Torstaina 11 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 89 — 1910 J. Kp. Y:n kokous on kaupungintalon ko koushuoneella huomisiltana klo 8. Esimies. Unkarilaisen Kansanlaulu-illan antaa EVERT SUONIO Ilosaaren teatteritalolla lauan taina elokuun 13 p. klo 8 !. Avustajat: Pianisti I'no Aarto. Konserttimest. li. H i t ■/. a e k o r. Pääsylippuja ä 50 p., 75 p., 1 m. i"a 1 in. 50 p. sekä laulujen sanavili- ;oja ä '25 p. myydään tiistä päivästä Joensuun Rohdoskaupassa ja lauantaina klo 6:lta i. ovella. Laulut esitetään suomenkielellä un karilaisessa kansallispuvussa. (K. S. 1 k.) Unkarilaisen Kansanlaulu-illan antaa EVERT SUONIO Lieksassa nuorisoseuran talolla sunnuntaina 14 p. tk. klo 8 i. Nurmeksessa yhteiskoululla maanantaina 15 p. tk. klo 7 i. (K. S. 1 k.) toimeenpanevat sunnuntaina tk. 14 p. Selkien Nuorisoseura ja Työväenyhdistys maan vii j. Simo Hirvosen talossa. OHJELMA: Laulua. Runo. Kansallistanssi. Laulua. Urheilua. Arpojen myyntiä. Näytelmäkappale Murtovar kaus. (Näytelmä B näytöksessä kirj. Minna Canth). Tanssia. Sisäänpääsyt, kentälle 25 p. näytelmfiän 1: 50, 1:— ja 50 p. Arpojen hinta 25 p. Alkaa klo 3 j. pp. Ärpajaistoimikunta. (K. k. 1 » V »»MW T"l Joensuu—Pielisjärvi—Juuka- Nurmes. ?) Matkustaja-höyrylaiva Lieksa". Kapt. TSK. HOVI, kulkee tänä kesänä JOENSUUN ja NURMEKSEN" välillä, poiketen Nis kaan, Uimaharjuun, Ahveniseen, Vuo- iiifilahteen. Vaaranienieen ja Syv&än- lahteon; mukaansa ottaen i.ntkusta- vaisia ja rahtitavaraa. Pohjoiseen: JOENSUUSTA joka maanantai ja tors tai klo 9 aamulla. LIEKSASTA joka maina'.tai ja tors tai junan tultua: nimittäin: ma.man taina Vaaraniemen .ia Hukänieu<en kautta ja torstaina Vaarunie r.en ja Juuan kautta. Etelään: NURMEK8ESTA joka tiistai ke!'o 3 päivällä ja perjantii kello .j illalla, nimittäin: tiistaina Juuan ja Vaa raniemen kautta, sekä perjantain:» Höbänniemen ja Vaaraniemen kautta. LIEKSASTA joka tnsta> ja perjantai kello 9 illalla. Iri tilauksesta poikieaa laiva Kolilla. Lähempiä tietoja antavat kapt. hii valla ja Herrat M. G. Piipponen ja M. Koistinen Joensuussa. Nurmeksessa Uusi, nopeakukuinen H3yryTenhp »KYLLIKKI", päällikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ja rahtita varaa Joensuun ja Luhtapohjan välillä. Lähtöajat toistaiseksi: Joensuusta Luhtapohjaan: joka sunnuntai, keskiviikko ja perjan tai klo 5 e. pp. Luhtapohjasta Jovnsuahan; joka maanantai, torstai ja lauanta. klo 5 e. pp. Lähempiä tietoja antavat paailikk; laivalla, M. Pesonen Luhtapohjana». H- Räty Enossa ja W. Hämäläinen. Joensuussa. Wiipurl - Lappeenranta—Savon linna—Joensuu. Matkustajahögrylaiva OSMO Kapteeni Alfred Silfverberg, poiketen Puumalassa, Oravissa, Enon koskella ja mshd. Vaokaiasaa, !«htee pohjoiseen Viipurista torst. kl. ;1 e. p „ L:rannasta torat. „ Gjo j. p. „ S:iinnastaperjant. _ ti e. p. etelään Joensuusta lauant. kl. IL j [ . „ 8:linnasta sunnant. „ 12,30 j.p. L:rannasta maanant. „ 6 e. f. Lähtee L:rannasta iltajunan tultua ja gaapuu L:rantaan ennen yöjunan lähtöä. Lähempiä tietoja antavat herrat HJ. Grönroos O. Snellman G. Öller Viipuri. Liranta. S:linna. O.-Y.Gustaf Cederberg A Co Joensuu Tyiilviieimsiat Waltiopiiiwillä. 1. Sit)ft)im)§, millä leimoin tämä maailma on pavanncttaroa, on lähes yhtä manha kuin ihmiskun- ta. Kristinoppi sanoo: ei ihminen elä ainoastaan leimäslä, maan jokaisesta humalan sanasta. Tä- mä merkitsee samaa kuin: tyyty- mäisyys, mielenrauha, onni, ne tulemat tosin sisältäpäin, jopa tark- kaan katsoen yksinomaan sisältä- päin: mutta ulkonaisellaan, ajalli set asiat eimät silti ole ihan yh- dentekemät. Ja niinpä todistaa historia kauttaaltaan, että missä kristinoppia on julistettu, siellä myöskin henkinen ja aineellinen »viljelys on kantanut runsasta ja moninaista hedelmää ihmissumun hymäksi. — Se uudistusinto yh teiskunnallisten parannusten alaU la, joka nykyään puhaltaa kautta koko simistyneen maailman, sekin juontaa aiivan epäilemättä alkun- sa kristinuskon opeista. Mutta ihmisluonnon omituisuus tekee, että tämä seikka leskellä touhua unhotetaan, ja uskotaan wah- masti, että maailma sentään lo pulta onkin parannettavissa pel killä laeilla ja asetuksilla. Koke- mus sitte kyllä aikanaan korjaa erehdyksen. Tuskin liikoja laskemme sanoes- samine että meillä tässä kohden jo on jonkun merrai» taltuttu, ^tykyään katsellaan asioita koko- naan toisin silmin kuin kolme muot- ta sitten, eikä tähän ole syynä yksistään se hamainto, ettei saada käymään kaikkea mitä tahdottai- sun. Toisaalta kyllä onnettomat maltiolliset olomme lamauttamasti ivaikuttaivat «neliin eduskunnassa niinkuin koko maassa. Niiden ka- sittely miiine maltiopäimillä kysyi paljo ivoimia ja käänsi ajatukset pois yhteiskunnallisista parannuk- sista. Täytyy yleensä tunnustaa, eitä lyötä tehtiin laimeasti ja tu- lokset oliivat sen mukaan. Sitä- mastoin lienee yhteinen hätä liken- tänyt puolueryhmiä, luoden somin- nollisempia mälejä. Mahdollista myöskin, että täällä »vähitellen aletaan kyllästyä toinen toistensa puskemiseen, sillä hauskakin käy ikämäksi, kun sitä yhtämittaa teh- dään. Riittäköön tämä esipuheeksi ly- htzelle selostukselle n. s. työrväen- asiain käsittelystä »viime maltio päimillä. Mitä tuolla sanalla yinmärretääi», tietää jokainen ilman eri määritelmiä. Ja maikeaksi tarkka »näärittely käivisikii», sillä työmäeuasioihin ei taivallisesli lueta sitä, joka ainakin täällä meidän maassa on niiden »varsi- nainen ydinkohta: oman maan hankinta maalaiskuntain tilatto-! malle »väestölle. Siitä tulee enem- mäi» kyllä puhetta tässäkin lehdes- ä. Mutta sanottakoon jo etukä- teen, että tämä tärkeä uudistus- hanke ei wiime edusluntakokouk- sessa juuri askeltakaa» edistynyt. Niissä pitkissä keskusteluissa, joita sosialistien taholta tehty »viljelys- pakkoa koskema anomusesitys »vi- ritti, ei t»iotu kuulumille yhtään ainoata näkökohtaa jota ei jo en- nen moneen kertaa»» olisi kuultu. Että anomusehdotus hyljättiin, kummastutti tuskin alkuunpani joitakaan, »»»utta se haitta siitä oli, että näiltä maltiopäimiltä ai- noastaan yksi anomus tkruunun metsäinaiden asntlamista koske- wa>, läksi liikkeelle mnislnttamaan hallitukselle tämän kaikista tärkeim- n»än yhteiskunnallisen uudistus- toimet» kiireellisyyttä. Tarpeen olisi että hallitus ilman »nuistu- luksiakin asian ymmärtäisi sekä waln»ist»tttaist ensi maltiopäimille arm. esityksen. Ja toiivokaamme myöskin, että kansalaiset kautta koko laajan isänmaan, mutta »var- sinkin »naata omistama talollis- sääty, jolla toistaiseksi on käsis- sään kunnallishallinnon ohjakset, käsittää, miten toimotonta on tääl- lä kaikellainei» tulemaisuuden toit- ko, ellei tilatonta inaalaisköyhälis- töä saada kiintymään oinaai» tur peeseen sekä oman edun että rak- kaussiteillä. lainsäädäntötoimia tässä tosin kipeästi kaimataan, eikä ole asia ilman niitä mahdol- lii»en järjestää niin, että siitä »varmaa yleistä hyötyä syntyisi. Mutta jo ennenkin, nykyisen lain pohjalla moi sitä monin tamoii» edistää, kunhan main hyivää tah toa ja mielemää, tarmokasta aa- tetta ei puutu. — Ne »valtiopäimäasiat, jotka lähe tettiin »valmisteltaviksi työlväen- asiaii» »valiokuntaan, sopii jakaa kolmeen ryhmään: 1 makuutus- asiat: -) palkollislain uudista »nista tarkoittamat anomusehdo tukset: ja 3 työolojen korjaamista koskemat asiat. Näihin miimekst mainittuihin moi lukea myöskin sosialistiselta taholta miritetyn suuremmaisen tuuman uuden »vi raston n. s. sosiaalisen^päätoimis- ton perustamisesta. Sitä ei ma- liokuuta ehtii»yt edes alustamasti käsitellä, jonka »vuoksi ei siitä täs- säkään tule puhetta. Samoin kä- mi anomusehdotuksen ..kotien pe- rustamisesta turmattomille lap- sille ja heidän äideillensä"; lisäksi »valtion työolojen järjestämisestä tarkoittavien anomusehdotuksien, sekä sen anomusehdotuksen, jossa pyydetään eli»»keinolain 19 tj:n 1 mom:n muuttamista,.wuokra-aju- rien" y. m. sellaisten amntatti- laisten hymäksi. HenkilvakuntttSyhtiö „salama" sanoma- lehtikiistan esi- neenä. Maikka uusi henkiivaknutnsyhlio ..Salama" on tuskin pesnmedes- tään nostettu, on se jo kuitenkin ennättänyt tulla sanomalehtikiis- tan esineeksi. luulemme tekemäm me lukijoillemme palmeluksen ker- tomalla tämän kiistan pääpiir- teet. ..Satakunta"-lebdessä äskettäin kirjoitti »»iminierkki N. Ö>. terive- tuliaiskirjoituksen ..Salaman" syn- tymisen johdosta, mainiten siinä muutamia seikkoja, jotka uuden yhtiön syntymisen oivat aiheutta- neet, kuten alkujaan kansallismie- listen perustanian „Suomi"-yh- tiön joutulnisei» nuorsuon»alaisten ja ruotsinmielisten käsiin, suomen- mielisten sulkemisen pois sen hal- linnosta, r»lotsii»»nielisten pankkien Suomi-yhtiön asioissa käyttämisen seka puolueellisuuden lainojen an- tamisessa, sosialistit kun esim. oivat saaneet rahoja lainaksi talo- rakennuksiinsa, mutta eimät kan sallismieliseen puolueeseen kuulu- »vitsi oletetut lainanhakijat. Li- säksi nimimerkki R. G. sanoi Suo- mi-yhtiön hallitusmiesten pitämän huolta siitä, ettei yhtiöön mirkai- Iijoiksi eikä asiamiehiksi oteta kan- sallismielisiä, jos se main moi- daan »välttää. Siksi ei ollutkaan muuta keinoa, kilin perustaa »msi yhtiö, henkiivakuutuksei» tärkeällä alalla ajamaan puhdasta kansal- lista politiikkaa, jotta suomalainen kansa mihdoinkin saa omassa maassaan omat raha-asiansakin omiiil käsiinsä, mikä kansamme hengissä pysymiselle on yhtä tär- keää, kuin konsanaan henkisen si- »vistyksen kehittäininen. Riippu- maisena »vieraana itseään pitämän kansallisuuden pääomasta on kan- samine heikko, »nutta taloudelli- sesti riippumattomana se pääsee mapaaseei» asemaan, jota tuskin moitanee kukistaa, lausuen toi- lvolnuksen, että kansallismielinen yleis,, aittaa uudelle yritykselle tarmokkaai» kannatukseiisa, jotta siitä sukeutuu moimakas ase kan- sallisuusasian lop»illiseeu »voittoon saattamiseksi maassamme, huo- Mautlaa nin»in»erkki R. G. siitä, etlä »vakuutusyhtiöt sijoittamat suurimman osan rahoistaan pää- kaupungin liikeyrityksiin, siirtäen siten maaseudun muutenkin niuk koja rahamaroja kaupunkien, etu päässä Helsingin hymäksi, »vaan että ..Salama" aikonee inahdolli- siinmassa määrässä sijoittaa liike- i.eivat rahansa maaseudulle, jo- teii rahat tulemat maaseudun »va- kuuluksia ottaivau yleisöit hymäksi. Lopuksi (5. huomailttaa, että köyhässä maassamme olisi aika jo hamahtua ja lakata kantamasta maroja ulkomaalaisille makuutus- yhtiöille sekä lausuu, että edistä- mällä ..Salamaa", edistämme suomalaisuuden moittoon pääse- mistä ja kannamine kukin puoles- tamme rakennusaineita kansallisen rakennuksemme seiniin. Kuteu armata sopii, on edellä selostettu kirjoitus ollut omansa Suomi-yhtiön taholla herättämään lemotonta mielialaa, ja onkin yh- tiön toinei» johtaja, hra E. W. Wallden, kirjoittanut, ..Satakuu- taail" »vastineen, jolle on paniiut nimeksi ..harhaiskuja". Siinä hra E. W. W. ensinnäkin leimaa mie- likuivittel»tksi, että..suomeumieliset" oivat suljetut pois Suomi-yhtiön hallinnosta, mainiten todistukseksi seii, että maltuuskuntaau edelleen- kin kuuluivat herrat prosessorit E. G. Palmeu ja Matti Äyräpää sekä pankinjohtajat Ernst Bonsdorss ja I. I. Karivonen. Suomi-yh- tiön eduskunnassa on taasen, »va- kuutuksenottajain »valitsemina, 2<s manhan suomal. puolueen ja nuorsuomal. puolueen miestä sekä 2 ruotsinmielistä ja sosialistia. Rahalaitoksena sanoo hra E. W. W. Suomi-yhtiöi» oleman siksi suuren, että se hoitaa raha-asian- sa asiansa aimail itseitäisesti olle»»- kaai» alistumatta toisten rahalai- tosten ohjattamaksi sekä että seii lainanannoista johtnma hyöty lan- keaa pääasiallisesti juuri Kansal- lis-Osake-Pankin hylväksi. Mitä taasen puolueelliseen rahojen lai- naamiseen tulee, makuuttaa^ hra E. W. W. sitä perättönläksi, »vie- läpä lisää, että syytösten mälttä- miseksi on hyljätty lainahake- niukset nuorsuomalaisten puolue talon Helsingissä ja maiihan suo- malaisen puolueei» samanlaiseen taloon Tampereella. Sosialistien talonrakennuksiin annetut rahalai- nat hra E. W. W. selittää siten, että kuu asiai»omaiset kaupunki- kunnatkiu omat sangen huomatta- masti kannattaneet tqömäentalo- jen aikaansaamista sekä km» „por »värillisille" on lainoja aimettu, niin ei sopine soimata henkimakuu tusyhtiöitä siitä, etlä se työmäen- luokkainkin hymäksi sijoittaa maa timattoman »näärän Maroistansa. Maaseutulainojen antamista hra E. W. W. kertoo Suomi-yhtiön puolelta erityisesti harrastetun, mutta kun suoranainen lainananto maalaiskiinteistöihin oi» »vaikeasti somitettamissa henkimakuutusyh- tiön toimintaan, on sekä muosi- kirjoissa että yksityisissä keskusten luissa opastettu kehittämään kuu- nallistoimnttaa siihen suuntaan, että kunnallisten lainausrahasto jen perustamisen kautta saataisiin Suomi-yhtiölle tilaisuus tyydyttää ntaatamiljelemän mäestön luotto- tarmetta. Lopuksi oi» »viittaus, että kansamine edistystä harras- tama kansalainen moi paremmin muulla tamoin hyödyttää inaa- taan. kuin mirittämällä perustee- tonta epäluuloa suurimpia ka»»- sallisia laitoksiamme ja niiden joh- toa kohtaan. Nimimerkki R. G. on hra E. W. W:n mastineen johdosta julaissut uudei» kirjoituksen, jossa hän ku- moo kaikki puheenalaisessa »vas-^ tauksessa annetut selitykset. Sen iväitteen, etteiivät muka Suomi- yhtiön asiat ole nuorsuomalaisten ja ruotsiumielisten käsissä, nimi- merkki R. G. osottaa perättönläksi esittämällä alkuaail supisuomalai- sei» yhtiön »valtuusku»»i»assa ole- »van neljä suomal. puolueen mies- tä iviittä mastaan, johtokui»i»assa kaksi kolntea mastaau ja eduskuu- nassa 2^:an mastaan, ottaen »viimeksi mainittujen lukujei» suh- teen sen tosiseikan huomioon, että rnotsiniilieliset ja sosialistit aina äänestämät nuorsuomalaisten kans sa yhdessä. Lisäksi huomauttaa nimimerkki N. G., ettei ole koetet- tukaail kumota sitä hänen mäitet-^ tään, että Suomi-yhtiön toimiin,' milloin se main on käynyt päinsä.' on »valittu miehiä niiden nuor-? suomalaisuutta silmällä pitäen.! Että Snomi-yhtiö on tehnyt pesä-! eron K ansallis-Osake-Pankin kanssa, sen nimimerkki R. G. todistaa Kaslinmainajan t»lnuetulla teolla, ja hra E. W. W:i» sanonta, että pankkilaitoksena ..pääasiallisesti" käytetään nyttemmin Kansallis- ^sake-Pailkkia, antanee tulkinnalle jonkun merran sijaa. Sitä mas- tausta, ettei rahalainoja muka an- neta puoluetarkoituksiin, armelee R. hymin kilivaamaksi, kun sitä katsellaan sillä taustalla, että so- statistien miljoonataloon Helsinkiin annettiin melkoisen suuri summa joiikuu ajan kuluttua sen jälkeen, kuin suomenmielisten Tampereelta tekemä pyyntö hyljättiin, ja sanoo ettei päästä yli eikä ympäri siitä, että se talo palmelee puoluetarkoi- luksia yhtä paljo»» tai yhtä mähäu kuiu koskaau suomenmielisten talot. Muutoin nimimerkki R. 05. pitää lyslikkäänä hra E. W. W:n hel- lää puhetta, että Suomi-yhtiö pyrkii työmäen luokankiil hymäksi käyttämään..maatimattoman mää- räii rahoja", ikäänkuin nuorsuoma- lainen puolue olisi erikoisemnlin helläsli, kuin »nuut harrastan»lt työiväeiiluokau asioita! Henkimä- knntukseii ohessa näkee R. G. tässä puheessa puoluepolitiikan pii- leivän, se on: pukinjalka astuu »»ä- kymiin. Rahalainojen antamisen suhteen maaseudulle nimimerkki :)i. (3. pysyy rväitteessciäit, että Tuomi-yhtiökrn sijoittaa rahansa pääasiallisesti Helsinkiin, ja on hä- nen mielestään arwel »lttawa asia, että maan rahat imeytymät pois inaasenduilta. Lopuksi nimin»erkki :){. O), sen neumon johdosta, miten parhaiten maata hyödytetään, pyy- tää sallittaman, että hänei» pää- määranääi» on se, että Suomen kansa saisi isäntäivallan maassaan ja jo mihdoinkiu pyrkisi mapaaksi »»iiden talutusnuorasta, jotka täällä pitälvät itseään toiseen kansanro- tuun kuulumana. Hän uskoo »»uorsnomalaisuudenkin masta sit- ten pystymän tätä kansaa hyö- dyllä palivelemaan, kuii» se irtau- tuu ruotsalaisuudeu ohjaksista. Snoinalaisten ka»»ta on olema suon»alaisuus ja kun „nuo- ret" ja ..manhat" tähän yhteiseen hiileen puhaltamat, masta sittei» saadaan määrällisissä oloissamme sellainen kansa, jota Snellman ni- miltää ,.»)ksimieliseksi kansaksi". iihen on päästämä ja päämää- rääi» pääsemistä marten tarmitaan myös ma»»kka aineellinen, puh- taasti kansallinen perustus. Liike- elämäkin siis kansallisiin käsiin! Tähän nimimerkki R. G:n ja hra E. W. W:n mäliseen sanoma- lehtikiistaa»» on „Satakuuta"-leh- dessä yhtynyt kolmaskin kirjoittaja, joka itseänsä kutsuu ..Kansallis- mieliseksi". Hän on niminierkki R. G:n kanssa samalla kannalla ja sanoo hra E. W. W:n kirjoi- tuksen oleman sumun seulomista kailsallismielisteil silmille, siinä kuu ensinnäkin pyritään Suomi- yhtiö»» johtoa »vetämään niitten tuui»ettujen kansallismielisten mies- ten nimien suojaan, jotka mä- hemmistönä sen hallmnossa oivat näkemässä ruotsalais-nuor- suomalaisen enemmistön häikäile- mätöntä »»»enettelyä suomalais- kansallisten tarkoitusperien heiken- tämiseksi. Kansallismieliset omat aikomaa,» nostaneet ja »vaatineet Suomi-yhtiötä »»ykyiseen suuruu- teensä, mutta sitten hymänahkai- suudessaan päästäneet asiansamas- tustajain käsiii». Eritoten panee ..Kansallismielinen" painoa siihen seikkaan, että Suomi-yhtiössä on sen perustaja E. G. Palmen työn- netty pois maltuuskuunan puheen- johtajan paikalta ja on hän sitä mieltä, että ..Suomen" johdossa oleman» enemmistömiesten nimet takaamat sen, ettei kansallismielis ten katsantokantaa enää tarmitse siinä piirissä määräämään merki- tykseei» nähden korkealle asettaa, mieläpä lisäksi siitäkin huomauttaa, että ruotsalais-nuorsuomalainei» sanomalehdistö on mairittelemalla ka»»nalla..Suomea" kohtaan, maikka kymmenen muotta takaperin, jolloin kansallisia periaatteita raha- ja liikeasioissa siinä »»oudatettiii», oli asia aiman päinmastainen. Tämmöistä menettelyä saitoo ..Kansallismielinen" oleman mah dotonta pitemmältä katsella, »vaan on keräännyttämä uuden, kansal lisen sadon toimolla äsken perus tetun ..Salaman" ympärille sitä tukemaan ja sen menestystä maa- limaan, koskapa on rahalainoissa- kin nähty, että Suomi-yhtiön johto on »lykyääl» e n e m n» i s t ö l t ä ä n epäkansallisen, suomalaisutiden asi- aa ja sen tarkoitusperiä mieroman ja sitä heikentämän katsantokannan määrättömissä siinä määrässä, että muihin riittää taloudellista tukea kyllä, mutta kansallismielisten pyr- kimyksille sitä ei ulotu. Kirjoituk- sensa „Kansallisinielii»en" päättää seuraamalla tamalla: ,.HerraWall- den! Eikös sentään Suomi-yhtiö Wäkijuomain kuljetus rauta- teillä. Sattuneesta syystä oil rau- tatiehallitus lisäyksenä kiertokir- jeeseensä huhtikuun 12 päimäl- tä katsonut tarpeelliseksi määrätä, ettei mäkijuomia lasipul- loissa, sami- tahi läkkiastioissa saada mastaanottaa »nillääi» ta- ole kansallismielisten moimilla ja Evalla rautatiellä kuljetettavaksi, heidäi» kokoomillaan maroilla alku-' ellei uiitä ole pakattu »vahmoihin aai» nostettu^ Mitä omat Teidän ^ hymin suljettuihin laatikkoihin hei»gei»heimolaiseni»e sille silloin' olleet, kun se heikko oli ja hoimaa tarmitsi?! 'Nyt omat ohjat teillä Ntiopisto. Kansleriivirasto oi» estetiikan ja käsissä ja te moitte siivuillenne uudemman kirjallisuudei» proses- katsoen maan ilkkua. Se on myös Miksi nimittänyt sil. tohtori Yrjö karmasta. Mutta totta! — Ja'Hirnin, sekä zoologian prosessoriksi tosiasiana pysyy sekin, että Suomi- yhtiö edelleen on aiman kiinteässä yhteydessä suomalaisuuden kan- taa mastustamaiu ruotsinmielisten pankkien kanssa, mutta esim. Ka»»- sallispankin kaussa sen täytyy olla niin paljon ja seminoisessa mälil- lisessä tekemisessä ja yhteydessä, joka nyt luonnollisista syistä eli apulaisen, sil. tohtori En.;io Ra- sael Reuterin. Apulaiseksi matematiikassa on »»imitetty sil. tohtori K. S. Jo- Hansson, apulaiseksi suomalaisessa lakikielessä lakik. tohtori H. Helmi nen ja apulaiseksi kasivitieteessä ja sarmakognosiassa farmaseutti- seen laitokseen sil. toht. E. W. K. asiain itsensä johtaman» kulun täh-juuren. den ei ole Suomi-yhtiön johtajani! Tosentiksi taidemaloknmaamises- estettämissä, kuten hra W. ..Har -jsa on nimitetty sil. toht. K. Lau- haiskuissaan" itse todeksi osoittaa, i^la, dosentiksi astronomiassa sil. selittäessään Suomi-yhtiön suh-' ^öt. Elis Raannv ^,i,-„sni»sn, do- detta Kansallispankkiin. Antakaa jo nyt hrat Suomi- yhtiön nykyiset johtajat ja muut samanhenkiset maltaa pitämät joh- tomiehet kansallismielisten itse tästedes rauhassa hoidella asiansa toht. Elis Ragnar ^uruhjeln», do- sentiksi maaniviljelystaloudessa sil. toht. I. E. Sunila sekä dosentiksi tilastotieteessä sil. lis. Edm. Gyl- ling, Miuistcritvaltiosihiecri ^ ^ .kenraali Langhoss oi», kertoivat uiclv»a^ perustamassaan valaina- Pietarin lehdet, palannut ulkomaa- yhtiössään, kuten muissakin yri- tylsissään j. i». e., ivetamattä te- kojenne peitteeksi niitä iväheinmis- tössä olemia kansallismielisiä taikka j koettamatta toimissanne heidän selkänsä taakse piiloutua tilinteko- jen aikoina, jommoisena ..Harha- iskuja" kirjoituksenne Teillä on ollut. ÄUelestänlme omat he jo Teitä tarpeeksi taas tällä kertaa nostaneet ja saaneet siitä karhun- palmeluksia asialleen ja sen tarkoi tusperille." Tähän päättyy kiista tällä ker- taa. matkaltaan ja ryhtynyt maaiian- taina hoitamaan »virkaansa. Yleisiä uutisia, Uusin tvcniiliiisiii kasarmeja rauta teiden marsille. Zliotaau Pyytää fiw»raitcita. Kenraaliknmernööri Ceyn on lähettänyt senaatille senraaivcin kirjelinän: Virkakirjeellä 11 kesäk. -•"> p:stä tänä »vuonna on kaartin , t ..... joukkojen ja Pietarin sotilaspiirin meitä muistetaan. Ja mikä mie- esikunnan päällilto ilmoittanut mi- Z lä on ilahduttamampaa, niin on nulle, että nykyään Suomen rajo-!se, että meille awautuu sellainen jen sisällä työskentelee muutamia ^tilaisuus kuin ensi lauivantaina, Joensuusta ja likitienoolta. Unkarilainen laulnilta. Elisi laumantaina saapuu tai- teilija herra E m e r t Suonio tänne Joensuuhun ja antaa un- karilaisen kansanlaulu-illan Ilo- saareu teatteritalolla, alkaen klo «. Kauman olemme odottaneetkin tuota harminaista tilaisuutta. Sillä me, jotka elelemme täällä syrjäisellä kulmakunnalla, loitoin- malla suuren maailman yhtey- destä saamme kauman odotella, rocirttocx ja toirooa sitä, mitä muualla täysin siemauksin ahmi- taan »nelkeimpa jokcipäiroäisenä nautintona. A!utta olemmehan tottuneet pitkiinkin odotuksiin ja iloitsemme silloin kun josknskin sotilasrakennuskomiteoita kasar- mien rakentamiseksi uudelleen nluo- dostettuja piirejä marten. Kaikki näinä kasarmit aijotaan rantatei- den läheisyyteen, »nutta rakeiiiius- aineiden kuletta»nisen suuremmaksi mukamuudeksi tarmitsemat ne ivält- tämättömästi erityisiä rautatiehaa- rastoja, joideiika rakentamisesta maiiiitut komiteat tekemätkiii ano- muksen ra»ltatiehallitukseeii pai- kallisen sotamäen kuletuspäälliköu kautta. Saattaen ylläoleman keisarillisen uomen senaatin tietoon, pyydän senaattia, »nainittujen anomusten saamuttua ottamaan nekaikenpuo- lifen harkintansa alaiseksi niiden mahdollista tyydyttämistä marten ja tuloksista sitten minulle ilmoit tamaan. »euaatti myöntänyt W. Pcko- selle — mk. Senaatissa esitettiin lauma»»tai- na entisen rikosasiainkomisarius Wilho Pekosen kormausanomus kenraalikumernvörin samaa asiaa koskema kirje. Senaatti myönsi komisarius Pekoselle kormausta maltionivaroista mkaa. yliopiston ohjelma lukumuodeksi 191U—liill on il mestynyt. Sen opiiitolnettelossa esiintyy 1!)- yliopiston opettajan nimet, joista kuitenkaan kaikki ei- mät anna opetusta. Opettajista kuuluu jumaluusopilliseen tiede- kuntaan !>, lakitieteelliseen l-">, lääketieteelliseen H9, historiallis- kielitieteelliseeu osastoon 74, syy- sismatematiseen 2!» ja maanmilje- lystaloudelliseeu 14. Sitä paitsi on »voimistelunopettajia ja erinäi siä harjotusmestareja 12. Lueunoitsijain luentokielestä mai- nittakoon, mikäli niistä on tietoja: Jumaluusopillisessa tiedekunnassa luenuoipi ja opettaa 8 suomeksi ja 1 sekä ruotsiksi että suomeksi, lainopillisessa tiedekunnassa '> suo- meksi, - kummallakin kielellä, ti ainoastaan ruotsiksi ja 1 ivenäjäksi, lääketieteellisessä tiedekuuuassa 4 suomeksi, ö kummallakin kielellä ja 14 ainoastaan ruotsiksi, histo- rialliskielitieteellisessä osastossa 29 suomeksi, 7 kummallakin kielellä ja 19 ruotsiksi sekä 1 menäjäksi, syysismatematisessa ti suomeksi, 4 kuinmallalin kielellä ja 1<! ruotsiksi sekä inaaniviljelystaloudellisessa osastossa <i suonleksi, kuminal lakin kielellä ja ruotsiksi. Pro- sessoreista lääketieteellisessä tiede- kuniiassa lueilnoitsee ainoastaan suomeksi, 2 kahdella kielellä ja 11 ruotsiksi. Fyysismatematisetta osastolla luennoitsee yksi ainoa professori ainoastaan suomeksi, •'> kahdella kielellä ja 8 ruotsiksi. Hlioppilaskirjoitukset tapahtumat maanantaina 5, tiis- taina ti, torstaina 8 ja perjantai- na 9 päiminä tulemaa syysk»mta. Suullisiin ylioppilastutkintoihin on ilmoiduttama syystuun 20 ja 2U sekä jouluk. 7 pnä klo 11 ap. jolloin saamme kuulla ja samalla tuhistua niihin kansanlauluihiu, jotka puhumat meille siitä kansas- ta, joka oii heimous-kansaamme ja niin ollen »neille kaikista rak- kainta. Herra Suonio on astunut sille alalle, jossa kiitollisuuden lakas- tumattomat laakeriseppeleet nuor- teana hymyilemät. Rakkaus rin- nassaan, suuntasi hän tiensä Ma- gyarein maahan, tutkimaan ja oppimaan niitä aarteita, joita he säilyttämät kalleimpana omaisuu- tenaan. Herra Suonio on saa- muttanut sei» mitä hän on etsinyt. Ja nyt hän tarjoo osastaan osan meillekin, yksinomaisuutenaan ei hän tahdo niitä säilyttää. Taiteili- jainme onkii» tehtämässään onnis- t»u»ut erinomaisella ntenestyksellä. Sitä todistaa ne monet armoste- lut, joita asijantuntijat omat hänestä lausuneet. Lainaamme tähän muutamia: ,. — — herra Suonio antoi konsertin Terijoen kansakoulim juhlasalissa. Hleisöä runsas huone, lämmin innostus yleinen. Suosion osoitukset milk- kaat. Heimotunteen tulet syttyi- mät. Vioilla muutamilla sanoilla »voisi sanoa tuon illan maikutuksen. Emnie todellakaan muista pitkiin aikoihin olleemine tilaisuudessa, jossa niin kirkkaina paloi rinnan kemäiset tulet, jolloin monen mon- ta herkkää tunnetta taas elmytet- tiin, jossa inonen monta tunteen tähtöstä aatostemme taimaalle il mestyi. Eipä ihme. Unkarilaiset omat laulun kansaa. Laulu ja soitto ne omat köy- hän Unkarin ainoa rikkaus. Ne puhumat silloin, kun elämän suru ja mastoinkäyminen mykistää un- karilaisen. Kun surun halla sy- däiitä polttelee, silloii» kohoaa un- karilaisen olkapäähän miulu ja sammuman nuotion ääressä se it- kee Magyar-kansau kohtalon ko- muutta. Ja mitäpä unkarilaisen sämel kertoneekaan, aina siinä kyy- nelten kukkanen kohoaa. Ja mei hin suomalaisiin maik»ittaa tuo kaikki niin herkästi, sillä onhan tuo kansa heimoka»»samme. Hei- moiveljiä ja heimosiskoja meille nuo Unkarin pustojen sulosilmäiset perheet. Atitenkä onnistui herra Suonio näiden sämeleiden tulkitsemisessa? Sanokaamme erinomaisesti. Hän on ollut tilaisuudessa Unkarin kan- san keskuudessa tutustumaan Un- karin kansan »valtimon sykintään. Hänen kaunis äänensä, joka Itä- liassa professori Sparapaonin kou- lussa o»t suurin askelin edistynyt, on omiansa moittoja tuomaan. Hänen esityksessään on moiinaa, on elämän kipinää. Se tempaa mukaansa. Se antaa oikean ku- mau siitä, miten tulinen hemos- paimen säiveleitään kaijnttelee, mi- ten sydämnten syivyydestä lähtee unkarilainen snnln sämel. —" Ar- ivostelija puhuu sitte ohjelman eri kohdista ja lopuksi jatkaa: Ne oliivat kaikki helmiä Unkarin kärstmyskruunusta. Sik- sipä ne niin sydämeemme sattui- mat, ne toimat kuin pyhiä heimo- termeisiä Unkarin maasta. Pal- josta olemme kiitolliset konsertin antajalle. Me jotka täällä talmi- sin mietämme yksitoikkoista elä- mää, saimme hetken elää kanrnis- sa sämelten maailmassa, saimme kuulla tunteiden tulimirsiä, saim- »ne olla hetken irti elämän masen tamista jokapäiväisyyksistä. Saim me kuulla heimokansamme säive- keitä, saimme rintaamme kipinän hennotulta. Kiitos sydämellinen siitä. Termetuloa mastakin näitä rakkaita, kristallin puhtaita ja ih- mismieliä jalostamia sämeleitä kai- juttamaan." Eräässä »»»karilaisessa sanoma- lehdessä, joka ilmestyy Budapest'- »ssä kirjoittaa Pesti Hirlap seu- raamasti: ..Unkarilainen^konsertti Suomessa." ..Suomalais-unkari- laiseii meljeyden ivoimassapitä- mistä marten on Suomen Kan sallisteatterin jäsen Eivert Zuo- iiio Unkarissa oleskellessaan tut- kiuut Unkariii kaiisai»on»aista taidetta, »varsinkin soittoa ja lau- lua. Kotiin palattuaan hän oi» Helsiingissä pannut toimeen konsertin, zossa esitettiin »»äytteitä unkarilaisista kansanlauluista ja sämelmistä. Konsertti miellytti suuresti yleisöä, jota oli saapumil- la lähemmäs puolitoista tuhatta henkeä, ja onnistui »tiin hymin, että kaikki kappaleet oliivat toista- miseen esitettavät." Tämä uuti nen on olltlt useammissakii» unka rilaisissa lehdissä julkaistu. Herra Suonion antamasta kon- sertistä Pormoossa m. m. kirjoi- tetaan: ..Kaumau oli tuota har- minaista tilaisuutta odotettu, toi- ivottn siitä innostamaa »virkistä- mää, ja täydelleen nuo toimeet toteutuimatkin. Unkarin kansan, heimokansamlne, sydämmen sykin tään, sen iloista ja suruista ker- lomiin säioeliin tutustua halu»»nut rulisaslukuinen yleisö seurasi hal- lioissaan herra Suonion esityksiä, ^a mitä tunsi krmlia sisimmässään kuullessaan nuo reippaat, ilosta iviritetyt laulut ja kaihoisat, surun sortalnat sämeleet? Hän tunsi niissä omain mielialainsa maihte- lun, tajusi kuinka likellä meitä onkaan tuo laajojen pusta»»» heh- kumerinen kaiisa. Sama on elon kulku Magyar-kan^ an maassa, kuin meillä. Uksiin johtamat elon la- dut siellä kuin täälläkin. Siellä missä ilo hurjana riehuu, siellä murhe mustin siiroin myöskin kulkee. Herra Suonio onnistui heimokansamme tuuteittei» tulkitse misessa erinomaisesti. Hänen täyteläinen, kaunis äänensä ja erikoisesti sanojen selivä lausunto- tapa, saiivat yleisön ihastuksin». Toistaa täytyi useita ohjelman erinomaisista numeroista. Herra Suoniolle lausumme kiitokset mie- liiii painuneesta illasta. Mös arkielämästä kohosi »nielemme tei- dän taikainile lenhosta." Sangen pitkältä jatkuu ue kii tollisuuden tunteet, jotka herra Zuonio oi» saa»»ut mainehikkaasta työstään. Ja nyt k»m meillä on tilaisuus kaimattua mierastamme keskuudessamme ihailla ensi lau- mantai iltana, niin uskallamine olla täysin makuutetut siitä, että ainoakaan sopukka Ilosaaren teat- terisalissa ei sinä iltana tule tyh- jänä olemaan. Pääsymaksuista y. m. seikoista saadaan tarkempi selmyys ikmoi- tuksista. Sunnuntaina taiteilija Suonio antaa konsertin Lieksassa nuorisoseuran talolla heti Tapio- laiman saaivuttua. Painakaapa lieksalaiset mieleenne. Maanantaina klo 7 on herra Suonion konsertti Nurmeksen kauppalassa yhteiskoulun juhlasalissa. Älkää unhottako. La»llajalla on säestäjänä taita- »va pianisti herra Uuno A a r t o ja Joensuussa myöskin kon- serttimestari Hermann Hit ack er. Ä2 JM* I S' SSki &o 3KT" L-S £äs" 03 eo 60 i C3 S2 e» Z2S CO t53i «S CO Wapaan ulkoilmakouserti» ai»taa musiikkiyhdistyksen tormi- soittokunta Ilosaarella tänä ilta- na klo 7 kahdennentoista ker- ran. Sateisen ilman sattuessa siirretään konsertti perjantai-iltaan. Ohjelmia pennin maksusta saa- tamaua saarelle meneivällä sil- lalla. Kuopion urheilupromootsiot. Kuopiossa elok. 8 p:nä Tuo- mei» moimisteln- ja urheiluliitoi» urheilumaisteri- ja ka»»didaatti»vih- kiäisissä sai kandidaatin arivoi» m. n». Atikko Holm Joeiismm ..Katajasta". huomen Kennelklubin koira- näyttelyssä Kuopiossa (>—7 päimänä kulu ivata elokuuta, johon oli näytteille tuotu noin 1">0 koiraa, sauvat m. m. palkintoja: Konttoristi I. Suomalaisen, Joensuusta, omistama ajokoira Remu Il:n palkinnon: Maratuomari I. H. Variksen omistama ajokoira Jima kllnnia- kirjan; . . Insinööri K. Anttisen omistama pystykorma Peikko I:n palkiimon amoimessa sekä moittajaluokassa. Maanmiljelijä P. Hirmosen, Rääkkylän Rasiivaaralta, omista- ma pystykorma Temppu ll:n pal- kinnon: B M* 0 V- < -t C/I O* Ui ui v» » 53" < & s s ■ p-Z o Ml «d & SO S SO