Tiistaina 22 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 32 — lgiO ovat perinpohjaisten koetusten, oivallisten ai neiden ja parhaimman konepajatyön tulos. l/lll/ir auroilla on maan muok- I I L"ni) käämistä vs m uoto. rarten sopivin 1711 j/ jj P aurat eivät rasita cnem- ¥ I li "n J inän vetojuhtaa kuin - ajomiestäkään. 1/11 if k ? ? uran hankkii sen tähden jokainen ajatteleva maa- Osakenhtiö Agros, Helsinki. Edustaja Joensuussa : OSKAR HÄÄRÄNEN. kalaverkkoja, Nuotanosia, valm. nuottoja, Riimu- verkkoja, Rysiä y. m. kalastus- tarpeita. Isoin ja halvin varasto! .laileenmyyjiä otetaan! Hintaluette lona ilmaiseksi! Viimeiset palkinnot: Neljä Iistä Turun kalastunäyttelyssä 1908 ja viisi l:stä Uudenkaupungin 1909. Turun Kalanpgydijs-Liike, Turku. (I. 44241) Kysymys kaswiöwoiu »valmistamisesta. Wiime muoden nmrraskuun loppupuolella lähetti teollisuus- liallitus lausuntoa marten maan- lviljelyshallitukselle meijerikonsu- lentti Paasnvaaran anomuksen saada patentti teksimälleen tamalle ivalinistaa hyivää moita kookkos- rasivasta kirnuamalla. Samaan aikaan sai maanmiljelyshallitus imiöskin tietoonsa että malmis- totta kasmimoin niinellä kaupan ? alussa. Kun moimassaoleman asetuksen mukaan 14 pänvältä heinäkuuta margariinin wal- niistus Suomessa oli kielletty ja tämä kasiviivoi maanmiljelyshal- »iluksen tietämän mukaan sisälsi kookkosrasmaa ja jota, sen määri- lelmän mukaan mikä löytyy mar- ciariinin malmistamisesta y. m. maaliskuun 21 pnä 1888 anne tun asetuksen ensimäisessä pykä- iässä, on pidettämä margariinina tahtoi inaanmiljelyshallitus kir- jcessa miime joulukuun 3 päimäl- lä tiedustella meijerikonsulentti 'Uaasilvaaralta onko hän itse osal- lisena sanotun aineen malmistus- ja myyntihankkeissa. Mastaus- kirjelmässä saman joulukuun 22 päimällä ilmoitti konsulentti Paasi- roaara olemansa suoranaisessa te- temisessä keksimänsä kookkosras- niaska malmistamansa patentin hakemuksen alaisena oleman kasmi moin malmistuksen kanssa ja luo- mutlaneensa myynnin pääasiassa nsiainiehilleen. Tämän mastineen johdosla huomautti maanmiljelys- hallitus kirjeessci joulukuun 20 iuiirDätta konsulentti Paasimaaraa siitä, että tällainen turvaton iv al in is tns on marsinkin hänen ase- massansa oleman henkilön puolel- la kokonaan sopimaton, johon nähden maaniviljelyshallitus sa- mana päimänä katsoi melmolli- suudekseen ilmoittaa asiasta Ou- lun läänin kumernöörille konsu- lentti Paasimaaran syytteeseen panemista marten. Suomen osanotto keisari- kunnan ulkoministeristön meno- armioon. .keskustelu duumassa. <^uem- mistö hytväksyy »valiokunnan ehdotuksen, että Taomeu on maksettatva 120,000 ruplaa. Pietarista, maalisk. 15 p. keskustelu Suomen osanotosta ulkoasiainministeriön menoar- mioon. Sosialidemokraatti Pokrim- s k i osotti, että Suomi, kuten tun- .',ettua, tuli yhdistetyksi Menäjään mapaaehtoisella sopimuksella Alek- santeri I aikana ja tämä oikeus- muoto on ollut olemassa jo sata rouotta, mutta nyt tahtomat We- näjän hallitus ja sen kanssa liit- tolaifet hämittää tämän satamuo- tisen oikeuden. Nyt kun Wenä- jän hallitus uhkaa Wenäjän pe- msiuslakeja, maltakunnan rajojen sisäpuolella, koettamat kenraali- iu.vernöörit Suomessa hallinnolli- silla toimenpiteillä hämittää Suo- men kansan mapauden. Liittolai- set oivat huono turma hallituk- selle duumassa. Puheenjohtaja keskeyttää puhujan pyytäen, että hän ei kos- fetlettelift Suomen kysymystä koko laajuudessaan. lopettaessaan puheensa lausuu puhuja, että mapaamielisen Suo- men kansan pyrkimysten täytyy herättää kunnioitusta kaikkien re- hellisten menäläisten mielissä, sa- moin kuin se herättää samanlaisia tunteita ulkomailla. Ei aineelli- set edut, ei oikeus, eikä moraali moi puolustaa Wenäjän hallituk- sen määrinkäytöksiä Suomea koh- taan. Keskustelun aikana huomauttaa Krupenski, että Menäjän dip- lomatian kuluista ulkomailla omat ne tähän asti suoritetut Suomen maltionrahastosta. Tämän jälkeen esittelijä ottaa esille Suomen osanoton muihin ulkoasiain ministeristön menoihin. Tätä kysymystä käsitteli raha- asiain maliokunta, mutta se ei katsonut monoansa antaa minkään laista positiimista ehdotusta, jos- fin se periaatteellisesti oli sitä mielipidettä, että Suomen tulisi ottaa osaa kysymyksessä olemiin menoihin. Valiokunnan mielestä on koko duuman käsiteltämä tätä kysymystä. Tämän johdosta jät- tää esittelijä maliokunnan ehdotuk- sen, joka on sitä mieltä, että kos- ka ministeristä malmoo koko We- näjän maan etuja, ja Suomi on erottamaton osaWenäjänmaltakun- _ nasta, niin pitää myös Suomeit oi- j keuden mukaan ottaa osaa ministe- j ristön ylläpitoon, Krupenski esittää j useita paikkoja Leo Mechelinin kir- ! jastaja suomalaisista sanomalehdis- j tä, jotka koskemat tätä kysymystä 'ja mastustaa niitä järkähtämät- i tömästi sekä lausuu, että Suonien j tulee ottaa osaa mainittuihin me- noihin mastustamatta ja sen osa on 120,000 mplaa muodessa. Kaikkien rajamaiden tulee ottaa ! osaa maltakunnan ulkomaanpoli- i tiikan menoihin. Vapauttaa Suo- k mi tästä olisi suuri määryys mui- i ta rajamaita kohtaan. Miksi tav »mitsee Puolan maksaa niitä eikä ^Suomen. (Käsien taputusta.) Ulkoasiainministeri esiin- tyy tämän jälkeen ja esittää Suo- men osanottoa ulkoasiainministe- ristön ylläpitoon, lausuen että tämä kysymys lankeaa yleisen Suomea koskeman lainsäädännön rajojen sisäpuolelle. Tämä mai- nittu kysymys on ollut erityisen : komissionin pohdittamatta, joka on k jättänyt mietintönsä ministerineu- ! moston harkittaivaksi. Tämä laki- - ehdotus tulee pian esitettämäksi ^ duumassa. Tämän ohessa tulee myöskin Suomen osanotto ylei- stin maltakunnan menoihin moni- puolisesti selmitettyä ja sitten mas- ta kun yleinen kysymys on rat- kaistu moidaan ryhtyä tämän yksityisen kysymyksen ratkaisuun, jonka esittelijä on esittänyt. Ehdotus keskeyttää keskustelu, joka koskee ulkoasiainministeriön kulunkiarmiota, hymäksytään. Ennenkuin käydään äänestä- mään Krupenskin ehdotuksesta mel- mottaa Suomi ottamaan osaa näi- hin menoihin, jättää Jesre- m o f s edistysmielisten nimessä seuraaman selityksen: Tuntien että Suomen osanotto ulkoasiainminis- teriön ylläpitoon sisältyy kysymyk- seen Suomen osanotosta yleisiin maltakunnan menoihin ja niin- muodoin on yksityiskysymys, ja näin ollen sopimatonta, ja että tämän kysymyksen ratkaisu taasen riippuu normeista, jotka tulee osottaa julkaistessa niitä lakeja, jotka koskemat niin hymin keisari- kuntaa kuin Suomea, mutta sellai- sia normeja ei mielä ole olemassa, jonka muoksi edistysmielinen ryh- mä on sitä mieltä, että Krupen- skin esittämä mäite on sopimaton, joten ryhmä tulee äänestämään sitä mastaan. Kadettien puolesta selittää M il- jukoff, että hänen puolueensa aikoo äänestää Krupenskin ehdo- tusta mastaan. Äänestyksellä päättää duuma, oikeiston, n a t s i o n a l i s- tien ja lokakuulaisten ää- nillä hymäksyä Krupenskin ehdo- tuksen, jonka mukaan Suomen on otettama osaa ulkoministeriön yllä- pitoon. Sen päätöslauselman sanamuo- to, jonka maltakuunanduuma mii- me tiistain istunnossaan hyiväksyi kysymyksen suhteen Suomen osan- otosta keisarikunnan ulkoministe- riön menoihin, oli seuraama: „Koska ulkoministeriö huolehtii koko jakamattoman Menäjän eduis- ta, mutta Suomea, joka muodos- taa Venäjän maltakunnan erotta- mattoman osan, perustuslakien §:n 2 mukaan ainoastaan sisäisis sä asioissaan hallitaan erityisten laitosten kautta, on ulkoministerin asiana laillisessa järjestyksessä teh- dä esitys, että Suomen suuriruh tinaskunnan Maroista suoritetaan oikeudenmukainen osa ulkoministe- riön menoista". Tämän päätöslauselman hymäk- syi duuma lokakuulaisten, natsio- nalisten ja oikeistolaisten äänillä mastustuspuoleiden ja puolalaisen ryhmän ääniä mastaan. Wedenalaisen Nieneen historiasta. Otaksuttamasti on monikin sii- nä luulossa, että medenalainen mene kuuluu tieteen miimeisiin saamutuksiin, eikä ole ihme, jos he hämmästymät kuullessaan, ett'- ei medenalainen mene ollut mi- kään uutuus esi-isillemme noin 300 m. sitten. Seitsemännestätoista muosisa- dasta ei ollut kulunut montakaan muotta, kun jo Cornelius Drebel, muuan taidokas hollantilainen, ohjasi Thamesia myöten Lontoo- seen meneensä, „joka ui meden alla kuin kala". Koko Lontoo ko- koontui Thamesin rannalle kum- maa katsomaan. Ihmettelijäin joukossa oli myöskin kuningas Jakob I — ja hänen kuninkaalli- nen suunsa ammotti pelkästä häm- inästyksestä. Drebelin mene oli kummallinen laitos. Siiliä oli paitsi matkus- tajia 12 soutajaa ja se totteli kek- sijäänsä merrattomasti — se laski, nousi ja liikkui medessä kuin kala. Suurin ihme tässä hollantilaises- sa meneessä oli „muuan neste, joka äkkiä palautti ilman oikeaan kokomukseensa, niin että sitä saat- toi taas jonkun ajan hengittää". V. 1048 julkaisi muuan oppi- nut piispa kirjoituksen „mahdol!i- suudesta rakentaa arkki meden- alaista kulkua marten". Mutta siitä huolimatta ei lähes puoleen- toista muosisataan kuulunut mi- tään medenalaisesta meneestä. V. 1774 mihdoin eräs Day-nimi- iien keksijä hämmästytti maailmaa ilmoituksella, että hän laskeutuu meneineen meden alle Plyntothin salmessa ja kohoaa meden pin- nalle neljännestuniiin kuluttua. Häli laskeutui meden alle tuhan- sieii katselijani nähden, mutta hän ei palannut milloinkaan medenpin- nalle. Hän oli medeiialaisten ive- neiven ensimäinen uhri. Vuotta myöhemmin esitti ante- rikalainen keksijä Bushnell inaa- ilmalle todellakrn inerkillisen meden- alaisen meneensä, omituisen laitok- sen, joka muistutti kahta mastak- kain liitettyä kilpikonnankuorta. Veneen hoitajan paikka — siihen mahtui ainoastaan yksi ainoa hen- kilö — oli keulassa. Vene las- lettiin pohjaan ja nostettiin pin nalle kierolla, potkurisiimentapai- sella airolla ja eteenpäin kulki se toisen airon amulla. Sellainen oli Bushnellin mene, joka saattoi pysytellä meden alla puolen tuntia kerrallaaan. Se kulki jotenkin helposti ja nopeasti kaikkiin suuntiin. Veiieen peräs- sä oli laitos, joka sisälsi 150 nau- laa ruutia ja joka moitiiit ruumiit amulla kiinnittää mihollisen lai- maan. Amerikan mapautussodan aikana tehtiin sillä yritys hämit- tää englantilainen sotalaiiva „Eag- le", mutta meneenhoitajan hutiloi- misen takia irtaantui räjähdyslai- tos kaimasta ja räjähti, saamatta aikaan mitään mahinkoa miholli- selle. Bushnellin seuraaja tällä ajalla oli nerokas irlantilainen Fulton, joka keksi höyrylanvankiii. V. 1801 rakensi Fulton kolme medeitalaista menettä, joista ..Nautilus" oli melkoista etemämpi Bushiiellin menettä. „Nautiluksessa", joka liikkui medessä käsimoimalla ja oli marustettu tiimistetyllä ilmalla, saattoi Fulton oleskella meden alla useita tunteja. Sen amulla asetti hän oman keksimänsä tor- pedon erään sitämarten luomute- tun koelaiman alle ja räjäytti sen ..atomeiksi". Akutta huolimatta tästä ilmeisestä menestyksestä sai Fulton niin mähän tunnustusta keksinnöstään, että jätti kokeilunsa silleiisä. Mutta siitä lähtien seuraa me- denalainen mene toistaan. V. 1857 rakensi muuan Delaney-niminen keksijä Chicagossa älykkäästi suun- nitellun meneen. Se oli munan muotoinen. Se laskettiin ja koho- tettiin medessä laskemalla mettä aluksessa olemaan mesisäiliöön ja pumppuamalla se jälleen ulos. 4 muotta myöhemmin rakennettiin Ranskassa „Le Plongeur", joka oli 140 engl. jalan mittainen. Sitä käytti 80 hemosmoimainen kone, ja seuraamana muonna oli medenalainen mene täysin malmis sotatarkoituksiin käytettämäkst. Amerikan sisäisen sodan aikana odotettiin, että keksijänsä mukaan ..Damidiksi" kutsuttu ivedenalai- nen mene tekisi miholliselle suun- nattomia maurioita. Se oli sikaa- rin muotoinen, höyrykattilateräk- sestä malmistettu. Sen käyttö- rooimana oli käsimoima ja kulki se eteenpäin 4 solmumälin nopeu- della tunnissa. Kolme kertaa teh- tiin tällä meneellä koematka; kul- lakin kerralla laskeutui se meden alle, mutta ei enää kohonnut.pin- nalle, joten miehistö, 9 miestä, kullakin kerralla hukkui. Mutta neljännellä kerralla onnistui sen yritys paremmin: se lähti onnelli- sesti satamasta, lähetti torpedon yhdistyneiden sota-alusta „Hou- satonicia" mastaan ja upotti sen. Mutta se oli liian hidas ennät- taakseen ajoissa satamaan: se up posi neljännen kerran ja silloin ainaiseksi. Se oli maksanut 30 ihmisen hengen. Säälikää hevosia. Ztyt on taas se muoden aika käsissä, jolloin ihmiset alkamat huomata, että paljon talmiajoja y. m. töitä jää toimittamatta ellei ole yötä päimää matkassa. Senpä muoksi pitää nyt hemosraukkain kiskoa paljon enemmän kuin oi- keastaan jaksaisimat. Toisinsanoen pitää hemosten panna miimeiset- kin moimansa matkaan, kormatak- seen ihmisten talmen aikana mete- lystämisessä kuluttama aika. Niin- pä näkee monin paikoin reellä su- lassa maassa ajettaman hirmui- sen suuria tukkikuormia. Toiset ajamat niitä sahalle sahattamaksi, toiset kotiinsa rakentamista mar- ten. Vielä pannaan tähän aikaan toimeen talkoitakin, jolloin ajetaan halkoja, heiniä, kimiä y. m., siirre- tään tuparakennuksia ja melkeinpä kokonaisia kyliäkin. Usein on asiat mielä sillä tamalla, ettei talkoissa kulunutta aikaa tahdota tykkänään menettää, maan kormataan tämä aika omat työt öiseen aikaan suo- rittamalla. Näin ollen on hemosilla mielä komin niukka lepäämisen aika. Tämä on hirmuista säälimättö- myyttä eläintä kohtaan! Kyllä jokaisella olisi taimella, hymän kelin aikana tällaisiinkin töihin aikaa, jos maan tahdottai- siin työt järkiperäisesti järjestää. Moni ehkä puolustanee itseään sillä, ettei aina moi tietää kuinka aikaisin kelirikko tulee ja tämähän onkin luonnollista, mutta senpä takia olisikin tärkeätä talmen aika- na toimia sen maralle, ettei ai- kuisempikaan kemät pääsisi tässä suhteessa haittaa tekemään. Monella muullakin tamalla näh- dään hemosta, uskollista ystä- määmine ja apulaistamme mas-^ taan rikottaman. Valjastetaan; sopimattomilla ajopeleillä, kengite- j ^tään huonosti j. n. e. Kylmänä, .muoden aikana juotetaan mär-^ | jaksi ajetulla hemosella jääkyl- j mää mettä. Kuumuudesta höy- j ' ryämä hemonen jätetään usein! 'ilman peittoa, päimäkaudeksi sei-^ somaan ulos, pahan ilmmi piek- settämäksi, joka miiinemainittuusein ^tapahtuu ..hemosystämillekill" ny- ^ kyään jokapäiiväisiksi tulleiden kil- 'pa-ajojen aikana, sillä aikaa kun ' ..ystärvät" istumat harjakaisia ' juoden höyryämien totilasien ääres- sä. Tällöin jo tekisi mieli huudah- I taa: „Mies talliin ja hemonen pe- räkamariin!,, ! Hemonen, kuten muutkin eläi- 'met, pitäisi ihmiseltä tulla ihmi- sellisellä säälillä kohdelluksi. Kylniäsydämisiä, säälimättömiä ihmisiä tahdon muistuttaa siitä, että turmattoman eläin- raukankin puolesta löy- tyy kostaja. I. M. V. Kirjallista. Unsia kirjoja. Kustannusliike Arivi A. Karis- ton kustannuksella Hämeenlinnassa on ilmestynyt ja ilmoitettamak- seinine lähetetty seuraa,vat uudet kirjat: Kun kuolleet puhuivat, ro- , maani, kirj. Th. von Blankensee, suomentanut E. V. Simuja 140, hinta 1: 50. — Tekijä on saamut- taitut tunnustusta jännittämien, mutta silti taiteellisesti kokoonpan- tnjen seikkailukertomusten tekijänä. Bllämainittu nyt suoineksi ilmes- tyiiyt on hienosti käsitelty rikosro- maani, joka kohoaa paljoii yli sen, mitä n. s. rikosromaanien alalla on ilmestynyt. — Jännittämän kirjallisuuden ystämille ja mar- sinkin matkalukemiseksi se on so- pima. Crään kommuuin historia, kertomus meiiäläisestä ylioppilas- elämästä, kirjottanut I. Potapen- ko, menäjänkielestä suomentanut Emil Mamisten. Simuja 95, hinta main 75 p. (Kuuluu sar- jaan ..Kirjallisia pikkuhelmiä" N:ona 23.) —. Potapenkon yliop- pilaskertomukset omat medetyt sat- tumin piirroin ja antamat toden- mukaisen kuman tuosta kirjamas- ta, kelvottomasta, maan samalla ikuisesti nuoren ja auliin tomeri- hengen elähyttämästä hengen lap- sien joukosta. Tekijä on suuri ylioppilaselämän ihailija, maan silti ei hän eksy sitä ihannoimaan. Saman tekijän jouluksi ilmesty- nyt kokoelma ..Vanhan ylippilaan muistelmia" otettiin meillä marsin suosiollisesti mastaan. Pikku tietoja. Hyödyllisiä pikkntietoja. Jos lamppuöljy syttyy pala- maan, on sen päälle heti kaadet- lama maitoa, jolloinka tuli ainei- den kemiallisen yhdynnän kautta sainmuu. Paperilappujen liimaamiseen la- siin on paras käyttää innnanmal- kuaista, joka on ensin piiskattu maahdoksi ja sitten annettu seistä uudelleen juoksemaan muotoon. Pesemisen kautta menettämä: kananmunat kestämyytensä, sillä mesi poistaa sen rasmamaisen peitteen, jonka kuoren huokoset erottamat, jolloinka ilma pääsee huokosten kautta munan sisäosiin tekemään hämitystyötään. Puh- taide» munien saamiseksi on sen- muoksi pidettämä kanalat ja mu- nimispaikat puhtaina. Jos mu- nat siitä huolimatta tulemat Ii= _ kasia, on niitä mieluummin kaa- mittama meitsellä sekä käytettämä mahdollisimman pian. Rangaistus rikollisen teon ylis- tämisestä. Äskettäin on Pariisissa langetet- tu tuomio, joka moi olla opiksi meikäläisissäkin oloissa. Joku aika takaperin hyökkäsi eräs hampaihin saakka asestettu apatshi- pahantekijä kahden pahaa aamis- tamattoman poliisikonstaapelin kimppuun, ampuen toisen remol- merillä kuoliaaksi ja haamoittaen toista pahasti puukolla. Kuuluisa sosialisti, entinen asianajaja ja nykyinen ,.La guerre sociale" (Ah- teiskuiinallinen sota)-nimisen lehden toimittaja Hervs otti tapahtuman johdosta lehdessään mitä ankarim- min moittiakseen Pariisin poliisi- laitosta, samalla peittelemättä puo- lustaen pahantekijä-murhamiestä, joka hänen mielestään oli tehnyt melkeimpä palmeluksen yhteiskun- nalle, kunnalle, kun oli kurittanut paria poliisia. Tästä kirjoitukses- taan on Herve tuomittu neljäksi muodeksi mankeuteen. Kiiuan raha-asiat. Pekingistä, maalisk. 5 p. Val- tiosäännön käytäntöönottamista koskeman suunnitelman mukaisesti on rahaministeriö ensi kerran esit- tänyt hallitsijalle esityksen tuloista ja menoista kussakin maakunnas- sa. W. 1908 on tuloja laskettu oleman 235 miljoonaa ja menoja 245 miljoonaa lama. Ministeriö toteaa, että maan raha-asiain tila on surkuteltama ja ettei meroja mitenkään enää moi lisätä. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurrnekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E, Tolvanen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara L e h t oi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. > K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, ViekL » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Karnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Ilomantsissa: Kauppi as M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Ro inp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaataino. Mutalassa : Emäntä Anna Mutanen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. toimeenpanee Joensuussa, kesäradallaan kuluvan maaliskuun 26 p:nä. Kilpailu neljässä sarjassa: 1) Nelivuotiset oriit ja tammat. 2) Viisivuotiset ja vanhemmat Valtion ajoissa palkitsemat- tomat kantakirja-hevoset. 3) Valtion ajoissa palkitut kantakirja-hevoset. 4) Viisivuotiset ja vanhemmat oriit ja tammat, jotka eivät ole kantakirjassa. Ajomatka l:ssä sarjassa 1 kin, 2:ssa, 3:ssa ja 4:ssä sarjassa 2 km. Huonosti hoidetun ja nähtävästi rasitetun hevosen ei sallita kilpailla. Ilmoitus kilpailuihin samana päivänä kaupp. Matti Partasen luona kello 7—10 ap. — Huom.! Kantakirjatodistus ilmoittaessa näytettävä. Johtokunta. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Pitää lukea! Joensuu . läht. Hammaslahti Onkain o . „ Tohmajärvi „ K&nrila . „ Värtsilä . tul. v läht. j Pälkiärvi j Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helyiä . . „ Sortavkla tul. I » Jätit. i Kuokkaniemi iNiva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Eiisenvaara tul. n läht. Alho . j Hiitola Ojajärvi Inkilä . Sairala Koljola Antrea lti.oo! 111.40; 12.19) 12.41! 1.01' 1.13; 1.23 B.«! 6.191 6.681 7.20' 7.40; 7.52; , 8 .O2! 1.4C 1 ! 817 2.13; 8.49) 2 31 9.05| 3.1E' 9.49, 3.26 LOOOi 3.36 L0.1CM 4.10 10.44' 4.24 LO 5hi 4.52 11.27 i 5.07 11.42 5.34 12.08': 5.5212 18 f 6.11 ! 12.36' 2.30 3.21 4.(6 4.33 4.59 5.13 » tul. läht. Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-Suo- men suurimmasta ja halvimmasta soitin- kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8, joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Jol lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet kaa myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Teodor Vuorio, Vaasa, | Soitin-, Kello- ja Korutavarakauppa. Hannila Kavantsaari Karisalmi Tali . . Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n n ff Viip. Hels. läht. 7.15: 2.51 5.2?! 10.45 5.02 1120 10.29 l.To| Kuulutus. ! Myytävänä, Viipuri — Joensuu V o Maaliskuun 29 p:nä kello 10 e. pp. pidetään Enon väliaikai nen kuntakokous kansakoulun j tuvassa, jossa keskustellaan ja! päätetään seuraavat asiat: i l:ksi. Rakennetaanko Niskan ; lossituvan uimi ja ulkohuoneita. 2:ksi, Osietaanko soir.erpals- teja maanteiden korjaamiseen. ] :];ksi. Mihin mennessä kun-' nnn verot loppuun kannetaan. • 4:ksi. Ri^to Ikonen Enon ky lästä tarjoaa kunnalle tukki-: puita, jotka ovat mittarin jaos?a j hanalle tullut. u:ksi. Luetaan Agronoomi E. J. Pekkasen kirje. 6:ksi. Valitaan kunnan palo- hallitukseen väliaikainen toimi kunta. Enossa Maaliskuun 12 p:nä 1910. Juho Nuutinen, kuntakokouksen esimies. . ivisi Ma ia tsrtt!t Pia Hels. Viip. tul. ; 7.0j j 4.34 : 5 sn 1 _r 1.03:10.12 : LI.-JJ ! 3.54 , — 1 7.54 — 11.38 5.55 2.37 Viipuri . läht. Tammisuo , Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari , Hannila Antrea tul. myy edullisesti Yenajan kurssi on tänään . 26S: 50 2G6: 66 8 /b 3 kk. . . — — 263: 60 (likoinaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 37 25: 22 3 kk. . . . 25: 04 Pariisi a/v . . 100: 80 100: — 3 kk. . . . — — 99: 50 Antverpen a/v . 100: 40 99: 70 3 kk. ... 99: 10 Berlin a/v . . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Lybekki a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. ... 122: 40 Hampuri a/v . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Frankt a.M. a/v 124: — 123: 40 3 kk. ... — 122: 40 Amsterdam a/v 209: 40 —: — 3 kk. 206: 80 Wien k. a. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 20 138: 70 Chigago a/v . 5: 23 5: 16 Kuulutuksia. Kuulutus. Kuntakokouksessa Kontiolah della tämän maaliskuun 29 p:nä käsitellään vielä: 12. Lähetetäänkö mielisairas Hilma Nousiainen Niuvanniemen hoitolaitokseen kunnan kustan nuksella. I. Vägrgnen. Kuulutus. Ensi Huhtikuun 8 ja 9 päi vänä lainataan viljaa Ilomantsin Luterilais- ja Kreikkalais seura- kunnan lainajyvästöistä. Ilomantsissa Maaliskuun 15 p:nä 1910. Hoitajat. (K. S. 1 k.) (K. S. ja Rajav. 1 k. 4 s. 50 mu) cTofimajärv&n kunnan lainajyvästön .viljfilaiua- velkakirjoja uudistetaan kunnan- tuvalla tämän kuun 30 ja 31 p:nä, ja ovat kaikki entiset vel kakirjat uudistettavat, muutoin tulevat lainat jyvästön johto- kunnaa päätöksen mukaan, ulos- haettavaksi. Tohmajärvellä Maalisk. 18 p. 1910. Äugust Voutilainen. jnliirl, aoiiidjli (L 44850) Ilmoituksia. olen muuttanut Seurahuoneen vastapäätä entiseen Lappalaisen puotiin. Nahkuri T. Vehviläinen. Ilomantsin bev. yst. ybd. toimeenpanee yleiset Kilpa-ajot Sonkajanjärvellä maanantaina 28 p:nä kulkevaa kuuta 3- ja 4-tal- viaille sekä sitä vanhemmille oriille ja tammoille. Ilomantsi, maalisk. 14 p. 1910. Johtokunta (K. S. 2 k.) myy Seurahuoneella tänään tiistaina, suuren varaston hat tuja, kappoja, muodikkaita lakkeja, käsineitä, sukkia y. m. y. m. ? läht. Koljola . „ Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . „ Aiho . . „ Elisenraaratul. „ läht. Ihala . . , Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Eaalamo „ Matkaselkä „ Ptiikjarvi „ Värtsiiä . tul. „ läht. Kanrila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensnu . tul. Seka jana 6.4(i 1.30 4.15 6.50 1.40 4.27 7.(& i.53 4.44 7.13 2.05 5.00 7.»25 2.18 5.32 7.37 2.31 5.48 7.54! 2sAJ 6.08 8.w 3.05 6.51 8.26 3.21 6.5 8.45 3.4-2 7 .29 9.0 3.53 9.27 4.18 8.53 9.55 4.45 8.4Ö 10.16 5.05 9.n 10.35 5.24 9.55 10.45 5.34 11.13 6/2 11.33 6 .2T 11.58 6.Z 12.12 7.(3U — 12.45 7.3O 12.55 7 45 1.07 7'..^ — i.55 8.41 — 2.18 9. u;i — 2.46 9~ 3.00 9 .3 O 3.10 9.515 6.35 3.24 10.04 6.53 3.44 10.55 7.1£i 4.07 10.45 7.49 4.45 11.22 8.3c 5.23 12. 9.10 Luurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaankudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastusiarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. 111. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalsnpyvdysliike, Fritz Schröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Joensuun Igrjap. O,- Y:a (makulatur) ^ saatavana tämän lehdon kirjapainosta. Polvijärven Osuusmeijerin osuuskunnan varsinainen kokous pidetään A. Koistisen talossa ku luvan Maaliskuun 29 p:nä klo 10 e. pp., jossa käsitellään ja päätetään säännöissä määrätyistä asioista. Meijerille oman höyrykoneen hankkimisesta, myllyn laittami sesta meijerin yhteyteen ja mah dollisesti siitä johtuvista raken nus- y. m. asioista. Polvijärvellä Maalisk. 14 p:nä 1910. Hallitus. r • Eisa !iOUHS7i»ÖJ«y VAASA /r •SURXEIA sumu SUEREIA kaikille selviäisi, että Suk- uUUq kela polkupyörät ja Tar- - mo ompelukoneet ovat maailman parhaat, jonka on todis tanut koneinsinööri sekä käyttäjät, on teidän heti pyydettävä kuudetta- sataa n:oa käsittävä tavaraluetteloni. Jälleenmyyjille edulliset ehdot m. in. 300 mk. kultakello palkkiona. Luettelo lähetetään maksutta. Eino Louhivuori, Vaasa, kone-, kello- ja korutavaraia kauppa. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. "Hi- *0 T c_ ET Asema 0 0 S 3^3 <3 O T3 •0 • e. PT Sf j .pp. Joensuu . . . _ 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 5 6.56 Kaltimo . . . 7.1H 10 7.29 Paukkaja . . 7.45' 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lipksa .... 10.20 — — H NZ c Asema p §.<5 : 3 1. © a 5r •0 V SP TJ Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.55 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti • 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 8.21 Paukkaja . . 8.33 2 8.35 Kaltimo . . . 8.51 10 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.16 Joensuu . . . 10.30 - — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. „ 4 j. pp.—- , 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuun Eirjap. 0.-¥. 1910