fV.O 74 — I9IO. KUKU, Perjantaisia Heinäkuun I pälvarä. asettaa halvimmalla Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Ka*sa*katu 21 Puheliu 533 Kiiateimistökauppoja Maa«mit(ausfoimia y. m. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. LGNNMN kllöDksllsjtett Norjan hm\t Oulun läänin kuwernöörin ehdotus. Kuten ennemmin on kerrottu heräsi miime talmena kysymys siitä oliko norjalaisten tamarain tuonti Utsjoen ja Inarin kuntiin tullia niistä suo- rittamatta katsottama tumalliseksi wai eikö. Norjan »viranomaiset olimat nimittäin myöntäneet mapauden Nor- jassa suoritettamasta tullista sille ta- maralle, joka todistettamasti mietiin rajan poikki Suomeen ja esitti Inarin piirin nimismies, jonka oli annettama todistus tamarain saapumisesta Ina- riin, Oulun läänin kumernöörin wah- mistettamaksi taksan, jonka mukaan hän saisi kantaa palkkiota tamarakuor- mien tarkastamisesta ja antamistaan todistuksista. Tullihallitus puolestaan katsoi, medoten määräyksiin muosilta 1838 ja 1844, sellaisen tullittoman tamarantuonnin maan ulkopuolelta laittomaksi ja pyysi Oulun läänin ku- mernööriä kruununpalmelijain amulla estämään sen enempää jatkumista. Nyttemmin on kumernööri Inarin kuntalaisten sekä Inarin ja Utsjoen nimismiesten alotteesta tehnyt asiassa esityksen senaatille. Esityksessään lausuu kumernööri että Inarin ja Utsjoen kunnat muo- dostamat täydelleen erillään oleman alueen, jolla toistaiseksi ei löydy mi- tään teitä ja joka ei ole yhteydessä muun Suomen kanssa ajoteiden kaut- ta, maan päättyy maantie Kittilän pitäjän Könkään kylään sekä Sodan- kylän kirkonkylään, josta edellinen on noin 150 ja Sodankylän kirkonkylä noin 220 kilometrin päässä Inarin kirkolla. Kun tähän lisätään että Könkäällä on matkaa lähimmälle rau- tatieasemalle, Romanieinelle noin 180 tm., setä Sodankylästä noin 130 km., tulee etäisyys Inarin kirkonkylän ja Romaniemen mälillä edellistä tietä olemaan noin 330 ja jälkimäistä noin 350 kilometriä, jotamastoin kauppa paikkoihin Norjassa on matkaa Ina- rista ainoastaan noin 130 km. ja Utsjoelta ehfä puolet siitä. Asiain näin nllen ja kun otetaan huomioon miten kuulumattomassa määrässä kuljetuskustannukset kallis- tuttamat kaikkia tanoeioaroja Perä- Pohjolassa, on luonnollista että kaikki tamarat Inariin ja Utsjoelle tuodaan Norjan lähimmistä kauppapaikoista. Tällä kannalla omat asiat olleet ja sillä ne tulemat pysymään siihen asti kunnes rautatie saadaan pohjoisemmaksi Lapinmaahan ja kulkuneumot muutoin parannetuiksi. Siihen asti tulee kaikki tamaramvaihto puheenaoleman alueen ja muun Suomen kesken luonnollisista syistä olemaan mahdotonta. Koskei kuitenkaan tällä alueella moida aikaan- saada niitä tuotteita, joita sen asukkaat tarmitsemat, omat nämät hankittamat paikasta, jossa niitä on säätämissä, s. o. Norjasta. Luonnollisesti pitäisi silloin kaikkien kamaroiden, jotka eimät ole tullima- paita, olla Suomen tullin alaisia, mutta siinä tapauksessa pitäisi myös sopimissa paikoissa tällä alueella olla olemassa tulliasemat sitä tarkoitusta marten. Kuitenkin on tullihallitus katsonut, ja sen täydellä syyllä, että tuonti Inariin ja Utsjoelle on niin mitätön, että tulliasemien perustami nen sinne tuottaisi kruunulle melkois ta tappiota. Olla sinne asettamatta tullimartiostoa, maan kuitenkin maa tia, ettei tullinalaista kamaraa saa maahan tuoda, on samaa kuin tama rantuonnin kielto, joka pakottaa asu jamiston tullikamallukseen, he kun ei mät muulla tamoin moi hankkia itsel leen tarpeellisia tamaroita. Mahdo tonta on nimittäin maatia että nät hin kuntiin tuotawa tullinalainen ta wara olisi tullissa käytettämä lähim mässä tullikamarissa s. o. Torniossa tai Kemissä, sitä enemmän kun nämä kunnat eimät kuulu näihin eikä mui hinkuan tullikamaripiireihin. Näin ollen ja kun tulliasemien pe rustaminen tälle paikkakunnalle et kannata, on ainoa mahdollinen keino myöntää oikeus näiden kuntain asuk- kaille tullitta Norjasta maahan tuoda tarmitsemansa tamarat. Sellainen myönnytys on sitä tar peellisempi, kun kruununpalmelija näissä kunnissa, yhteensä 2 nimis miestä ja 4 poliisia, eimät mitenkään saata estää tullinalaisen kamaran maahantuontia, minkä muoksi tuonti kiellon eteenpäin moimassa pitäminen ainoastaan saattaisi mäestön lainrik komuksiin ja sen kautta simeellisesti turmeltuneeksi. Maltiollekaan ei ta mä tullietuuden myöntäminen tuot taisi mahinkoa, koskei nykyään mis sään tapauksessa tullituloja kerry täl tä alueelta. Että taasen sellaista myönnytystä määrin käytettäisiin kul- jettamalla tuollaisia tamaroita maan muihin osiin, ei ole pelättämissä, kun tällaista ei ole tähänkään saakka ta- pahtunut, ei ainakaan sanottamasti maikka samoja tamaroita nytkin on tullaamatta tuotu Inariin ja Utsjoet le. Kalliit kuljetuskustannukset tekemät jo sen että tämä ei kannata, ja olisi- matkin yritykset siihen suuntaan hel- posti estettämissä, kun kaiken kuletuk- sen täytyy tapahtua Kittilän ja So- dankylän kirkonkylien kautta, jotapaitsi paikallislväestön oma etu maatisi rik- komusten estämistä tullimapautensa menettämisen pelosta. Mainitsemalla että kruununpalme- lijat omat saaneet käskyn malmoa ettei tullinalaisia tamaroita saada Norjas ta näihin kuntiin tuoda, maan että nämät palmelijat joutumat erittäin maikeaan asemaan ellei tämä kysymys kohta tule järjestetyksi, esittää kumer- nööri, että toistaiseksi ja kunnes siitä toi- yn määrätään, Inarin ja Utsjoen asukkaat oikeutettaisiin maahan tuo- maan kaikki tarmitsemansaZ elin- ja taloustarpeet, alkoholipitoisia juomia ja muita yleisesti kiellettyjä tamaroi- ta lukuunottamatta, kuitenkin kieltä- mällä heitä kulettamasta näitä tama- roita muihin osiin maata, taikka, ellei tähän moitaisi suostua, pikimiten ryh- dyttäisiin sellaisiin toimenpiteisiin että tamarain tullaaminen Inarin ja Uts- joen pitäjien kirkonkylissä möisi ta- pahtua. Asiassa on senaatti päättänyt maa- tia lausunnon tullihallitukselta, joka ei mielä ole kysymystä käsitellyt. Yleisiä uutisia. — Senaatin kielenkääntäjät. Wasta perustettuun menäjänkielenkään- täjän manhemman apulaisen mirkaan on senaatti nimittänyt H. M. Keisarin Suomen kanslian m. 1. kielenkääntäjän Victor Akerblomin, ja Wenäjänkielenkääntäjän nuoremman apulaisen mirkaan sil. maist. A. I. Nordbergin sekä Wenäjänkielenkääntäjän nuoremman apulaisen mirkaa toistaiseksi hoitamaan määrännyt kanslianeumos A. Thillo- tin. — Kntvernöörien Kenraalikumernööri on kesälomat. tehdyn hake- muksen johdosta myöntänyt Oulun läänin kumernöörille, kenraalimajuri G. Gadolinille kesälomaa heinäk. 15 p:stä elok. 15 p:ään. — Kolerawaara. Miime tiis taina lähetettiin rautatiehallituksen toi- mesta Helsingistä kaksi n. s. kolera- maunua, toinen Pietariin ja toimen Malkeasaareen. Ne tulemat toistai- seksi olemaan siellä, kunnes ne, annet- taman määräyksen mukaan, yhdiste- tään niihin matkustajajuniin, jotka kulkemat Pietariin. — Lopullisia nimityksiä. Ken raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätöksiin filos. maist. T. H. Jarmen nimittämisestä kalastusten tarkastelijan manhemmaksi apulaiseksi ja Sotkamon hoitoalueen metsänhoitajan G. O. Wal- linnin nimittämisestä Iisalmen hoito- alueen metsänhoitajaksi. — Knuromykksikoulut. Koulu ylihallitus on senaatille ilmoittanut, että asianomaisten kuuromykkäkoulujen johtajain antamain tietojen mukaan Turun, Kuopion ja Oulun suomalai- siin kuuromykkäkouluihin on ensi luku- muotta marten ilmoittautunut jo yh- teensä noin 200 oppilasta. Mutta kun puheenaolemia oppilaitoksia mar- ten mahmistettujen muosirahasääntöjen mukaan niihin »voidaan ensi lukumuo- den alussa mastaanottaa ainoastaan 90 oppilasta, jää jälelle näinmuodoin melkoinen määrä kuuromykkiä lapsia, jotka eimät tumallisessa järjestyksessä möisi päästä kouluun. Tällaisissa ta- pauksissa on maltio joskus aikaisem min mäliaikaisia rinnakkaisluokkia sa nottuihin oppilaitoksiin perustamalla katsonut mahdolliseksi ainakin useim mille pyrkijöille malmistaa tilaisuutta opetuksen saamiseen. Tämän lyäksi olisi kouluylihallituksen mielestä tar peen korottaa kysymyksessäolemien kou lujen koetusluokille olettamaa alinta oppilasmäärää, joka nykyään on 30 oppilasta luokkaa kohti. Tähän nähden on keuluylihallitus se naatille esittänyt: että Turun ja Kuopion kuuromyk- käinkouluihin perustettaisiin kumpai- seenkin yksi ja Oulun kuuromykkäin- kouluun kaksi mäliaikaista rinnakkais- luokkaa näiden laitosten mäkinaisten koetusluokkien yhteyteen, sekä että edel- lämainittuihin kouluihin yli säädetyn lumun otettamain marsinaisten osasto- jen oppilasten ruuanpitoon sekä ehdo- tettujen uusien mäliaikaisten rinnak- kaisluokkien ylläpitoon kahdeksan muo den ajaksi, lukien ensilukeman syyskuun 1 päimästä, myönnettäisiin 34,875 mkan suuruinen määräraha muotta kohti, ja että laitosten koetusluokille pyrki- mäin oppilasten lukumäärä saataisiin korottaa 30:stä 35:een kutakin koulua kohti. — Luotsien ^vastuunalaisuus. Kirjelmässä m. k. 18 p:ltä on kenraa- likumernöörin kanslia senaatilta ano- nut niin pian kuin mahdollista tietoja siitä, missä määrin luotsi on, ryhtyes- sään lahoaa ohjaamaan, lain mukaan laiman omistajalle mastuunalainen luotsitoimenpiteen kautta omistajalle koituneesta »vahingosta. Sähkösanomia kroDll fiiiMitiiiiri. Helsinki, 30 P. kesäk. Waasan läänin knwernööri on ansnut kiwuloisuuden wu»ksi wirkaeroa. Kumernööri Kasten dePsnt on syntynyt 1849, tuli Maasan lää- nin kumernööriksi 1906. Kuten muis- tettanee on kumernööri de Pontia ah- disteltu suostuntaselkkausten takia. Eronpyyntö lienee tämän kanssa yh- teydessä. Senaatille antamassaan lausunnossa ilmoittaa luotsihalliws, että luotsi, jo- ka huolimattomuudesta tai laiminlyön- nistä luotsaamisessa ajaa laiman ka- rille, on, 9 pnä toukokuuta 1870 an- netun luotsi- ja majakkalaitoksia koske- man k. asetuksen 14 pykälän 2 mo- mentin mukaan, melmollinen kaimojen omistajille kormaamaan kaiken sen ma- hingon, minkä nämä siten hänen ai- heuttamanaan saamat kärsiä. Mikä on aiheuttanut kenraalikumer- nöörinkanslian hankkimaan kyseessä olemia tietoja, ei käy selmille kirjel- mästä. — Koululaitos. Maltakirja on annettu neiti S. Kandelbergille Raahen alkeiskoulun moimistelunopettajattaren mirkaan. — Walti»n maanwiljelysk»«- lutilojen järjestely. Oulun läänin kumernööri on nyttemmin antanut lau- suntonsa sen mietinnön johdosta, jon- ka maltion maanmiljelyskoulutilojen järjestelyä marten asetettu komitea on laatinut, mikäli mietintö koskee Oulun äänissä olemia Koimikon ja Seppälän iloja. Lausunnossaan kumernööri lausuu täysin kannattamansa komissionin eh- dotuksia sekä maanmiljelyshallituksen niihin suunniteltujen muutosten käy- äntöönpanosta laatimia lisäyksiä. Ku mernööri tahtoo kuitenkin mitä Sep pälän tilaan tulee, yhtäpitämästi maan- miljelyshallituksen kanssa ehdottaa, et- ä tasoitetut uudistukset ja muutokset ykättäisiin joksikin ajaksi eteenpäin, oska, kuten on huomautettukin, tämä ila nykyisilläkin ollen mastaa seudun maataloudellisten olojen kehityskantaan nähden mitä näytetalolta moidaan koh- tuudella maatia. Wuokra-ajan suhteen on — lausuu umernööri — ivaikea sanoa mitään arkempaa aikamäärää kun käytännös- ä näilläkin seuduin lienee sekä pitem piä että lyhempiä »vuokrakautta ole- massa, riippuen eri paikkakunnilla mal- itsemasta kamasta. Tähän nähden olisikin »vuokra-ajan määrääminen jä- ettämä maanmiljelyshallituksen ehdot- amain paikallisten komisionein tehtä- mäksi. — Apteekit. Turtolan apteekin oikeuksia omat hakeneet promiisorit N. K. Hj. Paqmalen, F. Taberman, A. Weckman, G. A. 9tordling, R. A. Torckell, E. Grästen ja O. Fernström. Gulun kaupungista. pappeinkokous, koko maata käsittämä, alkoi miime kes kimiikkona Oulu tuomiokirkossa juma lanpalmeluksella, jossa alttaripalmeluk sen toimittimat t.ri P. Wirkkunen ja kirkkoh. W. Leino ja saarnasi tuomio romasti E. Lönnrot Ies. 40: 25 —31 johdosta. Kirkosta kokoontuimat kokoukseen saapuneet papit rukoushuoneelle. Siellä lausui tuomioromasti Lönnrot kokouk sen osanottajat termetulleiksi sekä toi motti yhdessä olon Jumalan johdat tamana muodostuman keskinäiseksi mirkistykseksi. Ahleisen ruko»»ksen pidettyä, malit tiin puheenjohtajaksi romasti Lönnrot Kirkkoherra K. I. Kim e käs piti esitelmän Luuk. 12: 49 märsyn joh dosta: „Minä tulin sytyttämään tulta maan päälle ja minä toimoisin että se jo palaisi". Puhuja esitti kuinka eri merkityksissä Raamattu käyttää tuli sanaa sekä osoitti mikä on se tuli, jota Herra sytytti. Herran pyhää tulta olisi erittäin papiston palamassa pi- dettämä, jotta se saisi kuluttaa pois synnin, eikä sammuttamat moimat saisi sitä tukahtumaan. Seurustelu Herran kanssa pitää tulen mireillä. Siihen auttaa myös papiston keskinäinen meljellinen yhdessäolokin. Alustukseksi tarkoitettua esitelmää seurasi milkas keskustelu tästä aineesta Ennen keskustelua laulettiin kuitenkin Hengell. lauluista „Oi miksi nukun, miksi en jo herää". Eri puhujat kumasimat kuinka seu- rakunnissa tarivitaan nykyään Herran tulta, ennen muita tarmitsemat sitä papit itse. Heistä syttyisi tuli ympä- ristöön. Tarmittaisiin palamaa uskon tulta ja tarmittaisiin rakkauden tulta. Ompa paljon määrääkin tulta pala massa joka näkyy milloin epätermeenä hengellisyytenä milloin kielteisenä epä- uskoisuutena ja totuuden alasrepimi- senä. Herran palmelijan tulisi sam- muttaa sitä ja sytyttää pyhää tulta. Paras keino eksytystä mastaan onkin, että Jumalan »valkeus ja totuus kirk- kaana palaa. Keskustelun päätyttyä tulkittiin sisäl- liset tarpeet laululla: „Oi muodata Jeesus, sun henkesi taas Ett' taimai- nen liekkisi synkässä maasf Kirkkaam- min hehkuis jälleen". Hengel. Laul. ja Wirsiä 127. Tämän jälkeen seurasi mäliaika ja päimällisloma, jolloin kaukaisennnat mieraat kämimät katselemassa Oulun luonnonihanuuksia Hupisaarilla, jonne Merikosken »valkoiset kuohut mahta- mina näkyimät. Iltapäimällä klo 5 aikaan riennet- tiin jälleen rukoushuoneelle. Ohjel- massa seurasi tri P. W i r k k u s e n ansiokas ja sisältörikas esitelmä ai- neesta: „N ykyaikainen tutki mus Jeesuksen luonteesta". Esitelmästä, joka ansaitsisi laajem- paakin huomiota, teemme tässä selkoa maan muutamin piirtein. Aluksi pu- huja todisti nykyajan henkielämässä monenkin ilmiön selmäski »viittaaman siihen, ettei kristinusko suinkaan kulje hämiötänsä kohden maan päiivastoin. Jeesuksen persoona herättää uskonnolle mieraammissakin piireissä kasivamaa huomiota. Tieteellinen tutkimus mei dän päiminäinme on »vaan tuonut mahlvistusta raamatulliselle uskolle. Sielutieteellinen tutkimus on »viime aikoina edistynyt ja liikkuu sielun elä- mässä tahtoa ja persoonallisuutta kos- 'ettamana. Jeesuskin pyrki muodos- amaan uusia luonteita, persoo:»alli- uuksia. Ia itse hän oli uusi täydel- inen luonne. Jeesuksen persoonalli' uus herätti silloin ja nyt uskoa ja uuliaisuutta. — Msinpä »vihamie- liinkin »vaikutti hän luonteensa mal- aamalla suuruiidella, kuten esim. (^et- e»nanessa »vangitsijat peräytyen lan- 'esimat maahan. Ensi päiivän kokous rukoukseen ja mirteen. päättyi näin Toinen k»k»uspöiwä alotettiin myös kirkossa, .kirkkoherra W. Leino saarnasi tekstistä 2 Moos. 28:29. Kskous jatkui sen jälkeen rukous- huoneessa Kun »virsi 258 oli »vei- sattu piti kirkkoherra K. F. Strömmer esityksen kysymyksestä „kuinka opimme rakastamaan Herraa Jeesusta." Kysymykseen mastasi puhuja 1 Joh. kirjeen 4 lumun johdolla sekä syntisen maimon rakkauden syntymisellä sem- moisena kuin emankeliumi sen on meil- le kumannut. „Jolle paljo anteeksi annettiin hän paljon rakastaa." Pu- huja päätti esityksensä seuraamiin pon siin: 1) Opimme rakastamaan Jumalaa ja Jeesusta ainoastaan parannuksen ja uskon tiellä. Suruttomina ja käänty- mättöminä ollessamme emme moi Her- raa rakastaa. 2) On huomattama, että silloin kun Juinala meihin Hengen kautta »vai- kuttaa halua rakkauteen, etsimme rakas' tamisen moimaa itsestämme, sillä omal- la ponnistuksella ei rakkaus synny, maan meidän on ajateltatva Jumalan rakkautta Jeesuksessa ja annettama Herran ruiveta meitä rakastamaan. Sen kautta meidänkin sydän syttyy rakkauteen. 3) Ahkera armo»välikappaleiden käyt- täminen on päämäärän saamuttami- seksi mälttämätön. Kuta enempi nii- den ja rukeuksen kautta seurustelemme elämän Herran kanssa sen mukaan hän pääsee meissä maikuttamaan ja synnyttää rakkautta. Alustusta seuraamassa keskustelus- sa yhdyttiin esittäjän mielipiteisiin. Mainittakoon lyhyesti muutamien pu- hujain lausuntoja. Kirkkoherra A i m o n e n piti »var- sinkin papeille tärkeänä tietään rakas- tanko Jeesusta ja mistä sen »voi päät- tää. Tunteet eimät ole riittämä to- diste rakkaudesta, ei myöskään puhe maikka se olisi kaunista kuin enkelien kieli, ei liioin suurinkaan uhrautumai- suus, kuten 1 kor. 13 luku osoittaa. Jeesuksen kysymyksen opetuslapsilleen „ettekö tekin tahdo mennä pois", mas- tasi Pietari: „Herra kenen tykö me menemme, sillä sinulla on ijankaikkisen elämän sanat." Niin kauan kuin py- symme sanassa ja se on meidän ainoa lohdutuksemme, me rakastamme Jee- susta. * Khra Jouts ela »varoitti ilman tarkempaa selonottoa »vakuuttamasta sellaisilla aina oleman oikean rakkau den, jotka malilta»vat sydämensä kyl- myyttä ja rakkauden puutetta, sillä tä- mä moi johtua myöskin Herran Hen- gen maikutuksesta, joka e» anna »vil- pillisen tai salaisen synnin pallvelijan tuntea rakkautta. Kirkkoh. Leino huomautti ettenvät kaikki jotka Jeesuksen maallisen »vael- luksen aikana tulimat hänen seuraansa ja kuuluvat hänen puheitaan oppineet rakastamaan, monilla päinmastoin oli mihaa. Näin käy nykyäänkin. Rakkaus ei synny ennenkuin Jeesuksen katse on murtanut ja murheelliseksi tehnyt sydä- memme. Jola rakastaa, hän aina ha luaa ystämänsä pariin. Sellainen on halumme, jos Jeesusta rakastamin?. Walaisema keskustelu päätettiin ru- konksella, että Herra itse lahjoittaisi rakkauden. — Hiippakunnan uutisia. «Kuo pion.) Tämän kuun 12 p:nä Suo- mussalmen pitäjänapulaisen maalia marten toimitetussa »vaalikysymyksessä tahtoi osa seurakuntalaisia 4:ksi »vaali- saarnaajaksi nykyistä pitäjänapulai^ta Puolangan nimitettyä kirkkoherraa P. Hamusta ja toinen osa toimitusmiestä, kirkkoherranapulaista Matti Kauppista. Edellinen kieltäytyi tarjousta mastaan- ottamasta, jälkimäinen ilmoitti ei ole- mansa vaalikelpoinen »vakinaiseen mir kaan, jonka tähden, ja. kun seurakunta- laisia oli »vähälukuisesti saapuivilla, pyynnöt raukesimat. Näin ollen ilmoitti toimitusmies, että Kuimaniemen m. t. kappalainen I. U. Teräsmasara, joka yksinään oli ehdolle pantu ja käynyt »vaalia saarnaamassa, on pidettäivä »valittuna. Haapameden kirkkoherra Hugo Mo- lin on Tuorniokapituliin ilmoittanut »nyöntäneensä »viralliselle apulaiselleen Toimo Janhoselle yksityisten asiain tähden »oirkamapautta toukokuun 1 p:stä elokuun 1 väiivään. — Kansakoulunopettajain pii rustus- ja leikkikurssit, joita täällä on pidetty kesäkuun 15 p:slä alkaen, päättyilvät keskiiviikkona illanivietolla, johon kunniamieraiksi olimat kutsutut kurssien opettajat neidit H. Bergh ja F. Kandelberg ja lehtori E. Wester- lund sekä Ouliin piirin kansakoulujen tarkastaja maisteri O. Rauhamaa rou- mineen. Kurssilaisten puolesta opst- taja M. Pallari kiitti opettajia onnis- tuneesta työstään. Tähän »vastasi lehtori Westerlund. Illan ohjelmaan kuulut m. m. keskustelua kysymyksestä k i r j a k o u l u n »n u u t t a n» i s e s- ta työkouluksi, minkä maist. O. Rauhamaa laajasti ja hym»n pe- rustellen alusti. Astasta syntyi jon- kunmerran keskustelua. Kursse»lla on työskennelty noin 7 tuntia päimässä, 5 piirustusta ja 2 leikkiä. Osanottajia on ollut kaikkiaan 76, suurin osa naisopettajia. — H uutta diakonissaa pääsi miime keskimiikkona Oulun diakonissa- kodista. Niistä tuli Elli Lehmus Hä meenkyröön, Lyyli Räinä Lapualle, Anni Silander Käliviälle, Anna Lunt- ta Tornioon, Mandi Komulainen Rantsilaan, Ina Saari ?)lisi^roou, Maria ^karjalainen Paimioon ja Hil- »na Hyyryläinen Kentin maaseurakun taan. — Lohia on saatu Raatin pados- ta »viime päiminä mähänpuoleiiesti. Toissapäiivänä ja eilen saatiin yd- teensä 28. Keskipaino oli 10—12 ki loa. Tuleiva samanlaatuinen pappeinko- kous päätettiin kkhra Leinon ehdotuk- sesta pitä Turussa. Walmista»vaan toimikuntaan malittiin pastorit Kares, Kallio, 5li!peläinen ja Tallgren sekä kkhra Leino. Pastori Lujanen, ollen estettynä ko- koutseen saapumasta, oli lähettänyt kokoukselle esitelmän aineesta ..Daniel ja Belratzar". Esitelmässä, jonka luki pastori Nordlund, asetettiin Daniel esikumaksi lapeille, kuinka oikean parannussaar- naajan tulisi toimia Herran palmeli- ana nykyajan epäuskoon ja hekumaan angenneen seurakunnan keskellä. Ihmisluonteen paa- on»inaisuuksia on tahto, mutta se riip- puu uskosta. — Puhuja kuivasi sen älkeen Jeesuksen luonnetta katsoen hänen tahtoonsa, uskoonsa ja rakkau- teensä. Jeesuksen tahto omisti pää maalikseen Isän tahdon täyttämisen. Siihen johdatti Hän opetuslapsiaankin. Hänenkin tahtonsa kasmoi hänen us- kostaa». Wielä puhui esitelmöitsijä Jeesuksen s»»hteesta Jumalaan, Raa- »nattuun, häneen tot»»udellisuudestaan, nöyryydestään ja rakkaudestaan, joka on täydellisyyden side. Esitelmän jälkeen »vihki pastori U. Wegelius 8 täkäläisen diakonissa- kodin oppilasta toimeensa. Hartauspuheita pidettiin lo- puksi yleisölle. Kirjailija I. F. Hell- man puhui Psalmista 24 ja pastori A. I. Sariola Es. 2: 14 mär- syssä löytymistä sanoista: „Hän on meidän rauhamine". Seuraaivan loma-ajan kuluessa kä- mt osa kokouksen osanottajista laske- massa kahdella termaiveneellä läpi Merikosken panhaamien kuohujen. Osanottajat: E. Sarparanta, Lapua. K. Sime- ius, Lohtaja. A. Aimonen, Toho- ampi. A. Saarinen, Peräseinäjoki. R. Calamnius, Piippola. P. Mirkku- ne»», Helsinki. K. I. Kiivekäs, Käl- miä. E. Lönnrot,. Oulu. I. A. S^irkkila, Alamieska. I. Kiivtharju, Turtola. U. Wegelius, Oulu. W. Leino, Karjalohja. I. N. Joutsela, Kemi. I. Säntti, Kisko. K. M. Huominen, Ii. M. Hiltula, Siemi. H. W. Selin, Lohtaja. G. Ermasti Termola. A. Sariola. .Kalajoki. P. Martikainen, Oulainen. K. A. Heikel, Tyrivää. K. Janhonen, Haa- vamcsi. I. G. Snellman, Oulu. K. F. Melartin, Paaivola. 5i. Airas, Tornio. A. Merkkoranta, Raahe. f). Simelius, Muhos. K. A. Muorela, Reisjänvi. I. B. Lagus, Kemi. W. A. Mirkkula, Haukipudas. E. Mirk- kula Hailuoto. P. G. Korpi Tyrnä- mä. K. F. Strömmer, Kaustinen. O. I. Heikel, Oulu. 5k. Hauta»tie»ni, Raahe. E. Pesonen, Oulujoki. ^tordlund. Oulu. — Laiwa!iike. Toisiapäimänä saapui tänne norjalainen höyrylaima „Hansa" ottaakseen Marjatasta sahat- tua tamaraa. Eilen saapui ruotsalai- nen pnrjelaima „Carl" tuoden Han»- purista suoloja ja raumalainen purje- laima „Hilda" tuoden suoloja Lyybe- kistä. — S. W & U. liiton Culiin Piirikunna w»imistclu ja ur- heilujuhlaa on täällä lauantaina ja sunnuntaina t. k. 2 ja 3 päiminä. Osanottajia on ilmoittautunut 45 hen- keä. Lauantaina klo 0 i .-p. alotetaan ur- heilukilpailut kiertopalkinnosta urheilu- kentällä, sunnuntaina klo 11 e. pp. lähtelvät urheiluun osanottajat palo kunnantalolta urheilukentälle, jossa termehdyspuheen pidettyä alkaa pai- män ohjelman suoritus. Mielä »voimine »nainita, että 5 km. kestämyysjuokiuun o»» ilmoittautunut läänin parhaat urheilijat ja tähän ur- heilnlajiin ottaa osaa 12 miestä. Wie!ä saamnte jiihtilla nähdä pot- kupallokilpailuja, joita on Oulussa vi- detly noin 4 »vuotta sitten. )!iilä kat- somaan jokainen rientänee. Palkinnot omat nähtäminä Lund- derg ^ Tatoastin rohdoskaupan aklu- nassa. Wlittaa»nnie tässä nu»nerossa oleivaan ilmoitukseen. I' Ellalla saarnasi kirkossa kkhra S e- l i n ja saarnaaja A. Wilkuna. Lo- puksi oli papistolla yhteinen Herran ehtoollisen mietto. Rippisaarnan piti kkhra K. A. Heikel Tyrmäältä. ggLWUWJ« IlVriitcit tapans. Kuten jo lyhyesti »viime numerossa kerroimme menimät nuorukaisel Ar mas Iukuri, Johan Hekkala ja Oi'o Johannes Siklander tiistai-iltana ilo 10 tienoissa Hartikaisen asuntoo:i Leei!a Pekurin torvpaan, Kauppilan maalla Oulujoen Pohjoispuolella. Olemme puhutelleet Hartikaista ja kerron:nie tapauksesta hänen puheensa Miikaan seuraamaa: Pojat olimat jo raastumanoikeuden istunnon päätyttyä lumanneet tulia samana iltana maksamaan Hartikaiselle »naksettaivaksi tiiontitut 100 marktaa, »niittä »vaan ..luonnossa." Klo k<> tienoissa illalla tuliivatliii he Hari ikäisen asunnolle pyyt . n päästä sisälle, mutta lesken hera- tettyä nukkumassa oleman Hartikaisen, 011 tämä kieltänyt jyrkästi sen, vaa ten poikien kostoa, koska hän oli l?!!o- mannut Iukurilla oleman reivolioerin ja pojilla puukkoja. Pojat oliivat sit- ten »välisellä repineet auki kaisi on>>a ja toista repiessä oli Hartikainen lieita jyrkästi toistan»isee»» ticktdrn>t, jauora käyttämänsä puolustuksekseen tirineö a. Niin ottikin hän sen ja sukasi törmille, jotka o»ven raosta näkyimät. Toisen kin omen auki remittyä oli Siklander yrittänyt lyömään häntä puukolla Hekkalan seläntakaa, jolloin hän u- seääi» puolilstaesiaan osui Hekkalaa otsaan, maikka Sitlanderia oli tarkott- tanut. Uudestaan poikien hyökätessä ja S. ojentaessa puukkoa, oli hän lyö nyt ja silloin sattui taaskin Hetkalaa selkään. Täinän jälkeen meimät pojat tomerinsa ulos ja niin kannettiin hän