N:o 4 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja lääni siä. Keskiviikkona Tammikuun 12 päivänä. m Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto Ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ääa illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syatymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. KAIKU Oulussa: V. 1910. Tilaushinnat omat: Asiamiesten luona maalla: Varatuomari A. Seppäsen lakiasiain-, metsä- ja talojen osto- ja myyntivälitys-toimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maatilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvos telemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. HUOM.! Koko ivuodelta 4 mk. Puolelta „ 2 .. Neljännes „ 1 „ Kuukaudelta 35 pnä 4 mk. 2 .. 1 .. 40 p:iä. Postissa: 4 mk. 2 .. 1 „ 40 p.iä. Ulkomaille lähetettäessä on ..Kaiun" tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). We- näjälle tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko muosikerralta. Innokkaita asiamiehiä otetaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis- toja ja asiamiesehtoja. M. kenitli A. Alltsmck. Kirkollisia tietoja, N. M. K I.n poika-osasto kokoontuu yh distyksen huoneustoon torstaina t. k. 13 p. kello 7 i.-p., seuraamat kokoukset joka per- jantai samaan aikaan. Termetuloa entiset jäsenet ja samalla moi myös uudet ilmoit- tautua. Asianajajia. Asioimis- ja Perimistoimisto Veljekset Hellman. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakan, f 0 BLLILS toimittaa asioita virast °*' sss V. m. Osoite: OULU. Helsinki, Iso Robertin- I, katu 7. Koski & Suomalainen Helsinki, Aleksanterinkatu 40. LENNART MÄKELÄ mm Helsinki, Vuorikatu 16. mm* Kuollut. Surulla ilmoitan, että rakas mieheni Maanviljelijä VI rauhallisesti nukkui kuolemaan Matti lan tilalla Alatemineksellä tammikuun 3 p:nä 1910 kello 8 illalla, 76 vuoden, 6 kuukauden ja 29 päivän ikäisenä. Kaipaamaan jäimme häntä minä, 3 poikaa, 1 tytär, 2 miniää, 14 lasten lasta, 1 sisar sekä muut sukulaiset ja tuttavat. Pieta Keränen. y. m. aikoina asioimistomme kauttta Hovioikeuteen jätettä väksi asioita ottaa vastaan m. m. JUHO FR. LUTTINEN, Kemijärvellä. Vaasa. mvnmPN HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:N1 O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. ...... ... ^ „ Matkustaa maaseudulle. Asianajaja Oulussa, Aleksantennk. S. tulee pitämään Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! aVakuuttakaa omaisuutenne! s tulipalon varalta! ,,Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. seuraavissa paikoin: Raahen Rastilassa t. k. 16 p. klo 4 i.-p., samana iltana klo 7 Pattijoella, maanantaina t. k. 17 p. Sälöisissä klo 6 ill., tiistaina t. k. 18 p. klo 6 ill. Hannilan talossa? Piehingissä, keskiviikkona t. k. 19 p. klo 6 ill. Yppärin Nuorisoseuran talolla (puhuu myös K. Myllylä), torstaina k. 20 p. Lampinsuussa Tirilän talossa Pyhäjoella, (torstaina t. k. 20 p. Liminkokylällä puhuu Myllylä), per jantaina t. k. 21 p. Merijärven kansakoululla (puhuu myös Myllylä), lauantaina t. k. 22 p. Taluskylässä J. Takalon talossa, sunnuntaina t. k. 23 p. Alavieskassa, maanan taina t. k. 24 p. Kalajoen Nuorisoseuran talolla (puhuu myös Myllylä ja Mäkeläinen), tiistaina t. k. 25 p. Kalajoen Tyngänkylässä A. Tiinasen talossa, keskiviikkona t. k. 26 p. Käännänkylässä H. Kaaran talossa, torstaina t. k. 27 p. Rautiossa, perjantaina t. k. 28 p. mahdollisesti Ylivieskassa. Antti Karikoski (L., K. ja K. T. listi) Oulun sekä ompelu- että kutomaosasto alka vat 17 p. Tammik. kello 10 a.-p. Uusia oppilaita otetaan molemmille osastoille. O. I. Kotiteollis.-yhdistys. Ilmoituksia. Oulun Nuija Naisjärjestöineen kokoontuu ensi perjantaina t. k. 14 p:nä kello 7 illalla. Selostus puoluekokouksesta, vaali- asioita y m. Puheenjohtaja. Kuulutus. Täten tiedoksi annetaan, että Ruu kin T. v. Osuuskaupan vararikkoon jouduttua, ja senjälkeen uusille omis- tajilie jouduttua ja että sanotun kau pan kaikki saatavat on samalla siir tyneet uusille omistajille, ovat sano tut velat uloshavun uhalla allekir joittaneelle maksettavat. Ruukissa 10. 1. 10. K. Allonen. Valtuutettu. DAGMAR BAGELBERG-RAEKALUO maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 2 1 4 1 /* 4 3 Va 3 vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitilillä o „ Säästökassatilillä 6 „ Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. tDukok. 1908. Johtokunta. antaa pianisti hra KOSTI VEHASEN suosiollisella avulla KONSERTIN täkäl. Työv. yhdist. juhlasalissa sunnuntaina t. k. 16 p:nä klo 8 ill. Pääsylippujen hinnat: numeroidut 3, 2 ja 1 mka ja numeroimattomat 50 pniä. Pääsylippuja on myytävänä Oman Kan nan kirjakaupassa, Kirjap. Osakeyhtiön pa perikaupassa ja Kalevan konttorissa. Apteekkari Alb. Mertnin sokeroituja Carlsbaderin Pillereitä Koetettu parannuskeino Umpitautia ja siitä syntyviä tauteja vastaan, niinkuin pyör rytystä, päänkivistystä, hengästystä, hengen ahdistusta, ruuansulatuksen hitaisuutta, liman- muodostumista, ruokahaluttomuutta, maksa- tauteja ja hemoroideja y. m. y. m. vastaan. Niitten vaikutus on hyvin miellyttävää ja helppoa, jonka tähden naiset mielellään nauttivat niitä ja lapsillekin ne ovat mieluisempaa kuin ko vasti vaikuttavat suolat, karvasvesi ja muut semmoiset. Jokaisessa laatikossa on tähän painettu suo- jelusmerkki ja jokainen käyttöohje on varustettu CJUc. nimikirjoituksella. Hinta yksi markka laatikolta. On saatavana kaikissa maan apteekeissa. Lähempiä tietoja antaa Palokunnantalolla Keskiviikkona t. k. 12 p. klo 8 ip. Pääsy 25 penniä. Oulu, Tammik. 12 p :nä. Tienteko-asia. 1 toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Koska maalaisliiton taholta, war- sinkin läänimme pohjoisessa maalipii- rissä, akiteerataan tienteko-asialla ja tällöin, niinkuin tietoomme on tullut, totuus saa mäistyä maalikeinottelun tieltä, niin lienee paikallaan malaista tä- tä tärkeätä asiata sellaisena kuin se on. Ja muutoinkin ansaitsee se selmit- telyä. Kun suomalaisen puolueen suuri oh- jelma w. 1906 wahwistettiin, oli se käsitys yleinen, että siinä on toteutta- mistä miespolmen ajaksi — muistaak semme puhuttiin ainakin 25 »vuodesta. Melkonen määrä asioita on tuosta oh- jelmasta saatu sellaiselle asteelle, sel- laiseen kulkuun, että ne omat joutuneet koko kansan yhteisiksi kysymyksiksi, joitten ajaminen ei enää ole yksistään meidän puolueemme marassa. Ne omat yhteisiä asioita, joitten edistäminen riippuu eten- kin maan hallituksen toimenpiteistä, jos meillä main olisi sellainen hallitus, jo- ka siihen pystyisi ja sellaiset olot, joissa tällaisia suuria asioita moitaisiin lop- puun ajaa. Aksi niitä suuria asioita, jonka mei- dän puolueohjelmamme myöskin otti huomioonsa, on merotusolojemme uudistaminen. Tähän liittyy tienteko- ja kyytiasia. Niinkuin tiedämme, ei tientekorasitus esiinny suoranaisena kruu- nulle tai yhteiskunnalle suoritettamana merona, mutta eräät yhteiskuntaluokat omat saaneet sen yhteiskunnan puoles- ta luonnossa tehtämäkseen. Meidän puolueemme on hamainnut, että se ta- pa, jolla tämä epäsuora mero —taik ka, niinkuin sitä kutsutaan, yleinen ra- situs, — meillä suoritetaan, ei ole tyy- dyttämä, sillä tämä rasitus painaa hy- min epätasaisesti eri paikkakunnissa ja sitäpaitsi se on joutunut ainoastaan rajoitetun osan kannettamaksi meidän kansastamme, huolimatta siitä, että teitä, mallankin yleisiä teitä tarmitsemat kaikki liikkumat kansalaiset. Meidän puolue-ohjelmamme asetti sen maatimuksen, että tientekorasitus, mikäli se koskee yleisten maanteiden ja nii- hin kuulumien siltojen perustamista ja kunnossapitämistä, on siirrettämä wal- tion huostaan ja on tämä rasitus jär- jestettämä siten, että kaikki maksukykyi- set henkilöt niin maaseudulla kuin kau- pungeissa ynnä kruunu tulemat otta- maan osaa maaanteitten tekemisestä ja ylläpidosta johtumien menojen suo- rittamiseen. Kun yksikamarinen eduskuntamme ensi kerran kokoontui kemäällä muonna 1907, oli ensimmäinen asia, joka sil- loisen mecheliniläisen hallituksen alot- teestä saatiin hallituksen esityksenä, tien- teko-asia. Tämä esitys perustui pää- asiassa nykyiseen tientekojärjestelmään. Nykyäänkin toimitetaan maanteitten te- keminen ja kunnossapito tietekolahkot- tain, jona tamallisesti on maalaiskun- ta. Arm, esitys tarkoitti edelleen moi- massapitää tätä tielahkojärjestelmää, mutta sen sijaan, että tähän asti mant- taalin omistamat tilalliset ja maalla olemat tehtaiden, niihin luettuna myös- min tuulimyllyt ja niiden omistajat, sekä kruunu puistojensa puolesta, omat kantaneet tientekorasituksen, tarkoitti arm. esitys tientekomelmollisten piirin laajentamista niin, että siihen osalli- siksi tulisimat myöskin muut maalla asumat, jotka suorittamat kunnallisme- roja mähintäin 800 mrkn muositulosta. Sitäpaitsi olisi kruunu tullut melmoi- tettamaksi ottamaan osaa tientekorasi- tukseen myöskin muitten maitten kuin puistojensa puolesta. Jotta saataisiin tasoitetuksi tientekorasitus eri paikkakun- tien mälillä, sisälsi arm. esitys myös- kin ehdotuksen, että maltiomaroista an- nettaisiin apuraha, joka tulisi olemaan 10 % koko maan yhteenlasketusta tie- menoista, ja tämä apuraha tulisi an- nettamaksi niille tientekolahkoille, joissa tientekorasitus tieäyriä kohti nousisi yli keskimäärän koko maan tientekomenois- ta tieäyriä kohti. Jos otaksutaan että, niinkuin 1907 muoden maltio- päimien laki- ja talousmaliokunta ar- mioi, tientekomenot rahaksi laskettuina tulisimat olemaan noin 4 milj. mrkkaa, olisi tuo maltioapu siis tullut olemaan 450,000 mrkaa ja siitä olisi- mat tulleet eniten rasitetut tielahkot saamaan apurahoja. Kun tämä arm. esitys tuli eduskun- taan, niin sitä emästettiin maliokun- taan hymin milkkaasti. Keskustelussa käytettiin 39 puheenmuoroa ja siinä tuli jo näkymiin se mastatuuli, joka eduskunnassa puhalsi silloista hallitus- ta mastaan. Sanottiin heti, että täl- lainen ehdotus ei kelpaa, erittäinkin koska se ei tyydyttämällä tamalla möisi aikaansaada tientekorasitusten tasoitus- ta. Kun asia sitten tuli laki- ja talous- maliokuntaan, toimitettiin siinä jo ke- määllä periaatteellinen käsittely ja tul- tiin siihen tulokseen, että arm. esitys ei kelmannut, maan oli asetettama uudistuksen pohjaksi se periaate, joka oli julkilausuttuna suomalaisen puolueen ohjelmassa. Kesän aikana malmistettiin asiassa uusi laki- ehdotus tämän periaatteen pohjalle. Siinä tulimat parannetuiksi melkolailla m. m. ne säädökset, jotka koskimat ky- läteitä ja jotka meidän nykyisessä tien- tekolaissamme oivat erinomaisessa mää- rässä puutteelliset. Kun sitten syksyllä maltiopäimät tulimat uudestaan kokoon, oli maliokunalla malmis ehdotus ase- tettamaksi työnsä jatkamisen pohjaksi ja tämä ehdotus tulikin sitten maliokun- nassa hymäksytyksi. Mutta paljo aikaa mei siinä ensiksi- kin kysymys, millä tamalla olisi mene- teltämä niitten kustannusten suoritta- miseksi, joita tientekomelmollisuuden siirtäminen kruunulle, niinkuin meidän puolueohjelmamme sisälsi, tulisi kysy- mään maltion marsista. Ajateltiin kyl lä maliokunnassa, että kun tarmitaan joku pitempi mäliaika — noin .! muot ia, — ennenkuin saadaan tämä suuri asia siirretyksi kruunun huostaan ja maltiopäimät ehtisimät sillä mälin ko- koontua eri kertoja, ei olisi aihetta huo- lehtiä kysymyksen rahallisesta puoles- ta, ennenkuin saataisiin nähdä hallituk- sen laskelma, missä määrin maltion marsinaiset tulot riittäisimät tai olisi- mat riittämättömät tietarpeen tyydyt- tämiseksi. Mutta maliokunnassa oli jo silloin jäseniä, koko sosialidemokraatti- sen puolueen ryhmä, jotka kyllä olimat periaatteessa samalla kannalla kuin suomal. puolueen edustajat, että tien- tekorasitus olisi kruunnlle siirrettämä, mutta jotka eimät tahtoneet luomuttaa mitään maroja yleisestä maltiorahas- tosta tätä tarkoitusta marten, maan maatimat, että sitä marten on toimi- tettama erityinen meronkanto. Heille kyllä osotettiin, että takaperoista mal- tion taloutta on, kun rumetaan säätä- mään uutta meroa, jos entisillä ma- roilla tullaan toimeen: mutta tämä pu- he meni kuuroille kormille. Jotta kum- minkin eduskunnalla olisi kaikki mah- dollisuudet maralla, jo§ se tahtoisi sää tää erityisen meron tietarmetta marten, niin mahmistettiin maliokunnassa luon nos myöskin tiemerolaiksi, mutta sen oli maltopäimäjärjestyksen mukaan mentämä maltiomarain maliokuntaan lausunnon saamista marten. Tämä kaikki mei syksyllä 1907 paljon aikaa, jota osaltaan kulutti sekin, että pari meikäläisen puolueryhmän edustajaa suurella sitkeydellä rupesi ajamaan sitä, että kylätiet siirrettäisiin kuntien mas- taitamiksi. Tämä kysymys ei ollut mie- lä lainkaan kypsytetty eikä ollut min- käänlaisia tietoja siitä, kuinka haluk- kaita kunnat olisimat olleet ottamaan sellaista suurta menoerää niskoilleen. Eräässä maalaiskunnassa olisi se nous- sut 12,000 markkaan muodessa. Wa liokunnassa ei siis ehditty tarpeeksi hy- missä ajoin saada tie-asia takaisin edus- kuntaan ja näin ollen ei eduskunta eh tinyt sitä laattaa päätökseen. Sen perästä on tämä tieasia ollu esillä kaikilla maltiopäimillä, ja kaik kiaan on laki- ja talousmaliokunta eh tinyt malmisiaa siitä neljä laajaa mie tintöä. Kaiken aikaa on suomalaisen puolueen ohjelman periaatteellinen kan ta ollut maliokunnan työn pohjana mutta sitä myöten kuin kuin aikaa on kulunut, on mastustus tieasian ratkai semista mastaan käynyt yhä selmem mäksi. Sosialistit eimät kyllä ole tah toneet asettua muulle periaatteelliselle kannalle kuin sille, että kruunun tulee ottaa yleiset maantiet mastattamakseen, mutta he eimät nyttemmin tahdo ky- symystä ratkaistamaksi ennenkuin koko merotusjärjestelmämme uudistuskysy- myksen yhteydessä Ja milloin tuo ky- symys koko laajuudessaan saadaan rat- äistuksi, sen Jumala tietää, sillä tus- inpa meillä kehitys sillä alalla moi ulkea nopeampaan kuin muuallakaan. Kaikkialla maailmassa sellaiset asiat omat näyttäytyneet oleman hymin sit- eitä ja aikaa kysymiä. Sitäpaitsi omat sosialistit löytäneet muitakin esteitä. Kun miime syksynä aatiin arm. esitys — se saatiin mas- a syyskuun jälkipuoliskolla — keksit- iin heidän tahollaan se, että kylätiet- in omat saatamat kruunun kustannet- amiksi. Lisäksi omat nämät samat ma- emmistolaiset rumenneet erittäin läm- pimästi muka ajamaan pikkutilallisten etua tässä asiassa. Pormarillisten kä- ttyksen mukaan ei ole aihetta pääs- ää tilanomistajista ketään mapaaksi ientekorasituksista, sillä niillähän on emoset ja ajokalut ja ne siitä syysrä myöskin kuluttamat enemmän maan- eitä. Mutta sosialistit omat muka pikkutilallisten etuja hellitellen maati- neet, että kaikki ne tilat, joissa kun- nallismeroa marten taksoitettu muosi- ulo ei nouse 1000 markkaan, olisimat läästettämät tierasituksista aiman ma- paiksi. Tämä maatimus tietäsi sitä, että noin 52% kaikista nykyään tien- ekoon osallisista tulee pääsemään ma- paiksi samaan aikaan kuin kaupunki- aiset, joiden tulisi edelleen pitää huol- a kaupunkiin johtamista, kaupungin maa-alueella olemista teistä, kaduista, a toreista, tulisimat osallisiksi tiente- korasitukseen, mieläpä siinä määrin, et- huolimatta siitä, että pormaril- isten ehdotuksen mukaan kaikki nykyi- et tientekomelmolliset maalla olisimat melmolliset olemaan edelleen tienteko- rasituksessa osallisina, mutta maralli. uutensa mukaan ylenemän merotus- asteikon perusteella, — kaupunkilaiset ittekin joutuisimat suorittamaan eneni- män kuin kolmannen osan koko maan- ientekorasituksesta. Jos oletetaan, niin- tutit miime syksynä maliokunnassa ar- mioitiin, tientekokustannukset nykyään yhteensä noin .> milj. markaksi muo- dessa, tulisimat kaupunkilaiset siitä suo- rittamaan 1,800,000 markkaa, kun sitä mastoin tilanomistajat, jotka nykyään 'uorittamat suurimman osan — kenties '.4, — tulisimat pääsemään noin 1,B00,000 markalla. Tilalliset tulisimat us pääsemään mähemmällä kuin mitä uudet kaupungissa asumat tientekomel- molliset tulisimat suorittamaan. Walio- kunnassa osotettiin, että sosialistien maatimuksen täytyisi, jos se toimeen- pantaisiin, esiintyä ilmeisenä määryy- tenä ja kaikkien ajattelemien kansalais- ten täytyisi nousta sitä mastustamaan. Tämä mastamäite ei ole sosialisteja lainkaan huolettanut, eikä heihin yli- malkaan mitkään järkisyyt mene. Mut- ta suurella sitkeydellä ja moneen ker- taan jauhettiin heidän puoleltaan näi- tä asioita ja koetettiin saada aikaa niis- sä kulumaan niin pitkältä kuin suinkin. Siitä huolimatta saatiin tie-asia ma- liokunnassa malmiiksi 20 pällvään mii- me lokakuuta, jotenka siis oli jälellä mielä lähes kuukausi maltiopaimäaikaa asian eteenpäin miemiseksi. Mutta silloin kun arm. tie-esitystä emästettiin laki- ja talousmaliokun- taan, heitettiin ruotsinmielisten piiris- tä esiin ehdotus, että laki- ja talous- maliokunnan tulee pyytää maltioma- rainmaliokunnan lausuntoa tästä asias- ta. Ja se tulikin eduskunnan päätök- seksi. Asia oli siis lähetettämä maltio- marainmaliokuntaan. Se tapahtui 20 p. lokakuuta. Waltio:varainmaliokunta piteli asiata sitte niin, että masta Iti p. marraskuuta saatiin laki- ja talous- maliokuntaan kirjelmä, jossa ilmoitet- tiin, että maltiomarainmaliokunta ei ole ehtinyt koko kysymykseen puuttua. Kun tämä mastaus esitettiin laki- ja talousmaliokunnassa, ehdotettiin siellä, että ilmoitettaisiin eduskunnalle, millä tamoin maltomarainmaliokunta oli sille annetun tehtämän toimittanut, ja lähe- tettäisiin myöskin mietintö samalla eduskuntaan. Sitä ei tietysti olisi eh- ditty eduskunnassa silloin enää käsi- telia, mutta joka tapauksessa olisi ma