo on Werrat'iain ittlidllltä- Hän fortoi henkilöistä, jotka Kale ra'«.n wästi jä^Vöreich. ja kcL-ka o N kunnas» runoja?c!koitiwat ja näytt, kar:all.i:>:i^- PaMakUillia. jotka ctrat paljon epä- tä he niitä eniten löysimät K-rioipa hän oduilisemmass» asemansa ja soihin lä- siiicitkin. faiinffa runot cioct -lkunsa s.-a-, himmäösä tulclvaisuudesia tulee koti- neet länsi-Euomessa. mutia ku:nk, ne luja rakeime^tamaM.—Poliistmiran- lkäänkuin ritncloktoirva otv.it kulkeneet omaisien «MaaiimuS tvripäilvien jär- itäänpäin. Lopuksi hän huimailit', ctlä j jc^tl|«anic^iin nähden jätettiin käsite- keihäitä ja sotaivoiniaa t' ".i^lli rl e. ikinättä, koska ei ollut anneltu sellvi- jolla itiscPmne woisinun- pnoluötaa. miiäwamimus jarkoiltaa. Kun- noa, >jv?a meillä an ja joh?n voimme naiKvero-jen ylöslonnoksa pääteriiin turwautua. on meidän henkinen kansal-^noudattaa entistä tapaa, että ma:sut linen siivistyNsenune ja se, ja pc» suoritetaan k<chdessa erässä, huhti» ja vznXn i.vfrrn '-".-»i el^uMa. vuoli kumlmavakin ärrällä. Paitsi ai no asiaa n 5 •itilkit irousnvat c- rfft cfavat Juwiktt<rtivit eiÄ kerralla. ehdMa, että ne munien tule>r>a« heti uloshaettawi!ksi. Kantopainnsm "Mo- telaan lautakunnan ptiolles-ta ^r.uu min. — Keskisuomen ra-tuu-ieu- ralle päätettiin antaa an>u*t»* * ramerorchoista 200 mk. <m, joka päätös tohtun aanesn^en rustuS Äaleivala. Tmnän jälkeen lauloi iööari muuta uria isäumaalli i i,'. lauluja. Wäliajoilla sai nauttia Minvolkeitn. Ten «lcputtua soitteli taNvisoitiokuma. Runon lausui opett. Wisakanto. Toisen esitelmän piti epekt. Wesenter'i käyttäen apimaan tvavjo?uwia. Hän kerto-, tapah- tumia Kalctvalasta ja näytti kuinka tai- ioff aasti taiteilijat niitä ownt osanneet kuvittaa. Lq-ukji hän Hehoittt erittäin-