IZaiisvtisliis 2o1inikuuQ 19 pmä 1910 - N:o SI-3 «iittotste» Pesolaitos, omiSt. M. Hamp Maarteet noudatetaan ja lähetetSS». Podettu 12 I?. — Littoioe» 7. Alavastaan kuuuolliueu ja kokenut » Kecroseppä z G W0l hanttia teille G « 17232 oikeinkäizmSu 5 z Kerron! » 5 OStataa siis nntä ^ ^ I. G. Jnlinin Jälk:lta, Linnanlat» Sb za Eeriun^tn 7. 0LZ »«»«»»»»»»s»» G0 RMatien RihMzgj» T»ru» Lehden ksnttoritj». Laminea Ramakatu IV. Helmikuun I9p:nä. Mllii!ll»tilt mietteitä yleisestii tMiinlOestii. Ei kukaan, joka avoimin silmin on katsellut oloja Helsirgsia ja Turussa sekä muisialm kuupungnssa, vm olla myöntämällä, et-ä .yo.-ö^yys on suu rempi ja yleisempi kmn sitä u>ealli taholla luvlliankaaa Ei «arvnse muuta kuin luoda lyhyen sumaylsen eluk-u punkien aZLjomim, kanahtaa w-han vastaantuUivihin ja ohitiemeuijö hi», viin jo huomaa etti- puu-e ja kurjuus on vieraana monen kod ssa ja yö.ke- lissä. Mutta kun olemme tulleet huomaa maan tämän n-Likev-i kansalaiz emme olotilan, kun he .-inru-vat kylmcssä ja puutteessa ilmaa tiiö-ä ia „jok»v^i väistä leipä:". sy".:yy e du:omasti mielessämme kysymys tällaisten seu rauksien syistä. Ia tämä ou oikein. Sillä siitä ei mikään asia parane, päin vastoin usein pahenee, etlä toisia ilman syitä tutkimatta syytimme, kiroamme ja sadattelemme, ja lällaiaen menettely todistaa mita suurinta typeryyttä ja mielettömyyttä, mikä muuien on erit täin kumaamaa ja omituisia meidän sosialisteillemme, joiden menettelyä kautta niin paljoa pahennusta ja kat keruutta on kassaamme tullut. Empimättä on yhtenä suurena teki jänä yleisensä työttömyydessä se seikka, että vuosittain niin suuret joukot maa- seudulta siirtymät kaupunkiloihin ja siten aiheuttamat «vaikean kilpailun kai lilla aloilla. Ja kun työväkeä on näin yllinkyllin työnteetta-ien saata vissa, uiia on luonnollisena seurauk sena palkkojen tuntuma alentuminen, aina min sonvltuthin »uälkäpalkkochin" asti. Työmali kyllä yrittää tehdä lak ko^a ja palkankorotuksia jos jonkinlai sia, mutm mi:ä hyökyä o: nnst^, sen on mon kin p-nvan selmustä soanui kokea. Työ teettäjät supisisivat työnsä min v h.in kuin mahdollista, he av tavat amoaS'.aan wol'am -t ömimmiU tehtävät suoriteltaviksi Nuin ollen ei ole ihmeellisiä eua työ.a on imu perin v häisen saatavissa. Km mailia, kuten sanoin. tulvii kaupunkeihin lukuisa yölatSjvukko taiu- kaaa ajattelemana lyöiZ?aa^tta, min on luonnollnena seurauksena, että m va lisee suuri työ, le?ijalu puu e. Aj -t telema.tomasil moni ku^lt^ele.', et:ä kaupug:S!a on to;meevtulo p?lion hel pompaa ja kokonaan uno deman tie monet vaikeuder, jotka maa varaisia kaupunkilaista uiein yllc-t uw -t, kalli»!u kun kaikki on koupungi-sa. Mo.n maa. laiden vallltao, ctia uyky^än ei t«u,do saada työmakeä hinnalla m>lliun, mn maanviljelys ei kunna-a mailaa nnn korkeita palkkoza kuin palvelusivu?: waa:ii. Ja kun so i^lisue-i maraa miä palkko>a ei vo da muk a. katsoo moni nucri henkilö, >ika on p rh-i sa voimissa N, eluä latökana ja ve eleh tiä pi-kin kujia ja tei-ä. v i^ki va s.i nälästä kurisee ja huu^a. Ja ivs jonkun ihen pakosta on olettama tal loi ta k ih ojoilaliöns a ve^, nn; ci siilä ole pallinkaan h.ö yu, ^yöt k n eiwät eusiuk. an tule tehdyt?. T kij ajattelemat maan on»a polttoja n, mutia ei ensinkään työtä. JoS teette jan silmä mähankin wais-r>y, i un lais kana nuo suuripalkkaiset iyvntcujui r^u^ hasia lolkottawat M^ös'ä!in ei työuömyy- ol si mi- suuri kiin Suomesza talvisin on. jos kaiija olisi enemmän yritteliai- sempää. Itämänä piirteenä on meidän kansassamme se ominaisuus, etiä kukin työmeklja osaa tehdä amoaS taan yhdenl^is a tyviä ja etia ei hi- täiilasskkaan kaaso a mel^ollt u de si käydä käsiksi toiseen, kun se ti ,'uulu siihen työalaan, johon ou h rj^anm- out ja touunut. U eaan on p i.itcznyt sellainen typerä ajatus, eitä hänen ei kannata edes yrittää eikä koettaa, mi» ten jokin muukin ,yö h-nen käsissään sujuisi, joS han sitä ei ole euncn har joutanut Ozuri ci luule kykeneivai sä halonhakkuuseen eikä muurari s.livn- miehen töihin, Tällainen t,ja us on varsia wa?mgollinen, ki.n työla on Vähän. Kun ummaltiin kuulu oa lyö on lopussa, silloin istutaan kad-t ris tissä ja turmaudutaan hätäaputoimeen- »Ueisiia eikä itse ryhdytä panemaa» kortta riStiiu. Soimataan ja hauku taan sosialistisen opin mukaan tätä kurjaa yyietskuntaa eikä itse välitetä mtslään. Kokonaan unohdetaan, mi- tm jokaisen kunnon kansalaissa, joka tahtoo tulla hymin toimeen omin neu- moin ja omalla työllään eikä armo paloista, täytyy tehdä uutterasti työtä, punhata ja toimia aamusta ilman Sillä sen on »o todistanut kokemus, etta meidän oma tilamme ja asemam me ei stilä parane, maikka kuinka suurta suukopua tahansa pitäisimme, joS emme käy pontemas:i työhön ja toimeen lä tiksi. Helposti saadut armopalat ja ! ilmcin lyötä saadut apurahat hengen ! pnimeksi, ne meltoStuliamat ja perm kadottamat ihmisen itseluottamuksen, mika entisajan suomalaisissa oli min loistama ja ihaiUama hyme, jota ei kyUm korkealle hyiveiden joukossa osaa i scnaa. Nyt tuskm työmakemme ma- teekään rehellistä ja suoraa itseluotta musta. jvsla olisi poissa karmaS kat keruus ja mihan mimmaitu voima. Wtelä on eräs seikka olettama huo mioon, joka on myös suurena tekijänä nykyisessä kurjuudessa, kuu ei ole iyölä ja se on tuhlaile m o is uus. Hy vänä työnansior. vik na meidän työ- vakemme ei meidän päiminämme pane edes penniä muodeSsa saoStöön huo noa työiiajan tai manhuudea paimien varalle. Kilman vaan ostetaan kai- kellnsla yleUlsyystavaraa, silloin kun on rahoja. Ei ensinkään muisteta, että meidän vanhempamme ja esivan hempamme saivat paljoa vähemmän palkiaa kuin me, ja kuitenkin heiltä ama rlitti panktim ja lamaankin panna r^yoja. Joku ehka väittänee, että heillä ei ollut niin paljon menoja kuin on meidän aikamme työväellä. Pcraa kylläkin on täslä väitteessä viaksi. Menot nykyään omat kaikilla suurem mat kuin ennen, multa tulee huomata eriä tulot >a paikat omat myös ny ky .än monta veriaa suuremmat kum eunen. zoteu ei lainkaan voida asenaa menoja potemaksi syy.si silyen, ettei wuodea mittaan miiaan liikene sääs löon. Syy on si.ua eitä tuylailemai- >uus meidän pälivinamme on hlrmeän suuri jota vastoin meidän esi isämme olimat säästäväisiä. Elämän ko vassa koulussa he olimat oppineet ulkoa tuo.i sulaperäiM ja meidän päi viemme ihmisille tumemalloman läk syn: saäStämuisyyden. Jos v-ela olijt ihmisissä säästäväi syyden heukeä, niin kurjuus ei työn keskeytyksenkään aikana pääsisi niin hirmittamaksi kuin oloissa sellaisissa, löllöin eletään vaan kuin päiw n lin nut ensinkuan välittämättä huomisesta päicvästä. Ja kun tuhtailemaisuuden kautta on jouduttu puille paljuille, jos työ wiikok>ikin loppuu, silloin he.i o^aan wulmiit toisia syyttämään ja solvaamaan, jotka elävät järkeväm min ja sääsivtvaisemmin. Pormaril omat silloin syynä kmtkeen ja he»ta kiroten ja sadateUen maim-acin. Et ol> lenkaan muis'ela, että suuria osa heis tä on juuri sääSt^väisyyiensa ja ah keruutensa kautta saarvuttunut vankan ja varatkaan asemansa. Moni heistä on läh enyt maailmalle köyhästä mö kiStä »ai tyhjästä hökkeliZia tas!nS>a ei edes vlitia penniä, mutta Pon ema työnteko ja säästäväisyys ovat he dät vau.tellcn koho.laneel snhen ku-.nia- aiemaaa mis>a nyt oivat. Mutta mei dän puiminamme ei tahdota kuulla lerro r> vaankuan sillc-, mlim ennen t y- iyi työtä te.d, enne kuin me eslyi m ai mussa. Nijt tahdottaisiin v.ian »laa loi kuina ja juur ssu yl<Ul!yydes ja. Täiluinen kuua-nea la s.uudm ijerkku>alka ei kuitenkaan koslan koilu, sea oloit ivat r.e monet yriiykiet. jvi a vuodatoja ennen jo k^elcitu ruon tvl lvom i a.an toleullamyeksi. Mytlyy. omat puuh,u sen hywak>l ennenliu me.» nee: ja turhin ne ni-ttin tulemat r u leamaan. T .u e> tu-li^a et ole todel l mudiksi. L >onnonl kt on horj^mu vii ja jarka^am.tön. Snä ei n n heiv llä muutamilla uusilla jarte» >l mi !a ja pm, höpisi villa m..ul l'. . löiia p.>yy,' v lika ne mv ei-tu .iNtu ee lN lvtM karmaala: ilmai. a «Uraa lyö lekoa ei ihmi..eu moi tt.Ua lvilil en ja me .esiya. I s tu>l>it!e>emme i miselämää il m u lyö.a, tiun oil i je ly jaa lvh- »e - pi ja >urkeola sur!eamz)i. Stllv n ^a lv»> a pa^eel ja >yn :>niet ievt rc^o a zlivai, tun »huiuei ol jl oal kv » ^.an map ina lyösta. jdvi i mar muudiila ma iai> etta ihin>ö^unt.i ci w-i't pysyä py -y-sa yo» ö nana o le5!a, rv^n >e soriuijl lac,d.llcen pa >. a. L^^^lsi, enmnk^i-l lopetan mi>t >e nl i,y^ ftsm yle« e>.'tu, työt ömy., desiä, jvia jvropai.v. o.cn ul.nuu- d »ia t lla He.u gissä, muamme juur ka pui g: >a vm n j>lm'.u Ollessa rui- e :d s a i a e-väun, en il-oi olla teho t matta seka lyouukijöi ä euä työn- au ajia molemmin puolijeen tois ^u>a ymm rtämi een ja keikina leea s^p un So ialiStinen viha opp> ei voi meit i koskaun tällaisista maikcsta olosuh teista pelastaa, >visa nun monet Mi at.omat saamat lärsiä, maan aino s tnan jumalallinen rukk,i s, jo?a ei omaansa ctjl, maan jvka tahioo tois tatin ymmär rä ja au> -aa, masia sit to n kuin ralkai.dcuoppi oa saavut m^i to., vchai.opis a. vasta sllloia moim me odottaa onnell.sempla y^teiskun nallista, jolloin ei tenrnsään tarmiise v litt a iyöapumetta ja >or oa tvis ten puolella. Tahan »uiee meidän pyr tiä pyrkiä u. pumatia ja va ymal tä l inkaan lannislum.it a ni.u, enä onnellinen päämäärä häamöiltaa mm kaukana edessämme! A. A-o. lisstujg. — NielSkS felaiStakin : Tämä» kuun 14 päiiväuä pidetyissä lukukiukertllaisuudesja Hillnerjoeil kirkoulylässä, suljettiin 2 mies- henlilöä pois Herrau p. ehtoolliselta ja koko luterilaisen seurakuuuau yhteydestä, syystä, että olimat jo pitemmän ajan olleet voissa lukulillteritilaisuuksista. — kristallisokurin ja sikurln htnvat. Kristallijoturin hiuta on nouesnt 1 pennillä kiloa kohti. Pietarsaaren silnrm hinta on ko- tjoanut S0 pennillä puzlelta ja 1 markalla koko laatikolta. — «allista .lystiä". Noin 90 tuhatta markkaa on laskettu tulleen marjamaan he- tvosmiehille veidän kutsumuksensa Jymäsky- lässä wiime wlikon hewospäi!?illä. Useilta kuului menne» 600 markkaakm pelkään „elä' mään" ja »ylöspitoon". Armatlaapas mihin näistä rahoista ou suurin oja kasaantunut! Perhe-uuusia. — kihloihin owat menneet: ylioppilas Gusti Fättmars ja ylioppilas neui Helmi Mtlianen Hameenlinnasta. — Kansak.opettaja Wäinö Lahtinen Äaiaani-ta ja opettajatar, mi Aino Kerminen Kiihtelysmaarasta. — Syntymäpäiviä. 8 0 muotia täytti maanantaina rouma Clara Häkansson Kot kassa. poimintoja. — Surkuteltavaa Silloin tällöin, tä mänkin, taimen kuluessa tuhdesli on Oulusia tapahtunut, etta polusi o» häälynyt Mlain piqamaalta polilsimankilaan miemään a>wan tnnnoltomaksi juoteltuja alaikaisiä poikasia. Sen omat uuo pojat seuraamana päimänä tieuueet kertoa, etta joku mies on heidäa kurkkuunsa miinaa kaatanut, maan eilvät ole tienneet miesten nimeä. — Sosialistit suunnittelemat wält- kysymylila. Tampereen Malistil owai pi tämässään kokouksessa päättäneet, tehdä halli- tutjelle mälikysymylsiä m. m. kunnallislakien w»pymiseslä, tailtomain sotiiasmiljoonaiu matjami>esta Masioin eduskunnan selmää päätöstä ja hallituksen miimyttelyslä työttö- myysamustukjen antamisesta, maikka edus- kuuta Mlime syksynä myönsi siihen määrära han. Tämän liiälsi moivaau maliky>ymytsiä tehdä muistalin tärkeistä kysymyksistä. — Mitä Imatraan mena maksaa. Paitsi ihmishengen huilaa, johtuu Imatraan ineoosta muitatia mrnoja. Tammeiuu kunta sai wiime muonna Tammelasta koto.sin ol leen Imatraan hllktuaeea muoksl maljaa Jääslen tunnalle seuraaman laskun: „LasIu Ä-uoljen mirrasta löydetyn (— — — ) ruuhiin luljetutsesta Ky rölä» kylästä leikkuuyuoueelle y. m. KirstuSta ja laudoista 7: — Kyrölän lahden yll soutamisesta 3: 25 Kulj-tuksesta leiktausyuoneelle 18 — Lei.kuukammion laskemisesta 3: — Kammiosta ylösnostamisesta ja hautaan kantamisesta 12: — Haudan kaimamisesta 3: — Weden lentämisestä ja pyheliinan pe>vsta 1: — Lysoolia 50 Sumuta Smk. 4L: 75 — Lappalaisia Helsingissä. Kolmihen kinen lappalais puroineen Ä.tlltäSlä ja Enonieli äsra on saapunut Helunlnn, jos sa he näyliaioat lappalaiselamaä, porolla ajoa y. m. Hildan oli tar^oitulsena myös saupua Turiuun, mutta nyt omat ^eioau jä- läwu>ä loppumat min ellä heidän luulta- Mi-s.i läyl^nee palu.a suoraan lamisin koli- seuoull^en poi keamaila eniinkäan Turiuun. «euruec^en nuluu m. m. eraS ti4 muo- lias utlo Zuho Er^li K»tola, jota on haus kin koko gurusta, ja ma>uw porolla aj >>a. Huivilleen hauen hurjaa »a rohieau ajoaan tai^tee. ^u.uisasti käymät k uounkilatset näitä kan kaisia ivicrui^aan lat>o>uaSja Kaisanieuien puiSivsja, jos>a heillä on olopaikkansa. MMta illiiilNaltli. — Apur«y« hevoste rastamoille. Luome.l Et<nnjuojrl^«y^diö.ys on se naa ilta a. on.U, eua ylclsi.-ta woroist, .n i<doUisl.iai.n piun myönnett ljim : oin lOO^tXX) markkaa jaeitzivalst 10 0(X) u ark n s.uruisina lainoina ul/dis y sille »a y > u-jille, jolla lahlo- ivut p.ru-taa He.v0^teurasluslait0tsia. — ^,et rl» k- merocmeutti se litetä»» »»p.» st kolerat »ast». Sm ai:i on paaltunyt ase' 'uskukoelm -ja jaloista selilyssen, eilä Pie tirin kumeri.emeutti on vupaa ko- leraiarlunn ^Sta. Senioti» tatousosastslka oli torstaina h^rivina-jen piltä is umo keslaen kohmilomaa lu'nunottamatta klo V»12:sta päivällä klo 7 illalla. Elit elyjä oli talvu«osaslo^ kansliasta ?e^ä simiili-, kamurt-, val iovarain- ja kirkollisasiain toimikunnista. — Kaihen seur«I«nta anoo lai naa. Sea jo.dosta, etta Raahea ivan- ha kirkko joku aika sinen paloi, on Raahea kaupung'» kirkollinen seurakunta senaatilta anonut uuden kirkon raienta wi»ta Marten 150,000 min kuoletuslai naa. U^den tirion rakentamiskusran- nukset on kaikkiaan laskettu nousemaa 235.000 Mkaan. — Inkeroisten-Kaminau ra»- tatieti tarjota»» »altiolle. Rauta- tieosakeyhtiö H. minä on tarjonnut senaat- tim jättämässään kirjelmässä maltion lunastettumaksi omistamansa Inkerois ten—Haminan rautatien 1,400,000 mkn hinnasta. Joulukuussa 1905 tarjosi Yhtiö rautatietään »valtiolle 1,200,000 mkn hinnasta, mutta tarjousta ei sil loin hyväksytty. — Taiteilija apurahat. Taitei lija Almar Caasea ie»aa!:l!ö aaonut 3,000 mkn apuraqca ta'.deopl«to>ez, har- jottami-ta marrea Parisissa. ' Turun Siemenkauppa. — Kttppat sanomia. (Kunpion). Petäjäivedea kirkkoherraa-v-rtaa vAvt hakeneet: Miljaikalan kappa" A F M. BtrgiuS, Lempäälän kkhra I. B Tam minen, Suikaman kkhra roivasti F. E Cleve, Wesunnon kkhrc:, romasti M. Laitinen, Urjalaa kktzra N. Borg, Teis kon kkhra K. A. Palmroth, Uudeakaarle- pyyn kkhra K. W. Petrell, Isonkyrön kappal. K. Kalke, Kiskon koppal E Aal tio, Wetetin '-hr> O W Okiaoen, Lai hian kappal. K. P. EleciuS ja Turun kappal. K. W. Lehtonen. — yliopisto. Senaatti on myön tänyt 25,000 mkn lisämäärärahan yli opiston miime vuoden tarme- ja kor- jausmäärärahan. — Snnri tahioitus KekftngkssS. Neiti Maria Eklös. joka hitjattain tuoli He.singi?sä oa lahjoittanut eri hya>än- tekcma syysseuroille, sairaaloille ja hen gellisille yhdistyksille yhteensä 90,000 markkaa. Tämän lisäksi oli testamentissa Mielä lahjoituksia ja määräyksiä korkojen naut- limisoikeuteen hänen Maroistaan useille yilityijillekin. — Sairaudet KekfingissL. Tuli rokko ja kartk->mälä raimomat nykyisin suuressa mäyrässä Heljingisjä. Niinpä on sairaaloissa nykyisia noin 120 mai nittuja tauteja sairastamia henkilöitä. — Juopnneet raivoamassa T. k. 8 p:nä olimat kakji työmiestä Leimon- mäellä, talokaS Selänpäan talossa, pitä neet kamalaa mellastusta 10 tuntia yhtämittaa. He olimat ensin ostaneet jostain salamiinapolttimosta »kuusen juurikasta* ja tästä humaltuneina alka neet sijalle poikkeemassaan talossa härvi- tystyöasä. East» riitaaatuiivat he kes- kenaäa ja alkoiivat tapella. Sitte teh tiin rauha ja alettiin särkeä talon huo nekaluja. Naapuria miestea otoulla saatiin miehet töysiiin, mutta he pääsi vät niistä irti ja nyt oli talonmäen pakeneminen naapureihin. Sitte illalla, kun he olimat tmossa mellastaneet 10 tuntia, tuli poliisi enemmän miehiä paikalle. Silloin ilklöt lähtlmät pakoon, mutta toinen saatiin heti kiinni ja toi nenkin, kun oa tunnettu, löydetään kyllä, joten miehet saadaan oikeuteen. Miehet särkimät kaikki säätämissä ole mat huonekalut sekä 43 akkuaaruutua. Ainoastaan ylsi huone koko rakennuk sessa jäi ehyeksi. — Murhapoltosta tnomittn. Si mon vaukarajilla iuomittiin toissa keski ivilkkona työm. Aug. Paktolanmaara murhapoltosta merieniä luona sekä nä- piStelustä yhteensä 3 ivuoden 1 kk. ole maan kurilushuoneessa za senlisaksi 4 ivuode si menellämaan kansalaisluotta- muk>ensa. — Melikauhn Ikik-Suomessa Lääninhallilul!elle laapuneen llmviuk^en mukaan ou Haminassa 2 koiraa sairas- iunut ivesikauhuun. Kuulta muura koi raa on purla. Erääs>ä talossa Antrean piiajässä oa muuan koira, joka oli pur rut emanta K urua, ollut we ikaiihullleii Em mtä on tä^eretty Pietarlln PaSteur lailvkjeen. A eksis Kiwen möun esto y iopp as- kunnaue. Kuten muistettanee. heräsi Miime syk syua, >vieieliiie-j.i Ki ^en 7ö MuuliSjuh laa vjaius runoilijan mökin ostamijc? la ja sen sai.yttamiscsta jalkim^ilmaue Sitä morien muodosletliin silloiu yli oppila?0!ak^nlicn kesken komitea, jonka lehiaio nä oliii maunistaa anaa ja hank tiu larmitlamat tiedot makjuel)d»iSta y^ m. ieiko.Sta. Äomttea on nyttemmin saanut ehdo tuk-ensa wauuli>>!, jonka mukaan juo menlielisn ylioppila^o>a!unnar o^taiji- wat ly ymykiesia o.eivan mökin saunoi neen ja u koralennukiineen 6l>0 markin kauppahinnasta sen ny!yijiltä asai.mil ta, Ki>i»-waiila,an »veljeltä ja tm n «aimolta, ehd^ua, et ä manhuk et sau mat' siinä kuo^emaania saakka mopaaSti aiua. Tarmiti» m^a-ulue, pinta alaltaan 25^ m^. tulee mak amaan 750 mk,, ju on se oSleltmviSsa ogronoomi I. Glilinilta. PulStan tohkaiicmnen ja larmiltamiea korjaus rea kustannulset «ou>i>l.^at yhleenia 250 markkaan, jo tea osakuntien lesken tulisi kaikktaan jaettaw-t>i 1.KVV marjan menot — Sita paitsi eydotiaa komitea mielä, että osakunnat lahjollaiMat t^ten os aman >a palstan rakcnnui>ineea Nuoppilas- tunnaae toi>vomu!>eUa. etta ?e hantklsi mahdollisimman runs a-ti muistoejineilä runvilijasio siellä jailytettämikji. sekä antaisi pmtalllsen malivonnan Tuusu lan kansanoplsron tehtamäksi, joka on ilmottanut suostumanja siihen. Eteläsuomalainen osakunta puolestaan yhtyi miime kokouksessaan komitea» eh dotukseen. suostuen suorittamaan osuu tensa kustannuksista. Ala-Tornion murha Mtysjutma oa tutkittu koko viikko, sitte kun se jo Miime unikon torstaina alotettiin. To distajain kuulusielua oa ollut joka päimä koko miikon ajaa, mutta -vaikka heillä ei ole mitään erikoisia kerrottavana, kestää heidän kuulustelunsa kuitenkin pitkät ajat, sillä vastaaja, rouma Jun nelius oa osoittanut olemansa oikein mestaripuhuja ja hänellä on kaikkien to diste» johdosta paljoa sanottamaa, jos ei muuta, niin pitkissä, esimerkkien sivul la malaistuissa lauselmissa mäittää hän niitä määriksi ja parjaushalussa lausu tuiksi. Todistajain kuulustelua jatketiiin mielä eilen. Senlisaksi omat kirkkoherra J:n asia mies Termonen ja rouma J:n asiamies Procope joutuneet useasti sanasotaan ja väittelyyn keskenään. Kimiä tietoja. — Urkurit. Asikkalan kanttorin ja urkurin Maalissa miime sunnuntaina sai Miipurin maaseurakunnan m. t, urkuri Emil Malluai nen melkein kaikki annetut äänet. — Läskelän tehtaan osakeyhtiö on saanut myönnytyksen rautatien rakentamiseen Läskelän tehtaan ja Joensuun kylän mälille. — Paperia Suomesta Zaapanttn. Ky min osakeyhtiöltä on Hangon satamaan saa punut noin 150 tonnin suuruinen paperimas- lähetys toimitettamaksi Kööpenhaminan kaut ta Jokohamaan Jaapaniin. — Hagan raitiotie. O.-A. M. Y. Ste nius on Mnut myönnytyksen Hagan raitio tiehen. — Koululaitos. Hämeenlinnan suom. klass. lyseon historian ja suomenkielen leqto- rinmirau sijaisuus ensi lukumuodeksi on päte- mien hakijain puutteessa julistettu uudelleen haettamaksi 56 päimän kuluessa helmik. 8 pstä lukien. Joensuun suom. klass. lyseon maantiedon, luonnonhistorian ja kaunotiriotuksen amoi- mets» julistettua kolleganmirtaa ei ole kukaan hakenut. — Tampereen asematta tulee työnpuut- teeu takia erotettamaksi « ylimääräistä ase- lnamiestä. Tiistaina erotettiin 7. Ensi kitua 1 pnä erotetaan mielä mieh ä. — Naispuolinen diploomiarkkitehti Teknillisen korkeakoulun arklitehnosastolla on neiti Elsa Hmdström suorittanut diploomitut- kinnon. — MieS ruhjoutunut rautatiemaunu- jen Mätiin- Kun tamarajuna keskimiikkona maihtoi mauuuja Järmenpään asemalla, ruh- joimat puskurit pahoin jarrumies Alenin. Hänet mietiin ylimääräisellä junalla Helsin gin kirurgiseen sairaalaan. MMMM. Kirjallisuutta. Htaman Aomaanilehti n:o 3 Kaus Hinrlch Baas on ilmes tynyt. KirRolline» SisSlahetvs-niminea aikakauslehti n:o 2 oa iimcstynyt. — Was aaivana toim ttaja pi^t. Uuno Re n m oll Rusko ja ilmestymispaikka Turku. Numero sisältää: Minua aikani oa läsnä. kirj. Uuno Renmall; Armo. lapaus, usko, kirj. K. Troberg; Rakkauden Jumala, kirj Uuno Renioall; Jeesuk en iaiwt; Isoisä; Kun non maimo, ll; Ohttj' älä tay; Lakko; Perintötalo; Usko; Uskon seuraus; Lepopaima; Klrjalllsuulta; Lähetystä koskema. Lehden hinta on 1: 50 «vuosikerta ja saadaan tilata lehden tontioriöta, Puis- lakatu 12. Suljemme t.mon uskon ja ahrtykjen ivainiolle lyöskenieiemäu jul-- lai>un lukijaimme huomioon. Hhtä ja toista. — Onnettomuuksien päimä oli tässä hiljattain Miitalan torpassa Noormar kussa. Kun sikaa teurastaessa teurastaja ai koi lyödä eläintä moukarilla päähän, osnitin lyönti maikka ei tä. destä .voimassaan, isäntä Mattia päähän, niin että meri alkoi muotaa. Samana päimänä kun saman torpan emäntä a>oi sonnia namettaan ja tarkoituksensa oli lisätä itsepäisen elukan Mauh ia pienellä pot- knlla, satlnikin potku edellämainitun teurasta jan maimon jalk-an. Maimo oli Heinosella saatettama kotiinsa. — OtvelajytvämaraS. Piikkiössä eräässä talossa oli talon rengillä tapana ai na synyllä riihellä täydessä kantaa katjalek- teriä edestakasin. Tästä alettiin epä,llä jo tain mäyemmäu tamalllsta. Ja sitte ierran kun renki taas tuli riihe'tä kädessään kalja- astia sattui siihen isäntä, pyytäen saada juo da astiasta. Renki ei sentään ollut halukaS läskyä täyttämään, jolloin isäntä »vihdoin puolimäkisin otli lekkerin rengiltä. Kun hän sitte alkoi kaljana nauttia astian Mllö, sai kin hän suunsa täyteen — jymiä . . . Juttu ei kerro sitä, josko tämä „jywären- ki" mielä palmelee jamassa talossa. 1S31, psvero5Zejs! H Torstain aamulla luoli täällä aivan äkkiä lyhyen, mutta ankaran taudin jälkeen konemestari Karl Oskar Äberg ainoastaan 45 muoden ikäisenä. Hän oli syntyisin Turusta ja lopetettuaan koulunkäyntinsä antautui hän työskente lemään v. 1878 Turun kivipainossa, josta kuitenkin 1882 siirtyi kirjapaino alalle ja tuli oppiin G. W. Wilen ja Kumpp. kirjapainoon, jossa suoritti oppi- aikansa ja tuli konemestariksi 1887, työskennellen täällä edelleenkin, kunnes liike 1907 uudesti muodostettuna siir tyi Turun Kirjapaino ja Sanomalehti Osakeyhtiölle, jossa hän työskenteli siksi, kunnes pari unikkoa sitten joutui tauti- ivuoleelle, josta ei enääa noussut, vaan josta tuonen koma niittomies, ihmissil mällä katsoen, liian aikaisin hänet pois tempasi. Jtsensäuhraamana ja etemänä ammattimiehenä hän työskenteli hänelle uskotussa tehtämäsiään ja tunnollisella ja tarkalla työllään saavutti hän esi miestensä kunnioituksen ja luottamuksen ja nyt, monia vuosikausia yhdessä hä nen kanssaan työskenneltyään muistele mat työtomerit kaipauksella poismennyttä tomeria, jonka ystämyyS kaikkia kohtaan oli huomattu. Lähinnä kaipaamat häntä, paitsi ijät» käät »vanhemmat, puoliso ja lapset jotka hänessä menettimät hymän puolison ja isän. Karkussa kuoli t. k. 14 p:nä halvauk seen ent. ylioppilas S. S. O. Ström- ki e r g. Tultuaan ylioppilaaksi oli hän lahjakas nuorukainen ja tutki eri tietei tä ja opiskeli näyttämötaidetta ja oli opettajana useissa kansakouluissa. Kui tenkin tuli kesken kaikke^ hiljalleen kehit tynyt mielisairaus hänessä esiin ja lo petti kalkki opinnot ja toimet. Useam man muo,lkymmenen eli mainaja sitten tvimetoana isonsa, Ikaalisten piirilääkä rin ja sisarensa turmissa. T Syntinen tvaimo. Jeesus oli kutsuttu farisealaiseu huo- neejeen syömään. Nöyrä ,ydämestä niinkuin Vapahtaja oli, otti hän kut sun mastaan. Ja kyllä hän tiesi, että häntä farisealaisen huoneessa tarmit- täisiin. Niin kämikin. Sinne tuli syntinen maimo. Hän istuutui Jeesuksen jalkain juureen, moireli hänen jalkojansa, kyy nelillään ne kostutti ja päänsä hiuksilla kuivasi, vieläpä suutelikin. Syntinen vaimo! Äm ajattele: Minä kiitän sinua Jumala, etten ole niinkuin haa! Katsele syvemmälle itseesi ja anna omalunlosi puhua valamaa kieltänsä. Kyllä silloin saat huomata, ettei sinun ,a syntisen vaimon mälillä ole Juma» laa ede-sä mitään eroitusta. Kaikki owat syntisiä, kaikki langenneet pois ja yhä kelvottomiksi tulleet, ei ole yhtään joka hyrvää tekee, ei ainoatakaan. Siinä on tuomio, jonka Herra lausun jokai- lesia. Itkien istui syntinen maimo Jeesuk sen jalkaia juurella. Itkien sekä ilosta että jurusta. Suru täytti hänen sydä mensä, sillä hänen syntinsä olimat kuin rasiaS kuorma, mutta toimoa iloa oli hänellä myöskin, sillä olihan hän pääs syt sea Herran luo, joka antaa synnit anieeksi. Nyt woi>i kaikki jälleen tulla rauhaisaksi. Itkien Jeesuksen jalkain juurella! Paljoa on itketty ja Paljon tullaan it kemään — multc p^ras itkupaikka on Jeesuksen jalkain juurella. Sinne saam me mennä suruinemme, vaimoillemme, syntinemme, tuskinemme — ja siellä saa sydaa rauhaa, siellä löytyä muitten hyl käämä pakopaikkansa. Mui ta se, kun sydän raukkasi on niin surujen ja mur heitten raskauttamana, ettet kay muualle levopailkaa etsimään. H,