lorst-una kvsskuun 3V p:nS N:o 71 ISIS N « . s. L T L s M N « S il, ^ « ^ ..S 5« ^ e» « »-» ^ »>»- ?z <F ^ Z « <s « ^ »S ^ « » «!? ^ Z. ZS «s « Z « L Z- « .2. ,^» -»-» »5 »- — S «. a» « Z L .'L « s »»» L --» 2 »»» » ^»» »» »w» 7^ S -S »iZ ^ tt « --^ >. 7^. »« « s » « Z S « N- ^ « « - « -s «S ^ Q» ^ ^ s « «. »-» «s L « » » »» -« ^ .21 iL a» '? s «-» L - « ^ —M. «S « 8 ^ « .5? »M» »M « » « WW « .« «- s « « »» »i '?: S R s m Z 15Z G Z S « « 's» Q. L rk « « 8 Z 8Z ^ » ^llk e: G) ZVirkamies- asia edus kunnassa. ii. Muide» p»olueide» ja wirka- mieSwaliok»»na» ehdottamat toimenpiteet. Wiime kirjoituksessamme mainitsim me suomalaisen puolueen alotteesta tässä asiassa ja huomautimme miten kä siinä lueteltiin joukko epäkohtia: epäkohdat ammattimalmistuksessa wir- kaylennySperiaatteissa, Virastojen työtamassa, Virkamiesten nykyisissä «erottamattomuus"-, palkkaus- ja elä kejärjestelmissä. Suomalaisen puolueen mielestä mainitut epäkohdat owat ennen mui ta parannusta kaipaamia. Mitä taa sen palkkaoloihin tulee, niin puolue ei suinkaan tahdo taistella yleensä huonojen palkkojen puolesta, maan sen puolesta, että olisi saatavia työ ja palkka Vastaamaan toisiaan. Nuorsuomalaisten anomuksessa (K. O. Mikmanin laatimassa) ei taasen lainkaan kosketa niihin epäkohtiin, joita mirkamieiten Valmistuksessa, ylennysperiaatteiSsa erottamattomuus dessa, kurinpitojärjestelmässä ja wi> rastojen työtamoissa on nim run saasti. Sen sijaan siinä puhutaan „wirkawaltaisuudesta" yleensä eikä muita huomautuksia juuri tehdä kuin ohimennen mirkamiesten palkkausta, eläkettä ja heidän työmääräänsä kos kemia. Jotain tämä nuorsuomalaistenkin anomus kuitenkin sanoo. Mutta sen sijaan on maalaisliittolaisten alote noilla waltiopäiwillä sellainen, jonka sisällystä on Vaikea käsittääkin. Siksi ylimalkainen ja sekama se on. Asial lista siinä on se, että Vaaditaan „ Virkamiehille kuulumat eläke-oikeudet sellaisinaan" Vastedes lakkautettamiksi. Maalaisliittolaisten ohjelmasta sel- wiää taasen, että mirkamiehet tahdo taan saattaa — manhuus- ja työky- myttömyySmakuutukseen osallisiksi. Tällaisen tuuman epäkäytännöllisyys ei kaimanne lähempää selittämistä Hra Alkiolta on sitten toinenkin alote, jossa maaditaan, että «kansanedus kunta yhdessä hallitsijan kqnssa saisi mallan määrätä maltion palmeluS- ja Virkamieskunnan palkoista sekä wall woa mirkamiestoiminnan tarkoituksen, mukaisuutta". Kuinka laaja walwonta? Mihin Virkamiehiin asti se ulottuisi? Maa> laispoliiseihinko? Millä tapaa edus' kunta möisi tuollaista walwontaa harjoittaa? Ne omat kaikki seikkoja, jotka hra Alkio jättää kai Hänen Majesteettinsa mietittämäksi, koska hän ei itse niistä mitään lausu. Eduskunnan Virkamies maliokunta on nyt sitten Viimeksi koolla olleille waltiopäiwille tehnyt ehdotuksensa, jonka eduskunta hymäksyi. Mutta millainen on tämä mirka miesmaliokunnan mietintö? Se on kaikelta pääosaltaan kopia, jäljennös suomalaisen puolueen alot> teestä w. 1907 ja sikäli tuin siinä on pysytty main jäljentämiStyössä ei mietintöä mastaan ole sanottamia muistutuksia. Mutta niin pian kuin Valiokunta on yrittänyt siitä poiketa tai jotain uutta esille tuoda, on saatu aitaan miltei humoristista. Maliokunta on siis ehdottanut kor> jauksia 1) Virkamiesten ammattiwal> mistulsiin, 2) Virastojen työtapaan, palkkaukseen ja eläkeoloihin, 4) kw rinpitojärjeStelmään ja ö) wirkaan> asettamisjärjestelmään. Mirkaylen- nysperiaatteet, jotka niin suuressa määrin Vaikuttamat siihen, millä ta> paa Viranhoitaja täyttää tehtäwänsä, ei ole oikeastaan lainkaan kosketeltu. Ja mitä noihin muihinkin lueteltua hin seikkoihin tulee, on maliokunta rajoittunut sanomaan main sen, että ..korjausta kaimataan". Mitä, minkä laista ja milen toimeen pantamaksi, siihen ei uskalleta kajota. Suomalai- sen puolueen alotteesta ei tietysti ol> lut tässä kohden malmista ehdotusta, siinä oli main Viitattu epäkohtiin ja perusteltu siinä tehdyt korjausmaati mukset. Miten korjaus olisi ollut tehtämä, se tietysti jäi eduskunnan asiaksi suunnitella. Mutta Virkamies maliokunta on wain lyhennellen otta> nut tuosta alotteesta jotakin sieltä ja täältä ryhtymättä juuri mihinkään omaan ehdotukseen niistä keinoista, joilla parannus olisi saatama aikaan. Mietinnön kautta ei siis päästä aS> keltakaan pitemmälle kuin alkuperäisen alotteen kautta tahi niinkään pitkälle. Sillä alkuperäisen alotteen perusteluja on, niinkuin sanottu lyhennelty ja mielä ylimalkaistutettu. Tai milloin jotain niihin on lisätty, on siihen pantu rvalttus senaattorien y. m. kor keampien mirkamiesten palkoista, jotka yhteensäkään eiwät suinkaan muodosta sellaista erää, että se woisi muodostua „waltiowarojen tuhlauk seksi" niinkuin Valiokunta sanoo. Näitä Virkamiehiä on, näet, siksi Vä hän. Lisäyksiin kuuluu myöskin eh» dotuS kenraalikumernöörin palkan Vä hentämisestä. Ja Valiokunta armot tomasti luulee sitäkin erinomaiseksi suosituSkeinoksi siihen, että hallitsija ryhtyisi tähän asiaan, niinkuin edus- kunta pyytää. Uutta on lisäksi mielä se, että Virkamiesten ammattimalmis-1 t ikien parantamiseksi toimk?»pantai- - siin joitakin kursseja Virkamiehille. Kai sellaisia kuin sosialistit agitaatto reilleen. Tämä onkin jö sitä humo ristista esitystapaa, johon Viittasim me. Lisäksi on maitokunta ottanut edel lämainitun Alkion anomuksen mietin töönsä ja tehnyt ehdotuksen yhtä yli malkaisesti kuin hra Alkiokin. Aiman ulkopuolella entisiä alotteita ja siis puhtaasti Valiokunnan omaa on: 1) että Virkamieheltä ei Vaadittaisi sitä, että hän kuuluu johonkin kris tilliseen uskontoon ja 2) että Virkamiehiä saataisiin Va lita. Edellinen sisältää kumarruksen so sialistien uskontomastaiselle kannalle, jälkimäinen ei sisällä mitään, koska ei sanota, mitkä mirat tahdottaisiin kansalaisten maaleilla määrättäwiksi. Sillä ei kai kaikkia? Esimerkiksi mi- nisterimaltiosihleeriä, joksika silloin pian möisi tulla maikka joku ..piiri- sihteeri Boman". Ryhtymättä tässä kirjoituksessa yk sityiskohtaiseen armosteluun, saatam me mielä mainita Valiokunnan eh dottaman naisille ylipäänsä samaa pätemyyttä Virkoihin kuin miehillekin. Mutta se samoinkuin paljon muuta kin on mailla kaikkea selwittelyS Va liokunnan puolelta. MiZ »Mis. Kirjaltajsliitto irtismillt tmllisMNilkscs. Kirjaltaja liitto irtisanoi eilen taris fisopimuksensa, joka kumminkin mielä on Voimassa tämän muoden loppuun Samalla jätti Kirjaltajaliitto Grafilli> selle työnantajaliitolle ehdotuksen uu deksi tariffisopimukseksi melkoisesti koroitetuilla palkoilla. Sotawäen lähetykset Suomeen. Paxetvatko »vallat wasta- la«see»? Täkäläinen armoSsapidetty mapaa mielinen sanomalehti Daily Chro, nicle, kirjoitetaan Hels. San. Lontoon kirjeessä t. k. 20 p:ltä, julkaisee eilis päimän numerossaan t. k. 14 p:nä Helsingissä päimätyn kirjeen, joSsa puhutaan menäläisiStä sotamäen lä hetyksiStä Suomeen, ja on sanottu kirje herättänyt mitä suurinta huo> miota Lontoossa. Maikkei ole olemassa mähintäkäön syytä pelätä aseellisen Vallankumouk sen syntymistä Suomessa — lausuu kirjeenmaihtaja — jatkaa Menäjän hallitus sitkeydellä suunnitelmiansa suuriruhtinaskunnan anastamiseksi so tamäen amulla. Kenraali Aminoffin johdolla toimima komitea on merkin nyt someliaita paikkoja kasarmien ra kentamista marten ja pidetään sellai sina Riihimäkeä, Koumolaa, Keramaa ja Tammisaarta. Näiden kasarmi rakennusten suuruudesta saa suun nilleen käsityksen, kun tietää, että so pimukset Riihimäen seudulle rakennet- tamaa kasarmia marten käsittämät yhteensä 3,000,000 tiiltä. Miides armeijakunta siirretään Saksan rajalta Suomeen. Tämä so tamäen poistaminen mainitulta pai kalta on itsessään rikkomus menäläis- ranskalaista sotilassopimusta mas taan. Menäläiset hyökkäykset Suomea mastaan loukkaamat valjon enemmän Saksan etuja kuin Englannin, sillä paitse sitä tosiasiaa, että Suomessa on saksalaista siirtokuntia ja että Saksa on »vilkkaassa höyrylaimaliike- yhteydeSsä suuriruhtinaskunnan kans sa, on Saksalla myöskin Suomeen sijoitettuna monet miljoonat markat. Se mielipide on sen takia yleinen, ettei Saksa omien etujensa muoksi moi sallia, että Suomi muodostetaan sotilasleiriksi, josta seuraisi baltilaisen status quon perinpohjainen mul listus. Ja siinä takauksessa, että Saksa tekisi mirallisen Vastalauseen, saisi se epäilemättä Ruotsin simeelli- sen kannatuksen, sillä, niin sanotaan, Ruotsi ei moi lemollisesti katsella myötäänsä tapahtumia ja suunnatto mia sotajoukkojen lähettämisiä Suo meen. Daily Chroniclen kirjeenmaih taja mielä kerran ottaa puheeksi tä män, jolla Menäjä noudattaa mää räyksiä Ahmenanmaasta ja sen puo lueettomuudesta. Sanotaan, että ali tuiseen tapahtuma menäläiSten sota- laimojen sijoittaminen Ahmenan saa ristoon hymällä syyllä on lähteenä tyytymättömyyteen Tukholmassa, sillä mainitut saaret on kansainmälisellä takuulla julistettu puolueettomiksi, ja niiden linnoittaminen tai niiden käyt täminen torpedoasemana on wakawa maara Karlskronan linnoituksille. ^ We»äläiSte» kasarmie» rake«La«i»e» Sxomee». Tois- päimäisessä istunnossaan hymäksyi Menäjän waltakunnanneuwosto laki ehdotuksen rahojen myöntämisestä Valtionmaroista kasarmien rakenta miseksi Suomeen Menäjän sotamäkeä marten. ^ Matemamtiko» palkkaa» «isekfi rautatie hallituksee» myönsi senaatti eilen 6000 mkan ko- roletun w'lärä. vhan. — KvlkutzhtetzS yhdysradal la alka««t. Kello 3 aikaan yöllä maSten t. k. 29 p:mää saapui ensi- mäinen meturi Nikolain asemalta nutta rataa pitkin Suomen rautatien asemalle Pietarissa, jatkaen matkaa Suomen Valtionrautateitten halkopi- haan saakka, joSsa uusi rata ja Suo men maltionrautatiet yhtymät. kis M», Wal'tionrautateiden talwiaikataulu. Senaatin wahwistettawaksi lähet, tämäSsään ehdotuksessa matkustaja junien aikatauluksi tuleman lokakuun IV päimästä toistaiseksi, ehdottaa rautatiehallitus Porin r^dan aika taulun, merrattuna edellisen taimen aikatauluun, seuraamaksi: Postijuna n:o 562 lähtee Tampe reeltä klo 2,44 (1,40), saapuu Poriin klo 7,12 (6,1b). Sekajuna n:o 563 lähtee Porista klo 6,56 (3,30), saapuu Tampereelle klo 1,00 (9,00). Sekajuna n:o 564 lähtee Tampe> reeltä klo 8,15 (8,15), saapuu Poriin klo 7,47 (8,10). Matkustajajuna n:o 565 lähtee Tyrmäältä klo 5,20, saapuu Tampe> reelle klo 7,25. Matkustajajuna n:o 566 lähtee Tampereelta klo 6,20 saapuu Tyr määlle klo 3,35. Syystä että juna n. s 563 kulkee Porista Tampereelle yöpymättä Tyr Väällä, omat junat n:o 565 ja n:o 566 tarpeen maatimat. — Waltioap«. Täkäläiselle ylemmälle käsityöläiskoululle on teol lisuushallitus koulun johtokunnon tekemästä pyynnöstä myöntänyt luku Vuodeksi 1910—1911 1060 markan suurisen maltioamun, siten maksetta maksi, että syyslukukaudella saadaan nostaa 500 ja kemät lukukautena 560 markkaa. — A««attiko»l»t. Teollisuus- hallitus on senaatin kauppa- ja teol< lisuuStoimituskunnalle ilmoittanut, että Porin Valmistamalle ammatti, koululle poikia marten maltion myön tämistä muokrarahoista on jäänyt säästöä 550 mk. ja että koulun joh tokunta anoo saada käyttää mainitun säästön hamaintoesineiden ostoon koululle. Teollisuushallitus puoltaa anomusta. — Pori» kr««»««makafii«i» hoitaja» wirkaa omat toissapäi- mänä päättyneen hakuajan kuluessa hakeneet miran nykyinen hoitaja, Ulmilan piirin kruununnimismies Bernd Färling, Porin lääninsairaa lan taloudenhoitaja Fredrik Gerhard Raricken ja polttimontarkastaja Os kar von Torcken. — Walit»S werot«ksesta. Tyytymättömänä muoden 1909 we- rotukseen on talonomistaja Kalle Me santo Porin kaupungista motittanut läänin kumernöorin mirastoon, joka kuitenkin miime toukok. 9 p.nä anta mallaan päätöksellä on aiheettomana hyljännyt malituksen. Nyttemmin on Mesanto kuitenkin t. k. 21 p:nä jat kanut «alitustaan senaattiin. — Talo»ta»ppa. Kansallis, Osake-Pankki on myynyt Porin kau< pungin 5:ssä osassa omistamansa talon ja tontin n:o 292 työmies Karl Oskar Lindholm ille täältä. Talon mastaanotto tapahtuu ensi heinäk. 1 p:nä. Kauppahintaa emme tunne. — NaaSt«wa»oike«deu »« tifia. Ulosmitatun tamaran siirtä misestä Reposaarelta Ahlaisiin tuo, mittiin raaStumanoikeudessa tiistaina työmies Salomon Koimumäki 20 mkn sakkoon ja suorittamaan ilmiantajalle 6 mkaa sekä todistajapalkkioina 6 mkaa. Työmies Aarne Armid Lindfors tuomittiin samassa istunnnoSsa juo, pumuksesta ja poliisin maStustamj, seSta yhteensä 3 kk. 2 p.n mankeuteen sekä kormaamaan poliisikonstaapelin Vahingoittuneen Vormun 30 mar kalla. 2 alaikäistä poikaa tuomittiin ku, ritettamaksi, syystä että olimat erääs, tä menheeStä näpistäneet kahmipan, nun ja ruokatamaroita. Näpistelystä tuomittiin irtolaisnai, sen tytär Amanda Hakala, Lumian Sittlahden kylästä, 1 kuuk. mankeu, teen. Kun tähän ySdiStettiin Haka lalle t. k. 3 p.nä niinikään näpiste lystä tuomittu M markan sakko, tu lee Hakala pidettärväksi I kk. «! päi mää mankeudessa. JärjestysrikokstSta tuomittiin l^j henkilöä 1(1 40 mkn sakkoihin. — Ha»da» powee» kätkettiin täällä eilen kauppamatkustaja EliaS Mirtasen maalliset jäännökset. Kun surusaatto klo puoli 7 i.p. lähti Mi konkadun 1»:stä, asettui W. P. K:n pelastusosaston II komppania, johon mainaja oli kuulunut, suruharsoisine lippuineen sen etunenään. Työtome- rien laskettua ruumis hautaan, toi mitti pastori L. W. Häggström siu- nauksen. Paitsi omaisten ja suku laisten seppeleittä, laskettiin haudalle W. P. K:n pelast.-os. II komppanian, työtomerien, Merikarmian kauppias ten ja entisten tomerien seppeleet. Porin Kauppa-apulaisyhdistys ja Porin Saaristolaispurjehdusseura laskimot niinikään kumpikin manalle muuttaneen jäsenensä haudalle seppe leen; ensinmainitun laski yhdistyksen puheenjohtaja, kauppias A. Aronen ja jälkimäisen purjehdusseuran Va rajohtaja, kultaseppä A. B. Ranne. Seppelettä laskiessaan kumpainenkin puhui mainajan muistolle. — A»kara «konilma ja sen yhteydessä rankkasade kulki Porin ohi tiistaina klo 4—5 aikaan i .p. Ukkonen jyrähti pari kertaa oikein ankarasti ja iski alaZ kaupungin 5:Ssä osassa tullen talon n:o 221 mesitormea myöten kimijalkaan, mistä irroitti suurehkon kappaleen. Muuta Vahinkoa ei talolle syntynyt, paitsi että lisäksi wesitorwi Vähäsen Vään tyi. Ruhtinaankadulla löi ukkonen sa- malli kertaa erään 13 muotiaan tytön tainnoksiin. Tyttö ei mielä eilen ollut täysin tointunut. — Pori» p»«willatehtaa» »aiSk«oro sai ainoan naiskuoroille jaetun 3:nnen palkinnon Tampereella juhannuksena toimeenpannuilla soitto- laulu- ja urheilujuhlilla. — Itsemurha. Miime tiistaina klo 3 aikaan päimällä lopetti konepa- jantyömies August Nikolai Wahlroos päimänsä kotitorpassaan Mähällä Raumalla ampumalla luotipyssyn kuulan oikean puolisen korvansa ylä puolelta aimojensa läpi, josta kuole ma seurasi paikulla. Teko on nähtä- mästi ollut harkittu, koska hän oli muistikirjastaan remäistylle lehdelle kirjoittanut: „Hywästi isä ja äiti." Wahlroos, joka oli syntynyt m. 1882 ja työskenteli useat muodet Jakobsso nin konepajassa täällä. Suremaan jäi mainajata isä, äiti, 2 meljeä ja 2 sisarta. — Ruumis tulee leikatta- maksi. — MieSm«rha tehtiin juhan nusyönä Ansarannalla lähellä Lapa luodon satamaa Raahen Salossa. Eräs Porista kotoisin olema työmies juopuneena puukko kädessä yllätteli Juho Koskisen päälle, jolloin Koski nen, ensin maroitettuaan, ampui ah- distajaansa haulikolla. Panos osui päähän. Ammuttu hoipersi mielä noin 70 mtr. jolloin kaatui kuolleena maahan. Pidetyssä poliisitutkinnossa tur- nusti Koskinen tehneensä teon itse- puolustuksekseen. Koskinen tulee pas> sttettamoti Oulun läänin vankilaan tuomiotaan odottamaan. Juhannusmiinoilla oli tässäkin su rullisessa tapauksessa osansa. — H.S. — G»»ret hewoS»äytteltzt toimeenpanee Porin ja sen ympäris tön hewoskaswatusyhdistys Porissa Johanneslehdon edustalla huomenna kello 9 a. Sisäänkirjoitus alkaa jo kello 8 aam. ja maksu on 2 mk. yh distyksen jäseniltä ja muilta 3 mk. eläintä kohti. Näyttelyyn moirvat ottaa osaa manhemmat oriit, 3 ja 2 Vuotiset oriit ja 2 Vuotiset tammat. Samassa tilaisuudessa Satakunnan HemosjaloStus-Ihdistysten Liitio pal, kitsee ja ottaa kantakirjaan seuraa, maSti: 1) 3 ivuotiset ja manhemmat tam> mat: 2» ennen kantakirjaan otetut tam mat, jotka omat senjälkeen marsoneet tai omat tiineenä: 3) 1-muotiset marsat. — L»ettelo Kansallismielisen Nuorisoliiton arpajaisissa kesäk. 12 p:nä moittaneista ennakkoarmuista. jotka omat langenneet lehtemme leme nemisalueelle. Samalle paikkakun nalle menemät Voitot on lähe!el y yhtenä lähetyksenä jollekin moitti neista. K. Harjunmaa, Punkalaidun «7531) maitokannu. M. Bli-Miikari, Pun kalaidun (7533) malokumatelme. Osk. Wi-Wiikari, Punkalaidun (7539) kirja. Santamirto, Kiukainen >4917) kirjo, sama (4920) kirj i. Ida Porra, Kau- Vatsa (2448) lapsen tasku. W. Lomvpi, Kaumatsa (2449) sormikkaat^ T. Alaputto, Lamia (2598) kirjoja. F. Finberg, Noormarkku, Söörmark- ku 2524 mesikauha. K. Hirmisalo, Pori (574), 4 paria kahmikuppia. K. Heinonen^ Pori (575) maasi. U. Salmi, Pori (47^ > sormikkaat. M. Mela Kokemäki (5141) sokeriastia. Lilli Sauria Kokemäki <5144) maasi. N. Pakkala, Karkku (78l5> kirj?. I. W. Manner, Kokemäki 6598) kirjoja, Wiljo Mikkola, Kiukainen (302) piippu. L. Jokinen, Harjamalto (310) märilaatikoita. Niilo Laurila, Harjamalta »3IL> kirjoja. Tiina Mirtanen, Aierikarmia, Sännätä (4422) sobmatyyny. Aino Grönlund, Eura (5165) tuhkakuppi. Kihniön K. N.-Liitto, Parkano (5318) kangasta, sama (5317) muSteenkuimaaja. Nes tori Ollila, Eurajoki as. (4601) merkko- puSsi. Oskari Salonen, Aetsö, Kei kyä (9355) leipälautanen. M. Ran- tamuori, HInnerjoki (3833) lapaset. T. Honkanen,Jämijärmi (2415) kirja. ^ranS Soini, ISmijärmi (2417) kirja. Antti Ketola, Kokemäki (5154) kirja. M. Täqlönen, Mouijärmi (4592) poranmarst. Viktori Mäki talo, Säkylä (54W) koriliinoja. Oskar Muorio, Kokemäki (5147) mehupullo, sama (5149) tarjotin. Jenny Nuikkinen, Kokemäki (5140) kirja. K. Fransson, Noormarkku (9694) bakaneulojo, sama (9695) maasi. Lennart Kari, Pori «59.») kirja. Jussi Tiinuö, P^ri pöytäliina, sama (5^9) seinämnii» Otto Heliander, Pomarkku kirja. Kosti Lähteenoja^ Eura < I6I7> maitokannu. Betty Elo, Merilar- mia (3747) miehenpaita. Äiartt., Aaltonen, Lauttakylä l2362> kirja, I Kimimäki, Lauttakylä, i236>^» kumu- taulu. Esitelmä» Kokemäe» hiS- toriaSta Henrikin patsaalla kansal lismielisen nuorison maakuntakesäjuh- lilla sunnuntaina ilo V^S.lta i.p. on lupautuuut pitämään kirkkoherra E. O. Setälä. Kirkossa saarnaa pas tori M. Tienari, — Iltamia kefäj«hlie» yhte- tzdeSsä Kokemäellä toimitaan jokaisena juhla-iltana. Perjantaina on ensin tuliais-illanmietto ja lauan taina Kokemäen Karhun iltama, juh lapuhujana kirjailijatar Maila Mikkola sekä Porin Karhun ilta ma, molemmat hauskalla ja moni puolisella ohjelmalla. Sunnuntaina on sitten yhteinen lopettajais-iltama. — S«ome» «imakougreSfi ja mestaruuskilpailut 200 mtr. rinta uinnissa ja hengenpelastuksessa l00 mtr. matkalla pidetään Porissa elok. 7 x:nä. —S«ome» j»oks«mestar »«s- kilpailuihi» Wiip»rii» löhee Porin Tarmon jäsen, hra A. Man ninen, ottaakseen osaa 400,800,1500 ja 5000 mtr. juoksuihin. Kilpailut tapahtumat siellä ensi laumantaina ja sunnuntaina. Kansallismielisten kesä- ja laulu- selä sauaujuhlille heinäk. 2 ja 3 p., ensi laumantaina ja sunnuntaina. Ja — termetuloa silloin kaiku maakunta tänne Sata kunnan laajanäkötseen sydämeen! Olemme koettaneet yhdessä kansallis mielisten nuorten juhlatoimikunnan kanssa Valmistaa kaikista maan ää ristä kokoontumille Vieraillemme sil loin täällä suomalaiskansallisten si- ivistystehtämäin tärkeyttä ja mahtia suomalaisen kansakunnan elämän woi> maa esittämän ja Vakaannuttaman tilaisuuden. Ken siis haluaa näissä asioissa enentymää selmyyttä ja sy- mentymistö, hän käyköön juhlaan kuulemaan tunnetun nuorten ystämän, lehtori Wäinö Kimilinnan aina henkemätä puhetta kansallismie lisen nuorisoliikkeen asiassa sekä sa mana päimänä maisteri K. N. Ran takaria, joka lupaamana tulemav maltiomiehm ja nykyään jo sano;na- lehtimiehenä tunnetun esittäjän terä- myydellä ja selmyydellä juhlaesitel- mässään tuo esiin niitä perusedelly tyksiä. jotka suomalaisen kansakunnan elämässä omat sen a ja o, se on, joi ta ilman kansakunta ei menestyäkseen moi miljelystehtämätään toimittaa —, enemmän yksityinen kansalainen kuin kansakuntakokonaisuuskaan ^ , enem pää kuin muutkaan kansakunnat moi- wat ja omat moineet. Taikka kellä ei laumantaina mielä oksi aikaa, kii rehtiköön sunnuntaina kello 3 j. p.p. alkamaan juhlaan, jossa tunnettu kir jailijatar ja puhuja, Maila Tal- mio pitää juhlapuheen, sillä hänen puheittensa aikana ei tamalliseSti tu hansiin nousemissa mäkijoukoissa ole kuulunut hiiskausta, maan seisomat kuulijat yhtenä kormana. Ja tämä sanoo puhujasta kaikki, mitä häncStä sanoa moidaan! Moimistelun ja ter- Mlydenhoidon tehtämZstä esittää sa> m'ssa juhlassa alallaan tunnettu musteri A. Marti a. Muita pu huja ja puheita ei kaikkia tiedä edel- täpäin esittää. Ne tulee mielen heh ku ja maikuttama tunnelma itsestään ja sitä myöten nostamaan kuin in, nostus ja mielen lämpö juhlan aika na kasmaa. Mutta laulu on puoli lukua, sanotaan ..Nummisuutareissa" ja soitto ja konsertit ja yhteiset illan- mietat sitä marten maratussa ama- raSsa Kokemäen Suomalaisen seuran talossa ja sen mieressä amarassa suu lissa. Niin että, ikämä ja ajankulun pituus jäämät kaumaksi, aina kun on mcrattu uusi alkamaan kun edellisestä on päästn. Ja mälillä nuorison ys teisleikkejä! Mut!a. sanoo joku ruumiistaankin huolehtima, mistä semmoisessa ihmis paljoudessa saadaan ramintca ja ma kuupaikkoja? Olkaa huoleti! Koko, naisen miikon omat Kokemäen taita mat ja ahkerat emännät ja tyttäret io Valmistaneet tuhansia leimoksia. Ja makuupaikkoja on kyllä uneliaille ja muille taas niin paljon kuin ma koisa kesäinen yö semmoista kenelle sollii. Niin että: olkaa huoleti! Wai epäilette, mitä te syötte ja mitä te juotte? — Wai niin! — Ns, katsokaa nyt sentään paikkakunnan laajoja peltomaita. E kö siellä syö mistä heilu, eikö siellä Vehnä ohrsn kanssa terää tee, toi katsokaa juuri juhlapaikan lähellä olemaa maakun nan parhain marustettua meijeriä, joka paraikaa syytää 10 astiaa moita päiVässä, taikka Vetää 40:neen nou semilla henmsmäärällä maitoja juuri juhlapaikalle? Wai sanotte „mitä te syötte ja mitä te juotte", maikka ll hi- ja siikaparmet omat parin miikon ajan jo käuneet merestä ylös juhla- paikkaa kohden ja nyt omat paikalla tuoreina mehemäin moileipäin päälle pantamaksi hymän juuston kera ja läskiä päälle! Wai sanotte mielä — , maikka ei kenenkään kuk- karoa tulla, kuten ennen juSlissa, ra sittamaan kolleilla päirvälliSten mak soilla, maan saa kukin annoksittain sen kuin haluaa. Saa elää niin sZLStärvZsti kuin tahtoo; saa muös herkkujakin, jos tahtoo. MapauS, täy dellinen mapaus kaikessa! Ken siis tahtoo pariksi päimäksi Vapautua jokapäimäisyyden ja huo lien tomusta, ken tahtoo muutaman «virkistämän kesäisen betken, ken tah too ne miettää kansallisen mielialan hehkun mieressä ja maikutuksessa, hän rumetkoon kiireesti sonnustamaan it seensä ensi laumantaiksi ja sunnun taiksi Kokemäelle, tai jos aika on niin ti»k.,«ti laskettama. edes sunnuntaiksi Satakunnan kansallismielisten juhlil- lk. t>'«ne on niin erinomaisen helppo ,»1äsl,kin Tampereelta, Porista ja N.uimalta aamujunissa ja kaikilta il- n,an suunnilta hemosella, vyörällä jalan j> n. e. kaikilla kellon lyönneillä. Ismnnsotoimisto Aurussu. , Eerikinkatu u. Puh. 4S4. Omistajat: Hoivioikeudennotario Wäinö Kiwi ja kausiisli Santeri ^oivioikeuden- >aarnijoki. Kaikki on juhlapaikasta olkain mal. miina kesäisessä koreudessaan ja mieh- keydessään. Niin että, termetuloa maan juhlaamme! Satakunnan kansa muiden maa kuntain kamoin taas juhlii, juhlii uutta kansallista mieltä saadakseen, uutta hehkua ja lämpöä, uutta mielen ylennystä, juhlii uutta intoa ja kes täwyy'.tä, juhlii kukin omaa ja kon sakunnallista tulemaa tehtäwätänsä parempaa toteuttamista Varten! Kansallismielinen. ia Auisk i>NW!tssll lvtlMttttia Netsh kertoo: Muutamia päimiä ennen kuin Sto- lypin jätti lakiehdotuksen duumalle, duuman sihteeri Sasonomitsh Gut- shkomin kanssa tekemänsä sopimuksen mukaan pyysi Stolypinia lähettämään Väliaikaisesti duuman kansliaan jon kun asiantuntijan Suomen kysymyk- sessä laatimaan esitystä. NähtämäSti puhemiehistö ei luottanut omiin mir- kamiehiin eikä edes uskonut lainsää dännöllisen osaston johtajaankaan hri Scheiniin, joka on hymin läheisessä suhteessa Menäjän kansan liittoon. Stolypin lähetti ministerineumos- ton kansliaan kuuluman pikkumirkai- lijon Kotsharemin, josta Krupensti ja Bennigsen saimat asiantuntijan ja auktoriteetin Suomen kysymyksessä. Kotsharem sai 600 ruplaa kahdeksi kuukaudeksi asiantuntijain palkkaami seksi ja hän ryhtyi työhön. Hän laati esityksen Bennigsenille, puheen Kru- penitllle ja lakiehdotuksen lopullisen sanamuodon. Duuman kanslian mirkamiehet pe- simät kätensä eimätkä ottaneet osaa työhön. Ohjeet Kotsharem sai minis- terineurvostolta, joka näin ollen johti hänen töitään! Ennen kuin ehdotus otettiin duu massa käfiteltämäksi duuman puheen johtajan työhuoneessa tavahtui tun nin kestämä neumoitelu Gutihkomin, Ujasiginin, Krupenstin ja Anrepin kes'en, jossa laadittiin „hyökkäyssuun- nitelma". Kotsharemin esitys ja sananmuoto hymäksyttiin sekä jätettiin duumalle sen puutteellisuuksista huolimatta. Jos neumosto hymäksyy duumzn ehdotuksen, on Kotsharermlla oikeus maalia mirkaylennnstä, sillä neumos to tulee hymäksyneeksi hänen ehdo tuksensa eikä duuman. ^ „?tulk«wa" ju»a — pro- wokatfio»i» tulos. Stockholms Dagbladet on saanut täällä sähkö sanoman, jonka mukaan ..nukkuman" junan kuljettajan ja lämmittäjän nuk kumisen iyyksi epäillään unijuomaa, jota olisi sekotettu heidän nautti maansa juomameteen. Teko olisi promokatoorisessa tarkotuksessa suun niteltu. — Ke»raali Bobrikowi» k«o!inpäiwä»ä t. k. 17 p:nä Us- penitin katedraalissa pidetyn sielu- mesiun jälkeen lähetti h. ylh. ken- raalikumernööri Seun mainajan les kelle seuraamasisältöisen sähkösano man: ..Rukoillen ikimuistettaman Ztikolai Jmanomitshin sielunrauhan puolesta, matuuttamat hänen i!>ail'jansa jo minä Teelle, kunnioilettama Elisabeth Jivanomna, että paikalleen Menäjän asian puolesta Suom-ssa kaatuneen maluomiehen Valoisa haamu säilyy meille muuttumattomani kalliina ja innostamana". — N. Pr. — Arpajaise»»ättzS. Hiljat- tain piti eräs Porin lähiseudun työ- mäenyhdistys arpajaisia, jotka alal laan moittimat ainakin kaikki tadän asti julkisuudessa mainitut samallai- set rahankeräysjuhlat. On kyllä yleensä huomattu, että arpajaiset eimät enää metele niin kuin entis- aikoina ja näyttää siltä kuin arpa jaiset jo ollsimat muodostunee: sanan täydessä merkityksessä maanmaimalsi. Mutta tuo moanmaima ei ole ko minkaan vainama, joZ seurataan sanotun työmäenyhdistyksen esimerk kiä. Siellä näet illemmällä kun ar paliput eimät muuten tehneet kaup paansa alennettiin niiden hinta kap- paiseita - yhteen >1) Suomen pen- niin. Myöhemmin täytyi mielä sii- täkin tinkiä ja lopulta myytiin 25 pennin hintaisia arpalippuja 15 kap paletta 10:llä pennillä! Liput menimät pakostakin kaikki kaupoiksi, mutta arpajaisten brutto- enempää kuin nettotuloksestakaan en tiedä numeroja esittää. — Tämän ..ennätyksen" saantiin maikutti myös se seikka, että m 'ittoliput olimot pi tempiä kuin tyhjät, ja kun tämä tu'> yleisön tietoon, jäimät lyhyet lipu? kauttaaltaan ostamatta. Sama pa- hapuoli on ennenkin turmellut tämän seudun työmäenyhdistysten arpajai- sia. Kalle. Perhe»»tifia. Kihlauksia omat toissapäimänä julkaisseet neiti Lilli Stenmall, tehtailija K. E. Stenmall-mainajan ja puolisonsa Ainan, os. Lönnqmist, tytär jamara- maamittari, homioik. auskultantti I N. Lauri Porista. Kihlauksensa omat julkaisseet neiti Linda Tolmi, maanmiljelijä I, I. Tkornströmin ja hänen maimonsa, o. s. Uotila, tytär ja täkäläisen poi kien walmistawan ammattikoulun johtaja, insinööri Antero Tolmi. lllrjMNA l» IlUi. Tietosanakirja. Wihot 37 ja 3^. Mihot 37 ja 38 omat ilmestyneet (hakusanat: von Essen-Fara- day>. Pisimmistä kirjoituksista he rättämät huomiota I. E. Rosbergin Etelä-Ameriikka ,'i palstaa), Eurooppa (12 palstaa), E. E. Kailan E t e l ä-A u s t r a o l i a Etu-Intia (5 palstaa». Muista kirjoituksista mainittakoon: EtruS kit (K. I. Hideni, Euripides" (O. E. Tudeer), Eyct >E. Richter,^ Estetiikka (I. Hahl!, E u ck e (Z. Castren, sekä kotoisia asioita kä sittelemät: Etelätär (Kaarle Krohn», Etsi kko käräjät «K. R, Melander». Eura, Eurajoki, Euran kappeli ^K. Soitteli!, Eurooppalainen adre S snK Grotenfelt), Eur^vaeuZ lA, Ka»- nisto), Emo (A. Cajander,, ^ a qer- wik (K. Soikkeli), Falkin an iK, Ricl,ter). Tekstiin liittyy 4l kumaa ja liitu paperille painettuna liitteenä innaa kaksisimuinen Firenze «1 ja 11. l.SUSi-Ä«WS8iZ> Kijmöx kirkkoherrakuxtlt. Senaatti on hymäksynyt Turun tuomiokapitulin esityksen uuden Kih- niö-nimisen kirkkoherrakunnan muo dostamisesta »räiZtä Parkanon seura kuntaan kuulumista kylistä ja taloista. — K»wer»«örie» kesälomat. Kenraalikumernööri on tehtyjen hake musten johdosta myöntänyt kesälo maa m. m. Turun ja Porin läänin kumernöörille, kenraalimajuri N. Bor- genströmille heinäkuun ojaksi. ^ Wahwistett« tuomio. Se- naatti on mahmistanut Turun homi- oikeuden päätöksen, jolla homioikeu! oli alentanut kihlakunnanoikeuden Eu ran y. m. kuntain syyskäräjissä iv. 1906 työmies Vihtori Koskelle Kiu- kaisten kappelin Panelian kylästä tuomitun kolmen kuukauden ja muden päimän mankeuSrangaistuksen yhden kuukauden ja Viiden päimän Vanke usrangaistukseksi. — Ka»sako»l»t. Opettajaksi Hpäjän Palikkalan kansakouluun mu- litsi johtokunta k^säk. 22 p nä /rui-s Niemelän Huittisista. Merikarmian kunnan Ahlströmin kansakoulunopettajaksi on malittu kansakoulunopettaja Sulo Rauha Ronkanojo. — AlkeiSopetuS. Suonieinen seurakunta on anonut saada muosit- tain käyttää 300 mk. seurakunnan kappalaisen mirkatalon rakennusra^ haston ylijäämämarain korkotuloista kiertokoulun opettajan tai opettajatta ren palkkauksen amuksi. — Tulipalo. Juhannuspäimää Vastaan yöllä paloi Kiilassa Wehka- koriven kylässä torppari Malkamäen kaikki huoneet perustuksia myöten. Tuli oli päässyt irti saunasta ja le- misi niin nopeasti, eltei asuinhuone!- takaan saatu juuri mitään pelaste- tuksi. Rakennukset oliivat jo man- hanlaisia. mutta olisi niissä kummin kin ollut tyydyttämä suoja torpan manhoille asukkaille: nyt heidän on turmauduttama hymäin naapuiien suojiin. Kaikki oli makuuttamatta, Aamul. — «okkola» kaksikielisestä meijerikoulusta on saanut päästö todistuksen m. m. Mandi Rostedt Lannasta. — 5k»mott» paiuokauuejuttu. Rauman raastumanoikeuden iStu>:- noSsa oli Viime maanaitaina ratkais- tamana oikeusjuttu, jonka posteljooni A. Berglund oli nostanut lehlor' Aug. Alhoa mastaan ..Länsi-Suomen 77 n:ssa w. 1907 olleen uutisen joh dosta, jossa uutisessa selostettiin eräs kirjeiden hämiämisen johdosta pidettu poliisitutkinta. Asta oli nyt kolman nen kerran esillä, oltuaan aikaisemmin jo raaStumanoikeudessa ja homioiken- deSsa. Kantajan asiamiehenä on ollu: kaup. miskaali Armo Linturi sekä mastaaja mieskohtaisesti läsnä. Tällä kerralla edusti ulkomailla olemaa mas- taajaa toim. T. Malanne. Kantajan puolesta jätettiin oikeudelle kirjallinen lausunto sekä kuulusteltiin kohta to distajaa. Kantaja katsoi kanteen to- teennäytetyksi sekä pyysi täysiä kuluja, Mastaajan puolelta uudistettiin, mitä ennen oli lausuttu. Päätöksen teki oikeus äänestyksen jälkeen. Oikeus katsoi todistetuksi, että tri K. A. Franssila maaliSk. 23 pnä m. 1907 oli aseman luona olleeseen kirjelaatikkoon pannut 17 kirjettä, joista asemapäällikkö Fr. Marholle osotettu kirje ei ollut perille saapunut, ja kun uutisessa ei syytetty kantajaa kirjeen HSmiämisestS, niin oikeus hyi- käsi kanteen, mutta kuittasi asian laa- tuun katsoen kulut asianosaisten keS- ken, määräten kantajan maksamaan tällä kertaa kuultujen todistajain palk- kion. Kantaja ilmotti tyytymättä- myyttä päätökseen. L. S. — Hautaa» laskettiin eilen Harjamallassa maanmilj. Kaarlo Kangasniemen maalliset jäännökset. Kun ruumis suuren saattojoukkueen saattamana oli laskettu hautaan siu nasi sen kirkkoherra K. E. Raimo- ranta. Paitsi omaisten, sukulaisten ja yStämien seppeleitä laskettiin hou- dalle seppeleitä Harjamallan seura kunnan sekä kansakoulujohtokunnau ja opettajiston puolesta. Haudalta tultua pidettiin kukossa rnumissaarna.