Tiistaina 26 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 46 — 1910 P. Lievosen RÄÄTÄLiLMKE Joensuussa, Torikadun varrella Lundholniin talossa. Otan vas taan kaikkea ammattiin kuulu vaa työtä teettäjän sekä omista kankaista. HUOM.! Hyvä työ ja halvat hinnat. Kunnioituksella : P. Lievonen. tämän kaupungin pika-ajurit saa pukoot t. k. 30 p:nä kello i ,L 1 a. p. poliisikamarin pihamaalle asetuksien mukaiseen ajuritar kastukseen. Joensuun kaupun gin poliisilaitoksella 25 p:na Huhtikuuta 1910. IV. t. Kaupunginviskaali. Vuokrattavana kamari ja keittiö tahi 2 kama ria ja keittiö 1 p:stä kesäkuuta levyseppä H. Monoselta. Halutaan lvuokrata yksi kamari eri sisäänkäytämältä osaksi kalustettuna. Wastaukset 'Pyy detääu toukok. 1 p:mään mennessä t. l. konttooriin nimim. „S:si nuorta miestä." mmsnsesmsmmBBcmm mmj kautta muodostuu myöskin moi makkain kansallistunnon eUibyttä mä rintama ulloisialin luaafoj torjumaan. Olemme yllä olemassa tahto- neet peittelemättä, kuten 'ennenkin julkituoda ja ' huonomuistisille'' mieliin palauttaa suomalaisen ptto- lueen makiintuneen ja horjumatto- man kannan keinoista, millä se pyrkii tarkolusperäänsä saaivu-la- maan ja toteuttamaan. Sanottakoon pitolueemnie kan nasta mitä bymänsä ja mastns- tettakoon sitä maittapa ..inhiniil lisyuden" ja »tasapuolisuuden" kauniin kuoren marjossa, tulen marsinkin »pääskyset" oivat taipu- maisia tekemään niin fiircfdait em me horju. Wie!ä mahemmän lioc- juttamat puheet suomalais-kansal' lisesta ..keppihemosesta" sekä mou- teet kansallisesta „wir,!niasia" jr „sokeasta puolueliilikos>a". Ei' - - Sillä suomalainen puolue ei ole kyseessä olemassa enempää kuin muissakaan ajamissaan asioissa katsonut, eikä tule »vastaisuudes sakaan katsomaan siihen, tulemat ko yksityiset henkilöt tahi sutitem mat ryhmät omaösa tai nntitrei piirissä näennäisesti ainakin aluls kärsimään silloin, kun on lyseessc kokonaisuuden eli Suomen kansa! todellinen etu ja paras. Että puolueemme keskuudessa on henkilöitä, jotka tietoisina odo- tettamissa olemasta parjauStul masta, omat ryhtyneet uutta heiv kimakuutusyhtiötä pcrustamaan. osottaa mitä kauneimmalla ta- malla, että puolueennne toinnu nan tarmoa ei kulista mastoin käymiset, maan päinivastoin te rästämät sitä. Uuden heukimakuutusyhtiön tar peellisuudesta, puhtaasti makuu tukselliselta lannalta katsoen, saat taa syntyä erimielisyittä marsin kin, kuu on paljon sellaisia, jotta eimät huomaa sitä, miten suures sa määrässä uusien yhtiöiden in nostus maikutti mirkisiämästi sitä ennen toimiunassa olemiinkin. Me puolestamme pidämme, sa noo Samotar, tekeillä olemaa hen kimakuutusyhtiötä kaikin puolin ajan ja tarpeen maatimana setä toimomme, että ne, joille kansal listen pyrkimysten toteuttaminen on armosta, liittymät yritystä kannattamaan heti sen käyntiin tultua tunnetulla suomalaisella sitkeydellä ja itsepäisyydellä, niin on »nelltä ennen pitkää Kansallis osakepankin ohella olema taloudet lisessakin suhteessa tukema selkä noja, mihin ttirmautua kohottaes sanime, kansallisia näkökohtia sil^ mällä pitäen, maanime teollistuit ta, kauppaa ja yleensä kaikkia ta loudellisen toiminnan piinin luu lumia aloja siitä alennustilasta mihin ne kansallisessa suhteessc lvuosisatojen kuluessa omat joutu neet. ■IIIMMIiUiM I il" l|i I \\ n 6dn$K ees Huhtik. 22 p. Ed. A a n ala sai sairauden ta- kia lääkärintodistuksen nojalla iva- pautusta neljän miikou ajaksi, jota paitsi useat edustajat imelä sai- mat mapautusta eri pitkiksi ajoiksi. Ed. S e t ä lä sai mapautusta suuren »valiokunnan istunnoista, koska hän kuuluen myös perus- tuslakimaliokuutaait ei ehdi otta- maan osaa maliokunnan työhön. Esitettiin toiseen käsittelyyn eh- dotus Perintökaaren 1, 2, 4, :>, ja 7 pykälän muutta misesta sekä suuren maliokunnan asiaa koskema mietintö, jonka pohjalla sitten asian käsittely oli tapahtu- wa. Ed. Talas ehdotti, että edus- kunta hymäksyisi ensimäisen pykä- län sellaisenaan. Ed. Söderholm yhtyi pää- asiassa edelliseen puhujaan ja niin muodoin »nietinnön ensiinäiseeu »vastalauseeseen. Ed. Rybergh kannatti suuren »valiokunnan mietintöä, ehdottaen sen hymäksyttämäksi. Ed. A h m a »v a a r a ehdotti py kälään lisättmväksi arin. esitykses tä, että verunkirjoitustilaisutidessa on oltaiva saapumilla perillisten tai heidän edustajainsa, kuten tä- hantin asti eikä kuten mietinnös- fd ehdotettiin ainoastaan annetta- ma todisleellinei» tieto penxnfirjoi- tuksesta. Ed. Jonas Castren yhtyi Ahmaivaaraan. Ed. Kotonen oli mietinnön kannalta. Ed. Pennanen kannatti ed. Ahmamaarac.. Ed. Wrede lausui olemansa myösknt niiden kannalla, jotka tahtomat pykälän tässä kohden hallituksen esityksen muodossa hy mäksyttämäksi. Ehdotuksen 1 pykä- äu hylväksyi kaikin puolin. Kun asiasta oli mielä useassa puhemuorossa mäitelty, ryhdyttiin äänestämään. Eri äänestyksien jälkeen hyiväk- syttiin 1 pykälä »valiokunnan eh- dotuksen »nukaisesti. Pykälät 2, M, 4 hyiväksyttiin sellaisenaan. 5 pykälän johdosta lausui ed alas, ettei hän »vomut hymäk- syä siiuren »valiokunnan tekemää muutosta, että korkeiit sakkomäärä perunkirjoituksen laimiulyömisestä olisi 2,000 »nk. Puolusti lakiiva- liokunnan ehdotusta 4,000 ^mkau -orleimmasta sakkomäärästä. Ed. K o t o n e n piti luonnotto- !nana, että sainalla kun lisätääii jäämisiveroa, alennetaa»» perun- kirjoituksen laimiulyömisestä ntää- rättyä salkoa. Ahtyi edustaja Ta- laiseen. Ed. Ahmamaara ja Ny- bergh pnolustiivat suureii iva- liokunnan ehdotusta. Huutoäänestyksellä hy»välsyttiin uureu ivaliokunuan ehdotus ja oineit käsitteli» julistettiin päät tyneeksi. Ensiinäiseeu käsittelyyn esitettiin e h d o t u s k y y t i a s e t u k s e k s i maliokunnan mietinnön pohjalla. Ed. Pennanen lausui ole- mansa sitä »nieltä, että lyytilai- toksen suuruuden määrääminen olisi jätettämä laista pois. Ei hy- iväksynyt sitä, että kyyditsenliscen 'aataisiin käyttää automobiiliä. Ed. Vieomius ei hyiväksynyt 'nlkulaitoSrahaston »varojen kät)t täinistä tarkoitukseen. Ed. E. S. ^)rjö-Koskiiteu toiivoi lakiin sellaista määräystä, joka ivelivottaisi kie»varinpitäjien noudattamaan piihtaudei» »vaati muksia. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus m uutoksiksi t o r- pai», l a »n p u o t i t i l a n j a »n ä k i t u p a-a l u e e i» »vuokrasta maaliskuun 12 p:»iä 190!) anne tirn asetuksen ja 34 pykäliin uureu maliokunnan mietinnön pohjalla. Suuri maliokunta eh dotti sainoin kuin maatalousmalio- untakin, että ehdotukseu aniiettai- iii» raueta. Ed. S a a l a s t i puolusti hy mäksytiämäksi maltokuuuati eitem- mistön mielipidettä. Sos.-demokraateiska ' puhuiivat ed. Etelämäki, Saarinen ja E. Eloraiita, jotka puhuiivat »naata- lous»valioluiti»ait mietinnössä ole- man mastalauseen puolesta. P e r i i» t ö k a a r e n 9 l u m u n eräiden p y k ä l ä i n muut- t a »n i n e n. Toisessa käsittelyssä oli edus- unnau perjaittaisessa täys-istnn- ltossa lakiivaliokuunat» mietintö arm. esityksei» johdosta perintö- aaren 9 luivun 1, 2, 4, 5 ja .n nntuttamisesta. Keskustelun älkeen hyiväksyttiin suuren ,valio- kunitau ehdotus, jonka mukaa»» asetusehdotus sai seuraamaan »nuo- dou: Armollinen asetus Peri n- tökaaren 9 lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 §:n muuttami? s e sta. Kumoamalla 1 päimänä maa- iskuitta 1/49 ja 10 päimänä jou- rikuitta 1750 annettujen Kunink. asetusten sekä 24 päimänä heii»ä- 'uuta 1883 annetun Kets. asetuk- en säännökset palkkioista sellai- ista perunkirjoituksista ja perii»- nöitjaoista kaupungissa, joita martei» Raastuivanoikeus n»ää- rää uskotut miehet, säädetääi» täten että Perintökaaren 9 lumiin , 2, 4, r> ja 7 § muutetaan näin uulumiksi. i 8- Kun kuolema tapahtuu, aitta- koon eloon jääiiyt mies tahi wai- ino, maikka mitä ehtoja olisi teh ty, oikein ilmi pesän kaiken omai- uuden, sekä kirjoituttakoon ja ar- vioittakoon kutsumillaan usko- tuilla miehillä tarkasti sekä irtai- men että kiinteän, sellaisena kuin e kuolemanhetkellä oli, kaikkine iakirjoineen, saamisineen ja mel- koineen, annettuaan, milloin se moi hankaluudetta tapahtua, toi- mitukseu ajasta ja paikasta hy »vissä ajoin sitä ennen todisteelli- sen tiedon perillisille taikka heidän holhoojillensa tahi asiamiehillensä Kirjoittakoon myös, saattaaksensa perukirjalle laillisen moimait, sen alle nimensä ja »vakallisen makuu tuksen ettei mitääit tieten taiten ole salattu eikä poisjätetty, maan kaikki on oikeii» annettu ilrni, ja olkoon kuitenkin, jos »vaaditaan, ivelrvollinen suullisella walallai»sa sen wahwistan»aan. Jos ei mies eikä luaimo ole elossa, antakoot omaisuuden ilmi perilliset, taikka ne, joiden hallussa se kuoleman sattuessa oli, ja kirjoittakoot ui- mensa perukirjan alle, niinkuin tässä o»» sanottu. Jos perunkirjoituksen toimitta- miseit perästä ilmaantuu uusia »varoja pesään, on niistä pidettä- »vä eri perunkirjoitus. §• Perunkirjoitusta älköön miiivy- tettäkö päälle kolmeit kuukaudeit kuolentan jälkeen ja pitäköön tuo- mari siitä ivaariii. Jos toimi- ttts ei siedä miiivytystä, kirjoitet- takooi» heti kaikki, niinkuin nyt ou sanottu, taikka lukittakooi» siite- tillä ja paittakooi» hymään tal- teen. Peruiikirjoitus, josta puhutaan 1 §:,» 2 momentissa, on toimi- tettaiva yhden kuukaudeit kuluessa siitä kuin uusia maroja on pesään ilntaantiinut. 4 K- Perukirja ou amonaisena oikeu- teen aiinettama, kaupungissa yh- dei» litukauden killuessa perunkir- joituksen perästä ja maalla niissä käräjissä, jotka kuukauden kulut- tua eiisitsi pidetään. j §■ Jos se, joka on ivelmollinen toi- miluttamaan perunkirjoitukseil, tä- inäi» melivollisuutensa laiminlyö, sakotettakoon pesän laajuuden ja muiden asianhaarojen mukaa»» enintään kaksituhatta markkaa. Likeus panettakoon myös omai- suuden takamarikkoon, milloin syy tä on, ja toimituttakoou, laillisen perunkirjoituksen. Jos pesänosakas tahi joku iiiuu laimmlyö pertikirjan tointittami- seii oikeitteen säädetyn ajan ku- uessa, rangaistakoon sakolla ja pakottakoon ' oikeus hänet sakon uhalla melivollisuutensa täyttä- mään. 7 §• Joka perunkirsoituksessa tahal lansa salaa tahi milpillisesti il- »noittaa jotakiit rangaistakoon sakolla tahi enintään kuuden kuu- ^auden »vankeudella. Jos asiait- haarat omat erittäin raskautta- »vat, olkoon rangaistus mähintään ahdei» kuukaudeit ja enintään ahden ivitoden mankeus. Ä! a a n »vuo kralaiii e r ä i- dei» pykälien muut- t a m i n e i». Toisessa käsittelyssä oli maa- talousmaliokuuitai» mietintö edus- untaesitykseu johdosta, joka kos ee muutoksia torpan, lampuoti- tilan ja inäkitupa-alueeii wuok- rasta maalisk. 12 p,»ä 1909 an- netun asetuksen 32 ja 34 ^:iin. Eduskunta hyiväksyi 100 äänellä *0 ivastaan suuren maliokunnan mietinnön, jossa ehdotettu!», että puheenaoleivan eduskuntaesityksen amtettaisiin raueta. Waliokum»at. Simistysmaliokunta oi» ensimäisessä lukemisessa edus- taja Torpan y. m. tekemän ano- musehdotuksen johdosta, maikka utä poiketen, päättänyt ehdottaa 100,000 ntkan määrärahan kuir '.allisille pieiitenlastenkoulitille al- uopetttkseii kehittämistä »vartei». Koulut olisiivat mäliasteeua siksi ui» oppiivelmollisuudeu moiinaail- astuttua saadaait sen mukaiitei» aleinpi kansanopetus aikaan. Kou- ut tyoskeiitelisimät joko kiinteiiiä tai siirrettäivinä, kiinteinä 30 miik- oa ja siirrettäivinä 3 paikassa 12 miikkoa paikassaan. Opetta- jan palkaksi on maliokunta ehdot- tanut 400 mkaa ehdolla, että kun- a samalla suorittaa mährntäin 200 markkaa. Opettajain päte- myysehtoita olisi mähintäin 1- muotiueii pikkukouluseminaarin urssi. Laki- ja talousmalio- k u n ta on toisessa lukemisessa käsitellyt eduskuntaesitykset teitten tekemi- estä ja kunnossapidosta maalla hymäksyen ne pääasiassa. Talousmaliokunta on loisessa lukemisessa käsitellyt miltei loppuun lakiehdotuksen met- 'änhämittämisen ehkäisemisestä. Maatalousmaliokunta on ensimäisessä lukemisessa useit- ten äänestysten jälkee»» hymäksy- iiöt edustaja Jonas Castrenin y. m. eduskuntaesityksen, jokasisäl- l ää ehdotuksen laiksi maanhankilt- »»asta tilattomalle mäestölle, kol- me e»»simäistä pykälää. Lisaksi on walioku»»ta toisessa lukemisessa päättänyt pysyä aikaisemmin te kemässä päätöksessään ja sen mu- kaan hallitukselta anoa edustaja Elorannan y. nt. anomusehdo- tusteit mukaisia toimenpiteitä soti las- ja »virkatalojen, torpparien y. m. oikeudellisen aseman paran- tamiseksi periimöllisen muokraoi- keudeit periaatetta somelluttamalla. Samalla lausuttiin toimomus, että torppareille myös »valmistet- täisiin mahdollisuus miljelemien- sä torppiei» lunastamiseen perintö- tiloiksi. Waltiowar ai n maliokunta tm kolmannessa lukemisessa käsi tellyt arm. esityksen mallasjuoma- suostunnasta ja »valmistanut sii- tä eduskunnalle annettaman mie- tintönsä. Mietiiltöön omat edus- tajat von Born, Hallberg ja A. ^Neoivins liittäneet mastalau- seen, jossa ehdottamat meron sa- maksi kuin on hallituksenkin esityk sessä. Simistysmaliokunta on toisessa lukemisessa päättäityt ehdottaa aiiottamat 150,000 mkn määrärahan jaettamaksi kouluyli- hallituksen kautta maalaiskansa- koulujen mähämaraisten lasten ruoka- ja maatetusamuksi. Yleisiä uutisia. Korkeimmassa paikassa ratkais tuja Suomen asioita. Petäjärmeu ja Mehinais- ten h o m: tilojen pals- t o t t a m i n e ii. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on annettu lii- pa Petäjärmen ja Vehmaisten homitilain lohkaisemiseen ja pals- tottamiseeii. Sokeain työkoulun apu- raha. Sokeain ystämät nimisen yhdis tyksen Kuopion osastolle on kor- keimmassa paikassa tapahtunees- sa esittelyssä myönnetty 12,000 mk. muodessa neljän muoden ajaksi täysi-ikäisten työkoulun ylläpitä- mistä marten. N hdistetyt karjanhoito- ja meijerikoulut. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä ou mahivistettu arm. asetus, joka sisältää muute- tut määräykset yhdistetyistä kar- anhoito- ja meijerikouluista. W a h iv i s t e t t u j a a r in. e s i- t yksiä. Korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelyssä on mahmistettu arm. esitykset: Pääoma- ja kuponkimerosta; eri tyisestä sotilasmerosta w. 1911 marten; marojen osottamisesta muodeksi 1910 sotilasrahaston tu- lojeii täydentämiseksi; jäämistoive- rosta; marojen osottamisesta kan sakoululaitosta ja erinäistä simis- tystarkoituksi marten; kulkulaitos- rahastosta 1911; marojen osotta- inisesta sen lainasumman takasin- maksamiseksi, joka m. 1909 siirret tiin yleisestä maltionrahastosta uostuntarahastoon sen menojen suorittamista marten; marojen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joi- hin ivakinaiset »valtion tulot eimät riitä. Ehdotukset arm. esityk- seksi. Korkeimmassa paikassa tapahtu^ neessa esittelyssä on senaatti oi: eutettu laatimaan ehdotukset arm esitykseksi: 1) oikeudesta elinkeino- jen harjoittamiseen, 2) aminatti^ makuutetuista, 3) työjärjestyksis: tä, 4) erinäisiksi alaikäisten elin- einojen harjoittamisesta ja am- inattityöstä. Köysitamarain tulli. Korkeimmassa paikassa tapah- Aueessa esittelyssä on masmis- tettu armollinen asetus köysitama- rain tullin korottamisesta. Myönnettyjä menoeriä. Korkeimmassa paikassa tapah- Aneessa esittelyssä on suostuttu iihen, että jos maltiorahaston tu- lot sallimat, saadaan kulunkiar- mioon ottaa 18,000 mkan meno- erä muosittain muosiksi 1910—12 mereumittausretkikunnan järjestä mistä marten Sotkamon mesistöön 'ekä museorakennuksen sisustami- een maltion arkeoloogisia, histo- nallista ja etnograafisia kokoelmia marten, korkeintaan 343,847 mk., [osta 190,000 mk. on olettama muoden 1910 tulo- ja menoar- mioon ja loput muoden 1911, sekä lisäksi kokoelmain siirtämiseen aina 45.000 markkaan, josta 20,000 mk. on heti asetettama arkeoloogi- en toimikunnan käytettämäksi ja oput on otettama muoden 1911 menoarmioon. Korkeimmassa paikassa tapah- mieessa esittelyssä on myönnytty iihen, että tilattoman mäestön rahastosta saadaan 45,000 mk. ainata Tammelan kunnalle Mart- tilan tilan ostamiseksi; että dispa- öörin apulaisen palkkaamiseen saa-! daan toistaiseksi käyttää 3,000 mk.' muodessa: että aallonmurtajan ra- kentamisekst Sortanlahteen saadaan käyttää 232,000 mk., joka summa ou otettama 1910 mitoden kulunki- armioon, jos »valtion marat sen sallimat. Suomen asiat ministeri- neuivostossa. Blinisteri»»eu>vosto on Pieta- rista saapunee»» sähkotiedon mu- kaan käsitellyt se»iraawat Suomea koskemat asiat: I) K. senaatin alamainen alis- tus eduskunnalle an»»ettawaksi esi- tykseksi suostuntamarojei» osotta- misesta m. 1910 sotilasrahaston masmistamiselsi. ' 2) Muoden 1909 maltiopäiiväin mastaus armolliseei» esitykseeu Suomen maltionivaroista »v:lta ;1908 ja sitä seuraamilta »vuosilta ' maksettamasta sotilasmerosta. ;>) K. senaatin alamainen alis- tus eduskunnalle annettamaksi esi- tykseksi erityisestä sotilassuostun- nasta m. 1911. • Ensimäisen ja kolmannen asian hohdosta ci ministerineuivostolla ollut mitääii nittistuttamista. Toisessa asiassa yhtyi ministeri- neumosto Suomen kenraalikumer- nöörin lausuntoon, jossa ehdote- taan eduskuniian mastaus jätettä- mäksi huomioonottamatta. Sanoja „S»omen hallitus" ei saa käyttää. Ministcrinemvoston pnheen- johtajan kirjelmä wahwiStettu korkeimniassa paikassa. Keltraalikuivernööri on kirjel- mässä senaatille huomauttanut, että hänen edeltäjänsä on tosin mirkakirjeessään kesäkuun 12 p:ltä (toukok. 30) 1908 kiinnittänyt se naatin huomiota siihen epäkohtaan, joka esiintyy päällnkirjoituksessa: „Suomen hallitukselta", joka alku- peräisesti oli kai»verrettu niihin kelloihin, jotka senaatti palkintona oli antaiiut höyrylaima Gelder- landin miehistölle suomalaisen höy- rylaima »Fortunan" miehistön pe- lastamisesta. Tämän ohessa ei se- uaatti kuitenkaan ole saanut tietoa ministeriiieuivoston puheeiijohta- jan maaliskituu 20 puä mainittua muotta tapahtuneen asia»» ala»nai- sen esittely»» täydellisestä sisällöstä eikä senaatti myöskään ole saanut tietoa siitä, että mainitussa esit- telykirjeliiiässä lausutut määränk- set omat saaneet armollisen mah- mistuksen ja »»iitä siis on tarkasti noudatettama. Tämän johdosta oi» kenraaliku- »vernööri lähettänyt senaatille to distetun jäljennölsen Hänen Ä^a- jesteettinsa Keisarin »vahmistamas- ta tninisterineumoston puheeiijoh- tajan esittelykirjelmästä maalis- kuun 20 p:ltä 1908 itottdatetta- ivaksi ja täytäiitöönpaiitamaksi. W altakunnanlaittsäädäntö- kysymys. Waltakunna»»lainsäädäi»töivalio- kunnan puhee»»johtaja »vaatii »oa- liokuntaa kiirehtintääl» työtääi» Jotta lakiehdotus »vielä tältä is- tuntokaudella loppuun kästleltni- siin, aikoo hän »valiokunnan ensi istunnossa esittää, että ehdotus pikimmiten läpikäytäisiii» kohta koh dalta. Nora. Wr. »nukaaii omat duu maryhmät Gutshkoivii» puhetta johtaessa lopiillisesti mahivista- neet jälellä oleman istuittokaudeit ohjelmai». Tällöin oi» lausuttu toi momuksia, että maltakitiiiianlaki- ehdotus käsiteltäisiin ivielä tällä ajalla, edellyttäeii, että ivaliokunta ennättää lopettaa tarkastuksen ja jättää mietiiuönsä. (?sitys Mäenlaskun toimittaini sesta. Pietarista, huhtik. 23 p>iä. Se naatin esitys, koskema kuluman muoden lopulla pidettämän mäen sekä rakennus- ja asuntolaskuii toi mittamista Suomen suurimmissa kaupungeissa, on korkeimmassa paikassa tapahtu»»eessa esittelyssä armollisesti hyiväksytty. Cdnsknnnan anontus apura hain myöntämisestä sanoma- lehtimiehille. Kuten tunnettua, on senaatin lausuutoa »vaadittu eduskunnan anomuksen johdosta matka-apura- hain myöntämisestä sanomalehti miehille. Asia esitettiin senaatissa miime torstailta, kuten jo oit mainittu, ja päätti senaatti aittaa anomuk- sen johdosta epääiväit lausuiinoii. Senaattorit Saarikoski ja Nai- i»esalo lienemät äänestäneet puol taman lattsunuon puolesta, joja mastoin kaikki muut oliivat sitä mieltä, että anomus olisi hylät tämä. Esitys sonnien laitumelle las- kemisesta. Senaatissa esitettiin perjantaina kenraalikurvernöörin kirjelmä, jos- sa maaditaan senaatin lansuittoa eduskunnan mustauksesta arin. esitykseen, mikä koskee soimien lai tumelle laskemista. Senaatti jätti asian maliokmttaan, johoi» kuulumat senaattorit Kraatz, Ho- stainoss ja kreimi Berg. Zleisten rakninusten korjaus- työt. Dleisten rakennusten ylihallituk- selle on smaatti myöntänyt 240,000 mk. korjaustöitä marten, jotka omat katsottamat tarpeelli- siksi tänä muonita tehdä niissä ylihallituksen hoidonalaisissa raken- nuksissa, jotka kuulumat similitoi- mituskunnait alaisuuteeit. Joensuusta ja likitienoolta. siipi" esitettiin täältä miime laua»»tai»»a ja sunnuntaina ^iosaaren näyttä- ^ möltä marsin hywä!iä menestyk- . sellä ja, niiutuin obottaaitn sopi, | molempina iltoina aironn ahoin- > koon asti täydelle huoneelle, j Näytelniän aiheena on helkelli- .»»en uskottomuus aiviolutosia ja j"ci» juonikin on nianhaciaan tut- [ tua kumausta, palancn kansasta ^ja sen oloista erislyiteen, oinaan ] viiriinsä sulkeutuneen her'. asmaen -elämästä, jossa haetaan ivaan huivittelua tai taiteellisia motii- meja ja tunuetaai» lylrnyi)ttä yl- häisessä yksinäisyydessään. Kaarlo Atra on käsitellyt tätä aihetta kui- teiikin tn teIo »t£ iiittoifocti ja satlu- masti ja se kuiva, jonka hän tuos- ta elämästä luepi, ttuttuu sentään ajanmukaiselta, iliuau raitaan myrskyisiä koiUauls-a. "Jiäytelntcillä ou muodollisia ansioita, henfikot taitamasti piirrettyjä, ivuoropuhe- lut luontemia ja keskitettyjä, maik- kakin paljon teennäistä ja koris teltua ou huomattamissa, ja toi- miutaa ei juuri nimeksikään. Pitkä ensimäinen näytös on omistettu aseman selivittelylle ja henkilöiden esittelylle, ivasta toisessa n.äytök- sessä juotti oikein pääsee mauhtiin- sa ja kolmauf.essa. kuu tekijä on kanan epätvarmana etsinyt selivit- telyä, löytää ratkctisuiisa. Henkilöt omituisen paljon ja aivouticlisesti puheleivat kaikista sydämensä asiois- ta ja itiideit kautta toiminta saa kehittyä niinkuu: moi. Taiteilijarouma Aale, joka on päähenkilönä, puhuu yhä omtesta joka on jakainatoiita, sanoo ole- ivansa uuden ajan nainen, edus taa yleivää ja ivapaaiiiiclisiä si- lveyskäsitcltä, on malmis »väisty- inääit todcllisen rakkattden tieltä, taide suo hänelle iloa, elämä he- riittää tässä miellyttämäksi ja lu jaksi aatteen ihntifetfi kuivatussa naisessa kolkot amtnslttkset ja ras- kasniielimydcn. xUaie ivoitiikin. mei dän näyttämöitämme ansaittua ntyötäluntoa sillä hillityllä ja ta- saisekla, sielukkaalla ja anvokkaalla taivalla esitettyitä, jolla se osa marsinlin sunuuutaiita suoritettiin. Sätkyneen sydämen cvi mimah- dukset, suuret sieluntuc'!'--.» ja tais- telnt itsensä kanssa tulliltiin eeit- täin liarkitusti ja ivaltaamau tun- teellisesti. — Ounisluiieeiuiitan ja alknperäisemiuäit luouttcknivan on hra Zltra muoivaillut neiii Karin Dahlgreuista, joka edustaa nyky ajau „ivapaata" naisia. Täinä rakasiajatarsielu, pikkuraiteilijatar ja kaunotar ou kuivattamassa seu- rapiirissä sen kiehtoma ivoinia, ja- Itoinen ja juo»vi!ttaiva, „pormaril- lisesta omastatuuitosla" irlaulu- ttut, joka tahtoo elää omaa elä luäänsä ja uauttia, joka tietää, etteimäl iiiichet muka iyydy yh teen naiseen ja hän tahtoo osansa. Sellainen osa on näyttämälleen lii- tollisimpia ja tunnusteltakoon, että liionteivasti ja eheästi alusta lop puuii se tulitin esiietykst- — Toh tori 'Aalmatck, »iäytelmäu ainoa mieshenkilö, ei ole läheskään yhtä selmäpiirteinen kuiit edelliset. Häu ou liian jolapäimäineu mies, jolla oit awaatt sopiiiiaisiutsläsittect, heikko, helposti johdettu, mailitos- taan taloudellisesti riippitiva het- rasmies. Eitsi näytöksessä hän sei- soo ihailemana miehenä ja tyyn tyneenä ystämäuä lvaitnoilsa riit- nalla, horjuu ja joutuu uskotto muudesta kiinni ja koettaa iva kuultaa olemansa oikeutta myöten iviaton ja suhteensa neiti Tahl- greuiiu tvaait hetkellistä huumausta. Ei edes hänen tohtoriartvonsa riitä aittamaan talle luvuttomalle hioit teelle suurempaa sisäistä mielen- kiintoa. 5?sa>i esittäminen on kä sitlääksemme mitä epäkiilollisiinpia tehtämiä, jos siitä ivoidaankaau luoda mitään psykologisesti oikein eheää taiteellista kokonaisuutta. Kaikkeen siihen katsoen ou sitä Aalmarckia, joka oli moiempilta iltoina täällä nähtäiväuä, pidettä iva erittäin onnistuneena. — Hä nen äitinsä, uunoa Äalntarei, us kottoman miehen mainio, paljon kärsiuyt ja aiua aliStmtut, oit hy- min myötätuntoinen nainen. Tä- mau ivauhukseu äidintuuteet tuli- matkin lämpintästi tulkituiksi. Sa malla hellyydellä häu aina seurasi poikansa perheolojeu kehittymisiä, joka lopulta pakotti hänet lausu maan sen, mihin telyä ou uäy- telmässääu ikäänkuin ydinkohdaksi asettaen pyrkinyt, seit että „mic- het omat samat luin eunett, mutta naiset, he omat paljon muuttu- neet". Näytelmän muut osat o»vat merrattaiu mähäisiä. itäistä mai- nittakoonkin tässä ivaan se, että rotuva Holmin suuhttn on tekijä paiiuut runsaan annoksen ivieras- kielisiä sanoja ja lauseparsia, pi- lautuuutta Helsingin sekamelskaa, joka -vaikuttaa lukiessa ja eteu- kiu näyttäiiiöltä hyivin häiritse- mästi. Kokonaismaikutus oli erittäin edullinen ja yleisöt» »nieltyntys »voitettiin. Kiitokset nyt onnistu neista ja nautiittorikkaista illoista. Joensuu» musiikkiyhdistyksen johtokunnan puolesta ou sairas- )ttoitelääkäri A. Sandström lää- nin kuivernöörille osoittamassaai» anomuksessa pyytäuyt lupaa saada ensi lokak. tai marrask. ajalla toi- meeiipanna yleiset arpajaiset or- kesteriu, torivismttokunnan ja lau- lukuorojeu ylläpitämiseksi. 5lansaltiSmieliscn nuorisoliiton „5talewai» lvesan" säännöt on mahivistettu. (Elinkeinot. Äiuurarintyönlekijät Juho 5turki, Kaarlo Ko»»stantin Seppänen ja ,^uho Pärkiuen saiivat eilei» maistraatilta lumai» harjoittaa tässä kaupungissa muurarin lyö- liikettä. Welkojnin kuulustelu torikauppias Emil Kinnusen kon- lnrssissa oli eilen. Malmonta- päimä on 11 puä ensi heinäkuuta. Uskotuksi mieheksi tuli torikauppias Kusti Asikaiuen. ^luvattomasta tväkijuomain myynnistä sakotti raastuivanoikeus ellei» työ- >uies Paamo ^»chonp. Taskista, >tiihtelyswaaralta, ^0 markkaa ja ivelivoitti Taskisen maksamaan meroa Joeusuun kaupungille 20 - markkaa. £S2 S3 Muualta Poh jois-Karjalasta, ES CO VtniStosanvja vainajalle, j Taas on kohtalon säälimätön säilä tuonen tummaa» syliin kes kellämme kaatanut uuoreu, mielä joku miikko takaperin elämälle hy- myilemän neitosen, ylioppilas Toi- ni Pitkäsen. Mainaja, jolle elon leivät teki tuhoaan ja sen ihanim- mat ruusut olimat masta aukea- massa, oli ainoastaan 21-muo- tias. Rengas ou lauennut maailtnai» pitkästä ihmisketjusta jättäen paik- kansa autioksi sekä toiverit kaiho- mielii» muistelemaan hänen toi- morikkaasli alkanutta, mutta lii at» nopeasti päättynyttä elämän uraansa. Herttainen mainaja oli kotoisin Nurmeksesta sekä oli uran- aukaisijoita sen ensi askeleita aloit- telemassa yhteiskoulussa. Ei ehtinyt hän ennen kuole- maattsa uähdä isän ja siskon rak- kaita kasmoja, ei armaita kotitan- huiviaan, »vaan täytyi hänen, sai- rastettttaan Helsingissä miisi muo- rokautta keuhkokuumetta, alistua kuuntelemaan manalan poiskutsu- mia saitoja. Ei katsonut kuolema sitä, että Toini oli nuori, nouse- »va oras maailman kirjamassa pellossa, ei sitä, että tomerien mielet murtumat nähdessään hert taisen tomerinsa lepäämän paa- reillä kylmänä — elottomana. Ei enää maailman myrskyt tu le häiritsemään siitun miimeistä, rauhallista nurmikottasi, maan hil jaisessa lemossa saat odotella kii- tollisia, mielä elämän epätasaisel- la polulla hapuilemia tomereitasi jakaiiiaan kanssasi haudan rauhai- san satantan. Peittäkööt suremien tomeriesi, sttkulaistesi ja tuttamiest kukat hautakumpusi ja olkoot ne ystä- ivyydeu merkkejä, joiden kautta sua miimeisen kerran moiinme ter- »vehlää! Timnenä »uikahdit Siis lepää rauhassa! Tomeriesi puolesta: K. O. K. &3 SS. ST L/S BS* i CL? G9 esa ET e» 5inntain »virkamiehet. Lääuin kumernööri on antanut päätöksensä Nurmeksen kunnan Jo kikylässä asumien talollisten O. W. Timosen ja Uno Caloniuksen malitukseen Ziurmekseu kunnan kun- lakokouksen -- p. marraskuuta 1909 tekemästä päätöksestä, jolla maan- miljelija Olli Heikura malittiiu ivaodeksi 1910 Nurmeksen kunnal- lislauiakunnan esimieheksi, ja hy- iväksyen malituksei», kumonnut maamviljelijä Olli Heikuran ma- litsemiseu ^turmekseu kunnan kun- nallislautaku»»nan esimiehen toi- mcen muodeksi 1910 ja poistanut kuntakokouksen puheenalaisen toi- inenpiteen aiheettomana, joten siis entinen esimies Antti Korhonen edelleen pysyy toimessaan toimi- kautensa eli 1910 muoden loppuun. Kuntain paloapnyhdistykset. T. k. -1 p:nä antamallaan pää- ksellä ei läänin kumernööri ole katsonut moimaiisa myöntää mah- »vistusta Enon kunnan palo- apuyhdistyksen sääntöehdo- tttkselle siihen nähden mitä makuu- tustarkastaja on sitä mastaau muistuttanut. Vtaantiesillat. Settaatli on myöntänyt 1,030 mk. 00 p. Pielisjoen yliAkä-Wal- titnon kosken ja Kolin kosken koh- dalle aijottujeu maa»»tiesiltain eh- dotuskustanitusten suorittamiseen. Tilattoman wäestön lainakas- sat. Senaatin kamaritoimituskunta on noudatettamaksi mahmistanut ehdotuksen Rautamaarau kun- ii a ii tilattoman iväestön lainakassan ohjesäännöksi. (Eläkkeitä. Kiteen ensimäisen luokan posti- toimituksen hoitajalle Agatha So- sia Minlerille on senaatti myöntä nyt 107,0 mk. eläkkeen ja postil- jooiii Kaarlo Heikki Tamsille 1,000 mk. eläkkeen. aa C5J e/3 w B o» S3 VS < to •-« SS Ui UI 5a C/3 v- ST < aa » O 3" S. SL ST