Laua.;.a.;u 17 p. Joulukuuta KAR JALATAR N:o 144 — 1910 Muuan sosialistiem- me uusia waa!i- lvnltteja. muonien fofialietien johtajaher- vat o ui at aina ja marsinkin maa- !;en . ^hcstyessä osonaneel pitä- ivaniä kansan, etenkin työkansan, tietomäärää ja armostelukykyä san gen huonossa armossa ja kunnias- ia. Paitsi puhe- ja kirjoitustaman raakuutta ja malheellisuutta, jonka he kai armelemat mastaaman nii- öeu joukkojen simistyskanlaa, joi- t>:n he tahtoivat maikuttaa, omat iljenneet esittää sellaisia maali- syöttejä, että heikonpuolisellakin' ajaluskymyllä marustettu ihminen, ne helposti käsittää ilmeiseksi hum- ^ puulilsi. Tunnetuimpia sellaisissa' otimat markan eläkkeet ja mil-! jeliispakko. ..Taktiikkansa" oimal-! 'isuudesta on noilla herroilla kyl-, läfiu selivä todistus siinä kanna-' tuksessa, mitä omat maaleissa saa-' neet. Hymään alkuun päästyä omat he sitten moineet mähitellen lakata metoomasta moisiin syöttei- hinsä ja sen sijaan muilla eleillä koettaneet pitää moimassa kateutta ja tyylyinäliomyyttä kansan eri „luoklien" ivälillä, esittäen asiat siinä malossa, etteimät he itse mu- la kuulu ..yläluokkaan". Mutta uutta mahdollisimman jännittä- mää täytyy heidän tuon tuostakin ketsiä, etteimät joukot saisi aikaa tyynesti ajatella, minkälaisten joh- toherrain kanssa he omat tekemi- sissä. Tältä kertaa on heillä sellaisena kysyniys suosluntamerojerr kieltä- mii estä. Tarkoitus olisi heillä nyt saada ivaUluksi eduskuntaan sel- laiset edustajat, jotka kieltämät suostunnat. Ehdokkailta on maa dittu ja saatu, jopa muutamilta kirjallinenkiii, lupaus siitä, että äänestäiväi suostuntoja mastaan. yfiinfuiii muistetaan, ilmeni wii- meksi hajotetun eduskunnan sosia- listisessa ryhmässä tämän kysy- myksen suhteen kaksi jyrkästi toisis taan eroamaa mielipidettä. Enem- inistä oli suostuntain myöntämi- seit puolella, mähemmistö mas- taaii. Ä!utta mähemmistöön kuu- luimar pääjohtajat, joitten sittem- miii sosialistisissa järjestöissä on onnistunut saamuttaa enemmistö, ja se n'.erkitsi sitä, että tuon enti sen eduslunta -enemmistön kannan omaamia ehdokkaita ei hymäksytty tulemien maalien ehdokkaiksi. So- sialistiset sanomalehdet eimät sen- tähden myöskään nyt saa puhua suostuntain myöntämisen puolesta; saiiaiimapaus siinä leirissä, niin- kuiit tiedetään, riippuu johloher- roiöta. Ehdokaslistat oivat nyt ivalmiit ja ivaaliyllytys on täydessä käyn- iiissä. Työkansaa taas etenkin yl- lytetääii. Pitäisi kaikkien nyt ää- nec-tää ehdokkaita, joita pienilu- kuicten sosia! istikokousten tarkoituk- selli^esli seulotut jäsenet ja niistä- fin main pienet enemmistöt omat ehdoikailsi asettaneet. Kaikkien nyt pitäisi äänestää ehdokkaita, joista lvarniasti tiedetään, että he, jos tulemat »valituiksi, eduskunnassa äänestaivät suostuntain kieltämi- sen puolesta, niinkuin sosialistien johtoherrat käslemät. Ja syy, miksi suosiuniiat omat kiellettämät, on agitaattorien suussa kylläkin yksin- kertaineii ja ..helppotajuinen": E- duskunnan ei soivi nykyiselle halli- tukselle myöntää maroja, tämä kun niitä ei kumminkaan käytä maaii hyödyksi ja parhaaksi. Niistä nä- tokohdisla, jotka puhumat suostun- tain myöntämisen puolesta, eimät tietysti agitaattorit saa puhua muuten kuin märittämällä ne„ por- marillisiksi". Sosialistien johtoherrat mar- maan hymin tietämät, ettei halli- tusta, jolla on sellainen asema kuin meidän maan hallituksella, moi eduskunta suurestikaan saada pulaaii kieltäytymällä suostunta- meroja suorittamasta. Tullimak- suja korottamalla se esimerkiksi moi lisätä maltion tuloja. Siitä kui- tentin olisi seurauksena elintarpeit- ten kallistuminen, joka marmaan koskisi köyhää enemmän kuin ri- kasta. Mutta mitenkä katoisi esim. kansakoululaitoksen, jota kan- natetaan suostuntamaroilla. Jos hallitus ei ivaltion ..makinaisilla" tuloilla suostuisi sitä kannatta- maan, itiin se jäisi yksinomaan kuntien niskoille. Huolimatta siitä muodollisesta oikeudesta, joka edus- kunnalla perustuslain mukaan oli- sikin kieltää hallitukselta suostun- taivero, jos maltion mäkinaiset tulot sen menoihin riittämät, ei nyky- oloissa moiiien reistaileminen moi tulla kysymykseen, koska sitä ei ole ennenkään tehty. Eduskunta me- nettäisi sillä tilaisuuden käyttää oikeuttaan maltion marain hoidon tarkastukseenkin. Melakin ristiriitaisemmaksi käy asia, kun tulisi kysymykseen myös miinameron poistaminen. Lain mukaan on siitä teollisuudesta suo- ritettaiva meroa; eduskunta mää rää ivaan meron suuruuden, mut- ta ei moi ilman muuta poistaa sitä. Suostuntakielto siis johtaisi suorastaan lainrikkomuksiin, joita meillä kai ilmankin kylliksi tapah- tuu. Sitä paitsi — ja mikä ei suinkaan ole mähemmän tärkeä — tDäli;uoiiiahi hinta, jonka korotta misella jit korkeana pitämisellä on on tahdottu ivastustaa juoppout- ta. alenisi s uostuntakiellon johdosta niin, että seuraukset olisiivat mar maan ivarsin tuhoisat simeellisessä mhtees a koko maallemme. Tällä taivalla edistää juoppoutta ei luu- lisi sosialistijohtajanakaan kehtaa man, marsinkin kun heidän oppinsa mukaan juoppous niinkuin muut- kin paheet omat yhteiskunnan syy. ytäiii tulisi yhteiskunta sosialistien toimesta yhä enemmän kiusaa- maan yksityisiä juopotteleminen. Mutta tämmöiset omat sosialis- tien johtoherroille kaikki ..taktillisia" keinoja äänien keräämistä rvarten maaleissa. He lupaamat tai „waa- timat" milloin maata tai eläkkeitä/ milloin raittiusmielisille kieltolakia,' milloin mitäkin, ja nyt mihdoin —' juopoille halpahintaista olutta ja! miinaa! ! Eiköhän työkansa jo ala tuntea i sosialisteja? i Tuule, tuuli! kuinka ihanata tämä on! Kuinkas moisinkaan unohtaa, että juuri' minä itse kaikessa miheliäisyy- dessäni olen saapa Vapahtajaltani niin paljon! Hymä ystämä! Sillä on siis suuri merkitys, että me itse olemme edesmastauksen alaiset Jumalan edessä: siinä on suuri autuus, että me itse omistamme armolahjat Jesuksesta. Moni kris- Tuule, muli; humise, honka, ulwo, pauhaja myrskyjen monka, riehu, nyt riehu aaltoni armas, kauaksi karkoita kaihoni karmas!tmyTnohtaa ^ että hän tahtoo elää muitten ih- misten kautta tahi hajottaa hän Tuule, tuuli: suhise, salo, nostaos taimolle tulinen palo; piimien hattarat suuret ja pienet kaihojen kanssa wie — mihin mienet! Tuule, tuuli; kumise kangas; jymise, halkea surujen mannas luo sitten onnea suloista, lau haa, tyynnytä syömmein, muodata rauhaa! Helena. Hunnuntailukemista. 100 vuocien M. KOIVULAN päästäkin on kulta- ja hopea-esineet arvokkai ta ja käytännöllisiä, jo ten paras on valita jou lulahjat y. m. ostoksensa myydään alle ostohinnan kaikenlaisia ■ ■ ■ ■ ma tästä käynnistä! Jesuksen ystä- myys, missä se maan tulee tun netuksi ja käsitetyksi, herättää woi- mallisen mastakaiun, sillä se on otin en. Martta tahtoi rakkaille mieraille malmistaa ja panna eteen, mitä talossa parasta löytyi, Maria oli istautunut Jesuksen lä- zelle kuulemaan hänen sanojaan, nehän olimat elämän sanoja, — ja ihailemaan hänen läsnä- oloaan, sehän oli taimaallisen auttajan ja pelastajan läsiiä-olo; )än näkyy unohtaneen kaikki muut asiat. Mutta Martta kuitenkin aipasi jotakin näin askaroidessaan mieraitten hymäkst; hänhän myös rakasti Jesusta, ja sentähden kai- pasi hän jotakin. Hän kaipasi Jesuksen sanoja ja läsnä-oloa. Mutta hän ei kuitenkaan moi ir- roittaa itseänsä jokapäimisistä toi- mistään ja askareistaan talou- dessa; hän on niihin tottunut, ne- iän oivat mälttämättömät mie- raitten tähden, ja mitä ihmiset anoisimatkaan, ellei talossa kaikki olisi kunnossa ja järjestyksessä! Niin Martta ajatteli; eikä hän moinut irroittaa sydäntänsä ja asiansa jokapäimäisestä hyörinäs tä. Hymä Martta! sinun olisi Minä itse. Israelin kansan historia Raa matussa kertoo meille monta mer- tillistä tapausta. Stnain ivuoren luona ollessansa pystytti kansa kerran itselleen kultaisen masikan, saadakseen humitteleida ja riehua himoissaan sen palmelemisessa; niinhän muut kansalaiset tekimät ja sitä olimat Egyptiläisekin teh neet. Mooses oli silloin muorella, eikä moinut tätä estää, ja Aaron oli niin heikko, ettei rohjennut kansan tahtoa mastustaa. Mutta ensimäinen pykälä liitossa Jitma- lan ja Israelin mälillä kuului: älköön sinulla olko muita jumalia, äläkäteeitsellesi kumaa, sitä palmellaksesi. Ja kansan manhimmat olimat luivan- neet: ..kaikki, mitä Herra on käs- kenyt, me tahdomme tehdä". Siis ymmärrämme, että kansa masikan palmelemisen kautta oli symästi langennut. Moo- seksen miha ja suru tämän joh- dosta on käsitettämissä. Ja kiihko kansan kesken, — sillä Raamattu kertoo, että kansa oli raimoissansa, — on myös selmä. Mutta mitä Jumala nyt ajattelee Israelin kansasta ja onko hän antama an- teeksi tätä kansan suurta syntiä, nämä kysymykset olimat ras- kana taakkana Mooseksen, tämän uskollisen kansanjohtajan, sydäm- mellä. Tässä mielessä, raskau- tettuna kansan lankeemisen täh- Den, kääntyy Mooses Herran puo leen ja rukoilee: „Anna heidän rikoksensa anteeksi, mutta ellet an- na, niin pyyhi minut nyt pois kirjoistasi." Mutta tähän Herra mastaa Moosekselle: Joka tekee yntiä minua mastaan, en minä pyyhin pois kir- j a s t a n i. — Näin kertoo Raa mattu. Mooses tahtoi siis rakkaudesta kansaan ja syivässä melmollisuu- den tunnossa antaa itsensä kan- san edestä, tahtoi itse jäädä Ju- malan armon osattomuuteen, ellei sitä kansalle annettaisi. Mutta tähän ei Herra suostu. „Joka te- kee syntiä minua mastaan, sen minä pyyhin pois kirjastani", sa- noo Herra. Kukin saa siis itse kantaa oman syntinsä, kukin saa itie mastata Jumalan edessä te- oistaan; ei Jumala ota lukuun muitten ihmisten tointa toisten oivittamiseksi, ei hän myöskään kiellä armoansa keltään toisen ta- hi toisten syntien tähden. Minä itse tulee tässä kysymykseen. Minun itseni täytyy siis suorittaa asiani Jumalan kanssa. Jumala tahtoo meitä itsekutakin kohdata personallisina olentoina. Todellakin! Minä olen itse edesmastauksen alainen Jumalan edessä; iitse joudun mikapääksi syn- neistän ja erehdyksistäni. Ja kun seison paljastettuna ja alas- tonna Herrani edessä, silloin ei- mät ivanhempani eikä ystämäni, ei kirkko eikä papit, ei kukaan ih- minen ivoi minua auttaa ja kuor- maani kantaa? Minun itseni täytyy semmoisena kuin olen as- tua hänen eteensä, joka on tai- maan ja maan Herra. Kuinka totista ja makamata tämä on- kaan. Mutta minähän itse olen se, joka somintoa ja pelastusta tarmitsen. Minä itse olen se „ka- donnut, jota Ihmisen Poika on tullut etsimään ja mapahtamaan" Minä itsehän olen se eksynyt lam- mas jota hymä paimen etsii ja jonka edestä hän panee henkensä. Oi todellakin, minähän olen Ju malan rakkauden esineenä semmoi- sena kuin minä olen. Jesus,maa- ilman Mapahjahan on minun mapahtajani. Mikä suuri toi- mo ja mikä lohdutus tästä on- kaan! Ja mielä enemmän — tarkoi tushan on, että minä itse tulisin osalliseksi kaikesta siitä sominnosta, pelastuksesta, ilosta, rauhasta ja autuudesta, jota maailma saa Jesuksen Kristuksen kautta. Jesus-i juomme ja millä me itsemme han sanoo: „joka minun tyköni maatetamme? joka paljon huoleh- oman itsensä kaikellaisissa toimis- sa. Muista siis: sinä itse sei- sot Herran edessä; sinun itsesi tulee saada osaa Herramme armo- lahjoista! Martan huolet. Sangen ihanata on katsella Jesusta meidän Vapahtajaamme j maeltamana ihmisten kesken. Ds- tämänä auttajana ja pelastajana hän liikkuu aiman keskellä elämä- tä. Hän istuu meneessä Galilean järmen rannalla puhuen kansalle, hän istuu Siikarin kaimon luona puhutellen samarialaista maimoa, hän on ruualla Farisealaisen ta- j lossa. hän puhuttelee ..syntisiä ja, bublikaaneja", hän on roieraana sää kuormaasi, heitä liiat huolet; Kaanaan häissä, hän käypi ystä- suloinen on sana: pankaat mur- wien talossa Betaniassa y. m. heenne hänen päällensä, sillä hän Hän ei ole mikään ihmisten keksi- pitää murheen teistä." (1 Piet. pyhimys, ei mikään kylmä 5, 7). IKSI sopivia tavaroita. Erittäii käytäinöllisiä Msksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana Jou Kirjapaino- 0,11(1. vm ■ ■ ■ ■ !■■■■■! JoBBsuan Kirjapaino!-!. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. m miisastelija; ei, hän on meidän ^ meljemme, meidän ystämämme, ■ meidän oma mapahtajamme. Kuin- > 'a ihanata on katsella häntä juuri emmoisena! Me, jotka työtä j eemme ja taistelemme jokapäi-! mäisissä toimissamme, jotka löy-! dämme surumme ja ilomme elä-! män maihtelemissa, usein pienissä! eikoissa, me tarmitsemme juuri emmoista mapahtajata. Kerran käwi Jesus Jerusale-^ min lähellä olemassa Betanian! ylässä ystämiensä Lasaruksen,' on ilmestynyt kirjakauppoihin. Martan ja Marian luona. Kuin- Hienon, taiteellisen ulkoasun on 'a iloiset he mahtoimat ollakaan sommitellut taiteilija K. Enqmist- Kirjallista. Suomalainen, »uomalaisen Sanomalehti- miesliiton albumi I, Atra; mignettejä ja tekstikumia omat piirtäneet Ilona Jalama, Antti Famei. ja A. Kangasmaa, jotapaitsi albumissa on runsaasti autotypia-kumia, kuten muotoku- mia ja kymmenkunta jäljennöstä syyskauden taidenäyttelyistä. Si- sällystä on ollut tarjolla niin run- saasti, että osa albumiin aijottuja kirjoituksia on täytynyt jättää ensi muoteen. Albumissa on seuraamat kirjoi- tukset: Alpo Noponen: Muisto (runo). — A. W. Koskimies: Meurman, Lounasmaa. Jalama. Mietteitä ja hajanaisia muistopiirteitä. — E. S. A.-K.: Muutamia muistel- mia Agathon Meurmanista. — Eliel Aspelin-Haapkylä: Antti Ja- lama puhujana. — A. W. Koski mies: Antti Jakaman muistolle (runo). — E. Nemanlinna: Dh- teistyöstäni Wiktor Lounasmaan kanssa. — A. W. Koskimies: Wih- tori Lounasmaan hautauspäimä- nä (runo). — Säätytalon otsikko- ryhmän paljastus. Agathon Meur- manin muistelmista. — Erkki Almberg: Muistelmia. — Aleksand- ra Gripenberg: Muuan sosialisti- nen puhuja. — Th. Arjö-Koskinen: uitenkin pitänyt se tehdä, ainakiii Apu ajallaan. — Eino Woion- tällä kertaa, sillä Jesuksellahan, maa: Kaksi Runebergin mirttä. — inun mieraallast, oli elämän sa- Sikermä Oskari Uotilan runoja, nat ja hänen läsnä-olonsa oli — Wihtori Simonen: Silmänrä- Mapahtajan läsnä-olo, eikä hän päyskumia saksalaisista puolue- aina ollut sinua näin lähellä! kanslioista. — Heikki Lehmus: Nythän hän on siiiun luonasi ja Sykkiös, syömmeni! (Runo). — Z t.... f f ^ * (Sitrtmönfioftföti sinä moit kuulla hänen sanojan a. Martta kuitenkin kaipasi jotakin, ja hän tuli mihdoin Jesuksen ty- ö ja pyysi, että Maria saisi hän- tä toimissaan auttaa. Silloin sa- noi Jesus hänelle nämä merkilli- et sanat: Martta, Martta, Reinh. Gröitmall: Suomenkielisen sanomakirjallisuuden alkuajoilta Porissa. — Konr. ReijoWaara: Mistä syystä kynä käteeni joutui. — K. Emil Jaakkola: Käynti Egerissä. W. Wuorinen Maalaus- kirjeenmaihtajaksi. —Pertti Uotila: Bertel Gripenbergin runoja. zaljon sinä suret japyö- A. Alhomuori: Sosialistinen puhu- :it; mutta yksi on tarpeel- ja. — A. W. Koskimies: Kutsu- li n en. Mestari tietää, mitkä huo-, mus Meurmanjuhlaan 1896 (ru- et Marttaa kahlehtimat ja mitä hän no). — I. K. Inha: Syksyllä. — aipasi, sentähden hänen mapahtaja- Maila Talmio: Aatu Niemelä. — ydämensä paloi Martaa kohtaan 'Hj. Nortamo: Priki Esrosiina. tehdäkseen hänet mapaaksi. Hänen, Aksel Törnuddin sämeltämänä. — nuhteensa on totuutta ja rakkaut- Kasimir Leino: Murroskausi maa- ta täynnä. ..Martta, Martta! laistaiteessamme. — Wehka-Heikki: paljon sinä suret ja pyrit". ..Yksi Faktori Feliini. — Kaarlo Hem- on tarpeellinen". Toimet ja py- rinnöt, oli ne mitkä hymänsä, oli ne maikka hyödyllisiä, saattamat estää ja mieroittaa ihmistä pois Herran ja hänen sanansa yhtey- destä. Aksi on aina ..tarpeellinen" ja se on Jesuksen sanan kuulemi- nen ja osan saaminen hänestä. Kuulkaat Jesuksen ihanata nuh- detta Martalle, te kaikki, jotka huolia kannatte ja paljossa toi- missä hyöritte! Sinä ystämälli- nen ja mierasmarainen emäntä! iitos kaikesta hymästä, ^ mutta äästähän toki itseäsi; älä anna lyörinäst ryöstää sinulta rauhaasi. Aksi on tarpeellinen. — Sinä perheen isä, joka otsa hiessä toimit hankkiessa itsellesi omaisuut- a, rahaa ja tamaraa, paljon koo- aksesi ja säästääksesi, etkä anna itsellesi rauhaa päimällä eikä yöllä! m aro, ettet ahneeksi tule. älä pane sydätäsi tamaroihisi, sillä eimät ne moi sinua auttaa. Aksi on tarpeellinen. — Ja sinä ys tämäni, joka alinomaa maan ajat- telet: mitä me syömme, mitä me tulee, sitä en minä heitä ulos". Hänhän käskee kaikkien „raskau- lettujen ja työtä tekemäisten" tul- la hänen tykönsä ja hän antaa heille mirmoituksen. Minä itsehän woin tästä tulla osalliseksi. Oi, dit: mitä ihmiset sanomat, miten se minulle sopii? Muista turhissa huolissasi,että yksi on tarpeel- Iin en. — Mutta sinä, joka aina maan muistat murheitasi ja mas- toinkäymisiäsi! Astämäni, älä li- mo: Suomalaiselle (runo). Albumi on 255 isoa simua laa- ja ja maksaa kirjakaupoissa ai- noastaan 3 mk. 50 p. Jokaisen tulisi jouluksi hankkia tämä armo- kas muistojulkaisu. Venäjän kurssi on tänään 3 kk. , 267: 80 266: 66»/» — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk P- Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 36 25: 22 3 kk. ... — — 24: 97 Pariisi a/v . . 100: 40 99: 80 3 kk. . . . — — 99: 10 Antverpen a/v . 100: 10 99: 40 3 kk. . . . — — 98: 50 Lybekki a/v. . 124: — 123: 40 2 kk. — — 122: — Hampuri a/v . 124: — 123: 40 3 kk. ... — — 122: — Berlin a/v . . 124: — 123: 40 8 kk. . . . — — 122: — Frankf. a.M. a/v 123: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. ... —: — 206: 50 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a/v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chlgago a/v . 5: 23 6: 16 Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. P a 1 h o 1 a ssa : M aan vii j. Mikko Rissanen. L e h t o i : Maanvilj. Simo Hirvonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. junassa: Kauppias J. Huttunen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjuu- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti Poliisi A. V. Pitkänen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. N urmeksessa: Tfclegr. reviisori R. Talola. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Männissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. > P. Martikainen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. KuuBjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. T ai pa 1 e e 11 a : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. > Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. U tr a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kiteellä : Maanvilj. Heikki Tarkkonen. * J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Pielisj&rvellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, ViekL » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. Ilomantsissa} Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. HömöttL Tikkalassa: Hra Antti Hanninen. Ywän tupakan tuntijat polttawat Suomalaisen Tupakkatehdas H.-Hm (H. Il56) Suomis' Kantele, Aaiku i* Wies savukkeita Kuulutuksia. Kuulutus. Kuntakokous pidetään Ilo mantsissa kansalllstalolla Tiis taina 27 /i2 1910, alkaa klo 10 e.pp., jo*sa keskustellaan ja päätetään seuraavista asioista : 1) Kunnan tulo-ja menoarvion määrääminen v. 1911; 2) Valitaan vastaaja Kuvernöö rin välipäätökseen N:o 1668 Ris to Romppasen ryöstön valitus asiassa; 3) Ivan Puharisen lähettämi sestä Joensuun sairaalaan; 4) Esitetään verohinta-taksa; 5) Kunnalla pankissa olevan kassakreditiivilainan uusimisesta ja valitaan velkakirjan antaja; €) Käenkoskenja Kuuksenvaa- ran kansakoululle maan hank kimisesta ja koulutalojen raken tamisesta; 7) Hattuvaaran piiriin ylem män kansakoulun perustamisesta; 8) Kunnan valtuuston perusta misesta; 9; Esitetään kuvernöörin anta ma päätös N:o 296 Ruokosillan tiestä. Ilomantsi 10 /ia 1910. Olli Pussinen. (Rajav. 1 k.) (K. S. 2 k. 4 s. 32 mm. (1 v.v.) Keskiviikkona tämän kuun 28 päivänä otetaan Hammaslahden lainajyvästöön syöntä- ja siemen-eloja niiltä jotka siihen ovat velkaa, ei enää tämän perästä oteta. P. KSmäräinen, jyvästönhoitaja. Huutokauppoja. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Paavo Laiti sen omistamat 2 / 3 osaa P°- rintötilasta N:o 25 ja koko perintötila 1 N:o 28*Kiihtelys- vaaran pitäjän Mulon kyläs sä ensitulevan Tammikuun 17 päivänä kello 12 päivällä pai kan päällä pidettävällä pakko huutokaupalla myytäväksi tuo mari Yngve Vinterin y. m. ulos oton alaisten saamisten mak suksi. Asianomistajat saapukoot huutokauppaan oikeuksiaan val vomaan ja ovat saatavat tahi vuokraoikeudet, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu nii den ilmoittamisesta huutokau pan toimittajalle, ilmoitettavat viimeistään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huu tokaupan alkamista ja tulee vuokraoikeuden haltijan samalla näyttää vuokrakirjansa tahi oi keaksi todistetun jäljennöksen siitä. Ilomantsin kihlakunnan kruununvoudin konttorissa Jou lukuun 14 p:nä 1910. L. Thuring. (K. 8. 1 k.) Yleisölle halvin ja edullisin asioimistoi- misto on Karjalan Liiketoimista, Joensuu, Torikatu 8, puhelin 125. (Omist. L. K. Juuti.) f K. S.) Ilmoituksia. Perukirjoitus pidetään Antti Holopaisen kuo leman perästä Kiteen Ruppo- vaarassa tilalla N:o 20 Iisakki Monosen talossa tammik. 4 p:nä 1911. Kaikki asialliset tähän ti laisuuteen saapukoot. Perilliset. (K. S. 1 k.) Ketunpyytäjät! Amerikalaista, heti tappavaa Ketun- myrkkyfl, (strykniniä) saatavana ai- noast. Uudenkaupungin Apteekista. (Uud. S. 6 k.) HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: LmS', Saukon-, ITä&tän-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff. Myytävänä, li. MMI Kabkakaopia- osastossa neuloksia, pohjanah- kaa y. m. nahkatavaroita; puu- nauloja y. m. suntarintarpeita ja hevosvaljaita. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuaa, va- Tavara parasta. poia y. m. nai' rna Hinnat vimmat. Heisin Frli Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. lgin Kalanpyvdysliike, ltz Sehröder, Helsinki. Käärepaperia "0 O K 9 ® Joensuu-^ Viipuri 5 6 G a 9 Sf O* D B» w £ a 3 9 Joensuu . läht. 10.46 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.16 Onkani o . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi n 12.26 6.12 Kaari la . „ 12.46 6.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 » läbt. 1.10 6.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.23 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.53 Kaokkaniemi 3.58 9.46 1050 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 1150 jlhala . . „ 4.55:10.44 1253 - Elis? Tsaari rul. 5.22 11.10 131 * läht. 5.37 11.25 2 j 01 | Alho . . „ 5.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 6.07 Sairala . , 7.26 1.13 5.55 Koljola . „ 7.52 1.36 6.32 Antröa . tul. 8.07 1.51 6.50 „ . läht. 8.ä5 2.06 7.^5 Hannila . „ 8.39 2.27 7 .54 Sa van tsaari „ 8.52 2.39 8.>» Karisalmi „ 9.05 2.51 9.iö Tali * * n 9.77 3.02 9.2y Tammisuo „ 9 .29 3.14 9.7? Viipuri . tul. 9.38 3.22 9.57 Pika* Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 6.25 5.31 2.25 H * » 7.Z7 4.50 — Viip. Hels. läht. 11 4Ö 10.29 240 n n n 1.2»» — 10.fl ha O K co o Viipuri—Joensua £■. ff &. Q S S» *3' s 9 § » Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . . 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 751 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.46 8.64 ^ läht. 8.29 2.66 9.19 JKoljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . , 9.47 4.08 11.22 Hoitola , 10.15 4.36 12.22 Alho . . „ 10.36 4.55 12.65 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 . läht. 11.10 6.30 2.08 Ihala . . , 11.38 6.02 256 Jaakkima , 11.68 6.51 3.30 Niva . . Ä 12.23 6 .33 4.22 Knokktuiemi 12.37 7.53 6.00 Sortavala tul. 1.10 7.3 O 6.47 „ läht. 1.20 *** 7.47 Helylä . „ 1.32 — 8.T3 Kaalamo „ 2.20 — 9 .5 Matkaselkä „ 2.43 — 10." Pälkjärvi „ 3.11 — 11.52 Värtsilä . tul. 3.25 11.35 „ läht. 3.35 6.5T Kaurila . „ 3.49 5.52 Tohmajärvi „ 4.0- — 6.U1 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.59 Hammaslahti 6.10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 — 8.01 Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän H ►s £ Asema O* S 3 S- -•V» O © ■ £_ ® 55• T3 •n m ■d Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 653 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti ' 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 831 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. H g Asema ST 9 S.I S* S v- ? s •o » TJ V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 2 6.S Kontiolahti . . 6.43 10 6.5? Jakokoski . . 7.15 5 7.25 Kaltimo . . . 7.5 6 7 .35 Paukkaja . . 8.05 2 8 .V? Uimaharju . . 8.13 10 8.S Haapalahti 8.5? 2 8 .53 Kelvä . . . 9.1? 2 9.13 Vuonislahti . . 9 .55 10 9.3S Tiensuu . . 10.18 1 10.T5 Lieksa .... 10.38 — Rantatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päiv&llS. » * J- PP — . 6 Z- PP- Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan «el- laista paketti-, pika- ]a rahti tavaraa, Joka helpoati pilaan tuu. Joemvan Kirjap, Q"-Y. 1910