Tiistaina 15 p. Marraskuuta KARJALA TA R N:o 130 — 1910 Hyvin lajiteltu valikoima Rautasänkyjä Puusänky pettää mutta Rauta- sänky kestää. Hauskoja Piftä-astiastoja ja uudenaikaisia Jiiisui Kisiikkijiäistys. Keskiviikkona t. k. 16 p. klo 8 i. Työväentalolla M N S-nfiytökeinsn näytelmä. lirj. Hirmaan Sodermtno. Suom. Benj Leino. Torstaina t. k. 17 p. klo 8 i. Lyseolla (l:nen sinfoniakonsertti). Lähempi selostus viime lauan tainumerossa. Lippuja myydSSn Schliiterln kirjakaupassa. Tel 4t. sen, moitaisiinko ja millä tamalla maassamme aikaansaada yleinen, maltion määräämä ja suojelema työlväensairaus-, tapatur- ma- ja wanhuuswakuutus. Ahtenäistä, pykäliltään laadittua ohjelmaa ei Suomalainen puolue noina aikaisempina aikoinaan ju- latSsut, joten sen kannan määrää- minen kaikissa eri kysymyksissä sanomalehtikirjoitusten y. m. pe- ruSteella maatii jo nyt kokonaisen tutkimustyön. „Wanhojen" suomenmielisten johtamien työmäenyhdistysten pää- tökstStä ja asiakirjoista 1890-lumun alussa nähdään kuitenkin helposti, että puolueessa lisäksi kannettiin m. m. seurattua asioita: »yleistä koulupakkoa ja maksutonta koulu- opetusta sekä kansakoulua pohja- kouluksi", ..irtolaiskysymyksen jär- jestämistä maan palstoittamis-ja muokraussuhteita parantamalla", ammatintarkastajain lumun lisää- mistä, „työwäen tilaston hankki- mistä maltion mälityksellä", „työ- mäen asunto-olojen parantamista rakennuslainoja myöntämällä", ammattiyhdistyksien perustamista, raittiusasiaa, 10-tuntista maksi- maalityöpäimää, ..asteetlaisesti ko- hoamaa merotusta" (Lauri Kiwe- käs) ja pakollisuusperiaatetta työ- mäenmakuutuksissa. (Suurin osa puolueen w. 190G hymäksymästä yhteiskunnallisesta ohjelmasta oli jo toistakymmentä muotta eri tahoilla puoluetta pan- tu alulle; kimijalka oli tehty tälle Suomalaisen puolueen nykyiselle laajalle ohjelmalle, jonka yksi- tyiskohtien resereeraamiseen meillä ei täZsä ole tilaa. Se aloitettiin marstnaiscsti w. 190', ja päätet- tiin seuraaman muoden lokakuus- sa. Suurimman työn siinä omat suorittaneet: I. R. Danielson- Kalmari, Ha n nesGebhard, picletääll, kuin pidetäänkin, sun nuntaina ensi joulukuun 11 p:nä Ilosaaren teatteritalolla. Kansala set, älkää olko kylmä kisteoisia tälle yritykselle ja en nakkoarpojen myyjille ! — Ar- pajaisohjelma julaistaan myö hemmln. I. K. Paasikirvi, I. G. Pa- loheimo, ?). K. Arjö-Koski- n e n, L. Ingman, E. New an- linna. Ph. Suuronen, A Listo, A. O s m. Kairamo ja nti Aleksandra Gripenberg. Jos sitä merrataan muiden n. pormarillistenpuolueiden ohjelmiin, niin moidaan yleensä sanoa, että se etenkin kansallisessa ja sosiaali- poliittisessa suhteessa on pitem- mälle menemä, mutta kirkollisissa kysymyksissä, maikka edistysmieli- nen niissäkin, ivaromampi kuin näiden. Eri puolueet eimät ohjelmansa sanamuodon mukaan kuitenkaan eroa toisistaan läheskään samassa määrässä kuin toimintansa ja menettelytapansa puolesta. Tämä on pitänyt paikkansa marsinkin n. s. suurmaaltiollisen ky- symyksen alalla. Suomalaisen puo- lueen kanta on aina ollut Suomen ja Menäjän suhdetta koskemissa kysymyksissä 1) että kaikki muu- tokset Suomen maltiosääntoön, maamme perustuslakeihin, omat toimeen;,antamat näiden lakien it- sensä määräämässä järjestyksessä, 2) ettei kansamme moi luopua mistään sille kuuluman sisällisen itsenäisyyden olennaisesta osasta tai kohdasta, 3) mutta että kan samme ei tule kieltäytyä näissä rajoissa tyydyttämästä niitä maa- timulsia, mitä muuttuneet olot ja Genäjän oikeutetut edutmoimatteh- dä »välttämättömiksi. Taiminta tä- män miimemainitun kohdan poh- jalla on aiheuttanut Suomalaisen vuolueen ja muiden puolueiden mälillä symälle käypää erimieli- syyttä, josta oireita saattoi ha- maita jo 1890-lumun säätykokouk- sissa ja joka routamuosina kohosi huippuunsa. Suomalaisen puolueen tarkoitus oli silloin saada helmi- kuun manifesti laillisella tamalla rajoitetuksi ja siten pelastetuksi joka on sijoitettu allekirjoittaneen sihteerin asuntoon Kuopion kaupungissa Aleksanterinkatu 5, pidetään auki joka arkipäivä klo 2 1 /,—4 ja voidaan valitsijayhdistysten perustamista ja vaaliliittojen muodostamista koskevat asia kirjat lautakunnalle joko jättää yhdistysten asiamiesten kautta mieskohtaisesti eli heidän laillisesti valtuuttamiensa asiamiesten kautta tahi myös toimittaa postitse osoitteella Kuopion läänin itäisen vaalipiirin keskuslautakunnalle, Kuopio. Samalla huomautetaan asianomaisille valitsijayhdistyk sille ja niiden asiamiehille: 1) että valitsijayhdistyksen jäsenen omak&tist-stl tulee allekirjoittaa sekä yhdistyksen perustamiskirja että vaali liittoa koskeva julkilausuma; 2) että jäsenen, joka ei ole kirjoitustaitoinen, tulee o?»>akiiri>esti piirtiiä juuimerkliinsä nimensä alle, jonka toinen hänen pyynnöstään on kirjoittanut; 3) että valitsijayhdistyksen asiamiehen 2 kohdassa mainituissa tapauksissa vakuutuksessaan nimenomaan tulee todistaa että puumerkit ovat omakätisesti piirretyt. Kuopio, marraskuun 12 p nä 1910. Keskuslautakunnan puolesta: Pekka Pennanen. (K. S. 3 k.) Ville Poppius. Kihloissa: Anna Rautiainen Tauno Iittiläinen Kitee. Joensuu. yhdistyksen perustava kokous Lieksassa; kunnanhunneella ensi sunnun- 'K. s > Suomen Pelastusarmeija, taina marrask. 20 kosta päästyä. htiti kir- Niskakatu 7. Vierailee kapt. G. Salo Ja L. Mikkola keskiviikkona i ja torstaina klo 8 j. pp. irv. HAISET! Keskiviikkona 16 p. t. k. myydään Joensuun matkailija- talossa suuri varanto naisten nahkahattuja, lakkeja, muh- via ja puuhkia. — Uusi, hieno varasto. — Hinnat alle kaiken kilpailun. A. Levis<>n'in Muotiliike, Turku. K S 1 V t Karttapiirustuksiin harjaantuneena otan vastaan työtä kiitollisuudella: Signe Silfverberg Joensuussa. (K. S. 2 k.) Lasten H. Pääkkösen Rautakaupassa. isällisen itsenäisyytemme ja omin- takeisen kansallisen kehityksemme perusehdot. Ia jotta tällainen uusi sopimus Suomen ja Menäjän mälillä olisi moitu saada aikaan koetti suomalainen puolue estää ilmiriidan syttymistä kansamme ja sen hallitsijan mälille. Tärä tarkoitusta marten ja estääkseen uusia mäkmallan iskuja tuhoa- masta kansaamme sekä pidättää!- seen mirka- y. m. asemia joutu- masta menäläisten käsiin, pelas- taakseen inslitutsionit ja muodot parempien aikojen maralle tahtoi ~ uomalainen puolue, että meidän oli erinäisissä tapauksissa yliivoi- man edessä alistuttama toiseksi laittoman käskyn alle tälle kuiten- 'aan koskaan lain pyhyyttä tun- nustamatta. Toiset puolueet tahtoi- wat jyrkän, kielteisen menettelyn !autta saamuttaa kaikki oikeuteni- me takaisin. Erimielisyys tästä menettelytapojen erilaisuudesta on ulottunut aina tähän hetkeen saak- "a, mutta on miime aikoina kui- lenkin huomatlamasti tasoittunut. Arvoisa yleisö! Huom.! Emil Förste Turusta myy täällä Kestikievarilla keskiviikkona mar rask. 16 p:nä hyvin lajitellusta va rastostaan valkosia ja värillisiä paitoja, kauluksia, kravattia, han sikkaita, Villasia alusvaatteita, hyviä ulkolaisia Sikaareja, kam poja, kaulahuiveja, laukkuja, haju vesiä, saippuoita, puuderia sekä paljon hienompaan Naisten ja Her rain toalettiin kuuluvia esineitä; ja spiiemme liikkeen arv. ostajain suo siolliseen huomioon. Kunnioittaen: Emil Förste. (K. S. 1 k.) Yleisiä uutisia. Tilastollisia tietoja Suonten Yksityis- ja waltiotalondesta kuukausittain ministeri- neuvostolle. Jotta ministerineumoston jä- senet saattaisilvat tutustua Me näjän keisarikunnan yksityis- ja ivaltiotaloudellifiin oloihin, onnu- nisterineumostan puhjeenjohtaja katsonut tarpeelliseksi että minis- terineumostolle jätetään kuukau- sittain laadittuja tilastollisia tie- toja taloudellisesta elämästä ja maltion raha-asioista. Tämän johdosta, ja kun ministerineumos- tolle toukokuun 20 pnä 1908 mahlvistetun ohsesäännön mu kaan, sen maltapiiriin kuulumat myöskin Suomen hallintoa koske- mat asiat, on maltiosihteeri Sto- lypin katsonut hymäksi, etta täl- laisia tilastollisia tietoja lähete- tään ministerineumostolle „Suo- men ..rajamaan" yksityis- ja mal- tiotaloudesta. Tämän johdosta on kenraalikumernööri kehottanut senaattia harkitsemaan ehdotusta ja ilmoittamaan, mitä tietoja ..rajamaan" yksityis- ja maltio- taloudesta kuukausittain moilai- siin ministerineumostolle lähettää. Laimaliike Laatokalle Newaa myöten. Sortaivalan kauppa- ja tehdas- yhdistys on jättänyt senaattiin kirjelmän, jossa yhdistys tekee selkoa niistä maikeuksista ja es- teistä, joita keisarikunnan miran- omaisten puolesta on tehty suo- malaisten laimaliikkeen harjoitta- miselle Laatokalla ja laimojen kauttakululle Nemaa myöten. Ah- distys pyytää hallitusta ryhty- mään toimenpiteisiin menäläisten miranomaisten asetusten mastai- sen menettelyn lopettamiseksi. Kansakoulujen rakennusalvut. Kuten tunnettua, myönsi edus- kunta suostuntamaroista 700,000 mkn määrärahan kansakouluraken- nusten ja meisto-opetushuoueitteu rakentamiseksi sekä esitti samalla, että maltionmaroista myönnettäi- siin tarkotukseen 300,000 mk. Ku- luman muoden menosääntöä mah- mislettaessa ei kumpaakaan näistä määrärahoista ole myönnetty. Se- naatissa on nykyään lepäämässä yli 150 anomusta, joissa pyyde- tään maltioapua näistä määrä- rahoista. Anottujen maltioapujen yhteinen suinma on noin 1 mil- joona markkaa, suunnilleen sama summa, jonka eduskunta oli arivi- oinut. Nämä anomukset omat edelleenkin jälettämä lepäämään siksi, kunnes maroja tarkotukseen, armattamasti eduskunnan myötä- maikutuksella saadaan. Culutt radalta ehdotetaan lak kautettawaksi 5 asemaa. Maltionrautatieoloja tutkimaan asetettu komitea rautatiekulunkien mähentämiseksi on nyttemmin saa nut malmiiksi Oulun rataa koske- man mietintönsä. Komitea ehdot- taa kaikkiaan miisi asemaa sekä erinäisiä mirkoja muilla asemilla lakkautettamaksi. Säästö nousisi 41,955 mkaan. Hylätty rautatiemyönnytys- anomus. Senaatti on hylännyt insinööri- toimisto Alfred as Forselleksen anomuksen saada myönnytys etelä- Suomeen rakennettamaan rauta- tiehen. Suomen rautatiet ja wenä- lainen liikkuma kalusto. Senaatissa esiteltiin t. k. 12 p. kernaalikumernöörin kirje ja mi- nisterimaltiosihteerinmiraston kir- jelmä ynnä armollinen määräys 452,000 markait myöntämisestä ensi muodeksi muutosten toimeen- panenliseksi, jotka omat tarpeen Suomen maltionrautateillä, jolta Menäjän rautateitten liikkuma ka- lusto möisi niillä kulkea. Se- naatti päätti lähettää kirjelmät armollisesta määräyksestä »val tiokonttorille ja rautatiehallttuk- selle. Työtviienlainsäädäntö. Senaatissa esiteltiin perjantaina kenraalikumernöörin kirjelmä, jonka mukaan senaatti on armossa käs- kenyt antamaan lausuntonsa edus- kunnan mastauksesta arm. esityk- seen ammattimaaralra suojelemi- sesta: saman kirjelmän missä pyy- detään senaatin lausuntoa edus- kunitan mastauksesta arm. esityk- seen, joka koskee työtä teollisuus- y. m. ammateissa sekä sama kirjelmä, jossa pyydetään senaa- tin lausuntoa eduskunnan mas- taulsesta arm. esitykseen ammat- tientarkastuksesta. Senaatti lyk- käsi nämä asiat maitokuntaan, johon kuulumat senaattorit Wi- renius, Berg, Kraatz ja Saari- koski. Wiipurin hotvioikeus. Asessoriksi Wiipurin homioikeu- teen on senaatti puolestaan nimit- tänyt homioikeudenmiskaali E. So- pasen. Ehdolle mirkaan oli homi- oikeus asettanut ensimäiselle sijalle homioikeudenmiskaali E. I. A. Grönbergin ja toiselle miskaali Sopasen. Hra Sopanen oli ma- littanut senaattiin homioikeuden ehdollepanosta. Senaatti on hylännyt Viipurin homioikeuden esityksen, että homi- oikeudessa tulemanakin muonna pysytettäisiin yksi lisäosasta ja että sitä marten myönnettäisiin 44,800 mkan määräraha. Hotvioikcudet. Senaatti on myöntänyt Turun homioikeudelle 52 tuh. mk. tälsi muodeksi homioikeuden apujäsenten ja ylimääräisten mirkailijain palk käämistä sekä kansliatöitten kus kantamista marten. Waasan homioikeudelle on se- naatti täksi muodeksi myöntänyt homioikeuden apujäsenten palkkaa miseen 14,400 mk., ylimääräisten mirkailijain palkkaamiseen 19,200 mk., kolmen ylimääräisen esitteli- jän palkkaamiseen 19,000 mk. ja kirjoituskoneen hankkimista marten, <00 mk. Miipurin homioikeudelle on se- naatti myöntänyt ensi muodeksi 14,400 mkn määrärahan homioi- keuden apujäsenten palkkaamista marten, ylimääräisten mirkailijain palkkaamiseen 26,000 mk. ja tar- merarahoja marten 15,000 mk. Maamviljeiysinsinöörit. Maanmiljelyshallitus on ehkäis- täkseen maanmiljelysalalle antau tuneita henkilöitä siirtymisestä toisiin toimiin, edistääkseen tälle alalle antautumista ja pysyt- ääkseen toimessaan niitä jo toimimia apulaisinsinöörejä, esit tänyt senaatille, että tarkotus- ta marten jo myönnetty 5,000 mkn määräraha korotettaisiin ensi muoden alusta 7,200 mklla käy- tettämälsi kahden apulaisinsinöö- rin palkkaamiseksi 300 mkn kuu- kausipalkkiota mastaau. Mikkelin »vesijohtolaitos. Senaatti on myöntynyt Mik- kelin kaupungin lisättyjen mal- tuusmiesten anomukseen saada mesijohtolaitoksen perustamista marten ottaa 330,000 mkn suu- niinen laina pitemmälle kuin 2 muoden maksuajalle. Kysymys uudesta asetuksesta maan kauputtkieu poliisilai toksille. Senaatissa esiteltiin perjantaina kysymys uudesta asetuksesia kos- kema maan kauvunkicn poliisi!ai- toksia, lainmalinistelnlunnan tar- koitusta marten laatima lalieh dotus ja maan kaupunkien mi- ranomaisten ja kumernöörien siilä antamat lausunnot. Senaatti päätti lykätä asian uudelleen esi- teltämäksi. Helsingin poliisilaitoksen uusi menosäantö. Senaatissa esiteltiin perjantaina ehdotus Helsingin poliisilaitoksen uudeksi menosäännvksi ja päätti senaatti esittää korkeimpaan paik- kaan, että Helsingin kaupungin poliisilaitokselle mahivistettaisiin toistaiseksi ivoimassa olemaan uusi muosirahasääntö. Ehdotus muosirahasäännöksi päät- tyy 1,405,501) mattiaan, josta maltion osalle tulee 1.124.4oo,nk. ja kaupungin osalle 231,10o, jota- paitsi kaupungin on hankittama voliisilaitokselle sen tarmitseniat huoneustot, niitten malaistus ja lämmitys y. m. Joensuusta ja likitienoolta. Kuopion läänin itäisen waali- Piirin keskuslautakunta kokooiltui ensi kerran t. k. 12 pnä Kuopiossa ja malitsi sihteerikseen tullinhoitaja Wille Poppiuksem N!aanmittausrew isionit. Kuopion läänin 1911 muoden maanmittausremisionit toimitetaan seuraamassa järjestyksessä: keskimiikkona helmik. 8 pnä klo 12 päimällä Iisalmen, Kiurume- den, ^lilsiän, Warpaisjärmen,Aluu- rumeden. Lapinlahden jaPielarve den pitäjien sekä Raulamaaran kappelin ja Rutakon rukoushuone seurakunnan kanssa Iisalmen kau- pungin raatihuoneella? laumantaina helmik. 11 pnä klo 12 päimällä Kaaroin, Kuopion, Maaningan, Tuusniemen, Karttu- lan. Rautalammin, Leppäivirran, Hankasalmen, Suonenjoen, Keile- leen ja Mesannon pitäjien kanssa Kuopion lääninkanslissa: ja perjantaina helinik. 17 pnä klo 12 päimällä 5iarjalan puoleisessa osassa lääniä olemien pitäjien kanssa Joensuun kaupungin raatia huoneella. Waltionrautatiet. Terijoen asemapäälliköksi on se- naatti puolestaan nimittänyt Tn- run asemapäällikönapulaisen Karl Wäinö Aspelundin, jota rautatie- hallitus oli puoltanut mirkaan. Rakennuspiirustukset uudisrakennuksiin rouma Anna Kokon oniistamalla tontilla n:o 4 Joensuun kaupungin 52 korttelissa sekä muurari Mooses Asikaisen ja puuseppä Simo Asikaisen yhtei sesti omistamalla tontilla n:o 2 saman kaupungin 58 korttelissa, on läänin kumernööri asiaimmais ten noudatettamaksi mahmistanut. Zlnniskelut. Ramintolanpitäjä, neiti Majken Nönnqmistin malituksen Kuopion läänin lääninhallituksen paätök- sestä syys'u.m 14 p:ltä 1909 on senaatti hylännyt, joten neiti Rönn- qivistille myönnetty anniskeluol keus ..Esplanad Hotellissa" kes^ tää ainoastaan 1 päimään kesä kuuta 1911. Joensuun Musiikkiyhdistyksen nelipäiväiset juhlat alkamat huomenna klo 8 ip. työm talolla Herman Sudermann'in 3- näyiöksisellä näytelmällä ,.O n n e n sopukka". Kappale on kaikkial- la, missä sitä oil esitetty, herättä- nyt suurta niieltymystä ja saanut yksimielisen tunnustuksen. Liäytel- mä luetaankin tuou maailman kuulun kirjailijan parhaimpien joukkoon. Tässä, kuten muissakin Sudermann'in kappaleissa esiintyy asioiden johdonmukainen käsittely hienous ja myöskin paikoin symä traagillisuus. ..Onnen sopukka" esilettiiu suuremmoisella menestyk- sellä Helsingissä kansallisteatterin näyttämöllä noin kymmenkunta muotta sitten, jonka jälkeen sitä ei liene maassamme esitetty. Jo- kainen näytelmä-taiteen harras- taja tietenkin rientää huomenna työiv. talolle tutustumaan tähän arivokkaaseen kappaleeseen. Mitä kappaleen esittämiseen tu lee näin meikäläisissä oloissa, niin siitä nyt toimottoivasti kaikella kun nialla selmiydytään, sillä osat tun tumat suurimmaksi osaksi oleman hymissä käsissä. Rouiva E. Weis- senberg, joka on harjoitusta oh; jannut, tulee esittämää pääosaa. Pääsylippuja saadaan Schliite rin kirjakaupasta. Joensuu» Lähetysyhdistyksen kokouksessa rukoushuoneella miime lauantai- iltana esitti yhd. pu- heenjohtaja kokoukselle johtaja Mustakallion lähettämän kirjel män, jossa pyydettiin paikallisjär- jestöä järjestämään tänne ensi joulukuun 11—14 päimiksi lähe- tysjuhlat ja samalla kehottaisi pappeja ja opettajia runsaslukui sin ottamaan osaa näihin juhliin. Kokouksessa läsnä- olijat mieliby- mällä suostuimat mainittuun ch- dotukseeu. Juhlien lähempi jär- jestely jätettiin johtokunnalle. Wa- littiin niyöskin emäntä- ja majoi- tustoimikunta. Laiwaliike loppunut. Osakeyhtiö Gustas Cederberg & Cm hinaajahoyryivenhe toi miime lauantaina perässään kaksi laimaa kaupunkimme satamaan, nintittäin PNkkelistä kotoisin oleman puisen rainihöyrylaiman „Toiwon" ja Wuolukimiyhtiön omistaman proo- unin ..Priinuksen" Edellisessä oli Pietarista lastina mähän yli 3,000 s-ikliä ja jälkimäisessä noin <>00 sätkiä ruisjauhoja. Molemmat jäämät taimeksi Joensuuhun. Ja laimaliike on nyt päättyneenä purjehduskautena siis lopussa. s^kä kaulattuja • « i i • ia saapunut Ä. HEINOSELLE. Pohjois-Karjalan HeivosjaloS- tusliiton toimikunnan ko- kouksessa t. k. 11 pnä oli käsiteltämänä seu- raamia asioita: 1) Maanmiljelyshallitus oli il- moittannt puoltamansa Enon oriyhdistyksen anomus- ta maltioamun saamiseksi siitos- oriin ostoa marten siilä ehdolla, että yhdistys sitoutuu itse pila- mään huolen loppuhinnan suorit- tamisesta. Kun yhdistys oli nyt Liitolle tämän sitoumuksen lähet- tänyt, päätettiin se toimikunnan puolesta lähettää Maanmilselys-' hallitukselle. 2) Rääkkylän oriyhdis- tys oli anonut oikeutta päästä jäseneksi Liittoon. Tähän päätet- tiin suostua Liiton sääntöjen niää- räämillä ehdoilla. 3) ^)!imismies Johan Kock oli Ilomantsin Hemosystämäyhdis- tyksen nimessä ilmoittanut tämän yhdistyksen Tuupomaaralla <> p. miime elokuuta pidetyssä yhdistyk- sen kokouksessa päättäneen erota Liitosta. Tämän johdosta pää-' tettin asia ensiksikin merkitä pöy- täkirjaan ja sanomalehtireseraa- tissa julaista asiaa koskeiva py- kälä nimism. Kockin marmenta- masta pöytäkirjanotteesta, jonka nimism. 5iock oli toinntunnalle lähettänyt. Tämä pykälä sisältää seuraamaa: ..Ctettiin keskusteltako aksi ilmoi tuksessa julkaistu kysymys: „onko joensuulaisten kostonuhkaus kol- mitalmiailla kilpailemisesta huo- mioonotettama?" Erittäin milk- kaan keskustelun jälkeen päätti kokous yksimielisesti, että kolmi- talivisilla edelleenkin sallitaan kil- pa-ajoissa kilpailla. Kuu poh- jois-Karjalan hemosjalostusliiton mahtimaltainen esiintyminen tar- koituksella asettaa yhdistys ja sen jäsenet Liiton itseotetun holhouk- sen alaiseksi, ehken ei siinä ny- kyään ole yhtäkään henkilöä, jolle tiedon, taidon ja käytännön pe- rnsteella möisi senlaisen luoton ja tunnustuksen antaa; ja kun tämä omamaltaisuus herättää maan tyytymättömyyttä ja katkeruutta ja sillä tamoin on omiaan ehkäi- semään harrastuksen yhteiseen asiaan sekä samalla myös sen me nestykseen, päätti kokous, ainakin iällä kertaa ja siksi kunnes Liitos- sa nykyinen ahdasmielinen ja mahtimaltainen henki on mallas- sa, mapaasti siitä erota, sen suu- remmalla syyllä kun yhdistyksellä Lnttoon kuulumisesta ei ole ollut mähiiitäkään etua, maan sitämas- toin tuntumaa aineellista ma- hinkoa. Tämä päätös tehtiin äänestyk- sen perusteella, jossa 20 kannatti päätöstä ja 8 olimat sitä mieltä että yhdistys pysyisi Liitossa, siksi kun siilä uhkauksen mukaan ero- telaan". Ilomantsin Hemosystämäyh- distyksen jäsenille päätti toi- mikunta myös sanomalehti- referaatissa huomauttaa: 1) että kyseessä olema päätös, kolmitalmisilla kilpailemiseen näh- dm, mikä miime huhtikuun 10 pnä pidetyssä Liiton kemätkokouk- sessa tehtiin, oli aiman yksi- in i e l i n e n. Kokouksessa olimat ..joensuulaiset" mähemmislönä, sensijaan kuin enemmistön muo- dostimat Pielisjärmeltä, Kuus- järiveltä, Kiihtelyksestä ja Polivi- järiveltä tulleet edustajat: 2) että kysymys on ollut poh dinnan alaisena ja lokakuun 7 pnä m. 1908 ja toukokuun 25 pnä m. 1909 pidetyissä Liiton edustajakokouksissa, joissa 3-talwi- silla kilpailemisen puolesta on esiintynyt ainoastaan nimis- mies Johan Kock ja <toukokuussa 1909 pidetyssä kokouksessa eräs toinen Ilomantsin yhdistyksen edustaja): 3) että miime kemäisen päätök- sen tekemisellä ei ..joensuulaisten" puolesta ole milloinkaan tarkoi- lettu mielimaltaisuuden ja mahti pontisuuden osoittamista, maan sitä että nuori hemonen saisi rau- hassa mieltää kasmamis- ja kehi- tyskautensa, tarivitsematta he- mosjalostuksen nimessä aikaaiisaaden liikarasituksen muoksi ennen aikojaan menettää siitos- armoaiisa. 4) Liiton hemoshoitokil- pailujen tarkastuksiin osaaottamille paikallispalkintotuo- mareille päätettiin palkkioksi mak- saa päimärahaa 3 mk. 5) Hemoshoitokilpailnsta, mikä Liiton ja Joensuun eläinsuojelus- yhdistyksen toimesta oli järjestetty k a u p u n k i l a i s t e n h e m o s e n- o m i s t a j a i n kesken, esittimät palkintotuomarit, kons. Pohjala ja kaupp. E. Pakarinen, palkitsemis- luettelon, joiika toimikunta puo- lestaau hymäksyi (luettelo löytyy toisessa paikassa tätä lehteä). >») Hemosnäyttelyikä ja kilpai- luja marten hankitutta kunnia- kirjoja päätettiin konsulentin eh- dotuksesta autaa ilmaiseksi pai- kallisyhdistykselle, siiitä tapankses- sa että näinä käyttämät joko Lii- ton konsulenttia tai jotain muuta Liiton määräämää henkilöä pal- kitsemistilaisuuksissaan apunaan. 7) Toimikunnan jäsenille ilmoi- tettiin, että Liiton puolesta teh- eo sta S** O# I QS CO Q3 tn as £*S> ca sa M* ss" I S' es vS" ZZT &9 S ©F 5S 5^ £2. SS s? "-S SS t/i o Zfl Ui pa s» < VZ S v» S- S SS