N:o 44 — 1910. KAIKU. Maanantai a Huhtikuun 18 päivänä. 15 vuoden vanha, kansak. käynyt, kiltti ja kekseliäs Maalais-poika pvytäisi pääj-tä harjoittelijaksi jollekin am mattialalle eli juoksupojaksi liikkeeseen, vastausta pyydetään t. k. ajalla Kalevan konttoriin. Joka haluaa jatkaa Tietosanakirjan tilausta saa Ilmestyneet vihkot alennetulla hin nalla Aleksanterinkatu 67. Puhtiin 486. HELPPOTAJUINEN KONSERTTI SEURAHUONEELLA huomenna tiistaina kloVsöip. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p:iä. Solistit: Hrat Hinrichs »Huilu" ja Becker Xelio". Kansanlaulu-konsertin antavat Kanteleensoittaja S. E. Karjalainen ja Laulaja Olli Palovaara Tiistaina 19 p. huhtikuuta klo 8 ip. Työväenyhdistyksen juhlasalissa. Lippujen hinnat: 1:50, 1:_— ja parvella 75 p. sekä seisomapaikat 50 p. saadaan tvöv.-vhd. ravintolasta sekä tuntia ennen alkua ovelia. Mi Jollei maksua tai muuta laillista estettä väliin tule myydään torstaina kuluvan huhtikuun 21 päivänä kello 10:ltä a.-p. toimitettavalla pakko huutokaupalla täkäläisessä huuto kauppakamarissa: I iso kala- nuotta. Samassa tilaisuudessa huutokau pataan vapaaehtoisesti: 6 Polku pyörää, I hyvä Kukkapöytä, 5 uutta Jousikarhia, Deringin Niittokoneen osia y. m. kone- osia ja laitteita. Useita tusi noita Hattuja, 2 Salin Huone- kalustoa ja muita Huonekaluja, I Turunkärryt ja kaikenlaista Ta loustavaraa. Ouliin HMbL Tämä oli nmmeinen oppilasmäärä, joka laskettiin Oulun Mcrikoulusta, sillä ensi syksynä se muodostetaan meri- mieslauluksi. — Elinkeinot. Räätäli Frans H. Ermast ilmoitti maistraatissa perjan- taina alkamansa täällä harjoittaa rää- täliliikettä ja kangaskauppaa. — Lapsen kastamisesta toisen nimiin tuomittnn perjantaina raastu- maaoikeudessa työm. Antti Remes ja Ida Kauppinen Iisalmelta, joista jo ennen on kerrottu, edellinen 2 kuuk. ja jälkimäinen 1 kuuk. mankeuteen sekä suorittamaan erinäisiä oikeudenkäynti- kuluja. Mainitut henkilöt omat asuneet yhdessä ja on Ida Kauppinen Antti Remekjelle synnyttämiä lapsia kastat- tannt Oulun pastorinmirastossa Re- meksen laillisen maimon nimiin. Ju- tun amiorikosta koskema asia, koska se on tapahtunut Oulujoen alueella, siir- rettiin asianomaisen kihlakunnanoikeu- den käsiteltämäksi ja lisätään nämä rangaistukset kihlak oikeuden tuomitse- maan. — Juopumisesta sakotettiin per- jantaina raastuvanoikeudessa erästä henkilöä 20 mc. — Oulun teollisuudeuharjoit tajaiu eläkelaitoksen muosikokous pi- dettiin perjantaina. — Esitettiin «vuo sikertomus laitoksen 32 toimintamuo- delta. Sen mukaan olimat laitoksen eläkemaksut muoden ajalla lisääntyneet .'»67: 50, tehden eläkemaksut kaikkiaan 4,190: 7.'). Eläkkeen nauttimia oli ivuoden lopussa kaikkiaan 17, joista 1 1. 5, 2 l. 4, 3 l. 1 ja 4 l. 7. Uusia jäseniä on tullut 8 ja eronnut jäsen- maksujen laiminlyömisen takia 28. Kaikkiaan kuuluu laitokseen jäseniä nyt 68, joista 1 l. 13, 2 l. 1 ja 4 l. 54. Tuloja on kaikkiaan ollut 10,873: 49 ja menoja 5,010: 90. Kantorahastoon siirto teki 5,809: 59. Laitoksen marat muoden lopussa tekimät kaikkiaan 165,115: 77. Johtokuntaan omat kuu- luneet hrat K. Kanniainen, A. Holm, K. Aura, F. O. Jokisalo ja F. A. Oulasmirta. Tilintarkastajain lausunnon mukaan myönnettiin johtokunnalle täysi mas- tuumapaus. Johtokunnasta eroamismuorossa oli- :vat hrat Kanniainen ja Holm. Ioh- tokuntaan tulimat malituiksi hrat A. Holm, I. Mustonen ja maralta K. A. Kanniainen. Tilintarkastajiksi malittiin hra I. E. Lähtemänoja ja märältä hra K. Karmonen. — Cututt kaupungin ja maa laiskunnan säästöpankki Sam- mou isännistön kokouksessa perjant.ilta- na luettiin pankin tilintarkastajain ker- lomus muodelta 1909 ja myönnettiin vankin hallinnolle ja kamreerille täydel- iinen ti-oapaus. — R.-Y. Pohjan Leimun eili- sessä kokouksessa päätettiin ostaa seu- ralle asioitsia A. E. Hammarin omis- tama talo ja tontti Kansankadun ja Kauppureinkadun kulmauksessa. Talon ostopuuhat jätettiin johtokunnan huo- leksi. — Painikilpailussa, joka W. ^ U -seura Woiman toimesta pidet- nin eilen r.-y. Pohjan Leimun ta- lolla, sai raskaammassa sarjassa ensi valkinon mestaruusmyön ja mitalin S. Kuusisto Heitosta ja toisen palkin- non P. Harju Heitosta. Kemeämmässä sarjassa sai ensi pal- kinnon W. Haataja Voimasta, joka sai mestaruusmyön toisen kerran hal- luunsa, toisen I. Greus Ryhdistä, kol mannen I. Puhakka Voimasta, nel- jännen A. Wegelius Heitosta ja mii- dennen A. Pernu Saumasta. — Kansanlaulu-konsertin anta mat kanteleensoittaja S. E. Karjalai- nen ja laulaja O. Palomaara työ- mäenyhdistyksen juhlasalissa huomen- na klo 8 illalla. — Helppotajuinen konsertti on seurahuoneella huomenna klo V28 il lalla. — Lanttanksentarkastaja tulee senaatin määräyksen mukaisesti ensi kesän ajaksi asetetttamaksi myöskin Kormuan ja Näljängän mesistölle Suo- mussalmen pitäjässä. vmsmsgsa — Hntviretken Liminkaan tekee Oulun Nuija ensi sunnuntaina. Läh- detään täältä postijunalla ja palataan takaisin saman päimän iltana. Humi- retkelle osaaottamat pyydetään ilmoit- tautumaan ennen ensi perjantaita Oman Kannan kirja- ja paperikaupassa joko suullisesti tai puhelimella 400. — Tuhoisa tulwa Kalajoella. Perjantai-iltana noin klo 8 tienoissa alkoi Kalajoella mesi nopeasti nousta. Ennen pitkää se kohosi yli äyräittensä. Matalammilla rannoilla olemat asun- not joutuimat meden maltaan, jotta ihmisten oli pakko poistua asunnois- taan. Ulkohuoneita siirteli ja kuletteli tulma mukanaan tehden siten suurta mahinkoa. Eilen iltapäimällä alkoi mesi hiukan laskea, kun oli dynamii- tilla ampumalla saatu jääpatoja särky mään, jotta mesi pääsi edelleen mir- tailemaan. — Markaus Pyykösjärtvellä. Wiime miikolla huomasi leski Jussila, että häneltä oli kadonnut 220 mk. ra- hoja, joita oli säilyttänyt muurin ta- kana. Lauantaina mangittiin markau- teen syyllisenä 20-muotias nainen Jenny Uksila, joka oli Jussilan lesken luona ollut toista muotta. Tämä tunnusti tekonsa. Rahoista, jotka oli mienyt sisarensa luo, saatiin takaisin 200 mk. — Rotvaniemen höyrysahan isännöitsijäksi on otettu Rauman Kaunissaaren sahan ent. isännöitsijä K. Wickstedt. — Konkurssi. Tornion tuomio kunnan tuomarille on jäietty hakemus kultaseppä M. Uiton Romaniemellä oleman liikkeen tai pesän luomuttami sesta konkurssitilaan. Velkojain kuu- lustelu toimitetaan Romaniemen mä- likäräjillä t. k. 26 p:nä. — Isännöitsijäksi Limingan osuus meijeriin on kutsuttu meijeristi Nesto- ri Sinisaari Kauhamalta. — Talon kauppa. Talokas H. Mestari on myönyt omistamansa Mes- tarin V* manttaalin perintöinään n:o 39 Remonlahdella torppari Sakari Honkalalle 8,000 markan hinnasta. Myöjä pidättää osan metsästä itsel- leen. Agitaattori Heikki Ahmala on myy- nyt omistamansa puolen Koimikon 7 hi manttaalin perintömaata n:o 64 Tyr- nämän pitäjässä ja Tyrnämän kylässä talokas Matti Kirstinälle Paamolasta. Kauppasumma oli 10,500 mkaa. Ti- lan saa ostaja haltuunsa toukok. 1 p:stä. — K. — Osuusmeijeri Pulkkilaaukiu. Maanantaiksi 11 päimäksi t. k. oli Pulkkilan-seudun entinen edusmies — tietysti ..Liiton" kautta kutsunut kokoon Pulkkilan ja Piippolan karjanomista jat, Pulkkilan kirkolle, päättämään, olisiko tarpeen saada iso, kiminen osuus- meijeri näille seutumille, mai mieläkö hyrrätään manhoilla. Homman alkuun- panija puheessaan luuli ..joukkonsa" kehittyneen niin pilkalle, että on jo ehkä ensi asteelle kypsä ottamaan mas- taan osuusmeijerin, koska sitä on jo kokolailla malmistettu osuustoiminta- mäeksi: epäili kuitenkin, olisiko mielä tarpeeksi kehitystä seutulaisilla, maikka kypsymisen aikaa on kauman jatkunut, s. t. s. homma on lykkääntynyt yhä edelleen ja edelleen aina näihin asti. ..Joukko"-sanalla tarkoittanee hän sitä mäkeä, jonka keskuudessa hän on mai- kuttauut kauman, kuten puheestaan ilmi käypi. Kiitos on joka tapauk- sessa tulema hänelle asian alkuunpa- nijana. Kokoukseen oli saapunut muosikerto- mukset ynnä seikkaperäiset tiedot Tyr- nämän ja .Kestilän meijereiltä- Nämät loistamat tiedot ja kauniit tulokset meitä komin ihastuttimat, joten me- nimme Haapameden ja Kajaanin y. m. osuusmeijerien simu hölkän kanssa. Pelkäsimme, että jos pohdimme kau- man huono esimerkkisten — ja kun niallisten mainajameijerien kohtaloa, niin saamme niistä aika kompastuski- men, ja saattaisimat nämä mainajien haamut meidät maromaiselle ja pitkä- mietteiselle kannalle alkutoimissa. Ko- kous päätti kuitenkin olla niin maro- mainen, ettei alle 1,000 lehmän pe- rusta meijeriä. Poikkeuksena oli asiassa niinkin maromaisia, että olisimat alim- maksi lehmä- ja osuusmääräksi asetta- neet 1,400. Tätä määrää näkyy hal- lituskin ajaman takaa uusia osuusmei- jereitä perustettaissa, koska on Kesti län meijerille pannut 25,000 markan lainan saannin ehdoksi tuon huikean suuren lehmämäärän 1,400 kappaletta, j Waan me nälkämaan rikkaat emme mälitä näistä ehdoista tälläkertaa, jos emme kohta ehdoitta saa lainaa niin jätämme maltion rahat meren rannalle. Tämä tuntui oleman ukkojen mieli- pide ja hymähän on tulla omillaan toimeen. Meijerin paikaksi puolus- teltiin Pulkkilan kirkonkylää. Yksi asia on minulla maan josta moitin itseni ja muiden ..Liitottomain" puolesta asianalkajaa, joka pian sel- miää. Hankkeen alkuunpanija luki naapurikunnan meijerinisännöitsijän kir- jeen julki kokoukselle ja kuulimme kir- jeestä lähettäjän antaman kauniin neu- won, että ..heittäkäät politiikka aiman syrjään ja pysykäät kaikki yksimielisinä": nämät sanoi oleman osuusmeijerin pe rustamisen ensimmäiset edellytykset. Mutta ikämä kyllä, ei meidän meijeri- hanketta maltettu puolueetomasti al- kaa; asianalkaja sumaitsi main ilmoit- taa kokouksesta ..Liitossa", joten muita sanomalehtiä lukema yleisö heti oli pakoitettu jäämään kokouksesta pois, koska he eimät Helikään kaikki saaneet asiasta tietoa edes juorupuheenakaan. Jos, hymät herrat, tahdotte kaikkia mukaan — ellette kahta meijeriä tahdo — niin kutsukaa masta Pulkkilan ja Piippolan karjanomistajat tokoon kaik- kien niiden sanomalehtien amulla, joita he lukemat. Ilmoittakaa siis kaikissa paikkakunnan lehdissä tai ei missään. Pysykää ..meijerimiehet" politiikan ul- kopuolella, toimoo Karjanomistaja. pikku uutisia. — -IS touotta oli eilen kulunut siitä, kun Oulun Merikoulun johtaja kapt. A. Ekholm suoritti kapteenin tutkinnon Oulun Merikoulussa. Koulun johtajana hän on ollut w:sta 1872 alkaen. — Ketvääu merkit. Lämpömittari osoitti eilen marjossa 14 astetta ja auringon pais- teessä 22 astetta lämmintä. Perjantaina nähtiin pääskynen lentelemän Linnansaarella. Eilen nähtiin parmi mästäräkkiä ja kur kia lentämän pohjoiseen käsin. * — Nuorsuomalaisten suomalaisuuden laatu näkyi taas kaikessa surkeudessaan lau- mantaina toimitetussa yliopptlaskunnan puheenjohtajan maalissa. Nuorsuomalais- ten ylioppilasten yhdistys, „keskusteluseura" tarjosi ennen maalia omasta alotteestaan yhteistoimintaa ..Suomalaisen Nuijan" kanssa, jotta ylioppilaskunnan sekä puheen- johtajaksi, että »varapuheenjohtajaksi tulisi suomalainen mies. Suomalainen Nuija suostui heidän ehdotukseensa. Olisi siis luullut oleman asian selmän. Mutta mitä mielä. Ruotsikotkin, nuorsuomalaisten man- Hat liittolaiset, tarjosimat nuorsuomalaisille yhteistoimintaa ja asettuvat edeltäkäsin nuorsuomalaisten ehdokkaan toiseksi ehdok- kaakseen. Silloin nuorsuomalaiset tietysti ollakseen pahoittamatta rakkaita miikinki- meljiään, häpeällisesti p e r u u t t i m a t oman ehdotuksensa ja alotteensa yhteis- toiminnasta suomalaisen puolueen kanssa. Semmoiseen raukkamaisuuteen eimät möisi kutkaan muut kuin nuorsuomalaiset alentua. Äskettäin tunnusti Helsinqin Sanomissa eräs kirjoittaja, että nuorsuomalaiset omat kauman tehneet rengmpalmelusta ruotsi- koille, mutta hän makuutti, että siitä tulee jo loppu. Ei näytä siltä. Ainakin nuor- suomalaiset ylioppilaat omat ottaneet edel- leen pestin ruotsikkojen rengeiksi. * — Uusi sanomalehti. Kemissä on näy tenumeronsa julaissut „Pohjolan Uutiset", jonka toimittajana on kirjaltaja O N. Wa- paa. Lehti ilmoittaa alkamansa ilmestyä säännöllisesti toukok. 1 p:nä. — Morsian kieltäytyi. Kun Oulaisten kirkossa eilen Jumalanpalmeluksen jälkeen mihittiin itsellisiniestä Samuli Kenttää ja talontytärtä Janika Sumantoa, ivastasi morsian romastin kysymykseen, tahtooko hän ottaa „Samppaa" miehekseen, kahdesti kieltämällä „en, en" ja lähti pois. Sulha- nen jäi nolona seisomaan, kun tamarat, joita hän morsiamen mukana toimoi, jää- mätkin saamatta. Muuten tällainen ilmeily, mieläpä kirkkoyleisön edessä on aiman so- pimatonta. Kun kerran katuu, älköön menkö mihille ollenkaan. Tämä kaiketi johtuu siitä mielä yleisestä määrästä käsityksestä, että sillä pääsee kuulutuksesta erilleen, kun mih kimätilaisuudessa kieltää. ♦ — Quluu piiri» nimismies kehoittelee „Kalemaa" ia „Liittoa" lukemia tienteko- melmollisia laittamaan maantie osansa kun- toon. Kaikua lukemien ei karminne sitä tehdä eikä laiminlyönnistä joutua hra nimismiehen kanssa tekemiseen, koskapa siitä ei Kaiussa näy ilmoitusta. Pyytäisin main kysyä hra nimismieheltä: minkä parakrahmin mukaan te ilmoituksenne julistatte, kun ette niitä kaikille asianosaisille tiedoksi saata? Naskali. * — Uusia »vaatimuksia. Senaatissa esi- tettiin torstaina kenraalikumeruöörin kirjel- mä, jossa maaditaan Suomen yleisistä ma- roista kormaamaan ne menot, joita Hänen Keisarillisen Majesteettinsa suuriruhtinas perintöruhtinaan atamaanirykmentille koitui, kun se tilapäisesti komennettiin Suomeen. Mitä senaaatti päätti, siitä ei anneta tie- toja. — Yksitv,totinen esi, Pikku- ja kierto- kouluuopcttajaiu seminaari on muodesta 1S9G ollut toimessa, päästänyt suuren mää- rän oppilaita, jmsta suuri prosentti on päässyt kansakouluuopcttaja-seminaareihin oppilaiksi ja pikku- sekä kiertokoulunopetta- jatoimiin. Tarkoitus on malmistaa nuoru- kaisia ja neitejä maamme suomenkielisiin kansakoulunopettaja-seminaareihin, kierto- ja pikkukoulunopettajia sekä kotiopettajattaria ja on yleensä oppilaitos nuorukaisille ja neideille, jotka tahtomat tietojansa kartut taa. Lukukausimaksu miisikymme.ttä i.jO) mark kaa, siis yhteensä 100 mk. Hakuaika syys- kuun 1 päimään. Koulu alkaa tonuintansa syyskuun I pinä O s. Helsinki. »«MII! »HHIHII 11 imuI Muualta Suomesta. £? c nfiuntfuutusybtiö Suomat edustajien marsinainen kokous oli Hei- singissä keskimiikkona. Wiinte kokouk- sen jälkeen olimat eri ryhmien moima- suhteet tässä eduskunnassa huomatta- masti muuttuneet sen kautta, että neljä suomalaiseen puolueeseen kuulumaa edustajaa oli kuollut. Näiden sijaan kutsutuista maramiehistä oli ainoas- taan yksi suomal.-puol. kuuluma. Sitä paitsi oli esteen takia joku suomalai- seen puolueeseen kuuluma edustaja poissa. Puheenjohtajaksi malittiin senaattori K. I. Stählberg. Sen johdosta, että kokouksen kutsu- muksessa oli ilmoitettu maalin kautta nyt täytettämäksi myös maltuuskun- nasta ennen muoroaan eronneen se- naattori Kaarlo Castrenin paikka sekä myös kuolleen marajäsenen A. Verne- rin paikka, kumpikin eri maaleilla, eh- dotti prokuraattori W. Hirmikanta, että kun nämä maalit muodostuisimat enimmistömaaleiksi, maikka Suomiyh- tiön uusi maalijärjestys edellyttää suhteellisia maaleja, maaleja ei olisi toimitettama, koska säännöt eimät niitä maadi ja koska marajäseniä on viittä- mästi. Vakinaisten jäsenten sijaan on luonnollisesti marajäsenten astutta- ma. Tätä ehdotusta mastustimat nuor- suomalaiset melkein poikkeuksetta: 31 äänellä 26 mastaan päätettiin nämä- kin maalit nyt enemmistömaaleina toimitettamiksi. Wuosikertomusta käsiteltäessä kiin- nitti senaattori Kairamo huomiota lainanantoihin; m. m. näytteeksi siitä, että yhtiön johtokunta ei ole lainan- annoissa kiinnitystä mastaan ollut tasapuolinen, mainitsi hän, että lainoja on annettu sosialistien puoluetaloihin Helsingissä, Kotkassa ja Tampereella, suuria summia, mutt» kun suomalaisen puoluejärjestön taloon ..Hämeen Poh- jaan" Tampereella anottiin kiinnitys lainaa ehdottomasti marmaa makuutta mastaan, ei sitä annettu. Tähän mas- tasi johtaja Vallden yhtiön johdon puolelta, kieltämättäkään ..Hämeen Pohjasta" tarjotun makunden mar- muutta, että puoluetarkoituksia marten ei ole lainoja myönnetty. Myönsi, että sosialistien taloja marten on lai- noja annettu, mutta on tätä tehdessä katsottu niiden palmeleman simistys- tarkoituksia. Tämän mastauksen joh- dosta kanslianeumos Hynninen ihmet- teli johtokunnan epäjohdonmukaisuutta ja armeli eikö johtokunta katsokaan sellaisten suomalaisen puolueen keskuu- dessa syntyneitten hankkeitten kuin ..Hämeen Pohjan" simistystarkoituksia palmeleman. "Nuorsuomalaiset puhujat poikkeuksetta, sosialisteja mainitsemat- takaan, puolustimat johtokunnan me- nettelyä ja pitimät sitä täysin asian- mukaisena. Saman asian yhteydessä kanslianeumos Hynninen ilmoitti, että lainojen antotamasta kulkee maaseu- dulla huhuja, että olisi jonkunlainen suosikkijärjestelmä käytännössä: toiset yksityiset saamat lainoja, toiset eimät, maikka makuudet omat yhtä hymät ja rahoja olisi annettamana. Mainitsi myös mälikäsien, lainanmälittäjien käyttämisestä, joissa niinikään huhu- taan suosikkijärjestelmää oleman. Wiit- tasi erääseen kerrottuun tapaukseen, että joku yhtiön hallituksenkin jäsen olisi omana assäärinään toiminut ion- kun kerran lainanmälittäjänä, maikka puhuja ei uskonut sitä mahdolliseksi. Samaa miimemainittua tapahtumaa kosketteli hra W. Vuolijoki, joka oli siitä hankkinut tietoja. Johtokunnan puolelta ilmoitettiin, että lainanhake- misissa koetetaan pyrkiä yhteyteen lai- nanottajien kanssa eikä muistettu yksi- tyisiä lainanmälittämisasioita. Näiden mälikyselyjen jälkeen ryhdyt- tiin päättämään yhtiön muosimoiton jakamisesta. Käytettämä muosimoitto, kun sääntöjen määräämä siirto hoito- rahastoon oli tapahtunut, oli Smk. 2,150,884:41. Tästä siirrettiin pohja- rahastoon Smk. 250,000 ja päätettiin jaettamaksi moittoon oikeutetuille ma- kuutetuille 2,0 prosenttia matemaatti- sista armoista, siis kaikkiaan Smk. 1.803,004: 83. Jäännös Smk. 28,810: 58 marattaisiin makuutettujen moitto- rahastoon. Tilintarkastajien ehdotuksesta mnön- nettiin johtokunnalle ivastuumapans. Tärkein asia kokouksessa oli kysymys kansanmakuutuksen käytäntöön otta- misesta yhtiön makuutusloiminnassa. Teemme siitä myöhemmin selkoa. Tästä uudesta makuutusmuodosta lausuttiin armeluita ja kehoitettiin maromaisuu- teen, maikka yleensä pidettiin sellaista makuutusta suotamana. Dhtiön halli- tus oli asiaa harkinnut ja tullut siihen käsitykseen, että tämä unsi makuutus- muoto olisi otettama käytäiitöön yhdes- sä Suomiyhtiön entisteil ntuotojeil kanssa; nämä eri makuutuslajit olisi- mat kuitenkin hoidettamat täydellisesti erillisinä osastoina. Kokoukselle oli ehdotettu yhtiöjärjes- tykseen ja maalijärjestykseen muutoksia, mitkä juuri aiheutuimat kansanmakuu- tuksesta. Samalla oli tehty muitakin muutoksia. Kokous nämä hymäksyi ja samalla antoi suostumuksensa kansanma- kuutuksen käytäntöön ottamiseen nhtiön toiminnassa. Muutosehtodotuksia käsitellessä otti hra E. Reijonen puheeksi yhtiöjärjes- tyksen sen kohdan muuttamisen, missä puhutaan yhtiön maltuuskunnan jäsen- ten maalista. Koska määräykset omat tässä maillinaisia, olisi jätettämä yhtiön hallitukselle tehtämäksi ehdottaa tässä kohdassa sääntöjen muutosehdotus ensi marsinaiselle kokoukselle. Tämä hra Reijosen ehdotus hymäksyttiin, mutta ei määrätty suuntaa, jonka mukaisesti olisi muutosehdotus tehtämä. Viime mainittu asia ratkaistiin äänestyksellä. Vähemmistö tahtoi, että olisi mihdoin- kin tämä asia perinatteessa ratkaistama. Kokous maltuutti johtokunnan myy- mään nhtiön talot sa tontit n:ro 9 Konstantininkadun marrella sekä n:o 1 Ludmiqinkadun marrella «yhtiön nykyi- sen toimistotalon). Valtuuskunnan jäsenille, tilintarkas tajille ja edustajille tulemat valkkiot päätettiin pysyttää entisellään. Ahtiön maltuuskuntaan malittiin ero- muorossa olemat mäkinaiset jäsenet A. Tonner, E. Borenius ja M. Äyrä- pää uudelleen sekä marajäseniksi hrat I. Höckert ja Jalmari Castren. Hra Kaarlo Castrenin sijaan malittiin mä kinaiseksi jäseneksi entinen marajäsen tri W. Parmiainen sekä marajäseneksi hra Bernerin sijaan esittelijäsihteeri Hj. Kahelin. Näiden miimeksimainit- tujen maaliin eimät suonialaisen puo- lueen jäsenet ottaneet osaa. Tilintarkastajiksi malittiin ent. pro- kuraattori Valde Hirmikanta, maan- milj. R. Ojala, tohtori Max. Oker-Blom ja maanmilj. Matti Pietinen ja tilin- tarkastajien maramiehiksi maanmiljelijä Pentti Hiidenheimo, kauppias A. Kon- konen, tohtori I. I. Sederholm ja maisteri E. Reijonen. — U. S. sliSstött»kkitii Ktskilsssakstliiikiii >oiii>sikokms pidettiin toissa maanantaina Helsingis- sä. Nuorsuonialaiset olimat kaikessa sa- laisuudessa akiteeranneet jo pitkiä ai- koja ennen puolueensa hymäksi ja siten keränneet maltakirjoja. Se näkyikin heti kokouksen alussa. Osanotto oli kokoukseen milkas. Kokouksen puheenjohtajaksi malittiin mapaahra Seb Gripenberg yksimieli- sesti. Sihteerinä toimi keskuspankin johtaja, maist. K. A. Videnius. Pankin muosikertomuksesta ilmeni, että pankin liike on käsittänyt ainoas- taan talletusliikettä, lainanantoa ja sa tunnaista asioimista, kuten rahojen pe- rimistä ja suorittamista säästöpankkien puolesta, säästölippaiden hankkimista y. m. Pankin hallitus on toiminut liikkeen kehittämiseksi monipuolisemmaksi. On laadittu ohjeita säästöönpanijain talletusten siirtämistä marten säästö- pankista toiseen keskuspankin mälityk- sellä. On ollut harkittamana miten siir- tokaisten rahalähetyksiä Suomeen saa- täisiin keskuspankin mälityksellä maam me säästöpankkeihin toimitetuksi. Myös- kin on ollut kysymyksessä sen mälilys- toiminnan laajentaminen, joka on pantu alulle siten, että Suomen hypoteekki- yhdistyksen ja lainanottajain tai koron- maksajain mäkisissä suorituksissa käyte- tään keskuspankin ja säästöpankkien tvälitystä. Pankin moitto- ia tappiotili oiotti tuloja Smk 10.207:10 ja menoja Smk 9,296:82, joten muoden moitto oli Smk 9,970: 34. Tästä moitosta on käy- tetty hallintoneumostou päätöksen mu kaan irtaimiston armon alentamiseen (10 pros.) Smk. 479: 14 ja perusta miskustannusten poistamiseksi (33, pros.) Smk 2,143:69 sekä yhtiöjärjestyksen mukaan mararahastoon Smk 734: 75, joten uhtiökokouksen käytettämäkn jäi Smk 6,612:76. Kokous hymäksyen vankin hallituksen ehdotuksen mukaan siirsi mararahastoon Smk 4,265: 25 ja jäännöksen Smk 2,347:51 jätti seu- raamaan muoteen käyttämättä. Kokous myönsi mastuumaoauden Hal lintoneuvostolle ja hallitukselle sekä hymäksyi tehdyn ehdotuksen palkkojen ja palkkioiden maksamisesta. Tulimat sitte maalit. Eromuorossa olimat hallintoneumostou mäkinaisista jäsenistä toht. K. A. Paloheimo ja pankinjohtaja T. Junnila sekä mara- iäsenistä maanm. Kaarle Ojanen ja esit telijäsihteeri A. Listo. Suomalaisen puo- lueen taholta oli somittu äänestettä- mäksi mäkinaiseksi toht. Paloheimoa ja maanm. I. A. Aitamurtoa (hra Jnn- nila kieltäytyi) sekä marajäseniksi enti- siä. Nuorsuomalaiset ilmoittimat ole- mansa malmiit äänestämään makinai- seksi toht. Poloheimoa. Toiseksi ehdok- taakseen asettimat maanm. I. N. Kas- kisen. Valituiksi tulimat Paloheimo 265 ja Kaskinen 159 äänellä. Aita murto sai 108 ääntä. Varamiehiksi malittiin Ojanen 265 ja homioiket-den- neumos A. Alenius 155 äänellä. Suo menmielisten ehdokas A. Listo sai 108 ääntä. Tilintarkastajiksi molittiin yksimieli- sesti asessori W. Suhlsten Kuopiosta, kaupp. M. Lahdensuu Toijalasta ja maanm. P. Ikonen Jääskestä sekä ma- ralle notario M. Vainio Turusta, maist. O. Hallsten Helsingistä sekä kaupp. O. Hosia Punkalaitumella. — Il S. — Siirtolaisuus ja tvaltiolli ncu asema. Viime aikoina on siir tolaisuus komasti lisääntynyt, jotta eimät kaikki pääse lähtemäänkään Han gosta haluamallaan ajalla. S. H. T.n kirjeenmaihtaja on haastatellut siirto laisia ja omat useat heistä lähtönsä syyksi sanoneet synkistymät poliittiset olot. Erittäinkin on Pohjolaisissa pal jo sellaisia, jotka lähtemät tuon syyn tähden. ^ — Lakkautettu aikakauskirja. Senaatin päätöksen mukaan on Uu- denmaan läänin kumernööri käskenyt Helsingin maistraattia pitämään huolta siitä, että maisteri Herman Stenberg lakkauttaa aikakatlslehti ..Päimän" jul- kaisemisen. Maist. S. oli lyönyt laimin tehdä painomiranoinaisille ilmoitusta lehdes- tään. Lehteä aijotaan kuitenkin edelleen julaista ja tehtänee siitä ilmoitus pai- noylihallitukselle. — Paiuojutut. Viime maanan taina antoi Jymäskylän raastumanoikeus päätöksensä apteekkari L. Spolanderin „Sllo- malaisen" mastaamaa toimittajaa W. A. Wa!ajaa mastaan nostamassa kunnianlouk- kausjutussa, tuomiten toimittaja Watajan solmauksesta 2lX) inkan saktoranqaistukseen ja kormaamaan kantajan kulut (i()Ö markalla. Päätöksestä ilmoitti sekä mastaaja että kan- taja tyytymättömyyttään. — Tiperiau suomalaiset, il. S:ssa kirjoittaa romasti Johannes Granö: „Kun maanmittaus on tointitettu Verhne-Snetukin ja Bojarkan suoma- laisissa siirtokunnissa, on tullut ilmi, että kummallakin siirtokunnalla on lii- kaa maata, joka niiltä otetaan pois, ellei uusia asukkaita saada eli oteta ky- liin. Häiriötä on se kylissä herättämä, jos niihin otetaan mieraskielistä ja tois- uskoista kansaa. Sentähden soisimat siirtokunnat, että he saisimat omia kan- salaisiansa kyliinsä ja ottaisimat he mielellään mastaan muutamia suoma- laisia perheitä kyliinsä. . . Samoin omat Bojarkan miehet pyy- täneet ilmoittamaan, että heidän ky- läänsä otettaisiin parikymmentä mies- tä kylän asukkaiksi, mutta pitäisi siitä, jos joku tahtoo tulla, saada tietää nyt kemätkesästä. He armelimat oleman parasta, että tänne mahdollisesti ha- luamat lähettäisimät Bojarkalle jonkun katsomaan ja ilmoittamaan haluaman- sa sinne muuttaa, jossa tapauksessa heille maa leikattaisiin. Joka tahtoo saada tarkempia tietoja näistä siirto- kunnista, hän ostakoon kirjan ..Kuusi muotta Siperiassa", kirjottanut Joh. Granö 1893." Romasti Granö saapuu Suomeen toukokuussa, jolloin hän antaa muut- tohaluisille mastedes ilmoitettamana aikana tietoja Siperian oloista. Kirjallisuutta ja taidetta. — „Nuorisou kirja". Tämän nimisen tanskalaisen C. Skomgaard- Petersenin jalosisältöisen kirjan on Verner Söderström o.-y. ottanut suo- meunettuna kustantaakseen. Kirjan tulisi kulua iokaisen Suomen nuoru- kaisen ja neitosen kädessä, sillä se on liian hywä tomuttumaan kirjakaupan hyllyillä. Hinta 2: 75. — Merkkiteos kaswitarhureil- le. Verner Söderströmin kustannuk- sella on ilmestynyt Alerandra Smir- noffia Kukkastarhan hoito-niminen..kä- sikirja monimuotisten kukkakasmien miljelemisestä ulkosalla", jonka tekijä on omistanut pros. riva Ida Aspelin- Haapkylälle. Teos neumoo kasmitie- teen ja manhan kokemuksen nojalla, miten kastoit saadaan miihtymään hoi- don amulla. Se on iärjestetty tieto- sanakirja-muotoon ja sisältää n. 1,000 kasmin selituksen. — Teos on mälttä- ntätön kukkaistarhureille. — Hinta 6» mk. — Huomattatva elämäkerta. Teologian tobteri Antti I. Pietilän kirjoittamaa Taniel Jusleniuksen elä- mäkertaa on ilntestunnt toinen osa Verner Söderström o.-ir.n kustannuk sella. Tämän ..suomalaisuuden isän" ia monien nudistusten luojan historia, joka samalla on kappale Suonten his toriaa 18-muosisadan kriitilliseltä ajalta, ansaitsee joutua usean suomalaisen lnettaivaksi. Hinta 5 mk. — „Suvmeu lasten kirjoja". ..Kolmisointu^yhdistyksen" Verner Sö- derström o.-y:n kustannuksella julkaise- maa lastenkirjastoa on nyt ilmestynyt ..Satuja ja kertomuksia lapsille", hinta 1: 75 ja «Pariton", hinta 2: 25. Sekä julkaisijan että kustantajan nimet takaamat, että kirjat omat ensiluokkai sia. — Kausakoulukirjallisuuita. ..Maantieteellinen malmisluskirja",kirj. Hanna ^amorin, on ilmestynyt Ver- ner Söderström o.-y:n kustannuksella. Hinta 5: 50. Kirja on selittämä fros tekijän aikaisemmin julkaisemaan Kan- sakoulun Maantieteeseen, joka sisältää asiat lyhaesti, kun tämä sen sijaan kertoo niistä laajemmin. — Cm a Maa. Oman Maan 58:s mihko sisältää seuraamat kirjoi- tukset: Suomalaisen Raamatun historia, kirjoittanut pros. Arthur Hjelt: — Ennakkohoidosta hammaslääkärin toi minnan alalla, kirjoittanut pros. Matti Äyräpää: — Eerik XIV ja Juhana 111, kirjoittanut toht. Liisi Karttunen: — Knmanmeistotaide Suomessa, kir joittanut maltioneumos E. Aspelin- Haapkylä: — Lokakuun kuukauskatsans, sisältämä tähtitieteellisiä, ilmatieteellisiä, kasmi- ja eläintieteellisiä tietoja sekä tietoja maamiehen ja puutarhanhoito- jan tehtämistä lokakuulla: — Häme, kirjoittanut toht. Julius Ailio. — Luonto tieteen tvalossa. 27:s mihko sisältää: Tamallisimmat myrkkykasmit; — Ruskolemäl, kirjoit tanut K. H. Hällström: — Miten kala ui; — Kotieläintemme alkuperä; Ny-