B o 112 191© Sanomia Halua kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Syyskuun 28 päivänä, TH&UGftinn^t; Oulussa i' v"JjfiSi"i2 4: — 2- 1: Ij :kon^ai!ia 10: - 3: — Koko vuodelta .... i'uolelia vuodeita .Neljännekseltä uukaudelta —: 3» —'- 40. Kaiku ilmaantuu meanantairsa, keskiviikkona ia per]ante!n« aamulla. Toimittajat: m. PALLAmL E. A. OULA8VIRTÄ. Tavataan toimistossa klo 1G—12 päiv. Taloudenhoitaja. l öimiBte ,s- konttori Kauppureinkatu 5. Kcnttori avoin na klo 8:sui aamuila 7:nän s.ta! 1 » Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raaniilliset kuolemaa-ilmoitukset vähintäin 3 mu., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän aumerooH, ovat jätettävät lehden kontto rrn edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O.y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ^Vakuuttakaa omaisuutenne i tulipalon varalta! », o ,Kullervon" ja ,,PohjoSan" asiamies Oulunsa W. Huhanantti» Tavat. Kartsö!Ws:psi^klssa. Puheiin 4 30. Torstaina tello 1 8 hartaushetki rukous huoneessa. Kaupungin poikain rippikoulu alkaa maa nantaina -i p:nä lokakuuta kello l.päilvällä rukoushuoneella ja kestää puolitoista iviik koa. Erityistä iltakoulua ei pidetä. Pastori O. !. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asian aja) 'm. Asianajoa rahastoissa y. m. tcim. J. Lakavi J. toimittaa asioita viraslniss.-- y. m. Osoite: OUI/J. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—Val2 a.-p. ja 3—5 i.-p. (MP läänin maanmittaus- ja ""I Omistaja Varamaanmlttari J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto K. T. EElliS ja U Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas-talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. Rakennustukkeja viime talvena kaadettuja, e; uiiettuja, 7, 8, 9, 10 ja 11" paksuja, 21' pitkiä ostetaan suurempi määrä. Tarjoukset mieluummin CIF. YVIIPUR!. O.-Y. Starckjohan & C:o A.»B. YVIlpuri. Maakanppiaat y. e! Suuri varasto saapunut ja myy- :: dään halvalla :: Oman Kannan Kirja- & Paperikau passa, Oulussa. Kauppureink. 17. Alitti Karikoski asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiiri Varatuomari ^ teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMntaio. Matkustetaan maaseudulie. Kontoriaika 10—2. Puntiin 203. kokoontuu perjantaina kello 7 i.-p. Useita tärkeitä asioita. Puheenjohtaja. Ilmoituksia. Oulun Diakonissakodin Ompeluseurat alkavat taas toimintansa, ruotsalainen per jantaina lokakuun 7 p:nä kello 11 e. pp. rukoushuon elia ja suomalainen keskiviik kona lokakuun 12 p:nä kello 5 j. pp. Dia- konissakodissa. Suurempaa osanottoa toivotaan. Johtokunta. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/) 3 „ „ 4 V2 „ 2 » „ 4 „ "in » 3 Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku» ranttitUHIä 6 Säästökassatiliilä ö Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Perjantaina t. k. 23 p:nä eläin- torilta valkean kirjava nuppa- lehmä. Oikea omistaja saa lehmän periä laissa määrä tyillä ehdoilla Poliisikamasista. pidetään ijärven RevosialDstosylidistyhsen toimesta Työnjohtaja J. Rankisen ta lossa lokakuun 2 p:nä. Arpajais-ohjelma: Avauspuhe Soittoa Runo Väliaika Esitelmä Soittoa Sisäänpääsy 25 penniä. Iltama-ohjelma: Laulua Tervehdyspuhe Soittoa Laulua Väliaika Näytös SAIMAAN RANNALLA. Väliaika Soittoa Kertomus Laulua Kuvaelma Soittoa Lopuksi tanssia. Sisäänpääsy 75 ja 50 penniä. Arpojen myyntiä väliajoilla. Iltama alkaa kello 7 illalla. Arpajaistoimikunta. avi L K ss as varatuomari. Helanen Asianajaja Oulussa. Äisksanterink, S. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras Matkusta/i rna&seudulh- Varat. A, Seopäscri lakiasiaintoimisto Oulussa, .« i 7 .-.'vitiaa kaifc»-'?- lakiasi?»'= nhsvj per 'n s is:" j;s maksuja, väiittäri i<^!p''skl- ja maa- '«»••-jen sekä jirt.T.ierj mv ;>'• ostoa, metsin leimauksia, .isu ja -vv-, ' r : sia v. niin :ä'j-'-p;iIiselt'» '' .>ii.' iriaa-vuf:'..!'. sähkö-o-,^ ><svyAnon, Otflu. ■ m m 11*1 » » » II . jotka saostavat YO °|o Sähkövirtaa myydään © © © © © © © © o Syksy jaTaloikappoja. Torstaina syyskuun 29 perjantaina 30 ja lauantaina loka kuun I p:nä myydään Seurahuoneella suuri hyvin lajiteltu varasto SyKsy- ja Talvikappoja. Bluuiiseja, jUnsbanisifa, LäsiDlaogasoäjMä, Happa- tohveleita. Kappaplyyiä ja Verkaa. Tilauksia otetaan. Ensiluokkaista työtä. Hartman & Hulden, (ent. L. Chydenius) Waasa. Oulu, Syysk. 28 p:nä< hetken suurin fyfytitys. Eduskunta määrännyt kantansa. Wiime perjantaina tekl eduskunta päätöksensä hetken suurimmasta kysy- myksestä ja sankalla määräsi menette- lynsä niihin tehtämiin nähden, joiden suorittamista »varten eduskunta oli kutsuttu kokoon. Huutoäänestyksellä hyrväksyi eduskunta puhemiehen ilmoi- tuksen seuraamalla ed. Wreden teke- mällä lisäyksellä: Hymäksyen puhemiehen W. J:een perustaman menettelyn päättää edus- kunta alamaisessa kirjelmässä ilmoit- taa Hänen Keisarilliselle Majesteetit- leen, ettei eduskunta puhemiehen esit- tömistä syistä ole »voinut ryhtyä ka- sittelemään maltiopäimäkutsumuksessa mainittuja asioita: jos eduskunta päiväjärjestykseen ote- tun ehdotuksen mukaisesti päättää laa- tia adressin Keisari-Suuriruhtinaalle, ei yllämainittua ilmoitusta tehdä eri kirjelmässä. 104 äänellä 83 ivastaan hylkäsi eduskunta sen adressialotteen, jota suo- menmielisten ryhmä, parikymmentä nuorsuomalaista, maalaisliitto, kym- menkunta ruotsalaista ja jotkut sosia- listit olisimat pitäneet tällä kerralla paremmin tarkoitusta ivastaamana kuin rajoitettua ilmoitusta. Adressiehdotus ei väässyt edes ^valiokuntaan. Mlltä kannalta suomalaisen puo- lueen ryhmä hetken suurinta kysymystä arivostelee ja millaista ntenettelytapaa se tahtoi noudatettamaksi, selmiää par- haiten siitä lausunnosta, jonka ryh- män puheenjohtaja tohtori E. N e- w a n l i n n a eduskunnassa kysymyk- sen esillä ollessa antoi. Ed. 9!ewan- linna lausui: Siitä ei ivoine olla eri mieliä, että Suomen eduskunnan näillä maltio- päimillä tulee alam. kirjelmällä kään- tyä maansa hallitsijan puoleen. Useat niistä syistä, jotka tämän tekemät »vält tämättömäksi, omat täällä jo tulleet esiin. Senjälkeen kun Suomen edus- kunta »viimeksi oli koolla, on keisari- kunnassa annettu se laki n. s. »valta- kunnanlainsäädännön järjestyksestä, jo- ka »viime aikoina on ollut »valmiste lun alaisena, ja joka tarkoittaa mi-- tä symimmälle käypää muutosta sii- hen sisälliseen itsenäisyyteen, jota maamme on nauttinut koko sen ojan, minkä se on ollut Menäjään yhdis- tettynä. Eduskunta on kutsuttu näil- le ylim. »valtiopäilville nimenmnaan suorittamaan tehtämiä, jotka perustu- wat tähän keisarikunnassa annettuun lakiin, jolla Suomessa ei saata olla lain pyhyyttä, se kun ei ole syntynyt sillä taivalla, mikä Suomen perustus laeissa on lainsäädännöstä määrätty. Eduskunta ei mihdoin ole näillä »val^ tiopäimillä saanut »vastaan ottaa mi- tään esityksiä Keisarilta ja Suuriruh- tinaalta, »vaan on, ilmeisesti näitä korivaamaan ja taivalla, joka on ko- konaan toinen kuin W. Iissä säädet- ty, eduskuntaan toimitettu erinäisiä keisarikunnan »ninisterineuivoston eh dotuksia niistä lainsäädäntöasioista, joita ivarlen eduskunta on kutsuttu koolle. Eduskunta tulee murinaan myös, tehdyn ehdotuksen mukaisesti. hymäksyen puhemiehen menettelyn, päättämään, että eduskunta niistä oi- keudellisista syistä, jotka puhemies on esittänyt, ei saata ryhtyä suoritta- maan edellä mainittuja tehtämiä. Ei ole muuta kuin luonnollista, että eduskunta kaiken tämän johdosta kääntyy Keisarin ja Suuriruhtinaan puoleen kirjelmällä, jossa eduskunta Keis. Majesteetille alamaisesti esittää ja ilmoittaa, mitä se tamattomassa tilassa katsoo asiain ja maan edun maatuvan. Saattaa kuitenkin olla erimieltä siitä, onko eduskunnan tässä tilaisuu- dessa ja yhteydessä tehtämä päätök- sensä kirjelmän lähettämisestä hallit- sijalle. Tämän kysymyksen armosle- lemiseen roaikuttaa ensinnäkin kysy- mys siitä, mitä eduskunnan katsotaan pitämän näiltä ivaltiopäimiltä Keisa- rille ja Suuriruhtinaalle esittää. Jos eduskunta nyt tekee puheenaoleman ilmoittamispäätöksen, niin on ilmeis tä, että puheenaolema alam. kirjelmä saattaisi tulla sisältämään ainoastaan ilmoituksen siitä, että eduskunta hy- mäksyen puhemiehensä »nenettelyn ja niistä W. J:een perustumista syistä, jotka puhemies on esittänyt ei ole »voinut käydä suorittamaan saamiansa tehtämiä. 9tyt moidaan kuitenkin aset- taa kysymyksenalaiseksi, olisiko näin ahtaasti rajoitettua sisällystä olema alain, kirjelmä katsottama tarkoitus- taan niin hymin mastaamaksi kuin suotamaa olisi. On ensinnäkin huomattama, että tällaisen kirjelmän täytyisi jo peruste- lujensa puolesta supistua marsin mä- häiseen. Kun sitä eduskunnan pää- töstä, jolla eduskunta puheenaolemassa menettelykysymyksessä hymäksyy puhe- miehen käsityksen ja toimenpiteen, ei ole asian luontoon katsoen maliokun- nassa »valmistettu, on siitä seurauksena, että mitään seikkaperäisempää eduskun nan hylväksymää perustelua tälle pää- tökselle ei ole olemassa, eikä siis myös- kään möisi eduskunnan alam. kirjel- mään tulla, jos eduskunta nyt päät- täisi tämän päätöksensä kirjelmässä hallitsijalle ilmoittaa, tämä kirjelmä kun tulisi ainoastaan toimitusivalio- kunnassa laadittamaksi eikä sanottu maliokunta, kuten tunnettu, saata kirjelmään mitään muuta panna, kuin minkä eduskunta on nimenoinaan päättänyt ja hymäksynyt. Seikkape- räisemmän perustelun eduskunta »voisi saada aikaan ja hymäksyä ainoas- taan edellä käyneen maliokuntamal- mistuksen nojalla. Ja niin asialli- sesti täydelliseksi ja tyydyttämäksi! kuin se perustelu moidaankin katsoa, jonka pukemies on menettelylleen esittänyt, saattaa kuitenkin panna kysymyksen alaiseksi, eikö näin tamattomassa ti- lassa ja isänmaalle näin laajakantoi- sessa ja matamassa tapauksessa täl lainen seikkaperäinen, jopa mahdolli- simman tyhjentämä perustelu edus- kunnan päätökselle olisi katsotta»va suureksi eduksi, ehkäpä aiman mälttä- mättömäksi. Edelleen saattaa olla eri mieliä sii tä, olisiko oikein ja onnellista, että näiltä maltiopäimiltä Suomen hallit- sijalle Suomen eduskunnalta »nenemä kirjelmä tulisi rajoittumaan ainoas- taan sen päätöksen ilmoittamiseen ja lyhykäiseen perustelemiseen, jonka edus- kunta tekee kun se hymäksyy puhemie- hen menettelyn. Minä tulen tällä siihen asian puoleen, joka minussa ja niiissä, jotka kanssani yleensä ajat- telemat maltiollisesti samoin, on he- rättänyt suuriinmat ja ratkaisemat epäilykset keskustelun esineenä oleivan kirjelmän lähettämistä koskeman ehdo- tuksen suhteen. Ilmeistä on kyllä, että »varsinai- nen syy siihen makamaan ristriitaan, joka on syntynyt toiselta puolen »neidän maamme, toiselta sen korkean hallitsijan ja hänen »venäläisen halli- tuksensa ynnä keisarikunnan ja edus- kunnan ivälille on Venäjällä mää rää»väksi päässyt maliiollinen suunta. joka tahtoo hämittää Suomen nautti- man itsenäisyyden. Mutta toiselta puolen on »neidän maamlne ja keisa- rikunnan mälisiin suhteisiin päässyt syntymään muutamia asiallisia riita- kysymyksiä, jotka eimät ole saaneet tyydyttämää ratkaisua, ja jotka sen- tähden omat olleet oinansa myötä- maikuttamaan tämän ristiriidan syn- tymiseen, mireilläpvsymiseen ja kär- jistymiseen. Eräs armoisa edellinen puhuja on lausunut, eitä niinkauan kuin nykyinen maltiollinen suunta kei- sarikunnassa on mallalla, ei saata olla toimeita, että miisaimmatkaan ehdotukset meidän suomalaisten puo- lelta moisiivat iviedä Wenäjän ja Suo- »nen mälille nousseiden riitakysymys- ten selivittämiseen. Minä pelkään, olenpa jokseenkin »vakuutettu, että tämä mielipide on oikea. Mutta tästä huo- limatta meidän elämän »vakaulnuk- semme mukaan, jotka olemme Suo- men manhan suomalaisen puolueen maltiollisella kannalla, siinä asemassa, johon maamme ja sen kalleiinlnat »val- tiolliset. edut omat joutuneet, on mitä tärkeintä, että Suomen kansa ja sen eduskunta johdonmukaisesti osottaa, että kansamme on malmis lojaalisesti myötämaikuttamaan laillisiin toimenpi- teisiin sanottujen riitakysymysten saat- tamiseksi molempain maiden ja koko Wenäjän »valtakunnan todellisia tar peita ja oikeutettuja maatimuksia mas- taa»vaan ratkaisuun, ja että näin ollen mitkään Wenäjän maltakunnan realiset edut eimät tee tarpeelliseksi saati oi- keuta Suoinelle juhlallisesti makuutetun autonomian hämittämistä. Tältä kannaltainme lähtien olem- me me olleet sitä mieltä, että edus- kunnan näiltä maltiopäimiltä lähetet- tämässä alam. kirjelrnässä tulisi Kei- sarille ja Suuriruhtinaalle esittää ei ainoastaan sitä, mitä nyt päätettämä alam. kirjelmä saattaisi sisältää, maan sen lisäksi myös ilmituoda nyt ly- hyesti esittämäni katsantokanta. Kun ne asiat, joita marten eduskunta on näille maltiopäimille kutsuttu, eimät tässä tilaisuudessa ole keskustelun alaisina, ei minulla ole oikeutta käydä niitä asiallisesti tarkastamaan. Mutta näkökohtana, joka on tarpeen moidak- seni perustella sen »nielipiteeni, että eduskunnan ei tulisi tässä tilaisuudessa päättää kirjelmän lähettämistä hallit- sijalle, lienee minulla oikeus sanoa se, että niiden kahden lainsäädäntökysy- »nyksen, jotka näihin asioihin kuuluivat, kysymysten Wenäjän kansalaisille Suc- messa tukemain oikeuksien laajentami- sesta sekä Suo»nen maltiomaroista Keisarikunnan »valtiorahastoon maam- me nykyisen sotilasmapauden sijasta suoritetttamista rahamaksuista, moi- daan katsoa oleman huomattaivimpia edellä kosketteleinistani riitakysymyksis- tä. Tähän katsoen eduskunnan mei- dän mielestämme nyt puheenaolemassa alam. kirjelmässä tulisi edellä esittä- mäni lisäksi Keis. Majille esiintuoda, että eduskunta, kunhan sille »vaan an- nelaan tilaisuus ottaa nämä asiat laillisessa järjestyksessä käsiteltämik- sensä, on rehellisesti tekeivä moita- »vansa tyydyttääkseen kaikki sellaiset »vaatimukset, jotka olemien olojen ja »valtakunnan todellisten tarpeitten no jalla moidaan niissä Suomea kohtaan asettaa. Mitä erittäin tulee kysymyk- seen Menäjän kansalaisille Suomessa tuleivain oikeuksien laajentamisesta, uskomme puolestamme, että kunhan säilytetään Suomen kansallisen elämän loukkaamattomuudelle mälttämättömät takeet. Suvinen eduskunnalle, jos se saa siihen laillisen tilaisuuden, on oleiva mahdollista myötämaikuttaa tämän ky symyksen järjestämiseen sellaisella ta- malla, että Menäjän kansalaiset, ilman luopumatta kansalaisoikeuksistaan kei sarikunnassa, »voiivat. Suomeen pyin- »väisesti asettuneina, täällä päästä pääasiallisten Suoinen omille kansa- laisille tule.vain oikeuksien nauttimi seen. Selmää on, että päätöksen teko kU laista sisällystä oleivan kirjelmän lä-