Lauantaina" 8 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 2 — 1910 f TC. R. 1 k » 'Vv'. *1 a *-! n tl M -•■ /.x'59, -*•: ;; : r *" > .^!~ = ■ .« i M^iianiino niikiiiuvat -- - ivti.»ii.n uiuvn • i-- < • » : uuaiisa ilo- •'. - ' i::; i <> ELLI :■•- '-•! P-, 1- " 12 1!KW, v stuä ; a: 2 f '.11910, i •: T T Ä . I! p.. V ■".! 1910, , a purulla jäi kni- > ja 1 sisko y.iii. uitavat. Puurunen. ' 'i voi oi inpsons' ' "i pienet lakka- . ;l.aii tuskissansa, 11 1-*:• lan iikumnie, ■ i.iyös valitus. a -\a:u jie paasi ; 1: \.M kukat Ja n- a a nanttvi. .lesus . : f. laivaan ■ uita vaaran L ■ia ja heppo- i : i."s:a läin]»i- suruumrae ha '.Julia lau- yJämi. '.eiliset 'sa;a>t:anöil!o. haK >i iden. Sii'. i J , IV ■ ia a isen puolueen retkelle 15! .-«le i ä ii n huomen- '' it- / 3 * i i to. :iir •:uuutukoot hra li ia Toivo Parla- Kaupungin .VL: hausi aikaa maanan- > c. 10 p:nä klo 12 päi- : J i Tilkopuololla asu- - •.-.tupssä kirjoilia ole- ■ ,> alasdea on suoritettava h;'* ukausimaksun 3 • V 5 mk. yläluokilla. Tarkastaja. :nsuun Iltakoulun ; ;u';ai;si alkaa maacan- 110 p:nä klo 6 ip. > 1 k iua: iHiutuan kehitys. Uv ~ a'nuiulla kehitysasteilla nt i". . ;cu hallilusiuuoto ollut Mi tai ytsimvaltaiuen. ::::l.'.li kansat oivat sekä .ai että heulisesti wau- vo.e- ■ : :. sikäli ne myöskin oivat tooai..., osaa hallitustoimissa. iii iv, a: - : ien. on kansa uskonut iuaV '/.;m edustajille. Siten on i al eri maissa eri aikoi- "ia a . u^kuittaiaitos. Puhut- luaM : ..iän ediistuuiiasla tu- a ' " .. a' seurata sen kehitystä :!iut v . ?.äa..akunnassu. jonka yh- !end.'-' oli m. 1137— 1 "a'.. 3-n jälkeen on Suomen edu: i -a a-, iehirys saanut tapah- !ua ^ aa.ao: Viiiimiu. «H-:, .'iii nanotto hallitukseen on :jiu :'<t pcriniöä lvarhaisinunil- ia ' ."!• cirrt ofottaa m. m. fc, IV ia iV sai malita ku- !"iuä." l-5'j— annettiin tunti ciic.ts Sttontellcfht, joten se laan:.'!a. pappien ja kahden- loaM.i aa-a-it edustajan kautta sai - saa :>iuotsin kuninkaan za.aalvn. — Tullakseen malituksi cli -."-"..'.fta^ehooUaan otettama senr.-.'u tansn:'. tarpeieta ja tvimo- .^un luit sitten kansan roa; ; .:-:..-mu: tul: hallitsijaksi, kat soi aa. n-nnan'a Ivakmvammaksi iii) '. a^e.itin iuiuc-tuinalla kan- san toi!.. a; ! in ja mielipiteisiin. a;;?.:n kllninqas yhä aika ni oin iiiimi Li^rcen ivaltakuunau cvr;x-l-.;v.;«vis;<t hcniiinirä neumot- :;icuiaan ia" a>>in :valtaknnuai'. aiuäviii. V{■ ii 11 i:i l ep.-.vottelukokouk- iiiii n.-.iuat ai uksi ottaa osaa ai- noa?i.ivaitatintnan maalliset )a .'^a.asUiiet p nimiset, ivaan ia.i-CuIlil OUCllS MYVSklU iaup".i'U:'n ja kaloiipoitien jäsenil- le. a . iailsa iv.Ccuifia nimitettiin „:)tii. ia' .liluUU". Ti'.-..'. MS oiKUuitctiaitos kehit tyi •' ... .1 aä..:'u;:. Ensi maisen saaä.;.: ' a;a uv. ':-.-lOv',a muodoS- t!iia.i ii ..:ia ; .:;!.aii! niaaltiset yli nnä o. n. caielivuuchet, toisen saa' aa laiia^ liuci ylimykset, papit, folaiaiiä. a .a;;aan kaupunkienkaup- oia.aan ja iasiNjaiäisien edustajat ja nei'.annen säädyn talonpoikain oiiuivaijat, iltain ollen, tuli edus- :u!'.>aa.i! muooostamaan aateliS-, aai .ia-, ponvaris- ja talonpoi- !. ii. y.ai). -- vuonna 1017 an- tiir. eujiiuäiuen säätylaitosta kos- i^-a.a lali, n. '. waltiopäiwäjärjes- v :\ j,-i a: muitiait kuningas yksin oli .aiuuCuii kiitiumaan säädyt totoa.i milloin hän tahtoi ja esit- täiii.a .! mille ne asiat, jotka kat- soi l^.peeUiselsi. Waikka sääoyillä ei .akullaan mitään esitys- eikä malii.t-;oikeutta, tuli ktiitenkin ta ivalsi, että ne ivaltiopäiiviklä esit- tiival hailitsyalle asioita esitysten ja ivaluusten niuodossa. Valtio- päimillä ei myöskään mielä ollut ntitääu tarkastusoikeutta malta- kunnan hallitukseen. Ne olimat yls maan joiikunlaiset neuivottelu- kokoukset, joissa kuningas tiedus- teki kansan tarpeita, olematta kui- leukaan riippumaiiien niiden pää- toksista. Näillä n. s. herrain- p äimillä oli jotenkin sama merkitys kuin n. s. maakunta- p a i w i l k ä k i n, joita aika-aioin pidettiin eri maakunnissa, kunne ne laista satalmvun loppupuolella kokoiiaan lakkautettiin. Wiekä en- tistäänkin pienemmäksi joutui sää- tyien merkitys Kustaa II Adolfin eaetiaman hokhoojahalliknksen ai- kana. Vasta Kaarle Xlinnen bokhoojahalkitnksen aikana kohoaa mahaksi aikaa säätyjen merkitys. Tämän fäätyhallitukseu aikana määrättiin maktiopäimien wäli kolmeksi muodeksi ja uiille annet- tim ylin hallinnollinen tarkastus oikeus. Samoin wli niiden wal- mannan alaiseksi „Valtakunnan säätyjen pankki", joka w. 16i>8 Tukholmaan ; mustettiin. Vaan tämä säätyjen saamut- tama malta-asema ei ollut pitkä- aikainen, sillä muoden 1680 wal- tiopäimillä julistimat säädyt ku- uinkaan itsemaltiaaksi, joten hänen ei tarminnut noudattaa mitään määrättyä hallitusmuotoa eikä tehdä kenellekään, tiliä hallitnkses- taan. Kun sitten tämä rajaton kuuingasivalka Kaarle Xlliiinen aikana mei maktakunnan kaikin puokin aiivan perikadon partaalle, ottiivat säädyt taasen hallitusohjat käsiinsä. Muoden 1723 maltio- päiivilkä annettiin uusi maltio- päimäjärjestys, jonka mukaan sää- dyt kokoontuimat Tukholmassa joka kolmas muosi sekä lyhyem- pienkin mäliaikojen kuluttua, jos edelliiten säätykokous oli uiin päät- länyt. Wätiaikoina hoiti hallitus- ra säätyjen asettama neumoskunta, jossa kunutkaallalin oli isluntacn- keus sekä kahden äänen malta. rima neumoskunta oli toimestaan säädyille mastuunalainen. Tämä 1723 muoden ivaltio- päiiväjärjestys on ensimäinen äätyasetus, jossa eri säädyistä tarkemmin säädetään. Tämän mukaan oli aatelissäädyssä lunkin sumun päämies, s. o. manhim- mau kaaren manhin jäsen itse oi- keutettu ottamaan osaa maltio- päiivätyöhön. Muihin säätyihiii malittiin edustajat piirikunniltain. Asioita käsiteltiin maliokuunissa, ivaan niiden lopullinen ratkaisu tapahtui säädyttäin. Lakiehdotus ai lainmoiman ainoastaan siten, että kolme säätyä oli sitä kannat- lamassa; etuoikeuksia ja säätyjen mapautta koskemissa asioissa maa- bittiin kuitenkin kaikkien säätyjen suostumus. Vaikka tämä säätyhaklitussisäl- kisesti johtikin maan kukoistukseen, osottautui se maltiollisesti kykene- mättömäksi Ruotsin hallitusta joh- tamaan. Suurin mika oli siinä, etteimät säädyt täydellisesti kyen- neet maikutusmaltaansa säikyttä- mään, joten niiden malta siirtyi n. s. sekreettimaliokunnalle, johon uukui ainoastaan maallisia ja hengellisiä ylimyksiä. Tätä paitsi erotti puoluejako maltiosäädyt sa- moinkuin koko Ruotsin kansan ahteen mastakkaiseen leiriin, jotka iistelimät mallasta keskenään. Tämä keskinäinen kiista ja mallan- himo mei taasen Ruotsin peri- atonsa partaalle, kuten sen oli ennen käynyt yksiiimaktiuden aika- na. Kun sitten Kustaa III muo- den 1772 ivallankumouksella riisti johtomallan säätyjen käsistä, ei iansassa tätä maslaau suurtakaan tyylymättomyyttä ilmennyt. Tä- m an uudeu hallitusmuodon mu- iiaan hallitsijan malta lisääntyi melkoisesti, jotamastoin säätyjen malta supistui. Zie eimät saaneet eiiää ottaa osaa hallitustoimiin eimätkä maktaneuivoston kokoon- äanoon. Sen muodostaminen oli kuninkaan tehtämä. Samoin oli hänen tehtämänään säätyjen kokoon- kutsuminen milloin hän tahtoi, jäätyjen suostumuksetta eikuiten- kaan kuningas saanut säätää uut- ta lakia eikä muuttaa manhaa; hän ei myöskään saanut määrätä uusia meroja, sota-apua eikä sota- mäeu ottoa ilman säätyjen suos- tumuksetta. Näin ollen jäi sää dyille mielä lainsäädäntä- ja me- rotusoikeus. Kuu sitten Suomi m. 1809 lii- teniin Venäjään, tuli täällä moi- maan ne kait ja asetukset, jotka diivat käytännössä Ruotsin mal lan aikana. 'Niinpä sen aikuinen maliiopäimäjärjestyskin hymäksyt- tiin pienillä muodollisilla muutok silla. Seu mukaan kutsui Alek santeri I Suomen säädyt kokoon iv. 1809 Pormooseen, missä sää- dyt ivaunoimat uskollisuutta We- näjän keisarille, ja keisari juhlalli- sesti mahmisti maamme perus- tuslait ikuisiksi ajoiksi, joten Suo- mi tuli kansakuntien joukkoon ko- rotetuksi. Vaan muoden 1772 hallitusmuodon mukaan sääty- kokoukset eimät olleet määrä- aikaisia, joten niiden kokoontumi- nen riippui kokonaan hallitsijan mallasta, jota oikeuttaan hallitsi- jat käyttimät mielimaktaisesti. "Jiäin ollen ei Suomen säätyjä kutsuttu m. 1809 mattippäimien jälkeen kertaakaan kokoon, ennen- kuin masta Aletsanteri ll:n aika na m. I8f>.'l Silloin keisari itse amasi makliopäimät ja lupasi kol- men muoden kuluttua kutsua sää- dyt kokoon uudelleen. Sitten muo- den 1807 malliopäimillä annettiin uusi maltiopäimäjärjestysehdotus, joka sitten muutamilla pienillä muutoksilla hymäksyttiiu 1869 muo- den malliopäimillä. Sen mukaan säädyt kokoontumat mähintäin joka miides muosi. Aleksanteri III ai- kana tämä säätykokousten mäli- aika lyhennettiin kolmeksi muodeksi, maan pitennettiin taasen m. 1900 neljäksi muodeksi. Tämän uuden maltiopäimäjär- jestyksen mukaan kokoontuu edus- kunta säädyttäin entiseen tapaan. Eräitä korjauksia pantiin kuitenkin toimeen; aatelissäädyn entinen luokkajako lakkautettiin ja pappis- säätyyn yhdistettiin yliopiston ja alkeisoppilaitosten edustajat. Por- marissäädyssä sai edustajamaalei- hin ottaa osaa ei ainoastaan kaup- piaat ja käsityöläiset, maan kaikki ne kaupungin meroa maksamat asukkaat, jotka eimät kuulu aate- lis- eikä pappissäätyyn. Kaupun- gin asukastumusta riippui, saiko se eduskuntaan lähettää yhden maiko useamman edustajan. Paitsi talollisia sai talonpoikaissäädyn edustajamaaleihin ottaa osaa myös- kin maltion tilojen muokraajat. Edustajan maalit tässä säädyssä toimitettiin malitsijamiesten kaut- ta. Kuntakokouksissa malittiin malitsijainiehet, jotka sitten kokoon- tuimat kihlakunnittain malitsemaan edustajaa. Vaikka tämän uuden maltio- päiiväjärjestyksen kautta jonkun merran oli maalioikeutta laajen- uettu, ei tämä säätyeduskuuta sittenkään moinut edustaa koko- naisuudessaan Suomen kansaa, sillä säätyeduskunnassa ei kansan pohjakerroksilla ollut ensinkään sijaa. Tätä epäkohtaa oli jo kan mau mietitty, kunnes se suurlakon melskeessä maltasi mielet uudel- keen, kukisti eduskunnasta sääty- rajat, joten toukokuulla m. 1906 hymäksyttiiu n. s. yksikamarinen eduskunta. Tämän uusimman maltiopäimäjärjestyksen mukaan kokoontumat edustajat joka muosi maltiopäimille. Edustajamaalit toimitetaan maalipiirittäin n. s. suhteellisen maalitaman mukaan. Edustajamaaleihin saapi ottaa osaa jokainen 24 touotta täyttä nyt Suomen kansalainen sekä mies että nainen, lukuunottamatta sota- mäessä palmelemia, yleistä mai- masapua nauttimia, y. m. pieniä rajoituksia. — Marsinainen wal- tiopäirontqö toiinitetaan nykyään kuten ennenkin rvaliokunnissa, joi- hin jäsenet malitaan suhteellisesti malittujen malitsijamiesten kautta. Valiokuntien puheenjohtajat ja marapuheenjohtajat malitsemat -valiokunnan jäseiiet keskuudestaan. Näistä maliokunnista on erittäin maiiiittama n. s. suuri maliokun- ta, johon malitaan 60 jäsentä sa- maila tapaa kuin muihinkin ma- liokuntiin. Tähän malioknntaan lähetetään kerta tai kahdesti tär- eimmät lainsäätämisasioita koske- mat nnetinnöt. Asiat ratkaistaan lopullisesti eduskunnan täysistun- noissa yksinkertaisella äänten enem- mistöklä muissa paitsi perustus- lakiasioissa. Äänestys toimitetaan suullisesti käyttämällä sanaa „jaa" tai „ei" tai lippuäänestyksellä. Niissä asioissa, joissa maaditaan inäärätty äänten enemmistö, tu- lee käyttää aina lippuääues- tystä. Eduskunnassa käsitellään hal- litsijan tekemät esitykset. Edus- kunnalla on myöskin n. s. esitys- oikeus muissa paitsi perustuslakia, maa- ja meripuolustuksen järjes- tämistä ynnä kirkkolakia koskemis- sa asioissa. 'Nykyään on siis Suomen kan- salka tärkeä asema maamme hal- litusrakenteessa. Kunpa maan olisimme kypsyneet tätä kallista oikeuttamme käyttämään maam- me eduksi • säilr^nmän sen ko^rnuineen oli tehty niin hymin sanotun ase tuksen kuin sen perusteena oleman hallitusmuodon 46 pykälän tul- kinnan kautta, ilmoitti prokuraat- tori, jolle Keisarillinen Senaatti ei ollut marannut tilaisuutta ole- maan läsnä, kun Keisarillinen Senaatti päätti tehdä edellä- mainitun alistuksensa, saattaman- sa asian Keisarillisen Majesteetin tietoon. Tenaatti kiirehtii toimitustva- liokunnan työtä. Viime miikon torstaina sai toi- mitnsmaliokunta s euraaman, senaa- tin marapuheenjohtajan W. Mar- komin ja esittelyäsihteeri Arthur Tegerholmin allekirjoittaman kir- jelmän: ..Esiintnlleesta syystä on Keisa- rillinen Senaatti tänään päättä- nyt kääntyä Toimitusmaliokunnan puoleen kehoittaakseen Valiokun- taa lähettämään, niin pian kuin mahdollista on, asianomaiseen paik kaan miime malliopäimillä kokoon tuneen Eduskunnan päättämät alamaiset kirjelmät ynnä Valtio- päimäpäätöksen. Tämän saa Ta- lousosaston Kanslia, Keisarillisen Senaatin päätöksen mukaisesti, ilmoittaa Toimitusmaliokunnan ^.aras ko^. ■ aiiteellir :. ' edistys. Kansani- ie tulemaisuus on osot- tama, onko eduskunta ja missä määrin kyennyt täyttämään mel- mollisuuteiisa. I. W. P. Yleisiä uutisia. Senaattorieu palkkaedut. Korkeimmassa paikassa on mää- rätty, että Senaatin talousosaston jäsen, mara-amiraali Virenius on oikeutettu nauttimaan keisarikun- nassa saamaansa eläkettä, siitä kuitenkin mähentämällä hänelle me- rilaitoksen emeritaakirahastosta myönnetty eläke. Samalla on korkeimmassa pai- kassa määrätty, että senaattorit Sillman ja Kraatz pysytetään mi- roissaan keisarikunnassa oikeudella nauttia niihin yhdistettyjä palkka- etuja. Suostuntaw arojen kanta- minen. Prokuraattori» »vasta- lause. W. k. 30 pnä antoi prokuraat tori suostunta-asetuksia senaatissa esiteltäessä pöytäkirjaan seuraaman lausunnon: Koska suostunta oli mero, jon- ka maksamiseen eduskunta oli sitoutunut määrätyksi ajaksi, ja tuon meron kantamisesta maini- tun ajan kuluttua Hallitusmuodon 46 pykälän mukaan hallitsija yksin saattoi määrätä ainoastaan siinä tapauksessa, että eduskunta, ok- tuaan koolla lain säätämän ajan, oli hajaantunut tekemättä päätös- tä uudesta suostunnasta, niin ja kun eduskunnan hymäksymä ja asetuksilla tammikuun 28 päimäk- tä 1909 siitä merosta, joka palo- miinan malmistamisesta on Suo- messa suoritettama, sekä tämän meron käyttämisestä, suostunta- merosta mallasjuomain malmis- tamisesta ja leimasuostunnasta julistettu suostunta lakkasi tämän muoden umpeen mennessä ja eduskunta oli muodelle 1910eräil- lä muutoksilla hymäksynyt sille annetut ehdotukset uusiksi asetuk- siksi asiassa, katsoi prokuraattori, ettei ollut laillista syytä antaa määräystä puheenalaisten suos- tuntain kantamisesta aikaisimpien perusteiden nojalla ja ettei Keisa- rillisen senaatin niin muodoin olisi pitänyt päättää julaista asetusta. Sen lisäksi ja katsoen siihen eduskunnan merotuskunnan merotusoikeuden loukkaukseen, joka Nykyisen senaatin hallintoa. Zlsiat walmistellaan Pietarissa. Viime miikon perjantai-iltana matkustimat senaatin talousosas- ton jäsenet Pietariin, jossa he nykyään oleskelemat. Nykyinen senaatti näyttää — ilmoittaa Uu tistoimisto — rumenneen käyttä mään uutta menettelytapaa Suo men asioita käsitellessään, nim. järjestämään neumottetuja Pieta- rissa menätäisten hallitusmirka- miesten kanssa. Niinpä lienee suostuutakysymys ratkaistu tällä lamalla ja esitys ollut main muo- toasia. Viime matkallaan oli se- naattoreilla muassaan m. m. esitys kanteen nostamisesta erästä senaatin mirkamiestä mastaan marmennuskiellosta. Kaupunkien lisätty poliisi- woima. Ssnaati esitys, että se oikeutet- täisiin antamaan määräys ar- miolta 1,600,000 markan suor>. ' tamisesta lisätyn pokiistmo' ylläpitämiseksi maan ka- . - ..issa > myöskin m. 1910, l . estelyssä ^korkeimmassa v .kassa tullut ar mollisesti br Isytyksi. Wiipnr',. ,owioikeus. Ent''.er. homioikeuden asessori E. Forsström on senaattiin makit- tanut homioikeuden päätöksestä yhden asessorinmiran täyttänu- seksi. Ztotarioksi Viipurin homioikeu- teen otettiin miime jouluk. 31 pnä ylim. miskaali L. O. A. Clouberg. Aksi miskaalinmirka Viipurin homioikeudesja on haettamana 30 päimän kuluessa miime jouluk. 31 päimästä lukien. '' a?ri" luts»"' ' on pyytä- ..yc senaatin lausuntoa pääesikun- nan ylihallituksen kirjelmän joh- dosta, joka koskee sen järjestyksen mahmistamista, missä Suomessa asumat ja nostomäkeen siirretyt eron saaneet upseerit omat kutsut- tamat palmelukseeu. U»det »venäläiset postimerkit. Kuten ennen on mainittu, ote- taan Venäjällä ulkomaista kir- maihtoa marten nyt uudet posti- merkit käytäntöön. Vanhoja merk- kejä saadaan käyttää toukok. 14 pimään asti. Sen jälkeen ei niitä saa maihtaa uusiin. yliarkkitehdiksi yleisten rakennusten ylihallitukseen on lopullisesti nimitetty arkkitehti Jac Ahrenberg. Kenraalikutvernööri »vaatii tietoja yhteiskunnallis-tval- tiollisista ilmiöistä. Finlandskaja Gasetan tietämän mukaan on kenraalikumernööri Seyn jouluk. 30 p:nä lähettänyt kumeruööreille seuraaman kierto- kirjeen: Minulle säännöllisesti saapu- missä maan kumernöörien tiedon- annoissa, jotka koskemat heille us- kottujen lääuien tilaa, rinnan sel- laisten tietojen kanssa, jotka eimät ole laadultaan kiireellisiä ja kos- kemat esim. mitättömiä tulipaloja tai onnettomuustapauksia, usein annetaan tietoja myöskin sellai- sista tapahtumista, joista niiden laadun tähden kenraalikumernöö- rin pitäisi saada tietää mahdolli- simman pian ja riippumatta ta- mannukaisten säännöllisten tiedon- antojen ajasta. Sensijaan niin tärkeistäyhteiskuntaelämänilmiöis- tä, kuten esim. maltiollisten pno- lueiten, eri liittojen ja seurojenko- kouksista ja niissä tehdyistä pää- töksistä tamallisesti kokonaan mai- jetaan, niin että rajamaan yli- päällikön on hankittama tiedot tällaisten kokousten järjestämises- tä, laadusta ja tarkotuksesta paik- kakunnan sanomalehdistä. Katsoen tällaisen asiaintilan so- pimattomaksi pyydän T. Alhäi- syyttänne säännöllisissä Teille us- kottua lääniä koskemissa tiedon- noissanne käsittelemään mahdolli- simman laajasti kaikkia yhteiskuu- nallis-maltiollisia ilmiöitä ja tär- keimmistä tapauksista ilmottamaau minulle joka kerta erikseen ja mii- pymättä, jossa tarkotuksessa su- maitkaa myös anwa alaisillenne mirkamiehille mastaamat ohjeet, jotta Tekin saisitte ajoissa jo seik- kaperäiset tied 't elämänkulusta lää- nissänne riippumatta sanomaleh- tien tiedonannoista. Pääesikunnan kenraaliluutnantti Seyn. Kysymys tullikamarien lnw«« Vähentämisestä rauennut. Kuten ennen on kerrottu, on se- naatti tullihallitukselta maatinut lausunnon ja selmityksen siitä, moi- täisiinkö ja missä laajuudessa ly hyen ajan kuluessa saada maassa käytäntöön tullikamarijärjestelmän muutos siten, että rajalle perus- tettaisiin eräitä suurempia täydel lisillä tullausoikeuksilla marustet- tuja tullipaikkoja, joista sellaisille paikkakunnille osotettujen tamaroi- den tullaus toimitettaisiin, joilla ei ole tullikamaria. Samassa yh- teydessä on kysymykseen tullut mahdollisuus lakkauttaa suuri jouk- ko tullikamareita etenkin sisämaas- sa ja kaupungeissa, joissa liike on pienempi. Tästä kysymyksestä on tullihal- litus senaattiin toimittanut laa- jahkon lausunnon, jossa mainittu hallitus asettuu kielteiselle kan nalle tullikamarien lakkauttamiseen nähden marsinkin sellaisissa kau- pungessa, joiden perustuskirjat jo sisältämät kaupungille kuulumana oikeutena tullikamarin olemassa olon. Zkyttemmin on senaatti kirjel- mällä tullihallitukselle ilmoittanut, että kysymys tullikamarien mah- dollis esta lakkauttamisesta ou rauen- nut, joten enemmät toimenpiteet asiassa omat saaneet jäädä syr- jään. Joensuusta ja likitienoolta. Karjalan rata ja kcläaikataulu. Mitä tekeillä? Kerrotaan, että siinä kesäaika- taulussa, joka maltionrautateitä marten nyt on tekeillä, järjestet- täisiin Joensuun ja Viipurin mä- Iille ainoastaan postijuua ja seka- juna. Postijuua tulisi lähtemään täältä kello 11 ap. ja saapumn tänne kello 6 ip. tist täältä ffr • .,.uo tänne kk '•> .p. ^ v .ui-itä tiedot omat toden- . .aiää, jota kuitenkin sopinee ii'tclii epäillä, niin aikomus olisi palata siihen entiseen liikenteeseen, joka täällä miime lokak. 16 päi- mään asti oli käytännössä. Sil- lä erotuksella maan, että posti- junan lähtöaika ja sekajunan läh- lö- ja tuloajat omat somitetut ylei- sölle mukamammiksi kuin emien. Mutta se yöjuna ja paikallisjuna, jotka meillä nykyään talmiaika- taulussa omat järjestetyt, tulisimat kokonaan lakkautettamiksi. Tekeillä olisi siis kertomusten mukaan odottamaton ja harmilli- nen taantumusaskel siltä kauual- ta, mihin täällä mihdoinkin mo- nien anomusten ja malitusten pe- rästä päästiin. Ja syynä tähän taantumukseen kuuluu oleman se, ettei täkäläinen liike ole muka yöjv'" paikallisjunaa kannat- ■■■ i ^ oiaan henkilökuntaa ...utanella mähentää ja menojen supistamista muutoinkin toimeen- panna. Meillä malitettamasti ei ole kä sillä tilastoa noiden lakkautetta- mien junien liikenteestä, kannatta- matko ne mai eimät. Vielä mä- hemmin meillä on aineksia laskel- miin, missä määrässä sanottujen ju..ieu lakkauttamisesta henkilö- kunnan ja muiden menojen mä- hentäminen tulee mahdolliseksi. Sellaista tilastoa ja riittämää laskelma-aineistoa, jotka antaisi- mat mähänkään luotettamaa mar- muutta puoleen tai toiseen, puut tunee armattamasti myöskin rau- tatiehallitukselta. Niin peräti ly- hyt aika, puoli kolmatta kuukaut- ta, jonka yöjuna ja paikallisjuna omat olleet masta käytännössä, ei ole, mielä ennättänyt puhua nii- den kannattamaisuudesta juuri mitään. Hädintuskin ne omat tulleet yleisesti oikein tunnetuiksi, yhä mähemmän on paikkakunnan mäestö tottunut niiden tarjoamia liikemukamuuksia hyiväkseen käyt tämään. Ja nyt ne jo lakkaute- taan! ? Ei ikinä mitään kannattamaa liikennettä moi syntyä, eikä makaan- tua siellä, missä kulkuneumojen kanssa menetellään niin tahditto- masti, että mitä yhtenä kuukau- tena järjestetään, se jo toisena lakkautetaan. Varmana moinem- me pitää, ettei rautatienkään ta- loudessa tällainen epämarmuus mie suotuisiin tuloksiin. Tekeillä olema taka-askel tuntuu kerrassa käsittämätjömältä ja us- lomattomalta marsinkin ajatelles sa, että rautatien malmistuessa Lieksaan ja Nurmekseen on tärkeä muutos tapahtumaisillaan koko tämän laajan paikkakunnan liike- elämässä. Juuri nyt, kun suuri tamara- ja malkuslajaliike on siir- tymäisillään entisistä kulkuneu- moista laimoista ja hemosajosta rautatielle, nyt kun uusi rata al- kaa metää kaukaisesta pohjoisesta liikettä manhalle Karjalan radalle, nyt ryhdytään hankkeisiin sen mai- keuttamisekst ja sulkemiseksi! Eikö maltion melmollisuus erikoisesti tällaisissa tapauksissa ole mene tellä päinmastoin, toimia herät tämästi ja rohkaisemasti, tarjota helpotusta ja mukamuutta, maikka tällainen myötämaikutus ei aina olisikaan kannattamaa? Jarrutus- toimilla ei rautateistä ole sitä suurta maakunnallista hyötyä ja siunausta, jota niillä on tarkotet tu ja jota niistä on syytä odot taa. Viimeiseen asti me emme tah- do uskoa niitä ennakkotietoja to- siksi, että liikenne muka palautet- täisiin entiselleen rautatiellä. Mut- ta kaikissa tapauksissa olisi maro- ^ maisuuden ja marmuuden muoksi ! paikkakuntalaisten, etupäässä liike- miesten, yhteisesti koskettama sei- Koululaitos. Joensuun suomalaisen tyttökou- kun historian, maantieteen ja suomenkielen kollegan mirkaa omat hakeneet filos. kand. I. Suoma- lainen ja eräs henkilö, joka ei tah- do nimeään julkisuuteen. Kuopion lääninhallitus. Läänin kumernööri on ylimää- räiseksi lääninkanslistiksi sanottuun lääninhallitukseen ottanut lakitie- teen ylioppilaan Aku Kostian Kuo- pion kaupungista. Läänin kumernööri on määrän- nyt hoitamaan kuluman muoden aikana alempana mainittuja mir- koja seuraamat henkilöt: kirjeasiain registraattorin K. W. Martojen, ylimääräisen lääninnotarion mir- kaa lääninkansliassa, ylimääräi- sen lääninkanslistin M. H. Kainu- maaran kirjeasiain registraattorin mirkaa lääninkansliassa, Polmi- järmen piirin ruununnimismies O. V. Andbergin ylimääräisen esittelijän mirkaa lääninkansliasscr, ylioppilas Viktor Soinisen ylimäa- räisen lääninkanslistin mirkaa lää- ninkansliassa, kaupunginmouti Ee- ro Caloniuksen ylimääräisen apu- kamreerin mirkaa lääninkonttorissa, läänin konttoristi neiti Helmi Thilin pääkirjanpitäjän mirkaa läänin- konttorissa, ylioppilas Pekka Helon lääninkonttoristin mirkaa läänin- konttorissa sekä neiti Edith Rose- niuksen kirjanpidon apulaisen mir- kaa lääninkonttorissa. Wäkilnwnn muutoksia w. 1909. Kontiolahdella: Syntyi 165 mp. 161 np. yht. 326 h., kuolleena 5 mp. 3 np. yht. 8 h., armottomia 3 mp. 4 np. Yht. 7 h. Kuoli 119 mp. 89 np. yht. 208 h. Seurakuntaan muutti 118 wp. 124 np. yht. 242 h. Seurakunnasta muutti 163 mp. 181 np. yht. 344 h. uemmän kuin kuol- , al 1 . ' y. Ulosmuuttaneita enemmän kuin sisäänmuuttaneita 102 h. Väkiluku lisääntynyt 16 h. Koko mäkiluku 10,478 h. Polmijärmellä: Syntyi 86 mp. 84 ,ip. yht. 170 h., joista 5 ulkona aivio- liitosta. Kuoki 32 mp. 61 np. yht. 93 h. Seurakuntaan muutti 36 mp. 38 np. yht. 72 h. Seurakunnasta muutti 40 mp. 6."> np. yht. lOö h. Amioliittoon kuulutettu 28 pa- ria, mihitty 30 paria. Väkiluku lisääntyi 49 mp. ja mähentyi 4 naisella, joten lisäys 4.'» h. Koko mäkiluku 4,757 h. Enossa: Syntyi 127 mp. 126 np. yht. 253 h., kaksosia 1, äpäränä 9, kuolleena 11 mp. 7 np. yht. 18 h. Kuoli 73 mp. 66 np. yhk. 139 h., manhin mp. lähes 92 m., manhin np. lähes 91 m., muotta nuorempia lapsia 43. Amioliittoon kuulutettiin 57 ja mihittiin 53 paria. Amioliittoja purkautui miehen kuoleman kautta 25 ja maimou kuol. kautta 14. Seurakuntaan muutti 68 mp. 72 np. yht. 140 h. Seurakunnasta muutti 43 mp. 56 np. yht. 99 h. Väkiluku lisääntyi 155 h. Koko mäkiluku 6,496 h. Tohmajärme Itä: Syntyi 111 mp. 88 np. yht. 199, amiottomia o mp. 4 np. yht. 9 h. Kuoli 79 mp. 52 np. yht. 131 h., manhin 90 muotta, nai nen. Seurakuntaan muutti 75 mp. 81 np. yht. 156 h. Seurakunnasta muutti 78 mp. 94 np. yht. 172 h. Amioliittoon mihittiin 35 paria. Amioliittoja purkautui 32 mie- hen ja 11 naisen kuolemalla. Väkiluku lisääntyi 29 mp. 23 np. 52 h. Koko mäkiluku on 5,220 h. Kiteellä: Syntyi 184 mp. 181 np. yht. 365 h., amiottomia 17 lasta. Kuoli 120 mp. 123 np. yht. 143 h. Sisäänmuutti 80 mp. 95 np. yht. 175 h. Ulosmuutti 66 mp. 76 np. yht. 142 h. Amioliittoon kuulutettiin 81, mihittiin 66 paria. Väkiluku lisääntyi 255 hen- gellä. Koko mäkiluku 13,064 h. Pälkijärmellä: Syntyi 40 mp. 36 np. yht. 76 h., kuolleena 4. Kuoli 32 mp. 26 np. yht. 58 h., manhm kuolleista 81 m. mie- histä ja 90 ro. naisista. Amioliittoja purettu 14 miehen ja 4 naisen kuoleman kautta. Sisäänmuutti 21 mp. 28 np. yht. 49 h. Ulosmuutti 53 mp. 61 np. yht. 114 h. Amioliittoon kuulutettu 19 ja mihitty 17 paria. Väkiluku mäheni 34 hengellä. Koko mäkiluku 2,607 h. Kuusjärmellä: Syntyi 49 mp. 40 np. yht. 89 h. Kuoli 48 mp. 46 np. yht. 94 h. Sisäänmuuttanut 13 mp. 22 np. yht. 35 h. Poismuuttanut 40 mp. 49 np. yht. 89 h. Mäkiluku »vähentynyt 39 hen- gellä. Pnfn 3 QRO h Komerossa: Syntyi 53 mp. 47 np. yht. 100, joista amiottomia 4, kuol- leena syntyneitä 6. Kuoli 30 mp. 27 np. yht. 57, manhin kuolleista 84 m. Seurakuntaan muutti 26 mp. 35 np. yht. 61. Poismuutti 57 mp. 37 np. yht. 94. Amioliittoon kuulutettu 28 ja mihitty 28 paria. Amioliittoja purkautui 8 mie- hen ja 9 maimon kuolemalla yht. 17. Väkilukui mähentyi 8 m. ja lisääntyi 18 n., lisäys yht. 10 henkeä. Koko mäkiluku 3,239 henkeä. Värtsilässä: Syntyi 55 mp. 51 np. yht. 106 h. Kuoli 17 mp. 31 np. yht. 48 h. Seurakunnasta muutti 49 mp. 60 np. yht. 109 h. Amioliittoja solmittu 20. Amioliittoja purkautunut kuo leman kautta 15. Amiottomia lapsia syntyi 3. Seurakunnan mäkiluku lisääntyi 114 hengellä. Kesälahella: Syntyi 59 mp. 52 np. yht. 111, joista amiottomia 11. Kuoli 43 mp. 44 np. yht. 87 h. Vanhin kuolleista 88 m. Seurakuntaan muutti 26 mp. 21 np. yht. 47 h. Poismuutti 53 mp. 38 np. yht. 91 h. Vihittiin 23 paria. Amioliittoja ' purkautui 12 mie- hen ja 6 maimon kuolemalla yht. 18. Mäkiluku mähentyi 11 m. ja 9 n. yht. 20 h. Koko mäkiluku 3,678 henkeä. Rautamaarass a: Syntyi 112. Kuoli 55, joista 27 mp. ja 28 np. Kuolleista oli alle 1 muoden 10 lasta, yli 70 m. 3 miestä ja 2 naista, manhin mies 78, nai- p. a-ftti 20 mp. 32 np. Paikkakunnalle muutti 48 hen- keä. Zlmioliittoja purkautui kuole- mau kautta 19. Vihitty 24 paria. Seurakunnan mäkiluku lisääntyi 31 mies- ja 27 naispuolella, yht. 58 hengellä. Ehdokaslistoja. Kuopion läänin itäisen maali- piirin keskuslautakunnalle on kaik- kiaan jätetty 33 ehdokaslistaa, jotka keskuslautakunta on hymäk- synyt. Suomalaiseen puolueeseen kuuluu 11, nuorsuomalaisille 10, maalaisliittolaisille 6 ja sosialis- seille 6 ehdokaslistaa. Suomalai- nen puolue on asettanut 6, nuor- suomalaiset 6, maalaisliittolaiset 5 ja sosialistit 11 ehdokasta. Joensuun kallpuugiu käsityö- ja tehdasyhdistyksen maltuutetut malitsimat t. k. 4 p. puheenjohtajaksi maalari I. Väis- tön, marapuheenjohtajaksi kellosep pä P. Hätisen, rahastonhoitajaksi kultaseppä A. M. Koimulan ja pöytäkirjurikst toimittaja T. Kö- nösen. Teollisuusmaliokunnan keskus- komitean kiertokirje, jossa keho- lettiin ryhtymään toimenpiteisiin, että eduskuntaan saataisiin mar- sinaisia teollisuusmiehiä, oli saa- punut niin myöhään, etteimät ivaltuutetut senkään muoksi katso- neet moimansa asiassa mitään maikuttaa. Ensi kesänä Oulussa toimeen- pantaman oppilas- ja nuorten työntekijäin teosten näyttelyn toi- mikunnalta saapunut kutsumus ottamaan osaa mainittuun näyt- telyyn ja samalla siellä pidettä- mään yleiseen teollisuudenharjoit- tajain kokoukseen päätettiin nau- Iata nähtämiksi kaupungin luku- huoneeseen ja työmäentalolle sekä jakaa merstaisiin, jota paitsi yksi- tyisesti ja sanomalehdissä tehdään kehotus ammattilaisille tunnetuksi. Viinamoittomaroista päätettiin anoa 500 mk. matkarahoiksi teol- lisuudenharjoittajille kokouksessa ja näyttelyssä käyntiä marten. Rekiretkelle, jonka suomalaisen puolueen jäse net huomenna toimeenpanemat, lähdetään kauppatorilta klo 1 päi- mällä. Haapajoen Kukkolassa odot taa retkeläisiä yksinkertainen, kar jalainen päimällinen, uunipaisti- neen ja piirakoineen. Nuoret omat monistaneet hauskaa ohjelmaa koko illaksi, niin että hymin siellä miihtymään tulemat marsin mau hatkin. Osanottajat ilmoittautukoot hra Eino Koimulalle ja Toimo Partaselle. Perheuutisia. Kihlauksensa omat julkaisseet Turun suomal. tyttökoulun opetta- jatar neiti Elsa Mäkinen ja Jymäskylän seminaarin lehtori, tri O. I. Brummer, joka on nimitetty lehtoriksi Joensuun ly- seoon. Kunnanlääkärien ohjesäännöt. Rääkkylän kunnanlääkärin oh- jesääntöehdotukselle on läänin ku- mernöörin mahmistusta anonut kunnan maltuuttamana kuutako- kouksen puheenjohtaja P. Jhalai- nen. Ntaanteiden aukipito talwis aikaan. Nurmeksen, Valtimon ja Rau- tamaaran kuntien sekä Nurmeksen kauppalan yhteisen kuntakokouksen päätökselle miime kuluneen mar- rask. 1 p:ltä, koskema maanteiden aukipitoa mainituissa kunnissa tal- misaikaan kolmen muoden aikana, lukien tämän muoden alusta, on anottu läänin kumeruöörin hymäk- Jymistä; ja on läänin kumernööri tr. 4 pnä antamallaan päätöksellä hymäksynyt mainittujen kuntain yhteisessä kokouksessa tehdyt tar- Aino Uusi ohjelma: 1. Tuhkimo ja Prinssi. Suuremmoinen osaksi vä ritetty esitys Tuhkimon rakkaussadusta. 2. Hän oli tohvelin alla! Veitikkarnaista pilaa usei ne haaskoine kohtauksi lleen. 3. Salaperäisten maailmas sa. Ihmeteltäviä muu toksia ja taidekappalei- ta kimaltelevassa värisä vyssä. Väriloiste, joka lumoo jokaisen. 4. Kalastusretki. Rajaton naurunumero. 5. Robbin Bill. Seikkailukuvaus levotto masta kaukaisesta län nestä. Tämä hauska ja pitkä ohjelma on välttämättä kaikkien nähtä vä. Cli orawannahkoja. Joensuun markkinoilla kuuluu eräs kauppias ostaneen 82,000 oramannahkaa 82 pennillä kappa- leen. Zairaalat. Senaatti on lääkintöhallituksen esityksestä antanut luman sähkö- malon johtamiseen Nurmeksen ylei- seen sairaalaan, Likaisuwaatimukset^ waaliluet- teloihin. Läänin kumernööri on hymäksy- nyt ne oikaisumaatimukset maali- luetteloihin, joita omat tehneet loi- nen Juho Kekkonen Komeron pitä- jän Ollölän kylästä ja loisnainen Anna Laakkonen Polmijärmen pi- täjän Maarianmaaran kylästä, sekä määrännyt että heidän ni- mensä on maaliluetteloihin mer- kittämä. Kuoliaaksi paleltunut. Loppiaisaattona läksi maimais- hoilolainen Pekko Saastamoinen Lieksan kylästä majataloonsa kylän laidalle yksinään jalan kulkemaan. Matkalla tuo huououäköiuen ja jo mähän yli 70 ikämuodeu olema manhus oli sortunut lumeen, josta hänet seuraamana päimänä kuol- leena löydetttin. Vainaja ei ollut suostunut marsinaiseen maimais- hoitoon, maan koetti tulla toimeen omin neumoin ja satunnaisten an- timien marassa. S: & S? o 3 §> Co O (Ö fc O o" Urheilun alalta. ^ O g Pohjois-Karjälan W - ja U.- piirin sihteeri A. Hirmonen piti Lieksas- sa nuorisoseuran talolla miime keskimiikkona esitelmän moimiste- lun ja urheilun alalta. Esitel- män loputtua sukeutui keskustelu, jonka tuloksena oli, että kylässä aikoinaan toiminut moimisteluseu- ra päätettiin herättää taas hen- kun. Johtajaksi lupautui telegra- sisti herra A. Leiponen. Seuran nukahtamiseen kuului olleenkin suu- rimpana syynä johtajan puute. Sääntöjen hankkiminen y. m. käy- tännölliset toimenpiteet annettiin 3-miehisen toimikunnan huostaan. Päätettiin liittyä aiman ensitilas- sa Pohjois-Karjalan W.- ja U.- piiriin. Outoa olisikin lieksalais- ten pitää nukuksissa seuraansa, jolla on jo merrattain hymä ka- lusto ja mikä miekäkin parempi omistaa nuorisoseura, jonka ala- osastona moimisteluseura on toi- minut, oman talon. Kylänlahden w.- ja «.-seura „Wesalla" oli iltamat maanmiljelijä Riikosen talossa loppiaisiltana. Ohjelmas- sa oli puhe, laulua, soittoa 4 miu- lulla, esitelmä urheilusta, kertomus, moimistelua y. m. Syyllä moi- mat kylänlahtelaiset ylpeillä ny- kyisestä mieskööristään, jolla kuu- losti oleman hymät äänimarat. Paikkakuntalaisten apuna laula- massa oli useita rautatien insi- nöörejä. Eipä moimisteluhominat- kaan ole kylässä huonolla tolalla. Voimisteluseura on aika ripeästi toiminut, maikka sillä on ollut monta komaa koettamanaan. Oman talon puutteessa on harjoituksia täytynyt pitää milloin missäkin. Eipä ihme, että oman talon hankkimispuuhiin on ryhdytty. Ja silloinhan on taottama kun rauta on kuuma. Kylänlahtelai- silla on nyt sopima aika käsissä pitää iltamia entistä tiheämpiä ja kartuttaa siten rahastoaan. Näis- täkin iltamista oli seuralle siemo- nen wlo. Iltamissa oli yleisöä, suurimmaksi osaksi rautatieläisiä aiman ahdinkoon asti. ^euVoja ääni oikeutetuille. Kuu marsin suuri joukko sellai- sia kansalaisia, jotka omat muut- taueet kahden miimeksi kuluneen muoden aikana asuinpaikkaa, omat sangen epätietoisia siitä missä äänestysalueessa he omat oikeas- taan äänioikeutettuja, sielläkö, johon omat tulleet m. 1909 hen- gille kirjoitetuksi, mai sielläkö, jos- sa omat mahdollisesti sitä ennen asuneet, niin saamme monen tur- hau maiman ja malituksen mält- tämiseksi huomauttaa jokaisen ää- nioikeutetuu oleman sen äänestys- alueen maaliluetteloihin merkityn, missä hän on tullut hengille kir- soitetuksi w. 1908. Jokainen siis, joka tämän ajan jälkeen on tuolta hengillekirjoituS» paikkakunnaltaan jonnekin muut- tanut, on hankittama ote sen ää- nestysalueeu maaliluettelosta, jo- hon tuli w. 1908 hengille kirjoi- 55 Q & Z ö- c> fc g S» ! N 5 iiirmrniM