Lauantaina 4 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 61 — 1910 Esplanaadi-Hotelli muutettu Tori- ja Kalastajakatujen kulmaan (vastapäätä ent. Andberg'in kestikievaria lähellä laivarantaa). Suositellaan paikkakunnan siistimpänä hotellina ajan- mukaisine huoneineen. Siistiä iloisia huoneita matkustaville. Pianohuone yksityi siä seuroja varten. HUOM.! Ensiluokan kyökki ja viiniä kohtuullisiin hintoihin. omistaja: Majken Rönnqvist. Maalariliikkeen muutto. Ilmoitan muuttaneeni asuntoni rakennusmestari Ä. V. Pit käsen taloon (kauppakoulun vieressä), jossa edelleen otan vas taan ammattiini kuuluvia töitä kohtuullisilla hinnoilla. (K. S. 1 k.) J. F. Nylund. Maalari. Täten ilmoitan arv. yleisölle että ensi sunnuntaina kesäk. 5 pistä alkaen kuvataan uudessa rakenteella olevassa Valokuvaamossani A. Karvosen perill. tontilla Nikolainkadulla. Kunnioittaen Mimmi Hiltunen. (K. S. 1 k.) Joensuun hmm M. viettää MM» t. k. 5 p. Ilosaarella, alkaen klo 7*5 i. Lähemmin patsasilmoi- tuksissa. vuodelta 1909 on nostettavissa yhtiömme asiamiehiltä tästä päi västä aikain. V akuutusosakeghtiö KÄLEVÄ. Allekirjoittanut »^aleva^-yhtiön asiamies on muuttanut leipuri Kinnusen taloon, Torikatu 3. Tavataan var mimmin klo 10—12 päivällä. Lauri Savolainen. Telef. 208. Kaupunginsaarnaajan virka huone pidatään kesän ajalla au ki joka päivä klo 10—1, paitsi tiistaina ja torstaina jolloin se on koko päivän suljettu. Joensuu, % 1910. N. J. Laamanen. Suosittelen arv. yleisölle H. Rasin uudessa talossa uuden aikaisine valikoimineen tarkasti käypiä tasku-, seinä- ja pöytä- kelloja sekä kellonketjuja y. m. Kellonkorjauksia otan tehdäk seni takuulla ja ammattitai dolla. Kunnioittaen Nestori Käkelä, Kelloseppä. Joensuu—Pielisjärvi—Juuka— Nurmes. Matkustaja-höyrylaiva „L i e k s a", Kapt. ISR. HOVI, kulkea tänä kesänä JOENSUUN ja NURMEKSEN välillä, poiketen Nis kaan, Uimaharjuun. Ahveniseen, Vuo- nislaht5wi. Vaaraniemoen ja Syvään- laliteen; mukaansa ottaen matkusta vaisia ja rahtitavaraa. Pohjoiseen: JOENSUUSTA joka maanantai ja tors tai klo 9 aamulla. LIEKSASTA joka maanantai ja tors tai junan tultua; nimittäin: maanan taina Vaaraniemen ja Hökäniemen kautta ja torstaina Vaaraniemen ja Juuan kautta. Etelään: NURMEKSESTA joka tiistai ja per jantai kelio 8 illalla, nimittäin : tiis taina Juuan ja Vaaraniemen kautta, sekä perjantaina Hökänniemen ja Vaaraniemen kautta. LIEKSASTA joka keskiviikko ja lau- vantai kello ci aamulla. Eri tilauksesta poikkeaa laiva Kolilla. Lähempiä tietoja antavat kapt. lai valla ja Herrat M. G. Piipponen ja Af. Koistinen Joensuussa. >urmekiessa. Höyrylaiva cf uiiliURi, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien Leppilahdestt: Joka arkipäivä klo Z e. pp. poiketen matkan varrella olevissa laitureissa. Keskiviikkona poiketaan Niemi seen. jolloin ei käydä Kulmanio- messä e ; kä Ruokolahdella ja Tiistaina poiketaan Hypönniemessä. Joensuusta: Joka arkip &iri klo 2,15 j. pp., poike ten samoissa paikoissa koin tulo matkallaan. Osakeyhtiö Gastaf Cederberg St C;o Eduskunnan työn tuloksista. Mähäiset olimat toimeet edus- kunnan työn alkaessa siitä, että edustajat saisimat loppuun saakka työskennellä waltiopäiwillä mää- rättyä M päimän aikaa. Edusta jat itse olimat asiasta yhtä epä- marmat kuin malitsijatkin. s Jh)t on määräaika mennyt onnellisesti ohi ja edustajat palanneet tyyty- maisin mielin jokapäimäisiä aska- reitansa hoitamaan. Meidän suuri maltiollinen pul mamme, sehän tässä mieliä her- pasee ja saattaa eduskunnankin työn epämarmaksi. Tälle eduskun- nalle oli osaksi tullut m. m. an- taa lausuntonsa, niinkuin käsky kuului, kuukauden kuluessa arm. esityksestä, joka sisälsi ministeri- neurvoslon ehdotuksen Suomea koskemasta yleismaltak u'n- nallisesta lainsääd ä^n- n ö s tä. Samaan asiain ryhmään kuuluimat myöskin sotilas-asian kanssa yhteydessä olleet raha-asial- liset kysymykset. Mitenkä nämä kysymykset rat- kaistiin, . on lukijain tuoreessa muistissa. Erittäin laajasti ja stto- «asti mastauksensa perustelle!? ilmoitti eduskunta hallitsijalle, ettei se moi ryhtyä lausuntoa anta- maan ministerineumoston ehdo- tuksen johdosta. Harminaisuutena mainittakoon, että eduskunnan eri ryhinät tässä asiassa esiintyimät jotenkin yksimielisinä toistensa kanssa. Mihinkään sotilasmaksuihin ei tämäkään eduskunta suostunut. Eduskunnan enemmistö ei mielä näy tulleen siitä makuutetuksi, että jotain on meidänkin puolelta teh- tämä, jos ei muuten niin ainakin osottaaksemme menäläisille ja ul- komaalaisille ystämillemme, että me emme halua riitaa, siis jotain tehtämä sominnon mahdollisuuden lähentämiseksi. Eri puolueiden keskinäi- et m älit omat ulkonaisen pai- nostuksen alla jonkun merran pa- rantuneet, maikka alku ei näyttä- nyt lupaamalta, kun «perustus- lailliset" eimät tällä kerralla suo- neet marapuhemiehenkään paikkaa suomalaiselle puolueelle. Ettei maliokunnassa arpa enää pääsisi kaikki kaikessa määräämäksi, asetettiin kaikkiin maliokuntiin jäseniä yksi enemmän kuin en- nen. Tämän kautta saatiinkin en- nen mallinnut epäkohta korjatuksi, marsinkin kun maalaisliittolaiset eimät näillä maltiopäimillä enää umpisilmin kulkeneet sosialistien perässä, maan osottimat jonkinlai- sia itsenäisyyden merkkejä — ai nakin minkä simullinen saattoi huo mata. Erikoismaliokunta oli tällä ker- taa toimessa mirkamiesasiaa poh- timassa. Välikysymyksiä esittimät sosialistit senaatin mastattamaksi kolme kappaletta tiedustellen, mitä senaatti on tehnyt ja mitä se ai- koo tehdä uusien kunnallis-asetus- ten moimaan saattamiseksi, millä perusteilla mäkijuomain kuljetta- misen kielto rautateillä on kumot- tu ja mitä keinoja senaatti aikoo käyttää mäkijuomaturmeluksen eh- käisemiseksi sekä, minkätähden ei hallitus ajoissa toimittanut perille Suursaaren ja Tytärsaaren maa- lilautakunnille osotettuja maalilip- puja miime eduskuntamaalia war- ten. Eduskunta hymäksyi mäliky- symykset esitettämiksi, mutta halli- tuksesta ei tullut miestä yhteen- kään niistä mastaamaan. Päätetyistä asioista omat tär- keimmät oppimelmollisuus laki koko laajuudessaan, kyyti- laki sekä työkymyttömyys- ja manhuusmakuutus, jos- sa eduskunta päätti H. K. Majes- teetiltaan anoa, että hallitus ensi tilassa malmistuttaist ehdotuhksen laiksi työkymyttömyys- ja man- huusmakuutuksesta, joka olisi ra- kennettu pääasiallisesti inmalidi- teettimakuutuskomitean 5 p:nä tou- kok. 1908 päimätyn ehdotuksen pohjalle. M altiollista asemaa m me mastaan tehdyt hyökkäykset ja aikeet omat eduskunnalle anta- neet aihetta anomusten tekoon nykyisestä hällitusjärjestelmästä sekä luotsilaitoksen menäläistyttä- misaikeiden johdosta. Paitsi tamallisia juoksemia ast- oita mainittakoon mielä hymäksy- tyt muutokset 9 lumun erinäisiin pykäliin sekä ulosottolakiin. Miime tingassa ehti eduskunta hymäksyä m i r k a m i e s malio- kunnan mietinnön, jossa pyyde- tään, että hallitus miipymättä asettaisi komitean kutsuen siihen jäseniä eri yhteiskuntaluokista ja antaisi komitealle toimeksi tutkia maamme mirkamiesolot sekä laa- tia suunnitelman näitten uudista- miseksi mietinnössä esitettyjen pe- rusteitten mukaan ja että uudis- tusehdotukset armoll. esityksessä annettaisiin eduskunnan tutkitta- miksi ja päätettämiksi. Sitämastoin jäimät suureen maliokuntaan ratkaisematta kauan odotettu laki teiden rakentamisesta ja ylläpitämisestä sekä sekamilla tunteilla mastaanotettu lakiehdotus oikeuden myöntämisestä ulkomai- sille pankeille perustaa konttoreja maahamme. Tälläkin istuntokaudella teki edus- kunta useita apuraha-anomuksia yleishyödyllisiä tarkoituksia marten. Niin anoi se muosittain 150,000 markan määrärahaa maalaiskan sakoululasten raminto- ja maate- tusamustusta marten, 100,000 mkn määrärahaa pikku- ja kierto- kouluopettajien palkkauksen amus tamiseksi ja opetusmälineiden hank- kimiseksi niihin. 30,000 mkn kan- natusta työmäenopistoille, 20,000 mkn amustusta Kansannäyttämölle sekä samalle teatterille 5,000 mk. muodessa maaseutunäytäntöjen toimeenpanemiseen, 400,000 mk. muosittain jaettamaksi tasan tuber- kulosin mastustamisyhdistykselle sekä n. s. keräystoimikuimalle näi den työssä keuhkotautia mastaan, 50,000 mk. simeellisyystyön amus- tamiseksi maamme suurimmissa kaupungeissa ja mielä 10,000 mk. kotiseutututkimuksen edistämiseksi. Mäkijuomamalmistuk- sen merotuksessa pysyi eduskunta edeltäjäinsä kannalla. Palomiina- mero päätettiin jättää 2 markkaan litralta ja mallasmero 8 markkaan 10 kilolta maltaita. Omituisen leiman antoimat nyt päättyneille maltiopäimille halli tuksen monet ja omituiset ehdotuk- set uusista tai korotetuista me- roista. Hallitus tahtoisi, näet, omistaa yleisen maltiorahaston yk sinomaan itselleen ja jättää edus kunnan tehtämäksi kormata suos tuntamaroilla ne menoi, joista eduskunta päättää. Sitäpaitsi on hallituksella suuri huoli marain keräämisestä sotilasmaksujen Ma ralle. Näistä hallituksen ehdottamista uusista meroista tai meron koro- tuksista ei eduskunta yhtäkään hy- mäksynyt. Niitä oli kuten muis- tamme jäämistömero, pääoma ja kuponkimero, erityinen sotilas- mero (ehdotettu kannettomaksi kun nallismerejen yhteydessä ja samain perusteiden mukaan) sekä esitys sotilasmiljoonain suorittamisesta m:lta 1910 sotilasrahaston tulojen täydentämiseksi. Leimasuostuntaa ei eduskunta suostunut korotta maan niinkuin hallitus ehdotti ja lopuksi eduskunta päätti, että myön nettyä suostuntaa on käytettämä maltion menojen kormaamiseksi maan tarpeen mukaan eli sikäli kuin maltion mäkinaiset tulot eimät niihin riitä. ylipäätään täytti eduskunta 1910 muoden maltiopäimillä teh tämänsä hymin, niinkuin malitsi- jäin eritahoilta maata lähettämät kiitoslauseetkin antamat yminär tää. Toinen asia sitte on, mitä tuloksia eduskunnan päätöksistä käytännössä on. Nykyiset olosuh- teet eimät houkuttele paljoa niistä toimomaan. eduskunta. Touk o k. 28 p. Kulkulaitos rahasto. Maltiomarainmaliokunnan pu heenjohtaja Mirkkunen esitti kulkulaitosrahastoa koskeman mie- tinnön edellisenä iltana hymäksyt- tyjen päätösten aiheuttamassa muutetussa muodossa. Asian kä- sittely jätettiin myöhemmälle. Sotilasrahasto. Ainoaan käsittelyyn esitettiin maltiomarainmaliokunnan mietintö arm. esityksen johdosta marain osottamisesta m. 1910 sotilasra- haston tulojen täydentämiseksi. Kuten tunnettu ehdottaa malio- kunnan enemmistö asiaa koskeman arm. esityksen hylättämäksi. Ed. Ingman huomautti asian oikeudellisesta puolesta, että so- tilasasia on ratkaistama hallitsi- jan ja eduskunnan yhtäläisen päätöksen mukaan. Puhuja sanoi periaatteessa olemansa täydelli- sesti perustuslain mukaisella kan- nalla, mutta käytännössä piti puhuja jyrkkää mastustusta edus- kunnan puolesta tässä asiassa epämiisaana menettelynä. Kan- nätti mietintöön liitettyä ensimäis- tä mastalausetta. Ed. Jonas Castren huo- mautti hallituksen laittomasta menettelystä, jonka kautta Suo- men maltiomaroja on sotilastar- kotuksia marten siirretty Menäjän maltakunnanrahastoon mastoin eduskunnan tahtoa. Dhtyi malio- kunnan hylkäämään ehdotukseen. Ed. Mechelin puhui masta- lauseita mastaan. Puhuja kan natti maliokunnan mietintöä, tah- oen kuitenkin esittää perusteluun pienen muodollisen muutoksen. Ed. S a ar iki mi ehdotti mie- innön palautettamaksi maliokun- taan muutettamaksi sosialistien mastalauseen mukaan. Ed. Snellman lausui toi- moneensa, että maliokunta olisi yksimielisesti ehdottanut hylkää- mistä. Dhtyi ed. Mechelinin te- "emään perustelun muutosehdo- ukseen. | Ed. Rannikko kannatti mie- intöön liitettyä ensimäistä mas- talausetta ja ed. Kopila ed. Saarikimeä sos.-dem. mastalauseen : suhteen. Ed. von Born kannatti mie- tintöä hymäksyen ed. Mechelinin muutosehdotuksen. Mielipiteensä esittimät asiasta mielä ed. Estlander, Oja- nen, Ingman, K a i r a m o, Manner, Danielson-Kal- mari y. m. Istunto loppui klo 4,20 ip. ! Iltaistunnossa klo 6:lta jatket- tiin yhä saman asian käsittelyä muutaman ilmoitusasian jälkeen. Keskustelun alkupuolella ilmes- tyi hallituksen penkeille senaatto- rit Marko m, kreimi Berg ja Hosiainoss. Keskustelu päät- tyi klo 7,15 i. Äänestyksessä hylättiin ensin sos.-demokraattien' mastalause 111 äänellä 82 mastaan. Huutoää- nestyksellä hymäksyttiin ed.Meche- linin muutosehdotus mietinnön perusteluihin. Näin muutetun ja toisen mastalauseen mälillä äänestäessä hylättiin mastalause 140 äänellä 49 mastaan. Sen- jälkeen hylättiin 153 äänellä 40 mastaan suomalaisen puolueen maliokuntajäsenten mastalause. Mietintö tuli siis hy- mäksytyksi, jonka mukaan eduskunta päätti, ettei arm. esi- tystä marojen osottamiseksi muo- deksi 1910 sotilasrahaston tulojen täydentämiseksi ole moitu hymäk- syä. Mietinnön perusteluihin tuli, kuten edellä on jo mainittu, ed. Mechelinin tekemä muutos- ehdotus. Sotilasmero. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin maltiomarainmaliokunnan mietin- tö arm. esityksen johdosta erityi- sestä m. 1911 suoritettamasta sotilasmerosta. Ed. K a i r a m o huomautti mietintöön liitetystä suomalaisen puolueen maliokuntajäsenten alle- kirjoittamasta mastalauseesta, jos- sa ehdotetaan, että sotilasasiain »väliaikaiseksi järjestämiseksi m. 1911 suoritettaisiin Menäjän mal takunnanrahastoon 12 milj. mark- kaa ja että menoerä otetaan huo- mioon muoden 1911 tulo- ja me- noarmiota järjestettäessä. Kun mielipiteet kuitenkin edellisen asian yhteydessä olimat selmästi tulleet näkymiin, ei hän tahtonut ää- nestystä. Ed. Paasikimi huomautti sosialistien mastalauseesta, mutta luopui ajan maittamiseksi äänes tystä maatimasta. Enemmittä keskusteluitta h y- mäksyttiin senjälkeen mie- tintö, jonka mukaan eduskunta ei moinut sanottua meroa koske- maa esitystä hymäksyä. Kulkulaitosrahasto. Ed. Mirkkusen päimällä eh- dottama laskelmamuutos hymäk- syttiin keskustelutta. Maltion tulo- ja meno- a r m i o. Ainoaan käsittelyyn esitettiin maltiomarainmaliokunnan mietintö arm. esityksen johdosta marojen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin maltion mäkinaiset tulot eimät riitä. Ensiksi suoritettiin yleiskeskustelu. Ed. Murros huomautti siitä, että näin tärkeä asia tulee esille masta miimeisen istuntopäimän iltana. Kosketteli eduskunnan budgettioikeutta ja miittasi siihen tosiasiaan, että eduskunnan pää- töksiä ei ole tässä suhteessa otettu aina huomioon. Ed. Hörhammar myönsi ed. Murroksen huomautuksen oi- keaksi eduskunnan budgettioikeu- den mitättömyydestä. Oli malio- kunnassa kuitenkin koettanut saa- da siitä poistetuksi eräitä mieles- tään turhia rahamääriä, mutta ei ollut siinä onnistunut. Lausui tekemänsä ehdotuksen uudelleen eduskunnassa. Ed. Mechelin lausui, ettei ole maliokunnan syy että mietintö tulee näin myöhään, sillä halli- tuksen esitys tuli eduskunnalle 6 —7 miikkoa myöhästyneenä. Sa noi palaamansa keskustelussa eri- tyisiin kohtiin. Hhteiskeskustelun loputtua seu rasi yksityiskohtainen keskustelu. Ensin esitettiin maltion mäkinais ten menojen osa. Ed. Hörhammar ehdotti kenraalikumernöörin kanslian mää- rärahaa mähennettämäksi, että poliisimääräraha mähennettäisiin 1,848,000 markaksi ja että paino- ylihallituksen, koska eduskunta on päättänyt sen tarpeettomana lak- kautettamaksi, määräraha pois- tettaisiin. Ed. Kallio ehdotti mietin- nön palautettamaksi maliokuntaan muodostettamaksi kolmannet, mas- talauseen mukaan. Ed. Tekla Hultin puhui naisopettajain palkoista, tahtoen ne samoiksi kuin on miesopetta- jilla. Laajensi lopussa maatimuk- sensa, että palkkaoloja järjestet- täessä ei ole tehtämä eroa mies- ja naismirkamiesten palkoissa, kun kelpoisuusmaatiinukset omat samat. Ei tahtonut tehdä muu- tosehdotusta mietintöön. Ed. Mera Hjelt ehdotti am- mattitarkastuksen määrärahan ko- rotettamaksi. Ed. Mirkkunen puhui laa- jalti maltion oppilaitosten ja se- ininaarien opettajain talaoudellisen aseman puolesta toimoen, että eduskunta hymäksyisi mietinnön tässä kohti. Ed. Leino puhui edellämai- nittuun tarkotukseen ehdotetun 3,000,000 markan määrärahan poistamisen puolesta. I Ed. A. K. Arjö-Koskinen kannatti mietintöä yhtyen ed. Mirkkusen lausuntoon. - Ed. Nylander ehdotti mie- tintöön otettamakst maanmiljelys- hallituksen ehdottaman 7(1 ,000 markan määrärahan sianhoidon edistämiseksi, jonka maliokunta oli pyyhkinyt. ^ Ed. Mechelin huomautti, ettei eduskunta saata mennä alen- tamaan edustaja Hörhammarin ehdottamalla tamalla jonkun mi- raston, tässä tapauksessa kenraali kumernöörin kansliamäärärahaa, koska se on hallitsijan määrättö missä. Oppikoulujen opettajain palkkojen korottaminen kuuluu myöskin hallitsijalle. Eduskun- nan olisi parasta lausua main toimomuksensa. Lausui muuten, että eduskunnan olisi paras hy- mäksyä mietintö sellaisenaan. , Ed. Hörhammarin ehdo tukset hylättiin. j Asian käsittely jatkui myöhään aamuyöhön. Yleisiä uutisia. Waltiopinwiipiiätöksen julkaisc- ■ niinen asetuskokoelmassa. ' Prokuraattori pani lvasta- j lauseensa. i M. t. prokuraattori, joka sairau den takia oli estetty olemasta saa- pumilla senaatin istunnossa, jossa senaatti päätti asetuskokoelmassa julaista maltiopäimäin päättämis- tä koskeman laittoman asiakirjan, on nyt jälkeenpäin pannut mainit- itua senaatin päätöstä mastaan : seuraamansisältöisen mastalauseen: | Koska senaatille on lähetetty a- j sianomaisia toimenpiteitä marten ^ Keisarillisen Majesteetin armolli- nen käsky, jonka ottamisesta ase- tuskokoelmaan ministerim altiosih- teerin kirjelmä ei anna mitään määräystä ja joka samalla sisäl- i tää lausunnot Maltiopäimäjärjes- ^tyksen 24 ja 77 §§:ien oikeasta kä sityksestä ja mainituille lausun- noille sen kautta, että ne omat ase tuskokoelmassa julaistut yleisesti noudatettamiksi, on annettu sanot- tuja lainpaikkoja selittämä luonne, sentäyden ja kun perustuslakia Hallitusmuodon 57 §:ri mukaan merrattuna Maltiopäimäjärjestyk sen 60 §:ään moimat selittää ai- noastaan Hallitsija ja maltiopäi- mät yhdessä, katson ettei Keisari!- lifen senaatin olisi pitänyt päättää julaista kysymyksenalaista käskyä ja lausuntoja. Uskonnonmapausasia. Senaatin molempien osastojen täysistunnossa tiistaina tarkistet- tiin senaatin päätös miime huhtik, 7 piitä uskonnonmapausasiassa Senaatti hymäksyi alamaisen kir jelmän, joka päättyy seuraamaan ponteen: että Teidän Keisarillinen Ma- jesteettinne sumaitsisi armossa sat lia senaatin Teidän Keisarillisen Majesteettinne omaan harkintaan esittää lakiehdotuksia, joita uskon nolliset olot ja tarpeet Suomessa maatimat. Eduskunnassa keskeneräisiksi jääneet asiat. Eduskunnan nyt päättyneellä istuntokaudella ehdittiin seuraa main asiain käsittelyssä niin pit- källe, että asianomaiset maliokun- nat jo saimat niistä mietintönsä malmiiksi, mutta suuri maliokunta ei niitä ehtinyt loppuun käsitellä 1) eduskuntaesitykset teiden tekemi sestä ja kunnossapidosta maalla sekä tiemeron maksamisesta ja käyt tämisestä (laki- ja talousmaliokun nan sekä maltiomarainmaliokunnan mietinnöt); 2) eduskuntaesitys ul komaisten pankkiosakeyhtiöitten oi keudesta harjoittaa liikettä Suo messa (pankkimaliokunnan mietin tö); 3) eduskuntaesitykset toimen piteistä metsänhämittämisen ehkäi semiseksi (talousmaliokunnan mie tintö); ja 4) eduskuntaesitys työ mäen tapaturmamakuutuslaitoksen perustamisesta y. m. (työmäen asiainmaliokunnan mietintö). Sitäpaitsi sai laki- ja talous maliokunta malmiiksi mietintönsä eduskuntaesityksestä, joka koski pa- loapuyhdistyksistä huhtik. 17 pnä 1908 annetun lain selittämistä, mutta asiaa ei ehditty edes lähet tämään suureen maliokuntaan. Ministerineuwostolle saapuneita senaatin esityksiä. Lauantaisen Rossijan mukaan omat senaatilta ministerineumos- Me saapuneet seuraamat Suomea 'oskemat esitykset: esitys luman myöntämisestä senaatille antaa ku- invana muonna tilattoman mäes- :ön rahastosta korkeintaan 8,500 mk. stipendeiksi pienmiljelijöille maanmiljelystutkimusmatkoja mar- en Suomessa: esitys 85,000 mkn määrärahasta tullilaitosten hen- kilökunnan lisäämiseksi kulumana purjehduskautena; esitys 19,500 nkan tilapäismäärärahastosta Ou- luu suomalaiselle yksityiskoululle: esitys luman myöntämisestä se- naatille laatia ehdotus teollisuus- koulujen uudestaan järjestämiseksi ja teknillisen koulun perustamiseksi Tampereelle; esitykset 5,000 mkn maltioamusta Hämeenlinnan ruot- 'alaiselle oppilaitokselle, 2,500 mkn maltioamusta Lahden snomalai- 'elle oppilaitokselle sekä 0,000 mkn maltioamusta Ristiinan ruotsalai- elle oppilaitokselle; esitys 5,000 mkn maltioamusta, riippuma mal- tiorahaston tuloista, Aleksanterin yliopiston ylioppilaskirjastolle; esi- ys 14,000 mkn tilapäismäärära- lasta saman yliopiston kasmipa- ologian laboratorion perustama eksi sekä 3,900 mkn muotuismää- rärahasta huoneuston muokraami- eksi sanottua laboratoriota marten ja sen kunnossapitämiseksi; esitys Miipurin läänissä Salmin pitä- ässä oleman. Suomen maltion omistaman Tuleman tilan osittai- sesta luomuttamisesta tilattomalle mäestölle, eräälle menäläiselle kou- lulle ja paikkakunnan luterilaisen )apin puustelliksi; esitys ehdotuk- 'esta arm. asetukseksi kruununmaan mittaamisesta ja karkottamisesta Kittilän pitäjässä; esitys yleisen yliopistokirjastoinenosäännön li- säämisestä 6,000 mksta 10,000 mkaan; esitys 30,000 mkn suurui- sen luoton myöntämisestä m. 1910 talouskoulujen ja kurssien ylläpi tämiseksi: sekä selittämä kirje me nolaskelmaan, joka on liitetty muo- den 1910 maltiopäimille annettuun arm. esitykseen määrärahasta sel- laisiin tarpeisiin, joihin mäkinaiset roaltion tulot eimät riitä. Keis. Majesteetin arm. awoin kirje ja käsky eduskunnalle Eduskunnan maanantaisessa täysi-istunnossa, kun jo oli lähe- nemäisillään se aika, jolloin edus- tajain tuli lähteä päättäjäisjuma- lanpalmelukseen, ilmoitti puhemies kuten jo on mainittu että edus kunnalle oli mielä tehtämä eräs ilmoitus. Senaatin talousosaston kansliasta oli nim. puhemiehelle miime lauantaina saapunut mi- rallinen ilmoitus, että Hänen Ma jesteettinsa Keisari on katsonu: esittelyssä tämän toukok. 25 p:nä tarpeelliseksi käskeä, että Suomen maltiopäimille huomautetaan, kuin- ka tarpeellista on tarkoin noudat- taa säännöksiä moimassa oleman maltiopäimäjärjestyksen 25 tz:ssä ja § :ssä 71, sekä maltiopäimien juhlamenoja marten toukok. 28 p:nä 1909 mahmistetussa juhla- menosäännössä, jotka määräämät, että maltiopäimäin päättäjäisissä puhemiehen tulee Keisarilliselle Majesteetille tai sille henkilölle, jonka Majesteetti on määräuny maltiopäimät päättämään, jättää maltiopäimäpäätös täydellisesti malmiissa muodossa ynnä siihen liitetty menäjänkielen käännös enaatti oli määrännyt, että pu- hemiehelle tästä on ilmoitettama Tämä sama määräys oli myöskin painettu asetuskokoelmaan, joka jaettiin jo miime lauantaina edus kunnalle. Puhemies lausui tämän johdos ta, että nähtämästi oli tarkoitettu, että tämä tieto tulisi myöskin mi- rallisesti esitetyksi maltiopäimille. maan piti siiä tiedonantona puhe- miehille, jota se asia lähinnä kos ki siinä, että hänen tulee jättää maltiopäimäpäätös kenraalikumer nöörille ja myöskin pitää huolta siitä, että siinä kaikkia lakeja ja asetuksia noudatetaan. Sitä mä- hemmän katsoi puhemies syytä oleman tästä ilmoittaa taikka n)h- tyä mihinkään toimenpiteisiin täs- sä asiassa, kun hän piti sitä kir jelmän määräystä, että menäjän kielinen käännös olisi liitettämä maltiopäimäpäätökseen, laittomana ja käytännössä mahdottomana Samoin itse mirallinen ohjesääntö siinä kohden ilmeisesti poikkeaa laista. Puhemies sanoi kuitenkin tahtoneensa tehdä tämän ilmoituk- sen eduskunnnalle, mutta samalla täytymänsä ilmoittaa, että sen johdosta, että hän niin myöhään sen esitti, eduskunta kadotti tilat suuden asiasta keskustella. Aika oli nim. kulunut niin pitkälle, et tei puhemies moinut sallia enää mitään keskustelua. Hän tahtoi kuitenkin saada tämän ilmoituksen eduskunnalle tiedoksi, ja myönsi mielellään, että jos katsotaan, et tä tämä asia olisi ollut aikaisem min esitettämä, syy lankee hänen niskoilleen, joka ei ollut huoman nut sitä ennemmin. Ed. A. K. Irjö-Kokinen pyysi puheenmuoroa pannaksensa mastalauseensa puhemiehen me nettelyn johdosta, mutta puhe- mies ei katsonut ajan täperyyden takia moimansa sallia asiassa pu- heenmuoroja täytettämän. Teknillisen korkeakoulun ra kennukset. Senaatti on päättänyt korkeim paan paikkaan alistaa, että saa taisiin tonttiin teknillisen korkea^ 03* £äJ !A» C/3 0S C£) »3 03* koulun laboratoriota marten käyt- tää 750,000 mk., josta 250,000 mk. otettaisiin kuluman muoden menosääntöön ja 500,000 mk. tu- eman muoden menosääntöön. Kuten muistettanee, anoi opet- tajakollegio lisäksi 545,000 mk. la- loratorioiden rakentamiseen ja 315 tuh. mk. koneisiin y. m., mutta näitä eriä ei senaatti ole mielä äsitellyt. Maroja riittää. Senaatti on päättänyt tehdä alistuksen 4,000 mkan ylimäärät- 'en eläkkeen myöntämisestä eron- neelle mirkamiehelle erinäisiä toi- mia marten, tod. maltioneumos A. Kupferille sekä 2,500 mkau yli- määräisen eläkkeen myöntämisestä osastopäällikkö, homineumos Thil- lotille. Prokuraatwrinwirasto. senaatti on asettanut proku- raattorin käytettämäksi 8,000 mkan määrärahan tilapäisen apulaisen palkkaamiseksi prokuraattorinmiras- -oon. senaatin kielenkääntäjät. Kahteen senaatin toisen kielen- ääntäjän mirkaan on senaatti ni- mittänyt ylimäär. kielenkääntäjän Aleksanteri Öhqmistin sekä Koimis- ton ja Johanneksen piirin nimis- miehen Antti Inkisen. Kalastnstentarkastajat. Senaatti on manhemman kalas- ^ tustentarkastajan mirkaan nimit- tmtyt miran ainoan hakijan sil. maist. T. A. Järmen. Miipurin howioikeudessa Kesäkuun aikana työskentelee lomiokeus neljänä osastona ja omat silloin mirantoimituksessa ho- mioikeudenneumokset E. Elsmen- gren, W. Brunon ja I. Nordgren, asessorit E. Broms, A. M. Ruu- umaara ja W. Fagerström sekä apujäsenet kannemiskaali K. E. Nylenius, miskaalit E. Grönberg, E. Lindberg ja K. E. Saren, oi- eusneumosmiehet O. Äkeson ja ' K. A. Brunou, notariot L. O. A. Clouberg ja T. Boisman, reis- iraattori E. Mikberg sekä kanslis- tit Hj. Neomius, B. Fagerström ja I. F. Selin. Heinäkuun aikana työskente- lee homioikeus main yhtenä osas- . tona ja omat mirantoimituksessa 'illoin homioikeudenneumos I. Nordgren, asessorit W. Fagerström a E. Forsström sekä apujäseninä miskaali K. E. Saxen ja kanslisti Hj. Neomius. Elokuun aikana toimii ho- mioikeus kahtena osastona ja omat mirantoimituksessa silloin homioi- g» keudenneumokset G. W. Homen, E2Z W. Forsman ja U. Gadd, asesso- ^ rit A. Lilius ja E. A. Andersson sekä apujäseninä wiskaali E. ©o=«—• panen, oikeusneumosmies M. M. ^2 Björk, notariot K. Söderhjelm ja _ E. Stenius sekä kanslisti F. Se- j£» Iin. —3 Syyskuun aikana työskente lee homioikeus -miitenä osastona ja omat mirantoimituksessa silloin ho- mioikeudenneumokset G. W. Ho- men, E. Elfmengren, W. Brunou, W. Forsman ja U. Gadd, ases- sorit E. Broms, A. W. Ruusu- maara, E. Forsström, A. Lililius ia E. A. Andersson seka apujäse- ninä kannemiskaali K. E. Äiyle- nius, miskaalit E. Sopanen, E. Grönberg ja A. Lindberg, oikeus- neumosmiehet O. Äkeson, M. M. Björk ja K. A. Brunou, notariot K. Söderhjelm, L. O. A. Clou- berg, E. Stenius ja S. Boisman, reistraattori E. Mikberg ja kanslisti B. Fagerström. , Mirkamiehinä toimimat k e ? ä- kuun aikana: sihteerinä marat. W. Lyytikäinen, kannemiskaalina marat. E. Hällfors, miskaaleina kanslistit G. Nysten sekä marat. I. Hietasalo, M. Milflman jaW. Meijalainen, aktuariona ylim. auk- tuario Hällström, reistraattorina pormestari P. Zimmermann, eks- peditöörinä mcrrat. Hj. Dahlström, notarioina marat B. Brunou, A. Gylliu, I. A. Hiltunen ja T. Ber ner; heinäkuun aikana: sihtee- rinä marat. A. Makkonen, kanne- miskaalina ja miskaaleina marat. M. Wilksman ja K. Ängelin, ak- tuariona ja reistraattorina por- mestari P. Zimmermann sekä eks- peditöörinä ja notariona marat. B. Brunou tai B. Sjöström. Joensuusta ja likitienoolta. Kaupungin lvaltnus- miehillä tn Q3 gsa mmm* SS @3 m co QS M «ml S» B vs 5" s» -a -4 £3 C/l C/3 ST w «a Sä» ST < SS S v» oli torstaina marsinainen kesäkuun kokous. fr» Edellisen kokouksen pöytäkirja » tarkastettiin, hymäksyttiin ja julki- luettiin. Tilintutkija Antti Parmiainen ja I. Hukka tarkastuskertomuk- sessaan lausuiwat huomanneensa W muoden 1909 tilit oikein tehdyiksi y nähtämillä olleitten todistusten p, mukaisesti ja ehdottimat rahatoi- ^ mikamarille ja tilintekijälle tili- ^ mapautta. Kun he samalla oli- mat katsoneet tarpeenmaatimaksi, pj että luettelo kaupungin irtaimis- tosta olisi enemmän yksityiskoh- }y iaittett, oli rahatoimikamari saa- S» nut kaikilta alaisiltaan toimitsi- joilta sellaiset luettelot. Maltuus- kunta myönsi ehdotetun tilima- pauden. Kaupungin maroista ja me- loista w. 1909 lopussa mainitta-