Tiistaina 27 p. Syyskuuta KARJALATAR Nro 109 — 1910 17 Venäläistä koulua Taimissa. Tänä syksynä alkaa menäläinen koulu toimintansa myöskin Sal- min Uuksulla. Pitkänrannan krei- kanuskoisten pastori on ivuokran- nut jo Uuksulta talon tätä tarkoi- tusta marten. Koulun toiminta ei rajoitu ainoastaan lasten opetuk seen, maan iltapäimillä kuulutaan annettaman opetusta myöskin ai- luisille ja manhoille. — Siis kaikki uuksulaiset nuoret ja manhat tah- dotaan tehdä sekä mieleltään että kieleltään »venäläisiksi. 1>iäinköhän nuo hommat onnistumat? Venäläistä koulua Uuksulle on eräs siellä asuma menäläisyyden ystämä (nimi jääköön mainitse- matta) hankkinut jo useana muon- na perätysten koettaen haalia ni- miä adressien alle. Tänä kesänä lähetettiin myöskin tällä tarvoin syntynyt anomus-adressi kenraali- kurvernöörille ja nyt niinkuin nä- kyy toimotuilla tuloksilla. Salmin Manssilaan kuuluu tu- leman tänä syksynä entisen lisäksi toinen menäläinen koulu. Tarkotus lienee kokonaan härvittää siellä toi- miwa suomalainen koulu, koskapa lähetyssaarnaaja Kypriano tk. 1- pnä oli siellä pitänyt kokouksen, jossa oli paikkakuntalaisia kieltä- nyt panemasta lapsiinsa suoma- laiseen kouluun, selittäen sen ker- rassaan määrälliseksi laitokseksi. Sen sijaan kehotti lapsiaan pane- maan menäläisiin kouluihin, joista hänen mielestään kaikki, sekä tai- maallinen että maallinen hymyys tulee. Ei sen mähempää kuin 17 me- näläistä koulua tulee tänä syksy- nä toimimaan Salmin eri kylissä nimittäin: Uuksulla, Uudessakyläs- sä, Kirkkojoella (Pappilan koulut, kaksi Mantsiosaarella, Lunkulassa, Tulemalla, Orusjärivellä, kaksi Manssilassa, Karkussa, Käsnäse- lässä, Marpaselässä, Räimälässä, Kaunoseläsjä, Rajaselässä ja Ka- nabrossa. Woi aikoja Salmissa! — Laat. Koiwisto laajaksi kauppa- satamaksi. Reuterin toimistolle Lontoossa kirjoitetaan Helsingistä tk. 11 päi- mänä. Suomen senaatti käsittelee jonkun Menäläis-Englantilaisen yhtiön anomusta, saada myönny- tys Pietarista suoraan Koiivis- tolle miemälle radalle. Ahtiö ai- koo ostaa Pietarin Siestarjoen radan ja jatkaa sitä Suomen ra- dan poikki Koimistolle. Menäjän Itämeren laimasto käyttää suu- ressa määrin miimemainittua sa- tamaa. Tarkotuksena on perustaa Koimistolle laaja kauppasatania, ja kun toimotaan moiiaman pitää Koimiston satama jäistä mapaana koko talmen, niin luullaan saata- wan koko pohjois-Euroopan kaup- pa keskitettyä tähäu satamaan. Siestarjoen rata on yksityinen yritys ja myydään se ensi miikon alussa pakkohuutokaupalla. Pieta rista kerrotaan, että yllämainittu yhtiö on jo hankkinut omikseen suurimman osan säätämistä. Ari- tykseen sanotaan jo merkityn 3 milj, Englannin puntaa. Suun- nitelman toteuttaminen tulee suu- resti mähentämäää Pietarin mer- kitystä satamana ja aiheuttamaan muutoksia Suomen ja Menäjän tullisuhteita koskemassa lainsää- dännössä. Uusi ajaumukaiueu »välitys- liike Pietarissa. Näinä väuvinä amaa Pietaris sa agronomi Reinh. Ryynänen, tunnettu miime muodelta etemänä näytkeillepanijana, suurin piirtein alotetun ajanmukaisen mälitystoi- miston nimellä ..Finska transport- och speditionskontoret Scan di- n av ia". A rt tys on pantu alulle noin 300,000 ruplan pääomalla ja so- pimus tehty Union-Banken'in kans- sa, jolla on noin 00 konttoria kav kissa Menäjän liikekeskuksissa ja ulkomailla. Etumaksuja tullaan myöntämään, samoin lainoja mek- selejä ja armopapereja mastaan. Suuria marastohuoneita rakenne- taan sekä Suomen tulliasemalle että Menäjän rautatieasemille. Suomen rautatieasemalla Pie- tarissa ryhdytään erityisiin toi- menpiteisiin, jotka tekemät tama- rain nopean toimituksen mahdol- liseksi. Erityisellä konttorin osas- tolla on tehtämä uusien kauppa- yhteyksien hankkiminen sekä työs- kentelemininen Suomen iviennin laajentamiseksi. Paitsi rahtitamara tulee uusi liike koettamaan saada myöskin matkustajain tarvaroita toimitetta- makseen; matkustajat woiwat silen säiliä monasti sangen ikärväntul- likäsittelyn mastuksista. Matkus- tajaosastolla tulee myös olemaan tehtämänä koettaa saada matkailu- liikettä ohjatuksi Suomeen ja amus- taa matkustamaa yleisöä sekä neu- mailla että opastuksilla. Mitä tulee mientiin keisarikun nasta, niin jo tehtyjen sopimus- ten perusteella on syytä toimoa, että suurin osa Siperian moista mastedes tulee kulkemaan Pieta- rin ja Hangon kautta. Lopuksi on hra Ryynäsellä aikomus saada Menäjän tuonti Ruotsista ja Nor- jasta, joka muosi muodelta yhä on lisääntynyt, kulkemaan uuden konttorinsa kautta Petarissa. Suomalaisesta saunasta kirjoittaa tri K. Taskinen Termey- denhoitolehden miime numerossa. Hän malittaa sitä, että paikoin esim. Uuudellamaalla on saunan käytäntö mähentynyt. »Olen ollut hiljakkoin tilaisuudessa eräässä ta- lossa Uudellamaalla näkemään heinäpellon keskellä saunan, jonne ei mitään tannerrettua polkua joh- tanut. Jo siitä huomasin sen ole- man mähän käytetyn, maan kuu- lin lisäksi, että Harmoin sitä tar- mitaan. Ainoastaan kerran kuuden miikon ajalla oli saunaa talon tarpeeksi lämmitetty ja kumminkin oli siinä 7- ä 8-henkinen perhe, kaikki työtä tekemiä ja kiire, kesäi- nen työaika eikä uintiin juuri ti- laisuutta. Tämän lisäksi olen il>- meekseni kuullut löytymän karta- noita, joissa kylmetään main pan kolme kertaa muodessa s. o. suu- nen juhlien edellä". Tämän johdosta kirjottaja kysyy aikooko kansamme tehdä saman tuhmuuden kuin Ruotsin kanssa- „ Siellähän oli myöskin aikaisen:- min sauna yhtä yleinen kuinmeilt läkin, mutta sittemmin lääkäri- pitimät kansan kylpytapaa termey- delle määrällisenä ja papit selitti- mät saunan epäsimeellisyyden le- mittäjäksi. Ja niin haroisi Ruot. sin kansasta tämä hymä ja tärkeä tapa. Monin paikoin on siellä maalaistalossa mielä sauna jälel- la, maan sitä ei käytelä. Rytteni- min koettamat lääkärit y. m. asiaa ymmärtämät henkilöt herättää Ruotsin kansassa harrastusta san- nojen hankintaan ja käyttämiseen mutta kansan tapoja on maikea yhtäkkiä muuttaa". Täällä Karjalassa toki kylmem- me kerran, jopa parikin kertaa mii- kossa, emmekä kait hymästä ta- ivastamme luomukkaan. (Englantilainen puhui suomea, suomalainen — ruotsia. Miime kuussa matkusti Oulusta kaksi englantilaista, hrat E. Iamelt ja M. Sl. Meryiveather Oulun- jokea „Lempi"-laimalla Muhokseen ja sieltä edelleen Kajaaniin. Sa- massa laimassa matkusti useita suomalaisia, m. m. eräs oululai- nen lääkäri ja maisteri. Englanti- laiset käyttimät suomenkieltä ja kayttimät sitä aika hymin. Toinen englantilaisista kääntyi suomen- kielisellä kysymyksellään oululais- ten herrojen puoleen, mutta nä- K y s y k ä ä Suomal. Tupakkatehdas O.-D:n Oilvallinen 30 pennin satuitte. set, joiden alaisena Kreikka on mii-! pikirja on alallaan ainoa ja täyt- me muosina ollut. Uusia miehiä! tää tuntuman puutteen, on astunut esiin, ensi sijassa pu-! Ruhtinas P. K r a p o t k i n i n heena ollut Veniselos, kreetalais- monille kielille käännetyt Ma l- ten kansallismielisten taitama joh- Ilanku m ous miehen m ui s- taja, jota jo politikoimat upseerit telmat ilmestymät kahtena laa- käyttimät neumonantajana. Kan- salliskokouksen kokoonkutsuminen lienee pohjaltaan perustunut hä- nen neumoonsa ja hän malmis- tautuu sen toiminnassa suoritta- maan johtajan osaa suurimmalla äänimäärällä kuin kukaan Kreikan maltiomiehistä tätä ennen. Hänen ympärilleen odotetaan myöskin noin Ki. 7 » malituksi tulleen,,millin" jokseenkin miehissä ryhmittymän ja muodostaman uuden moimak- kaan ..kansanpuolueen", jolla luul- jana niteenä, tekijän Menäjää marten hymäksymästä painoksesta suomennettuina, Georg Brandes'in marustamalla esipuheella. Meidän oloissamme tämä Menäjän nihi- listisen liikkeen historia saamutta- nee nntä suurinta mielenkiintoa. Eräs äskettäin kuolleen suur- miehen Björnstjerne Björn- s o n i n pääteoksia. Liput liehu- massa (Det slager i byen og paa havnen) ilmestyy tekijän elä- mäkerralla marustettuna. Käsitel- tamasti tulee olemaan magneet-!len sukupuolikasmatusta tyttökou- tista metomoimaa monen suhteen niistäkin, jotka mielä seisomat man- hojen puoluepäälliköiden nuotiolla. Toistaiseksi luotettamimmista maa- litulosluetteloista näkyy, kirjoittaa „Le Temps", että manhoilla puo- luissa ja naisen oikeuksia se herät- tää pohdittamaksi useita nykyhet- ken kysymyksiä. Kahdelta kotimaiselta kirjailijat- tarelta ilmestyy nomelli Meden haussa ja kertomuskokoelma lueilla on yhteensä mähän yli200.Kuopus, kumpainenkin täyttäen edustajaa. -enemmän kuin meillä on totuttu Miimeksi Ateenasta saapuueet ensikertalaiselta maalimaan, tiedot kertomat: Kuningas amast Nuorisonkirjana ilmestyy Da- kansalliskokouksen puheella, jossa ; niel Defoen, „Robinson Cru- hän aluksi lausui, että ne ehdot/soen" kuuluisan tekijän, m. 1720 nrjottama romaani Kapteeni Singletonin seikkailut. Erityisinä kokoelmina ilmestyy ennen julkaistuista kertomuksista malikoima Mark Twainin Huumoria ja H. G. Mell- joihin kama parlamentin sellä helmik. 18 pnä suostui, omat takeiua siitä, että koko kansa ha- luaa pysyttää konstitutsionin maan säilyttämiseksi koskemattomana. Samojen periaatteiden nojalla on kansa lausunut toimomuksenaan,! s i n Nykyisen ajan kerto- b savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. P. C Rettftj ^ C:0 Turku. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. ESS3E ^3 « » » Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. maisema-, fanta sia- ja huhhapos- tikortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. o Kuulutuksia. muk sia. että tarkastettamaksi otettaisiin ne perustuslain säännökset, jotka ei- mätpä herrat sumaitsimat käyttää ^ät kuulu peruspykäliin. Tätä — ruotsinkieltä. Englantilainen I tarkotusta marten on kansa malin- enempää maimaamatta näitä her- ,M kaksinkertaisen määrän edus- . . ... roja ..suomalaisia., suomenkielellä, > tajia. Kuningas lausui edelleeneuPlhlan zuhlistamisekn ituji sa- käänsi heille selkänsä ja^ poistui! olemansa iloinen sen johdosta, että ^ wellr>skokoelmann. v >- ( s ) um- tLygnaeusjuhlakirjallisuutta. Marsinaisen kirjallisuuden ohes- sa ilmestyy pian tuleman Cygna- tomerinsa kanssa salongista lai- man peräkannelle, jonne hetken kuluttua meni myöskin eräs suo- malitsijat erittäiu rauhallisesti omat j m ® r , l 5 ^ killisyyksiä ja kun suonlalainen lau sui ihmettelynsä siitä, että englan- lantilainen niin hymin osaa suo- Osakeyhtiön kustau täyttäneet melmollisuutensa, maikka! uulsella on nim. juuri painosta olot oliivatkin tarvallisuudesta poik-i ^^ lstumavsa kokoelma Lehtori malainen maisteri. Suomalaiselta keamat, tämä on todistuksena Krei-! P- F. a n ." 1 N e ti uu|tmpia tiedusteli sitten englantilainen fel=; j an uoliitlisesta kypsyydestä. Ku- ?amellyhia nimeltä ^aulutotveri. mällä suomenkielellä Pohjolan mer- ningas kehoitti edustajia täyttä-! Kokoelman sisällyksestä on tietysti ' mään maikean tehtämänsä pitä-!sijassa mainittama ,,W a l o n- mällä ohjeenaan isänmaallisuutta!^^?!.? , jonka lanat Nortamo ja poliittista kokemusta. Kunin- • ° u i a ' . f a " 0l " ee , u l e ; mea, ivastasi englantilainen, ettei- kaan mielestä on tällä istunnolla!^ samellykjineen on sonntettu juun hän siinä mitään merkillistä ole, 1 oleroa siunausta tuottama maiku-! kansakoululasten tunteiden tulitse- että hän Suomessa käyttää suo-! tus halliiuslaitosten toimintaan ja ^ tässä heille tärkeässä muis- menkieltä. Jos te joskus saamutte! toimoi häu sen palauttaman po- tojuhlasja. Muista lauluista mm- Englantiin, niin — lisäsi hän — liittisen järjestyksen ja auttamaa» uittakoon ^opeluchen herttaijet niin ette suiiikaan tekään maadi,! kansallista ihanteita, että englantilaisten omassa maas- Muutaman päimän kuluttua sa pitäisi teitä puhutella suomen-! moitanee jo hamaita pystyykö nyt istuntonsa alkaniit kansalliskokous maan sotkeiltuneisiin asioihin sel- myyttä tnoniaaii. llekirjoittaneslta hävisi yksi kaksikesänen, punakyyttö, hatasarvinen sonni. Jos ke nen luo se ilmaantuisi, pyy dän hyväntahtoisesti siitä ilmoittamaan suutari Saarelai selle Lieksa tai minulle. I Viensuu, ^/g 10. Paavo Määttänen. Os. Kylänlahti & Viensuu. kielellä, maan opettelette ennen matkalle lähtöänne eiiglanninkieltä. Samoin on ollut minun melmol- mollisiluteni oppia kaunista suo- meiikieltänne moidakseni keskustel- la Suomessa suomalaisten kans- sa." 5taikkialla matkan marrellakin kirjoittimat sanotut herrat maja- igitetaan- talojen päimäkirjoihin suomeksi. ' Itusi kolmiliitto. Neues Wiener Journalissa kir- Ulkomailta. Erittäin luotettamalta taholta olemme saaneet tietää, että krei- mi Aehrenthalin ja Turkin suur- misiiriu Häkki pashan k^htauk- sen aikana leivitetyissä huhuissa, että Jtämalta-Unkarin, Saksan ja Turkin kesken suunniteltaisiin soti- lasliittoa, kuitenkin on perää. To- ! dellisuudessa on jo pitemmän ajaii Turkissa ei Kreikan kansalliskokoiis ole ol- lenkaan mieluinen asia, maaii se!,vallinnut milkas ajatusten maibto on ollut sille marsin pahakin pis-! Jtämalta-Unkarin ja Saksan ulko- tiainen. ^ Nyt mielä senkin enein- ! ministeriöiden ivälillä Turkin liit- män, kuin Turkin alueella asumat j tämisestä lähemmin Jtämalta- Kreikkalaiset aikoimat pitää kirkot-. Unkarin monarkiaan ja sen saksa- liskokousta itseKonstantinopottssa, laiseen liittolaiseen. Tätä suunni- patriarkan kutsusta. Tätä ei Tur-, telmaa sanotaan erikoisesti keisari kin hallitus sallinut, maan ilmoitti' Milhelmin suosiman ja huomatta- jyrkästi, ettei kokousta saa pitää.»aa on, että Saksan keisari juuri Sen pitoa yritettiin fuitcnfiix,. näinä päiminä on mastaaiiottanut ja siitä kertomat miiinei,et tie- kenraaliemersti von der Golfin, dot: Erityinen komitea on malmis- tanut kirjelmän hallitukselle, jossa patriakka sanoo mäistymänsä yli- moiman tieltä. Jotta asema ei kärjistyisi, lykkää hän kansallis- kokouksen siksi kunnes hän onnis- tuu pääsemään yksimielisyyteen hal- tuksen kanssa. Kirjelmä jätettiin perjantaina oikeusministerille. Perjantaina mangittiin kreik kalaisen kansalliskokouksen jäsentä. Sisäministeri on päättänyt man- gita kaikki kokouksen jäsenet ja asettaa heidät syytteeseen sota- oikeudessa. Ziäin kireälle on Turkki ottanut asian, maikka patriarkka makuutti- kin, ettei tällä kokouksella ole Krei- kan kansalliskokouksen kanssa mi- tään yhteyttä. Kreikan kansalliskokous amattiiii keskimiikkona ja monella taholla aprikoidaan jo huolestu- neina tokko sen onnistuu mainit- tamassa määrässä parantaa niitä epäkohtia, jotka sen kokoonkutsumi- sen omat aiheuttaneet, mai kehkey- tyykö siitä ehkä uusi lemottomuu- den lähde niiden monien lisäksi, joita Balkaninniemimaalla jo en- nestään löytyy. Maalit kansalliskokoukseen ta- pahtuimat huomattaman tyynesti, mikä tuntui odottamattomalta e- duskunnan miime istuntokauden meluisten kohtauksien ja nyt on- nellisesti hajalle saadun sotilaslii- gan loistokauden jälkeen. Mutta maaleissa on kuitenkin ilmennyt malitsijain samoin kuin ennen up- seerien keskuudessa, maltama liike, manhoja puolueita ja näiden joh- tajia, Theotokista ja Rallista, mastaan, joiden syyksi yleensä lue- taaii ne epäkohdat ja nöyryydyk- joka, kuten tunnettua, jälleen as tuu kenraalitarkastajan mirkaan Turkissa ja josta sitten tamallaan tulee Turkin sotamoiman ylipääl- likkö. Wienissä sanotaan tämäiijuun- nitelman toistaiseksi mielä herättä- män armeluita sisäpoliittisessa suh- teessä. Zlrmellaan nimittäin, että lähestyminen Turkkiin, joka luon- uollisesti ei moi tapahtua pahoit- tamatta Menäjää, herättää kan- sallista mastenmielisyyttä etelä- slaamilaisissa kansoissa. Saksan keisarin piakkoin tapahtuma mie- railu Wienissä tulee antamaan selmitystä tässä asiassa, jonka pe- rustuksena nähtämästi tulee ole- maan sotilasliitto Jtäwalta-Unka- rin, Sakian ja Turkin kesken. Suunnitelma kiinnittää parast'- aikaa mitä suurimmassa mää- rässä ulkoministerin kreimi Aeh- reiithalin huomiota, sillä epäile- mättä tällainen uusi yhdistelmä, joka jossain suhteessa lisää Saksan ja Jtämallan maikutusmaltaa idäs- sä, synnyttää reaksioonin Europan to'sen maltioliiton puolelta, jol- loinka myöskin Italian asema on otettama huomioon. Kirjallista. Syyskirjallisuutta julkaisee Suomalainen Kustannus- o.-y. Kansa näinä päiminä m. m.: Orgaanisen kemianpää- piirteet, kauppaoppilaitoksia ja teollisuuskouluja marten kirjoitti S. W. Hintikka. — Tämä op- ruiiot ..Kansakoululasten laulu koulumatkalla", „Las- ten rukous isänmaan puo- les ta", ..Laulu pikku Ma- pusta" ja ..Meripojat". Kai- kestään sisältää mihkonen 10 lau- lua, muiden mukana pari kemät- laulua, joihin sämeltäjä on sanat- kin sepittänyt. Kaikki laulut omat somitetut ^-ääuisiksi. Mihkosen hin- ta oii ainoastaan 30 pnä. — Toi- mottamaa on, että opettajat kii- rehtimät hankkimaan mihkosen jo hymään aikaan oppilailleen laulu- toiveriksi odotettaman juhlan tun- nelmaa kohottamaan. KarMlattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Ro mppalassa : Hra J. V. Pälli. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara N u r m ek se s sa: Telegr. reviisori R. Talola. Utrassa: Hra Heikki Ikonen. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. L e h t o i : Maanvilj. Simo Hirvonen. Pielisjärvellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Viski. » M. Nevalainen, Kylän lahti. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Kiteellä s Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkössä : Hra Pekka Pesonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. > K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Huutokauppoja. auvantaina 1 päivänä tulevaa Lokakuuta kello 10 päivällä myydään konkurssihuutokau palla paikan päällä kauppias Eero Huovisen konkurssi- j pesälle kuuluva hyvällä liike- j paikalla valtamaantien varrella j Kaltimon tehtaan ja rautatie- 1 aseman lähellä oleva osaa Taipale-nimisestä perintötilasta N:o '21 Enon pitäjän Nesterin- saaren kylästä palsta, kauppa talo rakennuksineen, jossa on puoti, 2 kamaria, keittiö sekä tarpeelliset ulkohuoneet. Sekä samassa paikassa samalle pesälle kuuluva niittypalsta 1 / l3 osa Kak- sola nimisestä perintötilasta N:o 28 Nesterinsaaren kylässä. Ja hyirällä liikepaikalla valtamaan tien varrella Kontiolahden pitä jän Jakokosken kylässä tilalla N:o 3 vuokratontilla oleva kaup- pakartano. Kaksi henkivakuu- tuskirjaa Eero Huoviselle ase tettua Keskinäinen Henkivakuu tusyhtiö Suomessa l:si 1,000 mar kan ja l:si 4,000 markan, huu tokauppatilaisuudessa mainitta villa ehdoilla. Huutokaupan päätettyä pide tään velkojain kokous samassa paikassa, jossa hyväksytään tai hyljätään tehdyt tarjoukset sekä keskustellaan ja päätetään muis ta pesää koskevista asioista, poissaolevat velkojat saavat tyy tyä läsnäolevien päätökseen. Joensuussa 14 p. Syysk. 1910. J. Pitko, pesänhoitaja. HUOM.! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Liibeck. Beckergrube N:o 80. Myytävänä. » I myyn: Ilmoituksia. Entisessä J. Kinnusen liikkees sä Joensuussa Suvantokadun varrella on nyt alettu rauta sepän liike täysin tottuneit- ten työmiesten avulla. Työt tehdään suurella huolella. — Huom.! Hevosen kengitykseen on tutkinnon suorittanut henkilö. Kunnioittaen Kusti Kasurinen. Kuopion teollisuus- koulussa alkaa lukuvuosi l:nä p:nä lokakuuta klo 8 a.-p. Kouluun pyrkivien uusien oppilaiden tulee ilmoittautua 30 p:nä syyskuuta klo 11 e. pp. varustettuna mainekirjalla, koulu- ja työdistuksilla sekä isän tahi holhoojan lupakirjalla jos pyrkijä on alaikäinen. Koulussa on mekaninen, huonerakennus- ja kulkulaitosten rakennusosasto se kä kemiallismetallurginen osasto. Sisäänpääsövaatimukset ovat 1) pääs tötodistus kansakoulusta tahi sitä vastaavat tiedot, 2) että pyrkijä on vähintään 1 vuoden ollut työssä sen osaston alaan kuuluvassa ammatissa johon pyrkii tahi ollut jonkun vuo den teknillisessä työssä. 4 luokkaa alkeiskoulua käyneitä otetaan ilman teknillistä työkokemustakin kouluun, 3) 17 v. ikä. Lukukausimaksu on 20 mk., joka suoritetaan sisäänkirioit- taessa. Paitsi varsinaisia oppilaita otetaan kouluun sivuoppilaita,_ jotka seuraavat opetusta yhdessä tahi useammassa aineessa. Lähemmin il moittaa kysyttäessä allekirjoittanut. Kuopiossa, 14 p. Syyskuuta 1910. Gust. A. Aarto vaara. (Savot. 3 k.) 1 H Lesty- ja Vehnä- y. m. Petroleumia (tynnyrittäin), nahka-, lanka-, kangas- y.m. tavaroita lajitellusta varastosta päivän halvimpiin hintoihin. Elias Tolvanen. hd O K cc Joensuu—Viipuri rt- c* B SP :fe. juna w ■£ ~c' 3 9 Joeusuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 1125 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.16 Onkamo . „ 12.04 - 4.35 Tohmajärvi _ 12.26 5.12 Kaurila . „ 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.5» 6.C2 „ läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 sM Alatkaselkä „ 2.01 6.8(i Kaalamo . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.68 9.46 10.50 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Eiis-iaerai-ul. 5.22 11.10 1.31 » läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 6.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.23 1.13 5.55 Koljola . „ 7.53 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.5? 1.51 6.50 „ . läht. 8.2Ö 2.06 7." Hannila . „ 8.W 2.27 7.54 Kavan tsaari „ 8.52 2.39 8.i" Karisalmi . 9.5 O 2.51 9.u) Tali . . , 9 .T7 3.02 9 .29 Tammisuo „ 9 .29 3.14 9.7? Viipuri . tul. 9W 3.22 9.5? Pika- Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 juna 6.25 5.91 2.25 n j» « 7.50 4.50 — Viip. Hels. läht. 11 .40 10.29 2.40 n K n 1.§U — 8.UÖ K P CO a Viipuri—Joensuu E 0' a SP Sr 3 9 pr o" a 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo , 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 'Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 854 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.82 10.19 Inkilä . „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . „ 9.47 4.08 11.22 Euitola . „ 10.15 4.35 12.22 Alho . . „ 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 „ läht. 11.1C 5.3c 2.08 Ihala . . B 11.38 6.02 2.56 Jaakkima , 11.58 621 3.30 Niva . . p 12.23 6.52 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7 .53 6.00 Sortavala tul. 1.10 7.3Ö 5.47 „ läht. 1.20 —T" 7.47 Helylä . „ 1.32 8.>? Kaalamo „ 2.20 1 9.41 Matkaselkä „ 2.43 10." Pälkjärvi „ 3.11 11. S .Värtsilä . tul. 3.25 11.35 „ läht. 3.35 5.51 Kaurila . , 3.49 — 5$ Tohmajärvi n 4.0? — 6.01 Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.5C — 6.59 Hammaslahti 5.1C — 7.32 Niittylahti . . 5.28 — 8.01 Joensuu. tul. 5.48 — 8.2i; JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - ApoNinaris >. | Mj Vischy ) 11UUIU Puhelin N:o 15. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, R ^stä, Pauloia sisäänkudotuilla lyi- jyiUä ja korkeiUa, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Vuokrattavana Sattuneesta syystä vuokrataan puoti varastohuoneen kans sa 1 p:stä lokak. 1 H. Rasi. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna Nro 831. H *0 E Asema "o o §1 © s a> • SD^ V 9? 9 T3 Lieksa .... 6.0C Tiensuu . . 6.19 1 6.2( Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti ° 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. ▲ s e m s Joensuu . . Jjehmo . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvä . . Vuonislahti . Tiensuu . Lieksa . . . H £ e S" a a 1.^ a •ö V 3 (n • e. w 9 •o V 6.15 6.27 2 6.55 6.49 10 6.55 7.15 5 720 7.34 5 7.43 aos 2 8,?? 815 10 823 851 2 8.53 9.T3 2 9.ia 9.ä5 10 9.45 10.18 1 10.T5 10.38 — Rautatien tavara- aekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 1- PP — » 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joenmn Kirjap. 0>Y. 1910