Lauantaina 16 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 78 — 1910 s Surulla ilmoitan että rakas poikani lyseolainen TOIMI PIETARI HEIKKINEN nukkui rahallisesti kuoleman uneen Joensuussa 14 päivänä heinäkuuta 1910 elettyään ilo- I nani ainoastaan 15 vuotta • Äiti. I Surulla ilmoitamme että rakas isämme Taavetti Seppänen nukkui rauhallisesti kuolon uneen litrassa 14. 7.1910 klo 5 e. pp. 71 vuoden vanhana. Lä hinnä suremaan jäi lapset ja lasten lapset. Lapset. (K. S. 2 k, ( 16 / t , " Vi ) 2 s. 100 mm.) MiMili l tekee Joensuun Raittius- seura höyrylaiva »Liperillä" t. k. 24 p:nä Liperin Nuorisoseuran vuosijuhlaan ja arpajaisiin. Matkalle lähdetään klo 8 aamui lla ja poiketaan meno- ja paluu matkoilla Rälkkylässä. Soitto- kanta Bonraa mukana. Paluu matkalle llhdetiän heti juhlien loputtua. Pääsylippuja myydään tästä päivästä alkaen suuremmassa rantamyymälässä. antaa pianotaiteilija Eino Lindholm Pielisjärveliä Lieksan Nuoriso seuran talolla huomenna sunnun taina t. k. 1T p:nä klo Ya8 ip. Joensuun ja umpäristön Nais osastot viettävät sos.-dem. Naisliiton 10-vuotisjuhlaa Ilosaarella t. k. 17 p:nä. Alkaa klo 4 ip. Sisäänpääsy aikuisilta 35 p, lapsilta 15 p. Tanssilip- puja I 25 p. Lähemmin ohjel missa. Juhlatoimikunta. 1 k. 20 p:nä klo 7 j. pp. myy dään huutokaupalla Keski-Kar- jelan Herosystäväin seuran kilpa- ajoradalla tämän kesäinen hei- nätysoikeus paikan päällä mää rättävillä ehdoilla. Johtokunta. (K. S. 2 k.) Mitä on tehtälvä? Tämä kysymys tunkeutuu luon- nollisesti jokaisen isänmaanystä- wän mieleen nykyhetkellä. Onhan niin luonnollista, ettei ihmismieli jaksa olla ajattelematta tulervai- suutta ja juuri tarmokkaimmat henget eimät laumankaan saa tyy- dytystä siitä nykyhetken onnetto- muuden päimittelemisestä. Siksipä nouseekin aiwan luonnostaan suo- malaisten mieliin kysymys, miten olla, kuinka elää uusissa oloissa. Min luonnollinen kuin tämä ky symys on, niin ei mustauksen an- taminen siihen ole yhtä helppoa, maikka ehkä moni pintapuolinen henkilö niin saattaisi luulla. Koe- tamme kumminkin, sen merran kuin meistä nykyinen asema tekee mahdolliseksi, selmittää tätä kaik- kein mieltä polttamaa kysymystä. Kuten jo sanoimme, emme me suomalaiset moi asettua muulle kannalle kuin sille, että se, mikä on tapahtunut, on mäliaikaista ja että se on saatama ennemmin rai myöhemmin korjatuksi. Suo- men kansa on nähnyt ja noussut Ison mihan kauhuista, se on mon- ta komaa kokenut ja oppinut luot- tamaan siihen, että uusi päimä moi paljon muuttaa. Sinä muost- satana, jolla se on ollut yhdistet- tynä Menäjän maltakuntaan, se on nähnyt jo monen tuulen pu- haltaman tämän mahtaman maan maltiolaiman purjeisiin ja on näh- nyt monia käänteitä. 1850-muoden sensuuriasetuksen jälestä näki se merrattain pian suomenkielisen kir- jallisuuden mersoaman kauniina ja lupaamana, muita esimerkkejä mainitsematta. Ei siis ole mitään syytä mai- pua synkkään epätoimoon, maan se on selmää, että me tulemme pon- nistamaan kaikki moimamme moit- taaksemme kansallisen elämämme maltiolliset perusedellytykset takai- sin. Mitä keinoja siinä kulloinkin moidaan käyttää, kuinka tullaan yksityiskohdissaan suhtautumaan kaikkeen siihen, mitä lähin tule- maisuus tuonee mukanaan, siitä on wielä liian aikaista sanoa mi- tään marinaa. Se maan on sel mää, että nykyistä tilaa me pi dämme ohimenemänä rajuilmana, joka on kestettämä ja joka aiotaan Iestää ja jonka ohimentyä taas käydään korjaamaan sen tuottamia maurioita. Armostellessa nykyistä asemaa on ensinnäkin marsin tärkeätä olla selmillä siitä, että äsken mahmis- tettu laki n. s. maltakunnanlain- 'äädännöstä ei semmoisenaan mielä !umoa yhtään erikoislakia meillä. ?aikki käy toistaiseksi entisiä latu- aan. Samat merot kannetaan, amalla lailla toimii edelleen koko moltiokoneisto, tuntuu kuin ei olisi mikään muuttunut, jos maan ajat- elee omia jokapäimäisiä kokemuk- iaan. Mutta, sanoimme, että ämä tapahtuu main toistaiseksi ia siinäpä asian ydin ja isketyn skun tuhoisuus onkin. Menäjän lainsäädäntö-elimille, duumalle ja maltakunnanneumostolle on jätet- :y mapaa maltuus muuttaa mel- nn mitä tahansa meidän stsälli- issä oloissamme. Kuinka nämä aitokset tulemat tätä maltuuttaan käyttämään, on sitten toinen asia a sepä se juuri tekee sangen mai- !eaksi sanoa, minkälaiseksi asema muodostuu lähimmässä tulemai- uudessa ja mitä se kulloinkin vaatii. Juuri suomalainen puo- lue on aina asettunut sille kannalle, että ylimalkaiset ohjeet ja tunnus- anat eimät kelpaa käytännöllises- a maltiollisessa elämässä, maan että kulloinkin on otettama olemat olot ja todelliset toimintamahdolli- 'uudet huomioon. Tälle kannalle on pakko nytkin oistaisekst asettua. Ahdessä suh- eessa on kyllä asema selmä. Uusi Äki on oikeudenmastainen, laiton, yntynyt mastoin moninkertaisten )allitstjamakuutusten antamia lu- zauksia. Se on samalla määrä ja kohtuuton eikä ainoastaan sitä, maan myöskin epämiisas. Mutta e on toinen puoli asiasta. Toi- nen puoli on se, kuinka meidän, määryyttä kärsineen puolen, on me- Birman nainen. Joku aika sitten ilmestyi Eng- lännissä uusi, lisätty painos huo- mattamaa teosta, joka kaikille, mar- sinkin nykyaikaisen naisasian ystä- mille, antaa huomattamia tietoja saturikkaan buddalaisen Birman naisen asemasta. Se on mrHerry Fieldingin teos „The Soul os a People", johon tekijä on koonnut monimuotisen Virmassa oleske- lunsa aikana kokoamansa huo- miot. Mikä kirjan rikkaasta sisällöstä ehkä kaikista enimmän kummas tuttaa lukijaa, on huomio että nykyaikaisen naisasian ohjelma tuolla kaukaisessa maailman kol- kassa näyttää oleman lähes täy- delleen käytäntöön pantuna. Maan lait eimät tee mitään erotusta miehen ja naisen mälillä, maan omat he yhdenmertaiset amioliitto- ja perintöasioissa sekä rikosoikeu- vessa. Löytyy kuitenkin pieni ero- tus: laki näyttää, kun on tuo- mittama rikos, joka on kuolemalla rangaistama, paneman mähem- män armoa naisen kuin miehen hengelle. Tämän seikan selittämät oirmalaiset niin että miehen elä- mä todellisuudessa, rahassa las- kettuna, on armokkaampi kuin nai- sen. jota he todistelemat monen- laisilla esimerkeillä, m. m. että yleensä moidaan saada naispalme- lija mähemmällä palkalla, kuin mies. Tällä taas on luonnollinen elityksensä siinä että nainen on yysillisesti heikompi, kuin mies eikä siis moi aikaan saada niin uurta työmäärää kuin mies. Birman nainen ei ole milloin- iacut tuntenut olemansa sorretussa asemassa, maan on mahdollisim- masti suuressa mapaudessa itse aanut määrätä omasta itsestänsä a elämästänsä. Kun birmalainen tyttö menee miehelään, pitää hän entisen nimensä eikä kanna mitään merkkiä siitä että hän kuuluu amio- 'äätyyn. Hän pitää yksityisomai- 'uutenaan kaiken, minkä wie muas- aan pesään; miehellä ei ole oi- !eutta koskea siihen, ei myöskään maimonsa ansioon eikä perintöön. Miehelle ja maimolle kuuluma omaisuus pidetään koko amioliiton aikana täydellisesti erillään. Mitä amioliiton aikana yhteisesti ansai- taan, pysyy yhteisenä omaisuute- na. mutta jos tarmitaan nimit- ää tuon yhteisen omaisuuden omistaja, niin merkitään se sekä miehen että maimon nimellä. Kir- iottaja sanoo monasti sattuneensa ekemään kysymyksen: ..Kenen on tämä kaunis puutarha?" ja saa- nut mastauksen esim.: sen omis- aa Maunung Hau (miehen nimi) ja Ma Schme (maimon mmi.) neteltärvä »voidaksemme mahdolli- simman suurilla moiton toimeilla käydä siihen epätasaiseen taiste- luun, joka on edessä. Se puoli ei ole niin selmä kuin edellinen eikä liioin niin selmä kuin se yksityis- ten keskisissä mäleissä möisi olla. Kansojen keskiset risttriidat ratkai- see historia ja se moi toimoa moit- toa, joka ymmärtää paraiten ot- taa huomioon olemat olot ja käyt- tää niitä moimia ja aseita, joita sillä kulloinkin käytettämissä on, mahdollisimman miisaasti Tuollainen odottama asema saat- taa tuntua tuskastuttamalla ja alentamalta. Mutta se ainoastaan siltä tuntuu, se ei sitä ole. Se on, jos lie lupa mertauksia käyttää, kuin kylmämerisen taistelijan ase- ma, joka tyynenä odottaa ylimoi- maisen mihollisen hyökkäystä, tar- katen hänen liikkeitään ja aikeitaan, maroen ajattelematonta ja maro- matonta tekoa, joka saattaisi hänet itsensä paljastaa, ja odottaa sopi- maa hetkeä puolustaakseen itseään Sellaista kylmämerisyyttä, tosi miehuutta maatimaa ja osoitta- maa käytöstä nykyinen asema Suomenkin kansalta maatii. Tar- katen aseman kehitystä on marot tawa äkkipikaisia ja mähemmän harkittuja tekoja moisimat maan tarjota miholliselle termetulleita hyökkäyskohtia. Malttia ja härkin- taa, tyyntä menettelyä, sitä nyt ennen kaikkea tarmitaan. Tarkoin on punnittama, jos johonkin ha- lutaan ryhtyä, mitä sillä teolla luullaan moitettaman ja onko se, mitä toimotaan, todennäköisesti saamutettamissa ja edelleen on tarkoin harkittama, mitä ehkä pan- naan alttiiksi, mitä moidaan ka- d ottaa. Mutta, kysynee ehkä joku mal- tittomana, eikö ole mahdollista antaa mitään marmempaa, mi- tään suoranaisempia ohjeita. Kyllä, mustaamme siihen, kyllä niitäkin moi antaa ja saattamat ne tav peen ollakin, niin mähän uutta kuin ne sisältämätkin. Koetamme- kin seuraamassa ottaa tämän pu» len asiasta puheeksi. Suomalainen. Yleisiä uutisia. W. t. prokuraattorin erotta- minen esittelijäsihteerintvi- rasta. Senaattiin on nyttemmin saa- punut m. t. prokuraattorin, esttte- lijäsihteerin, tri A. F. Charpen- tierin erottamista koskema kaiKein korkein määräys. Pitemmittä pe- rusteluitta ilmotetaan kirjelmässä main, että m. t. prokuraattori on nähty hymäkst peruuttaa proku- raattorintehtämästä ja erottaa esit- elijäsihteerinmirasta. Milloin erotusasia tulee esitellä- mäksi senaatissa, ei ole mielä tie- oa. Enstmäinen marsinainen is- unto on senaatilla tk. 22 p., mut ta sitä ennen moitanee ottaa yli- määräinen istunto. — U. S. Oikeusosasto päätti keskimiikko- na pöytäkirjan otteella ilmottaa asiasta talousosaston oikeustoimi- uskunnalle mahdollisia toimen- ziteitä marten. Suomen asetuksia pyydetty Warsotvan yliopistolle. Marsoman yliopiston rehtori on enraalikumernöörin kautta pyytä- nyt, että mainitulle yliopistolle ähetettäisiin ilmaiseksi täydellinen "okoelma arm. julistuksia, plakaat- leja ja asetuskokoelmaa aina muo- desta 1809 alkaen nykyaikaan asti. Pyydetyt asiakirjat omat aiotut Marsoman yliopiston lainopillisen iedekunnan seminaarikirjastoa marten. Kenraalikuvernöörin apulaisen nimitys. Senaattiin on saapunut hallit- emälle senaatille annettu käsky- 'trje sisäministeriön erityisen neu- motteluston jäsenen, salaneumos Lipskijn nimittämisestä Suomen enraalikumernöörinapulaiseksi. Käskykirjeen on marmentanut mi- nisterineumoston m. t. puheenjoh- aja, rahaministeri Kokomtsem. L n o t s i päällikön apulainen eroaa. Eroa Mirastaan on pyytänyt luotsipäällikön apulainen mapaa- herra I. Jndrenius. Kenraalikuwernvörin kanslian menosääntö tulee edelleenkin koho- tettamaksi, tietää torstai-päimän Retsch. Nähtämästi hankitaan sin- ne lisää mirkamiehiä erityisiä asioi- ta marten. Kouluylihallituksen kansa- ja aisttmiallisten kouluosas- ton sihteerin miransijaisuutta on hakenut lakit, kand, K. A. Castren. Wangitseminen Menäjän Kar- jalassa. Kun yliopiston rehtori, proses- sori Heikel, sanomalehdistä oli i saanut tiedon ylioppilas Alangon mangitsemisesta Kemissä, on hän ryhtynyt hänelle kuulumiin toimen- piteisiin, että yliopp. Alanko saisi ' nauttia oikeuksiaan akademisena i kansalaisena. Kirjelmä on siinä tarkotuksessa jätetty kanslerimiras- toon. Makuutetaan, että hra Alanko on ollut ahkera ylioppilas, joka ei ole ottanut osaa poliittseen toi- mintaan. Hän on tosin ollut jä- sen „Wienan karjalaisten liitossa", mutta hänellä ei ole ollut mitään tekemistä liiton julkaisujen kanssa. Joensuusta ja likitienoolta. Pohjois-Karjalan palovakuutus yhtiön vuosikokous pidettiin täällä Joensuussa miime torstaina. Kokouksen puheenjohtajaksi ma Iittiin kauppias I. Liimatainen ja pöytäkirjan kirjoitti johtokunnan pyynnöstä toimittaja T. Könö- nen. Esitettiin johtokunnan »valmis- tama kertomus yhtiön toiminnasta to . 1909 ja tilintutkijain P. Kan- kaanrinnan ja A. Ai. Koimulan tarkastuskertomus yhtiön tileistä ja hallinnosta samani: muonna. Niistä tässä mainittakoon, että makuutusten armo, joka. oli nous- sut 75,520 mk., on l kykyisin 13 milj. 375,480 mk., joiden mas- tuunalaisuussumma tekee 15 milj. 141,390 mk. Palomahinkoja oli sattunut 71, kiinteimist östä 49,338 mk. 98 p. ja irtaimistosta 16,787 mk. 30 p., yhteensä «6,126 mk. 28 p. Johtokuntaan kuuluimat marsinaisina jäseninä kauppias I. Pitko (toimitusjohtaja), maanmilj. I. Kukkonen Haapajoelta ja Matti Kaksonen Jalanmaarasta, mara- jäseninä kaupp. A. Nissinen Hä- mekoskelta, maanm. Wäinö Wa- ris Polmijärmeltä ja makkarante- kijä D. Piispanen Joensuusta. Tilintutkijat olimat hamainneet, että tilit olimat kaikin puolin oi- keat ja että yhtiön hallintoa on muutoinkin tarkkuudella ja huo- lella hoidettu. Toimitusjohtajaksi malittiin 3 muodeksi edelleen kauppias I. Pitko, muiksi marsinaisiksi johtokunnan jäseniksi maanm. M. Kaksonen ja I. Kukkonen, marajäseniksi kaupp. A. Nissinen, maanm. W. Waris ja makkarani. D. Piispanen. Tilintarkastajiksi malittiin hrat P. Kankaanrinta ja A. M. Koi- mula, maralle maanm. P. Kont- kanen ja Onni Puhakka. Palkaksi määrättiin toimitusjoh- tajalle 3,000 mk. muodelta ja muille johtokunnan jäsenille 6 mk. kokouspäimältä ynnä tamallinen matkaraha. Kansallispankista otettu kassa- kreditiimilaina päätettiin uudistaa. Johtokunnalle jätettiin härkin- tansa mukaan mapaa toimimalta niiden makuutusteu kuolettamiseksi ja tileistä poistamiseksi, joista ma- kuutusmaksut syystä tai toisesta omat jääneet tai mastedes jäämät suorittamatta. Koska senaatti ei ollut yhtiön uusia sääntöjä mahmistanut, syys- tä että*, yhtiö ne oli hymäksynyt ylimääräisessä kokouksessa, niin Kaikki asiakirjat, kontrahdit ja so- pimukset allekirjottamat molemmat amiopuolisot. Kuitenkin pidetään miestä perheen päänä, maikka sillä ajatuksella ei olekaan tukea uskon- nollisissa eikä laillisissa säännök- issä, maan on se ikäänkuin luon- nollisin asia. Amioliitto meillä tekee nuoren naisen elämässä täydellisen mul listuksen. Se saa aiman toisen luonteen, hän saa uusia melmolli- uuksia, uutta edesmastuuta, hän ulee uuteen ja merrattain outoon maailmaan, joka pakottaa hänen muuttamaan aikaisemman riippu- maisuutensa uuteen: manhempain uojeleman käden sijalla on puo- iso. Hän luopuu nimestään ja maailma näkee hänessä ainoas- aan miehen maimon. Niin ei ole asia Virmassa. Siellä on nainen naimisissa ollessaankin edelleen itsenäinen ja on hänellä kaikissa yhdenmertaisen tomerin asema. Tämä on sitäkin merkillisempi, "un Manun lakikirja, jolla yleensä oko muussa Intiassa on suuri armo, on tähän kuulumissa asiois- 'a kokonaan mastakkaisella kan- nalla. Manu selittää, että naisia löy- tyy seitsemää lajia: ..nainen moi olla kuin maras, kuin mihollinen, !uin hallitsija, kuin ystämä, kuin 'isar, kuin äiti, kuin orja." Manu otaksuu, että neljä jälki- mäistä ominaisuutta omat yleensä hymät, mutta ei salaa etupääs- sä kannattamansa miimeistä. Or- jattarella on hänen mielestään osaksi aiman merrattomia ominai- suuksta, joille hän antaa suuren armon ja huolellisesti luettelee ne. Orjatar leyhyttelee hänelle mii- leyttä miuhkalla, kun päimä on helteinen tuudittelee hänet nukuk- siin, malmoo ettei häntä häiritä, jokainen melu säikyttää häntä, hä- nestä kuuluu hyttysen surina pa- sunan ääneltä, hän m. m. mal- moo hymin tarkoin ettei hän hen- gitä liian hätäisesti; orjatar tun- tee kaikki hänen toimomuksensa kuin miisi sormeaan: hänen kyl- pynsä on aina tarpeeksi lämpöi- nen, hän tietää miten maatteiden pitää olla ja hän ymmärtää jär- kemästi maihdella hänen himo- ruokiaan. Kerrottuaan Manun kumauksen ideallinaisesta, huomauttaa Fiel- ding, että Birman naiset marman- kin omat usein iloa pitäneet tuolle kumaukselle, koska he eimät ensin- kään saata käsittää miksi maimon tulisi alituisesti pelätä amiomies- tään. He tietämät, että tuommoi- nen pelko ei tee kotia onnen ja ilon asunnoksi, maan tapahtuu se ainoastaan molemminpuolisen rak- kauden ja armonannon kautta. Virmassa ei nainen tule orjaksi kun hän menee amioliittoon, maan nämä säännöt nyt tässä marsi- naisessa kokouksessa pykälittäin ja yksimielisesti hymäksyttiin. Johto- kunnan jäsenet I. Pitko ja I. Kukkonen maltuutettiin uudestaan hakemaan säännöille asianomainen mahmistus. Koululaitos. Maltakirja on annettn silos. maisteri A. Törröselle Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon me- näjänkielen lehtorin mukaan. Kuolleita. Torstaiaamuna kuoli täkäläi- sessä yleisessä sairaalassa lyseo- lainen Toimi Pietari Hei k- k i n e n aimokuumeeseen, johon hän miime miikolla oli Liperissä sairastunut. Mainaja syntyi 23 p. marrask. 1894 Liperissä, jossa hänen isänsä pastori A. Heikki- nen silloin oli kappalaisena. Kir- joitettiin 1904 oppilaaksi Joensuun lyseoon ja päästettiin kemäällä kuudennelle luokalle. Lähinnä kai- paamat häntä äiti, sisarukset ja lukuisat tomerit. Tänä aamuna kuoli täällä Joensuussa räätäli Juho Hä- mäläinen 59 muoden mwv hana. Utrassa kuoli t. k. 14 p. työn- johtaja Taametti Seppänen 71 muoden ijässä. Maarianhaminan kylpylaitok- seen on kylpymieraaksi ilmoittautunut m. m. kauppias P. Kotilainen perheineen Joensuusta. Joensuun uimaseura antaa huomenna sunnuntaina ui- manäytöksen Nurmeksessa. Nurmekselaiset, joilla on nyt ensi kerta tilaisuus nähdä paikkakun- nallaan uintiesityksiä, tietenkin sam koin parmin tulemat näytökseen katselemaan mesimaisterien taita- muutta. Matkalle lähtijät omat harjoitelleet uutterasti marsinkin hyppyjä. Ohjelma, johon kuuluu puhe, esitelmä ja monenmoiset umtinäytteet, on hymin monipuo- linen. Ja kun otamme huomioon, että maamme on tuhatjärminen, joka edellyttää että jokaisen täy- tyisi osata uida, niin pitäisi jokai- sen käyttää tilaisuuksia hymäkseen, että saisi innostusta ja samalla oppia niin tärkeään taitoon kuin uimataitokin on. Tämänkin mat- kan päätarkoituksena on juuri in- nostuksen lemittäminen paikkakun- kalaisten keskuuteen. Tulot näy- töksestä lankeamat matkakustan- nusten kormaukseksi ja Nurmeksen n.-seuran m.- ja u.-osastolle, joka tietenksn käyttää ne uinnin elmyt- tämiseen paikkakunnallaan. Ulkoilmakons ertin antoi miime torstaina Joensuun musiikkiyhdistyksen tormisoittokun- ta Ilosaarella. Aleisöä oli saa- rella mähänpuoleisesti, maikka il- takin oli mitä herttaisin. Seu- raama, eli 6:s mapaa konsertti on huomenna klo 6 ip. Ranta- puistossa, eikä Ilosaarella,ku- ten miime lehdissä mainittiin. Soittoa Rantapuistossa. Huomenna sunnuntaina antaa Joensuun musiikkiyhdistyksen tor- misoittokunta 6:nen mapaa-ulko- ilmakonsertin Rantapuistossa. Oh- jelmat maksamat 5 p:niä ja saa- daan niitä limonaadimyymälöistä Konsertti alkaa klo 6 ip. Hlttvimatkan Liperiin tekee Joensuun raittiusseura t. k. 24 pcnä höyrylaima ..Liperillä", silloin pidettämiin Liperin nuoriso- seuran arpajaisiin ja kesäjuhliin. Matkalle lähdetään klo 8 aamulla ja poiketuan ottamaan juhlaan lähtemiä myöskin Rääkkylän ran nasta. Soittokunta on myöskin mukana. Rientäkääpä ostamaan aikoinaan .lippu tälle hauskalle matkalle, niitä kun on jo saata- mana tästä paimästä alkaen ran- tapuiston suuremmassa myymä lässä. Tarkemmin tämän ja ensi torstain ilmoitusosastossa. Huomenna reput ja kontit sel- kään ja töppöset Höytiäisen kanamalle päin suunnatkaamme. Ketään ei tarminnekaan liioin kehoittaa, sillä kukapa ei mielellään täältä kau- pungin pölystä ja helteestä raik kaaseen luontoon rientäisi. Pe- päinmastoin mapaammakst kuin mitä hän oli manhempainsa ka dissa. Birmalainen maimo ym märtää, Fieldingin makuutuksen mukaan, peräytyä asioissa, jotka koskemat miestä, mutta tietää myöskin kulkea omaa tietänsä — jotka etupäässä koskemat häntä itseä. Amioliiton purkaminen Birmas- sa tapahtuu hymin yksinkertaisesti. Puolisot menemät kylän manhim- man luokse,, pyytänyt että heidän amiositoumuks ens a julistettaisiin puretuksi ja kun asiakirja tässä on kirjotettu on asia malmis. Eroa mat pitämät kumpikin omansa, yhteisesti koottu omaisuus jaetaan tasan, kuitenkin niin että asunto- rakennuksen saa se puoliso, joka ei eropyyntöä enttänyt. Amioliit- tositoumuksella, enempää kuin sen purkamisellakaan, ei Virmassa ole mitään yhteyttä uskonnon kanssa, maan omat ne kokonansa yhteiskunnallisia asioita, joissa me- netellään käytännöllisimmällä ta malla. Huomauttamista ansaitsee, että amioeroja, maikka sen niin helposti moi saada toimeen, tus kin milloinkaan tapahtuu. Ainoas taan ihmiset, jotka omat tulleet tekemisiin englantilaisen hallitus- mallan kanssa, sanoo Fielding, kirjurit, poliisit ja muut semmoi- set, eroamat. Semmoisissa ihmi- sissä. on huomattamissa suuri ta- rillä kun on kylliksi otettu aurin- gonkylpyjä Höytiäisen puhtoisella hiekalla ja uitu milpoisessa me- dessä ja syöty miiliä, rieskaa ja marjamaitoa, niin sitten nenne- tään kasarmille ..Terän" iltamiin, missä on puhe, esitelmä urheilus- ta, näytelmäkappale ja Katajan poikain telinemoimistelunäytös, tanssia y. m. Onttolalaisille mar- sinkin on nähtämää, sillä Kata- jan hymät telinemoimistelijat ensi kertaa mierailemat paikkakunnalla. Ja kun otamme mielä huomioon että W.- ja U.-seura ..Terä" on aiman masta-alkaja, niin on syy- tä seuran hymiä pyrintöjä kan- nattaa, että saisi hankkia itselleen mälttämättömimmät moimistelu- mälineet. Qikaisu. Karjalattaren 76 n:ssa selostuk sessamme ..Pohjois-Karjalan lau- lu-, soitto- ja urheilujuhlista" mai- nittiin, että juhlan yhteismoimis- teluun lauantaina ottimat osaa m. m. »Tikkalan Weikot", niin- kuin selostajallemme moimistelun osanottajain taholta ilmoitettiin- kin. Nyt on meitä pyydetty „ensi tilaisuudessa oikaisemaan erehdys- tä, jonka se kyllin ansaitsee", siten että ..Tikkalan Weikot eimät olleet siellä, maan Tikkalan ?tuorisoseu- ran naismoimisteluosasto, jolla ei ole erikoisempaa nimeä". Huvimatkan tekee huomenna höyrylaima „Tuu- likki" Muokataan nuorisoseu- rojen iltamiin, lähtien Leppälah- desta klo 6 e. pp. ja saapuu taka- sin iltamyöhällä. Tarkemmin mii- me numerossa. Talonkauppoja. Talollinen Mikko Kettunen Enon Nesterinsaaresta on myynyt omis- tamansa talon talonomistaja Otto Kermiselle Joensuusta 3,000 mkn kauppahinnasta. Mastaanotto ta- pahtui heti. Samoin on talonomist. Otto Kerminen myynyt omistamansa talon Joensuussa Merimies- ja Koskikatujen kulmassa 9,000 mkn kauppahinnasta taloll. Mikko Ket- tuselle Enosta. A. Skuttnabb Märtsilästä on myy- nyt maimonsa talo-osan Pielisjär- meltä Muonislahden Leppälän ky- löstä maanmilj. Oskari Puhakalle samasta kylästä. Kauppahinta tun tematon. yllämainitut kaupat mä- litti A. A. Haaranen Joensuusta. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Metsäuhoitolaitos. Tk. 8 p. on senaatti nimittänyt ja määrännyt metsänhoitaja Georg Olof Mallinin Ji^ salmen hoitoalueen metsänhoita- jaksi. Tortawalau suomalaisen reali lyseon rehtori K. S. Kaikkonen on koulu- ylihallitukselle esittänyt, että sano- tun lyseon 2 ja 4 luokalla yllä- pidettäisiin ensi lukumuonna rin- nakkaisosastot ja että sitä marten myönnettäisiin 9,796 mkn suurui- nen määräraha. Tilankauppa. Opettaja I. Hagan ja maan miljelijä Lauri Haganin perilliset omat t. k. 12 pnä myöneet omis- tamansa rälssitilat N:o 14 ja 15 Ruskealan pitäjän Kontiolahden kylässä talollisille Kalle ja Matti Pitkäselle. Uukuniemen pitäjän Ristlahden kylästä, 21,000 mkan kauppahinnasta. Mastaanotto ta- pahtui hett. Karhu Pielisjärmellä. Karhu on Pielisjärmellä tap- panut 6 lammasta. Sitä on ajettu takaa ja saatu ammutuksi- kin; mutta pakoon se on mielä päässyt. Kulknkanpat. Läänin kumernöörinmirasto on myöntänyt kulkukauppias Artemii Pyyköselle Ilomantsin pitäjästä oikeuden kaikkialla Suomenmaassa käydä kulkukauppaa kotimaisilla tehtaan ja teollisuuden tuotteilla. pojen turmelus, joka on englanti- laisille mähemmin imartelemaa, marsinkin kun armokkaammat bio malaiset heitä symästi halmeksi- mat. Fielding otaksuu, että helppo amioeron saanti on osaltaan suu- resti opettanut birmalaista amio- paria osottamaan kunnioitusta ja armonantoa toisilleen. Se selmästi osottaa että amioliitto heillä ei ole mikään pakollinen, maan nia päiden ihmisten kesken. Moni bir- malainen on tekijälle selittänyt Atä amioliitto ei saa olla muuten kuin rakkauteen ja molemminpuo- liseen kunnioitukseen perustuma sitoumus ja että amioliitto, joka on tullut pakolliseksi, kiusalliseksi, on heti purettama, ettei wät puo- lisot kiihtyisi leppymättömästi toisiaan mihaamaan. „Birmalaiset omat kansa" — kirjoittaa Fielding — „joka rakastaa mapautta; he eimät tahdo tiedää mitään siteistä ja säännöistä. Se on aina ollut uskonto, joka on tarpeettomasti kahlehtinut amioliittoa, mutta Bir- massa ei ole uskonnolla sen kans- mitään tekemistä. Heidän peri mänsä uskonto on mapaiden mies- ten ja mapaiden naisten." Viulutaiteilija 3«(o Hursti- uen antoi konsertin Nurmeksessa yh- teiskoulun juhlasalissa t. k. 12 p. Dleisöä oli kohtalaisesti. Taiteili- jan kehittynyt teknikka ja symälli- nen tulkinta tuottimat unohtumat- toman taidenautinnolleen illan kiitollisille kuulijoille. Pianokonsertin Pielisjärmellä antaa pianisti herra Eino Lind- Holm huomenna sunnuntaina t. k. 17 pnä Pielisjärmellä Lieksan nuo risoseuran talolla alkaen klo * .,8 illalla. Herra Lindholm oi? tänä kemänä saanut täydellisen päästö- todistuksen diploomilla Helsingin musiikkiopistosta sekä myöskin maltion musiikkistipendin ja on hän suurella menestyksellä anta- nut konsertteja sekä pää-että maa- seutukaupungeissa ja ohjelmasta- kin päättäen tulee konsertti ole- maan armokasta laatua. Ohjel- massa näet on m. m. Beethomenin, Chopinin ja Lisztin sekä myös- kin kotimaisia sämellyksiä kuten esim. Melartinin, Palmgrenin, Si-' beliuksen ja nuoren sämeltäjän Heino Kasken. Toimomme siis tuman täydeltä yleisöä tähän pie- lisjärmeläisille sangen harminai- seen tilaisuuteen. Wuodentulon toitveista ilmottaa Liperin kihlakunnan kruu- nunmouti m. m., että kemäällä mallinnut kuimuus ja kesäkuun ajalla sattuneet komat kylmät omat maikuttaneet, ettei kasmuista moi- da toimoa parempaa satoa, joskin, kemät oli aikainen ja lupaama; kihlakunnassa moidaan toimoa yli- malkaan keskulaista tai sitä huo- nompaa satoa. Ilomantsin kihlakunnan ruunun- mouti ilmoittaa muodentulon toi- meistä m. m. että pitkät poudat ja kylmät pohjoismyrskyt maikut- timat sen, että rukiinlaihot, jotka luinen sulattua näyttimät lupaa- miltä, harmenimat. Useat halla- yöt toukok. loppupuolella mikuut- timat kasmeja ja kesäk. puolimä-' lissä kylmemät potaatin marret ja myöskin kauran alarvilla mailla. Wiimeaikaiset sateet omat mirkis- täneet kasrvullisuutta. Potaatit, joiden »varret halla mei, omat jälleen rumenneet kasmamaan. Heinän kasmu niityillä ja pelloilla. sekä laitumilla on hymin edisty- nyt. Ruis alkoi kukkia juhannuk- sen aikaan ja lienee kaikkialla kuk- kinut. Aleensä moidaan kihlakun- nassa odottaa keskinkertaista tai sitä huonompaa satoa. Kolin kukkulalla saarnasimat miime sunnuntaina piispa O. I. Colliander ja ases- sori Matti Tarkkanen. Edellinen puhui siitä suuresta armosta, mi- kä ihmisellä on, kun raamattu nimittää häntä Jumalan lapseksi, sekä siitä, miten ihnnsen tulisi puhdistua, että hän todella Ju- malan lapsen nimen ansaitsisi. Jälkimäinen otti ne kauniit näkö- alat, joita kuulijoilla oli muoren huipulta, ja muistutti, että ne omat main marjokumia siitä, mitä Jumala on malmistamauusissatai- meissä ja uusissa maailmoissa niin- kuiit hän on lumannut: Minä uu- distan kaikki. Mutta niitä näkemään päästäkseen on ihmisen annettama sydämensäkin Jumalan uudistet- tamaksi siitä ilkeydestä, jota siinä kotona, työssä ja ihmis- seuroissa esiintyy. Puhuja toimoi, että edes joku sydän senkin muorella käyn- nin johdosta uudistuisi, ja joku- kaan kämijä siitä päimästä alkaisi elää uutta elämää. — Saarnojen aikana uhkasi ukkonen ja sade pit- kät ajat, mutta kiersimät ne sen-, tään kukkulan, kunnes toimitus oli lopussa. Sitten tuli sadetta' useammiksi tunneiksi. Harmoin lienee Kolillakaan niin monenlaista mieraita samana päi- mänä kuin miime sunnuntaina. Paitsi piispaa ja tuomiokapitulin asessoria oli siellä näet käymässä tie- ja mesirakennusten ylihallituk- sen ylitirehtöri Karl Snellman poikineen, prosessori Ernst Lin- delös, dosentti Jarl Lindeberg — kaksi miimemainittua tulimat sin- ne Pamilon koskelta —, kauppi aita, kansakoulunopettajia, kruu- nunmouti, maisteri, pari ylioppi- lasta ja tiesi mitä suuruuksia sekä maamiehiä ja kansaa kaikenlaista monesta pitäjästä. Suosituksi mat- kailupaikakst se Koli on tänä kesä- nä päässyt, kun muutkin Nurmek- sessa käymät laimat kuin ..Koli" omat rumenneet siellä poikkeamaan. Ei se ajattelematonta liene lai- moiltakaan, sillä rautatie on niil- tä paljon matkustajia anastanut. Kolin rannassa käynti kormaa niille tappiota ja tuottaa matkai- Iijoille entistä parempaa muka- muutta. Nurmeksen kauppiaan maja talo tulee ensi muoden alusta siirty- mään kauppias Matti Ollilaisen hoitoon, joka huusi sen huokeim- masta eli 750 mksta muotta koh- ti. Toiset huutajat maatimat 900 ja 1,500 Heinäntekoon ryhdyttiin Nurmeksessa miime mii- kon loppupäiminä. Suoniityiltä omat salolaiset jo ennemminkin heiniä niittäneet. Amioliittoon mihittiin Nurmeksen Lehtomaaral- la miime maanantaina t. k. 11 p:nä neiti Sirkku Pitkänen ja pankinjohtaja Heikki Jgna- ti us. Mihkimisen toimitti kirkko- herra N. E. Mainio. Lieksan ja Nurmeksen wälistä rautatien pohjaa tarkasti miime laumantaina t. k. 9 p:nä tie- ja mesirakennusten C/3 S3 03 CO CS9 CO OO CO OO C/3 B S" SO 3 v- OI o t/i ST CO v» os ST < S sa ss » o 3" a ss S o»