l-suvsntsins maali skuun 12 p:n3 Gumberg ilmoittamaan, että hän oli palon sytyttäjä, Väittäen kumminkin myöhemmin tulen päässeen olkiin hä- nen sytyttäessään tupakkaansa. Mies pidätettiin ja saa Noormarkun kärä jillä Vastata teostansa. — Palanut suojus oli makuutettu Ulmilan y. m. kuntain paloapuyhtiössä 400 ja oljet samassa yhtiössä 500 markasta. Hiljattain sai sama Gumberg kau pungin Viranomaisilta rautatiepiletin ja mähan rahaa matkustaakseen Hel sinkiin, missä hänellä piti olla työ- paikka tiedossa. Miime keskimiikkona hän palautettiin sieltä irtolaisena koti- paikalleen. Seuraamana päitvänä oli hän lähtenyt matkalle, joutuen Söör- markkuun, missä sai yllä mainitun tulipalon aikaan. Ennen matkalle lähtöään oli hän kertoillut ryhtymän- sä «arastelemaan, mutta sittemmin ettei ollut löytänyt tähän sopimaa ti laisuutta. — Tuomittu. Maanantaina tuomittiin Kristiinan raastuvanoikeu dessa itsellinen Herman S. Hällsten, Parista, 2 muodeksi kuritushuone- Vankeuteen ja 6 w. menettämään kansalaisluottamuksensa. H. oli Va rastanut erilaista Lamaraa 25 mkcn 80 p:>.n armosta. — E.-P. Wältetty rautatieouuet- t0M«»s. Kun ratawartija A. Man ninen, Ulmilan Friitalasta, eilen oa mulla oli rata-osaansa tarkastamassa, huomasi hän 7.Nä kilometrillä Po> rista Tampereelle päin katkenneen ra> takiskon. Huomiostaan teki hän kii reesti ilmoituksen kaupunkiin. Täältä lähti heti ratamestari miehineen pai kalle ja asetti uuden kiskon katkenneen tilalle. Ratamartijan »valppaus eh käisi näin armeluttaman onnettomuu den, joka olisi Voinut syntyä, jos rik kinäistä kiskoa ei olisi huomattu en nen postijunan lähtöä. Mitenkä kisko on katkennut, sitä on Vaikea sanoo. Toisinaan, milloin tällainen tapaus sattuu, tapahtuu se ankaran pakkasen Vaikutuksesta, mutta kun pakkasta ei ole ollut pitkään ai kaan, jää tapaus sitä suuremmaksi armoitukseksi. Jlkimaltaistentaan ti liin ei tekoa woita«e lukea. Olisiko kisko ollut katkenneena jo aamulla tänne tuleman sekajunun siivuuttaessa paikan, sitä ei ivoida Varmuudella sanoa. — Kruuuuutverojeu rästi- koosti toimitetaan raatihuoneen por- lvarikamarissa ensi Viikolla alla mai nittuina päiminä klo 11—12 ja 4— k:teen: Maanantaina 1, 2, 3 ja 4 kau pungin osista. Tiistaina 5 kaup. osasta. Keskimiikkona 6, 7 ja 8 kaup. osis ta sekä kaupungin muista maista ja tiluksista. Satakuuua» RaittiuSpii- riu tvuosikoko.us on huomenna kello 4 i.p. Kansalliskodin huoneus- t)ssa, kuten ennen on ilmoitettu. — Pori» Karhu» sekaköSriu harjoitus on huomenna sunnun taina klo 12 p. — Pori» Näyttä»». Harjoi tus huomenna kello 4 i.p. Kansillis- kodissa. ..I. M. ja P. M." — Kaikki! — Reposaaren Palokuuua»- talossa näyttelee Suomalainen Te- aatteriseurue tänään, huomenna ja maanantaina. Tänään esitetään erit täin hauska huminäytelmä „C h ar- leyn täti", huomenna sunnuntai na kaksi näytelmää: ..Muodelta 2500" ja »Kaunis mylläri- t är" sekä maanantaina jännittäivä näytelmä..Työlakko". Seurueen näyttelemistä kannattaa katsella, joten kehottamme reposaare- laisia käyttämään hyVäkseen Harmoin sattumia taidetilaisuuksia. — Potkskelkkakilpailuu toi meenpanemat Revosaaren urheilua harrastamat henNlöt sunnuntaina 10 kilom. matkalla. Lähtö tapahtuu Mar- min rannasta ja matka tehdään Kuu- sikarin kautta Basstuskärm pohjois puoleiseen nokkaan sekä sieltä takaisin. Parhaimmille jaetaan rahapalkintoja. e) O bitte, Cuch liebe Vogelein. (4). f» Parolan marski. i5>. Toimctaan, että lauluseurat jatcr- misoittokunnat esiintyVät juhlassa myös mapcasti Valitsemallaan oh jelmalla. Niitä laulu- ja tormisoittskuntia, jotka haluamat ottaa osaa nächin juhliin, pyydetään siitä ilmoittamaan urkuri A. Ketolalle, os. Kok?mäki, Viimeistään ennen tämän kuun lop pua. Tänä-iltana Kansalli-Skotiin! Marustautukaapa, kansallismieliset, lah-eäksenne tänä iltana klo 8:lsi Kan- salliskotiin, jossa Karhu toimii rat> toisan yleisen iltaman jäsentensä ja laajan tuttama- ja ystämäpiirinsä sa moin kuin kcikkien iltamaan saapu mien kansallismielisten iloksi ja hu- miksi. Illan ohjelmassa on monta arvo kasta ja hauskaa numeroa. M-mit- lakoon tässä puhe ja lauluesitykset. JZon sSZohjelmanum.ro ja melo- moima on humittama »Juhannus- tulilla" lavlvineen ja lrikieineen. Kvn nyt ka kki kansallismieliset tä män tietämät, netälvöt he myöskin melrvollisuutensa seuraa kohtaan, ja lumassu olewa hauska ilta jrhrcinee jokaisen askeleet tänä iltana Kansal- liSkotiin. Pikku-Karhu. Lauku- za soitto- ohjelma Satakunnan kansallismielis- Ien kesäjuklassa Koke» mäellä. l. Tormisoittokunnan säestyksellä: a) Hymni. R. Kajanus. (11) *) b) Porilaisten marssi. **) M. We- geliuS. (7). U. Seka-äänisiä: o) Käy joukkohon. P. I. Hanni kainen. (21). b) Suomenmaita. E.Genetz. (19). c) Nyt on Juhannus. O. Meri kanto. (16). d) Silloinpa kesä minulla. A. Jär nefelt. (11). e) Lauloi ennen. P. I. Hanni-? kainen. (21). f) Kemätlaulu. P. I. Hannikai- nen. (17). III. Tormisoittokuntien yhteisesityksiä: o) Heleena-poloneesi. Leander. b) Sawo -karjalaisia lauluja. (7).^> c) Häämarssi. Söderman. (3). d) HummäytelmS -umertyyri. Keller- Behla. (3). Sulkeissa olemat n:rot osoittamat KausarimaliStusseuran seka-aamsten lau lujen mihkonumeroa. Lauletaan yksiäänisesti. Kansaumalislusseuran nuottinnh- kojrn Nlrot. — Salat julki. On kyllä en- nenkin sanottu, että ..verustusloilli- set" toimimat yhdessä julkisuudessa niin suurisuisesti herjaamiinsa Ve näjän mustasotnicuaisien kanssa. Mutta tuskinpa kukaan lienee aamis- tanut kuinka hellä tuo yhteys oikein on. E.hän nim. suomalaisia mielä näi hin päimiin saakka ole saatu uSto- maan sitä päimän selmää tosiasiaa, että »perustuslaillisten" oikkuileminen on saattanut menäläistyneet ruotsa laiset määräilemään senaatissamme. Nyt on kumminkin tullut julkisuu teen muutamia seikkoja, jotka jokainen mähänkin ajattelema ilman muuta käsi itänee. Kas tässä: Massan homioikeudessa omat useat »perustuslailliset" jäsenet saanet kut sun tulla jäseniksi Menäjän K a n» s a nLiitto o n, kertoo Wbl. Vuosi maksu on 10 mk. Toinen puoli Janus-naamaa on tämän näköinen: Äskeisessä numerossaan kysyy ää- rimäinen oikeistolainen lehti „Sem- tshina" ..Retshiltä": Mitä tarkoitusta marten se saa Suomesta alituisesti suuria rahasum mia? Dksistään tammi» ja helmikuun kuluessa on „Retsh" saadut Suo mesta postiosoituksilla 250,000 rup. laa (!) Tämä käy yli „Now Mremjankin" ymmärryksen, joka kysäsee, että onko molemmilla lehdillä sama rahaston hoitaja, koska..Scmtshinalla" onZniin tarkat tiedot. — Voittamattomaksi „«utis. lehdeksi" kohoaa Vähitellen Helsin^ gin Sanomat. Takapajulle jäämät jo Tampereen Sanomat, Turun Sa nomat ja Vieläpä Satakunnan Sa nomatkin, maikka miimelsi mainittu lehti onkin ..kamppailun" parhaiten kestänyt. HämmäStyttihän se mäsk ikään sanomalehtimaailmaa m. m. nuorella ennakko-ikätiedollaan. Mutta nyt jää sekin auttamattomasti syr jään. Helsingin Sanomat on näet keksinyt uuden ja ehdottomasti hymän keinon, jolla simuuttaa kilpailijansa. Ei muuta kuin panee tuon tai tämän merkkihenkilön täyttämään 50, 60 tai 70 ikämuottansa silloin kuin parhaaksi näkee, ja sillä hymä. ZLiimeksi sai eräs porilainen, mannaankin suureksi ihmeekseen, Helsingin Sanom^ta lu- kea täyttäneensä 50 muotta. Uutinen tietenkään ei moinut pysyä Hels. Sa nomain yksityisomaisuutena, maan lähti kiertelemään ja joutui — paino- mirheineen — toisen täkäläisen nuor suomalaisen lebden palstoille. Hauskaa leikkiä muuten. Mahinko maan, että siitä asianomaiset pian suuttumat. Minä kyllä en suuttuisi, maikka Hels. Sanomat ja K.nit muut- taisimat ikääni, jos se nimittäin ta- pahtuisi parempaan päm, s. o. tekisi- mät minut poria-kolmeakymmentä muotta nuoremmaksi, mutta kyllä kai se sitten suututtaisi, jos muosia sama määrä lisättäisiin. Sellaistakin moi ..parhailta uutislehdiltä" odottaa. Esa. — Salamoita talmellskiu saattaa joskus nähdä, sillä esimerkiksi miime tiistai-illalla hamaittiin Waa- sassa k rkkaita salaman Välähdyksiä ja aikaisemmin tänä talmena kerro taan sellaisia muuallakin nähdyn. Tänä muonna ne kaikki kummat nä kymät, senkin seitsemät pyrstötähdet ja rankkasateet. Onko sitten ihme, jos salamatkin tässä metakassa mä tiin leimahtelemat. — W:sa. — Arpajaiset, Hämeenlinnan suomalaisen puolueen jättiläisarpajai- sissa miime sunnuntaina soi onnetar Poriin Voiton ennakkoarwalle 8,558. j» iZlSs. — Suomalaiue» Teatteriseu rue, johtaja K. Kari, esitti miime torstaina 3-näytöksisen ilmeilyn ,.C Harleyn täti". Näytteleminen sujui VauhdikkoaSli, pitäen koko illan yleisöä hyVällä nau- rutuulella. Eilen illalla esitti seurue L. Fuldan 3-7.äytSksisen näytelmän,.Ty ö l a k- k o". Meisö oli näyttelemiseen hy:oin tyytymäistä. Tiistaina t. k. Iv p:nä esitetään kaksi näytelmää: ..Vuodelta 2500" ja ..Kaunis mylläri, t ä r". — Ka «sa»ko«serti» antaa Soi. ta?nollisen seuran orkesteri sunnun- taina t. k. 13 p.nä klo 5 j.pp. Työ- mäenyhdistyksen talolla seuraamalla ohjelmalla. ^ Jl«esttz»httä aikaka«S- kirj allisuutta. Kirjastoleh den 3:nnen Vuosikerran 1:nen numero on ilmestynyt. Se sisältää kirjoitukset: .Hleiset kir> jaStot omat yhtä tärkeitä simistyslai. toksia kuin koulut", „Luku käytännöl. lisen kirjastotoimen alalta" ja »Ensi- mainen yleinen kirjastokokouS Tans> kassa", sekä uutisosastossa: ..Työalal- tamnke" sekä lopuksi..Kirja-armoste- luja". Tilaamalla Kirjastolehden, jonka Vuosikerta maksaa main 1 mk 25 p., woi jokainen kansalainen tehdä kirjasto-asialle ja samalla simiStyspy- rinnöillemme yleensä hymin huomat taman palmeluksen. Kotiseutu n:o 5. Jokamiehen miikkolehti n:^ 9. Pellerwo n:o 4. Helsingin Kaiku n-o 9. Helsingin Kumalehti n:o4. !>ÄQZ1-ZV0wöStÄ. Kämrcnkyrön sllmcu- mtlisillä oma koti! Juhlalliset tupaantuliaiset toimeenpantiin Hämeenkyrön suoma laisen puolueen järjestön uudella ta lolla t. k. 7 p:n illalla. Kun talo jo useamman kuukauden on ollut Val miina, päättimat muutamat järjestön johtohenkilöt kutsua järjestön jäseniä ja muitakin kansalaisia Vaatimatto miin ..Suomelan" omen amajaisiin. Ja kutsua ei lähetetty kuuroille kar mille; jotain aiman erikoista Hämeen kyrön oloihin Verraten saatiin nähdä. Eri kylissä pantiin toimeen rekiretken tapaisia ja oikein suurissa joukoissa ajettiin uuteen ja upeaan Suomelaan. Kauman saimat owet olla auki näissä ensimäisissä awajaisissa, ennenkuin sankka wi?rasjoukko sisään pääsi. Perillä oli lämmin ja herttaisen ystäivällinen Vastaanotto. Illan isän nät ja emännät viimat jo monta päi- mää tehneet Valmistuksia. Talolla kun ei ole mielä tarpeellista kalustoa usellään, täytyi naapureista lainata pöydät, tuolit, lamput, kattokruunut ... Ja kaikkia oli yllinkyllin ma- rattu, oli huonekaluja, oli waloa ja lämmintä. Ensi tehtämä oli tietenkin uuden :alon tarkastaminen. Kun suuressa hallissa saatiin pois päällyslvaatteet ja ne annettiin erityiselle Vaatteitten tallettajalle, poikettiin suureen juhla saliin, johon hallista pääsee kolmen eri omen kautta. Juhlasalin Vieressä on amara näyttämö pukuhuoneineen. Sitten noustiin mukamia portaita myöten juhlasalin parmelle, jossa m. m. on mainio tila musiikin esittäjille. Siellä näkyikin jo oleman nuotteja, telineitä ja torana. Käytiin sitten ramintola-huoneessa, pankkihuoneessa, naisten huoneessa, Vahtimestarin huo neessa ja keittiössä. Kaikki näytti mukamalle ja kodikkaalle, maaseutu oloihin Verraten oikein ylelliselle. Ul- komerannoita on kaksi, joita kylmän ilman tähden ei nyt kuitenkaan moitu ?'yttaä. Mutta kauman ei kuitenkaan ehditty telemäen tarkastuksia. Juhlasalista kuului moimakas..Porilaisten marssi", jznka jälkeen maanmiljelijä E. K o s- k im ies lausui lyhyessä puheessa mieraat termetulleiksi. Sitten pyydet tiin laulajia nousemaan parvekkeelle ja yhdessä laulettiin torrvisoittokun» non säestämänä juhlallisen kohottama mirsi ..Jumala ompi linnamme". Pu humaan nousi kanslianenmos O. Hynninen. Mielissä ei ollut enää ariiajatuisia, ei muistettu tilaisuutta Vaatimattomaksi tupzan tulemiseksi, mielissä oli korkealle kohonnut waka- ma juhlatunnelma. Henkeä pidättäen kuunneltiin, mitä harmaahapsisella ja paljon kokeneella puhujalla olisi sa nottamaa. Ja paljon olikin hänellä makamao, ormokasta ja Vaatimaa sanottamaa. Pidettiin lyhyt mäliaika, toitotettiin taaS tormia ja kokoonnuttiin jälleen juhlasaliin keskustelemaan suomalai sen puolueen järjestöä koskemista asioista. Keskustelukysymyksiä oli useita, mutta ainoastaan pari niistä ehdittiin loppuun käsitellä. Milkasta sananmaihtoa ja mielenkiintoa sai osasensa kysymys suurten, talon hy- maksi toimeenpantamien arpajaisten järjestäminen ensituleman kesän ajaksi. Päätulos keskustelusta oli, että ma- littiin suuri arpajaistoimikunta, johon tulimat E. Koskimies, M. Lähteen mäki, Helmi Lähteenmäki, M. Elo- maa, E. Torkkeli, A. Purttu, A. Kiemari, T. Tuominen, M. Purttu, W. Salo, E. Heljo, K. Alanen, W. Anttila, O. Kiemari, A. Koskinen, T, Mainio. E. Nyström, H. Mattila, H. Käkelä. S. Heiskala. T. Ala- Keskinen, W. Ala-Keskinen, H. K. Kapilainen, S. Broxen, K. Paamola, E. Turkki ja I. O. Tapio. Toimi kunta ryhtyy heti asianmukaiseen työ hönsä ja kokoontuu ensi kerran jo huo menna Suomelaan. MMM Kysymyksen kansallismielisen nuo risoliiton perustamisesta alusti opeb taja M. Lähteenmäki. Kysy myS myönnettiin yleensä hymin tär keäksi. Aika oli kuitenkin kulunut niin myöhään, ettei tällä kerralla eh ditty asiaa lopullisesti järjestää, maan Valittiin M. Lähteenmäki, I. Tapio, W. Elomaa ja E. Torkkeli sitä lä hemmin harkitsemaan ja järjestämään erityistä tilaisuutta, jolloin sanottu nuorisoliitto ja monijäseninen liitto perustetaan. Pian siis taas säätänee kutsut Suomelaan. Mielä puhui kanslianeumos Hyn ninen, kertoen m. m. useita tosiasioita ja tapahtumia, joissa hän näkijänä ja kuulijana oli elänyt mukana. Lo puksi noustiin seisomaan ja laulettiin „M^amme"-laulu tormisoittokunnan säestämänä. Kotiinpalattaessa tunsi jokainen, että palasi kohottamasta juh laSta, joSsa alusta loppuun Vallitsi makama ja isänmaallinen henki. Näin kertoo Aamulehdessä »Muka na ollut". Onni uutehen tupahan! Wo 2S IM — Wirka-asu««ot. Loimaan metsänhoito-alueen metsänhoitajan Virka-asunnon rakentamista marten on senaatti määrännyt 6,000 mk., koska on osottautunut mahdottomaksi saada asuntoa Vuokratuksi. — Uusi yhtiS. Tehtailija I. Järrveläinen, kauppiaat I. Grund ström ja I. W. Nurminen, merikap teeni I. K. Nordlund ja konttori päällikkö H. Tossamainen Raumalta omat senaatilta anoneet mahmistusta Rauman Puuteollisuus o. y.,Raumo Träindustri a. b. nimisen yhtiön yh tiöjärjestykselle. Ihtiön tarkoituksena on kaikkien puuteollisuuden alaan kuu lumien tarpeitten Valmistaminen ja myyminen sekä taloustarpeitten ja urheiluesineitten kauppa. Yhtiön koti- paikka on Rauman kaupunki ja osake- pääoma 100,000 mk. jaettuna 100:aan 1,000 mkan suuruiseen osakkcesen, mutta Voidaan korottaa 500,000 mkaan. — Laitila» telefoo»ios»us- kuuta on senaatilta anonut lupaa saada asettaa telefoonijohdon Laitilan kylässä olemalta keskusasemalta yleistä maantietä pitkin sekä Uuteenkaupun kiin että Raumalle. ^ PalSta» kauppa. Torppari Juho Stenbacka Porin maaseurakun nan Kokemäensaaren kylästä on osta nut kauppiaiden N. Suomisen ja K. A. Sainion sanotussa kylässä omis tamasta Kleemolan rustitilasta Hö!i- nimisen palstan, joka tulee erotetta- maksi itsekannattamaksi palstaksi. Kauppahinta on 10,000 mk. Vas taanotto tapahtui t. k. 10 p:nä. — Pori» maafeurakuuuau maamiesseura» kokous pidetään ensi maanantaina t. k. 14 p:nä kello i.p. Kokemäensaaren Landtmeeta- rilla. Esitelmiä pitämät metsänhoi- dinneumoja E. Koljonen y. m. Saa pukaa joukolla. — Sauhu»» kuollut. Tiistai- iltana klo 11 aikaan pääsi tuli irti jollakin tamalla uunista entisen kruu- nunnimismiehen B. Eckin asunnossa Uudessakaupungissa. Tulen maara huomattiin pian, mutta kun apuun ehdittiin, lamattiin hra Eck hengettö mänä makamassa samun täyttämässä huoneessa. Hän oli luultamasti tu kehtunut tai saanut sydänhalmouksen. Mitään mainittamampaa Vahinkoa ei tuli saanut aikaan, sillä se saatiin ajoissa sammutetuksi. E. oli synty nyt 1845 ja oli aikaisemmin ollut nimismiehenä Ikaalisissa. Miime muosina hän toimi asianajajana ja tuo- marmkirjurina Uudessa kaupungissa. — Kokemäenjoki aukeui Ku kassa jo helmikuulla. Ei kukaan muista semmoista näin aikaseen en nen tapahtuneen. — Suuria »ekselitväären- utzkfiä. Siltenkun Varatuomari H. Fagerlund miime helmik. 19 p:nä Turun raastumanoikeudessa oli Alas taron urkurilta Antti Adriel Mallin- heimolta ja hänen apeitaan, rustiti- lalliselta I. A. Isotalolta, Alastaron pitäjän Hennijoen kylästä, hakenut turkulaisen toiminimen G. A. Seren ^ C :on hänelle uloshakua Varten jättämän kahden mekselin, joissa mek- sekeissä I. A. Isotalo oli asettajana ja A. Wallinheimo hymäksyjänä ja joiden määrät olimat toisen 14,794 mk. 20 p. ja toisen 4,929 mk. 10 p. ja jotka olimat langenneet maksetta- miksi miime tammik. 4 p:nä. Väitti Isotalo oikeudessa, ettei hän ikinä ollut kirjoittanut nimeään näihin Vekseleihin tai antanut kellekään toi meksi kirjottua hänen nimeään, mielä Vähemmän, kun hän ei ole edes kir joitustaitoinenkaan. Kun nyt näytti siltä, että Isotalon nimet Vekseleissä olimat Väärennettyjä, pyysi Varatuo mari Fagerlund miime tiistaina Tu run etsimälle poliisille jättämässään kirjelmässä poliisin toimenpidettä asian selmittämiseksi. Tämän johdosta lähettiin heti 2 etsimää poliisia Alastarolle, josta sekä Wallinheimo että Isotalo ja miimemainitun Vaimo Maria Isotalo tuotiin t. k. 9 p:nä Turun etsimään osastoon tutkittamiksi. Poliisikuulus telussa toisti Varatuomari Fagerlund ja tutkintoon myös saapumille tullut toiminimi Seren 6 C :on omistaja kaupp. G. A. Mannerberg Varatuo mari Fagerlundin edellä mainitun pyynnön, minkä ohessa kaupp. Man nerberg jätti kuulustelun toimeenpani jalle Varatuomari C. Melanderille lokak. 1 p:nä w. 1907 päimätyn taka uskirjan, jossa muka Isotalo ja hä nen »aimonsa Maria Isotalo Val linheimon kanssa sitoutuimat yhtei sesti ja toistensa puolesta toiminimi G. A. Seren 5 C:olle kunkin kuukau den ensimäisenä päimänä maksamaan 1,500 mk. kunnes koko Vallinheimon melka toiminimi Seren .v C:olle 22,185 mk. 40 p., tulisi täydelleen suoritetuksi. Tästä melasta oli Mal linheimo sitten antanut toiminimi Seren «K C:olle useita mekseleitä, joissa Isotalo oli asettajana ja Mal linheimo hymäksyjänä. Niitä oli sitten uudistettu niin, että kaikkiaan on Wallinheimo määrentänyt 14 mekseliä, joiden armo yhteensä tekee 85,765 mk. 77 p. ja joista kaksi alussa mainittua Vekseliä on ulos- haettu. Kuulustelussa kielsi Isotalo jyr kästi kirjottaneensa nimeään Vekselei hin tai mainittuun takauskirjaan, jonka Maria Isotalokin puolestaan mäitti Väärennetyksi. Urkuri Wallinheimo tunnusti lo massa rahapulassa ollessaan Väären täneensä appirvanhempainsa nimet takauskirjaan sekä siinä olemain todis tajain nimet. Mitä Vekseleihin tulee, sanoi Wallinheimo kirjoittaneensa nii hin appiukkonsa Isotalon nimen, mutta mäitti tehneensä sen tämän suostumuksella, jota hän kuitenkaan ei sanonut moimansa näyttää toteen. Isotalo taas Väitti jyrkästi, ettei hän ikinä ole sellaista suostumusta antanut. Urkuri Wallinheimo on syntynyt Loimaalla 1866 sekä toiminut Alas tarolla urkuritoimensa ohella useat muodet maakauppiaana. Nuorison- ja maamies- PäUvillä Kankaanpään kansanopistolla ensi sunnuntaina, maanantaina ja tiistaina t. k. 13, 14 ja 15 p:nä tu lee t. lehden n:ssa 25 mainittujen luennoitsijain lisäksi luennoimaan Pel- lerwo-seuran lähetti, agronoomi Emil Kirm elä. Romasti R. Grön mall alustaa keskustelukysymyksen kunnallisesta wai- maishoidosta. Sitäpaitsi tullee esitelmä kunnan- Valtuustoista. Sekä sunnuntaina, maanantaina että tiistaina toimitaan iltamia opis ton hymäksi. Arvokkaita ohjelmia yksityiskohtaisemmin selostamatta mai nittakoon, että joka ilta esitetään uusi näytelmäkappale. — Kaukaaupääu kausauopis- tolaiste» wierail»t. Kankaan, pään kansanopiston oppilaat mierai- lemat Marianpäimänä t. k. 19 Po markussa ja seuraamana 20 p:nä Noormarkussa, jossa kumpaisessakin paikassa paikallisen nuorisoseuran kanssa ja yhteisivoimin toimeenpan naan iltama nuorisoseuran talossa. Harjavalta. Kuntakokouksessa t. k. 7 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Kestikiemarin- ja kyydinpito hyiväk- syttiin Viideksi Vuodeksi luettuna ensi muoden alusta kauppias Maikki Tee relle Merstolasta. joka oli tehnyt alimman 170 markan muotuisen palk- kiomaatumuksen. Lähinnä olimat talollisten R. Pörrin ja Pussin tar joukset, joista edellisen 174 ja Vii meksi mainitun 250 markkaa. Kun nan E.elapiÄn kansakouluun kuulu ma nametw laitetaan ensi kesän kulu essa uudelleen tarpeen mukaiseen kun toon. Toimenvide jätettiin kansa!, johtokunnan asiaksi. Eräs Kreetalan maista saatama maanmuokramero 16 mk. 89 pen. päätettiin poistaa tileistä. Pöytäkirjaa tarkastamaan molittiin saapumilla olleista maanmiljelijät W. Tolmi, N. Laurila ja P. Polmian- der. Kiikoiue». Maamiespäimillä, jotka Satakunnan maanmiljelysseuran toi mesta alkoiivat täällä Viime maa nantaina, on osanottajia ollut hymin runsaasti. Luentoja omat pitäneet maisteri Jussi Puumala, metsäkon- sulentti I. Rautaiärmi ja maamie- henneuivojot I Rahola ja K. A. Solo. Kurssit päättyivät tänään kes tettyään siis 5 päikvää. Merikartvia. Rekiretken teki Suomalainen seura miime sunnuntaina Lammelan kylään, missä kokoonnuttiin Martti lan talossa. Täällä toimeenpantiin iltama, missä opettaja A. Hakosalo piti puheen ja neiti Hilma Pihlaja mäki lausui runon. Ohjelmaan kuu lui myös miesäänistä laulua, jota esitti urkuri H. Maihisen johtama kmartetti. Ilma oli herttaisen kau nis, jonka muoksi osanotto olikin bymin runsas. Kirkonkylästä kun lähdettiin, oli main 16 retkikuntaa, mutta matkalla luku lisääntui yhä, nousten hemosten luku lopulla 50:neen. Kun kahmit, limonaatit y. m. emäät tekimät hymin kauppansa ja sisään- pääsymaksuista kokoontui lähemmäs 100 mk., oli ilteman rahallinenkin hyöty seuralle siervänlainen. Iltama aljettiin klo 4 i.p. ja lopetettiin jo 10:nen seutumissa, joten kaikki ehti- mät mielä hywissä ajoissa kotikon nulleen. Kirkonkokouksessa, joka pidettiin t. k. 7 p:nä seurakunnan kirkossa, Valittiin kelloseppä H. Munckin Valitusten johdosta, mikä koskee seurakunnan päätöstä kirkko- Väärti asiassa, selityksen antajiksi poliisi F. R. Mirtanen ja seppä A. Rautamuori. Knttiier-Ielitszii ..VÄZVZ on viiltottomssti psi-ss. Le on sa»llut psit^i ussits, p»I- kintvjg, j» kurmiamerkIisjZ, korksimmii n palkinnon kolmessa m »ilman- niiVtts>V8->5i. „Vst!ivIii" myy tllsii llzrickäloii Xonvlcsupps poissa. luomen Xalii!-tokaupp<i-l), V. l'. Hjclai-o^vin H»itti»e». Karhun kokous on huomenna sunnuntaina klo 5 i .p. Karhulassa Saapukaa joukolla! Osuuskauppa r. l.n kokous on Marianpäimänä t. k. 19 p.nä kauppatalossa. Lähemmin ilmoituk. sessa. — Postijutt». M. t. proku raattori on esiintulleesta syystä maa- tinut jäljennösotetta Turun homioi» keuden päätöksestä postijutussa pää» postitirehtööri Jamalaista »vastaan sekä kannewiskaalinwiraston ivirka- kirjelmää asiassa. — Ä. U. — Mjxkeli» lää»i« k«wer- fiööri»wirka. Mikäli Mikkelin Sa- nomat omat kuulleet, tullee Mikkelin läänin kumernöörinmirka pidettäväksi jonkun aikaa, mahdollisesti pari kuu- kautta, Vakinaisesti täyttämättä ja määrättäne? joku henkilö sitä tämän aikaa Väliaikaisesti hoitamaan. — Uusia tarkastuksia ja ta- katvarikkoouottoja. Miime lau antaina otettiin takamarikkoon S. R. Liiton Pietarin piirin arkisto. Kaappi sijaitsi palmelijakunnan huoneustossa Pietarissa ja tyhjennettiin se mallan tyhjäksi. — Työm. — „Bore I" ajauut karille. Höyrylaima Bore I, joka paljon mat kustajia mukanaan, lähti Turusta Tukholmaan eilen, ajoi korille Kap- pelstärin luona Ruotsin saaristossa. Laima Vapautui karilta saamatta mi tään Vammaa. — Tulipalo. — Seiuää» kah lehdittu mieleumikaiueu pa lanut. T. k. 5 päimää masten yöllä syttyi Nuttulan talossa Kon ginkankaalla palamaan pienempi asuinrakennus, jossa asukkaana ole ma mielimikainen Rafael Hakkarai nen, joka oli kahlehdittuna sein iän, paloi. Tulipalo huomattiin niin myöhään, että onnetonta ei moitu enään pelastaa. Tulen sammuttua löydettiin hänen muodottomaksi käy nyt ruumiinsa. Palon aiheuttajaksi arwellaan Vainajat?, joka oli edelli senä päimänä saanut käsiinsä tulitik kuja. — K. S. — Sisääumurto ja »varkaus. Maanantain ja tiistain Välisenä yönä tehtiin Tampereen rakennuskonttoriin oikein amerikkalaismallinen murto- Varkaus. Maras tahi Varkaat oli mat näet menneet sisälle katossa ole masta pienestä ullakkoikkunasta, jonka läpimitta on ainoastaan 30 em. Saa liikseen saimat morot 65 mk. rahaa, joista 5—6 mk. kuparia, loput ho pea- ja setelirahaa. Sen lisäksi wei- wät he mukanaan joukon pienempiä esineitä, joiden armoa ei mielä Var muudella tiedetä. - Aamul. — KoitviStolla murhatt» kauppias Erik Piispa oli tapa- turmamakuutusosakeylitiö Ztullermossa Vakuutettu to paturman Varalta 20,000 markasta. Kun kuolema murhaajan käden kautta katsotaan tapaturmaksi, tulee Vakuutussumma suoritettamakfi Vainajan oikeudenomistajille. Hrjuus poistettu Kiinasta. Peking, maaliSk. 10 pmä. Pe rustuslakeja laatiman komitean eh dotus orjuuden poistamisista cn mah- mistettu. Tämän jälkeen on ankaran rangaistuksen uhalla kielletty osta masta tai myymästä ihmisiä. !ZketetW kirjoitukiz. Mitst kaupungissa majailemat mustalaiset aina siivitetään kuudenteen osaan? Miksi ei niiden kuudesosalaisten hel potukseksi joskus anneta majailla jos sain muualla. Niiden lähellä olo ei ole hauskinta, joten on kohtuutonta rasittaa yhden kaupungin osan ihmi stä kerta toisensa perästä sijoittamalla ne aina samaan osaan. Kuudesosalainen. Mäoleman johdosta huomautamme, että olisi parasta ilmoittaa poliisi mestarille kaikki kysymyksenalaisen mäen Valittamisen aiheiset teot. Täl laisten ilmoitusten nojalla ryhdytään asian Vaatimiin toimenpiteisiin mai nitun mäen tuottaman haitallisuuden poistamiseksi. Woito lähtee» äärellä janoon «ääntyä? Oletko, lukijani, kuullut, että joku ihminen olisi kuollut janoon Vesiläh teen Viereen? Tahi katsoiko ylimal kaan mahdolliseksi, että joku ihminen kirkkaan Vesilähteen reunalla möisi janoon nääntyä? Uskomattomana se tuntuu. On kyllä kuultu, että joku kormessa matkustaja, joka päiväkau sia on medenpuutteessa ollut ja Vih doin saapuu lähteen tahi kaimcm luo, tapaakin tämän kuimuneena, ja nään tyy pettynein toimein lähteen reunsLe. On myöskin kuuliu, että joku hala jaa mettä, mutta tultuaan mesi ähteen luo, ei enää jaksakaan siitä itse ottaa, ja kun toiset sitä hänelle antamat, niin heikkous ja tauti ei salli hänen sitä nauttia. Mutta sitä on meidän mai- kea käsittää, kuinka terwe ihminen möisi janoon nääntyä kirkkaan Vesi lähteen reunalle. Kuitenkin semmoista tapahtuu, Vie läpä siivistyneen maailman keskus- toissa. Jumalan sana on kirkas lähde. Siitä pulppuaa aina tuore, raikas mesi. Tuhannet ja uudelleen tuhan net omat aikojen kuluessa siitä juo neet ja saaneet janonsa sammutetuksi, omat wirwoitetuiksi tulleet sekä elä män ja onnen sm oikeassa merk.tyk- sessä käsittäneet. Se on ollut Voi mana ihmisen elämässä ja turhana hänen kuollessaan. Se on nostanut kansat stmistykseen ja antaa niille elämisen moimaa. Tämä ihmeellinen lähde on kaikkia meitä lähellä. Pyhä Raamattu tuo meille suuren ja ihmeellisen sanoman Jeesuksesta Kristuksesta, joku sanoo: „joka siitä medestä juo, kuin minä annan, ei hän janoa iankaikkisesti", ja joka ihanasti kutsuu sanoen: „tul- kaa minun tykön>, kaikki jotka olette lyölätekerväiset ja raskautetut ja minä tahdon teitä mirmoittaa". Joka ihmisen sydämessä on Juma- lan sanan kaipaus. Joku soppi siellä löytyy, jossa sominnon, ilon, rauhan, rakkauden ja iankaikkisen elämän toi- mo ja kaipaus asuu-, joku semmoinen soppi siellä löytyy, maikka olisikin synnin saasta monella tamolla him- mentänyt ja tympeyttänyt ihmisen. Joka ihminen janoaa iankaikkisen el> män mettä; hän ei ivoi tuntea itseän sä onnelliseksi, ennenkuin hän saa tä män janonsa sammutetuksi, ennenkuin hänen sydämensä lepää Jumalassa. Eräältä oppineelta mieheltä, joka ei tahtonut myöntää Raamattua Juma lan sanakst, kysyi kerran eräs Mä- Vänsä, minkä kirjan hän ottaisi mu kaansa, jos hänen täytyisi ikiv-5imiksi mennä saareen asumaan eikä saisi muuta kuin yhden kirjan ottaa. Op pinut ystäivä Vastasi emnmättä: „kyllä sittenkin ottaisin Raamatun". Jumlllan sanan kirkas lähde on meitä lähellä, ja ms olemme jar.oo- mia. ImmZrrätkö nyt, lulijani, mitä tarkoitan, kun kysyn: moi o '.ähteen äärellä janoon nääntyä? N.a , tun sana tunnustetaan hymyksi ja au- tuaaksi-tekemälsi, maan sitä ei lueta, eikä noudateta elämässä; Jumalan sanan maroitl-kset, cpetukset ja reu- mot myönnetään oiktiksi, mutta kui tenkin juostaan synnin tiellä ja kat sotaan ainoastaan omaa etaa ja nau tintoa suuret synnit wa'.wamvat omaatuntoa, mutta ci sittenkään men nä katumuksessa Jeesuksen Kri!tuk'en luo, jotta hänen merensä pesisi pois synnin saastaa; syd^. kaipaa totuut ta, rakkautta ja rauhaa> mutta ci tah dota ruweta kuulcmaau totuuden ja lohdutuksen Hengen ääntä, eikä seu rata Hänen johtoansa, mai !>a Jeesus sanoo opetuslapsilleen: „Kun totuuden Henki tulee, Hän johdattaa teitä kaik keen totuuteen": ihminen e-ää krii tillisessä yhteiskunnassa ja nauttii kristityn ulkonaiset edut, mson kuolee ilman lohdutusta, ilman to''n?oc; tämä on nääntymistä janoon kirk kaan Vesilähteen äärellä. Kuinka kau heata ajatella! Ihminen istuu kaiken elämänsä ajan mesilähteen reunalla ja kuolee kuitenkin iankaikkisen janon näännytyksiin. DZtämäni, älä unohda, maan am menna, ammenna ja juo, ettet janoon nääntyisi! - Warowais«udeu tvuoksi. Maanmiljelijä Pyörtänöinen oli koko ikänsä ollut Nilkassa naapurinsa Ojanpohjan kanssa. Mutta kun Pyör tänöinen makasi kuolinmuoteeUaar, ehdotti pavpi, että hän sopisi nyt pois sen Ojanpohjan kanssa. Ojan pohja kutsuminkin paikalle ja sominto teh<iin. Mutta kun Ojanpohja oli poisläh dössä, sanoi Pyörtänöinen: — Sominto nvt kyllä tehtiin, mut ta jos tästä Vielä sattuisin parane maan, niin katsotaan kuin tällaista ei lainkaan olisi tapahtunutkaan.