Torstaina 21 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 44 — 1910 u k k,no ja etla manit asukkaita lahtaa lulei- suus". !ja inuiden hyönteisien kohta-' Senaatti on fuoStmmt fauppa-jlo, jos tälnientuttijat omat oikeas-; huone (Suot. :Kanimn perillisten I ia »väitteessään, että Halleyn pyrs- ° anomukseen, että kmtppahuoncelle! lötäiiden pyrstö sisältää sinihappo-! suoritettaisiin lakaisin Zml.'>^'>.^14:-laasn.a. Me kaikki olemme uuu§=: >: a a j cm a c- ] a, n n n t a on fiunta lanppa- 80, jonka suunnan kauppahuone oli ollut pakotettu 2 mcuian mu-- kaan litralta -- eikä 1 mt. pennin mukaan, niinkuin kauppa- huone oli maatinut - suoritta- »uaan valonninameroa tammi- kuun 11—17 päiivän Ivälillä tä nä »vuonna, ^kimluin muiötc- taan, on cduskunnan »viime snl- synä hyiväkmniän asetuksen uni kaan, joka sittemmin ivalimi^tet- tiin ja nyt on ,voi:»!a>?sa, palo- »viinaiveroa täin.!!! »vuode»» aluZ- ta suoritetla»va - n:k. liiratta. Nykyinen senaatti ei tiiitcii! hankkinut lva!?»vi<'tu?ta tälle edus kunnan päätökselle »vuoden akuöia, »vaan sai aikaan perustu-?la:»»»vac-- täisen mäliaikaisen määräyksen, jonka mukaan miinameroa olin kannettaiva sama määrä tuh n 1 . 190!) oli ollut iäädeimiiä eli l inf. -O penniä liiralta. Wäliajalla muoden alussa, cnlienkui»: uusi asetus tuli mahi-oistetutsi kamnet- tiin täällä Kuopioösa wiina:veroa eduskunnan hyivätsymän ofcliiifcit mutainen määrä il mk. lilrolia. kauppahuone ( ; -iu§t. Raninin pe rilliset anoi se»»aatin talousomS- tolta, että ie saisi suorittaa »viiim- w?roa saman senaatin talousoias- toi» haukkimau laittonmu aseiuk- seu inukaan 1 ink. p»:iä lit ralta, eitä tar»vilsisi suorittaa edus kunnan täksi »vuodeksi hymäksy- män, ja nyt moi!nassaoleivau ase- tukseu mukaan - mk. litralta. Te- »»aatti suostui anoi'.!utsee»ija!aup- pahuone saa lisätä w»:osi»voitto»»sa Tmkilla jotka suos- tuntarahasto mene itää. Kauppahuone ('iusr. Ra»»i»»'in omistajat oivat kuvaamalla taival- la tässä asiassa osoltaneet „perus- tuslaillisuuttaan". — N. S. 5!cwca>t!rtt pakmuarnr la-.- sttuto Z5i»'?:ttcn eduksi kuliluu senraaivasti: Nslvcastlen knuppakaulnvin kc>- kouÄ katsoo huolestuneena atjohiu. muutosta Suonten talc-udcsse. ja po^iuujCvj tarlomtfcr.a asioita kosken.ua seurauksia Brilmniian l.'sluslai!o!siäe, joilla oi» suhteita Zuon»en ka»»Ssa. ico- kouS lausuu tämän johdosta mii- pittöinänä toimomuksenaan, että ryhdyttäisiin kaikkiin toi»nenpilei- siin faaitninao-ta (Siiitfcuuun Haiti, riistot pulaan ja jossa c&cuiilf.m, jos ntahdoUista, sen mmUchVu toinieeupancinista, jonka me pel käämme aikaansaaman haittaa Britannian eduille maassa, jossa Britannian kauppa »viime »vuosien kuluessa on kehittynyt erittäin no- peasii ja edulliseni. Jäljennöksiä tästä päätöslausel masta lähetetään Srowpii»iue, We»:äjä»t »»»»»isteriileuivostoi» pre sidentille, Weuäjan raha»ni»»isteril. le, 5 tr Edward Greylle, läikille paikallisille parlamentin jäsenille ja sanomalehdille. ZZitttllitten tarina kihlakcUoZ- ta. Kankaanpään pitäjässä satttii ä»kettäin seuraama silrullisen lysti- käs tapaus: Muuan uuorukai»'.eu kaiuasi ky- läilemään lähteivätle kotinsa pai- iveluslytölle kellon, jotta tämä ai- kanansa muistaisi kotipuoleen pa- kata. Kyläreisu tehtiin ja nuoru- kaiuen tietysti pyysi aikatauluansa takaisin. Mutta tytlö oli niin ihastunut kelloon — ja ehkäpä kel lon omistajaankin — ettei halun nutkaan sowinno!la luopua fi:n;= mastakaau. ^a niin hän selitti että kello»» hän oli saanut kih- kaksi. Mutta po^an äiti katkoi asian myöskin häntä koskeman ja hän?!- la oli asiasta oma kantansa, (ink- ko — käytäniiöttinen kun oli — alkoi yksinkertaisesti tarkastaa ty- tön komppeira, otti kellon lutotto- »nasta »vaatekaapista ja toi sei» pojalleen. Asian uusi käänne ei kuitenkaan imellyttänyt tyttöä, ivaan hän selitti kamana, että jos kelloa e» takaisin anneta s. o. toi- sin sanoen, jos poika ei naimaan taimu min hän antaa äidin -var kaudesta ilmi. Tuima juttu! Poika naimaan tai äiti lm- naan! Jkämä main, ettei» mielä tirnnc jutun loppumaiyetta. Mutta ker- toja ,.^at. 5an." joka jutun ker- too, lisää se»traa»var mieleen pan- kaivat sanat: Varokaa pojat tai- laisia tyttöjä, älkää näyttäkö ket- lonne tanlualaan heille sillä ei tuommoinen tyttö oikea ole, koska poliisnvoimalla »?ai!»:aan tahtoo. .Halleyn pyrstötähti en mitjoo- itna fvttrtct sr.;!VCi!i«; »naata. He»»lilöt, jotka pelkää,vät yhteen- törmäystä »uaan ja Halleyn pyrs tötähden »välillä, joka on läyesty- mässä meitä muutamalla tuhau- »»ella pikajunan nopeudella, oivat marmaankin »vielä enemmän pe- loissaan, kun saaivat tuulla, että lähestymä mieraamme on »niljoo- naa kertaa suurempi kuin maa- pallomme. Chicagon lähellä ole- ma»» ?)erkes tähtitornin johtaja pros. Edwin B. ^orst lohduttaa heitä kuitenkin tiedolla, että »van- ha maaemomii»e ei ole suuresti- kaan ivaarassa tämän ilmain kier tolaisen tähdei», sillä se ou kokoou- pantu kaasumaisista aineista. Lä- hestyessääu Venusta ja maata se moi mahingoittaa itseääi», mutta ei näitä taimaaukappakeita. Cakisornian yliopiston kemian prosessorin Edwin Booth pelkää. kana. jo? riiltäivä määrä tätä laisiia yhtyy maan ilmakerroksen; mekyyn. Niiden yödislymä »nuo- . dostaa kuoletiaivaa kaasua, joka. tuuuelaai» hydroeyanie hapon ni-^ mellä. Tämä on -vaarallisinta' tuntee, jet' myrkkyä, mitä tiede sen kosketit rkitsisi kuole- 'V'iie!.iia,a»»in uikija, maa taifclic elolliselle elämälle. yliopiston tähtien- pros. W. Husseu ei sitä mastoin näe mitään »vaaraa sii liä, että maapallomme tullee tou-. toi. is pnä Halleyn pyrstötähden : ynrSto.! läpi. Jiailki pyrötöläh-: det oivat samaa lemiaUisla laa-' ' uö-ie.,. Maa ^ tila", sanoo vros. on kiilkenur vyrslötahtien pyrstön' läpi enmmti!» ilman mitään pahaa j »vailutusta. Pyrstötähti on 14i milj. mailin päässä maasta eikä, se enää rooi lähettää niin pitkälle! mattalle riittäiväsli kaasua, jotta se '.voisi tehdä mitääu huomatta-' ivaa '.vaikutusta. i ä tf MlM MlcitSju, ?o Tänä aikana, jolloin sekamelska! »valtiollisissa asioissamme on mal-^ laila, ja simcelliseltä alalta kuuluu- maan surkeuisia eri tahoilta maa-: taniiize, niin mielessä ei ivo: asua i raitha, eikä kielikään moi nrnntaj tuin malitella tämmöistä laimis-! lamaa olotilaa. Ä>tutta »välittä-! misesta ja moiivotteleniisesla ei- ole apua! ^oraii» täyn)y toimia, ja ponnistaa tukalimmissakin olois-! sa! Ja niinpä omatkin malmeu- tunect naisryhmät, esiin. Helsingin! ivalkoiiauhayhdiStys ja Suoma-' lainen naisjärjestö toimeenpanneet! esitelmä- ja kest»»stelurokoutsia' MattNtttalUStll wihnsisten tapahtumain johdosta, i Samaten aikomat valkonauha ja! >ia;uaUiifcuv:an naivofasto iaättfi Kajaanin kaupunki w. Kaupliilki on Kajanissa, Koiivukoskelle kohaklu. Ämmän äyräälle äriän, Pahanlaisen parkahalle, ^ok' on kaunis kahtannalta, Siiivo siskojen seassa. Kauniin muita kaupungeita. Siin' on huoneet siellä täällä, Komeimmat kartanotki, Mik' on kartano katotou, Milä kaikella katolla: Viisi" oi» seinät seisomassa, Missä kaatuneet katille, Tahi muuten inullistuuna, Sioiltansa pullistuin,a. 'Akkunat on amarimmat, aiivan laaulliset, Puolet ruutuja pu'onua, Säpäleiksi särett»)»iä, Jollapa Jumalan iln»a. Saisi ilman estämättä, Kuleksella kunkin luona, Latomassa lahjojansa. Kani kaikista parahat, 5; etsi pilki»» kaupunkia, Neljä poikile poloseu Hlehei» likalokaiset, ^ott'ei jaksa jalka käyä, Eika kestä kengän marsi, Samei» saa»»»atta sisähän, Lian julki juoksematta. Wielä siat siirteleksei». Pitkin kaupungin katuja, Liarja ai>i!i»oopi alati, Lammaslauma määkileepi, Joita muuan muukalaine»». Alamaasta matkustaurit, Tullut tänne tulvillemme, Katto kaupungin »väeksi, Terivehteli pormareiksi. iUrtin nyt oi, asiat täällä, Elo meillä eunallmen, Waikk en saatakaan sanoa, Enkä panna paperille, Ilek arivele alusta, 1'iitä puuttuu puheistain. Ekias Löimrot. käytämistä. yhdessä toimeensaada läheisesi a tuleivaisnuocssa jnltlsen tilaisuu- den o.naabarrastamalte nlcisöile - Ättiuan ruotsininaatciinen tuli terran Tnrun tiiinna:! jci kulki läpi en. hauskojen, ritkaidei: hnoneidei,. -vail-iaa ajatuksia yhä y!n?iväslä siiveettöizmydeslä ja sen aihenua- Utista rikoksista ja koettaa keksiä keinoja tuon surkean asiantilan parantamiseksi. Äaloijina ilmiöiltä sentäännäi-. .. . .. .... . ... lifoiua Jiminittaki.io.il 11,1! ' eou .[ fl! ^ a na ' .^^I-ella i-.e kaksi oilvallista ano^ nu » oxU . a tunn ( e . [m «' l a Turun siiveellizyystyon lmnasia ,e w»e a karttuu ,uta ' ''' että lukemattomat roanhat tarinat muistot ympäröimät ja kieto- n a iynUinä a myöslilt i 'i 1 Vi v CO Olit v>; u edesauttainisekn jotta oivat sisustetut entisaikojen lunnelmaisitn rodeiksi. Hän »väitti maiii yhden ainoan museoi» poh- joismaissa — Lundin museon — - pyslyivän kilpailemaan Turun maassamme, ]ot= i: ;ii=i" on taaskin eduskuinialle, ta tansaitedustaja Hilda St ä C i=!• ' ■ - - »vat tali ojaa ja kuulijaa noissa jättänyt, seka se :>.«) mkn uuiaii-iale-s,a ^opelmt e nm määräraha, jonka Alek- ^umn kmua.» ^ontlu-ukto oli lr s a ii d r a 03 r ipe n b e r g, Suo- ff mu 1 , tfl ^» £l ».. «uuka[at|en - men naisyhdistyksen puolata au=! uien J ' rtU rant U ~ J° ^ ane ..zzt,:' „,r;;.-:,, 1 ,.-. t ^..:ii„iltnu(Tn portista astuen acu. toi jjaatauoaiuan poni untvtaiulei ^ r .■ ^ A £C Turun lmnau To»»tt»l-ukko n.ttouit>eua lauda tunt pella ta=; r . ...... vahtitiieen kauhean lapsiiMtrhaii kul- !kee pitkin maan alaisia käykämää tetija, tymtspelo! — kiitos ja tuimia heille siitä! Tuutuu to della lohduttamalta että meillä johdossamr.te ja eduskunnassamiue o:i liionta kelpo naista, jotka mak- ivoival rnnsamme tosiparasta ja lckeivät mekmvklisuulensa pitämällä ihantcellisuudcu lippua korkealla! Siax me naiset olemme ylpeitä heis tä. ja tahoomme »voimaninne mu kaan seurata* heidän jaloa esimerk kiään, eikö niin? Multa nämät esimerkit silmäin edessä, täytyy toiselta puolen taas iuiumUä merkitä sitä tapaa, jolla yleensä sanomalehdistömme puljun naisista ja heidän hairahduksis taan. .^ivaillen kerrotaan uim. rouiva .^umieliukscsta ja hänen kaltaisistaan, ikäänkuin he olisi- mak koko sukupuolensa siiveyslason edustajia. Ja sekin on kohtuu- tonta ja yksipuolista, että itimelli- sesti häiväistääu julkisuudessa maa!', naispuoleista esim. simeelli- syysrikkojaa, mutta miehistä »vai- jetaan. iluiukahau monta liiies- pi-olista tansarikollista tällaisella oimeltomalla on ollut ja niistä ylimalkaan »vaijctaan! ^nllisnu- teen on siiveeliisellä siluttuiuuksella aiheensa kyllä, mutta älkööii sik- koui yksipuolisesti tuotako esiin ja niinellä mainiltako naista yksin, maan tuotakoon oikeuden nimessä julki samalla miehiset rikoSlome- rinsakin. Sitkeä mies muuten simeettö- myyden kylmämisessä luo n. s. tohtori Tanner, jota taas on käy nyt Turussa ja sauamvapauden nimessä saarnannut kaksimielisiä, inhaa simeysoppiaau sanoin ja ku ivin arivoslelulymyttöinälle kuuli- jakuimalle! — Kauheinta hänen toiminnassaan sentään on kirja- sien myynti ja leivittäminen, ne kun poikkeuksetta melkein omat sitä saastaisinta, siiveelöintä määrän- työiä, mitä moi ajatella! Kyllä maahamme kaiiisäädännön moukka larivittaisiin jo kipeästi henkistä ja simeelliskä scusuuria ennenkuin kansamme ja sen nuoriso etupääs sä hukkuu siveettömän roskakir- jallislmdeu fokaait. Sillä sensuun taisen kirjallisuuden tulma on jo hirivittämän suuri ja se on saata- ma tukituksi, muutoin ei simeelli- syystvöstä sen eri muodoissa ole sitä hyötyä, jota sillä tarkoitetaan ja siitä toiivotaan! Monet ja ilkeät omat siraeettö- myyden juuret, mutta yksi pää- juurista oi, roskakirjallisuus sen eri muodoissa, siitä ei kai »voi olla muuta kuin yksi mieli. Sii- henkii» on siis iskettämä, ennen kuin oi» liian myöhäistä! mut- ta siitä ehkä joskus toiste enem- n»än. tuomiokirkolle — sehän on Tope liuksen tarinassa yhtenä tärkeänä osana, ja maanalaisen käytämän iväittää paikallistautiin yhäti ivie- lä »vanhasta linnasta kaupungille johtaman. Ihmekös, ellei tarina kutoisi toimiaan tuollaiselle sala peräiselle pohjalle ja maalaisi hoh- teisii» »värein sei, jo itsessään märi- rikasta runkoa. Tarnsikermä maanalaisista käy- tämistä onkii» sen muoksi »niektä »viehättämä, että miekikmvitus ja todekkisuus, tarut ja »nuiuaistie- teelliset tosiasiat omat siinä punou- tuueet yhteen oimallisimpain olo- fnhteitten mallitessa. Koko tuossa sikermässä on siinäkin muistoja entisten ritariaikaiu tai satumai- sen jättikäisajan. Tietystihän ei tarina maanakai- sista käytämistä ole paikallistu»,ut main Turkuun, maan kerrotaan se monesta mauhasta kirkosta ja lii,- nasta ja kartanosta, »vieläpä luon- noumuodostumastakin maassam- lue. itäytämä on tarinan tieten kulkenut Käkisalmen kiimasta Wuok- sen alitse, sellainen on ollut Lau kon kartanosta, ja Wiipurin alla olisi niitä useampia. Kaikki Salon seudun manhat herraskartanot yk- peilemät salatuista maanalaisista käytämistään — uitit Kiskon Haa paniemi, niin maatunut moni- muistoiuen Kärkan hoivi, Halikon Joensuu, Biurila, Wuorentaka. Taimassaloi, Järppilässäkin kerro- taan sellaisen olleen, mutta kun linna häivisi mainojen aikaan, on peittynyt myös käytäivän aukko, kuten muuallakin. Harma mauha kimikirkko on ollut omatta käytä- mättääii, ja tutuin lie tarina sel- laisesta, joka Maarian eli Räntä- mäen kirkosta olisi kulkenut Aura- joen alitse Kaarinan tai Turun kirkkoon, Turun luostariin, ehkäpä linnaankin. Wieläkin muka tuntee muuratun Holmin yläosan erääs sä kohtaa Aurajoen pohjassa ny- kyisen piispankartanon alapuo- lella. Paikalkistarina ei tahdo tyytyä olemaan main tarinana, maan maatii todellisuuden oikeutta. Sen- pä muoksi tiedetään eri paikoin kertoa, miten milloin niissäkin — esim. Raisiossa — olisi kaivattu umpeen muurattu käytäivän aukko. Onpa joskus löydetty se amonne- nakin, mutta käytämän lähempi tutkiminen on täytynyt heittää sik seen, kun läähättämä nunnajoukto tai suuri koiralauma on tutkijaa pelottanut — puhuaksemme tari nan sanoilla, tai siirlääksemme asia kylmään todellisuuteen, käytämäs- sä »virtaama ilma on säikähdyttä- »»yt äänellään. Kertaakaan ei ole löydetty niitä arteita ja rikkauksia, joita noihin käytämiin mahdotto missa määrissä kerrotaan kätketyn ryöstäjiltä suojaan. Mutta onko sitte todellisuudessa Suomessa tamattu koskaan itse tuollaisia käytämiäkään, aarteista puhumattakaan? Kysymykseen täy- tyy toistaiseksi mastata kieltämästi. Meidän maassa ei ole ainoata- kaan oikeata maanalaista käytä- mää tamattu. Ne sellaiset, joita on Turussa ja Miipurissa otaksuttu löydetyn, tuntumat kaikki oleman jäännöksiä manhoista kellareista ja Holmeista, jotka aikanaan omat olleet maan päällisiä, mutta hä- mityksen aikana oivat sorakerrok- seen peittyneet ja muuttuneet maan- alaisiksi. Sittemmin on mistä osa kyllä ivoinut olla keskenään yhtey- dessä ja muodostaa maanalaisia piilopaikkoja ja käytämäjärjestel- »iiiä. Silti ei kansantarinan» kuiten kaan tarmitse olla aiivan pohjaa ivailla. Maanalaisia käytämiä on niin. ollut tiettämästi ulkomailla. Hyivään linnoitukseen myöhemmäl lä keskiajalla kuului näet länsi- Euroopassa linnasta johtama maanalainen käytämä, ja sellaisia on todistettamasti rakentiettu Tans kassakin, mieläpä niin myöhään kuin 16:lla muosisadalla, kuten Troels Lund tietää. Tarinatkin niistä omat leminneet kautta Eu- roonpan, mieläpä Ruotsissa liitty- neiuä sellaisiin piirteisiin, jotka meidänkin maassa omat tutut. Sieltäpäin on taru meillekin le- minnyt, jos kohta se on idemrnil- läkin aloilla, esim. Permissä, tut- tu. Kaiken sen nojalla mitä tun- nemme, se näet ei moi olla perui- sii, historiantakuisilta ajoilta, maan o», kulkeutunut maahamme risti- retkien ajoilla ja myöhemmin. Ei suinkaan ole mahdotonta, että se meilläkin on alkuaan perustunut todellisuuteen, ja että lyhyitä maan- alaisia käytämiä on kulkenut uuden uskon ja mallan tukipaikoista nii- den ulkopuolelle tarpeen tullen käytettämiksi. Tarut kilometrin pi- luisista käytämistä sensijaan epäi- lemättä omat mielikumituksen tuote. Maanalaisista käytämistä liik- kumat tarut kuulumat simistyshis- toriallisesti samaan sikermään kuin rautam oriitterinat. Erinomais en mieltäkiinnittämää olisi niiden esiin- tymisatueesta ja paikoista tietoa saada lähempiä tutkimuksia war- ten. Kiitollituudella roastaanotet- tuja tiedonantoja moi lähettää tä- män lehden toimitukselle. Suomen Muinaismuistoyhdistykselle Hel- sinkun tai maksuttomasti ilman että tarmitsee panna kirjeeseen pos timerkkiä, osotteella Suomalaisen Tiedeakatemian Keräilytoiutislo, Helsinki. A. M. T. Heinänurmet. Harmat lienee ne maanmilje- lijät, jotka omat oppineet laske- maan miten korkealle hänen pel- tojensa tuotteitten tuotantokustan nukset nousemat. Joka tapaukses- sa on tässä mäitöksessä perää hei näsatoon nähden. Moni ehkä kas- kee ja tuumii mähän siitä, miten kä rukiit, kaurat tahi juurikasmit omat kyenneet työkustannuksensa kormaamaan, mutta heinät, nehän saadaan ilmaiseksi; ne kasmamat itsestään muosi muoden perästä monimuotisilla nurmilla, eimätkä maadi muuta huolta kuin korjata ja miedä latoon. Se olisi jo suuri askel eteen- päin jos korjatun rehumassan nojalla laskettaisiin heinäsadon suuruus hehtaaria kohti. Ei ole epäilemistäkään että saataisiin ar- meluttaman korkea keskimääräinen hinta. Mutta mielä tarkempia tietoja moitaisiin saada tekemällä tuollainen armio joka »viljelys- lohkolle erikseen. Jokainen tietää kuinka äärettömän suuri ero oi» olema 1—2 muoden ja 5—G muo den mälillä. Joskin siis ensin- mainitut lohkot jossain määrin moimat kustaunuksiaan kormata, alentamat miimeksimainitut se»» sijassa keskisatoa siksi, että heinät tällä tapaa miljeltynä tulemat ole»naan meidän kieltämättä kal- lein rehuaineemme. Katsokaamme mistä tämä moi- nee johtua, sekä josko me omis- tamme tehokkaita keinoja tuon epäkohdan poistamiseksi. Heinä- miljelys maassamme perustuu yleensä n. k. koppelimiljelykseei» käsittäen kesantoa, ruista, 4—7— 10-wuotista heinää sekä kemät- miljaa, tamallisesti kauraa. Ruis maatii — siitä olemme kaikki yh tä mieltä — huolellista maan muokkausta seka moimakasta lan noitusta kesannolla. Kaura me- nestyy parhaiten ramintorikkaalla maalla; useita kaurasatoja peräk- käin ilman lannotusta köyhdyttä- mät maan hedelmättömyyteen asti. Mutta heiuäparka; siitä maaditaan satoa muosi muoden perästä ilman muokkausta ja ilman raminnon lisäystä. Tuo omituinen käsitys, että heinät moistmat elää ilman ra- mintoa, muistuttaa minua aina siinä laiskasta emännästä, joka komasti ihmetteli, että lehmä kuoli maikka kerran miikossa ja se sai ruokaa niin paljon kuin se maan jaksoi syödä. — Heinätkin pane mat tamallaan mastalauseen sem- moseen miljelykseeen, joka antaa niille ruokaa kerran joka kymme- nes muosi. Ne laihtumat ja muut- tumat huononlaatuisiksi, sillä seu- rauksella, että manhimmat nur- met tuskimpa kormaamat korjuu- kustannuksensa. Ainoastaan nurmien huonoa hoitoa saamme siis syyttää hei- kosta sadosta. Monimuotiset nur- met omat mähintäin joka toinen muosi lannotettamat ja tämä työ ^ Sipint y kevät- ja kesäkautta vartan. Hinnat ehdottoman halvat. ^ MIESTEN huopa- ja lippalakkia, sportti- ja voimistelupaitoja sekä kravatteja. Käykää katsomassa E. Arolan Vaate- ja Korutavarakaupassa Siltakatu 8 JCENSUUSSÄ Siltakatu 8 Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jtmain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oensuu—Viipuri on mieluummin tehtämä yhtey dessä äestyksen kanssa, joka sekä möyhentää maanpintaa että pois- taa sammaleen pohjasta. Sopiiviu aika nurmien peitto- laiiuotukselle on nyt juuri käsissä. Ei ole muuta kuin tietää n,i»»kä- laisia lannotusaineita sekä miten suuria määriä tarkotukseen tar- mitaan. Heinät »vaatimat, kuten kaikki »nuutkm kasmit kalia, sossorihappoa ja typpeä. Kali annetaan kainiittina tahi 37 " „ kalilannoituksena, sossori- happo parhaiten thomaskuonana ja typpi chileiisalpietarina. Ta- malliset niäärät omat 400 kg. kainiittia, 400 kg. thomaskuonaa ja 100 kg. chilensalpietaria heh- taaria kohti. — Tässä on kum- minki»» huomattaiva, että tyyppi- lannotus on tarpeeton apilasnur- millä sekä rikkaalla multamaalla. Säännöllinen hymissä ajoin syksyllä tai keiväällä lumensula- misen aikana suoritettu nurmilan- noitus merkitsisi pitkä askel etee»»- päin siihen suu»»taau että koko peltoala tulisi woimaperäisemn»än »viljelyksen alaiseksi, eikä kuten ny- kyään ainoastaan se pieni osa siitä, joka sattuu olemaan »vuoden kesaittona. ■ Huutokauppoja. T I " < t ISapaaehtoisella huutokaupalla Il myydään poismuuton tähden || Lieksassa Lauvantaiva tä- H män kuun 30 p:nä kello 10 e. pp. huonekaluja, puuastioi ta ja kaikenlaisia talouteen kuu luvaa tavaraa. Puotitavaraa tämän ja toukokuun ajalla alen netulla hinnalla myydään. Lieksassa 16 p:nä Huhtikuuta 1910. Paavo Pennanen. (K. S. 2 k.) Kuulutus. Konkurssihuutokaupalla myy dään ensi Toukokuun 13 pnä alkaen keilo 9 aamulla Kokia- vaarassa kauppiaa Juho Hakka raisen irtainta omaisuutta: he vonen, kauppavarasto y. m. ta varaa. Toimitsijamies. Joenstra . läht. Hammaslahti i Onkamo . „ Tohmajärvi . | Kaari la . " - Värtsilä . tul. j * läht. | Pälkjärvi „ i Matkaselkä „ • Kaalamo . iHelylä . . n Sortavkla tul. i „ läht. • Kuokkaniemi ■ Niva . . „ . Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaaratul. n läht. Alho . Hiitola ■ Ojajärvi i Inkilä . ! Sairala j Koljola : Antrea i 5 71 f Hannila . n (Kavantsaari „ »Earis&lmi , { Tali . . „ Tammisuo „ tul. n n yt n n n tul. läht). Ilmoituksia. Kirjallista. „9iuorison kirja". C. Skomc^acir d-P e t e r s e n : Nuorison k i r j cr. Tekijän lu- ivalla tanskcinkietestä suomentanut Anne Krohn. — Teos puhuu nuo ruudesta ja on kirjoitettu nuorille; tekijä sanoo kirjoittaneensa sen ol- lessaan itse nuoruutensa ijässä, mntta iviimeistelleensä sen nyt, koottnaan omaa elämänkokemusta. Teoksessa onkin moimakasta ru- nollisuutta ja samalla symämielis- tä harkintaa, ja^ on se parhaita elämänoppaita nuorisolle mitä ■) j Ä. LEPPÄSEN Vaatetusl iikkeesä myydään naisten kävelypu kuja ja palttoita uskomattoman halvalla, miesten urlieilupai- toja, alushousuja y. m. Tilauksia vastaanotetaan. Vii meiset kuosit. Viipuri Viip. Pietr. läht. n * n Viip. Hels. läht. 11.00 11.40 12.19 12.41 1.01 1.13 1.23 1.40 2.13 2.31 3.1b 3.26 3.36 4.10 4.24 4.52 5.07 5.34 5.62 6.11 6.32 7.5? 7.50 7.41 8.(3 8.15 8.32 8." 9.6? 9.i? 9." 9.41 9.oö Viipuri—Joensuu Hels. Viip. tul. Wi ie lieiiiilsl, jotka ovat velkaa Paavo Penna selle Lioksassa, tekisivät hyvin ja maksaisivat ensi Tonkokuun ajalla, välttääkseen liikoja kuluja. Lieksassa Huhtik. 16 p:nä 1910. Paavo Pennanen, suomeksi ou olemassa. — 274; ( K - S. 2 k.) Pietr. H n rt n n » H ftmua. Hinta Lttvttto Ik':ccit maioösa. -1 :u. »vihko sisältää: Tamalli- simmat myrkkykasmit: — Rusko- lemät, kirjoittanut K. H. Hälk- ström; — Miten kala ui: — Ko tieläintemme alkuperä; Nykyai- aikaisia suuntia polmeutumisopin alalla. Wihon kaikki kirjoitukset omat rikkaasti kumitetut. Hinta 75 p. Vuodeksi 1010 kauttani tilatut Karjalattaret, pyydän tilausmaksut suoritta maan tämän Huhtikuun kuluessa. Viecsuu, li 'ji 10. H. Joki-Pellikka. Viipuri . läht, Tammisuo _ Tali . . , Larrsalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea n tul. läht. ¥vwii&o. karssi on tanaan 3 kk. . :G7. 80 2» ; ,6: 6« a /s — — 203: 60 Uiko»)aan karnsif Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 36 3 kk. . . Pariisi e / v . . 106: 60 3 kk, ... Aitvcrpos. a/v , 100: 30 3 kk. . . — — Berlin a/v . .123; 90 S kk. — — Lyfcekki a/v . . 123; 90 2 . Hampuri a/v . 123; 90 3 kk. ... Prankf. a .M. a/v 123 90 S kk. Amsterdam a/v 20S: 20 3 kk. ... —:— Wien k. s. . . 105: 50 Kristiania a/v . 139: 10 Tukhohna a/v . 139: 10 Kopenham. a/v. 133: 10 Chigago a/v . 5: 23 Mk, p 25: 22 25: — 100: — 99' 30 99: 70 98 80 123. 30 122: 10 123: 3" 122: 10 123: 30 12?: 10 123: 30 122: 10 205: 80 104: 80 138: 70 138: 70 133: 70 5: 16 Myytävänä. i paaleissa ia kuvoissa, vaunut- tain ja vähittäin, myy K a 11 i- m o n asemalla E. Zimmermann. Kuulutuksia. Kuulutus. Kauppias Julio Hakkaraisen Ilomantsin pit. Kokinvaaran ky lässä konkurssipesän velkojat kutsutaan täten velkojain kokouk seen velallisen asuntoon ensi tu levan Toukok. 12 p:nä kello 4 päivällä keskustelemaan ja päät tämään seuraavista asioista: Velallisen omaisuuden rahaksi muuttamisesta, velallisen ylöspi dosta, velallisen ennen konkurs sia myömän maatilan, lehmien, hevosen y. m. irtaimen omaisuu den pesälle peruuttamisesta, ja toimitsijamiehen palkasta ynnä muista pesää koskevista asioista, ja muistutetaan konkurssisään nön määräykseen, että poissa olevat velkojat saavat tyytyä läsnäolevien päätöksiin. Värtsilässä 18 pnä Huhtik. 1910. Toimitsijamies. Laillisen edesvastuun uhalla kiellän kaiken kalastamisen ja kala-aitain tekemisen maa ni rannoille, mikä kuuluu maan omistusoikeuteen. Hammaslahti, l8 /4l910. P. Saarelainen, N:o 21. MJinimutQjii 4äaipilliä Ja Viulunkieliä, mulu~ ja soitin- tarpeita joensuun ^irjsp. O,- Y:a P$3 Z,~f£gGJJgSSff. (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Nuotanosia, valin, nuottoja, Riimu- verkkoja, Rysiä y. m. kalastus- tarpeita. Isoin ja halvin varasto! Jälleenmyyjiä otetaan! Hintaluette lolta ilmaiseksi! Viimeiset palkinnot: Neljä I:st& Turun kalastunäyttelyssä 1908 ja viisi l:stä Uudenkaupungin 1909. Turun Kalanpyydgs-Liike, Turku. (I. 44241 Vuokrattavana Kortteeri hyyrättävänä 1 p:stä kesäk. ent. Törneblomin ta lossa. Leena Sorsa. Vuokrataan halvalla, erinomaisen kauniilla paikalla Tohmajärven rannalla sijaitseva huoneusto, sisältäen kyökin, 2 kamaria sekä salihuoneen ynnä eteisen ja pienempiä ruokasäi- liöitä, mainion sopivia suvi-asun noksi. Tarkempia tietoja vuok rasta y. m. saapi Tohmajärvi Osakeyhtiöltä l8 /* 1910. Tohmajärvi. (K. S. 2 k.) Koljola Sairala Inkilä Ojajärvi ffiitola Alho . Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. ►d O ! e s ED K 8- tr 5.40 6.19 6.58 7.20 7.40 7.52 8.02 8.17 8.48 9.05 9.49 1000 10.101 10.44 1055 ! 11.27 11.42 12.0fc 1218 12.36 12.5! 1.27 1.5C 2.01 224 2.39 2.50 3.09 3.21 3.33 3.44 3.56 4.04 7.15 6.57 11# 1.15 «s: a a 7.03 5 ^ 1.03 11.03 6.40 6.50 7.02 7.13 7.25 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.00 9.27 9.55 10.16 10.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.55 1.07 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 251 10 .3o 5.02 10.29 2.3Q 3.21 4.06 4.33 4.5Ö 5.13 6.01 6.2; 6.35 6.49 7.03 7.16 7.25 Pika- juna 6.10 2.41 7.5tj K 4.34 10.12 3.54 7.54 11.35 1.30 1.40 1.53 2.05 2.18 2.31 2.50 3.05 3.21 3.42 3.53 4.18 4.46 5.05 5.24 5.34 6.02 6.51 6.46 7.53 7$o 7*4o 75 8.41 9.Ö3 9.31 9.45 9.^5 10.04 10.51 10.45 11.52 12.55 2.27 •Jaka jana 4.16 4.27 4.44 5.0C 5.32 5.48 6.09 6.53 6." 7.H5 7.29 8.03 8.4o 9.H 9.52 6.35 6.53 7.1? 7.4f 8.3r 9.1t Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi H p 3 e Asema E "0 V 5 ?- i"| i itee j. pp. Joensuu . . . 5.50 l^ehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 6 6.65 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Yuonislahti . . 9.15 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — H "0 £ 1 §.<3" 3 ® cr Asema S © S ? E 1 V 3> V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.56 10 7.06 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti * 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 8121 Paukkaja . . 8.33 2 8.35 Kaltimo . . . 8.51 10 9.01 Jakokoski . . 9.25 6 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J. pp.— , 6 j. pp Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. O.-Y. 19JD