K iL I K TT. Keskiviikkona Tammikuun 19 päivänä. •ilitcn malcktk mtlelte iiiiljooiiflftsfDiHiififeii. Saarnaamat nuo sosialistit ja maa laisliittolaiset ja nuorsuomalaiset meille: ..suomettarelaiset olisimat myöntäneet miljoonat, mutta me olemme kieltäneet." Minä tiedän sen. Juuri mm on asian laita. Mutta minä kysyn : onkos maa nyt teidän kieltämisenne johdosta ^0 mu- joonaa rikkaampi? ^a onko maa ehka mielä muutatin hyötynyt teidän nel- lostanne? . .. .... Nehän 20 miljoonaa otettnn sitten- kin. Lupaatteko ehkä ottaa ne takai sin^ Ette ole lamanneet. Maa ei ole siis rikkaampi teidän kieltonne muoksi. Ia ne miljoonat otettiin laittomasti, kun ne olisi moitu myöntää laillisesti. Sekin merkitsee jotakin. ^ Mutta onko maa ehkä muuten hnö- tynyt teidän kiellostanne? Katsotaan. Kiellon muoksi ensinnäkin saatiin we- näläinen senaatti. Onko siitä ollut maalle hyötyä? Vastauksen antaa, paitsi muut asiat, snostuntoselkkaus. Maan raha asiat omat täydellisesti hun- ningolla. Virastoissa mallitsee ylei nen sekasotku. Laittomia määräyksiä annetaan. Laittomia määräyksiä nou- datetaan ja ollaan noudattamatta. Mi- ten suuren rahallisenkin tappion tämä onneton suostuntasettkaus maallemme tuottaa on mahdoton laskea. Kiellon ttmoksi saatiin toiseksi maal lemme merrattain suosiollinen kenraali- kumernööri Böckman ja kansliapäällikkö Knipomitsch erotetuiksi. Sijaan saatiin kenraali Seyn ja hänen apurinsa. — Onko tästä ollut maalle hyötyä? Vas tauksen antaa, paitsi muut asiat, jo annetut epälukuiset laittomat määräyk set, kenraalikuvernöörin kanslian me- nosäännön lisääminen, erinäisten mirka- miesten lisäämiset, kenraaliknmernöörin talon komistaminen y. m. mika kaikki tekee, että Seynin ^virkaanastuminen jo nyt maksaa maalle yli 2 miljoonaa markkaa. Onko maa siis rikastunut miljoonain kiellosta? Kiellon muoksi kolmanneksi hajotet- tim eduskunta. Maalitkin maksamat rahaa. Ja lainsäädäntötyö keskeytyi. Onko maalle tästä ollut hvötnä? Sen sijaan, että suomalaisen puo- lueen ehdotuksen mukaan sotilasasiam- me, tuo kaikkein arin kvsymys, olisi saatu laillisesti järjestetyksi kymmeneksi mnodeksi, on meillä nyt maassa täy- dellinen sekasorto ja mitä epämarmin tulemaisuus ei ainoastaan sotilas- asiassa, maan kaikissa muissakin wal- tiollisissa kysymyksissä. Meidän tulee muistaa, että juuri sotilasosia oli Bobrikosfin hämitystvön lähtökohta ja pysyi aina sen keskuksena. Ia nyt antoi eduskunta päätöksellään Seynille saman lähtökohdan, saman kiitollisen kiinnipitokeskuksen, maikka eduskunnalla olisi ollut tilaisuus järipstää asia laib lisesti 10 muodekst. Sanon kiitollisen keskuksen, sillä kaikkihan tiedämme, että suomensyöjäin on marsin helppo me- nestyksellisesti selittää Venäjän sota- taakan rasittamalle kansalle, että pakko toimenpiteet omat mälttömättömät, kun Suomi ei suostu mihinkään sotilas- menoihin ottamaan osaa. Siten liet- sotaan tämän sotilasasian marjossa Venäjän marsinaiseen kansaan epäluu- loa ja mihomielisyyttä Suomea koh- taan. Ja Suomen vetämät Venä- iällä omat, kuten he itse mvat monesti sanoneet, moimattomia suomen itse- päisnnden tähden. Siksi olisi eduskunnan tullut ottaa tilaisuudesta maari, kun sen olisi ollut mahdollista saada niin pitkäksi ajoksi tämä asia pois päiväjärjestyksestä. Mutta eduskunta ei '.vääntänyt mas- tnstajan kädestä maarollisinta asetta. Se oli maalle, kuten jo osoitettu, tuhoisa ja turmiollinen päätös. Se oli huonoa politiikkaa. En kannata huonoa politiikkaa. Kan natan snomaloista puolueita. asiassa, toinen osa on puhtaasti perä- töntä. Perätöntä on se luulo, että ..jos olisi maalaisliitolla ollut useampi edus- taja kuin nyt oli, ja suomettarelaisilla sitä mähempi, niin oisi saatu maini- tuilta mirkailijoilta eläkkeet pois"! Asian laitahan on nimittäin niin, että niitä jotka ensin päattimät nuo eläkkeet poistettamiksi, oli kylliksi, oli enemmis- tö. Mutta sen, että eläkkeet sittenkin jäimät, senhän maikutti se, että nämä lakkauttajat itse peräytyimät ensimäi- sestä päätöksestään. Kun nimittäin asia toisessa käsittelyssä olisi tullut rat- kaista sitomasti lippuäänestyksessä, ei- wät sosialistit enempää kuin maalais- liittolaisetkaan hiiskuneet siitä mitään, joten ensimäinen päätös tuli hyljätyksi. Ei luulisi siis enempää maalaisliitto- laisten kuin sosialisteinkaan kehtaaman akiteerata lällä asialla, sillä olihan hei dän menettelynsä siinä sangen no- loa. Käsitteiden selmentämiseksi, lienee paikallaan lausua joku sana tästä asias ta sellaisenaankin. Jokaisen luulisi käsittämän, miten äärettömän suuri merkitys maalle on suurilla pankeilla. Olemmehan lukeneet, miten suurimmatkin maltakunnat omat riippumia suurista pankkihuoneista. Mutta nyt pankkien menestys, siis myöskin niiden maikums ja sen mu kaan merkitns maalle riippuu niiden johdosta, johdon kymystä. Nyt ei kui tenkaan etemiä pankkimiehiä olekaan joka puun oksalta otettamissa. Niitä on ani Harmassa. Käsittää sen muoksi helposti, miksi meidänkin maamme suu- rimmat yksityispankit maksamat suu- ria summia, moninkertaiset senaattorin- palkat etemille pankkimiehille, saadakseen näitä palmelukseensa. Pankit saamat ja maa saa heidän työstään runsaan sadon. Tulokset huonosta pankinjohdos^ ta taas eimät ole meidänkään maas- samme tuntemattomia. Kalliisti on täälläkin saatu maksaa huono pankin- johto. Nyt ei Suomen pankin, jonka mer kityksen maltiopankkina koko maalle jokaisen luulisi ymmärtämän, mirkamie- hilla ole läheskään yhtäsuuret palkat kuin on suurimpain yksityispankkien palmeluksessa olemilla. Mutta tämän eroituksen kormaukseksi on näille mir- kamiehille myönnetty oikeus eläkkeeseen Tämän eläkkeen tahtoimat nyt sosialis- tit ja maalaisliittolaiset lakkaut-ttamak si. Luonnollinen seuraus tästä olisi tietysti, että kaikki maan etemimmä pankkimiehet olisimat tästedes pyrkinee ja päässeet yksityispankkien palmeluk seen, missä heillä olisi kykynsä mukai nen palkkakin. Suomen pankki olisi siis jäänyt toisen ja kolmannen luokan kykyjen johdettamaksi. Mutta olisiko tämä eduksi maalle, sitä sopii mah masri epäillä. Kyllä kai maltiopai kan pitäisi päinmastoin olla parhaissa käsissä Maan todellista hyötyä siis pitimä silmällä ne, jotka eimät yhtyneet teh tyyn ehdotukseen Suomen pankin miv kamiesten eläkkeiden lakkauttamisesta eikä mirkamiesetuja. Suomen pankki on maalle mälnämätön, mutta Suomen pankille omat taas mäittämättömät ete mät mirkomiehet. ArityS säästää kym meniä tuhansia moi pian tällä alalla tuottoa miljoonain menettämisen. Ia että eläkkeiden lakkauttamatkin kyl- lä käsittimät asian, sitä todistaa hei dän hiljainen — ja nolo — peräty misensä. Ainoa seuraus tästä paraadi temvnsta oli main se, että todellisetkin uudistukset Suomen pankin ohjesään- töön hautaantuimat samalla kertaa, suorastaan tämän tähden. Valitsija: ymmärrä se. tutki aseman maatimusta. Eräs malitsija. ijliiiiafiifilifi fisinin olfcsiifin Liuon" numerossa eräs Liiton '^llkiiminkilainen kirjeenmaihtaja iloit- jee siitä, että joku henkilö siellä on liit tynyt maalaisliiton äänestäjiin, koska hän on muka huomannut suomalaises- sa puolueessa olleen suurimman syyn siihen, ettei ole saatu kieltolakia. On suoranaista totuuden määrentä- inistä mäittää kieltolain huonoa me- lestystä suoraalaisen puolueen syyksi. Selitän asian. Armattamasti tämä henkilö tarvoit- taa snyiölsellään sitä, että senaatti ei noinut esittää eduskunnan päättaulää ensimäistä kieltolakia hymäksyttämäksi. Mutta sehän oli main sc-naatin ruotsa lais—nuorsuomalainen enemmistö, jo- ka tyytyi tähän pelkästään kielteiseen lantaan. Senaatin suomalaisen puo- lueen jäsenethän laatimat oman kielto- lakiehdotuksen hallituksen esitykseksi, jos- ta ehdotuksesta oli poistettu ne puut- teet, mitkä eduskunnan kieltolaissa oli- mat. Mutta kun senaatin enemmistö ei yhtynyt tähän suomal. puolueen jäsenten ehdotukseen, joka olisi joudut- tanut kieltolakia ja mapauttanut edus- kunnan toisesta aloiteesta, niin täytyi asian raueta. Se puoti asiasta on se- naatin enemmistön mastattama. Ja se puoli asiasta, että kieltolakiin tuli puutteita, ennen kaikkia tuo onneton aikamääräys, joka oli ratkaisemin syy senaatinshylkäämään lausuntoon, sepuoli asiasta on eduskunnan kokonaisuudes- saan mastattama. Toinen asia sitten. ..Liiton" 5 nume- rossa ..ylimaalainen" puhun tuosta Suomen pankin mirkamies asiasta, joka asia näyttää näissä maaleissa oleman liittolaisten hymin suosima agltatsicni- keppihemonen. ..Vlimaalaisen" esityksessä kuitenkin toinen osa perustuu tietämättömyyteen Tässä eläkken lakkauttamisasiassa on sitäpaitsi toinenkin puoli. Se nimittäin, että on sangen maikea peruutella, miksi juuri näiltä mirkamiehiltä pitäisi riis- tää eläkkeet, kun ne kaikille muille mal- tion palmeliioille mielä jäisivät. Tar peettomillekin. On kai luonollista, ettei aseteta toisia poikkeusasemaan toisten rinnalla, ennenkuin eduskunta on käsi- tellpt mirkamiesasian — myöskin ela- kekysymyksen — koko laajuudessaan ja tehnyt päätöksensä kaikkiin maltionmir- kamiesten eläkkeisiin nähden. Näin on tämän Suomen pankin mir- kamiesasian laita. Että maalaisliittolaiset omat otta- neet tämän asian pääagitatsioniaseek- seen; todistaa main, mtten heiltä punt- tuu todellisia ohjelmakysymyksiä. Val- heellisilla ja väärennetyillä esitylsillä vyritään yksinkertaisimman kansan suo- sioon. Se on sitä todellisia „maalikar- jan" haalimista. Asioita seurannut. MM Lcki! iiiiia ssichÄMlZÄs. Alempana mainitttt raeijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet '29 p. joulukuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: moit. Meijeri n:o 1 n tt ^ .. 7 .. „ « .. 11 2: 85 47 ast, 2:80 9 .. 2:9123 .. 2:83 5 .. 2:86 7 .. Korkein keskihinta mk. 80 p. Ahteensä 91 ast moita hinta oli 2 mk. 91 p., 2 mk. 86 p., alin hinta 2 — Kantakirja ja jälkeläisnäyt- telyjä toimii Pohjois-Suomen karjan- jalostusyhdistys ensi kesänä Siikajoet- la, Raahensalossa, Merijärmellä, Ala- mieskassa, Nimalassa, Kärsämäellä, Piehingissä, Pulkkilassa, Utajärmellä ja Kuimaniemellä. Sonninäyttely toi- meenpannaan Oulaisissa. — Raahen kaupungin raken nusmestarin tointa on hakenut yht. 35 henkilöä, m. m. I. H. Wiija Sie- mistä, K. I. Kaattari, E. Markus K. O. Nikander. A. A. Streng, K. A. Palo, K. A. Niemelä, A. Tjäder ja I. A. Särkelä Oulusta. — Kuolleita. T. k. 12 p:nä kuoli Rantsilan Alitalossa talokas Juho Yltalo eli Pietilä 90:llä ikä- muodellaan. T. k. 13 p:nä kuoli Vihannissa Heikki Loukkojärmi 73-muo- iaana. Lähinnä jäi häntä kaipauk- -lla mnistamaan puoliso ja 4 lasta. — Lumijoelta. Sosialistipuhuja esiintyi puolueensa asioissa t. k. 16 päimän illalla Lumijoen nuorisoseuran alolla. Paljon lumattiin siltä taholta lymää, maan heikkouskoisuus malliisi pienenlaisessa kuulijakunnassa. Muita agitaattoreja ei ole mielä paikkakun- nalla kulkenut. — Liittolehden asia- pojat omat puolimäkisin tilauttaneet Liittoa. Kun tilaaja kieltäypi tilaa- masta, sanoo pojat: ..Minä olen jo nimen kirjoittanut, täytyy maksaa". — Tyrnätvän osuusmeijerissä maksetaan m. k. tuodun maidon kermas- ta 19,9 p. maitok. Keskirasmapitois. on 3,63 %, jolle edellämainittu hinta tulee. Korkein rasmaprosentti oli 4,5, joka saamuttaa 12,6 pennin hinnan Alin taas 10 penniä 3,2 % rasmapitoisuu- della. Tälle kuulle tulee armaten pal- jo alaisempi hinta, sillä rasmapitoisuus on paljo alennut, samoin moinhinta Englannissa. Tala. — Sangmjoen kirje. Eipä ole isoon aikaan näkynyt kylämme kuulu- misia Kaiku-lehden palstoilla. Niin, mistäpä juttelisi näin talmisaikaan muusta kuin metsätöistä. Niitä onkin nyt täällä monenlaisia. Puuseppä O. D. kaataa ja medättää tukkia Oulun kaupungin ulkometsästä Sanginjoen törmälle. Siellä näkee monen kormen jättiläisen ja kangasmaan ikihongan joutuneen rinnan lepäämään ja odot- tamaan kemään tuloa päästäkseen mesi tietä matkustamaan paremmille mark- kinoille. Työmäestä ei näytä oleman puutetta, sillä joka talo ja torppa on ääriään myöten täynnä miehiä ja he- mosia. Kansakoulun rakennushomma on myöskin mireillä. Hirret on jo medä- tetty paikoilleen ja kaksi miestä (sanoo kaksi miestä) maan on hirsiä pinto massa sahaamalla. Enemmän kuulut- täisiin ottaman hymiä halkisahaajia ja niiden pitäisi kuuleman mukaan olla oman kunnan miehiä. Siihen työhön ei näytä oleman halukkaita, maikka palkkakin on luullakseni jokseenkin hymä, 7 penniä rakometriltä. Salmutöihi^ aijottaneen rumeta, kun päimä lämmit- täisi hirren pinnan sulaksi ja hirret tu lisi ensin pinnotuksi. Rakennustoimi- kunta kuuluu aikoman hankkia kaikki rakennustarpeet ja tarjoamat työt ura- kalla tehtämäksi tietysti huutokaupalla Eduskuntamaalitkin omat jo kahden miikon kuluttua eikä yhtään akutaatto- ria ole käynyt kylässämme. Taitaapa olla miedot maalit. Kuulin simumen- nen mainittaman, että miksi ei maist O. Nauhamaa tule tänne kantaansa selmittämään. Ajattelen, että kannatta neeko niin suurta maimaa nähdä, kun nämä meidän hymät kylänmiehet omat niin laiskoja maaliin menemään. Onnellista muoden jatkoa kaikille? — Kuusamo. Lunta satoi Kuusa- mossa t. k. 4 ja 5 päiminä runsaasti ia mielä tätä kirjoittae^sakin sataa. Lunta on jo metsissä runsaasti, noin 70 senttiä. Kyllä taisi tulla luminen talmi. Samottahommissa olijat tart- tumat matsasta kiinni tilinantajien tir- jaan, mutta se melka ei ole haitallinen niille, jotka siellä omat, mutta se on siinä suhteessa itämä, kun ei jää per- heelte mitään elatusta. Pitäisi tilin antajien koittaa niin paljon tuin mah- dollista harkita asia niin, että jäisi kolitulijaista samotasta, että saisi maat- teen pesu- ja korjausajan olla kotona perheensä luona ja sitte sen perästä taas tukin uittoa odottamaan. Mutta sen seurauksista siietätsi pakista enem- mänkin. Kuusamossa oli taksoituslautakunta toimissaan t. k. 3, 4 ja 5 päiminä, mutta kun siellä pistäysi, niin moi mahdoton sitä porakkaa. Oikein tahtoi peloittaa sinne mennä, mutta kun tie- sin, että ne omat kunnan miehiä kaikki, niin kälyinhän siellä. Huomasi sen sel- mään, että sielläkin on monta mielialaa. Kunnallisasetuksen mukaan pitäisi tnn- nollisesti toimia, mutta ei siellä mahda kaikki niin tehdä, koskapa jäsenet toi- siaan sanomat puolueellisiksi. Siinä joutuu tunnollisuus iman esineeksi ja silloin joutumat asiat niin ristiriitaan, että ei saada setmille muuten kuin äänestämällä. Woipi käydä niinkin, että asiat menemät aiman nurin päin, että metallinen joutuu ukkoherran sijalle ja se, jolla on pankissa rahaa, jääpi nuljottamaan käskyläispojan joukkoon. Siitä hän sitten on hymillään, että pääsi mähällä. Mahtaakin olla moi- kakun meronsn maikka yksikin äyri tu- lisi alemmaksi. Korkorahalla kyllä möisi maksaa. Ei taida käydä sääliksi, jos toisten täytyy ottaa melkaa ja panna lehmä panttiin. — Limingan Nuijan iltama t. k. 16 p. onnistui aika hymin. Armo- kas ja monipuolinen ohjelma kesti lä- hes 4 tuntia. Puheita pitiniät yliopp. A- Jukola ja W. I. Tuomikoski, joita mielenkiinnolla kuunneltiin. Ohjelmassa oli kuorolaulua sekä yksinlaulua, runo ja meli Aapelin satu taikamyllystä, joka sai nauruhermot liikkeelle, maan makeammin mielä saatiin nauraa haus- kalle, humoristiselle kappaleelle siinä esiintymine hauskuuksineen. Näyttele- minen sujui aika hymin. Wäkeä oli iltamassa hymä huone ja tuntui se oleman tyytymäinen iltaansa. — Sairaanhoitajattareksi Kala joen kuntaan on malittu 5:stä hakijas- ta neiti Nanny Johanna Jinatti Suo- mussalmelta. — Meijeripuuha Lumijoella. Uudenaikaisen meijerin perustamispuu- hissa on oltu Lumijoella jo muoden merran. On pidetty kokouksia useam- pia, mutta ei mielä, muutamien pikku- seikkojen takia, ole päästy lopulliseen yksimielisyyteen. Nyt taaskin on en- simmäinen kokous tämän tammikuun 20 p:nä klo 3 j. p. p. Nuorisoseuran talolla Rientolassa. Pellermon y. m. neumojia on pyydetty tilaisuuteen asiaa saattamaan lopulliseen ratkaisuunsa. Kumpa maan nyt asianomaiset karjan- omistajat tulisimat edes kokoukseen kuulemaan asian tärkeyttä ja mälttä- mätöntä tarpeellisuutta. On kuulunut, että osa meijerin alaan kuulumista on aikonut ryhtyä Limingan meijeriin, mutta ei kuitenkaan muut kuin ne, jotka ennenkin omat medättäneet mai- toaan likimmäisen meijerin simu toi- seen meijeriin. Huomatkaa nyt toki oma asia ja päättäkää laittaa uusi ajanmukainen ja maatimaton yksi yh- teinen meijeri, sillä entiset omat jo manhat ja muutenkin ajan maatimuk- sia mastaamattomat. Intoa maan ja pikkumaisuudet pois. K. — Waalilantakunnan jäseniksi Merijärtvellä on maalittu l:seen eli eteläiseen äänestysalueeseen: puheen- joht. postinhoitaja I. P. Alaranta, marapuheenj. talokas M. A. Pahkala, jäseniksi tal. Matti Pahkala, G. Huh- tala. Matti Tohola ja Juho Härö, maralta tal. Tuomas Tanska ja Janne Eilola; 2:seen eli pohjoiseen äänestys- alueeseen: puheenjoht. tal. Aug Kala- pudas, marapuheenj. yliopp. I. Hag-. lund, jäseniksi tal. Taneli Kalapudas, Heikki Miirelä, Erkki Pyhälä, torpp. Sakari Korpela, maralta tal. Tuomas Tyyskä ja Tuomas Kalapudas Ollila. — Haapaweden Kytökylästä. Taaskin on meillä lähellä maaUt ja tulee tarkoin tutkia, ennenkuin menemme äänestämään, mille puolueelle annamme äänemme, että se tulisi yhteiskunnan hymäksi ja kansamme parasta katso- mille ehdokkaille. Täällä on nuorisoseura ollut toimin- nassa 2 muotta ja on sen toiminta ollutkin jotenkin milkasta. Tänäkin tal- mena pidettiin muosikokous toisena päi- mänä tammikuuta ja jäseniä liittyi jo tässä tilaisuudessa Viidettäkymmentä. Ensimmäinen iltama tälle muodelle pi- dettiin 9 p:nä tammikuuta ja mäkeä olikin saapunut runsaasti. Ohjelma oli jotenkin runsas. Erittäin mieltäkiin- nittämä oli näytöskappale ..Kihlaus". Liittykäät kaikki nuoret yksin moimin kannattamaan tätä aatetta ja jättäkää pois yöjuoksu ja muu rimo elämä. Eräs jäsenistä. — Kunnallislautakunnan kokouk sessa Mimieskassa t. k. 11 p. asetet- tiin maalilautakunnat, joihin tulimat: Raudaskylän äänestysalue: puheenjohtajaksi kaupp. Kustu Kontio, jäseniksi Joonas Angeslemä, Leander Säily, emäntä Anna Angeslemä ja Aadam Tuomikoski, maralta Joonas Seppälä ja Joonas Raudasoja. Kankaankylän äänestysalue: puheenj. talollinen Wille Kallio, jäse- niksi Klaase Haapakoski, Joonas Haa- pakosti, Jaakko Hapuli ja Salmo Myllykangas, maralta Heino ja Joo- nas Vähäkangas. Alimieskankylän äänestys alue: puheenj. talollinen K. V. Ali talo, jäseniksi Mlkko K- uutila, opett. I. 5!. Heiskala, Antti Koskela ja Mikro Knuutila, maralta Reguel Ca- janus ja Karl Lamander. N i e nt e l ä n k y l ä n äänestysalue: puheenj. Nikolai Häimälä, jäseniksi Jaakko Kontio, Heitti Kimioja, Lean- der Kontio ja emäntä Maria Häimä- lä, maralta Mikko Kippola ja Antti Nuorala. Ojakylän äänestysalue: puheen- johtajaksi Leander Samela, jäseniksi Aug. Vierimaa, Joonas Salmela, Kustu Visuri ja emäntä Kreeta Ojan- perä, maralta Klaase Kapakka ja Vll- jam Samela. — Hartvinainen hautaus Tyr- näwällä oli L k. 14 p. kun samaan hautaan kätkettiin tal. Heikki Tolonen ja isänsä Kalle Tolonen. Haudalle, joZsa puhui kirlkoherra Korpi 5 Mos. 24: 16 johdosta, oli kokoontunut run- sas saattojoukko. Vainajain muistoa mietettiin sitten heidän kodissaan hen- gellisillä puheilla ja meisuulla. — Tyrnätvän kuntalaisten muistolisza: 24 p. tammik. Hirme- lässä tutkijalautakunnnn kokous kello 9 e. pp. ja kuntakokous klo 3 j. pp. — 1 ja 2 p. helmik. maalihuoneissa eduskunnan jäsenten maali. — lö p. maalisk. henkikirjoitus Alitalossa Än- gesleivän kylä ja Tyrnämän kylän n:o 1—25 ja 16 p. jäännös Tyrnämän kylästä. — 11 p. huhtik. talmikäräjät Limingan Heiskarilla. — 15 p. huhtik. kyyti- ja hollintekotarjous kunnanhuo- neessa. — Mctsäkauppoja Tyrnätvällä on tehty miime Miikoilla useita. Puut on myyty sahalaitoksille Oulussa. — Kittilässä kunnallislauta kunta päätti t. k. 8 päimänä pysyt' tää maalilautakunnat entisellään ja malitsi niitten jäseniksi seuraamat hen kilöt : Alakylän äänestysalue: puheen- johtajaksi mw. A. A. Neitiniemen ja maralta talokas Aug. Hakalan, jäse- niksi talokas Olli Puljulan, Aapi Hie- taniemen, August Kulpakon ja talolli- senmaimo Alma Alan sekä maralta ta- lollisen Juho Alan ja Tuomas Pul- julan. Kaukosen äänestysalue: puheen- johtajaksi mm. Wille Kiminiemen ja maralta Aug. Kaukosen, jäleniksi Han na Hyötylän, talokas I. H. Aliran- nan (nuor.), Olli Hakalan ja I. Hyö tylän sekä maralta talokas Matti Kau kosen (manh.), puuseppä Karl Altin. Kittilän äänestysalue: puheen- johtajaksi mahtimestari K. A. Lampe- lan ja maralta talokas Erkki Pietu- lan, jäseniksi talokas Leander Jukko lan, August Kourin, Juho Nikkisen ja seppä Olli Sirkan sekä maralta nah kuri Mikko Kokon ja kauppiaanmaimo Sosia Saastamoisen. Kuimasalmen äänestysalue: puheenjohtajaksi talokas Matti Terma- niemen ja maralta Juho Kurulan, jä seniksi talokas I. S. Kiistalan, Sam- mu Majaman, Samnlu Kurulan ja Paulus Toimolan, maralta talokas Erkki Mattilan ja metsänmartija Iisak Karppisen. Könkään äänestysalue: puheen- johtajaksi kansakoulunopettaja I. L. Kauniskankaan, maralta talokas Pekka Hanhimaaran (nuor.), jäseniksi talokas Inho Korman, Inho Palosaaren, Os- kari ja Juho Jokelan, maralta talolli- senmaimot Kustaama Palosaaren ja Sofia Könkäänniskan. Sirkan äänestysalue: puheenjoh- tajaksi talokas August Erkkilän, ma- ralta Robet Wielman, jäseniksi talol- lifen Aadam Sirkan, Aleksi Niemelän, Juho Mäkitalon ja Hemmi Kinnusen, maralta talollisenmaimo Lomiisa Kun- sikon ja talokas Erkki Alikankaan. Tepaston äänestysalue: puheen- johtajaksi talokas Alsrid Alitalon ja maralta metsänm. Oskari Alitörmäsen, jäseniksi talollisenp. Kalle Koskenniskan, Eemil Keskitalon, Erkki Törmäsen ja Mikko Alatalon, maralta talollisen- maimo Kustaama Möykkysen ja talok. Erkki Alatalon. — Knolajärweltä. Vanhamuosi on kulunut ja uusi on alkanut. Joulu oli täällä rauhallinen. Puoluetaiste- lua oli jontun merran, mutta sekin kämi merrattain rauhallisesti. Kämipä täällä kaksi sosialistien akitaattoria, jotka tekimät uutterasti työnsä jakoet-- timat saada kasmamaan puoluettaan. En tiedä, kuinka olimat saarnat höys- tökkäitä. Nämät akitaattorit olimat naisihmisiä. Jos köyhälistön ja por- mariston mäli tulisi sillä tamoin kor- jatuksi kuin heidän saarnansa sisälti, niin minä olisin ensimäinen sitä puo- luetta kannattamaan, mutta kun ajat- telee paremmalta kannalta, niin tulee siihen huomioon, että maikka koko Suomen kansa olisi kuin yksi mies, niin ei sittenkään loppuisi itserakkaus maan päältä. Se jo ilmenee julki- sesti täällä meidän kunnassakin. Jul- kinen juoppous, huoruus, murha ja toisen oman riistäminen kaikellaisella kamaluudella rehoittamat. Eikä tila sillä muutu, maikka olisi joka kujan kulmassa sosialistiakitaattoreita huuto- massa, että muoret ja kukkulat pitää alennettaman ja laaksot korotettaman, s. o. köyhät tehdään tehdasherroiksi ja tehdasherrat työn kysyjiksi. Wie- läpä kuului oleman saarnaajain mie- lestä haittana joku suuri maanmilje- lijä, jota hän nimitti leipäkuninkaaksi siitä syystä, että hän tarmitsee useita työmiehiä eikä anna työmiehille isän- nyysoikeutta. Kuolajärmen kunnan Hautajärmen kylään kulkee joka miikko jalkaposti säännöllisesti, mutta takaisin kirkolle ei mene postia joka miikko. Se maa- tisi hieman korjausta. Nytkin on ku- lunut kaksi miikkoa eikä ole posti läh- tenyt. Wasta t. k. 7 päimänä lähtee posti, että saadaan manhan muoden kirjeet lähettää postissa. Tukkityömiehiä on alkanut tämän syystalmen aikana mirtaamaan ete lästä ja tietenkin siinä toimossa, että täällä Kuolajärmen samotoisia ansai- taan. Siinä tulee kuitenkin suuri erehdys, sillä manha suomalainen sa- nanlasku sanoo: ..minkä useampi kokki, sen huonompi rokka". Mutta käynyt keinonsa tietää ja käymätön malehtelee. Meillä on nyt taasen edusmiesmaa- lit helmikuun 1 ja 2 päimänä ja jo- kainen äänioikeutettu käyttänee oikeut- tansa hymäksensä. Sentähden pyytäi- sin huomauttaa, ettei kukaan joka jo siinä iässä on, että hänellä on ääni- oikeus, antaisi itseänsä nenästä metää. Koska me olemme suomalaisia ja Suo- men kieltä puhumaisia, niin esiinty- läämme aina käytännössäkin suoma- laisina maaliuurnan mieressäkin tietäen, että olemme kohdaltamme isänmaan puolustajia. Maatamiljelemänä puh taana suomalaisena kehoitan äänestä- mään suomalaisen puolueen listalla. —n —i. — Miten sosialistit hankkitvat nimiä waalipapercihinsa. Kun Oulun läänin pohjoisen -.vaalipiirin keskuslautakunta huomasi Torniossa pe rustetun sosialistien malilsijuyhdi-tyk^ sen perustamispapereissa useampia sa malla käsialalla kirjoitettuja nimiknj)i- tuksia siitä huolimatta, että mainitun malitsijayhdistnksen asiamies, talon- omistaja Niilo Granström oli makuut tanut kunkin perustamiskirjaan merki- tyn henkilön itse kirjoittaneen nimensä, fulen maalilain mukaan tukeekin mene tellä, oli keskuslautakunta pakotettu pyytämään, että Tornion poliisilt>iran omaiset toimeenpanisimar tutkimuksen asiassa. Tornion poliisikamarissa kuu lusteltiinkin kaikkiaan 27 henkilöä, jol- loin selmille kämi, että 15 henkilöä ei ollut itse kirjoittanut nimeään malitsija- yhdistyksen perustamiskirjaan, maan olimat toiset henkilöt heidän nimensä kirjoittaneet. Aksi perustamiskirjaan merkitystä ilmoitti, ettei hän ollut saa pumillakaan siinä tilaisuudessa, missä nimien kirjoitus oli tapahtunut. Asiasta tietysti nostetaan syytös. — P.-P. Ai» tilitiini töiistliM «li on kck» Hiili! Helmikuun 1 ja 2 p:nä käymme taaskin maaliuurnalle. Se on jo nel jäs kerta eikä ole mielä täyttä kolmea muotta siitä, jolloin ensimäiset olimat. Mutta ei silti ole lannistuttama, sillä oma etumme ja koko Suomen makama hetki maatii sen, että miehissä ja nai- sissa käymme malitsemaan makaman ja luotetun edustajan eikä yltiöpäisiä pojannulikoita, joilla lisäksi on musi muuta tointd. Kaikin puolin sopima mies on luk kari Arjö Halonen Enontekiöltä. Hänellä on marma makaumus. Hänet me lappalaiset tunnemme kykenemäksi edustajan toimeen. Hänet tunnetaan myös muuallakin. Sitä osoittanee se- kin, että hänet 59 hakijasta malittiin erääseen kuntaan kunnankirjuriksi. Hä- nen muut entiset ja nykyiset toimensa Lapin hymäksi omat tunnetuita. Nyt on meidänkin muistettama, että maltiollisessa suhteessa on hetki ma- kama ja ratkaisema. Senmuoksi on luo- muttama miehistä semmoisista, joilla ei ole marmaa makaumusta kannas saan. Wiime maaleissa on marmasti tullut monelle malusijalle erehdys siinä, että on antanut äänensä miehelle sem moiselle, jonka kannasta ei ole ollut marmaa tietoa. Salaiset kuiskaukset käymätkin jo liikkeellä, että miime maa- leissa moiton saaneet malitsijat omat pettyneet. Muistakaa senmuoksi, malitsijat. että piirrätte maalilippuunne sanat: Lukkari Urjö Halonen Enontekiö. Ette suinkaan halua, että malituksi tulisi joku nimiperustuslaillinen tai so- sialisti, omathan heidän toimintansa mereksessä muistossa. Tiedätte miten he omat maamme hymäksi toimineet. Maamme hallitus on menetetty pois kotimaisten miesten käsistä. Siinä yksi hymä työ ja monta muuta sen lisäksi. Muistakaa, että suomalaisuus on mietämä moittoon. Lapin malitsija. j?ik?u uutisia. — Nnorten Nuijan johtokunta kokoon tuu torstaina t. k. 20 p. klo 5 i. p. Nui jassa. Jokaisen jäsenen läsnäolo mälttä- mälön. — Käriijiisaarnan, raastmvanoikeuden muoden istuntokautta alottaessa, piti ro- masti Lönnroth maanantaina klo tl ap. tuomiokirkossa. — 1,000 «aksan markan palkinto on lumattu sille, joka moi antaa tietoja saksalaisen ilmapallo „Lunan" ja sen ohjaaja, luutnantti V. Richterin kohtalosta. Pallo on, kuten tunnettua, ollut kateissa joulukuu» puolimälistä alkaen. — 25 tvuotta pappina olleeksi tuli Tyr- nämän kikrkoherra P. G. Korpi k. k. 11 p:nä. Alatornion niurha- yritv-juttu. Tästä huomiota herättäneestä jutus- ta on sen lisäksi, mitä ennemmin olem- me kertoneet, tullut tietoon yhtä ja toista lisää. Rouma Junlieliuksen elä- män w aiheet. Rouma Alma Junnelius, maratuo- mari Hjeltin tytär, joutui jo 18 muo- tiaana naimisiin ruotsalaisen hra Carl- senin kanssa. Hra E., joka oli kotoi sin Ruotsista, oleskeli Suomessa. Hän oli täällä tuntematon suuruus, mutta hänen oman ilmotulsensa mukaan oli hän tukkukauppias ja harjoitti koti- maassaan laajaa kauppaliikettä. Mutta ennen pitkää meni Carlsen mararik- koon, jonka jälkeen hän rupesi näytte- lijäksi. Tästä amioliitosta, joka sitten pian purkausi, syntni yksi tytär. Sittemmin joutui hän naimisiin eläinlääkäri Hellmannin kanssa, jonka kuoltua hän jäi leskeksi. Tämän iälkeen oleskeli rouma Jun nelius, silloin lestirouma Hellman, Helsingissä, pitäen m. m. Bodrikomin aikana matkustajakotia. Pysymäisinä asukkaina rouma Hellmanin matkusta jakodissa oli m. m. useita Bobritomin aikuisia poliisiuoseereja ja kenraaliku- mernöörin kanslian silloisia mirkamie- hiä. Monellaisia juttuja kerrottiin tä män matkustajakodin asukkaista ja elämästä siellä. Mikäli Suom. K:lle on kerrottu, tu tustui kirkkoherra Jnnnelius nykyiseen roumaansa seuraamalla taivalla. Ensimmäisen maimonsa kuoltua les- keksi jääneenä, haki kirkkoherra Junne- lius sanomalehti-ilmoituksella talouden- hoitajatarta. Rouma Hellman, jota nähtämästi ei enää tyydyttänyt matkustajakodin emännän toimi, mastasi kohta ilmoi tukseen ja sai suotuisan mastauksen. Hän myi omistamansa matkustajako^ din ja matkusti kohta kirkkoherra J:n luokse. Tästä käänteestä rouma Hellmanin elämässä oli seurauksena, että rouma Hellmanista tuli kirkkoherran rouma Junnelius. Noin 2 l h muotta sitten muutti kirk- koherra I. Pälkäneeltä Alatornion kirk- koherraksi. Uudessa paikassaan ja muuallakin esiintyi rouma I. siiveelli- syysesitelmäin pitäjänä ja..Valkonau- ha"-yhdistvsten perustajana. Olipa kerran kysymystä hänen asettamisestaan nuorsuomalaisten ednstaiaehdokkaaksi- kin. Rouma J:n ja m u r h a n y r i t- täja Johanssonin suhteet. Johanssonin tunnustusten mukaan alkoimat hänen ja rouma J:n mäliset tumattomat suhteet juhannuksen seutu- millä miime muonna ja on niissä ke- hitntty sitä pitemmälle, kuta enemmän niitä on kestänyt. Kun Johansson yhäti jatkuman juopottelun muoksi pappilan rengin toimesta erotettiin mastoin rouman tahtoa, niin jatkui- mat suhteet mielä senkin jälkeen. Sitä mastoin oli rouman suhde hänen mie- heensä syksyn kuluessa yhä huonontu nut, ja näytti rouma hakeneen riitaa pienimmistäkin seikoista ja malitelleen huonosta somusta kaikille, joitten kanssa tekemisiin tuli. Nämä omituiset suh- teet omat herättäneet paljon huomiota ympäristössä. Sen jälkeen kun Johansson pantiin pappilasta pois ja joutui Karihaaraan, on hän rouman kutsumana kirkkoherran tietämättä käynyt pappilassa, jolloin he omat saaneet tilaisuuden olla kah- den kesken. Sitäpaitsi on heillä ollut usesmpia eri kohtauksia Karihaarassa, missä rouma oli usein käynyt mierai- silla. Muutaman kerran oli hänellä ja Johanssonilla ollut pitempi kohtaus eräässä Kemin hotellissakin. Paitsi näitä kohtauksia, olimat he myöskin kirjemaihdossa keskenään, jol- loin Johanssonin kirjeet saapuimat roumalle tämän malenimellä Haapa- rannalle osoitettuna. Rouma on myös- kin antanut Johanssonille useampaan kertaan rahaa sekä joulu- ja uuden- muoden lahjoja. Rouma Junnsliuksen takamarikkoon otettujen paperien joukosta on tamattu eräs ..Kansan Tahdolle" osotettu Jo hanssonin kirjottama kirje, jossa kirk- koherra Junneliusta mitä tärkeimmällä taivalla koetetaan mustata, sekä eräs rma J:n samalle lehdelle kirjoittama nimetön kirje. Lehti kumminkin lähetti kirjoitukset takaisin. „Kalema"-lehti oli myöskin syksyllä saanut kirjeen, jossa kerrottiin paljas- tuksia renki Johanssonin käyttäytymi- sestä paikkakunnalla ja elämästä Ala- tornion pappilassa. Kun lehti kum- minkään ei tuntenut lähettäjää eikä sieltä päin asiaan muutenkaan marmuut- ta saatu, niin pantiin paljastukset pa perikoriin. * Ruotsinmaalainen lehti „ Dagens Nyheter" on saanut seuraamia yksi- tyiskohtaisia tietoja Johanssonin tunnustuk sesta: Johansson on kertonut knulustelus- sa, että jo kohta hänen tultuaan kirk- koherra Junneliuksen palmelukseen hän oli saanut osakseen erinomaista hyrvän- tahtoisuutta rouma Junneliuksen puo lelta ja tämä käyttäytymistapa Jo hanssonia kohtaan alkoi pian herättää epäluuloja sekä talonmäessä että naa- pnreissa. Rma Junneliuksen ja renki Johanssonin mälinen suhde kehittyi pian rikolliseksi. Eräänä päimänä oli rma Junne- lius ikäänkuin sattumalta kysynyt J:ltä, moisiko hän ampua erään henkilön, ja Johansson, joka kohta ymmärsi, mitä hän tarkoitti, oli mastannut, ettei hä- nellä ollut mitään sitä mastaan. Eipä miipynyt kauan, ennenkuin rma I. esitti suoraan ehdotuksen, että Johansson toimittaisi kirkkoherran pois tieltä. Syynä tähän murhasuunnitel- maan oli marmasti jossain määrin huonot suhteet puolisoiden kesken. Mutta rouman halu päästä miehestään lienee enemmän aiheutunut hänen tuh- laamaisuudestaan, jota mastaan kirk- koherra I. harjoitti ehkä liian pitkälle menemää säästämäisyyttä. Kuinka murhayritys ta- p a h t u i. Murhasuunnitelman oli kokonaan laatinut rma Junnelius yksin ja hän oli myöskin määrännyt murhan toi- meenpanoajan sekä toimittanut niin, että hän silloin oli matkalla. Määrät- tynä päimänä, nimittäin uudenmuoden aattoiltana hiipi Johansson kirkkoher- ran sänkykamariin. Hän meni kyökin kautta, koska hän tiesi, ettei siellä ollut siihen aikaan ketään. Saamuttuaan kamariin asettui hän kirkkoherran sän- gyn mieressä oleman kaapin taakse odottamaan kunnes isäntä menisi nuk- kumaan, ja sitten ottaakseen hänet hen- giltä. Kymmenen minuuttia odoteltuaan maltasi hänet koma katumuksen tunne. Hän tahtoi luopua murhayrityksestä ja hiipiä pois piilopaikastaan. Mutta kohta kun hän oli jättänyt paikkansa kaapin takana, kuuli hän, kuinka kirk- koherra, joka oli istunut sänkykamarin mieressä olemassa toimitn^huoneessa. nousi tuoliltaan ja lähestyi sänkyka- maria aikoen luultamasti mennä täinän huoneen läpi ruokasaliin syömään illal- lista. Rengin päättamäisyys palasi. Hän kiiruhti käytämään, jonka läpi kirkkoherran täytyi kulkea päästäkseen iänkykamoriin. jiun hän taytämässä tuli uhriansa mastaan, laukasi hän ensimaisen panok- sen remolmeristaan, joka kuitenkin sat tui ainoastaan k-.rkkolierran leukaan. 9iemolmeri putosi nyt Johanssonin kä- destä, multa hän tointui pian, tarttui uudestaan aseeseen ja anipui toisen laukauksen, joka sattui sankykamarin kattolamppuun. Nyt menetti Johansson rohkeutensa, hän rikkoi sänkykamarin ikkunan, hop- päsi siitä ulos ja lähti juoksemaan. Jonkun matkan päässä pappilasta py- zähtyi hän epäröiden, menisikö takaisin ja tunnustaisi kaikki. Tätä hän ei kui- tenkaan uskaltanut tehdä, maan kli- ruhti joelle ja kulki jäätä pitkin Haa- oarannan puolelle. Seuraamana päi- mänä, s. o. uudenmuodenpäiivänä man- gittiin hänet Haaparannassa. Sama ruotsalainen lehti kertoo mie lä, että rouma I. oli kotia tultuaan ollut Haaparannan kaupunginuskaalin luona kuulemassa, oliko Johansson tunnustanut. Siitä hän ei saanut kuitenkaan mitään tietoa, mutta il moitti miskaali, että hän on joutunut hymin epäilyttämään maloon Johans sonille lähettämiensä kirjeiden muoksi. R>oa Junnelius kalpeni silloin — ker too Dagens Nyheter — huoinaktaivasti ja lausui hetken perästä hymin kiihkoi- sasti: — Se ei ole totta! Viskaalin luota meni riva Junne- lius mankilasaarnaajan luo samaa asiaa tiedustelemaan, mutta tämä ei ollut kotona. Silloin kääntyi hän ko- tnnsa päin, jonne mastoin kieltoa me- ni. Sieltä nouti hänet poliisi Haa- parannalle takaisin kuulustelua marten, mutia sai hän matkalla kramppikoh- tauksen, niin että kuulustelu jäi sillä kertaa sikseen. Se että rma Junnelius mälttämät- tä näytti tahtoneen käydä pappilassa senkin jälkeen, kun talo oli poliisin martioimana, on antanut aihetta luu- loihin, että hänellä on ollut siellä jo- takin sellaista, jonka ilmitulemista hän pelkäsi. Rouma Junneliuksen sairaus ei ole määrällistä laatua, maan on rikoksen ilmitulosta johtunutta pelon ja häpeän maikuttamaa hermostumista. Omituisinta on se rma J:n ilmoi- tus, että hän olisi murhayrityspäimän