N:o 127 - 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina kesäkuun 7 p:na monituisia hyAkäyötä muka liiallisen > kanaan M tehtaassa jyöskeMekty kau. "«lmpaa kum laki myöntöä. Kantajan Puolesta kuulusteltiin to» ojina muutamia tvastaajien lei- pomoin työntekijöitä. Asia lykkääntyi :ulewan he makuun 25 päitvään. —, Sakotettuja. Raastmvanoikeus buomi^r eilen työmies Oskar Kop o» M JymäHMin pitäjän Nisulan kyläS- lä juopmnMjesta ja rähinästä kahdes sa eri kerrasta yhl. 100 mkn saMoon, «multa koÄka masiaaja ti tvielä ollut 18 tvuoden iltainen, aiionnettiin sakko 60 mkaan, mii tvarain puutteesja <xn iuovireillajva 12 päimän «vankeudella. JulmuudSsla elämiä kohuan tu»- milliin torppari Topias Pilkkuiin- mott. Wejangas>ta 20 mkn jaflfw<it, wasiaawa 4 pä.wän Mankeutta. P. »li eräanu päitvänä pitänyt hewostaan «kaupungissa Mo päi>wän ralvinnotta. — Elinkeinoilmoitus. Torikaup- myöniymäijyyden muoksi. iSDdtiä sinen NÄvattsillan miljoona- asiaan aul>ee, en oie oillut maliioeva- vaintvaliokuiman jäsenenä, enkä sen jäsem-in tvaikutlamassa. Multa hytväk. syn» minä wallMl«rÄlNwal'iotunnan kannan asiansa. Kun waiuowarain- »vMo^mHnan miletintö esiiettilin ein>s- kunnassa, esiinN)iiwÄ muitien muassa edusiaja Ziybergh ruorsckai^ia ryh- mäsiä ja evuÄaja PaasiLiwi. juo-met- narÄai.scsia, Mltäen. että hallitsijalla oli FiiSlämäilön muodollinen oiLeus lutkia ja ,m»äärälä yleisen Nxckttorahas- ron menoisia. Tämän selityksen joh- dcSia pyysin pchomnmoroa selittääkse- n i konia m asiassa ja dorjuvkseni mo- komia maallemme vcchtngollifia wäit teirä. Mnua wasiaan jichdyn syytö5sen jcchdovll» Nemansillam nrikjoona-asiassa läyiyy minun tvaano. että .Helsingin Sanomat" miipytnätvä kokonaijiuudes- saan Maisewat lausuntoni sanotussa plas Kalle Milander ilmoitti eilen ^• m<ust kaalille fl ilOiiX 1 KiäffjS ruakaiaimaräkaupan. lldmot olitvat turhia silkä poikanen ollut P»is>sa jo koista tuuttia piti jol- lioin hälnet oli wiiwÄsi nähty. — Teknillinen korkeakoulu. Toi) is- duffiM diplomitirtkinmm «nfimäisen ojan jsuoriittomii^eAa otvat saaneet m« m. semaatvat oppilaat: arMtehtiosas» tölla W. Kolho ja Nmerakennuso^as- tolia W. W. KolHo. — Seinäjoen oluttehdas lakkaa. MM „Waa>salle" m Ämotettu, to» PÄtaa Seitrmjoen oituttchdas, jonka omistaa hra Alfred Herler, ensi heinä- kuun 1 pjna toiimnitanisa. Manalta Suomesta. «sio^fo, jotta ien yleiijö woi arweÄella maislraatille oiikowan>^a alwa:a täällä tämän jyytlÄIohdan päiKvyyiiä. ntniVirMTmMtfmitvm, Äcs Möommxc yhöeen ne syyiöskoh- dat ,soua «Helsingin Sanomat" ja sen takana olema 12 miehinen edusta- ja ryhmä on luonut minua w asiaan ja jc>1ka m^tka mrat äihemtaneet kchoi- ijut^n aniamijcn mdnulle luopua nuor, sucma'.aijc^ eduskuntaryhmästä, niin ro j o 11 unxi t ne fcu.iu.:in;:ii;: 1) eilä ollen eduskunnassa avmos- iellut K. W. KoÄelinin ja Puhakan vxtslalausetta: 2) emä minun tvaikutuksenii perus- tuÄMmal^otunnassa, kuuleman mu- kaan, olisi ollut, sellainen, että se oli omansd onemmän hajottamaan kuin yh^is:Än»ään, voisin sanoen, että olisin ollut liian jyrkällä perustuslaillisella kannalla; setiä 3) että nÄllä tvaltiopöilvillä olcn esiimywyt Noivansillan milljoonaliM Olen odottanut, mitä luoni«tta! — Hyljätty sääntöanomus. Vaajan lääniin kutvernööri on hyl'jännyr I. Heiskan tekeanän anomukson saada w«hwistus K«sl!i»Suom>en Taidoyh- dislyfsen säänöille. Hylkääminen Pe- rusiellaan siien, ettei mainittujen säätttvjien wahwistamWien ole kuwer- nöörin tdjflctovä. lEimon samasta «siasta kovilta- maminne uutinen oli niinmuodoin määrä. — I. M. A:n sunnuntaisessa pilk- kaanampumisessa yhdiSleiyissä 50 m. liukumaan ja 150 mtr kiinteään waa» liin oliwat tuMJet seuraamat: O. Maiar<u,iwn, li.!Muwaan 86 p., kmr- teääin 105 Pist., Gt. 191 pist.; I. ^t mvro i non li i kuivaan 78 p., kiin- teään 86 P., yht. 164 p.; G. Närhi liMuwaani 31 p., kii^>eöön 113 p., yhi. 149 p.; A. NoMutto liiLkmvaan Stolyplnlu lausunnon joh dosta asevelvollisuus- asiasta dumnassa an senaar^rk L. M e c h e- lin läihettänyt »Rjetihiin" wastaus- säyköisanolman, jossa hän seikkaperäi- sesti selostciltuacir asewelwollisuus- asian tvaiheita jälkeen w. 1899^ »sottaa että ^ siihen, ettet asiaa ole wielä ratikaistu, on min'Al>eriiieuwosi0n po- litukan eikä suomalaiötc.r. ' S,As «II»t leve, tickiyiii ntiU Mallakunnanlainsäädäntökysymys duumassa. :d. KoslZelinin ja Pu^k?:» was:alaujc ^ 1W p., Yht 133 p.; .x- ...- e- -• . , Ft. yfnrnrt liinfutonn .n 7fi h.. fnnf.iVii-Krr oli ja eitä siinä eiiin.tt.vät lausut wällt«m>ällömÄli MaatiSval torjmnis- ia. jiun »Helsingin Sanomat" jul- kaiseniai lausuntoni Neivansillen mil- jroma-asiaÄsa, on l^eiisö tilaisuudessa anvc^iieSomaan minua tvastaan iehii>. jen Wös<ien lamaa mainimssa asiaAsa. Paiijra en ole tämän inaan edaötä, multa Zen worran luulon kui- tenikin tchneeni^ eriä minua lvanhnu- veni PäiMlbä olisi sääsdetiämä aiheet- »amasii jouiuimasta sellaisten hyök- MMen ja alhaisien me.^nosotusten esineeksi, joihin nuo 12 nuorsuoma- laisia edusiaja a ja ...Hdisingin Sano ma i" nikixn mukana cwat tehneet ilfcmä sliipä^Lsi. H^smgissä, k^säluun 2 p:nä 1910. Jonas Castren. I. Aarnio lii«'kuwaan 76 p., kiinteään V!) p., yht. 145 p.; M. Kumpu mm kiMmvaan 44 p.. kiinteään 70 p., yht. 114 p. setiä E. Leinomn liikkumaan — kilMieäÄn 40 p., yht. 40 p. Kierlchcmvr kuukaudeksi jäi par- hairmnan piÄomäämn saajalle O. Ma- iaraiselbe, jo<ka oli tmnen kerta. — Seuraaiva k>l!pailu Fahden w:ikon" ma^akcsla cm euisi suiMuntaina kello 10 aP. — Tampereen kaupungin lainapuu- Hat. Tamiperven kaupunginwaltuus- ton raha-asia in tvalivk-unta on keskus- telu-icha erään lontoolaisen pankkiliik- keen kaiMa 3 misj. Mkn lainan otta- miseHta ja ollaan tflIvissä toi-weiÄsa jaada tälmä laina hWMsytt«willä eh- doilla. — Lahteen raiennettama wenälai» nen kasarmi. Tänään allekirjcilctta- nee kauppcckirja, jo-iika mukaan Pieta rin sotilaspiirin 5.s rakennuskomisio Samysloffijkii (oikeistolainen) jakaa kysymyksen tvaltiollisoen ja oikeu» delliiseen ojaan ja lausuu, etlä kysees» säotewa laki oli waUiollijesli Mällt.i- mätön, siillä Suomen ajema, joka uh- kasi «valtakunnallista turivaRiju-uiia. o- li lopersttMa «joko iainjäädäntötietä tai tarpeen waatiesja asemoimin. Kääntäen puheensa kysymWen juridi- ften >selimitäämiseen puhuja koskettÄi ijeMaperäisesti entisiä lainsäädänlö- asiakichoja, jotka määrittelvwät Suo- men oikeudellisen aseman, ja tulee fii- hen lopputulokjeen, ettei Suomella ole mitään waltwjääntöä, ei ole olliu eikä toin>otta»vasti iule olemaankaan. Suo messa on samallainen rajoittamaton itsehallinnollinen hallitustapa^, kuin kaikilla muillakin Venäjän keisarikun- nan alueilla. (Kävtentaputuksia oi- keälta.) Qppositjsionin Suomen puoltaminen on täysin käsiteÄÄvä, sillä se saa Suo- mesta alueen, jossa »vasiustusipuolue- laiset woiwat Pitää kokoutsia, painat- >taa Miipurin julistuksia ja jonne woi- wat paeta ivenäläisten wiranomaisten >täsistä. Suomalaijet puolestaan, oi- lamatta vsaa Menäjän talonpoikais^ mäesiön hartioilla o«lewaan werotaal- kaan, >owat rikastuneet, jo«kawaLpa wie. lä rikkauksiaan autiajilleenkin. Wenä- läisten wa^llankumoukjellisten liitto pu- huu kiukkuisten wierosheimoisten lii- tolle: auttakaa meitä min me autain- me teiitä eroamaan Menäjästä. Kas siinä oivat opposirsioonin ja Suomen mälisen lsopiimuLsen perusteet. (Kät- tentaputuGa oikealta.) Puhemiehen paikalle astuu ruhli- nas Wolkonski. v. Anrep (lokakuulainen) pilää aiwan >wälttämättömänä tehdä erotus «valtakunnan yleiÄvaltakunnallisten RakennMchmR mmstoo» että mviUT löytyy puuttum&ton T&rftfto: S«mcnftil aseammalla eri merkillä. Kilkklt, tiiliä is savea. KatfOfarpcifa nuopaa, lakkaa monipuolinen Maalltarpefden vanuto y. m. O.Y. Keski-Suomen Rantabanpassa« 1-0 Kaunis valikoima: Värillisiä ja valkosi* kesäposeroita, Pumpuli-alpakka alushameita, Kesähattuja, Kesäsakettia, sadekepsiä. Englantilaisia ja kotimaisia pumpulikankaita. Villa- ja pumpuli- musliineja, Pitsikankaita — koristenauhoja. Leninkikankaita värillisiä ja mustia, Verhoja uusi lähetyt. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Kesäksi maalle muut- tavain sopii ostaa Talous- Lasi- ja Posliinitavarat M. G. Oksalan kaupasta. Ohria ostaa ja -myy E BLOM. L0»7 1—1 2048 tti tilainomiistoja William Maii'lalra llakien säätämis-oikeuden lja Suomen^ os!aa Jyrisevän 52, M ha s::uruiM paikallisten laki-asetusien säätämis- Hollvtan pitäjän Lahden kylässä si- oikeuden «välillä. Kysymyksessä ole- jait>sewan tilan. Kauppasumma on wan lain >säätämi>sen tvaarii tvaltakun- Virallisiay.m.yleisiä uutisia. — Virkamiesten syytteeseenpano leima-afiassa. Kenraalilumernööriltä on Luilun läänin kuMmöörille UMpeit saapunut kirje, jossa kuivernööri» aii» ikaisemlpaan kirjeeseen antamasta was- taui^esia huulimaita ehdonolnasti waavitaan ne mirlkamiohet hei-i siMiee» G>en ponlawi!tsi, jotka eiSoät ole nou- datiaiiien laitoitta teiMa-qetusla — l^tioo KaLcwa. — Kansanivalistuskokous. tuisjärjesiöjen yhrei«io!>mikun:a on se- naalitta anonut, että ensi Msk. 29 ja 30 päitvinä pideilätvän kansaiitvalis- ruÄlakouksen oianoilajille matkaa Ivar- ien NxÄiivn ra la in asemilta Lahteen ftkä mkaisin aimollisesti mi]ömvettii,i« siili kcchluullifti.si hawaiilu alennus rauiaiielippujen himoissa. K5 tuh. m?, ja rapahtuu Masiaanoito heti. Kasaumin räksnnuistyöt älotetta> iiee heti. Päärakennus tulee kayier t?wöl!si kansliahut'N!!i:s!oNL. Lahden juhlille. Oivastaan ei kai enää tarmitsisi näislä juhilista puh-ua, sillä kyllä jokai- selle jo tieti)sli on helmillä, että Lah- teen on läihbellätvö. Kun sen kuilen- kin wielä teen, on je senlähden, että on jouatin feiVoja, joista ei mielä en- nen otfe mainittu. EnsiDkin on maini:taw.i. että kaik- kien muiden juhlien lisäni jamassa yh- vel)deW mievetään „v> ä ui ii l ä i s- t en Nuorten" k e j ä j u h la.. Aiuor^uomalaisilla ylioppilailla on siis erikoinen M) lÄhtcä mitkään, ja min- pä piiäkööÄin he ku.uuanasianaan jaa- pua jokainen. ^ ! DenM Pernerswrfer (sd.), ettei h ci- isittsn on pyyd^t.i) huomauuamasn M tvältaa edusmieslon yli, jol- eriä ucheikijoita on tois:,imelsi ilinoit- ka lau^uitvat puolAemieliPiieitä ulko- laulunut liian wäl>«.i. T^män joh- puolella eÄMkunnan. Heli sen jMeen d^-ia uhoilun meitÄäisiä woi>ina-mie» lapahtui miiMlhM yhteenotto tshekki- hiä lvälttämättä jonnustamaiin itsensä läisienradttaalien ja sosi ali oem okra at- , 1 ,v^.tien tvcililla, ivusta »viimemainitut ta- mortA buumolte Ich-XI. kunniaa ja mainelta. Kuulcmani mu- ^ivän orichijsien adressin, kaan on meiWäisillä hywäi toiw «.et poistaa" noissa kilpailuissa. Lisätisi eräs tärkeä seikka: olisi juo- tawaa, ekiä mahdolllsimrnan moni, ot- taisi mukaansa tyynyt ja huopcipeil- iten. Siitä on mukamuuit^ sekä it- sellle ekiä lahtelaiselle juhlatoimikun- lwlle. Ja ,alaasi but not iest" — miiinei- nallinen wäluämättömyys. On koh luutonta, ettei kollmi-miljoonaincn >wäeslö suorita alsewelwollisuutta ja ti* hei kaikilla alamaisilla ole jamallaisia oikeulsla koko ivaliakunnan alueella. Menäjän kansan ^kansallistunto on jos missään niin tällä alueella ollut ma- — Ulkomaiden parl,mänttien jäse. !'>ftnnettu. Suomi ei ole suojannut Me- näjänetuja. Suomen kysymys on yrimeltään !»)- symys yleisestä rajamaapolitiikasta, jonka kerta kaikkiaan on luowui?awa tawoitlelemastaan ra>samaalaisten rak- kautta ja jota yksinomaan ivauakun- nan etujen säi!lyltäm.isen tulee johtaa. Maatilojen sekä torppien omistajat huomatkaa' Ken tahtoo ta^nsa tai toppansa myydyksi saada, niin pistäytykää- päs niistä heti ensitilassa ilmoit tamassa, sillä halullisia ja varmo ja ostajia niille olisi. S. W. Kaihlasen Kiinteimistö ja Asioi- mlstoimistolla Jyväskylässä Bakm*n'in talossa. kuulutus. 4 Maanantaina kesäkuun 13 pnä klo 10 pämMä pide vään Laukaan kunta» lassa kumakokous, jossa 1. Julaiislaan kmvernöörin päälöS Miiebolaget Finland Wood !!:ny» rcoPuuiQeen tvaliakirjan hyllääimijestä ja pääte lään sen johdosta. 2. Pääieiään 3)iuhilun talossa ta» pahiuneen pal«vchingon konoaauiijes- ta. 3. Julaislaan kuwernöönn piälöS paloapÄHdislyt^en sääntöjen wahwis, lamusrsia. Laukaansa 2 p. 1910. nec Suomen kysymyksestä. P a r i i- s: s t a, kesä?. '<i pnä. ..Journal des Debals" pitää sopMaitomana raitska- Iai':fcn parlament tarinojen halua se kaantua toisen maan lainsäädäniölai- tcsiien raMistamanz oletriin asioihin. Lehti toiwoo, että ivast.ilausc jää lä- hetkälmättä ja eitä Ranuan mlinsre- rislö o sottaa toastalauieen lukijoille, minkälaiset seuraukset ivastalaujeesia woi tulla. Wienistä, keijiälk. 3 Pn5. Edus- iajakalmarissa tjlhekkiläiM radikaalin Sc>Min tekemään tiedusjÄuun e0us:a- jäin suunnitteleman kääntyi m ie :t joh- dosta tvaltakunnon duuman puoleen Suomen MMDsessä Masiasi lvarapre. Zilbl Clii Voutilainen. i—i — Thtiöt. Lpeitajatar Alina Kos- kinen r.m. ttvat anoneet lvahivistusta Jiä-Hälinven kotiteollisuuskauppa O. B:n säännöille. Osäkepääoma on 5,000 nilk. — Pernaruttoa on Mnesiyny: e- -rään tälon lehmiin Luhangan pitä- jässä. Hariclan piirin eläinlääkäri »n anonut ku«oernööriltä määräystä mat kustaa padalle ja ryhtyä ta>rpeellisiin ltoimenp^leiisiin. — Waasan hsmioikeuden asessorille G. Ei.'ho>ltm>lle on inli)öim:tly Mirka- w<Äpautia Heinäk. loppuun. Oikomailta Jyväskylästä ja Keski-Suoniesta. — Juttu leipomolain rikkomisesta. AmmallilaÄastasa LÄvald BoitSdoif- fin mirikakiirieellä miime maaUsk. 13 pnä aniaman määrä yks m mukaan oli yleinen stMtäjä kaupungiMvivkaali Ä'ke Lund eiliseen raasiumanoikeuden is- tuntoon haastattanut kauppias R. Ruchin ja pinkelimeslari Topias Aho- — Jlmapurjehdus. Lontoosta, iflepf. 3 pnä. Englantilainen ilma- puijschtija Rolls on purjehtinut To- veristä kanakin yli Ranskan rannilkol- nen mutia tärkein li°.doilanto on je, ! .fe San Gatten luo ja sieltä alaslas- että mailkallie lähd-elään periantai- keutumalta täkaGn Doveriin, iltana Uo 9 P ä i j ä n n e - l a i- malla. Laiwa tawollisisja silloissaan, joten Korpilahdzlta, Jäm- iäslä y.m. tu!lewilla> o.t tilaisuus liit- tyä mukaan. Ne iaas, joika tulewat junalla joko Suolahdesta tai Haapa- mäeltä päin, joutuivat iltajunilta toi- maan, kun joutua pi:äwär. Olisi toi- motialivaa, että manhempaakin lväkea Nlikäli mahdollista lähtisi mutaan. Heillekin voisi olla ha iskä ^lla läsnä nuorten juhlissa. Joita tv-oi ia isiin suunnilleen tietää kähtijäin ln5u, olisi mailalle aikomien tänään tai, huomenna inerkittämä it- s'nM listoille. Nutä, joilla on mer- kiliMiÄisboja, pyyoe^ään huomenna illalla ilmoittamaan, montako nimeä heillä on. M>öhe.nmink!ii ivoi tie- nM illmoittautua, rnuMft lahtelaisien mukanmuden muoksi on tällainen en- nMomeMntä su>)tawa. Nuori. Toiselta puolen on mälltämätöntä kai kin mokomin >wälttää tvenäläistyttä- miMMmyksiä. On wältiämä:öntä lujasti suoMa ja kunnioittaa kansalli- sia pyrkimyksiä, mikäli ne eiwäl ole ristiriidassa »valtakunnan edun kanssa. Tällaista politiikkaa harjoittamat Englanti, Salsa ja Ranska, muna kun Menäjä lähtee tälle tie Le aletaan Pu hua erityisten kansallisuuksien oikeuk sien !halwol!flmis>esta. Syyn tähän pu- huja näkee oleman Menäjällä Wall itse- »vassa kosmopoliittisuudeSsa ja Ivarot- taa, eliä tämä Miiimemainittu jchiaa turmioon. Puhuja nuhtelee ministe- rinemvosion puheenjohtajaa siitä. e!:ä hän ^elityskirjelmässään ikäänkuin to* distaa oikeaksi Menäjän oikeuden sää-- lää t)leis>voltakunnallisia lakeja. Lo- putsi keho it taa v. Anrep kaikkia aa:e- yslämiään yhdistyinään ja inahdolli- simman pian toteuttamaan tämän lain. jotta ainiaaksi tehtäisiin loppu Politii- kan mahdollisesta horjumaisuudesta. M i i il; u f o f f, joka pitää kyjymysiä jo ennalÄta pääteltynä, ilmoittaa. et:,i opposiisiooni ottaa osaa keskus'eluun, jotta asia tuliisi kaikin puolin jelmite- lyksi. Puhuija jelmiitää ensin ki?si>myksen juriidista puolta sekä sen walta!un,ial- lista wälttämättömy>Mä osoitaen, e::ä ^ämbän kevät-käräjien pöytäkir ja ovat saapuneet asianomsis lie jaettaviasi j» annetsan ne lauvan» fin» N j« 1*2 pnä tätä kuuta alle- lriijoittanesn asunnosss. Hugo Palmroth. 2019 1—l Huom.! LimmMi ItGjit tuilfoa iJfin 20 Pnä f£o 11 a.p. Tär!« fiu.'i talloo n Jäii^jässä huutamaan ti» Wien särltlemiiM M naweua:alli ja si- ifuliääoutäftv ralkentamiisen mainittuun loon. Piirusiutljet nählämänä huuto- >kaupa^a. Tuniemaltomilia urakoii« sijoilla maadilaan takaus. Rakennus on waii!iniiksi saaialva jdMk. 1 piironäit 1911. 2 64 Hugo Plmroth. l—i Zmsu kuil» Niislisukki kanioa lalajilla cdelli-sen puolen ivucÄen kovoja läinän f:a ajalle zoka lauan:aina ap. sekä 28, 29 ja 30 pnä jclloin ne lainan uloehaun uhalla o- wai maltjseiiazval. Ken talle::oiisla lahioo ollaa puoiZcn muodcn koron, lulioci» ^en samioina pänvin.t oi:a- •irccoit, muu ie n je liitetään paaomaan. Halutaan ostaa* MAJATALOJA Keski-Suomessa läheltä a^emi». .... . Vsrmtt ostajat. Lähempiä tietoja P^'u mä.I^aa edelleen o /c ,a talle- antaa tu.ljia oietaan was:aan io5a arki lau» Lvl» Väinö Saarinen, jyväskylä. l l luotu a i dup. 'Ä.5 i Hallitus. l i poliiuinen wiche ja erehdys, loaan myöskin kichtännöllinen mahdotto- muus. Seikkaperäisesti arwostelles- saan esiittelbsän selostusta ja min. lvosion puheenjohtajan selityskirjel-' mää, tulee Mil^ukoff siihen loppupää-^ tötseen, että »vaikkapa pidettäisiinkin epä'l<iliän'änä Ponvoon lvaluoteo.t akulatuuria VMkl Su*M*i k«nl*iriui molemminpuolista welwoittawaa luot- k^in»<nlajien on tunnusiettaiva, e>.tä maa, niin on muistettava, e::ä ykzi- myös Suomen sisäinen iärie'tys on puolinenkin ^Kvollisuus on welw^l- luonteeltaan kansaimvälinen, s-llä kum- l-juus. ! paifenkin sääiää Haminan tauhaisopi- Puhuja kumoaa sen ivä!tteen. ettei mus. Puhuja omasta pu-.l-.-siaan ei Povivoon Maltioteen julilallisilla !u- anna Suonien sisäi^ll? järjesiyksellt ... paulsilla muka olisi Moimaa ja että kansainivälislä merkitOlä koska kalioo. käjsiiÄtÄvänä Mva lakiehdotus on loo-' nämä waltiopäimät olisicvat lait'oinat, eitä Suomen kanialnivälinen asema Hillisesii mahdoton se>kä ei ainoasiaan ja hnomuaitca. että tämän ajatuksen on määräily Haminan rauhansopi- - 24 - — Vapsi pudonnut ja kuollut lah- ^ teeseen. Tällainen surkea onnettomuus sen täällä nmt ien heille edeswaslaus- s<muji miime perjantaina t.k. 3 pnä la keM. 4 pnä 1908 annetun työtä ÄymäMMn Nyrölän HuMilan talos- 'loipoitnloiÄsa koskeman lain rii^omises- sa. Mainitun talon neljännellä wuo- ta, siren eriä työlä tehiaassa on tehty della aletva poika Niilo oli y5sinänsä kauemiman kuin mainittu laki myön- Wuliawasli: mennyt leikkimään erää- taa, WaÄaaja Ruth, jjota amusti homi- seon maidon jäähdyt^huonee^een, jos- ja ol!i läh^e, ja sitten jiotenkin wahin oik. auskulianiii Arilun Makkola, il- yosja Mskahlanut lähteeseen. Kun »nioitti, että hän on vuokrannut sei Po- sitten rumettiin pitkällisen Poissaolon monisa lvasiaaja Ahoselle ja ettei niin > takia kaipaamaan poikaa ja alettiin ollen hän ole vastuunalainen N)ö- >häinä etsiä, lö^zettim hänet chLmänä ajasta Alla. Mitti. ettei hänen ai.>tä^teeM. KaiKj Onkiin MtMm^ ^utta rehtori ei huomaa mitään. Hän katsoo jäykkänä syvään alas kuin omaan hautaansa. Sitä tulee pitkälti... pitkälti. Hän puhuu valtio neuvokselle klubin perustajana ja kymmenvuoti sena puheenjohtajana. Lopuksi hän huudahtaa: — Valtioneuvos Nicanderin malja! Ja se juo daan yhdestä ja samasta pikarista entisen kauniin tavan mukaan. Tuodaan esille vanha tuttu suuri pokaali. Reh tori uhraa viiniuhrin kaatamalla siihen uudet ava tut sampanjapullot. Kun malja on juotu, johtaa valtioneuvos ku vernöörin pieneen salonkiin. Tällä on tarkoitus saada suurempaa vapautta salissa. Harrykin suuressa palavassa innossaan katsoo nyt syvälti sampanjalasin pohjaan. Hän tunee aivoissaan keveän keinuvan liikkeen. Se on veri, joka niihin nousee. Se sama lämminnä hyp pii pitkin ruumista, kuohuen ja soluja laajentaen. Tämä on kuin pilviin kohoamista ja vapautumista maisista siteistä. On lentämistä tunnesiivillä. Posket hohtaen ja silmissä tuore kostea kiilto imaisee hän taas korkeasta lasista pitkän siemauk sen. Samassa tuo ovenvartia sanomalehden valtioneu vokselle. Se on uuden »Salaman* näytenumero, jonka maisteri Tervo tahallaan on pannut iske mään tulta ensi kerran tänä Seuraklubin vuosi päivänä ja vielä koirankujeissaan laittanut sen - 21 - ylistyslaulumme molemmilla rannoilla. Hyvät herrat! (Nyt Harry näkee jo selvemmin ja huo maa papankin riemusta sädehtivät kasvot). Käsi sydämelle ja hiljainen vala työhön ruotsinkielen ja ruotsalaisen sivistyksen eteen! Sille työlle yhdek sänkertainen hurraa! Harry tuntee nyt kuin mamman lämpimän hen gityksen poskellaan. Jotain tällaista juuri mamma kotoa lähtiessä häneltä odotti. Hän nyt kuin täytti mamman lausumattoman toivomuksen. Sillä poski poskessa ja niin lähekkäin näistä samoista asioista hän on monen monesti aina koulupojasta alkaen mamman kanssa puhunut ja innostunut... kaik kein pyhinimilleen kun on innostunut, niin kyy nel on silmissä kihelmöinyt Seurahuoneen seinät järisevät huudon voimasta mutta miesten silmät ovat kosteat — Hämmästyttävän kauniisti puhuttu, lausuu sit ten ääneen rehtori Heideman äänettömyyden kes keltä kuin yhteisenä tunnustuksena. Kuvernööri tulee Harryn luo, kilistää, pudistaa kädestä ja hänenkin silmissään on tunteellinen kosteus. Muut jäljessä. Tuota menoa katselee valtioneuvos säteilevin sil min. Ja hän ajattelee itsekseen: — Juuri niin, Harry! Sitten hänkin viimeiseksi menee Harryn luo ja sanoo: — Tahdotko kilistää papankin kanssa?