N:o 132 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina kesäkumi 12 pmS IiSk» H»mjakow, Fatvsrski ja ©obnirto. Ctoella kohtasi Hamjakom cd. Kljusewin u»ei»Äs<l tzaliin. ^Mei>cl:ekö sisään-" ky sy» Homjo <5ow tikillä. „It olette kunma» avtvoisa harmaaparta mies. ctt:tä fiiipcä «vltcma^ta osaa moiseen fyipcituittö- myhte«n". Ääylötvällä isonoi Homjakom: Oppc»sit- sioni on menetellyt aiwan oikein, sillä ta$>a, jolla erfi-a -suoritettiin, oli Jjäpcämä* tön. Loimille otvat Tuomen cdui Yh- dentÄeivät, mutta minä suren Aenäjän puolesta " Salissa osettuu oikeisto »a wasemmis- to prlaa WSki«n opposi:sionin i'.)hj'.Ve penkille. «Tämä on neljäs duuma Purit- Mavitschin »vaalilain mitkään", sanoo joku. Lpposinsionin poisteltua luiStaa äänestäminen toavattoman nopeasti. AaiNi IS johtoa hytväVsytään toinen toi- senisa perästä tvaliakunnan laatimassa muodossa. LokaVuulaisten korjaudehdo- tusta Kannattaa 53 ääntä. 17 kohtaa käy- dään >läpr 8 minuutissa. r.-» Vk-J- . ...... Loiki e"hdotMsen yksity!sk(>htoisecn Zäsit- t«lyyn fiirtymi-tä koskeva äänestyZ ta- pahrui jännitetyn mielialan tvallitessa. L«Kehdowsta »vastaan ään«Stiwät «nemmistön edustajista paitsi Jtäux- ren anaÄuntain edustajia wapaaherra M«yendorfs «tunenässä. N. A. Homja» tow. S. I. Shndlomski. 2. S. Molkonfli 2. A. E. Fawovsti ja I. 5»!. Musti-Sade. Mähää ennen äänestystä poistu:wat istuntosalisi» P. W. K«mens!i setä Pie- torin kaupungin «dustajat T. P. Belja- jaa ja G. &. Lerche. Äänestykseen «itvät ottaneet osaa, walk» ka jänväikin isNmtasaliin, A. W. Azoh- shthvnsSi ja A. D. Prvtopopo». Poissa alavat mysskin ruht. ?>. B. Golirsyn ja M. A. Islritski. H«Mik«vin ääneStys herätti oikeisto- laisten keskuudessa moittilvia Huudah duksia: .Homgako»! Homjakoivl" Shidlomfki ali hytvin tiihdyEissä ää nestyksen arkana. Hän seisoi kokonaan kalpeana. Hänen riippumaton menette lynsä teki suuren waikuti»lstn, meikein yhtä -suuren kuin Meyendo-nfin puhe. Kuuluisa Suomen konstitutjiomn puo- lustoja, joka »viime wuonna «uomcn ky symyksen SasittelyÄsä iuo?scnieU luijtä» toäflä ja hoki sanomalehtimiehille: .Z>ii- nulla on aiwan sama ajatus kmimylies- tii luin Miljukotvillakin". kuuluisa Är. Wl. Bobrinfli, joka wa-Zta sanotun iö- tunnon ai?ana Uinestyr vuumaan, ää- nesti Suomen lonstitutsionin häw:ttä- mistä »vastaan. HB. A. fiarauffati) huusi hänelle' — Areiwi Bobrinski, :t taaskin olette muuttaneet tvakaurnustannc! Äännstyksen tu°los herutti oikeiston penkeillä „brawo"-huutoja ja kättentapu tuksia. Pantiin merkille, että laki- ehdotusta tvasraan äänesti ko ko p uh emi e h i S tö: puheen- johtaja Homjakow ja kaksi iva- rapuhemiestä, Meyendorsf ja Sh i d l ow s!k i. MMakow duuman !aytä'.v'.llä antoi lo- kakuulaisille kadkeria nuhteiia. »Woiiin toimottaa teille kalkkein pahinta", sanoi hän nuhaisena. .No, no", sano? Homja» kow. ^pahempaa kuin mitä he tric owat itselleen tehneet, ette te kuitenkaan woi heille toivottaa." ivan nostamaa häätojuttua. Elinkautl- sen »ouvSraio-ntrahdin nojalla oliivat Ju- ho «Emanuel ^mnvenpää ja hämn tvai- monsa nauttineet Uudenuotan tilaan kuukutvaa Icmvenpään torppaa ynnäsii- hen UudenheiFtiilän tilaan kuulmvia Asö- maita. Mutta Huho Emanuel Järwen- pää o>li Ikuolbut jo 1902 ja hänen toaimon- sa zoulitkuunsa 1VV8 ja hsidän Zierilli- sensä «limat saaneet osaksi huhti- ja osaiksi lheinäkimSsa 1SV0 irtisanomisen torpasta. Kantajat kat>soiwat, että imtaf- rasopi-mus oli 'lappunut jo joulukuussa Juho Emanuel Jäm>enp.iän losken ikuoi- lessa, «tteM vuden niaanlvuot-ralaän taannchtiwa aisetus näin ollen jaattanut pitentälvästi »vuokrasuhteisjaan »vaikut- taa, koskei uulden maanivuokiralain »voi- maan tullessa mitään s-pimuZta «nää ollut »voimaAsa. Mastaajat sitä »vastoin katsoiwat, että wuo^rasopimus uuden imiokralain Zvoimaan tullessa oli ollut irtisanomisen »varassa ja piteniynl)t 7 wuoöella. PäätAssesisään katsoi kihlakunnan oi- kciiS, että wuoikraslcpim,us oli loppunut jo iZuho Emanuel Järlvenpään -lesken kiwllessa, joskin hänen oik^uoen omista- jansa oliivat oiLeutetut na»ti'.maan lail- !>iscn ilähtöajan, etteikä »udcn maan- wuo5r»lain taannehtiva asetus saatta- nut pitvtttÄvästt vaikuttaa tähän vuo?- rastchte^een, minkä vuotsi Juho Ema- nuel Järvenpään perikunta toelvoitet- min lvilli-sen >lähtöa:jan päätyttyä «li maalikuun 14 päivänä 1911 luopunioan torpasta. Asian laatuun nähden Zuitat- tiin kttkut a>siall!iSt«n keSken. Vastaajat i?nioitliwat tyytymättömyyitä p^iäiöksccn. Äa.nta>jien laincPillisena avustajana tc.i- mi holvioik. ausk. Risto Hiihti LahdcSia; loastaajim varatuomari Wäinö ?lrwe- kam. Porista. Tämä ali ensmmnäinen tämäntapainen oikeudenpäätös «mainitussa tuo.niokun- nassa. W mrlmlmlji» Sonsfan liitit» Sitnti jMikii. Russk. 21 enoon Nrjcennxiihtttja säh kö, tää Parisissa, että sullä oit odoiet- tokvissa useita kofoutsm, joissa Suo- i«-en on esillä, senaattoreja jo edustajakamarien jösent i, jolla o- Ivot allekivjoillaneel m<mori«Uin. in e n N)siM).se->sä duumalle, tulee jä eslinlymään. — Wiim«altaiset wangitseiniset. Helsingissä itvangilut Ä henkilöä elvat seuracuvat: Kivjuri, reistroattori Tomas Wla- dislcmi^i^ch Nowogr«rdski, fin. w. 1889 Taurian kunerncmenussa; for» tvari Pjort Jefimowilsch Sjomkin, synt. 1683 Olanjetjkan kuvcrnemen- iissä; ulkoiiyömies Aleksander Jefi- moff, syiit. 1882 Arkangelin kulverne- memissa; kauippapalm. Jwan Jegoro- ivitsöh Tjerew«ja>kin, jtjnr. 1878 Olan- -jeiskan fujoemernentisja; seppä ZKasili jPeiroff iTimoscheishkin. iy»i. 1874 >No>wgorodin kuwernementisia; wirka- miehen tytär Ljuba Andrejema Ostroumoiva, fyni. 1881 Permin ku- n>ernein«nlissa; konttoristi Grcgori ^Zljin, ft)»t. 1SL7 Tiverin knlverne- menlissa; kirjuri Andres Alekjeje- ivilsch Beljakoff, st)M. 1884 Nisni- Nomgorodin kuwernementissa. ZLiiPurissa on Ivangutu paiisi „Dl)ön" loimiita-ja Santeri Jakobsson, saman lchden korjauslukija xiii Wc ra Ostroumoff, M>ös nti Hanna Gösje, räiitäfi Iefremoff, räät. O rl o sf, il)ö= ■miehet Feodoroff, Luboiikin, räätäli Zabin ja lhammasiääkäri Gurjeivitjch. Ziämäkin »vangiijemiset owar tapah- luneet, mikäli Viipurissa tiedetään, erään Pietarissa äskettäin pidätetyn Michelewitsch-nimijen henkilön ilmi- annon 'perusteella. Ilmiantaja on kertonut, että mainitut lvanquu: hen- lilät olistivat suunnitelleet terroristisia tekoja. — Karkotetaan. Kesk'.wilfkona> klo 1 ip:llä saitvat vankilassa kuukauden istuneet tvaihdemiehet P. Laainanen, 2chuwalo«wasla, I. Välimaa Pie:a» rista, Hotti Udelimjasta ja Mirianen Cihmvoloivasta setä Weywi!äincn O- serkisra käsN)n saapua Pietarin tu- »vernemeniin santarmihallttukseen waan M oipipiklijaln omille ansioille siinä annettawa rat-kaikeDa merkitys, — Smtyemmoisu» kasarmicakennuk- sia menäläistä sotawäkeä tvarten tulee tchtäwAsl läheisessä tuletvaisuudessa Lahden llähellä olelvaan Hennalan ta» lon maalle, päättäen niistä tiilitilauk. Ma, joita on näinä pmavinä tehty wenäläi'sen sotilashallituksen taholta. Lokak. loppuun 1912 tarmitaan 8 mil joonaa tiiltä. Enistmäisten tiilien tu- lee olla lpaikalla ensi lokakuussa. Suu- ria töitä niinmuodoin paikkakunnalla on ohotettaivissa. Riihimäelle raken- nettaMa kasarmeja tvarten on tilattu 5 milj. tiiltä. ^ Höyrymasara murskannut mie- heltä pään. Tiistai-aamuna jäi Por- woon hewoskenkätchtaalla 22°wuojioan työmies Granbomin pää ison höyrlM- saran 'ja alasimen wäliin, '.vasaran pu- ■dotessa ylllhäältä Alasimelle. Pää murs- >kaantui luonnollisesti kokonaan ja hen- ki Mli Mmänrölpäyksessä. Näin onnettoman lopun iaanut oli lperhoetön mies. Suremaan jäiwät watchemmat ja samalla tehtaalla tyäs- kent«ile>wä tveli y.m. sukulaisia. Miime kesänä sattui samalla teh- taalla aiivan samanlainen kuolema, ivaikka silloin ulhriusi jout.l.ieen sanot- tiin olleen ii>se kuolemansa aiheuttaja- no, hän 'kun lie ollut hiukan mielipuo- li. — Dl)öm. — Kemin tilitvsjuttu. Maanantaina käsite?tiin koko päivän !t:mln maistraa» tissa sitä sekavaa tilitysjuttua Tiistai- na toimitti maistraatti kaupunginvou» din aÄiSton ja tilien tackaStuksen. Hel» teen cft 100 moskan sakon uhalla oltava tarkastuksessa läsnä. Majaus nousee nyt jo, mikäli tarkastuksessa on huomattu, noin 4,000 «narflfaan. Oikeusjuttu väärästä ilmiannosta ja heyjauHesta, jonika opettaja Holm on nostanut kaupunMNvouti Hellettä vaS- taan, oli maanantaina käsiteltÄsänä Ke- jäävätä povmeStari M. ^'emelän ja raa» min raastuvanoikeudessa. Hclle yritti timies Mestbcrgm, koSka hän oli nosta- nut heitä ivastaan jutun 5unnianlouik« kaiAsesta. «Oikeus ei ottanut jäävimuis- tutuHta lhuomiioonsa. Juttu lykättiin torstaihin 4.k. S p:n. — K:va. — Kaupungintviskaalia syytetään. Kemin kau!punginwouii Helle syytti «maanamaina Kemin raas:uwanoikeu- «dessa kau!punginwiskaali I. A. ?iyma- ma jjuHumFMa mirantoimituksessa lja tak<Rvaritkoon otetun konjakin käyt- iämi>sestä. Sl^te oli aiheutunut Pro- kuraattorin käskystä. — K. T. laatt lannistunut, waan uhkasi puukol» la tvedestä takaa-ajajaansa. Pian hän fxttteitfm kadotti aseensa ja huomafi» ettei näin ollen woinut puolustautua,, Hän tekeytyi tiedottomaksi ja polirst Laaksosen onnistui tällöin wctää kar« kuri weneeseensä, jonka jälkeen hänet wietiin takaisin Kakoiaan, Harzju <„Pitkä poika"), on 30«wuo- tias ja kotoisin Lapualta. Rangais- tustaan on hän kärsinyt puolen toista wuotta. Mangimvania Alho, joka on kesti-ikäinen, naimisissa olema mies, on Turun lääninsairaalassa heidettä- wana ja on hänen tilansa, kuten sanot- tu, arweluttalwa. kikka-uutisia. Juuri sisään tulleita: Naisten Leninkik&nk&ita värillisiä ja mustia. Pnmpulikankaita kotimaisia ja Pumpuli- ja Tillamusliinej». Terveysliivejä — B Sirene" korsetteja. Liivin saojustimia. Sukkia pumpuli- ja villa- yksivärisiä seka kimria. Vöitä, yyönauhaa ja Töysolkia. Silkki-, liina- ja pumpulikäsineitä. Eeeisähattuja ja saketteja. Alushameita ja puseroita. MerlnSytelmS «ofolasfo. Torstaina klo 11 ap. hyökkäsi Ä ou- iv o l a n ry ö s t ö m u r h a s t a elin kautiseen kuritushuoneeseen tuomittu T. A. Harju ollessaan Turussa Lm- ilankadun Puolella sijaitsemassa 5iako- Ia n kuritushuoneeseen kuul.livassa ki- miloulhimossa tt>össä ivahtinsa, wan- hemman wanginwariian Juho Alhon >kiin!ppuun, koettaen riistää häneltä a- sm ja !löi häneen suurella puukolla ko- konaista 11 ^haawaa, joista joikui sat- tuivar rimaan ja muihin arempiin ruumiin Min ja omat useai niistä heiMnwaarallisia. Kun kuriiushuo- neen lyönjjohtaja F. Ranta tuli clvuk- sr, lsai hänkin puukon iskuja, jotka ei- wät kuitenkaan liene hengenwaarallisia. Lähtien sen -jälkeen juoksemaan Lin- nankadulle Päin, yritti ^tvanki Puukko koholla ilmassa kächä mainitulla ka- dulla olelvan päitvystäj.tpoliisin N. Virtasen kimppuun, joka kuitenkin es- ii sen heittäytyen sdvulle ja alkoi tjaa wankia takaa. Tämä suuntasi kulkun- la N. Bomanin puunjalostustehtaan pihamaalle ja sieltä edelleen joen ran- jaa piikin uskomattoman nopeasti, ke» — Valmistuksia. Ru.sk. Wjedomosri keröoo duuman käytävillä kiertelevän huhun, «ttä Ianjsanvalistusm:niSi«ri Sehvartz on jo nimittänyt kicckomlisen esikunnan -tshinotvnMoja »ulevaa „3uo* men vouilupiiriä" varten. — Uusi lausunto Suomen puolesta. Brysselistä sähkötetään Russk. Elo- wolle, että Ihmisoikeuksien Liitto on julaisjut lämpimän julistuksen Suo- men -hlMätsi. MarusteUuna juurella joukolla allekirjoituksia tulee julistus läheiettäwäksi waltakunnan duumalle. — Pekonen pyytää palkintoa. Helsin- gin polliisi!la«to>!s>en ent. rikosasiain komi- sario SS. Pekonen ali kenraalikuvernöö rille jättänyt venäjänkielisen kirjelmän, jossa hän määräyksen perusteella chelmik. 7/20 p:.M 1907 anoo, eitä hänelle inyön- ne tiaisiin Tovvausta tai palkintoa hänen pa>lwe!l>ukkscstaan Helsingissä. — Äen- raMkuvernööri on lähetiäni)! anomuk sen (senaatin harkittavaksi. — Uusia venäläiStyttämlSjuhlia Sal miin. Kervataan «ttä Salmin uusi iir- tollinon viranomainen oli kovissa puu- hissa saada uusi tvenäläistyti-imisjuhla Saimiin tämän Zesäkuun puolivälissä. Titä tvarten on jo juostu Helsingissä kenraalÄuvornöörinkin puheilla. Tarko- tiluksena an saada itse kenraalikuvernööri Seyn Salmiin näihin juhliin. MyöS 1tz* rotaan arkkipiispa Sergein iinne saapu van. Monätiäi^mikiset ovat alkaneet jo kchvasti puuhata näitä juhlia. Lapsia laulatetaan ja <valmistewan vastaan- ottoon. Kyllä tuntuu jo oudolta, jos näissä MiotuZsissa on p»rää. Tokkohan silti näin kovin paisut vmäiläistyttämis- puuihat lsvellä menestyvät. — Slarj. Ompelutaipeita ja koristenauhoja. Silkki ja pitsinauhoja jun. y.m. Willi Höglundin Kangaskauppa ^objoismaiden pankin talo. — Puhelin KK. MiLjukoff TäiTee nöyränä Päänsä. PuritMewitffh lporpottaa edelleen. Aht'äkkiä pistää Miljukoff esiin pään- sä «ja lanoo arasti: — Herra lpltheenjoytaja! Olen saa- nut Päänkiwisiy?sen . . . Hän ei ehdi «ves lopettaakaan kun jo!PuritMcwitjh wiskaa puhujalawan hänen päälleen. Kun kadettien ruumiit on jnotu aloskalmetuirsi, lausuu ruhtinas Wol- konski isurullisesti: — «Ghldotan, että Purilshknvilsh su. letaan Pois »viidestätoista istunnosta. Purirfhkewitsh puistelee päätään: — Maihdotonta! Kahdentoista päi- wän perästä käsitellään ylioppilaita koskava iwAik»)sÄy. Kuinka ilman mi- nua tulwisiin toimeen? Ruhtinas Molkottski tarkastelee lyö. järijestystä ja »vastaa anteeksi pyijdel- ien: — Aiivan oikein. Unohdin sen (ro» si aa nti n . . . Niin ollen ehdotan pois- sulkemista wain 1v:stä istunnosta. — Äh, älä nyt rettelöi! ärisee Pu- ritWewiiH. — Kuuden päilvän pe rästä ?älsitellään juutalais!!l)si)mystä. Abjotreko antaa fdbettien ratkaista '|'c — ilman minua? Nuhiin as Mckkonski rukoillen: — Mladimir Mitrofanoiviish! Ai nakin »viidetfi päiwäG . . . — En woi juoStua siihenkään! — No, entä koSineksi! Ruhtinas Molkonski on purskahta- maisillaan ikkuun. — En woi päiwääkiän hellittää. EiMuokkainen lakiehdotus! Kun is- luntokausi on lopussa. woitte julkea minui pois mieiin määrin. >Ru!htinas Molkonski huokailee >ja kääniyy duuman Puoleen: — »Ehdotan siis, että duuman jä^n PurihstewitH suietaan pois kesäloman ajalst! Ehdotus ht^väkjyiään kaikilla ää- nillä TiMoihkinin ääntä »vastaan. Tilmoshkin huutaa: — Älä suostu siihen, ysiämäiseni! Siitä, miten PuriiHkelvilsh Heini!?tjattc!!<ppas, ?sos loman aikana saisit Milijukoffia wesita!silla ja ruhtinas ^un skanda-liseerata! Änlnka silloin VvuSjÄtä. PnmsemM lxietil. I^auavtaina 11 p. tk. unohtui naisten kesäsaketti torilla jonkun kärryyn, jota hyväntahtoisesti pyy detään jättämään kauppias Väistön puotiin. 2120 1—1 Peurungan myllyosakkaita kutsutaan kokoon Pitki&nlahteen kesäkuun 19 pnä 1910. Taavit Kinnunen. 2119 l—l Korpilahden pitäjän kalavesien piirirajain käynnistä johtuvat mak sut ylöskantaa herastuomari Sere- rus Pukkals, kirkollismaksujen yh- teydessä. 2121 Fredrik Törnqvist, y.t. homUionimmittari. 1-1 iiaikille ötlle iilwolet:iin räällä että weissä pukimessa kun oli, tullikamarin "Us- „„ nZnrZtvn o 1 eduilla oletlxm iawarkw.oii'.k>en luo, heidät on määrätty karkoteitamalsi 2:n. missä hän heinÄMen Aurajokeen y- w.n ajaksi Pieiarin ja Moskowan ku- xitti, kuitenkaan onnistumatta, ilyödä mernementeista. Heidän on poistut- ^^stä takaa-ajajistaan puukolla. Po- imva 5:n p:n kuluessa, eiiväikä he kar-Aliisi lJ. F. Laaksonen, joka nwilipu- kotuÄvuosinaan jaa tulla läymääntään wussa sattui paikalle, sai rannasta N»e- 'mainituissa kuivernemeiueisia. ueen, jolla lähti jomottamaan karku- Mastalausekotous Berllnlö- sä Tuomen puolesta. Hbltlle jähkötelään Betlinisiä kesä- kuun 6 pnä.: Temokralische Verei- nlgungin toimeenpanema wasialauje- kokous Tuomen puolesta oli tänään; Tr» Reitscheid antoi ltikuttaivan kutvan erinäisistä Venäjän oloista. Hän huomautti, eitä Ttolypin osaa käyttää duumaa yksinvallan palvelut- ftssa ja tcfi selkoa Suomen tvallio^oi- keuÄelkilesta asemasta, se» hisioriasia ja hallitsiijan lupauksista. Erittäin painosti hän suomalaisten kärsivälli- ^t)yttä ja tainkuuUatsuuita. Sakjolai. set wÄtio-oikeuden erikoisolkcudentun- men rautatieläisten liiton Pietarin tijat tunnustalvat yksim-elisesli Euo-^piirin rahaslonhoitaja ja Wälimaa Wolkonskin esiintymisestä tässä tilat suudessa on muuan Birsh. Wjed:in leikinlaskija saanut aiheen seuraa- waan pakinaan: Puritshkeivitfh porpottaa puhettaan. MÄjukoff pistää esiin päinsä. Puritsh- keavit^iih keskeyttää porpotuksensa ia huutaa äkäisesti: — Miilijukoff, katoa! Milijukoff kalissee surullisesti ruhti- nas Molkottskia, mutta ei katoa. Nuh- tinas Molkottski lausuu sovitellen Pu- riiHkavitHille: — Hätthän ei tee mitään pahaa. Hän Zvain katselee. Mutta PuritM«vitfh polkee raimci- sana jÄkaansa: — Hän proavoseeraa minua. kÄvilsikään? Älä anna perää! Ulkomailta Stintn fglmiis j> siimil» Ratkaisu »välttamätöil. joisia, jotka heiltä talvella pideiyisjä totilarkasluksisja otettiin takalvarik- koon, saiwat he osan takaisin. Loput linjoista janottiin oleivan fijdufictn» ministeriössä ja käskettiin heitä PYY» lämään niitä sieltä, jos tahtomat 'jaa« oa ne takaisin. Sitä lvastoin niitä ra« h o ja, joika talitvella Houlta lft Wäli» maalta otettiin takamarikkoon «t an- neitu takaisin. Kuten muistottanee oli Hottt Suo- tia. Tämä ei kuitenkaan ollut <wielä- tietää, etten siedä nähdä häntä. Nyt on minun pakko Mkeä tvesikarahivi! Ruhtinas Moilkonski Miljukofnlle ankarasti: — MÄtakunnanduuman jäsen M il- kadotkaa! Kreetan dtyfijmys on yhä edelleen diplomaattisten ^keskustelujen esinee- nä, muita lyi)d>)ttäwää ratkaisua ei kuitenkaan tviÄä ole saatu aikaan. Moss. Jeitungille" Ateenasta saa- Hän^punut sähkösanoma llmoiltaa: Olosuhteiden ny?l)inen kehiiyS on ivakiinnutlanut suojckusivalloisia sen mielipiteen, eitä nykyisen tilan säilyt- täminen Kreetassa on tvaarana iau- lhalle ja että kiisymyksen ratkaisu M)t on aitvan wälrtämätön. Pideiään luuliawana, eitä Htalia oitaa ajotteen -kysymyksen ralkaiseml, lsetsl ja koettaa jaada Itätvallan ja Saksan suostu maa n siihen. Suojeius» »vallien pääkonsulit omat Kreeta» pääkaupungissa Kaneassa- jättäneet Kreetan loimeenpaneivaUe komitealle taksi noottia, joista toinen roaatti, eitä muhametlitaisel »virkamtchel »i.rtclos» sa «satsiivat täi>itää wet!voUii.'.u:ensa Kteikan kuninkaalle tvalaa »vannomat- ta. Toisessa e^hdoieiaan annellarvakfi luosiumus siihen, eitä inul^amcttilat» sei edustajat päästetään Kreetan edus kuntaan maalaa tekemällä. Koiistaiilinopölisja on ?x>llilus n/h- iynyt toimenpiteisiin moidakscen ihcli tartoiliaa kai-kki kreikkalaiset Tu.'kin a- lueelta, jos asema yhä kiristyisi. E- rittäin suurta mieltenkuohua on Tur- kis^a heränänyt erään „^.>iencr ^icue Pre-sen" awustajan haastattelu Kreikan kuninkaan - Arjöu kanssa, jolloin tämä m.m. oli huomauttanut, eitä kun Bosniassa ja Her^egowinas« sa pintyi lnvollomuuksia, jotka tuotti- wat lhankalutrfsia Jtälvallalle ja Unka rille. nämä maat Berlinin kongressissa oliivat saancer tehiätväkieen «vallata maakunnat ylläpitääkseen niissä jär- jesi^iä. Multa cikö tvaikeudei olleet suurem- mat nyr Kreetassa kuin siilein Bos- niassa ja Herzegowinassa? -kiyyy ku- ninqas. Kreetan kyft)mystä ei «i?l» loinkaan oltu kokonaan jätetty, ci war« stnkaan wtn jälkeen, jolloin Bul- garian ruhtinas hyökkäsi Filippopeliin. Nächin icsiasioihin perustuen eiwät krei!>kalaiset «i>oineei ymmärtää, miks'- eutväi shekin saisi esittää Vaatimuksiaan Ärectaan nähden. Kreikkalaina cli moitinu siitä, eitä he oliivat laimin- iyöneet otollisen hetken Kreetan aut tamiseen. Mutta siinähän tilaisuudcs. men oikeustvaatimukset. Taksan lulee osoittaa huomiota Tuomelle jo Wien- tinsä perusteella tähän maahan. Non Ger^lach huomautti, että suurtvalloilla on yhtä suuri oikeus sekaan.:ua Wenä- jän kuin Turkin sisäisiin asioihin. Muualta Suomesta. Ennakkopäätös maanvuok ralain taannehtiman asetuk» sen waikntnksesta elinkanti- fiin wnotrasnhteifiin. Mälitävqjillä tv/. 27 ptnä tijitteii Eu- rajoen ^rtäjöm Y^n. kuntain kihlakunnan- ott<u6, jonka puheenjohtajana toimi Eu- r<I n tmxniokalnnan tuomari Kwan b<r. talollisten Juho Uusinolan ja Sa- fmtel UuicheiKi'lan, Eucajo.'n f.täjcm Sydämnaan ckylästä. torppari Huho ®wcn«Ä HävvrkPään perikunta» tva?» Pietarin oseman palmelijakunnan x<f haslonchoitaja. Talivella takaivarikkoen oietut rahat oliwat näiden yhdistysten waroja. — Kansakoulun oppi- ja lukukirjain kustantajat owat äskettäin saaneet ai- kaan Yhteisiä sopimuksia «viime wuo- sina risiiriiiaa aiheuttaneisia liikejei- koisia. Ensiksi on Osak-eyhtiö ÄLalis- tukselle annettu Kustannusyhdistyksen asiamiesoikeus, sen Doututtua nou- datlamaan yhteisiä myyntisopimuksia. Toiseksi owat seuraamat lustannusl'iik- teet: Edlund, Gummerus, Liaiva, Sö- derström, Valistus, Weilin ^ Göös ja Urjö Weilin, yhteisesti sopineet niis tä alennuksista, jotka myönnetään yk- Isilyisille kattsalkouluille ja lunnille. A- ilennusehdot 0wat tehdyt entistä edul- lisemmi^ksi pienille kunnille, jotka osta- livai kansakoulunoppilaille ilmaiser op- Pikirjal. Ziäistä sopimuksista on ole» >va se hyöty, etteitvät sellaiset syrjä- waikuttimet kuin suurempi alennus tai opettajan osakkuus johonkin kus- lannusliillkeejeen enää jaa määrätä kansakoulun oPpikirjain «yalintaa, - 23 - — Kuolkoon lehti [ja sen likainen toimittaja... hylkiö I Näin kuin tämä lasil Valtioneuvos viskaa lasinsa lattiaan kappaleiksi. Ja toiset tekevät samaten. Sillä sampanja oli jo liiaksi veriä kuumentanut. Mutta Heideman arvaa nyt olevan sopivan het ken voittaa taas valtioneuvoksen suosiota. Ukolle on annettava hyvitystä, on osotettava kunniaa kuvernöörin nenän alla. Hän vie tuolin valtioneuvoksen selän taakse. Siihen hän istutetaan ja puujalka-kanttori Kroo- kin marssia soittaessa kannetaan valtioneuvosta ympäri salia. Harry ensimäisenä kulkee sampanja-aivoineen tuolin jäljessä ja huutaa riemastuneena: — Lefve pappa! Lefve pappa! Sitten hajaannutaan sivuhuoneihin, jotta vahti mestarit voivat puhdistaa lasisirut. Kuvernööri huomaa mielialan käyvän liian kuu maksi. Hän tekee poislähtöä. Valtioneuvos saattaa häntä vaunuihin. Kun ne ovat pois liukuneet, katsoo hän niiden jälkeen ja puhuu: — Bulvaani! Kuka tätä lääniä hallitsee? Sinäkö vai minä? Hän seisoo ulkona vilvoittelemassa hiestyneenä ja katkerana. Hänestä tuntuu tässä Seurahuoneen rappusten edessä seisoessaan häikäisevässä valossa, mikä sisältä tulvaa, kuin tuolta pimeästä syksyi sestä yöstä, joka muutaman askeleen päässä hä- - 25 - tänne klubiin itse valtioneuvokselle aivan paino tuoreena. Lehti viedään valtioneuvokselle, joka siinä sa massa ilmaupi pienen salongin ovelle. Hän ottaa lehden lukeakseen. Kultakehyksiset kakkulat ne nällä ikäänkuin kohoavat terästetyn haukan kat seen edessä. Ne ruskeat rivot ilkeänivalliset sil mät palavat, kun valtioneuvos lukee lehdestä: .Suo menkieli on saatava tämän kaupungin virkakie leksi. Se on nostettava kaikumaan täällä kaikkien huulilla, kaikissa kodeissa, yksin niissäkin, missä sitä nyt halveksitaan. Suomi suomalaisille, niin on ajan tunnussana. Jotka luulevat olevansa ruotsa laisia, nostakoot purjeet pursihinsa ja seilatkoon yli Pohjanlahden. Me vielä potkaisemme purren irti Suomen rannasta .. Nyt nousee jo verta valtioneuvoksen kasvoihin hiusrajaa myöten. Vanha mies tärisee mieli järk kyneenä. Sillä tämä tikari pistää paksuimpaan lihaan. — Näinkö kirjoittaa minun oma kasvattini? Niin totisesti! Tämä on jo enemmän kuin liikaa, puh keaa hän kuvernöörille katkerana puhumaan ja pyytää häntä saliin. Sillä nyt aikoo valtioneuvos itse puhua. Kun kuvernööri on ottanut paikkansa, kilauttaa valtioneuvos lasiin. — Setä Mortimer aikoo puhua! kulkee kuin tuu len henki salissa miehestä mieheen.