Lauantaina 9 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 75 — 1910 A jp ... Surulla ilmoitetaan, että rakas poikamme Niilo kuoli rauhallisesti tapaturman ailieuttaman aivokuumeen joh dosta Haapajoella 8. 7. 10. klo 11,47 a. >>. elettyään 14 v. 6 kk. is p. Katkerasti kaipaamaan iäinime me, 3 siskoa, 2 veljeä, Koulutoverit y. m. Kaisa Liisa ja Mo Kukkonen. Kristus on minulle elämä, kuolema on minulle voitto. Kuivia Kaupungin i. i. Mari tavataan Raatihuoneella arki päivinä klo 11—1 päivällä. (K. S. 1 k. 1 s. 32 mm.) !sö koira myytävänä. Kaunis, 85 cm. korkea, 75 kg. painava ja 3 1 2 vanha etelä-af rikkalaista sukua oleva tiikeri- koira myydään nyt heti. Koira on erittäin sopiva talojen ja hu vilojen vahdiksi. Hinta huokea. Nähtävänä Joensuun Pappilassa. Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta ja Wiipuri. 3Iatk astnjuhöyrylaira »ILMARI" Kapteeni A. A a t o 1 a, kulkee tiinll kesinä JOENSUUN ja WIIPURIN viilillä, poiketen Riäfeky- lii*n, VuokaIa*n, Enonkoskelle, Ora viin, Savonlinnaan, Puumalaan ja Lap- peinirttntaarij mukaansa ottaen mai- knstavaisia ja rahtitavaraa. Laira lähtee: Etelään: Joensuusta joka tiistaina klo G aamus. Savonlinnasta joka tiistaina ei ennen klo 7 ilt. 1 iä [•peenrannssta joka keskiviikko klo 5 aanius. Pohjoiseen: V? ii purista joka lauvantaina klo aanius. Lap; eenranunsta joka lauvantaina heti iltajunan tultua. Savonlinnasta joka sunnuntaina klo 6 aamusella. Laheiupifi tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Otto Kaisla, E. Manner, Savonlinnan. Viipurissa Joensuu—Pielisjärvi—Juuka— Nurmes. Matkustaja-höyrylaiva „L i e k s a", Kapt. ISR. HOVI, kulkea tänä kc-i-än;i JOENSUUN ja NURMEKSEN väiillä, poiketen Nis- ka-.n, Uimaharjuun, Ahvoniseen, Vuo- nislaht'.-on, Vaaraniomoen ja S^vään- labtoen: mukaansa ottaen matkusta vaisia ja rahtitavaraa. Pohjoiseen: Ji )K\>>UU6TA joka maanantai ja tors- tai klo 9 aaimilli. 1,[ KfOASTA joka maanantai ja tors tai junan tultua; nimittäin: maanan taina Vaaraniemen ja Hökäniemen hautta ja torstaina Vaaranie nen ja Juuan kautta. Etelään : NUR MEK8E3TA joka tiistai kello 3 1 -ii:viii lä. ja perjantii kello 5 illalla, nimittäin: tiistaina Juuan ja Vaa raniemen kautta, sekä perjantaina Höhänniomcn ja Vaaraniemen kautta. LI EK3ASTA joka tiistai ja perjantai kello y illalla Eri tilauksesta poikkeaa laiva Kolilla. Lähempiä tietoja antavat kapt. lai valla ia Herrat At. G. Piipponen ja M. Koistinen Joensuussa. Nurmeksessa. Wirs» laulu juhlilta. Toiuen juhlapäitvä. Toisen juhlapäimän ohjelma ala teltiin „pasunaköörien", s. o. tor ivisoiltokuntien soitolla kirkkojen torneista. Kellon lähetessä kym- mentä wirtasi katujen täydeltä mä keä suurelle torille, jossa Estonia- teatterin peruskimen laskemisen piti tapahtua. Se ohjelma, jota ylei sölle tarjottiin, oli kuitenkin laa- dultaan oudonlainen. Sen suoritti näet poliisi repimällä liput ja osan juhlakenttää koristamia köynnöksiä maahan. Ja siihen se loppui. Ei sanaakaan selitykseksi kymmentuhat- päiselle juhlayleisölle. Mutta sitä ei larmittukaan. Toimitus oli sel- loisenaan kyllin puhuma. Ja ää neti, ivakamina hiljaisella äänellä puhellen hajaantui yleisö. Jämän toimituksen edellä oli pidetty pitkiä neumotteluja. Ku- mernöuri, joka määräyksineen tun- keutui kaikkialle, oli ensin jyrkästi kieltänyt kaiken muun kuin wenä- jänkielisen ohjelman peruskimen laskemistilaisuudessa. Jo silloin oli toimikunnissa ollut puhetta koko laulujuhlien peruuttamisesta. Soi mottiin kuitenkin miimeiseen asti että peruskimen laskeminen jolla kin lamoin saataisiin suoritetuksi ostaa korotetuilla hinnoilla Raken nusmestari a. v. PITKÄNEN. Nestori Käkelä JOENSUUSSA :: H. RÄSIN TÄLOSSÄ. Suosittelee Arv. yleisölle Kellosepän ja Polkupyöräliikettänsä Uusinaikaisin valikoima tarkasti käypiä tasku-, seinä- ja pöytäkelloja ja kellonperiä. Polkupyörän tarpeita y. ro. Otan kelloja ja polhupyöriä korjatak- seni. Kallojen korjauksia myöskin takauk- _ sia vastaan. Postin kautta toimitan myös asioita. Ratkaisun jälteen. Nyt on toteutunut se, mitä me uomalaiset aiman miimeiseen asti mahdottomana pidimme. Malta- Ännanduuman ja -neumoston hy- mäksymä lakiehdotus Suomea kos- emien yleismaltakunnallista mer- titystä olemain lakien ja asetusten äätämisjärjestyksestä on kaikkein- orkeimmasti mahmistettu, Wenä- än asetuskokoelmassa ja „ H alli- uksen Sanansaattajassa" julkais- tu ja esitettiin jo eilen Suomen enaatissa. Suurella kummastuksella ei ai- noastaan meillä maan myöskin ulkomailla seurattiin, millä tamat- omalla kiihkolla ja painostuksella tuo lakiehdotus duumassa ja neu- mostossa käsiteltiin ja läpiajettiin. Ei eduskuntamme asiallinen ja armokas mastauskirjelmä, ei oi- euksiemme puolustajain ja laki- ehdotuksen mastustajain perustel- ut lausunnot moineet mitään mai- uttaa maamme mihollisten meille nurjiin mielipiteisiin. Nämä oli- mat ikäänkuin ennakolta mannou- tuneet tekemään kaikkensa, miedäk- een millä hinnalla hymänsä pää- ökseen tämän sisällisen itsenäisyy- ' emme ja määräämisoikeutemme täydellistä tuhoa tarkottaman eh- dotuksen. Sittenkin me miimeiseen asti odotimme, että lakiehdotus ajan- uisi karille. Aiman henkeä pidät- täen me koetimme rohkaistua toi- mossa, että hallitsijasanan pyhyys a maloin makuutetut lupaukset Suomen oikeuksien säilyttämisestä jotakin merkitsisimät lopullisen rat- aisun hetkellä. Mutta sitä se ei tehnyt, maan edessämme on nyt mahmistettu aki, joka oit odotuksemme ja toi- roomme musertanut turhiksi, laki yhtä laiton kuin se on koko kan- allista olemustamme ja stsällistä valtiollista itsenäisyyttämme tu- hoamaan karkotettu. Sen kautta on nimittäin annettu Wenäjän ainsäädäntölaitoksille laaja oikeus äätää Suomelle lakeja, joiden äätäminen meidän perustusla- iemme, maltiopäimäjärjestyksem- me mukaan Suomen eduskunnalle !uuluu. Sen kautta on niille annettu oikeus panna Suomen ansalle sotilasrasituksia ja meroja, iihen katsomatta että meidän pe- rustuslakimme maatimat eduskun- tamme myönnytyksen ja suostu- muksen sellaisiin toimenpiteisiin. Sen kautta on niillä rajaton mal- ta määrätä Suomen hallinnon „alkuperusteet" ja menäläiset mi- ranomaiset oikeutetaan käyttämään täällä julkista toimimaltaa Suo- men asukkaisiin ja miranomaisiin nähden, siihen katsomatta että Suomen perustuslakien mukaan hallitsijan tulee hallita maata tä- män omien lakien mukaan, tämän omien ja näiden meidän lakiemme alaisten miranomaisten amulla. Wenäjän lains äädäntölaitokset omat nyt mahmistetun lain kautta 'saa- neet rajattoman mallan supistaa, jopa täydelleen lakkauttaa Suomen itsehallinnon. Nyt mahmistettu lakiehdotus syntyi meidän lainsäädännöllemme mieraassa järjestyksessä ja on tälle kokonaan mastakkainen. Suomea koskemat lait omat, ollakseen päte- miä, säädettämät niiden lakien säätämässä järjestyksessä, jotka 1809 mahmistettiin Suomen pe- rustuslaeiksi. Suomen maltiosään- nöksi, ja jotka lait kaikki hallitsijat omat hallitsij «makuutuksissaan sitoutuneet säilyttämään „ lujina ja järkähtämättöminä täydessä moimassa". Myöskin maltiopäi- mäjärjestyksemme on perustuslaki, jonka hallitsija allekirjoituksellaan mahmisti ..peruuttanlattomaksi pe- rustuslaikst, kunnes Suomen Hal- litsija ja eduskunta yhtäpitämällä päätöksellä sen muuttamat tai ku- moamat". Mahmistuksen hän il- moitti silloin tekemänsä, „kun on käynyt tarpeelliseksi uudella perus- tuskailla kehittää Suomen kansan- eduskunnan järjestysmuotoa". Eteemme on siten luotu mitä makamin ristiriita, joka herättää masentamaa huolta ja joka panee omantunnontarkan lainkuuliai- suutemme komalle koetukselle. Suo- men kansa näkee uudessa järjes- tyksessä ainoastaan kalleimpien oikeuksiensa ja elämänehtoansa loukkausta ja polkemista, johon se ei tiedä ja johon ei ole todis- lettu sen antaneen aihetta. Wielä mähemmin on moitu osottaa, ettei yleismaltakunnallista asioita tähän asti, mikäli ne Suomea koskemat, olisi hoidettu tyydyttämällä taivalla Suomen lainsäädännön amulla, tai ettei niitä olisi hymällä tah- dolla, keskinäisen hymän ymmär- tämisen ja neumottelujen amulla, mastedeskin moitu menestyksel- isesti .hoitaa ilmankin tätä uut- ta lainsäädäntöjärjestystä. Huo- mautaksemme ainoana aiheena nyt toimeenpantuun moimakeinoon on mainittu maan asemelmolli- suusasia. Marsinkin pääministeri Stolypinin lausunnosta päättäen on tämä asia ollut tärkein ja rat- kaisemin, jonka muoksi on yleis- »valtakunnallista lainsääoäntöjär- jestystä siellä katsottu mälttämät- tömäksi. Sellainen mäite ei ole kuitenkaan meistä kuulunut uskot- tamalta. Suomen kansa on aina ollut altis maltakunnan mieskoh taiseen puolustukseen, sen eduskun ta altis maadittuihin rahallisiinkin uhrauksiin, milloin on karmittu ja Ja. edellisenä päimänä jo näytti siltä kuin ei näissä toimeissa pe tyttäisi. Hymillään erinomaisesta järjestyksestä, jota ei edes Talli- naan muka järjestystä pitämään haalittu sotamäki saanut häirityksi ja muutamista kohteliaisuuden osa tuksista, joita kumernööri oli juh- lan miranomaisten puolelta saa- nut osakseen, oli hän lausunut, että hän puolestaan sallisi aijotun ohjelman suorittamisen, lumaten kuitenkin antaa lopullisen mastauk- sen myöhemmin. Ja se mastaus oli — kieltämä. Ei siinä auttanut sekään, että mirolaiset lupasimat suorittaa kaiken mitallisen ohjel man menäjäksi, yhtä ainoaa, t;ri Akelin puhetta lukuunottamatta, Kumernööri maati koko ohjelman menäjäksi. Se oli paljoon tottu- neiden maolaistenkin mielestä lii kaa. Ja niin jäi laulujuhlaohjel- man päänumero suorittamatta. Kello 12 alkoi juhlakentällä toi- nen juhlakonsertti. Kenttä oli pa- katen täynnä yleisöä. Sanomalehti- miehet armioimat sen lukua eri tarvoin, kukaan ei kuitenkaan alem- maksi kuin 40,000 hengeksi. Kat- soen siihen, että edellisen päimän konserttiin oli myyty noin 40.000 lippua, täytyi toisen päimän yleisö kuitenkin armioida »vähintäinkin 50,000 hengeksi. Kun siihen lisä- tään ohjelman suorittajat noin 12,000 henkilöä, otti konserttiin osaa yli 60,000 henkeä. Niin suurta juhlaa ei liene ennen pohjoismaissa mietetty. Konsertin ohjelma alotettiin Tei- ken marssilla, joka jo edellisenä päimänä oli saanut suurta suo- siota osakseen. Sekaköörien esityk sistä onnistuimat mirolaiset kan sanlaulujen tapaan sämelletyt lau- lut parhaiten. Tobiaksen uusi seka- köörille ja orkesterille sämeltämä laulu ..Noored sepad" sitämastoin ei tehnyt hymää maikutusta näin suuren kuoron esittämänä ja pani epäilemään oliko ollut Miisasta ottaa niin maikeata sämellystä 7,000-henkisen kuoron ohjelmaan. Hauska numero oli suuren lasten- kuoron esiintyminen. Se seikka, että marsinkaan pojat eimät aina nä kyneet mälittämän tahtipuikon hei- lahduksista, maan seurasimatomaa mieltään lauluntahdin suhteen, ei 'moineet häimentää sitä liikutusta, 'mikä yleisön maltasi, kun hennot lapsenäänet yhtymät Koidulan I laulussa „Meil aia äärne tänä- 'mas" kertomaan lapsuutensa huo- ' lettomista päimistä ja toimeistaan. z Sitten seurasi yhdistettyjen mies- kuorojen ja sekakuorojen lauluja, kunnes konsertin lopetti mirallisesti keisarihymni. Kumernööri, joka oli miimeisen ohjelmaosaston aikana saapunut kentälle, esitti eläköön- huudon keisarille ja huusi sen — yksin. Teki omituisen maikutuksen kuulla yksinäinen kimeä, ohut ,,u- raa" keskellä ääretöntä, äänetöntä mäkijoukkoa. Ja maltamalla moi- malla, ilman johtoa ja kuitenkin sekaantumatta, yhtyi tuo 60,000- henkinen joukko laulamaan Jann- tätä uhrautumaisuutta pyydetty Suomen perustuslakien säätämäs- sä järjestyksessä. Eipä koskaan ole estettä ollut esim. linnoitusten rakentamiselle, ei sotamäen tuomi- selle j. n. e. Laki puolustuslaitos sesta ei kuulu ainoastaan meidän manhempiin perustuslakeihimme, joita muoden 1878 asemelmolli- suusasetusta säädettäessä somellu- tettiin, maan se kuuluu myöskin maltiopäimäjärjestyksemme mu- kaan niihin lakeihin, jotka riippu- mat eduskuntamme ja hallitsijan yhtäpitämistä päätöksistä. Apu- meroa joukkojen ylläpidon masti- neeksi ei siis myöskään moida määrätä ilman eduskunnan suos- tumusta. Tällä kertaa ei mielä tunneta, toteutetaanko uutta lakia käytän- nössä koko sillä kiihkolla ja pai- nostuksella, jolla se aikaansaatiin, ja kaikessa siinä laajuudessa, jossa sitä on mahdollista toimeenpanna. Ei oma suhtautumisemmekaan ja toimintamme ole yksityiskohtissaan helposti määritelty. Kuinka tahan- sa meneteltäneekin, laittomuus on näyttämä laittomuudelta, määryys määryydeltä, sorto sorrolta, jolta puuttuu inhimillisyyden ja oikeu- den tuki ja joka niinmuodoin ajem- min tai myöhemmin kostaa itsel- leen ja kaimaa oman hautansa. Oikeuttaan ja mapauttaan kun- nioittaman ja rakastaman kansan on kaikissa oloissa ja tiloissa etu- päässä pidätettämä käsiään tahrau- tumasta epätoimoisilla, ajattele- mattomilla ja laittomilla teoilla. Sen on niin myrskyssä kuin tyy- nessä ennen kaikkea pysyttämä lo jaalisena ja kartettama mähim- mönkään aiheen antamista menä- Iäisille lainsäädäntölaitoksille niiden maltuuksien käyttämiseen meitä mastaan, jotka ne omat laitto- malla tamalla siihen hankkineet. „Mik' onni sulle, synnyinmaa, lie luotu, iloko maiko huoli sulle suotu, salattu tulemiin on aikoi- hin". Maloisampaa aikaa sitkeästi ja lannistumattomasti odottaen ja toimoen, sitä „uulta päimää, joka mielä kaikki muuttaa moi", emme heitä kirmestä kaimoon. Meillä on isänmaa, meillä on »vuosisatojen kautta rakennettu mil- jelyksemme ja suomalainen stmis- tyksemme, joka oikeuttaa ja mel- moittaa meitä eteenkinpäin elä- mään, uskollisesti maalimaan, sai- lyttämään ja kartuttamaan kan- sallista pääomaamme. Kun halla riistää maimannäkömme ja sekot- taa leipäämme pettua, painamme auran ja lapion yhä jykemämmin maakamaraan ja teemme yhä moi- maperäisemmin työtä tulemaisuut- ta marten, koetamme saada mau- rioihin tyydyttämän kormauksen. Maltiollisenkin turman tultua, pi- tää jo meidän otsaamme olla läh- temättömästi piirrettynä, että mei- dän on hankittama ja moitettama kaikki takaisin, mitä olemme kadot- taneet, mutta ainoastaan simeel- lisillä aseilla, oikeutetuilla ja lail- lisillä keinoilla. Kemytmielistä olisi kumitella, että parhaillakaan ponnistuksilla käytäisiin moittokulussa eteenpäin. Päinmastoin täytyy marustautua mastaanottamaan mahdollisesti kauan ja paljon katkeria pettymyk- siä. Atutta ne eimät saa lannis- taa, sillä helposti riistettykään ei ole aina yhtä hemillä moitetta- missä. Kuitenkin niin epätasaista taistelua kuin tuleminekin käy- mään, on meillä nyt erinomaista simeellistä tukea, joka moimakkaasti sekin kannustaa. Tiedämme, että Menäjän lukuisa parhaimmisto maltakunnanduumassa ja -neu- mostossa, Europan etemimmät ja tunnetuimmat lainoppineet, parla menttien jäsenet y. m. omat lau- suneet tuomionsa ja puolustamat laillisia oikeuksiamme. Kaikissa maiheissa hillityllä, makamalla ja armokkaalla esiintymisellä, murtu- mattomalla lujuudella, lakiemme ja oikeuksiemme milpittömällä kun- nioituksella ja rakkaudella näyttä- käämme heille ansainneemme hei- dän myötätuntonsa ja kestämäm- me sen iskun, joka nyt on elin- juuriimme lyöty. Yleisiä uutisia. W. t. prokuraattori A. F. Charpentierin erottaminen esittelijäsihtecrinwirasta. Ministeriwaltiosihteeri ^ang- j hoff saanut wirkawapantta. i Hänen Keisarillinen Ätajesteet- .tinsa on armossa myöntänyt mi- nisterimaltiosihteerille,kenraaliluut- ' nantti Langhosfille mirkamapautta ^ulkomailla oleskelua marten, luet- tuna heinäk. 5 pstä kuukauden ' ajaksi, sekä määrännyt hänen pois- j saollessaan Suomen Suuriruhti- Kuten edellisissä numeroissa ker- naanmaan ministerimaltiosihteerin rottiin, on senaattn oikeusosaston ^ Keisarillisen Aleksantenn ylt- esittelijäsihteeri, m. t. prokuraattori, i °Pt§ton kanslerin tehtänna hmta- lakit. toht. A. F. Charpentier ero-! maan H. M:nsa homin kumua- tettu esittelijäsihteerinmirastaan, sa- ^ tallimestari Paul von Ettenn. malla kun hän on mapautettu pro-^ Yhteentörmäysten estäminen, kuraattorinmiran hoitamisesta. s Rautatiehallitus on asettanut Tapahtuma on omiansa herättä-^ komitean, jonka tulee laatia ehdo- mään mitä kiusallisinko huomiota, tus marokeinoiksi, jotka omat tar- lausuu U. S. W. t. prokuraattori peen junien yhteentörmäysten es- Charpentier on moneen kertaan ^ tämisekst. Komitean puheenjohto- pyytänyt mapautusta prokuraat- jaksi on määrätty m. t. liikenne- torinmirasta, joka oli hänen hoi- dettamakseen jätetty. Jos kenraali- kumernööri on ollut tyytymätön hänen tekemiinsä mastalauseisiin sekä hänen muuhunkin toimintaan- sa tuossa mirassa, sitä suurempi syy olisi ollut antaa hänelle tämä mapautus, jota hän on halunnut. Mitä taas toht. Charpentierin esit- telijäsihteerinmirasta erottamiseen tulee, on se meidän oloissamme tuiki outoa ja käsittämätöntä. Ei- hän hänen toimintaansa mastaan tuossa mäkinaisessa Mirassaan lie- ne kenraalikumernöörilläkään ollut mitään muistuttamista. Emme halua nyt kosketella tä- män erottamisen oikeudelliseen puo- leen, joka sekin on armeluttama, sillä maikka esittelijäsihteeri on hal- litsijan luottamusmies ja sellaisena hänen erottamisensa on hallitsijan mapaassa mallassa, on hän sa- malla oikeusosastossa tuomarin- toimeen merrattamassa asemassa, joten erottamiskysymys ei ole ai- man niin selmä kuin se on hallin- nollista mirkoja hoitamiin luotta- musmiehiin nähden. Mutta maik- kapa erottaminen olisikin laillisesti tapahtunut, on se kuitenkin tässä tapauksessa teko, jonka oikeuden- mukaisuus ei kestä armostelua ja joka on esimerkillään turmiollisesi maikuttama Mirkojen hoitoon maas- samme. Niinkuin edellä on kerrottu, on esittelijäsihteeri Charpentierin erot- tammen tapahtunut kenraalikumer- nööri Seynin alotteesta ja toimes- ta ja on luettama yksinomaan hä- nen miakseen. Emme moi olla mitä jyrkimmin tuomitsematta tätä kenraalikumernöörin asemaan tuiki someltumatonta menettelyä, menet- telyä, joka simistys- ja oikeusmal- tioissa ei möisi tulla kysymykseen. Sellainen menettely ei edistä mi- tään järjellistä politiikkaa, ei edes sitäkään, jota maamme menäläis- tyttäjät edustamat. Laki yleiswaltakunuallisesta lainsäädännöstä saapunut senaattiin. Maltaknnnanduuman ja -neu- moston hymäksymä sekä kaikkein- korkeimmasii mahmistettu laki y- leismaltakunnallista merkitystä ole- mien lakien ja asetusten säätämi- sen järjestyksestä on saapunut se- naattiin ja esitettiin jo eilen. Muutokset kirkkolakiin. Kuten miime numerossa kerrot- tiin, on esittelyssä korkeimmassa paikassa hymäksytty arm. asetus muutoksista kirkkolakiin. Nämä eduskunnan miime lokak. 10 pnä hymäksymät, miime kir- kolliskokouksen alulle panemat muu- tokset nykyisin moimassaolemaan kirkkolakiin tarkottamat: 1) että Herran ehtoollista moi- daan jakaa yksityisessäkin rukous- huoneessa, joka siksi on mihitty; 2) että kirkkolain määräys Her- ran ehtoollisella käymisestä amio- kuulutuksen saamisen ja amioliit- toon menemisen ehtona poiste- taan' N) että »nääräykset n. k. hiljai- sesta hautauksesta kumotaan; 4) että se aika lyhennetään 60 pstä 30 päimään, jonka kuluessa tuomiokapitulin erinäisissä asioissa antamaan päätökseen tai mäkipää- tökseen tyytymättömän tulee tuo- miokapituliin jättää todistus siitä, että malitus todella on tehty. senin sepittämää kansanlauluaan operetteja, iltamia y. m. Suurinta meidän Maamme-laulun säme-! huomiota meti puoleensa solistien ' konsertti, jossa esiintyimät pianisti Arthur Lemba, kornetinpuhaltaja Amik, suomalainen Wäinö Sola, liimiläinen laulajatar neiti Tiisik, laulajattaret Hermine Hellat, Pau- la Brehm, herrat Jlmer ja W. Tago, saaden kaikki suurta suo- siota osakseen. leellä: Mu isamaa, mu önn, ja röön, Kui kaunis oled sa! Ei leia mina ial teak Siin suure, laia ilma peal, Mis mul nu armar oleks ka IKui sa mu isamaa! Ja se eläköön huuto, joka tä- män jälkeen kajahti, oli toista kuin edelliset. Tuntui kuin olisi siinä päässyt ilmoille kaikki tukahdutettu katkeruus, minkä aamupäimän ta-' pahtumat olimat herättäneet, mutta' tuntui samalla kuin olisi siinä rai- kunut jotakin moitosta marmaa, tulemaisuuteen tähtäämää. Se oli juhlapäimien huippukohta, niin kaikkea sanoman. Kellpn miidettä käydessä alkoi sinfoniakonsertti tunnetun sämeltä- jän ja kapellimestarin A. Kappin johdolla. Enemmän kuin ohjel- man päänumero, Tschaikomskin 7 sinfonia, kiinnitti siinä mieltä so- listin, nuoren mirolaisen miulu- niekan Jlmerin esiintyminen. Hän soitti erään Mendelsshonin miulu- konsertin ja teki sen nuoruudestaan huolimatta — hän kuului oleman masta 16-wuotias — miehen ta malla. Suomalaisista sämellyksistä oli konsertin ohjelmassa Sibelius'en Finlandia. Samalla aikaa antoi meilläkin tunnettu laulajatar Aino Tamm kansanlaulukonsertin. Il- lalla oli taas teatterinäytöksiä. tarkastaja A. Lindfors, sekä jäsc- niksi 1 l. ratainsinööri A. Gruner ja apulaiskoneinsinööri Hj, Beit- gelsdorff. Joensuusta ja likitienoolta. Pohjois-Karjalan laulujuhlille! Useampaan kertaan olemme ol- teet tilaisuudessa mainitsemaan niistä Pohjois-Karjalamme suu- rista maakuntajuhlista, jotka tä- nään alkamat ZNittylahden kansan- opistolla. Juhla on tietääksemme kymmenes Pohjois-Karjalan nuori- soseuran muosijuhlista ja laulu- ja soittojuhlista miides, jotka mai- nittu seura on järjestänyt. Laulu- juhlat Pohjois-Karjalassamme omat osottautuneet aina niiksi ti- laisuukstksi, joihin pohjois-karjalai- set omat ympäri maakunnan jou- kolla saapuneet. Olemme marmat, että tämä hymä tapa, joka muo- sien kuluessa on yhä enemmän makiintunut, on tälläkin kertaa jatkuma. Siihen on nyt sitäkin enemmän syytä, kun juhla kaiken todennä- köisyyden mukaan muodostuu suu- rimmaksi entistä. Laulukuoroja nä- kyy ilmoittautuneen melkoista run- saammin kuin ennen. Muu ohjel- ma, jota jo miime tiistain nume- rossa selostimme, on niinikään harminaisen armokas. Juohdutam- me main mieliin nimet tohtori Ernst Nemanlinna ja Mikko W. Erich, jotka on omistuttu saa- maan juhlapuhujiksi, musiikkinne- het Pekka Juhana Hannikainen ja Taneli Hurri, juhlan laulupuolen johtajat/Armokas näytelmä („Neiti Elisabeth"), kaupunkimme musiikki- yhdistyksen ja miulutaiteilija Sulo Hurstisen konsertti, kolleega Blom- qmistin johdolla suoritettama yh- teis-moimistelunäytös ja monen- moiset kilpailut omat marmaan nekin suuressa määrin mielenkiin- toa herättämiä. Luulemmepa mar- sinkin tuntemamme karjalaisemme siltä puolen, että tiedämme heidän haluaman olla mukana kun K a r- j a l a i s t e n laulua sämeltä- jän ja runoilijan omalla johdolla esitetään. Jo kiitolli- suus Karjalaisten laulun laulajaa kohtaan, kun hän, entisenä poh- jois-karjalaisena, on saapunut mei- käläiseen juhlaan johtajaksi, mel- moittanee marsinkin nuorisoa ti- laisuuteen tulemaan. Ei somi myöskään unhottaa, että samojen juhlien yhteyteen sat- tuu Pohj.-Karjalan kansanopiston arpajaiset. Kansanopiston ylläpito täällä niin kuin muuallakin maas- samme täytyy suuremmaksi osaksi mapaaehtoisuuden tietä suorittaa. Tilaisuus on nyt metää kortensa yhteisen hymän amtlksi, olkoonkin, että se toisilla, mähämäkisillä hei- kompikin olisi. Onkin pääasia, että olemme yhteismielin mukana, ku- kin moimamme mukaan. Kaameat omat miimeiset mies- tit. Suomalaista kansallisuutta, suonmlaista simistystä on kohdan- nut suurempi isku kuin koskaan sen historiassa ennen. Nyt sitä rumetaan kysymään onko oma simistyselämämme meille suoma- laisille kallis, onko kansallisuutem- me meille pyhä. Ja nytpä meillä on syytä enemmän kuin koskaan ennen käyttää kaikki jalot ja yle- mät keinot, jotka simistyselämääm- me kohottamat, kansallistuntoamme symentämät, yhmisyyttämme ja- lostamat. Yksi ja parhaimpia niis- tä on kansan kaiken osanotto suu- riin maakuntaisiin malistusjuhliin. Isänmaallisen tunteen hellä kieli märäjäköön näissäkin paikkakun- tamme juhlissa, joihin saapumia juhlamieraita omasta puolestam- me termehdimme. kolmannelle luokalle. Warhainen, surullinen kuolema on omansa he- rättämään manhemmissa, sisaris- sa ja koulutomereissa kaihoisan kaipauksen tunteita. Oikaisu. Torstai-lehdessä ollut talonkaup- pahinta tuli epäselmyyden muoksi Snnarkaksi 20,800, maikka se todel- suudessa kuuluu oleman 22,800. Laulujuhla Niittylahdella. Tänään on laulun, soiton ja moimistelun yhteisharjoituksia ja kaikki kilpailut. Juhlaan on ilmoittautunut seu raamat laulukuorot: KiMnlahden sckakuoro, johtaja rwa Ecwa Rankka: Rääkkylän niiorisoiVnran sckaknoro, johtaja lukkari ?(. (5. Saarelmiini; Ilomantsin mwnsoscmail fcfafuoro, ivh- taja lukkari Wänw iiefitiuen; Sooiifiiim MusiikklyhdiZtykscn fofafuoro, vhtaja laulaja laucli Jfiunri: 9iiiuan fcfafuoro, johtaja vnm Noja Vire- koski; Jakokosken miorifoj. jekut., joht. op. limil Pitkänen: Wärtjilän sekakuoro, johtaja lukkari Holmström: Nurmeksen sekakuoro, urkuri I. 2. Ristiharju: KiiiiSjäDven nuori), jekak., joht. lukkari Armas Leinonen: Eno» uuoris. sekak., johtaja op. Allau Pitkänen: Miilon lauluseura „Wauaino", joht. ?r. A. Notkola: Liperin nuorisos. sekak., johtaja hra A. Raussi: Mattisenlahden nuorisos. sekak., johtaja op. P. Zulinen: Enon iiiiorisos. naiskuoro, joht. op. Allan Pitkänen (jäsenet samat kuin paikkak. seka- kuorossa): Kemien naiskuoro, joht. riva ?lina Kärki. Soittokunnat: Joensuun Mnsiikkiyhdisttiksen orkesteri, johtaja taiteil. Taneli Hnrri: Joensuun Musiikkil)hdi>Zt»ksen soittokunta,^ johtaja hra Ctto Crioing. Woimist. ja urheilu- seurat: Jakokosken nuorisos. ivoimisteluosasto, joht op. Emil Pitkänen: Niittplahden W. & II. seura „CSiuo" johtaja op. Konrad Heino: W. & 11. seura „Kataja" (Joensuu), jotit. ivoimist. op. Eino Kuittinen ja naisosaston johtaja nti Hildur Holmström: Ilomantsin W. P. K:n W. & U. seura, joht. polut. Wilho Airio: Joensuun 5. L. l>., joht. maist. I. Blomamist: W. & U. seura „Ki!huus" iTvhmajänvi). johtaja hra A. Wahteri ja naisosast. jotit. nti Wahteri: Tikkalan nuorisos. naismoimist. osasto, joht. nti Helli Laitinen. Ulimääräiset junat juhlan ai- kana: laumantaina: klo 8,30 ap. Joensuusta Niittylahteen ja klo 10 ip. Niittylahdesta Joensuuhun; sun nuntaiil a: klo 8,30 ap. Joensuusta Niittylahteen; klo 10,13 ap. saapuu juna Niittylahteen ete- lästä lähtien Sortamalasta klo 6,10 ap.; klo 12 yöllä Niittylahdesta Sor- tamalaan ja 12,15 Joensuuhun ja Lieksaan. Tapaturman johdosta kuollut. Eilen päimällä kuoli kotonaan Mulon Haapajoella lyseolainen Niilo Kukkonen tapaturman aiheuttamaan aimokuumeeseen. Nuorukainen oli miikko sitten mel- jensä kanssa purkamassa manhaa heinälatoa, jonka pääty pudotes- saan satutti häntä päähän sillä seurauksella, että hän täräyksestä sai aimokuumeen. Hän oli syn- tynyt 20 p. jouluk. 1895, kirjoi- tettiin oppilaaksi Joensuun lyse- 0011 1908 ja pääsi tänä kemänä Muualta Poh- Z- jois-Karjalasta. = Kolmas juhlapäitvä. Maanantai ei ohjelnian mukaan enää ollut marsinainen juhlapäi- mä. Kuitenkin oli juhlien huippu- kohta maanantainen kirkkokonsertti, jossa esitettiin Mozartin oratoorio Requim erinomaisella menestyk- sellä. Solistit neidit Brehm ja Tiisik sekä herrat Sola ja G. Stahl- berg eimät tosin miimeksi mainit- tua lukuunottamatta esiintyneet edukseen. Sitä ihmetyttämämpää oli kuoron maikeimmissakin koh- dissa täysipätöinen laulu, johon ankarimmatkin läsnäolemat ar- mostelijat olimat ihastuneita. Ur- kuja soitti hra I. Rheinberger, paikoitellen hiukan liian komasti. Esitystä johti hra M. Liidig. Eri- tyisesti on kirkkokonsertin menestys katsottama huomattamaksi sentäh- den, että oratooriokuoro oli tila- päinen, tätä tilaisuutta marten koottu. Kaikkialla läsnäollut kumemööri kuuluu tässä konsertissa eräälle lä- hellään olemalle mirolaiselle lausu- neen ihmetyksensä siitä, että miro- laiset osaamat latinaa, »maikka hänkään ei osaa". Kumaama pikku piirre tämän herran simistyskan- nasta. Jltapäimällä oli mielä sinfonia- konsertti osittain samalla ohjelmalla kuin edellisenä päimänä. Solistina esiintyi hra Wäinö Sola, saaden osakseen suurta suosiota. Meidän suomalaisten kannalta katsoen kuului iltapäimän ohjel- maan myöskin se, että suurin osa suomalaisista osanottajista läksi Primulalla klo 6 kotimaahan. Kun jlairoan köydet oli irroitettu, lau- sui hra Wihtori Suomalainen lai- ' man kannella seisoen suomalaisten ' osanottajien lämpimät kiitokset saat- ' tamaan kokoontuneille lukuisille mi 'rolaisille kaikesta siitä mallan tul- ' mehtimasta ystämällisyydestä ja mieraanmaraimudesta, mikä suo- malaisten osaksi oli tullut. Wiro- laiset mastasimat eläköön-huudolla ja kansallislaululla. Me jälelle jääneet saimme tilaisuuden mielä samana iltana eräässä suljetussa seurassa, jolloin ensi kerran koko juhlapäimien aikana woitiin pu- heitä pitää, lausua suomalaisten kiitokset ja termehdykset mirolaisille meljille. Sen teki puolestamme maisteri L. Kettunen mironkieli- sessä puheessa. Uleismaikutus. Olematta ammattimies musii- kin alalla, ei allekirjoittanut koe- Kansakoulnnopetta- jäin leski- ja orpo- kassa. Kemäällä sanomalehdet mainit- simat, että mainitun kassan joh- tokunta ei ole katsonut moiivansa mielä mapauttaa suorittamasta muosimaksuja kassalle niitä opet- tajia, jotka 30 muotta omat olleet kassan, osakkaina, ennenkuin hei- dän maksunsa on karttunut siihen määrään, joka mastaa nykyisiä muosimaksuja 30 muoden ajalla. Matematikot ja lakimiehet, joita johtokunta on kuulostellut, olimat ol- leet samaa mieltä. Ja niinhän asia yhdeltä puolen katsottuna. epäilemättä näyttääkin. Mutta asioilla tamallisesti on toinenkin puoli, joka hymin usein näyttää melkolailla toiselta. Niinpä täs- säkin asiassa. Kansakoulunopeitajain leski- ja orpokassa perustettiin arpajaisilla, yksityisellä lahjoituksella ja mal- tion Maroista (ainakin yhden- kerran 200,000 markkaa) saaduil- la rahoilla. Kassa siis ei ole syntynyt ja kasmanut yksistään opettajain muosimaksuista. Se' on osiksi ikäänkuin kassan perus- tama amustuslaitos kansakoulun- opettajain leskiä ja orpoja mar- ten. Opettajain muosimaksut kas- saan olimat pienemmät kuin nyt, mutta pienemmät olimat opetta- jäin palkatkin silloin. Eimätkä opettajat silloisista palkoistaan moineet suurempia muosimaksuja suorittuakaan. Nyt omat muosi- maksut suuremmat; mutta sitä uuremmat oivat opettajain pal- kätkin. Kun kassa on perustettu mainitulla tamalla, ei kassan ase- ma ja eläkkeiden suuruus ole tar- minnut muodostua yksistään opet- tajain muosimaksuista, sillä kai- ketikin noin suuren kantarahaston korot jotakin merkitsemät. Jos nyt mielä maaditaan täytemak- suja Mirastaan jo eronneilta opet- tajilta, joutumat nämä siten suo- rittamaan mähemmästä saaliis- taan yhtä paljon kuin toiset suu- remmasta konsaan, jossa on suuri määrä maroja, joiden kartutta- misesta nämä enemmän maksa- neet eimät ole tarminneet pitää suurempaa murhetta kuin aika- naan mähemmänkin maksaneet. Sama ajatus moidaan lausua mieläkin hamaannollisemmin näin: Suomen kansa tahtoi amustaa kansakoulunopeitajain leskiä ja or- poja perustamalla leskien ja or- pojen kassa, johon opettajat ma- rainsa mukaan maksoimat ensia mähemmän ja saimat lesket jn ormot pienemmän eläkkeen. Kun eläkkeet muutettiin suuremmiksi ja muosimaksut sen johdosta suuren- nettiin, teki kansa opettajat mak- sukykyisemmiksi. Tältä puolen asiaa katsellen näyttää kohtuulli- selta, että Mirastaan eronneet, 30 muotta kassaan maksaneet opettajat mapautetaan jälkimak- suista. Lienemätkö matematikot ja lakimiehet harkinneetkaan asiaa tältä kannalta. ms 52, ST i ES 1 523 S/9 S£> SS es &T CO sj" S" V2) I £23 5*5" CO ca" S" SS m" p t/i I. K. takkaan musiikkiarmostelijan kan- nalta lausua yleisarmostelua juh- lien musikaalisista saamutuksista. Se ei sitäpaitsi olisi oikeutettuakaan, kun kuorot eimät, niinkuin meillä, esiintyneet kukin erikseen, maan antoimat ainoastaan yhteiskonsert- teja. Näistä päättäen moi kuiten kin sanoa, että mirolaiset omat meitä edellä kansan laulutaidon yleisyyteen nähden. Harma kuu- luukin oleman se mirolainen kan- sakoulu, jonka yhteydessä ei olisi laulukuoroa. Suurin merkitys oli tällä juhlalla, niinkuin Miron lau- lujuhlilla yleensäkin, suurena kan- sallisena juhlana. Nämähän omat ainoita tilaisuuksia, joissa Miron kansa saa kokoontua. Ja maikka se ei niissäkään tunteitaan ja toimei- taan saa sanoiksi pukea, saa se ne kuitenkin sämeleissä ilmi laulaa. Ja että jokainen juhlien osanot- taja hetken merkityksen tajusi, osotti m. m. se seikka, että koko ajan malliisi juhlilla niin mallikelpoinen järjestys, että me suomalaiset olim- me jokainen siitä mallan ihmeis- sämme. Mieraaseen, joka ensi kertaa sai tutustua Miron kansaan sen omissa oloissa, teki tämä tutustuminen mitä miellyttämimmän maikutuk- sen. Me suomalaiset yleensä luu- lemme, että mirolaiset raatamat raskain mielin, mäsyneinä ja mä- hin toimein, malitellen kohtalonsa komuutta. Se käsitys on perin määrä. Mirolaiset tosin elämät Maikeissa oloissa, joihin merraten Lääniuwirkamiehet. Lääninhallitus on suostuttuaan täkäläisen lääninrahastonh oitaj an, kollegiasessori W. Sahlsteinin pyyn- töön: että hänelle heikontuneen termeyden takia myönnettäisiin mirkamapautta 15 p:stä t. k. ensi elokuun 28 p:ään asti. t. k. 5 p:nä meillä pahimmatkin päimät omat olleet ilonpitoa. Mutta he eimät elä toimonsa kadottaneen raskasta elämää, maan iloitsemat jokaisesta askeleesta, minkä he omaa kan- sallisuuttaan saamat eteenpäin miedyksi, käyttämät pienintäkin hel- potusta oloissaan heti hymäkseen, rakentamat kouluja, kustantamat kirjallisuutta, uurastamat oman tieteen ja taiteen martuttamiseksi. Heidän innostuksella, heidän kan- sallistuntonsa, heidän luottamuk- sensa tulemaisuuteen tarmittaisiin meilläkin pahojen päimien päälle saadessa.^ Tähän asti me emme tätä oppia ole heiltä käyneet ha kemassa. Jokainen Miron laulu- juhlilla ensi kertaa ollut suoma- lainen on kuitenkin malmi» ma- kuuttamaan, ettei sitä turhaan tar- mitse tehdä. Ja me moimme sei? tehdä marmoina siitä, että miro- laiset siitä yhtä paljon iloitsemat. Sillä he omat saaneet elämän ko- massa koulussa oppia tuntemaan paremmin kuin me, mikä merkitys kansan olemassa ololle on lujalla heimotunteella kansan omien jä- senten kesken ja siksi he meitä pa- remmin ymmärtämät myöskin hei motunteen merkityksen kahden lä- heisen sukulaiskansan mälillä. O. W. L. «3 C/5 SÄ3* B ta. sa -3 •-* V» c /J o CO v- ST < v- ö k» O MII g^