Lauantaina 23 p. Huhtikuuta KARJALA TVA$R N:o 45 — 1910 Siurmeksen kuntakokouksessa t. f. l« p:nä käsileltiin seuraamia asioita: Esitettiin kunnalliset tilit ,viime »vnodelta ynnä tilintarkastajain lausunnot niistä ja hi)»väksi)ttiir kaikki näinä tilit, ynnä tarkasta jäin niiden snbteen tarkastuspöy täkirjaan merkitsemät sekä kokouk- selle esitetyt pienet muistutukset, sekä annettiin erikoislilien tekijöil- le ja rahastojen hoitajille tiliiva- paus. Multa koska kunnallislau- takuuta ei ollut »valiuislannt tä- hän kokoukseen asetuksen niäaräa- mää »vuosikertomusta, eikä laati nut tilipäärcliiiää «viime nniodcl- la. joka osoittaisi kunnan »varalli suuden tilan, eikunnallislautakun- nalle »vielä »voilti tilinpäättöä ' myöntää, ennenkuin se on tämän tehiinvänsä räytlänyt, ja tulee sen tehdä se ensi kuntakokoukseen. — valtimon kansakoulujen tilit hy »väksyttiin, mikäli ne Nnrmeksen kuulaa koskeivak. Hallituksen komitea mietintöjä heivos- ja nantakanpanjärjo?täini- seslä, eläinten kuljetuksesta ja eläinten ja eläintuotteiden maa hantnouuisla katsoi kunlo.lolous Nlecusa »voiivausa kannattaa sellai- sinaan, mutta ei ensiinainittutin liitettyä T. K. Forsteni» ivalta- lauseita. Uutta lausuntoa ja selitysiä au taniaan Iolil'.,tän koulun paikan asiassa ivaliltiin kunnallislailta- kuuna!, csinlies Otti Heikura setä opeirajcr CSvtti Peltonen ja päätet tiin samalta kunnan puolesta lau- sua, että kuuta pymq ennen asiassa tekeliiissääil päätöksissä ja että Jokikylän koulupiiriä ei toistaiseksi osata jakaa kahtia, ennenkuin näh- dääil, Ntiteil olot kouluiässä toleivi- eil lapsien lllkuinäärään atsoen »vakaantuivat Kuokkastenkoskentch- taalla. Äiämä päätökset tehtiin yksimielisesti. Otettiin kunnallislautakunnan ehdotuksen johdosta käsiteltämäksi waiwaistalon rakennusasia ja päät- ti kuuta lähimmässä tuleivaistiu- dessa rakentaa niiden päärakeu- nuksen ivaiivaistalolleen mallipii- rtistusten 7:ueu ehdotuksen mu kaan. jos riittaivän suuri kuole- tuslaiua pitemmäksi takaisinmak- suojaksi kuin kyininenen muorta yleisistä maroisra saadaan, ja malittiiil koinitea tekenlään kus- tairnusarmiota rakeililtikselle sekä ehdottamaan lähemmin uudeu ra- kenilttksen paikkaa, ollen komiteal- la oikeus käyttää asian tuntijaa apunaan knstanuusarmion laati- »nisessa; tähän jäseniksi »valittiin ktnlnallislantakuiman esimies Olli Heikura, meijerin-isännöitsijä Ailt- ti Korhonen ja »naaniviljelijä Ee ro Ikonen sekä »varamieheksi wai- maistako»» johtaja Matti Kejonen, joiöta eitsinmaiitittu kutsuu komi tean kokoon, joka alistaa ehdotuksen- sa kuutakokouksen hyiväksyttäiväksi, niin pian kuin mahdollista. Pii- rustuS ou sama, jonka »nnkaan Pielisjäriven ja monet muut uu- denaikaiset maimaistalot on raken- nettu. Samalla annettiin kuuuallislau- takuililan esiiniehen toimeksi ensi tilassa tiedustella, josko ja millä ehdoilla täkäläisistä krunnnnpuis- toista saataisiin rakennusaineita tvaiivaistalon uudisrakennusta marten. Otettiin käsiteltämäksi Nurmek- sen ja Valtimon kuiltain yhteisen omaisuuden lopullinen jakaminen ja päätettiin kunnan puolesta ma- lita kaksi jakoiitiestä sillä ehdolla asiassa toimimaan, että Walti- mon kunta asettaa yhtä monta ja he yhdessä öiurmeksen malitse- maiil kaiissa malitsemat ulkopuo- leltaaix jäämittöinän puheenjohta jan, ja ivalittiin ^iurinespnolelta jakomiehiksi esimies Olli Heikura ja maaniviljelijä Eero Ikonen, se- ta heille ivaramiehiksi maimai^ra- lon johtaja Matti Kejonen, tulle» kuntakokouksen esimiehen N. E. Mainion ilmoittaa Waltimonkun- ncm esimiehelle tästä päätöksestä ensi tilassa. Jako toimitetaan p:nä kesäk. ivahivistetun so- miiitopöytäkirjail mukaan kunta- kokouksen mahmistettalvaksi. Mai kein kohta jaossa on nicuivaistalon irtaimiston jakaminen, josta ei ole malmista ehdotusta. Maalisk. -'•» p:nä pidetyssä Nurmeksen, Rautaniaaran, Walti- monja Nurmeksen kauppalait yhtei- sessä knntakokonksessa johti puhet- ia maanmiljelijä Eero Ikonen. Käsiteltämäilä oliivat ;)tautawaa- ran kirkolta Keyrityu järmen poh- joispäähän inenemä oikotie ja Äautamaaran kirkon ja Hanka- mäen kylän mäliseltä maantiellä Keyrityn myllyn kautta Keyrityn joen poikki Tiikajäriven kylässä sijauseivan kyläntien päähän joh- tawa tie. Kokous päätti jättää ue kyläilteiksi. Rautamaaran edus- tajat paiiimat päätökseen masta- lauseeiisa. He selitriivät, että Nil- siäu kuuta puolestaan on päättä- nyt tiet ylläpitää omaan rajaail- sa asti, mutta Rautamaaran puo- kellä ne täten jäämät oman on nensa nojaan, sillä ei Rautamaa- rallakaan ole kukaan sitoutunut niitä ylläpitämään ja marsinkin Keyrityil joen yli miepä tie olisikin pieneil alueen maikea kunnossa pitää suuren sillan muoksi. Tätä tietä käyttämät Mirrneksesta Sii- linjärmelle ajajat, toista Nilsiäslä Rautamaaraail siirretyt kylät kirk- kotienääil. Samalla päimänä pidetyssä Nurmeksen ja Maltimon kuntaill yhteisessä kuntakokouksessa johti niinikään puhetta maamviljelijä Eero Ikonen. Siinä oli käsitellä- mänä kuutakokouksen asettaman maitokunnan laatima paloapuyh- distyksen ohjesääntöehdotus. Se hymäksyttiin parista kohden hiu- kan »nuutettuna. Tnlisijain ja palokaltijen tarkastus toimitetaan hymäksytyn ohjesäännön mukaau maalis-, huhti-, touko- ja kesä- kuulla. Wiinakaupan estämiseksi. Kuu Juuan piirin nimismies mirkakirjeessä oli läänin kumernöö- rille kertoilut että ^nuan pitäjän Nunitaiilahdcn kylässä sijaitsemalla Osakeyhtiö Muolukimenomistamal- la kimilonhimolla järjestyksen moi- massa pitäminen ja rikollisuuden estäminen käy järjestysivallalle maikealsi, etenkin niitä tulee »väki- juoma-asetuksia ivastaan tehtyihin rikoksiim, ktin »naiuitnssa lyiässä harjoitetaan suurec-sa »mniriit ln- matonta »vätnviinakanppaa, on läa- nin kmvernööri ivaaditluaan Pie- lisjärmen kililalunnan rttnnuii- »voudiu lausuiiiion ^uuau piirin nimismiehen esityksen hmväksyen ehdottanllt keis. senaatille, että Nnnnanlahden ja sen takana ole- ivaa Ahmolvaaran kylää »varten ivalivontaan etupäässä «väkijuoma- asetllsteil noudattamista, u:ut'a myöskin muita poliisitoimia ivar- teit asetettaisiin toistaiseksi yliinää- räiiien poliisikonslaapeli, joka saisi palkkiota lii», koko ivuodeita. Wnh;vistct»t s.iä::noi. Läänin kinverilööri on t. I. 10 pnlä ailtanlatlaan päätöksellä asianomaisten nouvatctraivaksi mahlvistanut i i h l e t y k s e n k n n n a n p a l o a p u ij l) b i 0 r i) f = s c n j a ä a u ö t. Täällä meidän perui alla ei tun- nu ole-van puutetta eläimiei, riiuas- ta. Kesänkin uiko näyttää tällä kertaa lupaamalta, nopeasti. iitmi alencc Zakotettiitt Konliolahden talmiläräjillä tl. 1 ^ p. taupp. Otto Pitkästä Siihca- lasta .dialle ja Elin 'Asikaisen sol lvauksesta nlk. ja kuluja l" mrk. mesta. A U" «uotucn asia uinUnfHuiiauitcu= liioötocisa. Herra ?e»trieh toimessa. Miime päimiilä on ivalrakun- nanileulvoston oikeiston ja keskus- tan jäsenten keskuudessa ollut jouk ko neumotteluja Suonten asiasta, kertoo St. P,'l. ^cittmq. on pannut alulle yleismaltakunnalli- sen lainsäädäntöehdotuksen laatija, mallakuunanileumostou jäsen M. F. Tenlrich, jota on selittänyt maltakuilnannellivostoll jossakin lähimmässä istnnilossa tekeioäiisä ehdotuksen, että heti ivalittaisiin erityiiieil maliokunta ettikäteeii käsittelemään ehdotusta yleis- maltakunnallisesta lainsäädäu- nöstä. Oikeiston edustajat tätä ehdo- tusta lämpimästi kannattamat ja omat he päättäneet maalia, eitä maliokuma maliltaisim heti, jotta se saisi pääsiäislomail aikana ryh tyä työhön. Tämä päätös on herättänyt keskustassa suurta häm- mästyslä ja malioknililan suota- ivtludesla omat mielipiteet aiivan jakautuneet. Ehdotusta omat to- masti. maslustaueei puolalaiset, jota mastoin sitä kannattamat Reiehardtin ryhmä, johon ehdotiit- sen tekijäkin kuuluu. Mitä kes kustan esimieheeu ^ermoloiviin tulee, ilmaisee häil tässä asias sa mielipiteitään hyivin epäiilää- räisesti. llyhmän kokouksessa piti 5\nu- rieh snttren puheen, jossa hän huo- mäntti, että ehdotus, joka kaipaa monipuolista ja nksilyiskohlaisla tarkastusta, on samalla hymiil kii- reellinen eikä siedä lykkäystä. Suo- men asia oil nyt muka erityisesti jistynyt, kun snomalaiset ptthlt- iän luulo» mukaan koettamat yl lyttää Europail yleistä inielivi- dettä Menäjää ivastaan, ja Me- näjän kansallinen ylpeys maatii heti ratkaisemaan tämän kysyinyk- sen. Molenlpieil lakia säätämien kamarien oil mielä eitnen kesälomail alkua hyivälsyltämä lakiehdotus ja sen muoksi on ajoissa ryhdyitäma sen tarkastukseen. Minnein yhtyi keskustan enem mistö siihen, että hra Teutriehi.i ehdotus on hymäksytkämä, nltitra ivaliokuuuan malitseuiista koskema kysymys jätettämä toistaiseksi a:voi- nleksi. Ryhmän jäsenet metoamat siihen, että ivaltaku>lnaiineu>vosioil jäseniä jo on alkanut matkustaa pääsiäislomalle ja marsiilkiu kes- knstan rimit omat harmentuneet. Jos nyt toimitettaisiill maali, möisi helposti tapahtua niin, että »valiokuntaan tulisi pääasiallisesti oikeiston jäseniä. Nain ollen aikoo keskusta kannattaa ehdotus- ta, mutta omasta puolestaan ly kätä maliokuunan malitseinisen pääsiäisen jälkeiseon miikkoon. Hra Teutrieh knllluu kuitenkin maatimail, että maliokunta malit- täisiin huhtik. 1U pnlä l^m. k.), siis ensi lauantaina. Silloin odotetaan oikeiston esittämä»! periaatteellisen kantansa Suomen asiassa. yliopisto. Julkisen silosofiaill kandidaatti- tutkinnon suoritti l. k. 1!J pnä hist, kiekikiet. osastossa toimittaja K. N. Rantakari. .koululaitos. Sortamakail senlinaarin lehto- ville Brnuilo Zilliacus elle oil inyvnnetty mirka,vapautta ensi totlkok. 1 pistä lnluman kemätlnkn kauden loppiinn. Sijaiseksi oil määrätty kansakoulunopettaja Kou rad Heiniö. Anoitte» kysymys. Hels. Säilömien kirjeenivaihtaja sähköttää Lontoosta: „B!oruiiig Postille" Pietarista saapuneen "tiedon mtikaaii siirtyisi maltalniiiianlaii.säädäntö-kysylnyk- sen ratkaisu dmnnassa ainakin ensi jouhum. Lehden kirjeenmaih- kaja tietää kertoa, että mää- rääivissä korkeiiuiilissa hallitus- ptircissä olisi Sitomen kysyinyk- seeil nähden tapahtumu kaniian- niliutos. Nuorfuo;ua!aifeu pnoluee,» kes- malitsi maanantai-illalsessa kokouk- sessa puheeiljohtajakseeu senaattori Kaarlo Ciyuciim, >varapul?ceii' joh ta jaksi lakikiedelten tohtori C. Lilnilsen ja rahastonhoito jatsi tuomari E. M. Malld^- !liu. Uudet senaattorit. Hoivioikeudeuneliivos Liuksiala on rynnjmit ]sc,l .<ia„c-asalla. Tiili, yliopistolliset tutkinnot suo- rireltltaan. warat::o!nariksi pallvcli Tiiviin hoivioikeudessa, jossa liiiiieöiu tiili afesfovi_ 1 ja yoniioileudeuiieuivos 1H<h. Scintatuunaiiti '..mxaii xUitiiciuu^ o:? syntnnyt Sodankylässä. Suorueuuaan maisterin- ja oi keusllllkiilnot yliopistossa tuli hä- n.'stä ivaraluornari jolloin hän aseaitt Ouluun, missä toimi ivaltuusto:» sihteerinä ja kaupuil- gnnvolttina ivuoteen 1!»>4 asti, sai::aila l-.arjviliaen asiallajokiiket- lä. \fjimitcttiiu Mäntyharjun kih laktuuiantuoytariln I!iu4. Ollut suoiilakaisen pitolncen edustajalla iUiUeliii ioaalipiiristä maltiopai- ivillä ja I-o »vararikko. Miipurin Puukamara o.-y::'. ja o.y. Metsäilostoii puolesta oii jä- teitt) koiikttrssianoinlis. S nurin saata.va konkurssiin luoivutetussa vesässä on Suomen Pantilla ja !iousee noin puoleen ntilj. mark- kaan. Puutalvaraosakeyhkiön osake- pääoma oli (iO0,0OO inkaa ja Met- sänosto-osakeyhtiön 1<h >,(xn > mkaa, Lsatkcenoniistajat fiimmassaftii yhtiöv ;ä omat pääasiallisesti sa moja henkilöjä. Miirnemaiuittu osakeyhtiö on ostanut metsiä ja inyciiyt lie fitie inmtaroaraofake- yhtiölle. Miipurin Puutalvaraosakeyiuiö omistaa Pekoitlahden sahan Hii- tolassa se!ä Haulka«vaaran ja 5tirklo::ieme!l lastauspaikat. Sa- lian ja Haukkaivaaran »välille on yhtiö rakentanut 7 kiloni, pitkän kapearaiteisen rautatien. Pesäluettelo Miipurin Puuta- ivaraosakeyhiiössä osottaa yhtiöllä oleman oinaisnutta nlkaa pen. ja meltoja mtaa 7:1 p. )!tlorsti0!uaiaise>i „Suur-Saivon" äskeisestä pääkirjoituksesta kai- iiaauuiie seuraaman kappaleen th.irmenkaiilalla muntamat koh- dal> l "Jiäiia. ka:isallistuntoon herää^ !iiä :löiNiä tai sille knolleita, sekä snonialaisunden lipun alla mää rissä .arkoituksissa plirjehkijoita emme tarmitse kaitkaa etsiä. ^!e emme tarmitse näi.ä lähteä iuv- isieleinaail kylillä ja kujilta, em- nela nirnittelemääit sitä tai la ta erityisiä hciäiloä. 5t a t s o k a a m- nt e i l! k i il o «n a a 11 p 0 iv e e iii- in e ja katsokaamme aivoimiil sil- min. Tarkastakaamme jokainen omia tekojamme ja harrastuksiam- iue sekä sitä pohjaa, jolta ne oivat totoina, itiin ehkäpä löydämme leräämäliömän, »uikkttneeil tai ioääri"sä t^noiiulsissa sitoinalai- iestä käymän suomalaisen pal- o a lähempää k n in l ii ti l em in e k a a n. Tällanen tarkasteltni lokiena pitäisi olla, että itsensä leynininen ja syyn syytäminen loisten, samaten vuiitteellisteu kansalaisten niskoille, saisi mäis- y ii hiljai (e n 0 111 an itu n- ä p a r a ii l a m i s e n ja kas- m a t t a m i s e n tielt ä." Venäjältä. Ztvlijpinin Suonten koskema lakiehdotus. ilUaamuuaiim pitimät tutuman malioknnitan keskustan jäsenet toisen yksityisen kokouksui Suonlen kysymyksen malmistam.ista ivarten. Kokouksessa oli läsiiä myöskin Mllti- taiilia Harilonomiil komitean jä- seniä. Kokouksessa tarkastektiiu halli- tuksen laliehdotlikseeii sisältyivä luettelo uiistä kysymyksistä, jotka kuuluivat yleiseen ivallnkuutalaiu- säädäutööil. Keskusteluissa tul- tiiu siihen lopputulokseen, että hallilsija »voi Tuomen suuriruhti- naaua ratkaista suuren osan näis- lä kysymyksistä, inikä ouliilaisuus ninnteil olisi myöskin sopusoiu- nnssa Suomen perustuslakieu kanssa. Kokouksen enemmistön jäsenet hnomauttiivat erikoisesti, että Suomen edustajat maikutus- maltaisissa piireissä omat koetta- ileet käyttää tätä hyödykseen, yrit- täen lläyttää, että hallitsija on mapaaehtoisesti luopunut huomat- taivasta osasta niitä oikeuksia, jotka hallitsijalla on Suomen suu riruhtinaana. Keskustelun jälkeen hymäksyttiiil luettelo kokonaisuudessaan. ulmäys Venäjälle. FENNIA, m M ju m iia Ylvan tupakan tUtttliat polttaivat ten moi elää 10»-wuotiseksi mas- taisin epäilemättä: Mene kapusini- luostariin, tai englantilaiseen köy- häinhuoneeseen tai tule talonpo- jaksi. Heillä ei ole suuria huolia ja heidän elämäntapansa ei tar joa liikoja nautintoja. He eimät kylmety tullessaan myöhään ko- tiiil teatterista, konsertista tai kahmikoista. Talonpojilla on pa- jremmat toimeet elää 1<»>-wuoti- : siksi, kitin ruhtinailla, ivarsinkiil jos lläinä ottamat makaivalta Marsin paha isku on kohdan-. faunalta suuret tehtävänsä. Ettei ilttt miinle päiiviiiä Menäjän kan- ^ ihmiselle olleilkaail ole mahdoton- san liittoa. On paljastanut asioita, ta elää yli muotta, seu osot- jotka lnoivat entistä synkeinmän j tamat Parrin, Psliisierin, Pelin, »varjon tuon ..meiläläisten n,ies-Metshnikomin ja Huselaildin esi- ten" yhlymän ennestäänkin pi-j uierkit. Eräs Jenkins eli !<»!> meille poluille. > muotta. Heidän järjellinen elä- Sanomalehdissä on näinä päi-unäntapausa olisi asetettaiva esi-' niinä kiettellyl parisen tunnetun j'»lerliksi. Tosin teriveyden peri- akadeiilikon Soöoljemskin kirjoitus-1 »ninen on tärkein asia mutta hei tä, joista hän toisessa ilmoittaa! kullakin rllumiiilrakeimuksella ma- lnouumansa Menäjän kaiisanliiton! rustettll ihminen moi oikealla elä- keskushalliiulsen jäsenyydestä ja j mäntamalla saamuttaa ^ saneen toisessa luo räileätä Ivaloa tämän z korkean i'än ja heidän jälkeläi- voarouiijärjesteliiiän kuliisienta- sensä saaivak jo weirattam wah- kaisen toiininiian laatmln, samalla wan teriveyden periimökst. Mah- klui hän tekee tiettämäksi, että Me- dollisimmail korkean ijän saaivut- uäjäil kansanliiton ja Mikael Arken- tammeksi antaa tri Lorand sen- aeli>! liitin yhreensulautuniinen mamat käskyt: Ole mahdollisiin- huolimatta edellisen, nykyisen mt. utan paljon aikaa ulkona raik- johtajan, herra ?!iiinski-jkorsakoivin tiissa ilmassa ja niikäli mahdol-!^Z ^ ^ ^ ^ ^ »viraltisesta ivastaiväittecslä on lista auringonpaisteessa. Pidä - tosiasia, ja että Meuäjäu kansan huolla mahdollisimman paljosta liuon esimichyytccn iväkimallaijesri lnkunnosta ja tee jokapäimä pitkä silta eroiletun tohtori Tubrominin kämelymatka. Ziauti lihaa »vain sijalle näliläivästi piakkoin astuu »vähän ja kerran päiivässa. Nuo- lunnottii vä SöJostorqojo. ka olkoon paraasta päästä ler- tunncktu asia. että tohtori meiden lehmien tai »vuohien »nai- alnoiuiiim iväsymätlä 01» pal- ioa, munia, »voita, juustoa ja stanilt juuri i'a Mostoraomin heveliniä. Mältä joka kolinantena i'skolloni'.liiden ja pimeät asioimi- kuukauteua lihan syöntiä kokonaan, et. Samalle kalinalle näkyy nyt Pure ruoka hymin. Pese koko asettuneen hera Saboljomski. joka, ruumiisi joka päimä ja ota kerran lisäksi »väittää, että ..keskushalli- wiikossa, jos »verenkierto on hymä, ttiksen enemmistön jäsenet eimät! hikoilukylpy. Pidä huokoisia maat- htioiehdi isänmaallisen asian inc-!teitä, mieluimmin pumpulisia, neslymisestä. Herra Soboljemski! Tillasia alusmaatteita käytä main pitää maiuittin lahden liiton yh-j Hätätilassa talivella. Paidankau- teeusulamista petturien tekona, sa-j!us olkoon tilama. Hatun ja lilalla huomatiltaen että isä Mos- torsiom ilmenee ..suunnattomien ..pimeiden" rahamarojeil haltija na". Herra Saboliemskin paljastuk- siin eiivät „')inskoje Silanija" ja Seinstuliina ole sanallakaan mas- tauneet. Ne omat oleivinaan, ikään- kuin ei mitään olisi tapahtnnnt, ikäänkuin eiivät olisi mitään huo- nianneer. 'Niiden kannattajat omat lilaan suola. Ministerit lähettä mät heidän luokseen mirkamiehensä antamaan selityksiä häivyttömäin kysymysten johdosta, he itsensä unhoittamat siihen määrään, eitä rohkenemat huomattttaa ylimmälle mallalle siitä, kenen se moi ottaa 10. muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia ylimääräi sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen! Vakuutusmaksut halvimmat! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. Suomalaisen Tupakkatehdas H-H.N Suomi, Kantele >> Kaiku (II. 1150) O O savukkeita mantteiden märi olkoon »vaalea, talivella tumina. Pidä aina puolikenkiä. Mene marhain llukkuinaan ja nouse marhain ylös. Mdaa iicessa, merean ei saa tuutia, naisella pimeässä, hiljaisessa huo^ jossa akkuna on joilkun amomna. Äiukkumisaika olla lyhentpi kuin»''., pisiil aika miehellä 7 ' s 1 , tuntia. Lepää joka »viikko yksi päimä kokonaan. Wie- ta jos mahdollista sunnuntai Iliaalla tai muoristossa. Mältä miekeukiilutuksia ja kiihotnksia. Älä sure sitä, mitä ei käy muut taminen, äläkä sitä, mitä tule- maisuudella ou helmassaan. Älä puhu epämiellyttämistä asioista, ivastaan, kenen ei. Mutta kun»Ole lujatahtoinen. Mene naimi heille suoraan sanotaan, että he omat ..pimeillä" rahoilla ostetut, min he häpeällisesti »vaikenemat ja kätleytyivät. Mitä omal itse asiassa nämä sini ja jos olet jäänyt leskeksi, nai uudelleen. Mältä liian läin- piä huoneita, marsinkin höyryllä lämmitettyjä ja sellaisia, joissa on ilmanivaihto. Ole kohtuukli- ..pimeät" rahat^ Mistä ne tule- »ien alkoholin, tupakan, kahmin ja ivat " Prosessori Soboljemskimah-tteen nauttimisessa, tai kuomu dollisesti ei itsekään sitä tiedä. Kun «niistä kokonaan. ^nbroivin oli isänmaallisuuden asiau peräsimessä, niin hän lvisusti alasi keskushallituksen jäseniltäkin lähteet, mistä hänelle kultamirta juoksi. tukee tämän taikamoi- inan haltijaksi isä Mostorgoiv, jonka ivirka-ausioluettelo tekee hänet tie- tysti täysin kelpaamaksi uuteen tehtämäänsä. Tänian tnltamirran lähteen il- misaaininen olisi omiaan tyydyttä- inäaii ei »vaan uieliaisutttla, ulutta olisi lämä asia mattiollisellakin kaunalla katsottuna ehdottomasti hauska tietää. Toistaiseksi tiede- tään, e!tä isänmaanystämillä on cäyteltäminä ..pimeitä" rahoja, joiden annilla he suorittaivat hä- peällisiä lekoja, joilla ei ole mitään yhteyttä isänmaaltisteit tarkoitus- perien tanssa. Ttintuu luucnliu siltä, että asia 011 sangen nlonimulkainen, koska munteii on maikea selittää isän- maanystämäu erilaista menettely- tapaa. Tapahtuu näet, että he toiselta puolen käymät marsin kii- maasti hallituksen kimppuun — jopa siihenkin määrään, että ..Rusko- je Snamja" ästettäin sakotettiin siimoilomasta puheestaan hra Sto- lypinisiä — toisella taas duumas sa raiilailla mieltymyksen osoitnk- silla tenvehtimät jokaista esiinty- mistä niinlsteriaition tnoliriiveillä. ^>os oletetaan eltäivirlipuheenmn- kaan lvaalipolitiilka eroitetaau toi- luenpiteistä yleisen mielipiteen tuo- miselsi, joka iviimelsiiiiainiitu on kuivattu mallanpitäjien muka riip- puinatlontana »vastapainona, niin kaikli ristiriidat käymät päimäil selluiksi s. 0. että ristiriidat omat maiil ulkonaiset, mutta sen sijaan järjestelmän sisäistä suunnitelmaa ja tarkastusta täysin mustaamat. Olkoonpa nyt kuinka tahansa, on suuri yleisö päässyt kurkista- maan tuon „liiton" salaisinipaan, ja sen tuloksena moidaan pitää ..liiton" armon aleneminen kaik- kicu rehellisten »venäläistenkin sil missä. Eräs ruotsalainen laiivurin- leski on parantanut täysmkehitty- ueen kaula-ajoksen (struma) haus- kalla taivalla, jota hän suosittelee erittäin tehokkaana keinona kaikkia tauteja ivastaan, onpa sillä pa rantanut syöpätautejakin. Keino on jonkunlainen näkfäteino ja me netellään silloin seuraamaan ta- paan: ..Knnri" aletaan esim. maanantaina. Silloin ei saa nauttia auringonlaskusta junnun- tai-iltana auringonnousuin» tiis- tai-aainnna edes »vesipisaraa, rimasta puhumaltakaan. Seuraa malla unikolla on paastopäimä tiistaina, kolmannella »viikolla kesliiviikkona, »»ekjänneUä torstaina, miidennellä perjantaina, kuuden- uella miikolla taas torstaina, seitsemännellä leskimiikkona, kah- deksannella tiistaina ja yhdeksän- neliä jälleen maanantaina. Sii hen loppuu parannuskeino, mutta aletaan uudelleen jonkun ajan kukuttua. Korkeintaan saa »vuosi kulua kahden „kuurin" ivälillä. Keino ei ole koivin maikea knil siihen tottuu, ja termeellinen se kuuluu oleivan huonomatsaisillekin. ..Taito nähdä nälkää on taito elää", tnon kanseen todenperäisyydestä oivat jo useat muutkin päässeet selloille. Miten eletään tvuotiseksi? Kuuluisa lääkäri Hermey, joka on keksiilyt mereii kiertokulun, oil maininnut Englannin ..Äietusa- lein" Thomas Parrin, joka cli l-yl mnotiaaksi, kuolemansyyksi sen, että hänen täytyi maihtaa puutteellinen, juustoa, maitoa ja torcaa leipää käsittäivä ruokansa herkkupöytään. Sen lisäksi oli hä- ilen luoivuttaiva termeellisestä maa-ilmasta 1'outoon sumuihin, jokaiselle, sanoo tri A. Lorand, joka kysyy miilulta, miten parai- Hu!ta ka»»okiijallistttttta. Mmier Söderströiil Osakeyhtiön kustailnnksella ou ilmestynyt: M a i l a T a l m i o: A n n a S a r k 0 i l a, kolminäytöksinen näy- telinä. Omistettn Ida Aalbergilke. — Hinta 50. Eero Eerola: M a a mies- l au luja. Kansanopistoille ja maamieskouluille omistettu. — Hinta 1 mk. Uusia kirjoja. Kustannusliike Armi A. Karis- ton kustamlllksella Hämeenlinnas sa on ilmestyi,yt ja ilmoitettamak- semme lähetetty seuraamat uudet kirjat: U. M. Makakormen Ha r- »n a a k marjot, nomelleja, hinta, 2: ÖO. — aiman erikoisen hnorni- on saamntti Malakorpi »viiine jonlnksi ilmestyneellä teoksellaail ..Marianne", joka sai yksimielisen ylistäivät arivostelnt. Nyt ilmes- tyiiyt noivellikokoelma on »var- maan herättämä yhtä ansaitun huomion. Kokoelma sisältää sen- raamat 1'i nomellia: Harmaat »varjot; Kuolemaantuomitut: Jo hannes ; Satu keskiyön metsässä; Pauli; Gabriel; Btnistoja; Kynt- tilänjalka; Jaska; Tarina; Pai- najainen; Elänlän tarkotns; Kirsik kapuun laulu. f r P. Kainulaisen huonekalu- ja Joensuun keinu tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. MyyiSvSna Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja rcumisarkkuja ja pukuja Liek san aseman luona Ä. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 53. Joensuun Kirjapaino- Osakeyhtiön OsakKsenomistsjat kutsutaan varsinaiseen il joka pidetään yhtiön konttorissa Perjantaina Huhtikuun 29 p:nä 1910 kello 5 i. p. ja tulee ko kouksessa käsiteltäväksi seuraa vat asiat: 1. Johtokunnan kertomus vii me vuoden liikkeestä ja tarkas tajani lausunto tapahtuneesta ti- iientarkastuksesta. 2. Johtokunnan ehdotus osake pääoman lisäämisestä. 3. Vastuunvapauden myöntä minen johtokunnalle ja isännöit sijälle. 4. Isännöitsijän ja jäsenten valitseminen johtokuntaan. 5. Kahden tilintarkastajan ja niiden varamiesten valitseminen. 6. Palkan määrääminen isän nöitsijälle, johtokunnan jäsenille ja tilintarkastajille. Joensuussa 19 p:nä Maalisk. 1910. Johtokunta. Polvijärven kuntahuoneella lauvantaina t. k. 30 p. klo 10 e. pp. pidettävässä varsinaisessa kuntakokouksessa käsitellään seur. asiat: Kuvern. välipäätös räät. J. Rei josen valitusasiassa. Kinahmon kansakoulun kartanomaan loh- kaisemisesta. Esitetään kunnal lislautakunnan laatima vuosiker tomus ja tilit viime vuoden hal linnosta ja päätetään tilivapau- den myöntämisestä. (Tilit ja tar kastuskertomus ovat kuntalais ten nähtävänä kokouspäivään saakka lukkari O. Ahdin asun nossa). Valitaan valtamies kih- la k. oikeuteen P. Ratilaisen ja S. Iljoffin väliseen maatumajut- tuun. Luterilaisen apuopettajat- tarenviran perustamisesta Sot- \ kuman kansakouluun y. m. joh- | tokunnan alistamia asioita. Pa lovahingon korvaamisesta taL P. Tanskaselle N:o 13 Marton- vaara. Myönnetäänkö vieraille karjanlaidunta kunnan maalta ? Esitetään korjattavaksi vaivais hoidon ohjesääntöehdotus. Esi tetään kuvernöörin päätös erää seen ent. pol. A. Karttusen te kemään valitukseen. — Polvi järvi, huhtik. 16 p. 1910. Uuno A. Varis. ovat perinpohjaisten koetusten, oivallisten ai neiden ja parhaimman konepajatyön tulos. UI! If X auroilla on maan muok- I I L" flj käämistä varten sopivin muoto. H 11 jf I T aurat eivät rasita eneni- I I Llifla män vetojuhtaa kuin ' ajomiestäkään. VII K At auran hankkii sentähden 1 I L l\ A a jokainen ajatteleva maa- mies. Agros, Helsinki. Edustaja Joensuussa: OSKÄR HÄÄRÄNEN. Joensuun tietopuolisesta Kar- janhoitokoulusta on saatavana karjakoita, joko kesäkuun 1 päi västä tai myöhemmin allekirjoit taneen kautta, osotteella: Joen suu. Edv. Luikko. Johtaja. (K. S. 3 k.) luiSa verkkoja, Nuotanosia, valm. nuottoja, Riimu- verkkoja, Rysiä y. m. kalastus- tarpeita. Isoin ja halvin varasto! Jälleenmyyjiä otetaan! Hintaluette lolta ilmaiseksi! Viimeiset palkinnot: Neljä I:stä Turun kalastunäyttelyssä 1908 ja viisi l:stä Uudenkaupungin 1909. Turun Kalanpyydys-Liike, Turku. (I. 44241) Iauvantaina tulevan toukok. 7 p:nä klo 10 a. p. myydään Joensuussa Telefooniyhtiön talossa puutarhuri C. G. Brö- denbergin konkurssipesälle kuuluvia huone- ja talouskaluja, ompelukone, höyläpenkki, höy liä y. m., ja samana päivänä klo 1 i. p. Virkkalassa marja- ja ko ristepensaita, omenapuuntaimia y. m. Haapajoki, 1910. J. Kukkonen. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään tiistai na ensi toukokuun 3 p:nä klo 9 a. p. Liperin Vaiviossa tilalla N:o 21 tukkipuun latvuksia ja koivuhalkoja. Juho Turunen. myytävänä Rehtori Vallen perillisillS. Myydään hyviä heiniä. N. J. Laamanen. T 6gdetty taskukello, jonka JU omistaja saa käydä perimäs sä ratavartija K. Hoffrgnilta Joensuun asemalla. Smk. 6: - Kannastavedettävän hyväkäyn- tisen miehen ankkuritaskukellon myy ja lähettää 6 markalla Kelloseppä J. E. JUVENIUS, Tampereella. Huom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonosista y. m. y. m. lä hetetään ilmaiseksi, asiamieheksi ryhtyville. (H. 806) Ruumiinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla.