N:o 286 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona joulukuun 14 p:na K. S. R. 1501 Puusepät ja Suutarit huomatkaa! Soomen Viri- ja Vttrnis»atehtaan hyviksi tunnettua LAKKAA ja PULITUURIA padoissa sekft irUaltaan, helpoimmalla K-S. Rohdoskaupasta Kuollut. BakM pnnlitoni MaanviljelijI Johan Alfred Karhala kaoli kod nun Karha 1 »*'** Jlmstssft joulakuan 8 pn& klo puoli 8 illalla, 63 vuoden, 6 kk. ja 2 pltvtn vachana. Kanssani anrevat tytlr paolisoineen, kaksi veljet ja kaksi sisarta y.m. omai set reki monet ystkvlt. Hilma Karhala, o.*. Kaipola. Kiito* olkoon Jomalan, jr.ka meille voiton antanut on, metdin Herramme Jeesuksen Kristuksen kautta. Xtanmiin siunaus tapahtua Jimskn kirkossa joulu k. 80 pnfc klo '/j 1 ptiv. nuklaskut, piiä'etään pesänhoitajan palkoista ym. mahdollisesti esille tulevista asioista ja muistutetaan, että poissaolevat saavat tyytyä läs näolevien päätöksiin. Vesannolla 6 päivä joulukuuta 1910. August Jäntti, 4406 pesänhoitaja. 1-2 4415 1—1 Ilmoituksia. Kansallis- Osake-Pankki maksaa korkoa talletuksille: 1 6 kuuk. irtisanomisella 5 % ' 3 . 2 . 1 . vaadittaessa Talletus-konttoko- ranttitilillä J Silstökassatillllä | Juoksevalla tilillä 240 4V, 4 3'/, 3 3 4S-0 Huutokauppoja. Haalokauppa. Keskiviikkona sisälläolevan jou'u kuun 28 päivänä kello 12 päivällä myydään julkisella pakkohuuto- iv kaupalla talollisen Kaapro Mauko sen konkurssipesälle kuuluva Jaa'<- k la-niminen perintöiila. joka sij-iit- see Vesannon pitäjän Horontaipa- leen kylässä N:o 9, tunnetun kir- kaavesisen Vesijärven rannalla, er t Jyväskylässä jouluk 14 p:n& N IM ia toista yhteis- tunnoQifcn liiffceit alalta Saksassa. (Omalta kirjeentvaihtojalto.). Tilamarkkinoilta. -- Feodali- waltion tähteitä. — Alituotanto ylenimän simistyksen työmarkki- noilla. — Moabitilaiset. Lehdet owat jo aikoja sitten Pudon- neet puista, ensimäincn lumi on sa- tanut inaahan jo "täällä etelässäkin jo marattomille kansanlnokille vn al- kanut wuodcn raskain aika: talloi kukkaroa entistä enemmän rasittami- i ne lvaatimuksineen ja sen mukana työttömyys. Tämä wiimeinainittu on kuitenkin taannoin jnlaistujen, täysin lnotettamien mitallisten tilas tojen mukaan tänä lvuotena onneksi pienempi kuin edellisinä »vuosina sa- moihin aikoihin, ja kun ottaa huo- mioon useiden laajojen ansioalojen werrattain edullisen aseman, moi syystä olettaa, etteimät myöskään tulemat kuukaudet tuo mukanaan mi- tään erikoisen nurjia oloja työmark- | kinoilla, maan että olot muodostu- ; Jnat ainakin tässä suhteessa maratto- ! malle mäestölle »viime taliven oloja edullisemmiksi. Että tilaisuus uiön» ■ ansion saamiseen on yleensä kehitty- lnyt melkoisen edullisesti, käy selmil- ! le jo siitäkin, että työmoimien kysyn- tä aivoiinien paikkojen lukumäärään lverratluua ou nykyään lähes 13 pros. suurempi kuin samaan aikaan 1909. eritoten naispuolisten työ- ivoimien kysyntä on tuutmvaSti kas- »vanut, ollen nykyään noin 11) pros. suurempi kuin miime muonna, seikka, joka on sitä huomattamampi, kun kysyntä maatalouden alalla on yhä keskellä. 'lila. jossa nykyisin voi daan elättää toistakymmentä leh mää, pari kolme hevosta y.m. pie nempiä eläimiä, on maanlaadultaan erittäin hyvää kasvumaata ja sopi- vaa järkiperäiselle viljelykselle. Maksuehdoista lähemmia huuto kauppatilaisuudessa. Myyjä pidättää itselleen oikeuden l:den tunnin aikana huudon pää tyttyä velkojien kanssa tuumit j > hyväksyä tai hyljätä tehdyt tar joukset. Samassa tilaisuudessa, jo kello 10 aamusella alkaen, myydään sano tulle pesälle kuuluvaa irtainta eikä tule likipitäinkään tyydytetyksi. Onni onnettomuudessa, sillä ma- rattomalla »väestöllä Saksassa on jo muutenkin tukala toimeentulo e- lintarpeiden yleisen kallistumisen muoksi. Onni onnettomuudessa, että uhkaama työnsulku metalliteollisuu den alalla, joka olisi kohdannut noin 100 lid). työmiestä, on telattatyö- mieslakon onnistuneesti, järkeivästi johdetun somittelemisen kautta saatu ajoissa »vältetyksi. Moleinmat riita- puolet seisoimat jo hampaita myöten omaisuutta: viljoja, noin kymmen- asestottuina toisiaan »vastassa: ajat- kunta lehmää, 2:ksi hevosta, lam- tcleniaton päätös, odottamaton into- E*!** 1 8ik t °j. a 7-™ » j 0 ^ täten halul- ^j mo j eu purkaus noiden muutamien liaten ostajien tiedoksi ia suosioon ' *. ilmoitetaan. i Harmojen uemumetuia lohtaivten Lamassa tilaisuudessa pidetään Henkilöiden keskuudessa olisi »voinut sanotun konkurssipesän velkojtin 1 aiheuttaa taloudellisen taistelun, JMÄÄÄ -°n-° M°a ei »idä mottaMia aukkoja sen kansallisomai- suuteen. ! Waara on, kuten jo sanottu, saatu' onnellisesti »vältetyksi — tällä kertaa. Mutta uusia samallaisia onnetto- muuksia on aina uhkaamassa, ellei saada luoduksi jotain laitosta, jolla, seisoen työnantajain ja työntekijäin intohimojen, etujen ja taistelujen y- läpuolella, on suoranaiset »välitie- lemisMelMollisuudet, jolla on niitä- >västi auktoriteettia ja maltuuksia saadakseen päätöksensä toteutetuksi. Aleisenä »vaatimuksena onkin, että tällainen sominto-oikeus on saatalva luoduksi sen parempi kuta pikemmin, ' ja että se saadaan lopultakin aikaan,: se on yhtä »varmaa kuin warma on, ettei Saksa pysähdy taloudellisessa ja yhteiskuunallisivaltiollisessa kehi- tyksessään ja että uudet »vaikeudet johtamat uusiin kamppailuihin. Tämmöinen laitos on tulemaisuudes- sa olelva yhteiskunnallisen hoidon ja walwonnan tärkeimpiä ahjoja ' i sen saawut!amista kokemuksista »voi- daan eittämättä »vetää funrta hyö tyä koko ratkaisuaan odottamalle yh teiskunnalliselle lainiäädonuölle, jo- hon sisältyn kokonainen legio mitä politamimpia kysymyksiä, ensi sijalla kysymys n. k. maltaluiitamakuntm?- järjestyllestä lukuinne ci i l aaroi- neen, jok:, kysymys on Uhä »vieläkin käsiteltämänä asianimalsesia edus- kuntamaliokunnassa ja lonka eri foh- dista ei keinoille millään tahdota päästä yksimielisyyteen. Knten jo ohimennen Cit mainitiu, »vallitsee Saksassa yleinen elintarpei- den kallistuminen. Mariinkin lihan hinnat oMat Miime ai kuina kohon- neet huimaaiviksi, seka ieifa fircim- pänä ulottuu »varattomien, työtäte- keivien kansanluokkain talouteen ko- hottaen esim. Miime l^noieen merrm ten jokaisen yksityisen perheen kuliin- kiartvioto yksinomaan iällä alalla '.iv hes 15 pros. ja tuoUasn koko Saksan kansalle niinikään iviim? lvnotccn merraten noin 470 nnlj. lisämenoja. Turhaan on sanomalehdistössä ja lukemattomissa vierissä kokouksissa hallitusta -kehotettu luopumaan tä hänastisesta, suurtilaUi-ven talou dellisia etuja suojelemasta poltti>kas- taan, s. o. ainakin innnuvasti alen tamaan taMattoman korkeaa rajatul- leja ulkomailta tuoto'.vas:.i karjasta. Ja kuuroille kormille on kaikunut mnöskin se »välikysymys, joka on näinä pänvinä edusknunassa he:i sen alvaamisen jälkeen osoieitu hallituk selle muassa »vallitseman lihannälän johdosta. Kaikki pysyy tässäkin suh- teessä ennallaan! Hallituksen tollolta »vastattiin, ettei mitään »varsinaista hätää lainkaan ole olemassa; hinnat omat tosin joukunmerran kohonneet, mutta tämä seikka on autettamissa kotimaisen karjantuotannon kehittä- misen kautta. Siinä osapuilleen kaik- ki, mitä hallitus »välikysymykseen ivastasi, lukuunottamatta mumamia isällisiä kehoituksia ja ueuivoja, joi- den ytimenä oli, etteihän liharalvinto lopultakaan ole rahmaall^ niin tniki »välttämättömän tärkeä. EcmnHHEiEmanEmaa □□□□□□□□□□□□□□□ □ □ □ O □ □ m Herrat Kauppiaat. m | P. r^is ilmotusväline i Keskii-Suomi, Muistakaa aica ja varsinkin näin joulun edellä : : vanh*a ptikkunsa pitävää fananpartia tie rikkauteen käy painomusteen kautta . Ken haluan myjda ja te^dä suurelle yl«»i s lie ?unn 'tukhi lii>kee-'" löytyviä tavaroita, sen on cLdittomasti t»väroiflt«pn ilmoitettava. paii-.kakunrBllamra» j- laajassa ympäriftös'ä :-: : : on sacomilehti sillä se on en'mmän levin* yt jt lrviää Juuri 08tokykyi-elle yle sölle. □ □ □ □ □ □ □ O a □ QQOOOOSOOQQOOSQ to n Miika lämpimistä hai rastnksista sisäisen asutuksen edistämiseksi, soi den kuimaaniisen ja nummimcidcn miljelysknntoon saattamisen aMulla. Mainittu kansanpuolueen edustaja kertoi m. m. että 2,999/;<X) hehtaaria Saksan Miljamimpia maita vn sidot- tu »sideikomisseiksi", s.o. ei enempää eikä Möhempää kuin noin 15 osa Preussin »valtion alueesta kuuluu 1,095 henkilölle, joista 26 on hallit- sewia ruhtinaita, 36 säätyherroja, 28 muita ruhtinaallisia henkilöit.i, ;>5 kreimejä, 614 muita aatelisia ja 116 porlvarillisia henkilöitä. Montako tuottoisaa, kauuattamaa .'» ha talon- poikaistaloutta saataisiin kootuiksi den sarjaan mielä liittyy kmnmenen^ tenä Breslauu uusi teknillinen kor keakoulu. Seurauksena tästä pelottmvasta ylituotannosta teknillisillä työmark kinoilla ou, kuten jo mainittu, palk- kojen painuminen niin mitättömiksi, että työnantajat rohkenewat sanoina- lehti-ilmoituksissa tarjota korkeani- mon teknillisen silvistyksen saaneille henkilöille 30—50 mkn kuukausipalk koja, saadenkin epäilemättä palive- lukseeusa henkilöitä tällaisista nälkä- palkoista. Ja kaikesta tästä huoli- matta olvat teknilliset koulut yhä »vieläkin ääriään myöten täynnä o; - pilaita, eritoten muutamat tois- näistä »Viljamista sideikomissitiiuk^ arivoiset yksityiskoulut, joika tekemät sista, jotka eimät kuteu suot jo nur- ^ jofä kotimaassaan että ultomaiPa met, pakota ensimäisen, toisen, ,opa huutamaa reklaamia puolestaan, ^kolmannenkin pollvcn main raota- Niinpä kerrotaan, että Suomcssakm maan ja näkemään nälkää, jotta tunnettu Mittmeiden teknillinen ivasta neljäs poimi pääsisi nautti-; opisto Saksenissa käyttää Muosittain maan työn hedelmistä? Jos sisäistä LO tuh. mk. reklaamitarkoituks>in yk- asutusta todellakin esitetään kcitilla omaan ulkomailla, seikka, jonka tarjona oleivilla keinolla, niin päc.si.e hautta ou selitettämissä että sannr- Saksankin kansa ramintoineen täysin iuun opistoon tulmehtii joka »vuosi riippumattomaksi ulkomaista. Myös- Weuäiän kaikista kolkista sadottain tiu oma maa kykenee tuottamaan oppila-ta, joista sitten suuri osa riittämästi lihaa, jos luodaan sitä opiston kurssin suoritettuaan jää »varten tarpeelliset edellyiylset, jos' fcrnaciinmin elämään kulttuuri poistetaan tarpeettomat esteet, jc©. jnaaljait, lisäten jo muutenkin tama- rohkeasti isketään kirlves jo aikoja tonta kilpailua kyseessä olenillc työ- sitten lahonneen puun juuriin, syr- jäyttäen seudalimaltion »viimeisetkin jätteet ja lakaten »vihdoinkin tuke- masto ehdotonta mäheinmistöä hin nasta mistä hyivänsä . . . Että Saksassa alkaa -vallita yli- tuotanto useilla eri teollisuuden jaloilla, oi kieltämätön tosiasia, jonka ^ kanssa käy käsi kädessä myöskin „rli- ! tuotanto" teknillisillä työmarkkinoil- * la ja sen seurauksena tamaton muser- ta»va taistelu lehvästä teknillisen si- mistyksen saaneiden henkilöiden kcs- ken. Eikäpä kummakaan, kuu maassa toimii 31 maltion ylläpitämää am- mattikoulua kouerakennusta ja säh kötekniikkaa »varten. 4t »valtion yllä- letaao ja hyväksytään riitakustan- ole kokenut ja joka olisi iskenyt a,n- | Olisi Sisysnksen työtä ryhtyä hyellä alalla selostamaan, mitä kaik kea Mälikysymyksen tekijä ja »vastus- tuspuolueiden taholta yleensä näihin hallituksen selityksiin mastatiiin. ei- kähän tällainen selostus sisälly k!r- jeeu otsikoi! puitteisiin. Mainitlakoon näin ollein »vain muutamia numeroi- ^ ta, joita eräs edistysmielinen kansan- puolueeseen kuuluma edusmies luette li »vastaukseksi erään maanmiljelijä- liiton edustajan huomautuksiin ha'.- lituksen politiikkaa kannattaivan lii- Arnill Ram Lmgreii. (Suomalaijen Ätoisliiton iilama^sa taalla t.t. 7 p. pidetty esitelmä). pustaa Ill:n aika oli Ruotsin kir- lÄUiunden kultakauji. Kuningas itse oli )£ teskipisie, jonka ympärille kaikli maan henkinet tyivyl keraauiyi- »var. Han oli ranskalaijuuden suuri ihailija, j.i siitä oli seurauksena, että 5Huot|iii :irjauisuudes»a ti.li »vallitse- »vaksi n. l. ranskalais-klasjilliiien iiiuuta. Tämän suunnan hymana puolena oli, että se waaci muodon virheettömyyttä, ja sisäll.jtsen jel- lvoytta, ja näin ollen se ivaikutti lie- len tehltykseen, mutta liian tarkka 1' uodollisuus teki kirjoitukien toisin- päin yksitoikkoiseksi ja kylmäksi. Tas- tä si)ystä ja etenkin ranskalaisten cjifuio.tii suosimisesta on Kustaa aika saanut paljon moitetta osakseen. Mutta juuri »iäiden moitit- toinenkin puoliensa muoksi tämä ai kakausi oli hyödyksi Ruotsille, sillä niiden kuutta se herätti kansallisen in- nostuksen. suolsin akatemian 50^»vuotis juh- lussa w. 1836 Tegner antoikin täy den tunnustuksensa tälle aikakaudelle lausuen jeuraawat ikimuistettewat markkinoilla. Ioienlin samallaiset olot »vallilsc- ivat Saliassa nutillakin „siwisty- i.een" työn markkinoilla. Että läälä- tejä malnustuu joka Muosi liiaksi, on sekin tunnettu tosiasia. Vähemmän tunnettua lienee, että myöskin r.l»- opisiojen lainopillisissa tiedekunnis- sa »vallitsee niissäkin tamaton yli- tuotanto; niinpä kertoi muuan icbti taannoin tilastollisiin tietoihin no- jautueu, että Taksassa on »viime »vuoceii kuluessa leimattu kokonaista 7,700 »refenrendaaria", joista epäi lemättä noin 90 pros. suorittaa lop- puun lainopilliset tutkintonsa. On sanomattakin selivää että ai neellinen kurjuus tämän ii-vistyneen pitämää rakennusammatiikoulua, 28 proletaarin keskuudessa on pelotta- lvaltion yUäpitäniiiä koulua tekiiillis-1 lua ' u l 0il, ^ u paljoa suurempi kuin tä kasmaiusto »varten nutilla aloilla, l''arsina:sen työmäen keskuudessa. ^ 37 kaupunki- ja yksityiskoulua kone- j i° Ua on suojanaan kokonainen sarja ^ rakeuuuste ja sähkötekniikkaa »varten, * J i^u!si r '. ja joka sitä paitsi oa suu-- ^ 14 kaupunki- ja yksityiskoulua raken- j 'eksi osaksi hymin järjestäytynyttä. ^ nusammattia Marten, 22 kaupunkien ; iitDl * tä i°uktoa. Pystyen eitin mäk- ja yksityishenkilöiden ylläpitämää »valmomaan omia aineellista etu- koulua teknillistä kaslvatusta »vartcn j^^u, kun edellisiltä sitä »va-toin muilla aloilla sekä näiden lisäksi mie- puuttuivat miltei kaikki »voitokkaan tä pitkä sarja jatkokouluja ja -kurs- toistelunkäymiscn mahdolliiuudet. seja, käsityöläiskouluja jn..e., joissa tuotanto näillä työmarkkinoilla on kaikissa on osapuilleen 30 tuh. oppi- kysyntää paljon suurempi, buoiiiuat- lasta. Sitäpaitsi toimii Saksassa ta l" 1 ®' ettcl suhteellisesti likipitäen* »vielä 9 teknillistä korkeakoulua, joi- n '' n utonella nuorella miehillä kiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiim HARRY romaani kansallisen herä tyksen ajoilta on K. A. JÄRVEN kirjoittaman uusimman kirjan nimi. Se on ilmestynyt Sanomalehti-osake- yhtiö Keski-Suomen kustan nuksella. Sivuluku on 253. Hinta 3 mk. Siron kansileh den on piirtänyt taiteilija Antti Halonen. Lisää arvosteluja: »Realistina on tekijä kiitettävässä määrässä objektivinen taiteilija ja A tämä taiteellinen välimatka, jonka A. päästä kirjailija kuvattavaansa < tarkastelee, on teoksen suurin 3 I ansio. Tästä johtuu suorastaan w c-5 kirjailijan tyyli ja kielenkäyttely. sf ^ Sanonta on suppea ja lyhyt, ek- E syypä toisinaan kuivaan luette- % w loon, mutta ei koskaan turhaan w .*3 korusanaisuuteen. Järven kieli ei — ~ ole tosiaankaaa maalailevaa, ei*5T sointuvaa eikä rikasta, mutta kir- £" jailija on oikeakielisyydessä yhä •§ varmentunut ja se on suuri ansio.« — C/) (Savo.) f »Tämä on mielenkiintoinen ja varmaan jokaiselle kotimaisen kir jallisuuden ystävälle tervetullut kuvaus.« (Karjala.; »Teokseensa Harry on K. A. Järvi valinnut aiheen kansalli sen herätyksen ajoilta, ottaen ku vatakseen kylläkin mielenkiintois ta ilmiötä, rutiruotsalaisen kasva tuksen saaneen nuorukaisen kään tymistä suomalaisuuden kannatta jaksi. hpisodit pikkukaupungin elämästä tuntuvat varsin onnistu neilta kaikessa räikeydcssjan. Teos on epäilemättä paikoitellen kylläkin luonteva ajan kuvaus.« (Helsiugin Kaiku.) BimiiiiiiiiiiiiiiiuifiKa Taksassa kuin siellä Suomessa ole ti- laisuutta »jatkaa opinnottaan". Sak- sas^a kuu opiskeleminen miltei poik keuksetta »voi tapahtua »vain oman tai omien »vanhempien kukkaron kus- tunnuksella. Moalutilaisilla oli jo 'va.chan us- tamentin aikoina aika huono maine ja oli lailta (5 Moosekjenk. ai naisiksi ajoifsi riistetty oikeus tntia malituiksi kunnallisiieuivost^on. Z-er- liiuin moaditilaijet, jotta menneen »vuosisadan kcskimaiheilla mätit'.,nnä- köllä »valiasimat erään dominikcani- luostarin ja joissa kapineituenti näyttää iincytynccn mereen, o><>at mietalin huonommassa huudossa. Kourallinen naita Berliinin moaöiti- laisia, 35 henkeä, joista kuitenkin u- seimmat eimät tahdo lukeutua tuhan heimoon, »vaan maiuämät itaanluin piimistä pudonneensa keskelle taui- sanat: „Z)li Kuskaan päuvien oli y-.'hoe, iautastiueu, muukalaiueu, lurhamainen, olkoon ntenneelsi, mut- :a siinä oli aurinkoa; ja kuiukr moit- linetkiii, missä olisimme me, ellet uitto olisi ollut? Kaikki simtstys on altujaau epämapaalla pohjalla, ai- uoastaan raakalaisuus oli kerran fo toista; mutta tieto tuli istutetuksi, raudankoma kieli norjutetuksi ja lau- lu »viritetyk>i ja elämä inhimillisenä naulilutji, ja niikä oli kustalvilaisia, tuli sitten »nyöskin ruotsalaiseksi". - Tämä aikakausi oli siis lienranvaa- jana omintakeiselle ruotsalaiselle kir jallisuudelle, ja siitä johtuu sen snuri merkitys Ruotsin kirjallisuushisto- 1 riassa. Tämän aikakauden niainittomim' irat kirjalliset kymyt olimat: nerokas runoilija ja »valistusfilosofian miel- lyttämin edustaja Ruotsissa Johan Henrik Kellgren. Kirjallinen maail- mau mies Leopold. Hän on ranska- la>.s-tlassillisen suunnan lZydellisin edustaja, joka ei milloinkaan astunut harlia-askelta tällä alalla. Hän osasi kaikki, mihin ryhtyi; hän »vaikuttaa aina liiiellyttämästi ja hu»vitta»vasti. n:utta ei niilloinkaan maltaa luki- jaausa. Tähän piiriin kuului n-yös- fin Ruotsin suurin naisrunoilija A n 1. a A a r i a L e n n g r e n. An- na Maria Lenngren syntyi Upsalasi sa muonna 1755. Hänen lvanheni' pansa olimat yliopiston latinankielen dosentti Magnus Malmsiedt ja Ma ria Floriu. Isä oli lämminsydämi- uen ihminen, joka aina rohkeasti jul- kiiausui nnelipiteensä mälittämätta kiitoksesta tai moitteesta; äiti sitä- mastoin oli taipumainen, hiljainen luonne. Molemmat olimat »varuste- tut hymillä järjeulahjoilla, sekä kum- poseliakin oli taipumusta rnnoilemi- seen. Molemmilta manhemiililtaan sai tytär näin ollen periniiöksi armot- kaita luoiuionlahjoja. Ja aikaiseeli näyttäyt»)i»vätkin Anna Marian ru- f.oilijataipumukset. Jo 14—lii Muo- tienna hän sepitteli sattmvia tila- päisruuoja häitä ja hautajaisia »var- ten. Hänen kykyänsä jo silloin yi is- tettiin. mutta häntä kehoitetliin sen- tään kätkemään taitonsa »vakan alle. sillä ajan yleisen »nielipiteen mukaan oli ioplmatonta mieläpä häpeällistä- kin naiselle esiintyä henkisen »viljet.)k^ sen alalla. Oppineethan Mielä 18:lla »vuosisadalla Mäittelimät siitä, oliko naisella siclna, wai ei; ien mukaan päästäkseen seltville, oliko hän ihn>i- nen Mai eläin. Kun Anna Maria aluksi ei halun- uut nondattaa ystämälliiiä nemvoja ja wetäytya pois julkisen elämän alalta, mm hän sai kärsiä paljon pilkkaa, joka hänen ujoon luontee seensa maikutti lamauttalvasti. Täten saamansa elämänkokemuksen hän sii- temmin katkeran imallisesti ilmi- latsni mauhoilla päimillään litjcitta- massa ovetusrunossaan »Muutamia sanoja rakkaalle tyttärelleni" seuraa- Malla lauseella: Wältä tyttäreni op- pincisuutta, sillä hametta täyttäloä oppinut joutuu iman esineeksi". An- na Maria Lenngrenin »vanhemmat aiuoinat tyttärelleen hymän kas.oa- tukien, jonka kautta nuo rikkaat luon- j noniahja: kehittyiivät oikeaan snun- t^an. Hän pääsi osalliseksi opillisesta simistylsestä, joka oli harlv: naista ^ sen ajan naisille. Hän sai tutustua »vanhoihin kieliin, ja oli niin pereh-^ lyn»)t latinankieleen, että kykeni a-j Mustamaau isäänsä ylioppilaiden la- tinaukirjoitusten korjaamisessa. La-, tina oli tähän aikaan mielä se kieli, jnta käytettiin tieteen »välittäjänä,! mutta yleinen simistyskieii oli raus | ka. Tamui' kielen taidon Nana Ma-' ria myöskin omasi, ja siitä oli hänelle käytännöllistäkin hyötyä. ^ Hän nb mittäin käänsi ranskalaisia naytel- mäkappaleita ruotsalaiselle teaatteril- le sa amusli siten Maratonia kotiaan., jakamasi a elämänkatsomnksestaan sa! Anna Maria Lennqren mi^öskin kiittää kotiaan. Kodissa malliisi m- mittäin terwe, todellinen uskonnolli nen henki. Uskonnollisuus, jokc ei il-! mene uinoastaan puljeissa ia layiai- mäisten tuomitsemisessa, »vaan lau peuden töissä torpman kansjaihmljei'. hyioatii. ti)eisia runoissa Anna Ma ria imaattn teennätsta. ulkonaista ustounollijuutta. Warsin sattu»vas:i ruuosia „^ieui kerjaläistyttö', jossa pappi lohduttaa orpotytlöraukkaa te- hatliamalla tätä ahkerasti lukemaan tutlismusta ja iltarukoutsia, jotta Mäilläni tiiisaajau paulat, mutta ci tee mitään tyttöraukan aineellisen ti- lau parantamiset»!, ja siksi ,'äillä te- hotutjilla ei ole mitään »uaikutnsta. »Sillä sat.at omat kiiviä, kun leipä puuttuu". Tämä uskonnollinen kan- ta oli täydellisesti sopusoinnussaan- na Maria Lenngrenin luonteen kans sa. Han oh ujo luonne, joka ci tahto- nut tehdä mitään tullakseen huoma tuksi, maan kuitenkin teki huomaa- mattomana työtä kanssaihmisten hy° mäksi Runossaan »Lähde sa joki" hän pyytää kohtaloa muodostamaan hä- ne n elämänsä tyynen lähteen kaltai- seksi sckä suurimmaksi kunnianhimok- seeu »elää unohdettuna ja tehdä hy^ ["llrt" ltirtn U,tf rtfit rtll »ran Ujon luonteensa Muoksi oli Anna Maria Malmstedt'itlä hymin Maikea esiintyä niin julkisena henki- löttä, kuin kirjailijana. Kateus, kil- woitte!u ja riitaisuus maimasi häntä. Ja oiiiasta mielestään hän ei niil- loiukao.n olisi ollut, kylliksi k^kenema e-iiutyniääu runoilijana, mutta ui- louai>et olosuhieet pakoilimat hänet suyeii. Höueu täytyi tirjoutaa jauo= niulcijtur. ait|auat]ecii io:a t uinoaiier. leipänsä. Löytyi kuitenkin yksi pelastnsket- »to, ja )e oh naimijiinmeno. Anna Mana Malmstedt tarttuttin layan pctasiaivaan oljenkorteen u-a^uu- tuat,een iuosta Hautalasta elatusiei- uosta. Hän meni naimisiin »Stoc:- ho'.mspostenin" silloisen toimittajan sittemmin kauppaneu»vo>- Karl '^.ter Lenngrenin kanssa. Täten Anna Ä.'. r?a Lenngrcn pääsi kodin rauhaisn»:i piiriin eikä ollut paloiteltu e,i>nty mään julkisuudessa. Koti muodostui tämän jälkeen hänen maailma?,ee:i. Siellä hän oli piilossa ja kuitenkin hallitsijatar. Hänen ujoutensa setä kuiiniaiihimonsa tuli siten tyyd^teiyk. si. Kodin haltijattarena hän noudat- ti ohjetta, jouka hän eräässä runos saan julkilausuu perheenäidistä: «Katso, järjestys, lem.neys. liaus- knus peitiälvät kukkasina l>t-nen jäi- fciifö sekä kunnia, rakkaus ja kulotti- suus seuraamat hänen eläinääniä ja muistoaan^. Hän inuodosu kotinsa hauslakii. mieluisaksi oleskeluraikaiu sekä miehelleen että siellä kämiiöille. Siten hän näytti naissiivistylien moittijoille, että oppinenuus ei ollut karkoittanut taloudellisia hyiveitä.