Lauantaina 22 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 120 — 191 Tanitol- = hammaspastaa tai fmmmaSpulroeria, molemmat ä 60 p. ; tuke jotaifen tänttää, joka tahtoo pitää dampaania puhtaana. Mtnidään apteefei^in. rohdoskaupoissa t). m. Apteekkari F. B. Knissund, >ZawonIinna. (K. S.) taanottajana on ollut eräs nuon mies, jolla ei liene ollut kylliksi älyä huomata petosta aikanaan. Selmille saatua on erotettu työs- tä muutamia nostajia, mutta marsinaista syyllistä ei moitane marmuudella tietää, kun samoihin paikkoihin omat useammat nosta- ,aeet. — Milloinkahan tulee aika että tämmöisien töiden tekijät omat tyytymäisiä minkäänlaiseen yhteis- kuntajärjestykseen, työhön ja työ- palkkioihin. Marmaan nämäkin työmiehet omat malmiita moitti- maan nyt kun menettimät täten työpaikkansa, kaikkea pormarista järjestystä. Maatilankanppa. Taloll. Paamo Hirmonen Toh majärmen pitäjän Onkamon ky lästä on myynyt Matilansa n:> 33 Ikosen meljeksille 11,300 mar kan kauppahinnasta. Kaupan mä Iitti A. A. Haarasen asioimista. Muualta Suo mesta. Henkimakuutusyhtiö Salama. Makuutuksia myönnetty jo yli puolentoista miljoonan. Henkivakuutusosakeyhtiö Sala man johtokunta oi: pitänyt ensi maisen kokouksensa, jossa makuu- tushakemuksia on tarkastettu. Wa- kuutuksia myönnettiin yhteensä 1,579,000 markkaa. Tarkastaja A. Sadatvnikolvin asia ja raja-Karjalan oppet tajat. Sen johdosta, että pyhä synoo di on maatinut tarkastaja A. Sa downikowin jättämään nykyisen toimensa ja siirtymään Menäjälle, omat raja-Karjalan oppettajat jät täneet kouluylihallitukselle seloste lun tarkastaja A. Sadorviiikomin ahkerasta toiminnasta takapajulla olemien raja-Karjalan koulujen hy- mäksi. Sen alla on 24 opettajan nimi. Karjalaisen ylioppilasosakuu- «an kausantvalistnstyö. ..Finlj. Gaseta" on miime aikoi- na kirjeenmaihtajiensa kautta alka- nut erittäin malppaasti malmoa astainkulkua Suomen Karjalan ra- jaseuduissa. Lehden toispäimäi- mäisessä numerossa kertoo eräs B. Tiuski karjalaisen ylioppilas osakunnan „ hiljaisesta, salaisesta toiminnasta", eräässä Uomas-ni misessä kylässä raja-Karjalassa. Kylässä on 40 taloa ja menäläis- ten kansanmalistuksen harrastajien toimesta pidetään siellä kiertokou lua. Tämän lisäksi aiottiin kylään perustaa pysymäinen rukoushuone- koulu, jota talonpojat ilolla toi- moimat. Mutta yhtäkkiä ilmes- tyi miime kesänä kylään Karja laisen osakunnan edustajia, jotka pitimät luterilaisen metsänhoi- tajan luona salaisen kokouksen. Näytti siltä, että nämä edustajat ..kämimät, näkimät ja moittimat", sillä kohta senjälkeen talonpojat kieltäytyimät uuden menäläisen koulun perustamisesta ja ryhtyi wät keräämään nimiä toisen kou- lun perustamista marten, jota koulua Karjalainen osakunta oli sitoutunut ylläpitämään. Wenä- läiset lähetyssaarnaajat saimat kuitenkin talonpojat kääntymään takaisin ja menäläisen koulun pe- rustamista on uudestaan rumettu puuhaamaan. Wiisi henkeä hukkunut Kuusa mossa. Wiime lauantaina, t. k. 15 pnä klo 9 tienoissa illalla yritti Kuu- samossa 9 henkeä mennä samalla meneellä Muopungin joen yli mennäkseen toisella puolella jokea eräässä torpassa pidettämiin nurk- katansseihin. Toinen ranta oli kuitenkin jo jäässä, joten he eimät suoraan päässeet maihin. Tuuli komanlaisesti ja pimeässä mene pyörähti nurin, jolloin kaikki me- neessä olijat joutuimat m esim a raan. Ainoastaan neljä pelastui rannalle, kaikki muut hukkuimat. f ilkkuneiden nimet omat Antti akola, Wille ja M. Pohjola, Ulla Matalainen, ja F. Raap- pula. — K:ma. Sanomalehdet. Helsingissä kolmasti miikossa ilmestymä Suomalaisen Työmäen- liiton äänenkannattaja „T y ö- mäen liitto" on päätetty ensi nmoben alusta laajentaa 6 kertaa miikossa llmestymäksi ,ltalehdeksi. Lehden —joka säännöllisesti ilmes tyy 4-simuisena — lauantainumero tulee muodostettamaksi miikkoleh- deksi, joka moidaan tilata erikseen 3 mk:n hinnasta muosikerralta. 6-päimäisen painoksen hinnaksi tu- lee 10 mk. Suuria lahjoituksia. Äskettäin kuollut neiti Hilja Nyström on lahjoittanut 80,000 markkaan nouseman omaisuutensa seuraamiin tarkoituksiin: Yhdistykselle Manhain-ystämät („Wanhain koti") 20,000 mk., yh- distyksille Sokeain Dstämät ja Sokeain Liitto 10,000 mk. kum- mallekin. Yhdistyksille raajarikkois- ten auttamiseksi 20,000 mk. sekä Ukkokoti-yhdistykselle ja Ihdistyk- selle kaatumatauttsten hoitoa mar- ten ainakin 20,000 markkaan nou- seman jäännöksen jälkeenjääneestä omaisuudesta. Testamenttia toimeenpanemaan on mainaja määrännyt maratuo- mari Knut Sundmanin. „Suur-Sawoa" »vaadittu ase- tettawaksi konkurssitilaa». Mikkelin raastumanoikeudessa tehtiin toissamaanantaina useam- pien melkojien m. m. ..Helsingin Sanomain", ja ..Heinolan Sano- main", puolesta maatimus „Suur- Samo" (Osuuskunta Mikkelin r. l.) asettamisestamararikkotilaan.Maa- timukseil johdosta päätti raastu- manoikeus t. k. 17 p. kuulustella sanotun osuuskunnan hallinnon puheenjohtajaa y. m. hallinnon jäseniä. Miikon kuluessa on lehti kuitenkin suoritellut melkojaan, jo- ten konkurssimaatimus tällä ker- taa rauennee. Suuri rahasumma löydetty ju nasta. Miime sunnuntaina löydettiin eräästä Poriin menemän junan kolmannen luokan maunusta n 8.000 markkaa rahaa sisältämä laukku. Sittemmin saatiin tietää, että rahalaukku kuului eräälle Hämeenkyröstä kotoisin olemalle maamviljelijälle, joka humalapäis sään matkusti Santalahteen, maik ka hänen oli määrä jäädä Tam pereelle, ja unohti laukkunsa erää- seen maunuun. — Tamp. San. Niinkuin attvattiin! Sekä Husmudstadsblade että Nya Pr es sen omat kau- huissaan toht. Zach Catsrenin miime sunnuntaisissa Helsingin Sanomissa johtaman paikalla julkaiseman kirjoituksen johdosta, jossa kehoitetaan maan suom. puo lueita yhtymään kansalliseenkokoo- mukseen ensi maaleissa. Molem- pien ruotsal. lehtien miimeinen toi mo on, että ainakin osa suoma- laista kansaa, n. s. ..pääskysten" ryhmä, jäisi suomalaisen kokoomuk- sen ulkopuolelle. Ruotsalaiset eimät ole tälläkään kertaa turhaan medonneet nuor- suomalaisten helsinkiläisen iltaleh den takanana olemaan ryhmään — jos sitä pienuutensa takia moi- daan ryhmäksi nimittää. Niinkuin heti armattiin, turrvautuu rnai- nittu lehli, jonka ..suomenmieli- syys" ennenkin on ollut enemmän kuin epäilyksenalaista, tässäkin asiassa ruotsalaisten helmoihin ja tiistain numerossaan otsakkeella ..Huonosti harkittu ehdotus" kyn- sin hampain mastustaa ehdotusta suomalaisten yhtymisestä. Suo- malaisten yhtyminen ei muka ole ..mapaamielistä", ei ..perustus- laillisuuden" mukaista, maan osoita taa se ..luokkamihaa" (!) j. n. e. Niin kauas suomalaisuuden ihanteista moi lausua lehti, jonka nimenä komeilee kuin kohtalon imana ..Suomalanen Kan- s a!" Nerokas sanomalehden- toimittaja. Joku aika sitten päätti senaatti painoylihallituksen esityksestä, että kaikkien maamme kirjapainojen on miipymättä painattamisen jälkeen lähetettämä kaksi kappaletta jokais- ta kirjallista painotuotetta paino- ylihallitukselle. Tämän päätöksen johdosta omat kaupunginmoudit kaikille kirjapainoille näyttäneet mirkakirjelmää, jossa m. m. pai- notuotteiden painoylihallitukselle ättämistä perustellaan painolain 19 pyk. nojalla. Koska kuitenkin sanottu paino- lain pykälä on ristiriidassa perus- tuslain kanssa, huomautti tästä Graasillisen Teollisuudenharjoitta- jäin Liiton johtokunta kiertokirjeel lä liiton jäsenille. Tämän kierto- kirjeen, joka on päimätty Heisin- gissä 3 pnä lokakuuta, julkaisi ko- konaisuudessaan, ikäänsuin se olisi ollut suurelle yleisölle tarkoitettu, Raahessa ilmestymä »Raahen Sanomat" tk. 8 pnä. Nyttemmin on painoylihallituk- puheenjohtaja kääntynyt se- naatin puoleen ja pyytänyt sitä ryhtymään asianmukaisiin toimen ziteisiin mainitun kiertokirjeen joh- zosta. en Miksi opettaja Josua Järvinen erosi sosialidemokraattisesta Puolueesta? Hels. Sanomain haastattelija on zuhutellut opettaja Josua Järmis- ä hänen eronsa johdosta sosiali- demokratisesta puolueesta. Haas- ottelijan kysymykseen mitenkä Jär- minen, joka sos. dem. ryhmässä oli eri mieltä, salli siellä sellaista, mastasi haastateltu: — Siihen on maikea mastata. Puoluekuri oli tiukka. Ja kyllä se, joka uskalsi olla sen kanssa eri mieltä, sai kuulla kunniansa sekä anomalehdissä että suullisestikin. paukkumista, takapuhetta, keski näistä kateutta oli ryhmässä alin- omaa. — Mutta eihän tuosta tarmitse ziitata. Makaumuksensa puoles- tahan on taisteltama. — Mutta tuollainen elämäpä panee epäilemään koko sosiali- demokraattisen opin mahdollisuut- a. Koko käsitys yhteisomaisuuden mahdollisuudesta horjuu. Kun näkee miten ihmisluonnon mas- aista on, täytyy se hyljätä. Kun erran tuo vhteys ja yhdenmertai- uus ja sominnollisuus ei menes- y siinä ryhmässä, jossa pitäisi olla opin parempia edustajia, niin mitenkä se menestyisi yleeniä. Ei- hän se edes perheissä näy käymän mahdolliseksi. Marxilaisuus on kaama, suunnittelu, joka on laitet- tu ajattelujen maailmaan, mutta siinä on sen heikkous ia — sen houkkuttelemaisuus, kun se tämän nykyisen olemaisen maailman oloil- le tuntuu niin ylenluonnolliselta ihanuudelta. Kun asioita oppii lähemmin punnitsemaan ja tutkii Marriakin enemmän, makamam- min ja symemmin, oppii näkemään sen heikkouden. Tähän hamain- toon yhtyneenä elämän elämän hamainto maikuttaa eroon haa- meistä. — No, totta kai oli jotain mui- takin syitä, jotka mastenmielisyyttä lisäsimät. — Malitettamastt oli. Innos tukseni oli kuin kallio, mutta sen- kinhän sade kuluttaa. Neljän muo- den mukanaolon kokemus on mon- ta sellaista syömyttämää sadepisa- raa heittänyt. Monet omat ne ikämät hamainnot, jotka loukkasi- zvat stiveellistä tuntoanikin. Mate- rialistinen historian käsitys sosia- listien selittämänä on stmeyttä loukkaamaa ja siihen käsitykseen en moi yhtyä. Tietysti on ollut ras- kasta nähdä epäkohtia ja raskasta niitä sulattaa. Kerran tuli kuiten- kin hetki, jolloin niiden mastustus kämi suuremmaksi kuin intoni. Täytys tehdä ero. Kaikella on mit- tansa. ta muualle. Suomiohjelmansa ajamat ne läpi maksoi mitä mak- soi. Suomen ainoa pelastuksen keino on nykyhetkellä kansallisen simistyksen kohottaminen ja ma- rojen pitäminen käsissä niillä aloilla, missä se on mahdollinen, lausui pros. Jellinek. Toinen mainituista tiedemie- histä, pros. Lilienthal kertoi Haas- taitelijalle tarkoin seuranneensa tapahtumain kulkua Suomessa miime päimiin saakka, lähteenään saksalaiset sanomalehdet, pääasial lisesti ..Fanksurter Zeitung". s)k- sin puolue-oloistakin Suomessa näyttää hän oleman täysin sei- millä, julkilausuen ilonsa sen joh- dosta, että puoluekohtaus on yh- teisen mihollisen edessä nyttein- min tuntumasti laimentunut. Uu- den adressin lähettämistä, pitää hänkin samoin kuin pros. Jellinek, puolestaan tarpeettomana ja lau- suu hänkin nsielipitmään. että Suomen kansan on nyttemmin ponnistettama kaikki moimansa, koko tarmonsa kansallistunnon kehittämiseen: kansanmalistuksen kohottamiseen; kaikki mahdolliset mirat on kynsin hampain, radi kaalien hyökkäyksistä ja herjauksis- ta huolimatta, pysyteträmä suo malaisissa käsissä: »venäjänkieltä on opittama tarmokkaasti ja kar- maat palat nielaistama tyynesti, melua mälttäen, se kun main an- taa aihetta uusiin hyökkäyksiin Mutta esiinnyitte itsekin edus- ..tvfimenäläiseltä" taholta, qiheut- kunnassa marsin jyrkkänä puolueen taen uusia pakkotoimenpiteitä nat- puolesta? sionalistista huuliharppua soitte- — Lähempi asioiden mietiskely leman hallituksen puolelta, on osottanut, mitenkä kemyesti me laadimme mastamäitteemme. -l/e' mastalause-ehdotukset, joita edus- kunnassa esitimme, olimat sellaisia, että johan yhden ainoan sellaisen toteuttaminen olisi mienyt kaikki marat mitä maassamme olisi moi- nut uhrata. 100 miljoonaa yh-! teen reformiin olisi tehnyt kaikki, muut mahdottomiksi. Ja mitä! menäläistyttämisen mastustami-! Ulkomailta. Wellmannin ilmalaimamatka epäonnistunut. Portugalin nuori tasavalta näyttää menestyksellä tukeivan olemassaoloaan. Se on julista- nut ohjelmansa, tosin toistaiseksi yleisissä piirteissä. Se on Euro- pan malloille mirallisesti ilmoit- tanut olemassaolonsa ja odottaa olemisensa oikeuden tunnustamista. Toimoa saattaa, että sisäinen sota on lopussa. Siinä tamassa, jolla..eurooppa- lainen mielipide" on ottanut uu- den hallituksen mastaan, huoma- taan eri mimahduksia. Sen sijaan että saksalainen vuolimirallinen sa- nomaieyoistö lausuu Halmeksumi- sensa Portugalin laimaston ja ar- meijan ..kamalluksen" johdosta ja pitää oikeana että Saksa ottaisi hal- Utunsa Portugalin siirtomaat, ra joittuu englantilainen sanomaleh distö mam muistuttamaan nsiitä suhteista, jotka jo kauan omat mal- linneet Lontoon ja Lissabonin MäUllä, Ranskassa omat n. s. edistys- puolueet Portugalin tasamallan samoin kuin aikoinaan nuorturk- kUatslen puolella. Manholliset puolestaan eimät usko saamute- tun aseman pysymäisyyttä. Ansainta kentiest on toistaiseksi olla lausumatta lopullista tuo- miota. Mutta jos entisen halli- tustaman kehnous on takeena uu- den pysymäisyydelle, niin on ta samallan hallituksella tämä mar- muus. Harmoin on mikään hal- litus ollut enempää aikaansa elä; nyt kuin lokakuun 4 pnä 1910 poistunut, Tällä parlamentaa risella monarkialla oli kaikki ylei- sen herpaantumisen merkit. Se oli täysin kykenemätön hyödylli- seen toimintaan. Sanat kyllä seurasimat toisiansa tumallisessa järjestyksessä, mutta ue eimät merkinnee^ sen enempää. Minis- jterit ja puolueet esiintyimät toi- j sensa jälkeen kuin kuolleet kuma- sarjat taikalyhdyn kankaalla pe Yksiäänisiä lauluja t o r m i s o i t o n s ä e s t y k- sellä: Armas Launis, ..Nuorten lau- Ui"; Arel Törnudd, ..Oi terme. Ma- gyar". Nämät uudet sämellykset sa- moin Madeojan Juhlamarssi ju- laistaan KMSeuran Partituurina ja laulunuotit Nuottimarastossa. Kysymystä Haydnin o r a t o- rion ..Luomisen" esittämisestä ei ole mielä lopullisesti ratkaistu, mutta kaiken todennäköisyyden mu- kaan tulee se juhlaohjelmaan. Tarpeelliset esityöt (kuoro-osien suomentaminen y. m.) omat jo tehdyt. ' ' Laulukilpailut tässä lau lujuhlassa tulemat tapahtumaan sekakuorojen kesken ja kahdessa ; kilpailemien itse malittamassa sar- jassa. Kilpailukappaleet, jotka kilpaileman tulee esittää molemmat ia ja li), omat: i ! I sarjassa: j a) Toimo Knula, ..Auringon noustessa" (Suomeil Laulun ohj. -13. 1 mk.> j Fredric Jsacsson, „Piika pikka- ! rainen" (KMSeuran uusi nuotti- 'mihkoj. niin äkkiä' N e m-?)o rk, lokak. 19 p. Höy- rustuslaillisella erityisyydellä saa- seen tulee, olen nähnyt, että sitä rylaima Sterentsin kapteenilta saa-! matta mitään positiimistä elämää rehellisesti moidaan oikealla ta-' puneen langattoman sähkösanoman! aikaan. Oli selmää, ettei sellai- malla tehdä olematta sosialidemok-' mukaan näki kapteeni klo'»aamul-nen moinut kaumempaa kestää raatti. j la Mellmanin ilnialaiman „Ame-' ja uuden oli helppo astua ti- Mutta kuinka ero tapahtui ^ ricau", joka merkeillä pyysi apua. !lalle. äkkiä? 'Kolmituntisen manömeeraamisen! Mikä menestysmahdollisuus on — Kauman olen asiaa mietti- jälkeen Wellman tomereineen on-' nyt. Ensi pettyinyksistäni _ asti nellisesti otettiin laiivaan. Ilma- olen miettinyt. Nyt olin kypsynyt lairva jätettiin oman onnensa no- masta ja nyt edustajakaudeil lo- jaan. Pelastus tapahtui 45») penik. puttua oli sopimin tilaisuus. l Sandy Hookista etelään :S.~> ast. Kaikesta päättäen osoitti herra 4:! min. pohjoista lemeyttä, (50 ast. Järmisen kanta ja hänen ivakama 18 min. länt. pituutta, puheensa, että hänen eronsa oli: Jlmalaiiva Llinerica suoritti G9 johtunut heräämisestä entistä ma- * tunnin keskeyttymättömän matkan kamampaan ja symällisempään elä- lyöden kaikki tähänastiset ennätyk- Gambetta. Kun onnettoniien so- mänkäsitykseen. Että hän oli eron set mitä matkan pituuteen ja kes- tamuosien 1870—71 jälkeen Rans- uudella hallituksella, kysyy rans kalainen lehti Le Temps. Ja lausuu mielipiteenään, että se tu- lee elämään sillä ehdolla, että se työskentelee aiman päinmastoin kuin edellinen, s. o.i sen tulee hallita. ..Hallita puolueensa kans- sa maan hymäksi", sanoi aikoi- naan rankalainen maltiomies j II sarjassa: ! a) Armas Maasalo, „ Ikämät ion illat pitkät" (KWSeuran uusi ! nnottimihko). i b> Ilmari Krohn ..Kesäillalla" . (KWSeuran Sekaäänisten 3 mihko. ^ T o r m i s o i t t o k i l p a i l u t tu- >lewat yhdessä sarjassa ja kilpailu- ' kappaleet ilmoitetaan myöhem- ! min. ! Kaikkien juhlakonsertissa ja kil- ; pailuissa esitettämien kappaleiden nuotteja saadaan K an san m a- listässeuralta «Helsinki, Ee- rikinkatu 3). Laulujuhlan yhteyteen järjes- tetään erityinen leikki- ja ur- h e i l u j u h l a t, joita marten Kan- sanmalistusseuran kustannuksella marraskuussa ilmestyy II n n i Collanin toimittama liikunto- ja laululeikkejä sekä kansantans- seja sisältämä ohjelmakirja. Kan- sanmalistusseuran „5tilpakisat" «hinta 1 mk.) tehnyt julkisesti, todistaa suurem- tämyyteen tulee, paa rehellisyyttä kuin hiljainen lui- ( suminen ja huomaamattomuudessa jääminen pois sosialistien eturi-' meistä, jota myöskin miimeaikoi- na on ollut eräillä tahoilla ha- • maittamissa. j Sunria hirmumyrskyjä Gnbassa. Kaksi saksalaista tiedemiestä Suomen asioissa. jkan kansalliskokous alkoi ohjata Omaansa kohtaloita, se seurasi tätä ohjetta. Huolimatta puoluetais- , teluista kykeni hallitus toimimaan koko maan etujen hymäksi. i Saman tulee Portugalin tasa- 'maltaisen hallituksen tehdä. Sen täytyy ensin pakottaa itsensä lail- ^ liselle tielle. Samoin kuin nuor- turkkilaiset, hekin saamat kiittää Hamanasta Cuban saarelta apua menestyksestään. • 1 5ia enNmainen tebtama nit nnint: Mahingot muutamia miljoo- ueja dollareja — 1,000 henkeä saannt surmansa. sähkötetään tiistaina: Hirmumyrsky on hämittänyt entisten lisäksi useita kaupunkeja. Ja ensimäinen tehtämä on pysyt- tää sotilasmalta sille kuulumissa rajoissa. Siinä he onnistumat ^ marsinkin Lännessä. Mahingot nou- i 00 !";. jos kqfenerocit saanman semat muutamiin miljooniin dol- ^ .a tekemieni a an|iott- ..Mnpurin" kirjeenmaihtaja käy- lareihin. Saapuneitten tietojen dessään Heidelbergissä on samalla mukaan lasketaan noin 1,000 hen- nettua ten takia. Simeellinen ryhti on heille antama sen armon, jota he itse ei kyennyt saamaan diktaat haastatellut kahta meillekin tun- keä saaneen surmansa. Eilisestä ! l|e . " mennyt laamaan otuaai- tiedemiestä, lähtien on rajuilma taaskin tullut a nojalla. ^>anmaan- saksalaista prosessoreja Georg Jellinek'iä ja raimoisammaksi. Karl von Lilienthalia. Edellinen on useissa tieteellisissä teoksissaan useampia kertoja taittanut peitsen Suomen oikeuksien puolesta. Haastattelijalle lausui proses- sori Jellinek m. m. tiedemiehenä rakkauden, säastämäisyyden ja oi- keudenmoimasta riippuu uuden S am anna (Georgian mal- hallituksen menestys, liossa) lokak. 19 pnä. Hirmumyrs- kyn keskus kulkee pitkin rannikkoa.. Tuulen nopeus 100 kilometria tun-' nissa. Kaupunki on kärsinyt huo-! lausumansa mielipiteensä Suomen mattamia mahinkoja. Väestön maltio-oikeudellisesta asemasta ja keskuudessa mallitsee sekasorto. j tiedemiehenä on hän tunnollisesti z punninnut Aleksanteri I:sen aikui- set Suomea koskemat asiakirjat ja antanut niistä lausuntonsa, tiedemiehenä on hän pannut mas- talauseensa niitä määriä tulkitse- mistä Hämeenlinnan ensi- kesäinen laulu- ja soittojuhla Portugalin kuningasperhe saapunut (Englantiin. j ... f tulee mietettämäksi kesäk. 30 p. Plymouthlsta, lokak. 19 p. j a heinät. 1 p. Sunnuntaina mastaan, joita nämä hä- .umgas Manuel ja .eskikumn- heinäkuun 2 p. pidetään juhla- nen lausuntonsa omat tunnetulta ^ , ! ie r jumalanpalmelus käsilirja- menäläiseltä taholta aiheuttaneet. humialus antona and Alber- komitean ehdottamassa uudessa j muodossa ja koraalikomitean sii- Ja ihmisenä allekirjoitti hän, ..minä surkuttelen symästi elämä- !hen toimittamia uusia liturgisia ni aikana", sanoo pros. I. m. m., Ranskan rautatielakon lopetta- sämelmiä käyttämällä. Taman ..jolloin sellaisia huutamia mää- minen ' järjestämät toht. I. Krohn ja ryyksiä, kuinj Menäjän mallanpi- ' kanttori Armi Lindroos, täjän nykyinen pakkopolitiikka' Pariisi, lokak. 18 p. Lakko-' Marsinaisen juhlakonser- Suomea mastaan esteettömästi komitea kehottaa lakkolaisia ryhty- ti n ohjelman on jo määrätty: tapahtuu", — ja ihmisenä alle- mään jälleen työhönsä, perustaen! 'irjoitti hän saksalaisten oppinei- kehotuksensa siihen yhtiöitten uh- Sekakuorolauluja: den tunnetun lausunnon Suomen kaukseen että, ellei ryhdytä työhön,! kysymyksessä, lausunnon, joka kaikki lakkolaiset erotetaan työstä- Armas Launis Pois on men- nosti niin paljon pahaa merta 18 p. Komitea ei ole katsonut'nyt meistä toinen"-' aantumuksellisissa ja lokakuulais- moimansa tämän uhkan edessä ke-! Fredrik Jsacsson Karjalan en leireissä' Menäjällä. Miikon hottaa lakkoa jatkamaan. ! huokaus"; päimät tämän lausunnon julki- Lakkokomitea on antanut julis-i '(?,«, fn K-mätlanln" ia lukemisen jälkeen sai pros. I. tuksen, että ehdoton töihin ^hty-! „KÄn?tan kaiw'a'': muuten joukoittain törkeästi ky- minen mastaa enemmän syndikaa-!" Heikki Klemetti, „Woi että olen hättyjä nimettömiä hämäistys- tin etuja kuin pettämät ja alenta- outo" ia Muistatko koskaan irjeitä Menäjältä, muutamia jopa mat keskustelut. 5tomitea yksin kan-!mi!!ua": " Selim Palmgren, „Suru". Itäistä on neljä ensinmainittua Saksastakin. Ja miime aikoina taa mastuunalaisuuden, jos hallitus aapuu hänelle luontuostakin Suo- toimeenpanee tutkimuksia. Julis- melle mihamielisellä menäläisellä tuksessa syytetään Briandia ma- . t , ... rf . .. a taholla laadittuja ranskan- ja pauden loukkaamisesta ja selkkaus-! ?awelletty za ilmes- aksankielisiä lentokirjasia, joiden ten liiottelemisesta. Rautatieläis- t?wat kohdakkoin Kanianmalistus- äänensämy oli niin kiukkuinen, ten maatimukset tyydytetään, jos; ' eui ® n ^luotnmarastosia, johon että ne pari simua luettuaan heit- rautatieläiset pysymät rauhallisina painetaan Klemetin jamel- tää paperikoriin. ja lujina. j lyk,et. Pa mgrmm Suru on Sno- Kysymykseen olisiko eduskunnan j^en Laulun ohielmistos,a n:o 1 ollut lähetettämä adressi hallitsi- Pariisista, lokak. 19 pnä.; ' p') jalle, mastasi hän, ettei mistään Briand lausui mastaanottaessaan I adresseista nähtämästikään enää rautatiemiesten parlamenttiryh- Tormisoittokappaleita: ole apua ja että lyhyt kirjelmä, män lähetystön, että kaikki neu- > johon eduskunnan enemmistö yh- mottelut eri parlamenttiryhmien! L. v. Beethomen, ..Jumalaii tyi, hänen mielestään oli täysin mälillä main pahentamat asemaa. ^ kunnia luonnossa" (Tie Ehre riittämä mastaus. Suomea ei Hallitus aikoo ottaa mastuulleeu ^ Gottes aus der Ztatur), (KWSeu- oskaan enää moi hymällä omalla ne päätökset, joita se tekee masta-' ran Partituuri I): tunnolla moittia siitä, ettei se takseen niistä aikoinaan koko par- Armas Järnefelt, „Kesäyö" ja olisi tarpeeksi neumotellut, ettei lamentin edessä. Tämä ratkais-' „Wirran reunalla", (KMSeuran olisi halunnut laillisessa jär- koon oliko Briand oikeassa maiko Part. IX) ja ..Aamullamarhain", äestyksessä selmitellä riitakysymyk- määrässä kieltäytyessään neumot-^ (KMSeuraii Part. II sarja 2); et, tehdä tarpeellisia myönnytyk- teluista kakkokomitean kanssa. Mi- ^ Jean Sibelius, ..Tiera", (KW iä. Nykyiset Menäjän mallan- tä rautatieläisiin ja työmiehiin tu- Seuran Part. II sarja 2); pitäjät käyttämät Suomen kysy- lee, niin he tulemat näkemään,! Leemi Madeoja, ..Juhlamarssi" mystä keppihemosenaan, suunna- ettei hallitus koskaan ole unohta-.Eino Leinon näytelmään ..Shakki- ten huomion kotoisista epäkohdis- nut heidän etujaan. -peli". Vuosipalkkojen mak- suista pallvelijoille. Monella tamoin muuttuneet olo- suhteet omat aiheuttaneet m. m. palmelijoiden palkan suuren nou sun. Samalla on ollut huomatta- missä, että monet n. k. parseelit jäimät pois ja tilalle tuli milt'ei puhdas rahassamaksutapa. Kun siis on kysymyksessä siksi suurten rahaerien suorittamiiien että ne jo moimat entistään enem män maikuttaa niin hymin mak- sajan kuin saajankin asioihin, on syytä järjestää suoritustapa sil- mällä pitäen molemminpuolista hyötyä. Paikoin on hymällä menestyk- sellä tehty niin, että, maikka palkka on määrätty muodeksi eikä kunkail- siksi, min siitä on kuitenkin makset- tu soivittu summa kuukausittain. Otaksukaamme, että joku mies saa rahapalkkaa muodessa esim. 2-">() markkaa. Marras—huhtikuukausi- na nostaa hän säännöllisesti esiin. 15 markkaa, siis talmikuukausien aikana 99 markkaa. Touko—loka- kuukausina hän kuukausittain, maik- kapa kunkin kuukauden miimeisenä päimänä, nostaa Snik. 20: —, siis kesäajolta Smk. 120: —. Loppu tilissä jää hän saamaan Smk. 40: —, joka mielä on hänelle suo- rittamalta. Tähän suuntaan somitettua mak- suiapaa tahtoisimme! puoluslaa muutamista syistä. Ensinnäkin tu lee työntekijä saamaan palkkansa sitä mukaan kilin hän sitä ansait- see. Talmikuukausia pidetään ai- nakin helpompana työaikana kuin kesäkuukausia. Toisekseen jää lop- putiliin joku summa, joka riittää kormaamaail sellaisia mahdollisia maksuja, joita palmelijan puolesta on jouduttu,suorittamaan, t. m. s. Sitäpaitsi jää tuo perimätön erä kiinnittämään talossa niitä, jotka juonittelun tai muun aiheettoman syyn tähden pyrkisimät kesken ai- kojaan pois. Sanotaan ehkä: he eimät ole tilaisuudessa tekemään säästöjä, kun saamat rahaa sellaiseen aikaan,: jolloin sitä eimät mälttämättömästi'. tarmitse! tiedetään, kuinka liukkaasti raha soljuu käsistä. Mutta teh-^ käämine näin: jokaiselle otetaan? säästökirja ja sijoitetaan palkka' säästöpankkiin niinä kuukausilla, joina se ei mene muihin tarkoituk-, siin. Täten suorastaan edistetään säästämäisyyttä. Kohtuudella so- pii isännältä maatia sen merran, että hän kuukausittain toimittaa talletukset pankkiin. Paikorn sopisi talletuspaikkana pitää osuuskassa- ja. — Tämä kaikki käy mahdolli-, seksi ainoastaan siinä tapauksessa,' että asiasta on edeltäpäin somittu. Asettukaamme nyt maksajan kan- imlle. Niistä eduista, joita olein- me luulleet löytäneemme pallveli joille edellä esittämässärnme mak- sutamassa, emme huomaa mähin- täkään haittaa maksajalle. Eduksi hänelle on se, ettei hän joudu etu- käteen suorittamaan palkkaa teke mättömästä työstä ja ettei hänelle tule mahinkoa, jos joku. limistääkin Ke^kiviiklion» kuluvan kuun 26 p. klo 6 j. pp. Rahatoimika marilla toimitettavalla huuto kaupalla myydään enimmänmak- savalle rakentamaton kartano- maa N:o 3 — 18 korttelissa uuden asemapiirustuksen mu kaan huutokauppatilaisuudessa mainittavilla ehdoilla. Joen suussa 21 p. lokak. 1910. Rahatoimikamari. V. Halullisia halonhankkijoita ke hoitetaan täten Rautatiehallituk sen kuulutuksessa tämän kuun 7 päivältä mainituilla paikoilla ja ajoilla jättämään Rautatiehalli tuksen valtuuttamille halonosta- jille tarjouksensa Valtionrauta teille toimitettavista halonhank- kimuksista. Kysymyksessä ole va kuulutus on julkipantu rau tatieasemien odotushuoneisiin ja ilmoitettu Suomen Virallisessa Lehdessä N:o 242 tämän kuun 19 päivänä kuin myÖ3 maksutta saatavana kaikilla maassa sijait sevilla rautatieasemilla sekä Rau tatiehallituksen puutavarakont- torissa Helsingissä. Helsingissä Rautatiehallituk sen Puutavarakonttorissa loka kuun 19 päivänä 1910. Toimeksi saanut: L. Ullner. (I. 48289) tiehensä, sitten kun hän on etukä teen nostanut rahaa. Ehdottomastikin on maksajalle hymä myöskin se, että hän jo edel- täpäin tietää, mihin ja kuinka pal- jon häneltä kunakin kuukautena menee rahaa. Tulo- ja menoar- miotansa tehdessään ja sitä jaotel lussaan eri kuukausille moi hän nyt ottaa huomioon entistään enem män juuri palkat. Raha-asiain kunnollisen järjestämisen tähden on tällä seikalla kieltämätön an- sionsa. Siellä, missä palkkoja on muo- den loppuun mennessä maksettu ainoastaan pienempi summa, jou- dutaan monasti, myömlettäköön se suoraan, pieneen pulaan. N lei- sesti malitetaan, että lokakuu on maikea läpäistä, kun palmelijain palkat omat maksamatta ja talous sillä kannalla, että esim. karja tuot- taa silloin maan hymin mähän. Tuo pula saadaan mältetyksi, kun otetaan huomioon ne edut, jotka johtuivat myöskin maksajille sellai- sesta maksujärjestelmästä, missä palkkoja suoritetaan säännöllisestt ympäri mnoden. Ehkäpä joku jo tänä syksynä koettaa tätä menettelytapaa, johon sitä käyttämät omat hymin tyyty- mäisiä. Maksaja. Sunnuntailukemiska. Pakana» parannus. Kun lukee kertomuksia pakanain kääiitymisestä, itiin toden totta saa parannuksen tekijä kristitys- sä maassa hämetä pakanain rin- nalla. Nitm)ä äsken kertoi muosia Kii- nassa toiminut lähetyssaarnaaja miten muuan manha ja huono- kuuloinen mies istui häntä lähel lä kuunnellen hänen sanojaan Vapahtajan uhrikuolemasta. Aina kun mies saa kiinni jonkun sanan puheesta, löi hän käsiään yhteen riemusta. Hän oli kauan ollut huolissaan sisällisistä asioistaan; mutta paamilaiset lähetyssaarnaa- jat, joiden parissa oli ollut, eimät huolineet ukosta, kuu hänellä ei ollut rahoja. Te tuntui hänestä melkeinkäsittämättömältä,ettäKris- tus huolisi ihan ilmaiseksi hänen kaltaisestaan. Innokas oli ukko oppimaan kris- tinuskon alkeita ja kämi useita miikkoja hartaana kastekoulua. Mutta kun hän sittemmin pyrki kasteeseen, puhui lähetyssaarnaa- ja häiielle m. m. pahasta kielestä. — „Oi se on parantumatoil pa- he; se on kasmanut minuun kiin- ni eikä sitä moida saada poiste- tuksi", sanoi ukko saaraajalle. — „Siispä minä en moi myöskään kastaa sinua" sanoi lähetyssaar- naaja, ..manhat tamat, manhat synnit omat hyljättämät, kun tah- dotaan pyhän kasteen kautta yh- distyä Mapahtajaan". — Mies loi silmänsä maahan, sanoen: ..Minä tahdon koettaa niin teh- dä". Muutamia kuukausia kului, jol- la ajalla lähetyssaamaaja piti häntä tarkasti silmällä. Selmästi huomasi hänen rehellisesti taiste- leivän »vanhoja tapojaan mastaan. Sitteil tuli hän lähetyssaarnaajan luo ja sanoi: Nyt moit kastaa minut. Tiedäthän poikani mihaa- man minua sentähden, että seu rustelen kristittyjen kanssa. Eilen satuin erehdyksessä potka- semaan muutaman munakorin ku- moon. Olisitpa kuullut silloin, mi- ten hän torui manhaa isäänsä. On ollut aikoja, jolloin olisin an- tanut samalla mitalla takaisin, mutta nyt kuuntelin äänetönnä. Rukoiltu Herralta apua, ja usko- kaa minua, minä sain moimaa olla ääneti". — Kohta sen jäl keen mies kastettiin ja sai nimekseen. Simeon.