Tuorstsiuu 15 p:vä 1S10 - N:o 107 - 3 »»»»»^)^ Ainoastaan kunnolline» ja kokenut 'MW' z KettoseppS z woi hanttia teille G 17S39 oikeinkähmäu « K-rr-«! z A Ostakaa siis viita A I. G. Jnlinin Jälkltä, Linuankatn Sb ja Eerinnkatn 7. Littotsten Pesolaitos, omist. M. Hampf Maatteet noudatetaan ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Littoinen 7. Syyskuun 15 p:nä. lurun LekSests v. 1906. Muutamilla sanomalehtilukijoilla on se hywä tapa, ettS panemat talteen ti laamansa sanomalehden numerot sitten kuin owat ne läpilukeneet. Ja »vielä lisäksi, antajatpa aivan yksinkertaisesti fitoa kokoon vuoden numerot yhdeksi kirjaksi. Tällaista kirjaa on sitten saa nen hauska jonkun wuoden jälkeen se- lailla. Manhat muistot heräämöt; saa vertailla silloista aikaa nykyiseen, kat sella, onko eteenpäin menty siinä tahi siinä asioSsa j. n. e. Useita sangen opettavia huomioita voi tehdä. Eipä taitaisi sentähdcn se huomautus olla tarpeeton: jolla tilaisuutta ja halua on — pistäkää lehtenne numerot tal teen, antokaan sitten sitoa ne yhteen ja siitä voitte saada jonkun vuoden perästä hyvinkin opettavaista luke mista, hauskoja kertomuksia, joiden si sältö on aivan niinkuin uutta, j.n.e. Näihin mietteisiin clen tullut kun eräällä matkalla yöpyin erääseen ta loon. Siellä huomasin suuren ja pak sun kirjaa — se oli Turun Lehden kaikki numerot vuodelta 1906 yhteen- sidottuiua. Isäntä kertoi kuinka hän oli tuon kirjan ääressä monta hetkeä viettänyt, löytänyt siitä aina vaan vutta. Ajan ratoksi rupesin minäkin sitä selailemaan. Olihan vuosi 1906 maam me ja kansamme »uudestisyntymisen* aika. Katselin numeroa toisensa jälkeen. Niissä kerrottiin, kuinka venäläiset vir kamiehet, laittomnusajan suomettare- laiset .pelastajat" saivat luvan ot taa eron viroista, jotka eivät heille kuuluneet, ja antaa paikkansa sorto vuosina laittomasti eroitetuille virka» miehille. Senaatissa olivat Leo Meche- lin, R. A. Wrede y. m. kansamme oikeuksien etutaiStelijat, kenraalikuver nöörinä oli kansan suosiota nauttiva valtioneuvos Gerhard j. n. e. Kaikki näytti niin lupavalta, olot olivat taasen järjestymäisillään lailliselle poh jalle Ja nyt? Kaikki on muuttunut, päin vastaista. Mrkamiehiä erotetaan, ve- näläismielisiä pannaan sijalle j. o. e. Senaatissa istuvat Markoff, Hosiai- voff ja sen sellaiset, joiden tehtävänä ja varmaankin myös haluna ou oi keuksiemme hävittäminen, perustuSla- kiemme rikkominen. Ja kenraalikuver nöörinä on — ei suinkaan kan san suosiota nauttiva — kenraali Seyn. Kaikki näyttää niin toivotto malta Olia ennättänyt helmikuun 16 päi vän numeroon. Siinä piS!i silmää-li otsakirjoituS «MiniSterivaltio- sih teeri." Keuraali Langhoff oli juuri siksi Nimitetty ja häntä oli eräs Mipurin sanomalehden toimittaja pu hutellut. Tuon otsakirjoituksea alla oli sitten selostein puhelusta. Näin se kuului: Kenraali Langhoff oli aluksi kieltäy tynyt wastaan ottamaSta hänelle tar jottua wirkaa. koska hän tiesi, ettei hänellä toimottamassa määrässä ole yleisen mielipiteen tukea. Kun hän oli maininnut muita eh> dottaita, oli hän saavut tietää, että kreivi Armfeltia pidettiin vähemmän sopivana ja että översti Björnberg on komin nuori. Kenraali Langhoff oli silloin lu vannut vastaanottaa tämän tärkeän viran sillä nimenomaisella edellytyk sellä: että hän aivan avonaisesti saisi Ku- sua ajatuksensa kaikesta mikä koskee sitä maata, jota hänen tuli eduStaa; että hän kaikessa saisi turvautua ja perustautua Suomen valoilla vahvis tettuihin perustuslakeihin; että hän itse saisi valita käskynalai- sensa; että komitea Suomen asioita varten heti asetettaisiin. Nämä kenraali Langhoffin edellytyk- set, viimeksi mainittukaan, eivät olleet kohdanneet mitään vastustusta. Kenraali Langhoff oli myöntänyt kertojalle oikeudeu autaa tämän tiedoksi. Tuon luettuani ajattelin: onko mi- niSterimaltiosihteeri todellakin avo naisesti lausunut ojatuksensa kai kesta, mikä koskee Suomea, onko hän kaikessa turvautunut ja perustan- tunut Suomen valoilla vahvistettui hin perustuslakeihin? Maikea on varmaankin ministeri- valtiosihteerin asema. Mutta onko hän kaikkensa koettanut pelastaakseen sitä maata, jota hän eduStaa, siitä laitto muudesta, joka sitä uhkaa aivan tuke- huttaa? Sen tietää luultamosti yksin kenraali Langhoff. Toimokaamme, että hän ainakin on koettanut! Siinä, muutamia mietteitä, lukies sani Turun Lehteä siltä vuodelta — Synkät omat ne viestit, joista Tu run Lehti vuodelta 1910 kertoo. Nii' tä ehkä uudelleen jonkun muoden pe rästä luetaan. Jospa silloin aika olisi toisellainen, valoisampi — niin var maankin silloin entiset ajat mielellään unohtaisi. —r. Perhe-umisia. — Kihloihin omat menneet: Neiti Helmi Rantamäki Kimingistä ja hra Ilmari Man ner Monhiiärlveltä. — Pastori A. E. Paa janen ia kultasepäntytär Elmi Niilekjelä tkuo- piosta. — Lähetysiaarnaaja Viltor Alho ja nti Regina Lindgren. — Maaniviljelysneu- woja Fredrik Lsterlnnd ja nti Dagiin Hultin. — Konttoripäällikkö Oskar Palmgren ja nti Sigrid Bask. — Sy«tymö»SiWiä: 70 muotia täytt^ t. k. 12 p. ent. kruuuuunimismies Frans Se' lim Abt Mehmaalla. 6 5 mnotta täyttää tänään merikapteeni I. M. Liljeström, luotsilaima »Kurssin" päällikkö. KO mnotta täytti t. k. 12 p. Jymäs- kylän postitoimisto» hoitaja kollegiajessori Anders Robert Streng. St) Mnotta täytti t. k. IS p. maisteri K- Polen Mipurisja — Sl> mnotta täyttä mät tänään Myrskylän kirkkoh rra A. G. Hypen ja yli-insinööri O. F. Nybcrg. 40 Mnotta täytti maanantaina Hatau- pään kartano» omistaja agronoomi Fedi Idman. Milmlta kotiumlta. — KriS» puheen jälkiseurauk set Tampereen poliisilaitoksen komi sario I. F. Lindegren on viime lauantaista saava ollut pidätettynä virantoimituksesta sen vuoksi, että hän viime kesäk. 27 pnä oli sallinut toi mittaja Taavi Tainion puhua Tampereella pidetyillä laulujuhlilla. Samasta puheesta on, kuten vii me viikolla kerroimme, noStettu toimittaja Tainiota vastaan kanne majesteettirikoksista. Komisario Lin- degreniä vastaan tullaan myöskin nos tamaan kanne virkavelvollisuutensa laiminlyömisestä. — Suuri maatilankauppa Hel siagin pitäjässä olevan Munksnäfin ruS- titila» omat sen omistajat, kenraali, Mapaahra George Ramsay ja hänen puolisonsa mapaaherratar Elisabet Ram say, myyneet osakeyhtiö M. G. Steniuk selle 1,SOO,000 markan kauppahinnasta. Ainoastaan kartanoa päärakennukset ja uiideu lähin ympäristö jäi entisten omistajat» haltuun. Tämän kaupan kantta on osakeyhtiö M. G. Stenius, joka jo ennemmin on omistanut mel koisia maa-alueita Huopalahdessa, saa nut haltuunsa kokonaista 1,600 tynny- rinalaa melkein Helsingin kaupungin porttien edustalla. Sinne tullee raken nettavaksi »huvilakaupunki*. — Onnettomuus ampuma asetta käkitellessil Mime lauantaina oli Kokkolassa 16-wuotisella nuorukaisella Teodor Otsonilla taskussaan remolmeri ja dynamiittia. Remolmeri sattui »va hingossa laukeamaan ja sai aikaa» tur mia. Kuula tunkeusi pojan Maisaan, sär kien suolisto» 14 eri kohdasta. Louk kaantunutta hoidetaan Pietarsaaren sai raalassa. — Torstaina t. k. 8 pnä kuu JyroäskyläStä päin tulema il tajuna pysähtyi puita ottamaan Kuohua pysäkille, jaiwät matkustajamaunut ulom maisen waihteea suuhun. Sieltä kariasi kaksi moroa maanmiljelijä Antton Si molan Päälle, hänen yrittäessään aStua Maunusta alas, lyöden häntä kolmeen eri kohtaa» kasMoihia ja päähän ja anastaen samassa noia 300 markkaa sisältämä» lompakon. Simolan saamat haamat eimät onneksi olleet aivo» pa hoja. Moroja etsitään, maan vielä ei ole onnistuttu saamaa» syyllisiä kiinni. — Kirwi tapettu puukolla. Mi me viikolla tapahtui Pusulan Arimaalla omituioen hirveatappo. Metsästäjäin koirat hätyytti hirven Arimoa» järrven rantaa», jossa se loikkasi meteen, minkä jälkeen koira hyppäsi se» selkää» pure maan. Lieneekö hirmipaha ollut niin Mäsynyt taikka sitte »ii» komastisäikäh- tynyt, ku» ei se enää ymmärtänyt va pautua vihollisestaan. Tähän rymäk- kään ehätti sitte Arimaan tehtaan joukko miehiä, jotka k-ppoimat hirrven puu koillaan. Paikalle kutsuttiin pitäjän po liisi. joka toimitti lihat huutokaupallz myytämäksi. — Kamala tapaturma. Mime lauantain vastaisena yönä menetti ka malalla tavalla jalkansa Porvoon höy rysahalla työssä ollut poikanen Emil Forsman. Hänen jalkansa koSli sahan justeerauSsirkkelin terää», jota pyörii noin 750 kertaa minuutissa ympäri. Terä oli ylhäällä ja poika juoksi suo raan sen ylitse, aikoen kai juosta terän lähellä olemasta reijästä ulos. Mutta siihen päättyi matka, sillä oikea jalka leikkaantui nilkkaa myöten halki, joten kantapään puoli jalasta jäi maan mä- hän kiinni roikkumaa». Poika pyörtyi melkeia heti ja selvisi ivasta lähellä kaupunkia, kun häntä mietiii laimalla sairashuoneelle. Tapausta, joka näytti läsnäolleista kerrassaan kamalalta, täytyy pitää etu päässä pojan omana huolimattomuute na. Sitä kautta juoksenteleminen, josta poika nyt aikoi ulos mennä, on sakon uhalla kielletty, mutta on sitä uhkausta useinkin kierretty. — hajaannusta sosialistien lei rissä. Tampereen nahkuriammattiosasto on lähettänyt maan muille nahkuriam- mattiosastoille kirjelmän, jossa kchoite- taan niitä eroamaan pois ncihkatyönte- kijäin liitosta sekä perustamaan uusi liitto. Työm, joka tämän kertoo, ei mainitse syytä tähän eropuuhaan. Lii ton toimikunta on ryhtynyt puolestaan vasta agitatsiooniin. — KeukivakuutusosaKeyktiS Sa tama. Äsken pitämässään kokouksessa on Salamaa hallitus lopullisesti hy- Mäksynyt makuutusmaksut ja makuutus- ehdot. Samassa hallituksen kokouksessa Mah- vistettiin myös yhtiön asiamiesehdot. — Suomen kutteri- ja urkuri- yhdistyksen vuosikokous pidettiin Kuopiossa t. k. 8 pnä N. N. Kr. Ah- distylsen talolla. Kokouksessa käsiteltiin vuosikokouksen virallisia osioita sekä sen jälkeen kes kusteltiin yhteisen urkujen mirittäjän aikaansaamisesta. Asiassa oltiin sitä mi:ttä, että olisi saatama kymmenelle seurakunnalle yhteinen urkujen virit- täjä. Kirkkokonsertin jälkeen lauloivat ko kouksen osanottajat lumultaan viidettä kymmentä Snellmanin patsaalla muu tamia lauluja, jonka jälkeen kokouksen jäsenet miettimät yhiei>en illanvic.on teatterihuoneella. — Salmilaistyttöjen luostari- matta. Koti-ikämä »uli muutamille salmilaistytöille. ivita lähdettiin kuljet tamaan Krasnvstokin luostariin Wenä- Me. koskapa omat palanneet takasin kotiseuduilleen. Komin vlimat mieraat olot ja mieras, outo kieli neitosia pel- jättäneet. Eimät olleet katsoneet mi tenkään moimansa tulla siellä toimeen, kertoo L.a. — Itsemurya. W. k. 31 p:nä hu kutti itsensä Pääjärveen Kujalan kartan non tallirenki Jooseppi Tienhaara Kos kella (H^im. l ). Hän jätti jälkeensä mai- mon ja yhden alaikäisen lapsen. Syytä häaen tekoonsa ei tunneta. — Kirmien salameksSstyskS. Lem päälässä tamattii» miime miikolla eräs metsästysseurue, joka oli harjoittanut järjestettyä hirmien salametsästystä. Seurueeseen kuului m. m. ylioppilas Havas ja — lautamies Kärppälä. Noin 1000 kiloa hirmilihaa, 3 kilvää- riä ja 2 koiraa otettiin takamarikkoon ja tulee kanne nostettamaksi metsästys seura» jäseniä vastaan. — Fahtomat matkustaa samas sa hytissä. Ä,iime lauantaina passien tarkastusta toimitettaessa Hangossa kiin tyi poliisin huomio eräseen pariskun- kuntaa», joka esitti nahkuri A. S. Wuo« riselle ja hauen vaimolleen, Lahden kaupungissa, aauetuu ulkomaapasfi». Koska pariskunta herätti poliisissa epä luuloa pidettiin heidän kanssaan polii sikuulustelu, jolloin »aine» ilmoitti ole vansa sanomalehdentoimittaja ja enti nen kansanedustaja Maria Raunio ja mies taas »ahkvri August Aaltonen Lahden kaupungista. Petosyrityksessä syyksi ilmottimal he sen, että he halusi vat mieluummin matkustaa samassa hytissä. Aiottu, hauska ulkomaanmatka kes keytyi täten alkuunsa ja juttu pariskun taa mastaan Määrän Passia näyttämi sestä oa ilmotettu raastutvaaoikeuden käsiteltätvälji. - Kapina Koi«uta» tiasma- tustaitoksessa. Sunnuntai.iltana nos- tiwat Kera molla sijaitseman Koiroulari kaswatuslaitoksen pojat metelin, kuljes- kelitvat suurissa joukoissa käyttäytyen sangen omaMaltaisesti. Maanantaina eimät pojat ryhtyneet työhön, maan käyttäytyivät samalla taMalla kuin sun^ nuntainakin. mieläpä särkiivät seipäillä ikkunoita. Klo 2 aikaan lähti noin 40 poikaa karkumatkalle, eikä he stä maa- nantai-iltana Mielä palannut takaisin kuin 5. Helsingistä on poikia takaa- ajamaan lähetetty 4 konstaapelia ja 2 poliisikoiraa. Ainoastaan muutamia karkureista on saatu kiinm. Zieniä tietoja. — Lausakoulu palanut. Lappfjärdin pitäjän itäinen kaniatoulu paloi t t. 9 pnä. Koulu oli makuutettu LÄ.lXXI mkasta. — Hikiän asemapäälliköksi on nimitetty Sohlberga» aseman asemapäällikkö G. Paul. ^ Turkulainen tuomittu Tampereella Merimies Taametti Eino Aaltonen Turusta tuomittiin lauantaina Tampereella juopumuk sesta, järjestykjen häiritsemisestä ja mäkimal- taisesta poliisin mastuStamisesta yhteensä 3 kk. 4 p> mankeuteen. 77 Riihimäellä puukotettu Aleksi Jääs keläinen kuoli miime perjantai-iltana saa miensa haamojen johdosta Hämeenlinnaa lää ninsairaalassa. — Tulirokkoa on jälleen ruivennut il mestymään HämeenlinnaSja useampia tapauk sia. Miime miikolla niitä ilmestyi miisi. — Ankara nkonitma raimosi Hämeen linnan seudulla sllnimntai-iltana klo 3—10 mälillä. Äettä tuli raukaSti, ukkonen ?yräh- teli ,a harminaisen kirkkaat salamat mälähte- limät tuon tuostakin. ^7 Tornion uusi kansakoulu mihittiin toissa leskimiikkona. Rakennus, joka ou ti» lama, maloisa ja uudenaikainen, on tullut maksamaan noin IlV tXX) mk. — Raahen pormestarin «vaali ou t. k. 20 pnä. Nuoriuomalaisten elidokkaat omat rvaratuomarit I. Sahlström, Hj. Hollmerus ja A. Tornberg. — Merikannon ooppera „ Elinan surma" esitetään Kansallisteatterissa 10 mar raskuun puolimaiheilla, eikä joulukuussa. Turun Siemenkauppa. Hhtä za toista. — Rautaportti-tarina Heino lan pitäjästä. Heinolassa tamattaman Hahl-suMun kanta-ijällä, „Hahliu nupilla", oli ollut komea kartano Hujansalon kylän Wan- hassaniemeSsä. Kartanossa oli niin jykemä. tekoiset rautaportit, että uiideu amaaniisesta ja kiinnipanemisesta syntynyt ääni kuului pi. täjän Kirkonkylään asti, armiolta noin yli puolen penikulman matkan päähän. „Nuppi" eli Ison mihan aikana. Silloin upotettiin rautaportit mihollisilta suojaau Kounejärmen salmeen, jonka rannalla kartano sijaitsi, ja omat ne siellä mieläkin. Nuppia itseään ah- distimat ivenäläyet; hän pakeni järmeä myö ten za piilskseli medessä siitä kohoaman ki- mensärmän suojassa. Nupilla oli miisi poi- kau. Kun kartano, joka käsitti koko Hujan salon tylä'., kantaisän kuoltua jaettiin poikien kesken, saimat siten alkunsa kylän talot. Myö hemmin on syntynyt useampiakin taloja. Ku' tiu pojista sai yhden äyrinmaan suuruisen maalohon. Kartanoa rakennus oli puusta, ja siirrettiin ja myöhemmin Hietalahden ta loon nametaksi, ;ona se paloi, kertoo ..Kotiseutu"- — Kaimoja ja lähteitä Sau massa. N. s. Sannströmiu kaimo Saumou pitäjän Westin maalla, on ennen asutusta ol lut luonnonlShde. Mesi siinä on kirkasta ja hymää eikä koskaan jäädy taimellakaan. Äe- dentnlo on niin suuri, että siitä saisi käyttö voimaa maikka pienempi »vesimyllykin. Hämälän talon Lehteriä niityssä on luon non lähde, jota mielä n. 40 m. sitte käytet tiin termeyslähteenä, mesi kun on kirkasta ja suoni päin pohjoista. Mallankin etsittiin apua silmätaudeista. Kerrotaan että siihen ennen aikaan oli uhratt.- rahaa ja pikku esineitä. — Samaa niityn laidassa oli ennen toinen lähde. Rnonan kartanon Kjelkärin lähde on tarun nmlaan niin symä, että se on pohjaton. Ker ran, muka heinäaikana, kuu härkäparilla hei niä koottiin, sai kiiliäinen härät niin mi ai moihinsa, että ne hädissään syöksyimät mai' nittnnil lähieejeen jonne ne majosimat. Muu taman ajan perästä tulimat ne kuolleina nä. kymiin, samoin kuin osia heiuähäkistä. n. s. ..Leiskun symässä", joka on lähteestä 10 km. päässä olema lahti Sanmon ja Karuna» ra jalla. — Urjalan susi. Miten pelottomia olimat metsän pedot maassamme 30 muotia sitten, osoittaa seuraama Suomea Wirallise»sa Lehdessä M. 13LV julaistu uutinen: Rohkea susi on oleskellut keivätjumen Urja lassa Kokon Suonpää» metsässä, josta hän usein tuli tarkastelemaan kylän karja- ja lam maslaumoja. Eikä halli näyttänyt paljon ihmisiäkään häpeemäu, koska se päiioäsydäunä tuli yhden mökkiläisen huoneitten »viereen, jossa kaksi akkaa sai seipään kanssa hosua sitä ilman että se oli siitä millänsäkään. Se maan irrvisti hampaitaan eikä aikonut pois lähteä. Toisessa paikassa se kurkisteli mökkiläisen ak- kuualasista pirttiin, laskien käpälänsä akkuna- raamin päälle. Ja eräässä talossa meui se huoneitten ohi lähellä taloa olemaa masikka- laumaa kohden. Tämän talon piika tosin huomasi ja läksi myös huutaen ja kirkuen wa- sikoitten atvuksi, mutta halli ei tuosta kuiteu- taau paljon huolinut, Maan teki tuhojaan ja repäsi yhden masikau mahan auki. Sattuipa talossa olemaa» kraatari neulomassa, ja tämä nyt juotsi apuun. Häntä uäytti susi pelkää mä», ja sitte juolsiniat he susi edellä mähän mätiin irmistelleu hampaita» a ja kraatari perässä, maan muutama syli Mäliä. Kraatari koitti saada suden hännästä kiinni tappaakseen suden tupessa olemalla puukollansa, koSka hä nellä muuta asetta ei ollut. Maan tämä ei onnistunut. Jälkeemmin on löydetty pesä Tammelaa metsän puolelta, jossa oa ollut 4 penikkaa, ja on tapettu myös emäsosi. Tätä armellaau samaksi rohkeaksi sudeksi, loska sitä ei ole sittemmin nähty." ToiSpäimänä kuoli Helsingissä äkkiä taloa 0:0 37 kohdalla Laivurinkadulla faktori Karl Fredrik Wester lund. Kuoleman syynä oli luulta» Masti halmaus. — Aliopisto Mirkaerohakemukssn on jättänyt yliopiston krei.aniielei: yliai. pros. Miime lauantaina kuoli Eurajoen ^,2,. 4,^. , ent. ruslitilallinea Matti L. E- Tudeer. 10,v »viime eloi. 3b pnä täytti l > «... «0 nuotta ja tuli sitcn täysin pzlivcllcelsi. ! ^ lk ola 6d:nnella lkani-lod.Uaan. Hanta ! zäi lähinnä kaipaamaan 3 veljeä. Uusi syysvarasto! Muodikkaita Lenninki- ja Uuserokankailcr. GriUoila ja Z>of- feceja, Uutimia ja Uuurvicc^flanelteza, Hiuotlalailia Silkki. Huiweza» Sateenrvarjoza y. m. on saapunut. KrnsL Lindroos ck Kiolle. Kuorn.! Uusia tavaroiia. Hilmat hinnat. 17174^ T. k. 6 pnä kuoli Helsingin diako nissalaitoksessa kansakoulunopettajan rwa Emma Johanna Marsila Luo pioisten pitäjän Puutikkalan kylästä 34 vuoden vanhana, jättäen suremaan puolison kaksi tytärtä ja kaksi poikaa. Venäjältä. — Moskovan ryövärit. Mo§ k o ma. syysk. 11 p. Pottien yrittäessä Mangita Tmerin bu!ewatdilla erästä miestä ja naista, jotka olimat tehneet ryöstöyrityksen, häämötti nainen kuolet- tamaSti poliisia ja pakeni seura,aisi- neen. Poliisien takaa-ajaessa surmasi mies remoltveriulaukaulsella naisen ja sai itse surmansa poliisin kimäärin luv dista. Fokstoi ja Aoöet palkinnot. Mikäli „Ruskoje Slomo" muinitsee, vlisi eräs ruotsalainen sosi listi ehdottanut Tolstoita ensi Muoden Nobelin rauhan palkinnon saajaksi. Kuitenkin on Tol stoi jo kahdesti enit'"?? ollut palkinnon ehdokkaana. W. 1897 häntä ja menä läis-jaapanilaisessa sodassa surmana saanutta maalari Vereshtihaginia ehdo tettiin palkittavaksi rauhanpallianolla Tolstoi tällöin kieltäytyi kuumasta, koska hän ei ollut mielestään paljonkaan saa nut vaikutetut rauhan hyroäkst. Hän ehdotti palkintoa onnettarvaksi „duhobo- rit" nimiselle lahkokunnalle, joka hänen mielestään on ainoa mahdollinen rau- haupaUianoa saaja. W. 1902 oli T. jälleen ehdokkauna, multa palkintokomi- tea ei antanutkaan palkintoa Toistoille. Kun tätä paheksuttiin Toistoille, lausui hän olemansa suuresti kiitollinen pal- kintotuomareille, sillä ne oliwa: mapaut^ taneet hänen kiusallisesta asemasta, jo hon hän palkintorahojen takia olisi jou tunut, tehdessään määräyksiä rahojen suhteen, joita hän lausui pitämänsä kai ken pahuuden lähteenä. Nyt kun hä net kolmannen kerran on ehdotettu rau- hanpalkinnonsaajaksi. on hän uudistanut entisen ehdotuksensa, että „duhoborit" saisimat sen palkinnon. — Suuri tulipalo — 400 ts loa palanut. Tsa rits in is ta, syyskuun 12 pnä. Kavkas niminen esi kaupunki palaa. Tulen uhriksi on jou tunut yli 300 taloa, joissa oli 4.000 asukasta. Wolgan rannalla sijaitsevat puutamarain lastaussillat omat wa.» rassa. Palosta kärsineet omat suuresti amun tarpeessa. lllhomgslti». — Zluotfin kruununprinssi on nyttemmin suorittanut kaikki urheilu- merkin saamuttamisekfi tarpeen ole?at kokeet, juosten 400 m. 63,3 sek. ja heittäen kiekkoa 40,01 m. sekä uiden 200 m. alle maksimi ajan. — A'vertiu tuomio. Kööpenhami nasta ilmoitetaan, että ent. ministerin Albertin tuomio julistetaan näinä päi vinä. Luultavasti tuomitaan hän 8 vuoden pakkotyöhön. Hänen kamaltamausa rahasumma te kee noia 15 milj. kruunua (20 milj. my! — Sortunut tunneli. Nem-York, syyskuun 12 päimänä. Tunnelin sortu misen takia Jersey Cityn luona on 9 työmiestä murskautunut kuoliaaksi, 10 haamoittunut ja 5 joutunut kadoksiin. — Junaonnettomuus hauskas sa. Bern aystä, (Emren lääni Rans kassa), syysk. 11 p. Eilen suistui Cher- bonrgiSta saapuma juna kiskoilta. Ko neenkäyttäjä apulaisineen, ylikonduktööri ja 3 matkustajaa sai surinansa. — Z>ts«kat»a»ia kimiiäreitä ai koo »Tempfin" tietämän mukaan Rans kaa hallitus toimittaa sotajoukoilleen. Lehti luulee, että muut suurmallat kii reesti tulemat seuraamaan Ranskan esi merkkiä. — Aappt »arkaana. Amerikassa, St. Louisissa M ddelbourghissa, on huo mattu ihmeellinen markaus. Saksalai sen luterilaisen seurakunnan pappi on tehnyt itsensä syypääksi monenlertaiseen varkauteen. Han oli rippikoulua käy viltä pojilta varastanut 17 taskukel loa ja rahaa 90 markkaa. Pappi sai heti, kun varkaudet huomattiin ja tun nettiin, riisua papinkaapunsa, jonkajäl- keen hä» vietiin oikeuden eteen tuomit tavaksi. - Iättiläisvarkauksta Messt. »a» raunioilla. Roomasta sähköte tään Salsan lehdille, että siellä oa van gittu muuan vainen, jolta on löydetty helmiä ja jalokimiä yli miljoonaa mar kan armosta sekä useiden satojen tuhan - sien armosta arvopapereita. Wangitun naisen mies on postivir kamies Messinassa ja otaksutaan, että ariooesiaecr omat maanjäristyksen aikana varustettuja. Myöskin mainittu pos- tiivirkamies on vangittu. — 80 lasta loukkaantuuut ka rusellissa. Aiberstveiteri-sa Psalzissa Saksassa tap-htui torstaina ikamä ta- paturma. Muuan karuselli, jossa oli ?ar6st'aik>a 80 lasta, luhistui kasaan, kaikki lapsct loukk^aiNuimat, us:at mää rällisestikin. — Kuollut taidemaalari Lon- toosta ilmotetaan että kuuluisa englan- tilainen historian- ja raamatun-maa laaja W:in Holman Hunt on kuol lut 83 m. ikäisenä. Miime muotensa oli hän enimmäkseen oleskellut Jeru salemissa. — Sotalaivat surmaavat ka. loja. Amerikan laimaston kesä-manöö- merien päätyttyä omat kalastajat lai» main oleskelemilla seuduilla tehneet su rullisen havainnon. Kun laimat oli- mat lopettaneet pilkallisen ampumisensa kohosi meden pinnalle suunnattomasti kuolleiia kaloja, joiden ruumiit olimat osittain mertyneet. Kalastajat omat tulleet siihen käsitykseen, että suuren ka- nuunan laukauisen aiheuttama tärähdys tappaa lähellä laimaa oleman kalan. Marsinkin lihamampia kaloja, kuten lo hia, on suuret joukot saanut surmassa. Kalastajat ovat sen johdosta yksimieli- sesti kököttäneet lohen hint.a tuntu vasti. — <Ähan Hinta on Saksassa muosi Muodeltaan kallistunut, joten pelätään, että kansa mähentää lihan käytäntöä. Siitä moi olla kansan terveydelle Ma» hinloa, anvelemat saksalaiset lehdet (!) Sellainen liha, joka m. 1901 malsoi :ais. mk. 1: 39 tilo, maksaa nyt 1: 63. Haumintoja. Ruotsin lehti »Aftonbladet" kertoo eräästä omituisesta torpparikontrabdista, joka ou tehty erään talon ja sen alle kuuluman torpan mälillä eräässä Etelä- Ruotsin pitäjässä. Mainittuun kontrah tiin eli mälitirjaan on näet epähuo» mioonsa tullut sellainen määräys, että „kun sopimusaika Päättyy, joutuu talo torpan omai,i!" Mälikirja on kihlakun- nanoikeudeSja mahmistettu eli saanut, kuten sanotaan, lainhuudahduksen. So pimusaika päättyy parin mu?den ku luttua ja talon omistaja on pahem massa kuin pulassa, kun torppari ei suuresta rahasummastakaan ota luo pua kseen siitä oikeudesta minkä välikir ja hänelle suo! Sellaista se 00, kun tehdään epäsel vät kontrahdit! . . . „Ryysyköyhälistön" — sosialistien — edustajat esiytyilvät, ainakin kaikkein useimmat heistä, Kööpenhaminan kan- saimäksessä sosialistikongressissa kui» pahimmat pormarilliset kapitalistit kon sanaan. Asuiivat hienoimmissa hotel leissa, soimat, joivat ja mässäsivät! »Ryysyköyhänstöltä" ovat^ kiristetyt ne rahat, joilla sosialiStipomot «heitte levät. Koskahan tämä köyhälistö saa silmänsä auki näkemään, ketkä sen tie» täm.-N vmyyttä etupäässä hymäkseen käyt tämät, siitä aineellisesti hyötyäkseen!! Ruotsia tilastotieteilijät ovat askel si» laskeneet, että jos Tukholman kau pungin asujanten tunnettu omaisuus jaettaisiin tasan kaikkien asukasten kes ken, tulisi siitä jokaiselle noin S,000 kruunua (7,000 mk). Olisipa hluska tietää, kuinka paljoa tulisi kunkin turkulaisen osalle, jos kaikki turkulaisten omaisuus jaettaisiin tasan asukasten kesken! Saisinkohan minä köy hä poika 7,000 mk.!! Tähystäjä. Eri tarkotus. Erääseen juhlatilaisuuteen BerlinissS piti kerran saapua myöskin Saksan keisarin. Ka dut joita myöten tämä sinne saapuisi, oli edeltäkäsin määrätty, ja jo aikaa euuen mää rättyä hetkeä tnlrvaiti niiden marsille ihmisiä nähdäkseen keisari». Eräs snntarinoppipoika oli kiimeunyt puu hun ja kurkisteli tuon tuostakin sen oksien »välitse eikö jo jotakin näkyisi. Mutta joka kerta pudisteli HSn myrtyneeu näköisenä päätään sanoen: „Ei se aasi tule.'" Tämän kuuli poliisi^ joka oli asetettu puun lähistölle »vahtiin. Ja kun poika jälleen toisti sanausa: „Ei se aasi »vieläkään tnle!" komensi poliisi: „Poika, tuleppas alas sieltä I" Pojan täytyi kästyä noudattaa. Kun HSn seisoi poliisin edessä, kysyi tämä häneltä: „Ketä sinä oikeastaan .aasilla" tarkvtit?* .Minäkö?" .Niin, juuri sinä". „Tomeriani Kallua minä sillä karkotin", selitti poika ja kysyi samassa-. „Mntta herra poliisi, ketäs te sillä tarkoiitte?" — Akkain kesken. Wi rta s k a -. Ai. ai kun se teirän ^'itte 011 luoppo. Kuintaö sä olet >en taus yhteen menny, Jutteska: Kuinkas inimten kun että tvlinaSt' oa kuulutettu ja kerraa !vi.)itty.