W:o 68 1910. KAIKU. Keskiviikkoni: Kesäkuun 15 päivänä. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. Kauppa-apulaiseksi tai jotain muuta sopivaa tointa Esi-seminaarin käy nyt ja jonkun vuoden kiertok. opet tajana ollut tyttö. Vastausta pyyde tään t. 1. k. nimim.: 21 v. (S. V, L. 1 :sti) joka on ollut Kalle Kolit, l\imeni, on tästä lähtien Kalle Aro nen. Kalajoella kesäkuun 14 p :nä 1910. Kalle Aronen. M Tiistaina t. k. 28 päivänä kello 11 e. rp. alkavalla vapaehtoisella huutokaupalla myyn omistamani r> «4 manttaalin Mehtälän pe- rintömaata N:o 5 Kalajoen pitäjän Mehtä- kylässä huutokauppatilaisuudessa ilmoitet tavilla ehdoilla. Metsästä, joka on luettu tänä, kevännä löytyy 1,139 tukkipuuta rin- tamitasta mitattuna 9—15 tuumaan. Jos maa tulee myydyksi, myydään 1 he vonen. 5 lypsävää lehmää, 1 vasikka. 9 lammasta, ajo- ja työkaluja y. m talon ir tainta omaisuutta. Kalajoen Mehtäkylässä kesäkuun 13 p:nä 1910. Tuomas Mehtälä. Kirjahyllyjä sekä muita huone- ja talouskaluja, hattuja, ompelukoneita, separaat toria, 1 suutarinkone ja 1 sukan- kutomakone myydään julkisella huutokaupalla torstaina 16 p. t. k. kello 10:ltä ap. Oulun tiuotakauppaRamarissa. — Tyruäwäu kunnanwaltuus- lo malitsi maanantaina puheenjohta jakseen kirkkoherra P. G. Kornien ja sihteeriksi opettaja Antti Paasosen. — Sanginjoen nuorisoseura toimi kesäjuhlan miime sunnuntaina kauniin kesäilman suosimana. Amaus- pubeen piti opettaja Räsänen. Juhla- puheen piti maanmiljelijä Otto Karhi, puheen Suomen luonnosta, samalla terottaen kasmaman nuorison rakkautta synnyinmaahan sekä »vanhemman mäen snmaitsemaisuudesta nuorisoseuroihin ja lopuksi kosketellen raittiusaatteen mer kityksestä nuorisoseuran henkiseen kehi- tykseen. — Kajaanin seminaarista sai mat lauantaina päästötodistuksen m. m. seuraamat oppilaat: Ailanko, Drjö Wilho, Kemijärmeltä; Heikkinen Lauri, Sotkamosta; Hirstiö Hugo Selim, Ulitorniolta: Kalliokoski, Juho, Tyr^ nälvältä: Kanerma, Saku, Pyhä- järmeltä; Korhonen, Augusti, Sotka mosta; Korhonen, Johannes, Sotka- mosta: Nikki, Hugo Aleksander, Py häjoelta: Niskanen, Johan Herman, Kuhmoniemeltä; Pulkkinen, Wäinö Nenne, Kuhmoniemeltä: Raitamaa, Wiljo Antti, Oulusta: Seppänen, Matti, Suomussalmelta: Taimi, Eemeli Mikko, Oulusta. — Oulaisten saha yritti maa- nantaina palaa. Tuli oli jo irti ko- nehuoneessa, mutta saatiin onneksi sam- mumaan ennenkuin ehti suurempaa mahinkoa tehdä. — Ruukin postitoimisto muu- tettiin tänään pois rautatieasemalta, jossa se näihin asti on ollut, postin- hoitaja neiti Hanna Castrenin taloon (ent. Nikkilä». — Ratkaistu pnuriita. Lauan- :aina pidetyillä Pudasjärven mälikä- räjillä tuomittiin kauppias A. Paa- molan konkurssipesälle ne noin 4,000 Engl. kuutiosyltä propsia ja paperi- puna, jotka A. R. Bildt oli Paamo- lan konkurssiin jouduttua ottanut hal- ruunia. — Pohjois Suomen Karjan jalostus yhdistyksen kantakirja näyttely pidettiin Merijärmellä kesär. 9 p.nä. Näytteille tuotuja eläimiä oli 00 paikoille. Kun ei kukaan karjanomis- ojista ollut toimittanut koelypsyä, eikä siis ollut tuotantonumeroita esitettä- ivänä, ei moitu ainoatakaan lehmää kantakirjaan merkitä. Muutoin herrat tuntuivat oleman tyytymättömiä kar- jarotuun, lnn eimät kaikki ^hmät ole punasta nuppoja eikä muutenkaan tyy- ri Uisiä. Palkintoja jaettiin: Matti Toholan sonnin jälkeläisistä: Matti Toholalle, Antti TähjäUe ja Antti Kukkolalle 20 mk.: ll:n palk. 20 mk. ja kunniakirja sonnista Juho Saukolle: Il:n palk. sonnista 10 mk. K. Salmelalle: II:it palk. sonnista 10 mk. O. Haarakan- kaalle: Ill:s palk. 5 mk. sonnista Erkki Miitalalle ja Antti Kukkalalle. Zlimääräisiä palkinnotta hymistä lyplylehmistä jaettiin: ll:n palk. 7, mk. Seth Eilolalle, Juho Pirttikoskelle ja Matti Salmelalle; lll:s palk. 3 mk. Tuomas Eilola, Filemon Wuoti, Juho Ollila, Antti Torkkala, Wille Salo, Juho Eilola, E. Wiitala, O. Haara- kangas, M. Karkulahti, Juho Toppila, Tuomas Eilola, Esraim Elsilä sekä Kusti Laitala 2:sta lehmästä. — Eiköhän jo perusteta mekin me- rijärmiset sonniyhdistys, että rumet- laisiin saamaan parempaa karjarotua, niin ehkäpä ivasta, kun tällainen näyt- tely pidetään, omat meilläkin asiat pa- remmalla kannalla. — Nimismies Helteen tilitys- juttua käsiteltiin taas eilen Kemin kau pungin maistraatissa. Maistraatti ei saanut imeläkään täyttä selmyyttä niis tä, jonka johdosta maistraatti melmoitti Helteen 100 markan sakon uhalla lait- tamaan tilityspapereistaan kaiken sel- myyden ensi lauantain istuntoon. — Suuri metsäpalo riehuu par'- aikaa Kalajoen Tyngänkylän metsässä. Toista »vuorokautta on se jo raimon- nut hämittäen laajalta kylän metsää. — Uusia alttaritauluja Kala joen kirkkoon. Wiime miikolla ase- Uttiin Kalajoen kirkkoon kaksi uutta taiteilija Toimo Tuhkasen maalaamaa kaunista taulua, joista toinen esittää kotiin palaamaa tuhlaajapoikaa, toinen hymää paimenta. Entinen taulu esit- tää ylösnousemista. Uudet taulut tu- limat maksamaan 1,700 markkaa. — Tapaturma. Toissa päimänä sat tui Raahen sysiliikkeellä tapaturma, jossa muutamat miehet saimat pienempiä mammoja. Tapaturman aiheutti wal- min putoaminen heidän päällensä. — Lohensaalis Kemijoessa ei kominkaan runsasta mielä ole, maikka kalaa on komasti liikkeessä. Niinpä esim. Korman lohipadosta jok» wal- mistui masta malmiiksi miime perjan- taina ja on muuten paraita antamaan, saadaan enempi heikosti. Syynä tä- hän on padolle liian iso mesi ja tuuli- set säät. Muuten saadut kalat omat suuria. Maikka hinta onkin halpa, 2 mk. kg., on kesän suhteen mielä aikaa tulla paljon kiloja, joten moi sanoa, ettei kominkaan suuria hämiöitä osta- jille moi koitua. — Kirjekortti Kemijoelta. Lämpöset omat olleet nykyisin ilmat Kemijoella. Kasmillisuus on aika pal- jon kehittynyt, kuitenkin olisi suureen tarpeeseen mirkistäma sade. Lohia on saatu joestakin hymänlaisesti, mutta tänä kesänä näyttää lohien hinta ole- man Kemin tienoilla jokseenkin alhai- nen edellisien muosien hintoihin merra- ten, sillä ei ole maksettu miimeisten tietojen mukaan enään» kuin 2 mk. ja ehkä allekkin siitä kilolta. Se ei ole enään kallista, kun mertaa siihen, että tänä kemänä on hauestakin Kemissä maksettu 1 mk. kilolta. Lohia on tä- nä kesänä Kemissä ostanut paraasta päästä kauppayhtiö M. Hirmu. — Tulipalo Mäläskänkylässä. Lauantaina t. k. 11 päimänä iltapäi- mällä syttyi Kestilän Mäläskänkyläs- sä Heikki Tuomaalan nametta pala maan. Siitä tuli suurella mauhdilla lemisi ulkohuoneisiin ja asuinrakennuk- siin. Kahdessa tunnissa meni koko talo poroksi. Ei jäänyt muuta huo- netta kuin kaksi saunaa ja riihet, jotka olimat ulompana kartanosta. Huone- miehille tuli tuntumia »vahingoita. Niiltä kun paloi maatteita, huoneka- luja ja ruoka-aineita, eimätkä mistään saa kormausta. Riitu Nordlund oli masikkansa mienyt muutamaan liiteriin ja se paloi sinne. Kartano oli makuutettu Oulun lää- nin keskinäisessä palomakuutusyhdis- tyksessä, en tiedä, kuinka paljosta. Tulen irtipääsy lienee aiheutunut huo- nosta karjaköökin tulisijasta, koska palmelija kuului kysyneen, että tohtiiko siihen panna tulta. Huonemies kun oli nähnyt, että muurin alle on tuli pantu, niin oli sanonut talon pojalle, että mene sammuttamaan, siitä ei hy- mä seuraa. Poika ei ollut totellut ja muutamain minuuttien jälkeen oli katto yltätulessa. W. O. — Woroja liikkui Kalajoen Tyn- gänkylässä t. k. 9 väimää masten yöllä, käyden useissa eri paikoissa ja mieden eräästä talosta ulkona kuimu- massa olemia miesten alusmaatteita. Toisen talon maatehuoneeseen olimat morot menneet ikkunasta sisään, ottaen mukaansa isännän uudet maatteet. Olimatpa mainitussa huoneessa ole masta arkustakin särkeneet lukon, mut ta kun siellä oli milloja, eimät olleet noille öisille sankareille kelmanneet, maan olimat siirtyneet naapuritalon kellaria tarkastamaan, josta oliivat ot- taneet moipytyn. Senjalleen oliivat menneet lähellä oleman torpparin ait taan, hakemaan leipää ja olimatpa sieltä yhden löytäneetkin, mutta silloin tuli möröille „stop tykkänään". Kämi näet niin, että sattui eräs polkupyö- räilijä tulemaan juuri, kun miehet oli- mat panemassa marastamiaan maat- teitä päälleen. Kun mainittu polku- pyöräilijä oli nähnyt miesten tuleman ylempänä kerrotusta talosta, meni hän herättämään talon miehiä. Noustuaan huomasi ivatkin nämä heillä käyneen pakkoluomuttajia. Neljä miestä lähti jälestä ajamaan Lamaten rosmot, kun nämä parasta aikaa olimat tulossa torpparin aitasta. Silloin oli luo- muttajien annettama ottamansa tama- rat niiden oikeille omistajille ja seu- rattama heitä poliisin luokse, joka man- gitsi anastajat. Pidetyssä poliisitutkinnassa oli toi nen sanonut olemansa Kuopion ja toi- nen Waasan läänistä. Martaat lie- nemät ammattimiehiä alallaan, koska heiltä oli tamattu useampia amaimia- kin. — Kyllä sietää olla mamillaan noiden pitkin teitä kuljeksimien jouti- laina olemien roistojen suhteen, niin ainakin armelee Auttinen. että eräs tukkiyhtiön „pomo" kehui rupeamansa uittamaan tukkeja. Rukiin tähkän toimat lapseni nähtämäkseni. En ole ennen näin marhain sellaista nähnyt, maikka en tosin mielä aiman manhakaan ole. Koirat kiinni. Rumetaanpa mekin pyhäjokiset hommaamaan ja pannaan nuo koirat kiinni, että rak- kaat kotieläimemme, marsinkin lampaat, saisimat nauttia Luojan sallimaa rau- haa, ollessaan laitumella. Mielä jou- tuu noiden mapaiden juoksijoiden saa liiksi linnunpojat pesineen, olipa mielä joutua hirmenmasakin muutaman nar- tun saaliiksi. Eräs mies nimittäin oli huomannut komean hirmenmasikan maassa pitkänään makaamassa ja koi ran repimässä reisilihoja. Mies otti masan ja mei sen mukanaan muuta- maan taloon, lopettaen siellä eläimen maimat. — Miten tuollaiset lainrikko jat rangaistaan? Eikö olisi parasta, että mahingontekijöille pantaisiin naru kaulaan ja kiinni koko kesän ajaksi, niin saisimat lampaatkin turkkinsa säi- lyttää ihmisten tarpeeksi. j)ikku uutisia. — Atvioliittoon ivihittiin täällä maa- nantaina morsiamen kodissa seminaarin lehtori Uno Jansson ja neiti Jenny Tolonen. Vihkimisen toimitti tuomio- romasti E. Lönnrot. Morsiuspari lähti eilen häämatkalle Saksaan. * — Ruis hcilimöi miime sunnuntaina Pispalassa lähellä Tamperetta ja luulta- lvasti heti seuraamina päiminä yleisestikin, koska lämpimät ilmat omat suuresti kehit- täneet kasvullisuutta. Ollikin on jotenkin säännöllisesti 2 metrin pituista. ♦ — Noin 240 asiaa piti senaatin ta- lousosastossa miime perjantaina esitettä- män. Tietymätöntä on, tulimatko nämä kaikki ratkaistuksi, mutta jos niin kämi, niin on herroilla senaattoreilla oikein tulinen kiire, maikka tahtoisikin seurata sananlas- kna: „ei hoppu hymäksi eikä kiire kunniaksi". * — Asianomaisen tvalan teki miime maa- nantaina raastumanoikeuden istunnossa ruunun Iissä oleman kalastusarentiyhtiön mahdiksi muodeksi 1910 otettu talollinen Johan Berggren. * — Cniti Il:ncn lähteekin Oulusta Hai- luotoon arkipäiminä klo 3 ip. eikä klo 2 ku ten epähuomiossa on ilmoitettu. — Suomalaisen puolueen kanslia» osote on tästä lähtien: Helsinki. Hallitus katu l-~i. Puhelin m 1!». Auki klo 11—2. joki. W, .» Dii 1910. Sadetta on saatu paikoin oikein komastikin; niinpä t. k. 4 p:nä oli ankara ukkosilma, salamat leimahteli- mat ja jyrähteli kumeasti. Wedet omat Ojapuroonkin niin lisääntyneet. Muistelma Hailuodon retkeltä. Jo ennen kuutta miime sunnuntaiaamuna kokoontui laimasillalle kansaa kaikenikäistä. Toiset astuiivat Jris laimaan, toiset olimat tulleet saattamaan lähtijöitä. Oulun Mo tettikö öri oli näet lähdössä luotolaisille lau- lamaan. Matkaan pääsi joku määrä mui- takin. Ihana oli matka. Santosen siivulla main mähin tuuleskeli ja joku sai pienen mesisuihkun, mutta sehän main rattoisuutta lisäsi. Laulua tietysti ei puuttunut. Hy- mään tarpeeseen oli kaiman kahmi ja moi- leimat. Ojakylää lähetessä täytyi osan mäestä mennä mukaan otettuun lotjaan, ja niin pääsi Iris matalikon yli laiivasil- taan. Tässä hommassa lensi erään laula- jan olkihattu mereen ja taisi sille tielle jäädä. Rannalla oli mastassa koko lailla mäkeä sekä hemosia, joilla lähdettiin rientämään kirkkoon. Toiset istahlimat mukanaan tuo- mainsa pyöräin satulaan, toiset kämetimät. Tuossa 11 tienoissa olimat hitaimmatkin perillä. Täynnä oli Luodon .'JOO muoden ikäinen kirkko „Tuhlaaja pojasta" saar- naaja puhui. Jumalanpalmeluksen päätyt- tyä astui Motettikööri kuoriin ja lauloi tirehtööri Nannan johdolla jotka kyy- nelin kylmämät" ja ,/Jlyt ylös, sieluni". Hajottiin sitten lähitaloihin. Menimme pappilan mieressä olemaan Suomelan ta- loon, jonka toinen rakennus oli Iuomutettu mieraiden käytettämäksi ja jonka naismäki oli ottanut Martan huolet hartioilleen. Siistin viriin simuseinäliä oli pitkä pöytä malkoisella katettuna. Peränurkassa oli kahmikojeet. Kaikkia käytettiin suurella ha- lulla. Maukkaita olimat silahkat, miileätä miili, jota lienee ollut loppumaton marasto. Kun mainitsen, että tätä kaikkea sai ylen helpolla, niin onpa syytä kiitollisuudella muistaa talon naismäkeä, joka mieraille sellaisen mukamuuden malmisti. Viheriät nurmikot houkuttelimat puoleen- sa. Istumia, makoilemia ja nukkumia nä- kyi pian pientareilla „luonnon helmassa". Toiset kiertelimät seutua katselemassa. 5iellotapulista kuului miimein kutsu Her- ran huoneeseen. Kello 4-.ltä oli määrä al kaa hengellisen illanmieton puheineen, lau luineen, soittoineen. Täyttyi taas kirkko. Laulajat esittimät samat laulut, mitkä lau- lettiin täällä tuomiokirkossa m. k. Ml p:nä. Hartaudella yleisö lauluja kuunteli. Vaikka osa kuoron jäsenistä oli poistunut kesämat- koille, onnistuimat laulut hymin. Tarmit- seeko puhujista mainita? Sydämistä hei- dän herättämät, rohkaisemat sanansa lähti- mät, sisimpää ne koskettimat. 5kaupungeista lemiää monenlaista pahaa maaseuduille. Toista on kun kaupunkilaiset tällaista kyl- möä tekemät. On todellakin ilahuttamaa, että kaupunkilaiset kokemat sitä hymää, mitä omat saaneet, miedä maaseutujen asujamil- lekin. Kun illalla lähdön hetki läheni, oli Oja- kylän rannassa ja laimasillalla satoja luo- tolaisia mieraita saattamassa. Lauluin siinä tunteita tulkittiin. Ne kaikuimat mielä sittenkin kun höyry alkoi mieraita merelle miedä. Ihana oli paluumatka, ihanampi kuin meno. Puoliyön aikana astuimme taas ko- toiselle tantereelle mieli täynnä hauskoja, ivaloisia muistoja. Aksi joukosta. „Ct !MI (!) |fB laiiMliikt. Suomi yhtiön tämän kemäisessä eduskunnan kokouksessa paljastui se kiero kanta, jolle mainitun yhtiö» joh tokunta on asettunut lainausliikkee seensä nähden. — Kuten tunnettu, oli Suomen johtokunta emännyt erään tamperelaisen rakennusosakeyhtiön lai nahakemuksen ja yksinomaan siitä syys- tä, että mainitun osakeyhtiön muodos- timat nuo miheliäiset ..suomettarelai- set". — Sitä mastoin on „Suomi" kaiken aikaa sosialistien taloihin syytä- nyt rahojaan ja lumannut mastakin niin tehdä. — Siitä, miten ..Suomessa" yleensä lainausliikettä hoidetaan antaa selmän kuman seuraamakin Kestilän osuus- meijeri Toimon m. 1909 kertomuksesta lainaamani kohta: „ Täl laista mielialaa oli omiansa mahmis- tamaan se odottamattoman tyly mas- taus jonka saimme Henkimakuutusyh- tiö Suomelta kysymykseemme saada 20 ä25,000 mk. laina. Tarjosimme sanotulle yhtiölle makuudeksi joko kiin- nityksen meijeriimme ja mielä täytetä- kuut, tahi kyllin pätemät takuut, mas- taus: ei anneta lainoja teollisuuslai- toksiin. — Olemme kuulleet, että mai nittu yhtiökin hymin halukkaasti sijoit- telee suuria rahamarojaan kaupunkien kimitaloihin — kerran mekin maalaiset tarjosimme pantiksi kimitaloa, maan eipä kelpaa, yksinkertaisen maalais- miehen johtopäätös: maltion ja suur- ten rahalaitosten kukkarot omat mei- täkin marten sikäli kun niihin kokoom me maroja, mutta jos yritämme päästä osallisiksi niiden „amustuksista" —sil loin ne eimät enää olekaan meitä mar- ten. Tätäkin hakemusta käsitellessä oli ehkä „Suomen" herroihin maikut- tanut „suomettarelaisuuden" pelko, kos- kapa hakemuksen oli niin nolosti käy- nyt. — Ettei Suomi-yhtiön mastaus: „ei anneta lainoja teollisuuslaitoksiin" lainkaan pidä paikkaansa ja että sitä käytetäään silloin kun halutaan päästä maalaisista ja utuista epämiellyttä- mistä erilleen, todistaa paraiten se että samalla kertaa kun kestiläläisten hake- mus hyljätään, annetaan Oulun Osuus- kaupalle leipomon eli teolli- suuslaitoksen rakentamista mar- ten suuria summia. Mutta tämä mii- meinen osuuskunta onkin sosialistien laitos ja sen muoksi sitä on turmat- tama. Huomaatteko, minne nykyinen epä- kansallinen johto on Suomi-yhtiön mienyt? Kaumas, kaumas pois siitä kansallisesta työstä, joka sille pitäisi kuulua. — Ja että asiat mieläkin saisi näin jatkua, tekee se palmeluksia sosia- listeille ja ruotsalaisille, sillä sieltä on apuakin tarpeen tullen odotettamissa Maalainen. Muualta Suomesta. — Kuollut. Miime perjantaina kuoli Helsingissä Oulun ent. piirilää- käri Fogelholm-mainajan puoliso Ada Fogelholm 70 muoden ikäisenä. — Warkaita kansakoulussa. Miime miikon sunnuntain ja tiistain mälisenä aikana omat murtomarkaat tunkeutuneet Mämäen kansakouluun Mesilahdella. Kun koulussa ei muu- tamaan päimään ole ketään oleskellut, omat markaat marsin rohkeasti moi neet toimia. Sisälle omat he tunkeu- tuneet eteisen akkunasta. Särkemällä kalustokaapin omipielet, omat he sieltä saaneet käsiinsä työkaluja, joilla omat murtaneet omet auki opettajan huonei- siin. Kaikki pöytälaatikot, piironki ja kirjakaappi vn amattu ja miety joukko liinamaatteita ja pukuja, armiolta noin 400 mkn edestä. Keitä markaat omat, ei toistaiseksi tiedetä. — Ampuma aseen uhri. Mii me torstaina sattui Kartussa ikämä onnettomuustapaus. Kun nim yliop pilas Jngemald Pipping laukasi hau lipanoksen, räjähti haulipyssyn piippu säpäleiksi ja pyssyn tuki satutti ampu- jaa määrällisesti otsaan. Toimoa on parantumisesta. — Uusia sotilaskasarmeja. 12 maanomistajaa Malkealassa on suos tunut myymään suurenpuoleisen maa- alueen 0.'» pennistä neliömetriltä. Sitäpaitsi tulee Elimäen pitäjästä Korian sillan läheltä Kymijoen ran- nalta lunastettamaksi maa alue myös kin kasarmin rakennusta marten toi selle pataljoonalle ja pääesikunnalle, ja muodostamat nämä Malkealaan si joitettaman pataljoonan kanssa yh- teensä rykmentin. Pääesikunta tulee majailemaan Korialta otettamalla alueella. Upseerit selittämät, etteimät raken- nukset ole tarkoitetut mäestön „rau- hoittamista", maan rannikkojen puo- lustusta marten. Kasarmit rakenne- taan tiilistä. Maa alueet omat siksi suuret, että niihin tulee myös harjoi- tuskentät. Maanomistajat omat itse tarjoutu- neet myymään maataan 65 pennistä neliömetriltä. Paitsi Riihimäelle ja Lahteen tulee uusia kasarmeja rakennettamaksi myös Tuusulaan. — Karannut wauki saatu kiin- ni. Kuritushuonemanki Juho Fredrik Karppinen, jonka karkaamisesta ja martijansa puukottamisesta edellisessä numerossa kerroimme, saatiin kiinni miime laumantaina Piispalan torpas- ta, Nuutajärmen kartanon alueelta Urjalassa. Vangittaessa tamattiin häneltä bromning pistooli, jonka hän oli anastanut martija Palmulta. Karp pinen ei ennättänyt mangittaessa tehdä mustarintaa. Ioukkotvangitsemiset Hel singissä ja Ä^iipnriSsa. Helsingin etsimä poliisi on nyttemmin kuulnstel Rakennusmestarit, Urakoitsiat, Rakennuttajat maalia ja kaupungissa Huomatkaa! Nykyään valmistunut puusepän tehtaani, joka on varusiettu kaikilla ny kyajan parhaimmilla koneilla, ottaa valmistaakseen kaikkia parhaimmista aineista huokeimpiin hintoihin. -------- Tiedustelkaa hintoja. -------- K. H. KYLLÖNEN. Puusepän- ja rakennustarpeiden tehdas. Oulussa Uusikatu 45. Puhelin 597. Sähköos.: Kyllönen, Oulu. lut kaikkia torstaina Helsingissä me- näläisten miranomaisten pyynnöstä mangittuja henkilöitä sekä passittanut heidät lääninmankilaan. Kuulustelus- ta ei poliisi anna sanomalehdille muita tietoja kuin mangittujen nimet, jotka omat: mirkamiehentytär Ljuba Andre- jema Ostroumoma, syntynyt 1880 Permin läänissä, mutta oleskellut kauan aikaa Suomessa ja käynyt täällä Sortamalan seminaarin: Menäjän mal- tion Helsingissä oleman laimatelakan konttoristi Gregorij Jljin, synt. 1887 Tmerin läänissä; saman laimatelakan kirjuri Andrej Aleksejemitsh Beljakoss, synt. 1884 Nishni-Nomgorodin lää- nissä: saman telakan reistraattori To- mas Mladislamomitsh Nomogradskij, synt. 1889 Taurian läänissä; saman telakan sormari Pjotr Jesimomitsh Sjomkin, synt. 1883 Aunuksen lää- nissä; yllämainitun telakan seppä Ma- silij Petross Timoshetkin, synt. 1874 Nomgorodin läänissä; ulkotyömies Aleksander Jesimoss, synt. 1882 Ar- kangelin läänissä: ja kauppa-apulainen Sammui teekaupassa Jwan Jegero- mitsh Djeremjakin, synt. 1878 Aunuk- sen läänissä. Rma Ostroumoman luona ottimat Hbl:n mukaan kotitarkastuksen pitäjät hänen yksityisen kirjeenmaihtonsa taka- marikkoon. Ainoa lumaton, mitä ta losta löydettiin, oli- erään kielletyn menäläisen sanomalehden yksityinen numero. Miipurissa taas pidätettiin „Työ"- lehden toimittaja Jacobsson ja mietiin asuntoonsa, jossa pantiin toimeen koti- tarkastus. Takamarikkoon otettiin useita papereita, mutta kirjoja ei miety. Muut mangitut omat: Neiti Hanna Josse, Aleksander Tsupin, Jman Feo- doross ja Nikolaij Lukomkin, hammas- lääkäri Gouremitzin, jonka luota otet- tiin takamarikkoon useita kirjeitä ja kirjoja. Miime miikon torstain mastaisena yönä kesti kuulustelua aina klo 4:ään yöllä. Torstaipäimänä kuulusteltiin loput pidätetyistä ja passitettiin sitten lääninmankilaan. — Karkoitetaauko ? Mikäli „Työmiehelle" on ilmoitettu, tulisimat Schumaloman aseman maihdemiehet Laamanen, Hotti, Mälimaa, Mirtanen, ja Rasilainen karkoitettamaksi kolmeksi muodeksi maanpakolaisuuteen. Kuten muistetaan, pidettiin mainit- tujen henkilöiden luona kemäällä koti- tarkastuksia ja pidätettiin heidät ly- hemmäksi ajaksi. Katkille näille miehille on Pietarin kumernementin santarmihallitus ilmoit- tanut, että heidät on määrätty karkoi- tettamaksi 3 muoden ajaksi Pietarin ja Moskoman kumernementeista. Hei- dän on poistuttama päimän sisällä eimätkä he karkoitusmuosinaan saa tulla käymään mainituissa kumerne- menteissa. Kirjoista, jotka heillä tal- mella pidetyissä kotitarkastuksissa otet- tiin takamarikkoon, saimat he osan ta- taisin. Sitämastoin niitä rahoja, jot- ka talmella Hotilta ja Mäkimaalta otettiin takamarikkoon, ei annettu ta- laisin. — Hotti oli Suomen rautatie- läisten liiton Pietarin piirin rahas- tonhoitaja ja Mälimaa Pietarin ase- man palmelijakunnan rahastonhoitaja; talmella takamarikkoon otetut rahat oliivat näitten yhdistysten maroja. — Pietarin—Antrean sähkö- rata. „Rjetsh" kertoo, että kulkulai- tosministeriön uusien rautatieraken- nusten komitea on päättänyt lykätä Pietarin—Antrean rautatien myönny- tysanomuksen käsittelyn siksi kun anojat selittämät, miten he omat suunnitelleet radan yhtymään maltion ratoihin sekä kuinka kalliiksi se tulee, kuin myös an- tamat selmityksen millä tamalla rata liittyy Pietarin kaupunkiin ja paljonko se tulee maksamaan. Kirjallisuutta ja taidetta. •IntomattaUm tcrlvcvbcnhoi- bollincn teos. Kauan aikaa omat kaikki teriveydes- tään huolehtimat kaimanneet sopimaa ja luotettamaa omakielistä kirjaa, joka antaisi kunnollisia ruumiinhoidon oh- jeita- ^tyt on tämä puute tullut par- laimmalla mahdollisella tamalla pois- tetuksi, kun lehtori I m a r M i I s k m a n, maamme tunnustetuin auktori- teetti moimistelun alalla, on julkaissut eoksensa „T e r m e y s ja t a r m o". Niinkuin nimikin sanoo, on se tarkoi- ettu antamaan ohjeita, joita noudat tamalla emme moi ainoastaan pysyt- tää ruumistamme termeenä, maan mie- läpä saamuttaa menettämämme ter- meyden, ja ruumiillisen hyminmoinnin seurauksena on, että henkemme pysyy joustamana, tahtomme teräksisenä, työkuntoisuutemme heikentymättömänä. Kirja tahtoo, lyhyesti sanoen, terottaa syysillisen kasmatuksen mälttämättö- myyttä. Tässä suhteessa tekijä, mitä eri järjestelmiin tulee, yhtyy „Mit System" kirjan kuuluisan kirjoittajan tanskalaisen I. P. Miillerin katsanto- kantaan, lausuen siitä, että se ja yksi- nään se on ainoa oikea ja täysin luo- tettama. Teoksen sisällyksestä mainit- takoon tässä ainoastaan, että paitsi alkusanasta ja johdantoa siinä tehdään — sellaisella tyynellä ja luottamusta herättämällä tamalla, jonka takaa tun- tee kokemuksen antaman symän makau- muksen — selkoa ruumiinharjoitusten maikutuksesta niin hymin eri elimiin kuin henkiseen elämäämme, elintapoi- himme ja itäämme, sekä sitten selite- tään harjoitusmuodot ynnä annetaan eri lumussa ohteita kylmyn ja hieron- nan käyttämisestä. Lopuksi seuraamat itse harjoitusohjelmat, jotka omat so- mitetut sekä nuorille että manhoille ja myöskin sellaisille, jotka eimät ole kos- kaan ennen moimistelleet. Harjoitus- muotojen ynnä hieronnan ohjeiden se- litykset omat malaistut kumilla, jotka on tehty täkäläisistä akateemiseen nuo- risoon kuulumista moimistelijoista otettujen malokumien mukaan. Kirja maksaa maatekansiin sidottuna 2: 75 ja kustantaja on Zrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö. — Pääskynen, lasten ja nuorten lehti, on jälleen lähtenyt liikkeelle ja jakaa lukijoilleen hauskaa kesälukemista. Helmi Setälä kirjoittaa Kristina Nilssonin nuoruudesta, Armily julkai- see iloisen runon Pepen ensimäisestä merimatkasta, Sophie Breum — tans kalainen kirjailijatar — kertoo humit- taman jutun Moppe-koirasta ja Armid Lydecken jatkaa jännittämää seikkailu- kertomustaan Tähtien tarhoissa. Lehti sisältää mielä satuja, kumauksen lihan- syöjäkasmien elämästä. Lasten osaston, osaston Kysymyksiä ja mastauksia. Kirjelaatikon, armoituksia y. m. Kir- joituksiin liittymät useat onnistuneet kumat. — Helsingin Kaiku, numerot 22 & 23 on ilmestynyt sisältäen lukemista ja kumia. Venäjältä. — „Finljandija" lakkautettu. Pietarista, kesäk. 11 pnä. Kau- punginpäällikkö on erinomaisen suoje- lustilan perusteella lakkauttanut tois- täiseksi sanomalehti „Finljandijan". — Wenäjä jättänyt Kiinalle nhkawaatimuksen. Sen johdosta, että Menäjän ja Kiinan mölisen laima- liikettä Sungarijoella koskeman sopi- muksen moimassaoloaika t. k. 2!) p:uä päättyy eikä uutta sopimusta ole ai- kaansaatu, on Menäjän hallitus „Ko- los Moskmyn" tietämän mukaan jät- tänyt Kiinan hallitukselle seuraaman ultimac^ttumin: 11 Jollei uutta sopimusta heinäkuun 1 päimään mennessä hymäksytä, ryhtyy Menäjän hallitus tämän päimän jäl- keen toimenpiteisiin esteettömän laima- liikkeen turmaamiseksi Sungarilla ai- kaisemmilla ehdoilla ja pitää huolen siitä, ettei Kiinan poliisi tee mitään maikeuksia. 2) Heinäk. 1 p:män jälkeen lakkaa- mat menäläisei laimat maksamasta tullia. 3) Menäjä maatii, että 5liina suo- rittaa tak..isin ne tullimaksut, jotka se menäläisiltä lahnoilta kantaa pur- jehdussopimuksen päättymisen jälkeen. 4) 9!e tullimaksut, jotka aikaisem- min on sijoitettu Menäjän pankkiin ja joita ei mielä ole suoritettu Kii- nalle, ottaa Menäjän hallitus takama- rikkoon. Jos Kiina hymäksyy uuden sopi- muksen ennen heinäk. 1 puvää, mak- setaan tämä summa heti Kiinalle. — Menäjän »väkiluku. Tam- mik. 1 p:nä 1909 oli koko keisarikun nan »väkiluku. Suomikin siilien luet- tuna henkeä. Mäkiluku oli 18!)7 lv:n mäenlaskun jälteen kas- »vanut 3."»,IN9.000 hengeltä eli 20,2 prosentilla. Maaseudulta asui S(>,.~) pro s. koko mäkilumusla ja kaupungeissa siis 13,7, pro s. Eri sukupuolien suhde