N:o 126 — I9IO. KAIKTJ. Maanantaina Lokakuun 3i oäivanä. 'ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. tusta isiensä, muistojensa ja „tulewais- ten toimojensa" maahan. Pohjalainen. Yleisiä uutisia. — Toisen luokan postitoimi- tusten laajennettu oikeus wa- kuutettujen lähetysten käsittele- miseen. T. k. 7 p. senaatti, muut- taen 15 p. toukok. 1888 antamansa päätöksen, jonka mukaan ei toisen luo- kan postitoimituksista eikä niihin ole saatu lähettää samassa postissa sa- malta lähettäjältä samalle mastaanot- tajalle menemiä makuutettuja lähetyk- siä suurempaan armoon kuin tuhanteen markkaan, tahi siihen korkeimpaan mää- rään, minkä senaatti on moinut poik- keustapauksessa mahmistaa, myönsi toi sen luokan postitoimituksille samallai- sen oikeuden makuutettujen lähetysten käsittelemiseen kuin ensimäisen luokan postitoimituksilla on. Tästä on pos- tihallitus antanut tiedon postitoimis- töille. — Kanne puhujaa wastaau. W. t. prokuraattori on kirjelmässään Tampereen kaupunginmiskaalille maa- tinut toimittaja Tainiota asetettamsksi syytteeseen puheesta, jonka hän piti työmäen laulujuhlassa Tampereella miime kesänä. Toimittaja Tainiolle vaaditaan edesmastuuta Rikoslain 16 lumun 8 pykälän nojalla, jossa puhu- tasn rikokseen kehoittamisesta. — Suomen sairaanhoitajatar yhdistys. Senaatti on päättänyt esittää korkeimpaan paikkaan, että Suo- men sairaanhoitajataryhdistykselle edel- leenkin myönnettäisiin muosiksi 1911 —1915 10,000 mkn muotuinen wal- tioapu yhdistyksen Helsingissä oleman oppilaskoulun ja oppiluskodin ylläpi- tämiseksi, jos maltiorahaston tila sen sallii. Maltioapu myön- netään kuitenkin sillä ehdolla, ettei sai- raanhoitajataropetusta tämän ajan ku luessa järjestetä uudelle kannalle. — ^Valtionrautateiden meno sääntö w. Rautatiehallitus on nyttemmin malmistanut ehdotuk- sensa maltionrautateiden muoden 1911 menojäännöksiä Ehdotuksessa käy ilmi, että menot keskushallintoa ja linjahal- linnon neljää osastoa marten omat yhteensä lasketut 37,500,000 markaksi, — kuluman muoden menosäännön mastaama rahamäärä on 39,500,000 mk., joten mähennys on 2 milj. mk. Tuleman muoden menosääntöehdotuk- sessa on mielä lisäksi seuraamat meno- erät: kustannukset santarmimarti^sta 1'. 0,000 mk.; eläke-, mahingonkormaus- ja eläkelaitoksen apumaksut sekä lak- kautusluokka 514,000 mk. ynnä hau- tausamuksi eläkkeellä olemien mirka- miesten kuolinpesille 6,000 mk. — Virkamiesten päitvärahat Lapissa. Senaatti on suostunut tie- ja mesirakennusten ylihallituksen ehdo- tukseen, että Oulun piirissä apulaisena toimimalle nuoremmalle insinöörille S. Kiianlinnalle, jonka piiri insinööri on määrännyt tutkimaan Kittilästä Kiis- talaan johtamca maantietä sekä raken- tamaan lossin Utkujärmen ylimenopai- kalle Muonion—Enontekiön maantiel lä, suoritettaisiin päimärahaa 7 mkn asemasta 10 mk. 50 p. siltä ajalta, jonka hän Lapissa työskentelee. — Henkilökunnan uudestaan sijoittaminen rautateillä. Rauta- ZXlaaihnan meitoa» Paljastuksia, Sanomalehdet omat kertoneet (Kai- kukin on sen maininnut), että kansakou- lunopettaja Josua Järminen, joka on ollut sosialistien johtomiehiä ja Mikke Iin läänin sosialistien malitsemana jä jenenä eduskunnassa, on julkisesti il- mmttanut luopuneensa sosialidemokra- tis^sta puolueesta. Mutta hän on teh- nyt enemmänkin. Hän on julkisuudessa selittänyt puolueesta eroamisensa syyt. Uskon, että tämänkin lehden lukijat mielellään tahtomat tutustua näihin opettaja Järmisen paljastuksiin. Onhan sitä ennnekin yhtä ja toista tiedetty sosialistijohtajien kulissintakai- sesta elämästä, mutta että siellä niin mädäntynyttä ja kehnoa olisi kuin op. I:n paljastuksista ilmi käy. se käy kaik- kien aamistuksien yli. Jotta minua ei moitaisi syyttää mistään liioittelus ta, annan paljastajan itsensä puhua. Entisille »valitsijoilleen Mikkelin lää- nissä osoittamassaan sanomalehdissä julaistussa kirjoituksessa hän m. m. sa- noo: «Toimiessani Joroisten Ruokojär- men kansakoulun opettajana ja eläes- säni yksinäisyydessä kaukana suuren maailman touhinasta, sain lukeakseni sosialidemokraatista kirjallisuutta ja sen teiden n. s. „Säästämäisyyskomitean" ehdotuksen mukaan tulisi niiltä asemil- ta, jotka komitea on tähän asti käsi- tellyt, mähennettämäksi 10 asemapääl- likköä, 2 ensikirjuria, 11 toistakirjuria, 28 sähköttäjää. 2 toista lipunmyyjää, 11 palkkioharjoittelijaa, 1 konduktööri, 5 jarrumiestä, 3 asemamiesten esimies tä, 32 asema- ja maihdemiestä, 2 mar- tijamiestä, 1 maununsiimoojatar, 1 juoksupoika ja 69 ylimäär. miestä. Uusia mirkoja on komitea ehdottanut: 1 asemapäällikön, 1 ensikirjurin, 15 toisenkirjurin, 9 sähköttäjän, 3 maihde- miesten esimiehen, 2 toisen maakames- tarin, 13 asema- ja maihdemiehen ja 1 martijamiehen. Poistettamiksi ehdotettujen mirkaili- jäin luku on siis 171 ja lisättäiväksi ehdotettujen 45. Säästö näistä toimen- piteistä tekee 126,543 mk., josta 51,678 mk. syntyy asemain lakkauttamisesta. — Valtionrautateitten halko» ostot. Rautatiehallitus on hylännyt kaikki syysk. 1 pnä 1910 jätetyt kir- jalliset halkotarjoukset. — Woin knljetnsrahti rauta teillä. Lisätyn rautatiehallituksen neu- mottelemat jäsenet omat pitäneet mois- ta maksettamaa rahtia liian alhaisena. Vertaillessa sitä rahtiin Wenäjän, Rnotsin, Norjan ja Tanskan rauta- teillä, huomattiin se melkoisesti näiden maiden rahtia pienemmäksi, omatpa näiden maiden rahdit suuremmat kuin rautatiehallituksen tarissitoimistonkin ehdottamat. Neumottelemat jäsenet katsoimat rahdin laskettuna toisen luo- kan mukaan liian korkeaksi, mutta puo- lustimat rahtia laskettamaksi kolman- nen luokan mukaan. Käsitellessään kysymystä rautatien- rahdin korottamisesta moista on rau- tatiehallitus katsonut tarpeelliseksi ta- rissitoimistolta maatia selmitystä niis- tä kustannuksista, joita moin kuljetus moijunilla tuottaa »valtionrautateille. — Uusi majesteettirikosjuttu. Kaikkeinkorkeimmasta käskystä on mää- rätty nostettamaksi rikoslain 13 lumun nojalla kanne majesteettirikoksesta Mii- purissa ilmestymän sanomalehden „Työn" mastaamaa toimittajaa M. A. Airolaa mastaan lehdessä miime elök. 16 pnä olleen „Tarkoin nojau- tuen mahmistamaamme maltiopäimä- järjestykseen"-nimisen kirjoituksen joh dosta. — Waltiou Pientilat. Senaatti ei ole myöntynyt useiden mäkitupa- laisten anomukseen, että heidän mäki- tupatiloistaan. Sodankylän kirkonky- lässä, muodostettamiksi määrätyille pientiloille annettaisiin enemmän met- sämaata. — Muuan tvirkatvapausano- mns. Meijerikonsulentti S. W. Paa- simaara on anonut mirkamapautta lo- kak. 15 p:stä joulukuun loppuun ja ehdottanut Mirkaansa hoitamaan ag- ronoomi A. Peltomuoman. Wirka- mapauden aikana aikoo hra Paasi- maara hankkia teknillistä kehitystä sekä keinotekoisen moin malmistuksessa että myöskin keksimänsä ja patentin saaneen luonnonmoin malmistusta- massa. Anomnksen johdosta huomauttaa maanmiljelyshallitus miime syksynä il- moittaneensa Oulun läänin kumernöö- rille siitä, että konsulentti Paasimaara harjoittaa tumatonta margariinin eli keinotekoisen moin malmistusta, jonka johdosta hän on pantu syytteeseen, mutta ettei juttu ole ollut mielä oikeu- den käsiteltämänä. Tämän muoksi jättää maanmiljelyshallitus senaatin ratkaistamaksi, onko hra P:lle mirka- mapautta myönnettämä, koska hän ai- koo perehtyä keinotekoisen moin mal- mistukseen, joka maanmiljelyshallituk- sen mielestä on maassamme kielletty. — Myönnettyjä määrärahoja. Täksi muodeksi on muun muassa myön- netty seuraamat määrärahat: 2,000 mkan suuruinen persoonallinen muo- tuinen palkanlisäys Muonioniskan kirk koherralle I. Snellmanille; 100 mkan teiskuntajärjestelmä mitä kurjimmaksi. Niissä jaettiin ihmiset kahteen ryhmään. Toiseen kuuluu enkelit, niinsanotut so- sialistit ja toiseen perkeleet, se on por- marit, kaikkine pimeine merenimijäjouk- koineen. Enkelit eli sosialistit tekemät kaiken työn tässä maailmassa, mutta siitä he saamat palkakseen milua, näl- kää, kurjuutta. He rakentamat huoneet, mutta itse saamat asua kellarikerrok- sissa. He neulomat maatteet, he jälki- neet tekemät, itse ryysyissä märjymät. He heinän niittämät, karjan ruokkimat, itse luut saamat kalutakseen. Taas sen- sijaan tuo toinen joukko eli niinsano- tut pormarit, kapitalistit elämät, noi- den sosialististen kirjain mukaan kai- kessa joutilaisuudessa. He main keinu- tuolissa kamarissaan kiikuttelemat ja pitkää piippua metelemät, melkakirjo- jaan laskemat, korkoja pääomiin lisää mät. Nämä pormarit yrittämät kiskoa kaikki, anastaa kaikki sosialisteilta: ra- sittamat pitkillä työpäimillä, pitämät huonoilla palkoilla, j. n. e. miltei lop pumattomiin. Ken moi ja uskaltaa mäittää, ettei tällaiset opit miellytä. Kenellä on Hm fankin rehellisyyttä polvessa ja sydän paikallaan, hän tietysti liittyy enkelei hin, sosialisteihin, ja pyhässä innos- tuksessa käy taisteluun pormarien pi- meätä joukkoa ivastaan. Näin tein mi- näkin. Kyllä joroislaiset, jäppiläiset, pieksämäkiläiset, hirmensalmilaiset, ran- tasalmilaiset, mirtasalmilaijet y. m. tie- tämät ja muistamat, millä innolla mi- näkin kuljin puhumassa heidän kylis- sään ja heidän sydänmaillaan. En säik- suuruinen persoonallinen palkanlisäys Muonioniskan katekeetalle Heikki Er mastille; 10,000 mkan määräraha amustuksiksi seuroille ja yhdistyksille jotka työskentelemät sisälähetyksen alalla, jaettamaksi harkinnan mukaan Siperiassa asumien suomalais eman kelis-luterilaisten siirtolaisten ja man kien sielunhoitoa marten asetetulle pas torille I. Granölle on myönnetty 500 mkan määräraha matkantekemistä mar ten Jtä-Siperiaan. — Palowiina- ja mallaswero w. Senaatin asettama malio kunta, jonka tulee antaa lausuntoeh dotus eduskunnan päätöksistä, jotka koskemat palomiinan ja mallasjuo main malmistamisesta suoritettamaa meroa, on saanut työnsä malmiiksi ja lienee se ehdottanut eduskunnan eh dottamia meromääriä hymäksyttä miksi. Eduskunnan ehdotus kesäk. 9 pnä 1902 annetun palomiina-asetuksen 15 pykälän muuttamisesta ehdottanee ma liokunta hylättämäksi. — Bhteiskoulujen waltioawut Kuluman muoden menosääntöä mah mistettaessa on m. m. seuraamille yk- sityiskouluille myönnetty maltioamu täksi muodeksi: Oulun suomalaiselle yhteiskoululle koulun 3 yläluokkaa marten 6,000 mk.; yhtä uutta rinnakkaisosastoa mar ten 1,750 mk. ja lisäamustusta kahta rinnakkaisluokkaa marten 1,000 mark kaa.; Kemin suomalaiselle yhteiskou lulle 3 yläluokan ylläpitämiseen 3,000 mkaa. — Metsäuhoitolaitos. Sotka mon metsänhoitajanmirkaan on ehoolle asetettu 1) metsänhoitaja G. Hirn puoltolauseella, 2) met^änarmostelija I. Rosenbröijer ja 3) suonkuimaus metsänhoitaja A. I. Canton. Mkittilän hoitoalueen metsänhoita janmirkaan on ehdolle asetettu 1) met säkonduktööri E. Stjernmall, puolto lauseella, 2) metsäkonduktööri W. F Nemanlinna ja 3) metsänarmostelija A. Sjöman. Romaniemen metsänmartijakoulun opettajanmirkaan on metsähallitus puo lestaan ehdottanut m. t. opettajan L L. Leimon, joka yksin oli mirkaa ha kenut. — Työwäenopistojen awusta minen. Senaatissa esiteltiin torstai na kenraalikumernöörin kirje, jossa pyydettiin senaatin lausuntoa eduskun nan anomuksesta että työmäenopisto jen amustukseen muodeksi 1911 myön nettäisiin 13,000 markan suuruinen määräraha. — Seurakuntain rajat. Se naatti on myöntynyt Palonkylän asuk kaiden anomukseen, että sanottu kylä joka senaatin päätöksellä 22 p:ltä huh tikuuta 1909 on määrätty tulemaisuu dessa kuulumacn Pattijoen muodos tettamaksi määrättyyn kirkkoherrakun taan, tulisi siirretyksi kuulumaan Sa lon kirkkoherrakuntaan. — Kyytitoimen järjestäminen Senaatissa esiteltiin miime perjantaina kenraalikumernöörin kirjelmä, missä pyydettiin senaatin lausuntoa eduskun nan mastauksesta arm. esitykseen kyy titoimesta. Senaatti asetti asiaa mal mistelemaan maliokunnan, johon tuli- mat senaattorit Berg, Hedlund ja Ho- siainosf. — Kajaanin kihlakunnan olot Maanmiljelyshallitus on puoltanu Kajaanin maanmiljelysseuran johto- kunnan anomusta, että m. 1911 alus- ta edelleen kahdeksi muodeksi myönnet- täisiin 15,500 markan suuruinen apu- raha yhden agronoomin ja 5 työnjoh- tajan palkkaamiseksi. — Presidentiksi Waasan ho lvioikeuteen nimitettänee entinen se- naattori Julian Serlachius. — Rautatielääkärit. Senaatti on puolestaan nimittänyt rautatielää- käriksi Tornion—Lautiosaaren rata osalle lääket. lis. Hj. Törnrothin. puolueen pää äänenkannattajaa „Työ- kynyt talmen pakkasia, en lumituisku- miestä". Niissä kumattiin nykyinen yh- 1 ja, en kymmenpeninkulmaisia matkoja — ja tätä en tehnyt palkan muoksi. Te tiedätte samolaiset, että penniäkään teiltä en ottanut, en sallinut milloin- kaan kolehteja itselleni kerättämän. Ker- ran pyysin ja sain hiukan kyytirahojen apua. Se ei mihinkään piisannut. Tur haa tässä on omaa persoonaani ylis- tellä. Itse tiedätte ja muistatte. Mutta nyt seuraa pettymykseni, sur- keat, mieltä repimät pettymykset. Minä saatoin täydestä sydämestä hymäksyä nuo enkeli' ja perkele-opit niinkauan kun elin tuntematta todenperäisesti so- sialismin oppeja, niinkauan kun sain elellä ja toimia siellä samolaisten kes kuudessa, puhua heidän torpparipir teissään, seurustella heidän turmeltu- mattomassa alkuperäissuomalaisessa seurassaan. Mutta heti siitä alkain kun ensimäisen kerran matkustin Helsinkiin edustajana tunsin pettyneeni, siitä al- kain olen saanut tuntea, että sosialide- mokratisten johtohenkilöiden sekä mies- ten että naisten elämä puhuu toisella tamalla kun nuo kauniit kirjat, jotka minusta aluksi sosialistin tekimät. Mi- nä olen näiden neljän muoden ku- luessa, jotka olen ollut sosialidemokra- tisena edustajana, ja elänyt tuon puo- lueen keskustassa, sen pesälinnassa. saa- nut nähdä niinpaljon kurjaa, niinpal- jon simeettömyyttä, lokaa, juoppoutta, haureutta, että minua ei mikään kum- mastuta enempää kuin oma itseni: miksi olen moinut noinkin monta muot ia nieleskellä kaikiia tuota saastaa, miksi olen mielä moimani ponnistanut peratakseni pois kaikki manhat mieli piteet, malmistaakseni kynnettyä ja karhittua peltoa sosialidemokraatisten johtomiesten lemittämälle toksisuudelle. — Henkikirjoittajat. Haapajär- men kihlakunnan henkikirjoittajan mir- kaan on senaatti nimittänyt Haapa- järmen piirin kruununnimismiehen F. W. Leinon. — Wirkatvapantta Lentiiran hoi' toalueen metsänhoitajalle G. Langille on myönnelty 6 kuukaudeksi ensi mar- raskuun 1 p:stä, jotta hän möisi ot- taa osaa kansainmälisen porolaidunko- mitean töihin. — Leipurilaki. Senaatissa esi- teltiin perjantaina Suomen Leipurin- ja Konditorinammatin yarjoittajain Liiton toimikunnan esitys leipomoista annetun lain sekä senaatin leipurin- ammatin järjestysohjeita koskeman päätöksen muuttamisesta. Senaatti lykkäsi asian maliokuntaan, johon tuli- mat senaattorit M.renius, Berg ja Saarikoski. — Oulujoen laskumiehet. Se naatti on päättänyt esittää korkeim- paan paikkaan, että myönnettäisiin 500 mkan muotuinen määräraha laskumie- hen palkkaamiseksi Oulujoen Merikos- ken laskupaikalle. — Seminaarit. Raahen semi- naarin lehtori Uno Jansson on nimi- tetty ja siirretty matematiikan lehto- riksi Jymäskylän seminaariin. — Lauttaus rajajoissa. Senaa- tissa esiteltiin perjantaina kenraaliku mernöörin kirjelmä kysymyksestä puu- tamaran lauttauksesta Norjan ja Suo- men mälisissä rajajoissa. Senaatti päätti lähettää asiasta selittämän kir- jelmän kenraalikumernöörille. — Lapin maantiet. Senaatti on toistaiseksi hylännyt Oulun läänin kumernöörin esityksen, että hänelle au- nettäisiin lupa määrätä sopima maan- mittari kruunun kustannuksella tutki- maan kahta suuntaa maantietä marten Kittilän ja Inarin kuntien mälillä sekä laatimaan kustannusarmion niiden ra- lentämiseksi. OOPPERA Oulun Soitannollisen seuran toimesta esitetään TYÖVÄENTALOLLA keskiviikkona marrask. 2 p:nä VERDIN TRUBADUURI. (Ooppera 4:ssä näytöksessä ja 8:ssa kavaelmassa) Kreivi Luna — oopperalaulaja O. Wallenius. Pääsylippuja myydään tiistaista lähtien kello 9 aamulla Kirjapaino- O.-Y. kaupasta Kirkkokatu 29. Hinnat: 3 mk., 2 mk. 50 p. ( 2 mk., 1 mk. 50 p. ja 75 penniä. Näytännöt alkaa kello '/■_> 8 ip. Vulun kaupungista. Oulun läänin eteläisessä maalipiirissä moimat puolueeseemme kuulumat jär- jestöt, ryhmät ja yksityiset kääntyä maaleja koskemissa asioissa kauppias F. F. R u o t s a l o n puoleen, joka antaa tarmittamia tietoja, joko kirjeel- lisesti (osoite: Oulu) tai puhelimella (n.o 74). — Lakit. kand. 5t Lagerlöf on kieltäytynyt rupeamasta edusmiesehdok- kaaksi ensi maaleissa. — Kuollut. Wiime perjantai-il- tana maipui täällä miikon sairastet- tuaan kuolonuneen kapteenin rouma Katariina Aleksandra Kaa- kinen 39:llä ikämuodellaan. Sure- maan jäi puoliso merikapt. Otto A. Kaakinen ja lapset. — „Pussipuita" ei saa ottaa työpaikoilta. Miime perjantaina oli raastumanoikeudessa käsiteltämänä juttu työlnies Kerästä mastaan „pus- sipuiden" otosta kaupungin työmaalta. Ilmiantajana on ollut kaupungin loka- miemärien laiton peräänkatsoja Kinnu- nen, jonka kera poliisit olimat käyneet mainitun Keräsen luona ja löytäneet sieltä suurempia ja pienempiä laudan- pätkiä, jotka kuuluimat kaupungille. Nämä oli katsottu 5 markan armoi ksi- Asiassa kuulusteltiin useita todista- jia ja oikeus katsoi käyneen selmille, että Keränen oli miime kesänä ottanut kaupungin työmailta kerrotun summan edestä eri suuruisia lautoja, tuomiten siksi mastaajan rikoslain 28 lumun 1 pykälän mukaan näpistelystä 10 mkn sakkoon ja kormaamaan kaupungille ot- tamansa lautojen armon 5 mklla sekä maksamaan todistajainsa kulut. Mäkerrottu juttu olkoon maroituk- seksi kaikille „pussipuiden" ottajille — Hurja moottoripyörällä ajo, josta hemosmies Antti Juntunen oli haastanut mastaamaan sähkötek- nikko Frans Wilhelm Wilmin, olijäl- leen käsiteltämänä miime perjantain raastumanoikeudessa. Kuten lehdes- sämme on ennen kerrottu ajoi hra Wilmi syysk. 6 pnä moottoripyörällä Uuttakatua pitkin, jolloin mainitun Juntusen hemonen pillastui, heittäen J:n mertamuotamana katuun. I. mäit- tää hemosensa säikähtyneen hurjassa mauhdissa olemaa pyörää, jota mastoin Wilmi sanoo, että hän oli hemosen mastaantullessa ajanut mahdollisimman hiljaa ja masta sen ohi päästyään pannut pyörän koneiston käyntiin. Useita todistajia kuulusteltiin entis- ten lisäksi ja heidän todistuksistaan il- meni, että tapaturmaan ei ole syynä hurja ajo, maan Juntusen hemosen tunnettu arkuus, jonka muoksi sen ajaja on ennenkin ollut maaranalainen. Juttu lykkäysi mielä ensi kuun 8 päimäksi, jolloin mastaajan, joka tuo- mittiin maksamaan todistajiensa pal- kat, on ottama saapumilla 50 mkn sa kon uhalla. — Ylimielistä Pyörällä ajoa. Miime torsiai-iltana tlo 7:n aikana ajoi Uudellakadulla muuan polkupyö- räilijä manhan naisen päälle, niin että tämä meni kumoon. Kaatuessa meni maimolta käsi pois sijoiltaan. Pyö- [ antaa INGRID SAVANDERIN suosiollisella avulla KONSERTIN SEURAHUONEELLA perjantaina 4 p:nä marrask. kello l ,'•> 8 ip. Lippuja Smk. 3: —, 2: — ja 1: — saata vana Vanhassa Apteekissa maanantaista al kaen ja konsertti-iltana ovella. — Laiminlyöty kahtvilanpito- lupa-pyyntö. Miime perjantailliseen maistraatiin oli haastettu mastaamaan kahmilanlupa-pyynnön laiminlyömises- tä sekä kahmilan Myöhäseen aukipitä- misestä muutaman kimijalkakahmilan omistaja Miina Briita Miinikanoja, mutta kun mastaaja ei ollut saapunut oikeuteen, tuomittiin hän 20 mkan sak- koon poissaolostaan ja määrättiin tuo- tamaksi ensi tiistain oikeuteen. — Kyytihetvosen myöhästymi- nen. Miime perjantain raastuman- oikeudessa oli jälleen esillä kyytihemo- sen myöhästymisjuttu. Oikeus katsoi selmille käyneen, että mastaaja Taa- metti Toimainen, joka on kaupungin kyydityksen urakoitsija, ei ollut määrä- ajalla tuonut paikalle häneltä tilattua hemosta, tuomiten siksi hänet 10 mkn sakkoon. v — Oulttii työnwälitystoimisto räilijä ei asiasta mitään mälittänyt,; marraskuuta eikä naisen pyynnöistä, meni main " " tiehensä nimeään ilmoittamatta. Sie- täisimätpä tämmöiset pyöräilijät saada muistutuksen. — Pahoilla teittä oletvia poi kasia. Miime perjantain raastuman- oikeudessa oli jälleen esillä poikasten markausjupakka ja antoi oikeus siinä seuraaman päätöksen: Oikeus katsoi selmille käyneen, että mastaaja Wäinö A. Laakso oli t. k. 20 pnä anastanut kauppias Räisäsen puodista 50 mkaa, jotka omat kum- minkin takaisin saadut ja ottanut toi- selta hänen mukanaan olemalta pojal- ta tämän anastaman paperossilaati- koa, tuomiten siksi mastaajan, joka on täyttänyt 16 muotta, ensikertaisesta markaudesta 1 kuukaudeksi ja maras- tetun tamaran säilyttämisestä 2 päi- mäksi mankeuteen ja olemaän 2 muot ta todistajaksi kelpaamattomana. Laakson seurassa olleet kaksi poikas- ta, jotka eimät mielä ole täyttäneet 15:ta muotta, mapautettiin, mutta hei- dän manhempansa melmoitettiin anta- maan heille ruumiillista kuritusta. — Äiti ja Poika sopineet. Työ- miehen maimo Maria Äström, joka on syyttänyt poikaansa Otto Aströmiä ja työmies Aappo Määttää siitä, että edellinen jälkimäisen auttaessa oli kan- tanut hänen asunnostaan kaikellaista tamaraa ominlupinsa, ilmoitti miime perjantaillisessa raastumanoikeudessa sopineensa molempien kanssa. Myös kin yleinen syyttäjä luopui asiain näin ollen syytöksestään. Tuon lähempiä esimerkkejä. Heti kun me maalaiset kokemattomat kansan edustajat ensimäisen kerran matkustim- me maltiopäimille Helsinkin, mietiin meidät Työmieslehden Kirjapaino-osa- keyhtiön kustannuksella kaupungin kur- jimpaan, huonomaineisimpaan kapak- kaan. Täällä sitte iloja pidettäessä mal- tasi minut manha samolainen innos- tukseni. Hyppäsin pystyyn ja aloin pu- hua. Muistin samolaisia torppareita, muistin heidän samupirttejään, muis- tinpa mielä Jäppilän Manajan kyläs- sä asuman erään torpparin sisäänläm- piämän asunnonkin. Puhuin näille her- roille sosialidemokratisille johtomiehille niistä henkilöistä, siitä köyhälistöstä, joka nyt toimoen odottaa, mitä me aamme heille tehtyä. Tiedättekö samo- aiset, mitä minulle tehtiin'^ Minut mihellettiin alas, naurettiin, imattiin, zilkallisesti huudettiin. Lopetiii puhee- ii. Tämän jälkeen otti puheenmuoron lelsinkiläinen, „todellinen sosialidemok- raatti" ja innon tulta hehkuen puhui äten: „Me, me köyhälistö olemme nyt ajaneet herrat pois täältä kapa kasta ja tulleet itse tilalle. Tämä on meidän ensi moittomme!" Sanoi ja opetti. Ilon remahdus kämi läpi koko odellisten marxilaisten riivin ja hy- mähuutoja kuului puhujalle. Juhlan loputtua lähtimät eräät nai- misissa olemat edustajat, joiden mai- mot tietysti olimat jääneet kotiin, käsi- ynkkää kulkemäan ryhmän naisten änssa. Seurasin erästäkin tälaista amio- paria, nähdäkseni heidän tuumansa, he ähtimät kiirehtimään, menilvät mis- iin paikkaan —. Itse saatte kirjoittaa jatkoa. Tämä oli, hymät samolaiset. minun ensimäinen pettymykseni ja tästä se alkoi. Monta taistelua olen itsessä- ni saanut käydä, monta unetonta yötä miettänyt. Palataan asiaan: Sitte ryhmässä, minun täytyy rehellisesti tunnustaen sanoa, että tuskinpa yhtään ainoata päimää niin iltaan pääsi, ettei ainakin joku todellinen marrilainen olisi ollut hutikassa, tuskinpa yhtään kertaa aurinko niin aamutaimaalle kohousi, ettei jon- kin »todellisen" silmät olisi maliokun taan tullessa punottaneet yön mellas- tuksista, juomisesta ja buonosta elä- mästä. Ensimäistä oli Antti Mäkelii- nin juopottelujuttu. Samossa Anttia miltei jumaloitiin. Muistan, miten Varkaudessa ja Lehtoniemellä ihmiset »virtanaan tulmimat häntä kuulemaan ja luottimat häneen, toistanko sanan, jumalaan. Onko ihmeteltämää, että sinä aamuna, jona sain kuulla, että Antti oli yöllä kadulla loikoillut ja put- kassa kulkenut, että sinä aamuna tun- sin itseni aiivan lohduttomaksi. — Mutta Antin kunniaksi sanottakoon, hän oli sankari, hän erosi pois sitte toisen kerran juopoteltuaan, ei jää- nyt enään, hän tnnnusti, että hän ei kykene olemaan edustajana. Toiset juopot eimät olle olleet sellaisia sanka- reita. Antti Mäkeliinin juttu oli masta alkuna. Sitte seurasi Naaralaiset, Kor- hoset, A. B. Hämäläiset, Helteet, Tai- niot, Mäkelät, Haloset, Heikkilät, Me- sat y. m. Miltei loppumattomiin. Mil tei seisomana numerona ryhmän kokouk- sien ohjelmassa oli juopottelujuttujen käsittely. Ei ryhmässä sentähden juop- poja esilleivedetty, että heitä olisi siellä yleisön käytettämäksi. — Oulun Teollisuudeuharjoit- tajain Hautausapureukaaseen ote- taan mielä uusia jäseniä, jotka halua- wat liittyä renkaaseen ilmoittautukoot nyt piakkoin, että saataisiin rengas toi- mintaan. Vähintäänkin 200 osanot- tajaa lupautuneita maatii olla ennen- kuin moidaan sääntöjen mahmistusta hakea. Noin 150 on jo kirjoittautu- neita. Miittäamme tarkemmin tämän päimäiseen ilmoitukseen asiasta. — JauhohuutokauPPa. Mar rask. 2 ja tarkoittaessa 3 p.nä kello 10 e. pp. myydään Toppilansalmen pohjoispuolella ja kaupungin rannassa noin 200,000 kiloa enemmän tai mä- hemmän mahingoittuneita ruisjauhoja sekä pienempi määrä herneitä. Jau- hot myydään mähin erin 100 ja 50 kilon säkeissä. — Tappelussako wai missä Mereentynyt? Eilistä päimää mas- ten yöllä ilmaantui malokumaaja F. Suomelan kartanolle miehen kesäpalt- too, jonka kaulus ja rintapielet olimat paksussa meritahrassa. Poliisi on ot- tanut palttoon huostaansa ottaakseen selmää missä ja millä tamalla se on mereentynyt ja kuka sen omistaja on. — Konsertin antaa laulajatar Signe Liljeqmist Ingrid Samanderin suosiollisella amulla täällä seurahuo neella ensi perjantaina klo V-_>8 illalla. Pääsylippuja tilaisuuteen on saata- missä tästä päimästä alkaen Man- hassa Apteekissa. Lähemmin ilmoi- tuksessa toisessa paikassa lehteämme. moitittu, nuhdeltu ja ryhdytty jonkin- laisiin toimenpiteisiin heidän rankaise- misekseen. Ei, sehän olisi mastoin so- sialistien oppia mapaudesta, meljey- destä ja tasa-armoisuudesta. Ryhmässä nuhdeltiin maan niitä juoppoja, jotka olimat antaneet aihetta pormarilliselle poliisille miedä heidät putkaan. Kuivaa- mana siitä, miten ryhmässä juopotte- lujuttuja käsiteltiin, oli edustaja Me- san jupakka. Mesa oli ryhmän pereh- tyneempiä, tottuneimpia juoppoja. Hän osasi salata syntinsä. Kerran sattui hän kuitenkin tulemaan pahamaineisesta ka- pakasta ulos liiaksi iloisella tuulella, juuri silloin kun ohi meni tunnetutta pormarillisia edustajia, ^utun pelät- tiin tuleman julkisuuteen. Asia käsitel- tiin ryhmässä. Lykättiin seuraamaksi kerraksi malmistamaan maliokuntaan ja päätettiin maatia Mesaa ivastaa- maan maromattomuudestaan. Mesa tuli, multa hän oli tälläkin kertaa niin humalassa, että malmistaman malio- kunnan puheenjohtajan täytyi tuupata häntä etäämmälle pöydän ääressä. Me toiset emme moinect sietää hänen mä- kijuomalemuaan. — Kului aikaa jonkun iverran. Eduskunta aika loppui. Mesa malittiin, kun oli todellinen marrilai- nen mielipiteiltään, työmäen huoma- tuksi luottamusmiehelsi melko hymälle palkalle. Maromattomuus petti taas Mesan. Joutui Porissa Eetu Satii nin kanssa putkaan. Siellä he tietoisi- na kansanedustaja-armostaan ja kan- sanedustaja-miran perusteella maatuvat poliseja antamaan heille parempia put- kahuoneita kuin muille juopuneille. Po- liisien käststä päästyään miilsi Mesa puukolla kurkkunsa lähes poikki. Töin