88 — 1910. KAI 2LU. Keskiviikkona Elokuu^ 3 päivänä. häiriötä, joka lieneekin syynä tuohon kamalaan hukuttautumistapaukseen. — Woroja liikkeellä. Heinäkuun 30 päimän mastaisena yönä on Simon seurakunnassa tapahtunut useampia :varkausyrityksiä. Niinpä oli Halme- kosken talon tumasta, jossa nukkui kolme miestä, miety isännän taskukello seinältä nukkumain miesten päitten koh dalta. Samoin oli morot yrittäneet tunkeutua Kuimauksen, Hepolan ja Wakkolan taloihin, mutta kun ihmisiä oli ollut hereillä olimat markaat läh- teneet pakoon. Heinäkuun 30 päimänä oli niityltä läheltä rautatietä syöty ra- tamartija Lindin niittyemäät. Wieläpä oli miikolla yritetty tunkeutua kirkon sakastiin, mutta kun ikkuna oli wa- rustettu mahmalla puuluukulla, joka sitä paitsi oli päällystetty rautapellillä, eimät olleet päässeet sisälle, luukusta oli lohkaistu palasia ja yritetty mään- tää rautapeltiä. — Wasta sunnuntaina kirkkoon mentäessä hamaittiin tämä markausyritys. — Tapaturma metsässä kohtasi äskettäin torppari Isak Hyttistä Suo- mussalmen Alajärmen kylästä. Olles- saan paperipuun teossa Näljängällä, oli kaatanut puun lahoa koimupökke- löä masten, jolloin se katkesi ja putosi miehen päälle, lyöden toisen käden pois sijoiltaan ja muuallekin pahoja mammoja. Mies kuletettiin paareilla kantamalla kirkonkylään hoidettamaksi. Tulleneeko enää termettä. — K. K. — Kajaanin linnan raunioilla alettiin taas itmme miikon alulla teh dä korjaustöitä, m. m. Lullaan rauta- ristikoilla sulkemaan muutamia holme- ja, jotta ne säilyisimär yleisön tahraa- miselta. Korjaustöitä raunioilla malmoo lää- ninkonttorin puolesta rakennusmestari Markus Oulusta. — U. S. — Liminka, 30 p:nä heinäk. 1910. Puolimälissä on täällä heinätyö. Hei- nänsato ei yleensä ole nyt hymä, pi- kemmin niukka. Wasta saatettiin haudan hiljaiseen lepoon Alatemmeksen Salmelan talon :vanha emäntä, ikää oli jo 89 muotta 1 kk. Komin hurjasti ajoi sekin automo biili, joka tässä miikolla tuli Raahesta päin. Onneksi eräs »vastaantulija huo- masi moimamaunun kauemmas ja ehti ajaa hemosensa syrjään ja kiireesti päästää pois maljoista: samassa oli moimamaunukin siinä ja hemonen hur- jistui laukkaamaan pitkin niittyä. Woimansa kauppiaat, kuljeksimat miehet hätyyttimät tiellä erästä kup- parimuoria, maatimat rahoja. Muori antoikin rahansa 60 penniä, mutta ..sarmia en anna", sanoi muori tiu kasti. — Kuiwaniemi heinäk. 26 p:nä 1910. Ilmat omat muuttu neet täälläkin sateisiksi, niin että heinä- töistäkään ei tahdo tulla mitään, kun niitä ei saada tuimiksi. Muutoin on kasmullisuus tamallista, mailka kyllä pitkät kemät-kylmät harmomat kylmöjä, marsinkin ohran. Halla ei kuitenkaan ole täällä haitannut ainakaan mielä. Eivä muuta maamies toimoisi, kunhan main toumot saisimat kylmältä sään- nöllisesti kypsyä, silloinhan saataisiin ehkä keskinkertainen sato miljasta. Kun tuli kerran mainituksi hallasta, niin sopinee sen yhteydessä mainita, että täällä Kuimaniemen kunnan Halt- tulan kylän nurkalla on nähty kaksi jalkaisiakin turilaita, jotka sotkemat ihmisten miljapellot. Niinpä malitteli lalokas H. Jänkkcläkin, että hänellä c-n tallattu ruispelto aiman pilalle, syyttäen siitä poikasia ja mustalaisia! Eiköhän se iso kumma olekaan, kun Halttulanperän eräät talot omat olleet io kau man aikaa ja mieläkin omat ! lainittamai romaanilaisten majapai- i.U. Maleksiipa siellä mielä maikka ,-Hsta maanosasta noita toisrotuisia j i kun niitä on suuret joukot koolla i^seita miikk^ja, niin siitä riittää mas susta naapureillekin, — kai niillä lie- 7^ee lupa oleilla paikkakunnalla, senpä -uranomaiset paremmin tiennemät! Ei ne sentään ole täällä mielä muuta Ukeyttä harjoittaneet. kuntamme meronmaksajat omat ol toct kummissaan heille saapuneit ta kunnallismerolippujen paljoudesta. Asiasta on tässäkin lehdessä jo ker- r.ntn. Kuntamme lautakunnanesimies crotu nimit. miime taksoitusaikana : -anhem.mistaan kaikki pojat ja tytöt »rillien, maikka omat olleet ja omat kelakin manhempainsa kanssa yhdessä ruoka- ja muussa hoidossa. Nyt kun meroliput omat jaetut on niitä riittä nyt yksiin perheisiin 5—6. Siitäpä t.ntuufin lautakunnan esimiehelle siemä simutulo, nimit. 5 penniä lippua kohti. Matta mitä nyt, kun nuo meroa maksamat perheitten päämiehet eimät suostukaan maksamaan kunnan meroja ncuusta kuin omasta edestään omalla lipullaan, joten poikain ja tyttöjen merot jäänee sen maksun päälle, joka lumet sulattaa! — Miten käynee kun nan kassain! Lieneekö kustannusar- wio laadittu niin „rapia", että nuo sadat saamat jäädä maksamatta. Sen- pa aita parhaiten näyttänee. Muuten on hymin ikämää. että esi- miehen tuollaisen mäkimaltaisen menet- telyn johdosta jäämät kaikki nuoret he-,kilot kunnassamme meromapaiksi, nim että kaikki lankeamat manhempain o^ronmaksajain niskoille simä tapauk- sessa, että kunnan menot pysynemät suunnilleen entisellään ja maksajat niin olen mähenemät. Mutta se lienee krntalaisten oma asia, että antamat ysille miehille niin suuren mallan. Kunnanmeroja on jo kannettu ja lene» kohdakkoin rästikanto, joten räs- ulista joutuu nimismiehelle, joka saa- tee juosta tänä muonna tamallista enemmän hakemassa rästejä talojen ^ pojilta ja tytöiltä. Mutta kyllä on kaikilla tiedossa se, että ei niillä saa muuta mastausta kuin: „ei ole mitään ulosotettamaa", sillä taloissa ja per^ heissä, joissa nuo pojat ja tytöt olei- lemat, omat perheitten hoitajat tietysti tähän asti meroja heidän edestään suorittaneet, koska he kerran omat sii- hen kuulumia. Mutta toinen asia on nyt, kun yllämainitut omat erikseen merotetut, niin erikseen heiltä se luon- nöllisesti peritäänkin jos main saadaan mitään. Se main lienee tosiasia, että manhempain omaisuutta ei saa lasten meroista ulosmitata ei edes mäkisten- kään. Maksajoita. — Rautio heinäk. 22 P. 1910. Mälikäräjissä täällä Merra- sen kestikiemarissa 28 päimänä oli taasen kaksi nuorukaista markauksista mastaamassa, mutta juttu lykkäytyi elok. 20 päimään, että ansioitaan saa- daan mielä mähän lisäillä. Heinätyö täällä on moniailla loppupuolella, maikka sateiset ilmat omat sitä hidastuttaneet. Noita niinkutsutuita ta- maran tasaajia liikkui juuri sa- moilla tienoilla kuin toisia tutkittiin mälikäräjillä, mutta tällä kerralla Kär- kiskylässä, Johan Jaako Mäkitalon talossa, jossa emäntä oli sattunut ole- maan ulkona 15 minuutin ajan, jolla- mälin olimat mörötkin pistäyneet ta- lonpojan kamarissa ja mieneet 2 kel- loa. — Kittilän kunnan paloapu- yhdistyksen johtokunta heinäk. 23 pnä 1910 pitämässään kokouksessa malitsi puheenjohtajakseen maanmilje- lijä Aug. Tormissn sekä maralta maan- miljelijä Juho Nikkisen (nuoremman): yhdistyksen asiamieheksi maanmiljelijä Aug. Tormisen ynnä piirimiehille apu- laisiksi makuutusten toimeenpanemises- sa malittiin maanmiljelijät Aug. Kau- konen ja Pekka Hannula. — Sodankylästä. Täällä on ollut pros. Melander apulaisineen tut- limassa, mihin on sopimin rakentaa obsermatorilaitos magneettisia ja ilma- tieteellisiä hamainnon tekoja marten. Laitos lienee päätetty rakentaa Lintu- selkään, joka on Malajärmen tien mar- rella 3 V-2 km. kirkolta länteen. — Hirttäytynyt. Itsellinen Kalle Muollo Mmuonion kylästä on päät- tänyt päimänsä m. k. 23 p:nä hirt- täytymällä Joensuun talon puodin or- teen. Mies on ollut kunnunhoitolai- sena ja yleensä sairaaloinen. — Ei ainakaan liene leimän puute ollut syy- nä kamalaan tekoon. Mutta pahalla- han on aina pahan loppu. Kurjasti alkoi siis mätäkuu Muo- niossa. — Automobiili tulla porhalti Muonion kirkolle m. k. 18 p:nä. Wehe kuuluu matkanneen aina Helsingistä asti, mutta silti näytti sillä moimia mielä pitkällekin riittämän. Seuraamana päimänä se mennä pöllähti Kittilän postitietä myöten 25 km. aina Jerisjärmen rannalle Kutu- niemen majataloon. Automobiiliherrat aikomat mennä kalastelemaan Pallas- järmelle ja ehkä kämäsemät Pallastun- turillakin aimojansa selmittämässä Hel- singin öljynhajusta y. m. Automobiili kuuluu oleman suuri juomari, sillä tulomatkallaan tänne oli pistänyt poskeensa kaiken mukana olleen öljyn ja nyt on tenä edessä, ei päästä takaisin ennenkun sille on tilattu juoma-ainetta kokonaista 100 litraa. Lakon kuului tehneen Kutuniemellä. Ei uhkaa päimällä eikä yöllä liikkua, ennenkun on saanut siipasta pensiiniä suuren mahansa täyteen. Mutia konsa annos saapuu, niin ilolla automobiili taasen Lapin tunturi', jättää kohta hir- nuaiseen Helsingin kaduilla. Tämä oli ensi kerta kun automobiili Muonion sydänmaille asti tuli. — Suurivaras Hänninen ka rannut. Kuten muistettane?, tuo koko Tornion jokimarren hirmu, Hänninen, mangittiin miime miikolla ja tuotiin Alatornion kunnan mankilaan odotti lemaan töistään tilintekoa. Nyt miime maanantaina, aiman keskellä päimää kun Hänninen istui alnsmaatteisillaan mankilan portailla, lähti hän äkkiä juoksemaan metsään, heiluttaen käsiään jäähymäisiksi. Pian hänet kuitenkin säätänee kiinni, sillä onhan hän niin yleisesti tunnettu. On muuten ihmeteltämää, miten ma- paasti noinkin suuren pahantekijän an- nettiin main „aurinkokylpyjä" ottaa. Kai tuo suloinen auringonpaiste huu- masi niin martijankin. ettei hän huo mannut olla kyllin maromainen seura laisensa suhteen. — Tapaturma. Miime maanan taina t. k. 1 p:nä kun kelloseppä Jo- Hannes Maikkula Torniosta, valasi metsästysretkellä ja ollessaan 5 km. Tornion kaupungista Tornionjokea me- relle päin, huomasi hän mesilinnun ja otti pyssyä piipusta kiinni. Silloin sattui liipasin tarttumaan meneen lai- taan, niin että pvssy mahingossa lau- keli, jolloin koko kaksipiippuisen hau- likon panokset sattuimat häneen, silpoen käden aiman palasiksi ja mennen ohi- mosta pään sisään. Kuolema seurasi tietysti äkkiä, niin ettei mainaja ehti- nyt mitään ääntää. Toiset meneessä- olijat näkimät maan hänen kallistu- man meneen laitaa masten aiman me- rissään. Näin äkkiä manalle mennyt oli masta nuoruuden ijässä ja tunnettu yrittelijääksi liikemieheksi mastustenkin keskellä. Tällaisen odottamattoman raskaan murheen maltaan jäi mainajalta nuori puoliso ja useampia lapsia. — Huligaanielämää Raahen lähestöllä. Wiime num. kerroimme Oulusta 4 poliisin matkustaneen sinne mellastajia ahdistamaan. Ne omat kumminkin lähteneet pakoon, mielä ei heitä liene saatu kiinni. Oikku uutisia. — Kihlauksensa omat juluisseet w. k. 27 p:nä Satoisten Siniluodolla ylioppilas Armi Hällfors Oulusta ja neiti Aune Lindh Hämeenlinnasta. * — Waiwaishoitolaiscn K. Puran pe- rintö. Täkäläisellä maimaistalolla oleman K. Puran on huhuiltu saaman periä suuren omaisuuden Amerikasta erään siellä kuolleen sukulaisen jälkeen, mutta nykyisin on ilmes- tynyt paljon lähempiä perillisiä kun suku- puusta on otettu selmää. — Mutta perin nön saamisen kanssa taitaa olla niin ja näin, sillä Amerikassa kuolleen »pohatan" olisi pi- tänyt testamentata omaisuutensa metotisti- kirkolle ja, jos se todellakin on tapahtunut, niin sen maan 'akien mukaan sen pitäisi siellä pysyäkin. Näin olemme tuosta perinnöstä kuulleet, — mutta moinee olla toisinkin. * — Norjalainen porontntkija Tuomen Lapissa. Inarissa on Norjan hallituksen lähettinä tohtori O. Solberg tutkimassa po- rojen elintapoja. Suomen kapissa tutki- muksensa päätettyään aikoo tri S. jatkaa niitä Kuolan niemimaalla. — Naamattnliikc Luomessa. Jo useam- man muoden rvireillä ollut yhteistoiminta- aate maamme Bibliaseurojen mälillä on nyttemmin kehittynyt niin pitkälle, että neljä seuraa, mm. Turun, Miipurin, Oulun ja Kuopion, omat yhtyneet yhteismoimin kus- kantamaan pyhiä kirjoja, joitten jako tulee tapahtumaan etupäässä Suomen Kirkon Sisälähetysseuran kautta Sortamalassa. Viime helmikuussa ivalmistui '25,000 kpleen painos pienikokoista Uutta Testamenttia ja näinä päiminä on alettu painamaan 25,000 kpl. korpus-Raamattua, mikä lienee suurin määrä, mitä tähän saakka maassamme on yhdellä kertaa malmistettu. Paperia tähän painokseen menee n. 42,000 kg., joka was- taa 7 rautatiervaununlastia. — Tohtori Maikki Friberg»» silveel- lisyystilasto. Mainittu tohtori on äsken pitänyt naisliiton Tampereen kokouksessa esityksen meneerisistä taudeista miehissä. Hän on esittänyt tilaston, jonka mukaan 7 0 ° o kaikista miehistä ja 90 U 0 ylioppilaista sairastaa menerisiätau teja. — Kuka tämän tutkimuksen on toimit- tanut, sitä ei esittäjä maininnut. Mutta jo yksinkertainen järki sanoo, että sellainen ti- lasto on pelkkää mielikumitusta. * — Suomen kansanopistot omat tällä kertaa Rossijan Ushkuinikille kyhäelmän ai- heena. Suomalaiset amat maltiollisen ase- mansa takia jo kauan koettaneet „walistaa kansaa", toisin sanoen lemittää siihen tiettyä laatua maltiollisia mielipiteitä. Tätä tar- koittamat kansan- ja työmäen-opistot sekä kiertämät puhujat historiallisilla ja mal- tiollisilla esitelmillään. — Ruista jo leikattu. T. k. 2(j p:nä alotettiin rukiinleikkuuta Kyyhkytän karta- nossa Mikkelissä. * — Lentokone. Miime lauantaina huo- mattiin Helsingin pakkahuoneen ulkopuolella suurenpuoleinen kolli, joka herätti jonkin- laista huomiota. Ne, jotka armasimat että kolli sisälsi lentokoneen, armasimat oikein. Kollissa oli saapunutkin kauvpias Nikolajes- fin tilaama Santors-T umon-kone. Sillä aijotaan tehdä nousuyrityksiä jossain maa- seudulla, koska mitään sopimaa paikkaa yri- tyksitle ei Helsingissä ole. * — Sheppard saamuttanut jälleen maail- manennätykscu. Äskettäin juoksi Meloin W. Sheppard 1,000 yardia maailmanennä- tysajassa. Nyt hän on saamuttanut toisen- kin maailmanennätyksen, tällä kertaa .">50 yardin (502,7 m.» matkalla. Tulos oli l min. 5 sek. Vertaukseksi mainittakoon, että Suomen ennätys 500 m. matkalla on 1,10-* - L, Pihkala. Muualta Suomesta. — Raittiuden Pstäwien wuo sikertomus, jota on mielenkiinnolla odotettu, on nyt mihdoin malmistunut. ^kertomuksessa huomautetaan, että ku- lunut muosi on ollut seuran elämässä kaikkein maikeimpia, kun eduskunnan myöntämää maltioamun korotusta ei korkeimmassa paikassa myönnetty ja tamallinenkin hallitukselta saatu mal- tioapu myöhästyi niin, että sitä ei lain- kaan saatu nostaa miime muonna. Näin ollen jäimät raittiuspiirit maille mar- sinaista amustustaan ja keskushallitut- sen täytyi toimia mitä suurimmissa taloudellisissa maikeuksissa. Näissä epä- suotuisissa olosuhteissa on seuran jä- senluku jatkumasti alentunut. Miime muoden kuluessa on seuran jäsenluku alennut 1,859:llä hengellä ja oli muo- den lopussa 19,073. Muodesta 1905, jonka lopussa seuran jäsenluku oli 34/288, on siis seuran jäsenluku alen- tunut 15,215. Uusia yhdistyksiä ei maikeana aikana ole jaksanut syntyä samaa määrää kuin edellisinä muosina. Kun muonna 1905 syntyi 164 paikallisyhdistystä, m. 1906 117, w. 1907 76 ja 1908 55, ei mii- me muonna syntynyt muuta kuin 48 uutta yhdistystä. Kaikkiaan oli seuran eri piireissä 469 paikallisyhdistystä, jotka omat pitäneet 3,717 iltamaa ja omasta alotteestaan 1,583 esitelmää. Paikallisyhdistysten tulot tekimät muo- den kuluessa 256,840 mk. l2 penniä. Piirien taloudellista asemaa osottaa se, että paikallisyhdistysten marat olimat muoden alussa 429,075 mk. 76 p. ja melat 397,151 mk. 40 p. — Piirien lisäksi on seuraan kuulunut neljä vie- nempää liittoa, nimittäin Suomen opet- tajain Raittiusliitto, Suomen lääkärien raittiusseura, Veturimiesten Raittius- liitto ja Suomen Kristillinen raittius- liitto, joiden jäsenmäärä yhteensä oli mainitun muoden lopussa 518. Seuran painotuotteiden määrä on simumäärältään mähentynyt edellises- täkin muodesta. (m. 1908 2,084 sim., m. 1909 1,408 sim.), samoin toimis toon tulleiden ja sieltälähetettyjen kir- jeiden ja ristisiteiden luku (1908 oli lähetettyjen määrä 23,357, mutta 1909 main 17,481). Lähetetyn kirjallisuu- den ja opetusmälineiden armo on mä- hentynyt lm. 1908 oli niiden armo 45,293 mk. 19 p. mutta miime muon- na 33,578 mk. 6 p.). Seuran äänen- kannattajan Kylmäjän tuottama tap pio on ollut 2,870 mk. 43 penniä. Keskushallituksen puolesta pidetty esi- telmätoimi on kuitenkin jaksanut pysyä entisessä määrässään, jopa hieman edis- tyäkin edelliseen muoteen merraten. Erittäin tärkeä raittiustyönhaara on lasten raittiusopetus. Paikallisyhdistyk- sien yhteydessä toimimissa 38:ssa rait- tiuskoulussa ja 79-.ssä toimonliitossa oli miime muoden lopulla 8,514 las- ta. Edellisenä muonna oli lasten mää- rä 10,340. Mutta paitsi paikallisyh distyksen yhteydessä toimimia lasten osastoja on olemassa itsenäisiä eli kan- sakoulujen tai muiden järjestöjen yh- teydessä olemia raittiuskouluja, joissa saatujeu tietojen mukaan on ollut 5,152 jäsentä. Syynä tässä mainittuun alene- miseen on se, että monet opettajat saa- tuaan raittiusopetuksen kouluissaan ma- kinaiselle kannalle järjestetyksi, omat jättäneet marsinaisen toimonliittotyön toisarmoiseen asemaan. Raittiusopetus onkin kertomusmuonna saamuttanut en- tistä marmemman jalansijan marsinkin maalaiskansakouluissa, mainitaan kerto muksessa. — Henkitvaknutusyhtiö Sala ma. Niiden lukuisain tiedustelujen johdosta, joita yhtiölle nykyään saapuu asiamiestoimen saamisesta, on meitä pyydetty huomauttamaan, että mälipu- heiden tekemiseen asioimistoista eri paikkakunnille ryhdytään niin pian kuin sitä ennen suoritettamista alku- malmistuksista on ehditty päästä. Siihen mennessä kaikki tarjoukset mie- lihymällä merkitään muistiin. Kan- nattaa panna merkille, että näitä tar- jouksia saapuu eri puolueryhmiin kuu- lumilta henkilöiltä. Makuutuskyselyjäkin saapuu yhtiölle eri haaroilta maata, jopa Amerikasta asti. Niidenkin täytyy kuitenkin »vielä odottaa, kunnes järjestelytyöt on saatu kuntoon, prospektit malmiiksi y. m. — Juuaiu yhteentörmäys lä hellä. Helsingistä m. k. 30 pnä läh tenyt postijuna tapasi Kuljun pysäkin lähellä (3 km. Lempäälään päin), sei- sattuneen tamarajunan, josta oli kone »vioittunut. Postijuna saatiin pysäh- tymään noin 20 metrin päähän. Mat- kustajat säikähdyksissään hyppelimät pois maunuista. Tamarajunan metu- ri saatiin kuitenkin kuntoon, joten pääs- tiin jälekkäin Tampereelle. — Arkkipiispa Sergei walit- taa. Arkkipiispa Sergei on malitta- nut kenraalikumernöörille, ettei hän heinäk. 5 p:nä matkallaan Sortamalaan ole saanut käyttää Viipurissa keisaril- lista odotussalia rautalienasemalla eikä erityistä maunua matkaansa marten. Kenraalikumernööri on tietysti kehoit- tanut senaattia ryhtymään rangaistus- toimenpiteisiin, moittien Miipurin ase- mapäällikköä. Asiassa on knitenkin selminnyt toi- nenkin puoli, nimitt. että kysymyksen alainen asemapäällikkö oli mainittuna aikana ollut mirkalomallaan ja ettei Sergei ollut edeltäpäin tulostaan il- maittanut, kuten hänellä on ollut ta- pana. — Ukkosen tnhoja. Komia uk- kosenilmoja on ollut miime miikolla Etelä-Suomessa. Jaakkimassa on ta- lokas W. Räikkönen kuollut ukkosen iskemänä, samoin Humppilassa torp- pari Mäenvää. — Kamala murhapoltto. M. k. 22 päimää masten yöllä sytytti jouto- mies Otto Korkku tuleen I. Samolai- sen talon Rautalammilla. Tulen uh- riksi joutui koko kartano, ainoastaan tuulimylly, riihi ja pari aittaa pelas- tui. Nametassa paloi yhteensä 24 nautaa, 11 kanaa ja 1 sika. Miljaa paloi yli 20 hl. sekä suurin osa muu- takin irtaimistoa. Makuutettu yhteensä noin 6—7 tuhannesta. — Murhapolt taja itse ilmoitti itsensä poliisille. — Lisää kaupp. Axeliuin an siolnetteloon. Ennen on mainittu, kuinka kristiinalainen kauppias Axelin kaupungin rahatoimikamarin nimessä nosti pankista 140,000 mkaa. Nyt on käynyt selmille, että hän on mielä lisäksi myynyt mekseleitä Kristiinan Maasan Osake-Pankin konttoriin seu- raamien kauppiaiden nimelle: Maakauppias Emil Norrtack, Sii- pyystä, hymäksynyt 1,000 mk. blanko- mekseli. Mekseli muutettu ja myyty 7,000 mk:sta. Ero 6,000 mk. Maa- kaupp. A. Lasssolkin, Siipyystä, ero- tus 13,000 mk. Maakaupp. Kaarlo Komsi, Karijoelta, tunnust. 450 mkn mekselin. Pankissa 2 mekseliä, 4,500 ja 8,000 mk., erotus 12,050 mk. Maa- kaupp. Jaakko Komsi, Karijoelta, tunnust. 500 mk., suurennettu mekseli 5,500 mk.: ero 5,000 mk. Maakaupp. I. N. Orrela, Karijoella, antanut blanko^meks. 500 mk:sta, mekseli suu- rennettuna myyty 8,500 mk:sta. Ero 8,000 mk. Maakaupp. Luukas Keni- jess. Karijoella, maksettamia 12,000 mk. Tunnusteita 9:ssä eri mekselissä 47,000 mk.; ero 35,000 mk. Maakaupp. Juho Haaro, Isojoella, tunnustanut 300 mkn mekselin, myyty 3,000 mk:sta: suurennettu ero 2,700 mkaa. Maa- kaupp. K. I. Mangs, Närpiöstä, an tanut tunnusteen 1,500 mk:sta, suu rennettu 6,500 markaksi, ero 5,000 mk. — Tulipalo Kymintehtaalla. Miime sunnuntaina klo 7 pääsi tuli tuntemattomalla tamalla irti tehtaan puutamaramarastossa. Poroksi paloi kaksi majaa, joissa oli puumassaa, polttopuita, sellulosa- ja hiomopuita, yhteensä noin 120 tuh. armosta. — Itsemurha yritys. Porissa on yrittänyt surmata itsensä m. k. 26 pnä Sahateollisuustyömäen liiton asia- mies Augusti Mesa Kemistä. Syynä tekoon lienee huonot raha-asiat. — Itsemurha. Helsingissä on muudan 16-muotias neiti Aino Lempi Bergström päättänyt päimänsä ampu- malla itsensä m. k. 28 pnä. Hän oli helluntaista saakka seurustellut piirus- taja A. Arnbergin kanssa, mutta kun tämä oli kuullut neiti B:n seuruste- lusta muidenkin kanssa, niin sanoi hän lopettamansa seurustelun. Jää tyänsä yksin hra A:n huoneeseen, oli neiti B. ottanut lukitusta laatikosta remolmerin ja päättänyt päimänsä. — Sippolan lukkarin lvirkaa on hakenut m. m. Muhoksen lukkari N. Pyy. Kirjallisuutta ja taidetta. — Tietosanakirjan 39 ja 40 mihot, jotka päättämät 10:nnen niteen, jaetaan näinä päiminä tilaajille. Ne sisältämät yhteensä hakusanoja 798. Mihkoja kaunistamat 53 tekstikumaa ja karttaliitteet: Etelä-Ameriikka ja Eurooppa. Naatalousosssto. SnnöfntuIotoiiDCft An» Imissä htmkmssa A. 1910. Ruis on enimmäkseen kohtalaisen tiheää ja hymänpuoleista; harmanpuo- leista sen ilmoitetaan oleman Pyhä- järmellä, Kuusamossa, Kuhmoniemellä sekä Kemissä ja paikoittain Kolarissa, Muonioniskassa ja Kittilässä: heili- möiminen alkoi läänin eteläisimmissä kunnissa kesäkuun lopulla tai miime kuun ensimäisellä miikolla ja päättyi useilla paikkakunnilla miime kuun toi sella miikolla tai kuun puolimälissä, mutta heilimöiminen ei ollut mielä alkanut 10—12 päimänä miime kuuta Kemijärmellä ja Kuusamossa eikä mie- lä 14 pnä mtime kuuta Haukiputaalla. Iitissä ja Kuimaniemellä; sää oli hei- limöimisen aikana monin paikoin sa- teinen: ruis on useimmilla paikkakun- nilla tasatähkäinen: Pyhäiärmellä lu- misade juhannuksena taittoi paikoin olkia mähemmässä määrin, ja hallan ilmoitetaan käyneen paikoin Suomus- salmella, Paltamossa ja Kemissä teke- mättä kumminkaan mahinkoa: sadon toimotaan yleensä joutuman tamalli- seen aikaan, eteläisimmissä kunnissa aikaiseen mutta uutisrukiin ei yleensä luulla joutuman siemeneksi: manhaa siementä on yleensä muualla, paitsi ei Kuusamossa eikä Alatorniossa ja Ka- rungissa. Ö h r a on yleensä tiheä ja tyydyt- tämä tai keskinkertainen, Pyhäjärmellä kumminkin harmaa ja Kuusamossa se- kalainen; halla näyttäytyi marsinkin läänin eteläisissä ja rannikkopitäjissä juhannuksen aikaan, mutta sai aikaan mahinkoa ainoastaan mähässä mää- rin; ohra tähki yleensä miime kuun toisella miikolla, läänin pohjoisosissa likempänä kuun puolimälissä; odote taan enimmäkseen aikaista satoa tai myöskin tamalliseen aikaan Pudasjär- mellä, Taimalkoskella ja Kuusamossa ilmoitetaan sadon joutuman myöhään. Kaura on ylimalkaan hymä ja tiheä tai monin paikoin myös keskin- kertainen, Pyhäjärmellä, Suomussal- mella, Paltamossa, Alatorniossa ja Karungissa Harma tai harmanpuolei- nen; halla ei ole juuri sitä sanotta- masti mahingoittanut; kaura ei yleen- sä ollut alkanut tähkiä mielä 10—12 päiminä miime kuuta, Pyhäjärmellä, Oulunsalossa, Hailuodolla ja Oulun pitäjässä ilmoitetaan tähkimisen alka- neen 9—10 päiminä miime kuuta ja useissa muissa läänin eteläisissä kun- nissa kuun puolimälissä; sadon armel- laan joutuman tamalliseen aikaan ja paikoin myöhäiseen. Peruna ei ollut mielä alkanut kukkia kuun puolimälissä muualla kuin muutamissa eteläisimmissä kunnissa; juhannuksen aikainen halla mahingoitli perunanmarsia mähän yleensä kaikkialla, marsinkin alamilla paikoilla; suurem- paa mahinkoa ilmotetaan hallan teh- neen Kalajoella, Alamieskassa, Dli- mieskassa, Pudasjärmellä, Taimalkos- kellä, Haukiputaalla, Iitissä ja Kui- maniemellä; paikoin omat hallan pa- nemat perunat kumminkin uusineet; sadon toimotaan enimmäkseen tamalli- seen aikaan, pohjoisimmissa pitäjissä myöhemmin. kirjoittanut Emma F. A. Drake. Hinta 3:—. Mitä avioiiilossa sievao Eniten ta!ee tietää kirjoittanut Sylvantis Statl. Hinta 3: —. litä pojan tulee tietää, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta 3: —. Mitä nuoren misMn tiiiee tietää, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinla 3: —. litä tytön tie tietää, kirjoittanut Marv Vood-AUen. Hinta 3:—. itä neoren naisen tulee tietää, kirjoittanut Mary Vood-Allen. Hinta 3:—. Kaikki yllämainitut teokset kuuluvat maailmankuuluun Puritas kirjastoon. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki . . . . . Nauriiden taimet omat nous- seet yleensä kohtalaisesti, mutta useis sa läänin eteläisissä pitäjissä omat maakirput tehneet tuntumaa mahinkoa, samoin kuimuus haittasi kasmua yleen- sä kaikkialla aikaisemmin, mutta ei sa- nottamasti enää; toimotaan yleensä keskinkertaista, paikoin hyrrääkin satoa. Laidun ei ole hymää kuin har- moilla paikkakunnilla, yleensä on kui- muus marsinkin aikaisemmin haitannut heinänkasmua. Heinänkasmu on kylmönur- millä enimmäkseen keskinkertainen, pai- koin hymänpuoleinen, muutamissa pi- täjissä huononpuoleinen, mutta luon- nonniityillä yleensä keskinkertaista huo- nompi, monin paikoin myös keskinker- täinen; läänin eteläisissä kunnissa on heinänteko yleensä alkanut miime kuun toisella miikolla, mutta pohjoisemmissa kunnissa ei ollut mielä alkanut kuun puolimälissä; sää on ollut enimmäkseen maihtelema ja sateinen; yleensä odote- taan keskinkertaista heinäsatoa. Hauki- putaalla. Iissä, Kuimaoiemessä ja Kemissä on sato huono tai keskinker- taista huonompi. Sääsuhteista ilmoitetaan kaik- kialta, että kuimuus on haitannut ai- kaisemmin sekä miljan että heinän kas- mua. Eläintauteja ei ole ollut. Helsingissä, maanmiljelyshallitukses- sa heinäk. 25 p. 1910. — Uudistus posti- ja sähkö- leunätiulaitoksessa. Pörssin, kau- pan ja maanmiljelyksen edustajain ko- kouksien pysymä toimikunta on jättä- nyt sisä- ja kauppaministerille ehdotuk- sin: 1) että postiosotusten taksa alen- nettaisiin samallaiseksi kuin maltiopan- kin osotusten taksa on: -) että maksu jälkimaatimuksista alennettaisiin, koska nykyinen, 2 kop. ruplalta paitsi paino-, makuutus- ja sisäänkirjoitusmaksuja, on liian korkea; 3) että määrättäisiin alempi maksu kansainmäliselle postille ja alennettaisiin postimaksua Wenä- jällä, jossa se nykyään on paljon kor keampi kuin muissa maissa: 4) että lisättäisiin posti- ja sähkölennätinkont- torien lukua, helpotettaisiin niiden pe- rustamista kuntien pyynnöstä ja lisät- tätsiin suurempien konttorien mirka- miesten lukua: 5) että alennettaisiin kirjeiden makuutusmaksu Venäjällä ulkomaiden makuutusmaksun suuruiset- si: 6) että kotimaisten sähkösanomien maksu alennettaisiin ulkomailla sääde- tyn maksun tasalle ja että maksukuit- tien antamisen pakko sähkösanomista lakkautettaisiin. Sitäpaitsi ehdotetaan mielä useita muita perin tarpeellisia muutoksia. — Taistelu koleraa ivastaan. Pietarista, heinäk. 29 p. Amustaak- seen pääkaupungin köyhintä mäestöä taistelussa koleraa mastaan on Pu- naisen Ristin ylihallitus päättänyt amata 8 maksutonta ruokalaa ja 7 teehuonetta 3,350 henkilöä marten, lä- hettää Pietarin piirisemstmohallituksen käytettämäksi kaksi Punaisen Ristin osastoa sekä luomuttaa kaupunginhalli tuksen käytettämäksi 10 liikkuivaa keit- tiötä. — Jlmapurjehdus Venäjällä. Pietarista, heinäk. 27 p. Dleismenä- läinen ilmapurjehdusklubi järjestää syyskuun alussa yleismenäläisen ilma- purjehdusmiikon yksinomaan menäläisiä marten. Palkinnoksi käytettämänä on 53,000 ruplaa, jotapaitsi toimotaan muitakin palkintoja saataman. — Pankkiiri A. N. Trapeui- kow on Pietarissa tehnyt itsemurhan huonoin raha asiainsa takia. Melat nousemat miljooniin. — Tarkastus pääintendentti- hallituksessa. Eräs kapteeni A. Spisbah, pääintendenttihallituksen mir- kanlies on lähtenyt pakosalle. Rupesi kai maa polttelemaan jalkain alla. Saman hallituksen entinen mirkamies, 22:n armeijaosaston intendentti Dutom mangittiin m. k. 28 pnä Helsingissä ja mietiin Pietariin.