lorstsins maaliskuut: 24 p.nZ tt:v 34 - ISI0 ettu luvtvv oiillvmaiueu tävcielli- Lesti luotettava paraiilluskeiiio kuo noa vatsaa. v»l8»k»t»rr>» ia sen kiusi,Ilizj^ seurauksia, vaikeita ia epämieluisia pureita vastaan. Xuu vatsa ei toimi säännöllisesti. ovat seurauk.^eti verevviillx; s, deikko- kermolsim», xlslnen deikkous, uoettomiillp, duo»» levottomuus iu »I»tcul«isuas, osaksi IlAriöit» r»ts»np»IiL»«s» M useissa tapauksissa Illlouo szsckT- meQtoimlQtiu I^ääks »uitu. vastaan on kiauta- liuvos Lamurin l.'eäerrotkin 1'ekn. I^ektaasta 1'Zmä kosteltu Itautaliuvos kamarin pukilistaa vatsan i» lisää vereen rautaa, joka »n pääaines vleiselle livvinvoinnille. ensi annoksen iällvesu kauta- liuvos Lamarinia, jota nautitte, tunnettesen tavattoman terveellisen vaikutuksen. Kautaliuvos Lamarin vaikuttaa Lamoin kuin Kariutuikin suola. auttaa munuaisia ja rakkoa toimimuaii ja kuljettamaan ruumiista vakiiiliollisia nesteitä. »luuri tällai- sen perinpokjaisen parannustavan ax nila tulette taas voimakkaaksi ia tunnette itsenne aivan uuäsksi in- miseksi. Ii-!utaliuvos Lamarinia on vleisö vuosikaudet koetellut ia erin- omaisilla tuloksilla. I^siciän tulee liuomata mitä koke- m»s opettaa: »^äten taliäon svclämellisssti kiit tää 1'eitä erinomaisen valmisteen liautaliuvos Lamariinin täk6en. I^:>psu»6esta asti olen kärsin vt vleistä keikkc»itta. kuonoa ruoka- liaiua. vaikeata päänkivistvstä ia Iieikkoa rintaa v. m. Littsnkuin olin nauttinut L pakettia Lamarinia, tunsin keti nii6sn Iiz^än vaikutuk- sen. Xvt ole» kävttänvt kauta- liuvos Lamarinia useita kuukausia ia seuraus on ollut li^vä, sillä nvt ole» tävclellisesti terve ja tunnen itseni aivan toiseksi iliiniseksi. I ästä tuloksesta minun on vksm- omaan kiitettävä?ei6än oivallista liautaliuvos Lamarinianne ia pvv- ään täten lisää inuutamia paketteja. Illlm» Aanslkks, liisankatu n:o 27. ltelsinki. elok. 2(i p:nä t>8.» Uvväll tuloksen saavuttamiseksi tavallisissa tapauksissa vaaditaan i-5 3 koko^^kLttia ä ^ mk. pslcvtti. ^vtävänä apteekeissi,. o o o f. l-änsipuistolcatu lk. pukvlin 133. Xvt sisääntulleita kevät- ja kesäkan- kaiia. ^utilapukuja sekä kaikkia muita ammattiin kuuluvia töitä valmistetaan luiolellisesti. Ivö ajan mukaista. Xo- pea toimitus, llin- nat kalvat. iiuomsa! XZlldZils ia voorltsrpeit» m^väään tialvalla. 5i6otssn Kirjoja sekä telidään kaik- kia kirjan^itomoalaail kuu- luvia töitä. tteti^5tetäsn kuvatauluia. Kell^slistaa. palivia, kirjan sitojan tvötaipeita, kont tori- v. m. kirjoitus- ia tas- kukirloja, konttori- ja kir- jvitustarplita. I tlonkszen Kirjansitomo s» papsi-ilcsupps. Käytetyllä koneita ja kalustoja kaikenlaatuisia oStatte ja myytte etmsammin meidän «älityksel- lämme. Hintalvetteloita pyydettäiisä. Veljekset FriiS. Kokkola—Aktpib las a. valmiita ja tilattaessa Z5. 1'orissa, Aaantiekatu Ä1, V osa. MllZlmtijs, sopimia puusepille huonekalujen taka puoliksi ja laatikkojen pohjiksi y. m. Ttklum SirjllIltMssll. k>a!lclcslcunnsn suurem masta llMM- IlNetttil m^clään parliaimmat ja kai vimmat kellot, perät, lasit, vieterit ja kaikki kellosepän ammattiin kuuluvat työkalut. Iluois.! I^öt tekäään takauksella, kuokeim- maila kinnalla. Ho6sQ. Uusi Xellokauppa. 5««lHizlö .s. li. Lehtori F. O. Rapolan kuoleman johdosta kirjoittaa Uusi Suo m e- tar: ..Taajasn on wiime aikana tem» mattu työntekijöitä poiS kansallisen sivustaksemme työmainiolta. Jälleen on surullinen welwollisuutemme saat taa lukijaimme tietoon kuolemanta paus, joka laajalti maassamme on herättämä symän kaipauksen tunteita. Lyhyen ojan sairastettuaan kuoli täällä Helsingissä Palmusunnuntai- aamuna, t. k. 20 p:nä, Porin lyseon historian, maantieteen ja suomenkie len lehtori, kansanedustaja FranS Os kar Rapola. Termeenä ja reippaana oli hän tämän kuun alussa saapunut pääkaupunkiin täyttämään sitä eduS» tajawinta, johon Turun läänin poh joisen maalipiirin suomalaisen puo lueen malitsijain luottamus nyt sa moinkuin kaikilla edellisilläkin maltio- päimillä yksikamarisen eduskunnan aikana oli hänet kutsunut. Mutta tuoni tempasi miehen, jolta inhimillisesti katsoen olisi ikäänkin nähden moinut mielä paljon odottaa." Kerrottuaan fitte lehtori R.n elä- mänwaiheista ja harminaisen moni puolisesta toiminnasta monen edistys seuran ja hqmää tarkoittaman yhdis tyksen johtomiehenä niillä seuduilla, joilla kulloinkin toimi lämpimänä hy- mien aatteiden kannattajana ja kan- sanmalistuksen ystämänä, jatkaa lehti: „Frans Oskar Rapolan työpäimä WIi lyhyeksi, inhimillisesti katsoen lii an lyhyeksi, mutta se ei ollut hukkaan kulutettu. Suomen oppikoulu, jonka alalla hän pääasiallisesti työnsä suo ritti lämminsydämisenä ja taitamana opettajana sekä etemänä oppikir.'ain laatijana, on muistama häntä uutte- rimpien ja taidokkaampien työnteki- jäinsä joukossa. Kotimaisen kar.sa- lieieellisen- ja kotiseutututkimuksen a- lalta poistui hänessä niinikään uut tera ja taitama työntekijä. Myöskin maamme raittiusliike on lehtori Ra polassa kcdsttanut yhden innostu neimpia ji uutterimpia työntekijöi tään. Erittäin raskaasti kohtaa leh tori Ravolan kuolema suomenkielisiä piirejä Porissa ja koko Satakunnassa, hän kun innokkaana julkisten asiain harrastajana, etemänä puhujana, ky- nämiehenä y. m. oli näiden piirien yhteisten kansallisten pyrintöjen tuki- pylmäitä. Siitä luottamuksesta, jon ka Rapola näissä piireissä nautti, oli yhtenä todistuksena sekin, että Sata kunnan suomenmielinen mäestö alusta pitäen malitsi hänet edustajakseen yksi. kamariseen eduskuntaan — tehtämä, jonka hän yleistin asioihin perehty neenä taidolla suoritti. Frans Oskar Rapolan paarien ää ressä seisoo hänen sureman perheensä ja lähimmän yStämäpiirinsä ohessa laaja viiri kansalaista, jotka tuomat julti kiitollisuutensa siitä, mitä hän isänmaansa hymäksi on tehnyt." Länsi-Suomi lausuu johta massa kirjoituksessaan m. m.: ..Rapola olikin opettaja Jumalan armosta. Hänessä yhtyi harminai- nen opettajataito Vaatimattomaan ja lämminsydämiseen, mutta samalla marmaan ja lujaan personallisuuteen. Huomattaman työn R. suoritti kir jallisellakin alalla. Hänen suomeksi somittamansa yleisen historian oppi kirjat omat alallaan parhaat ja käy tännössä kaikissa oppikouluissamme ja seminaareissa. Äskettäin malmiS- tunut laaja maakuntakumauS „Häme" on saanut osakseen yksimielisen tun- nuStuksensa asiallisuudestaan, tarkkuu destaan ja sujumasta sekä miellyttä mästä esityStamaStaan. RaittiuSasian alalla toimi mainaja yli parinkymmenen muoden. Miltei koko Porissa olonsa ajan hän oli m. m. Satakunnan raittiuSpiirin keSkuS- toimikunnan puheenjohtajana ja mii- me muonna toimi hän jäsenenä »ai tion komiteassa, jonka tehtämänä oli antaa mietintö raittiusopetuksen jär jestämisestä. DksikamariseSsa eduskunnassa oli lehtori Rapola sen huomatuimpia ky kyjä. Heti ensimäisissä maaleissa asettimat Satakunnan suomenmieliset hänet ehdokkaakseen. Ensimäisenä hän päikalliSehdokkaista meni läpitse. Ja toiminta eduskunnassa osotti, että luottamus oli annettu miehelle, joka sen hymin ansaitsi. R. oli pySty- mimpiä ja ahkerimpia maliokuntatyön- tekijöitä. Eduskunnalle, joSsa työ kykyjä on merraten mähän, oli R:n kuolema näin marsin ankara isku, ja juuri meidän maalipiirimme suomen mieliset kadottimat hänessä kelpo edus tajan. R. oli hieno luonne: hengen aate lia aiman kuin synnyltään. Jokainen, ken persoonallisesti hänen kanssaan tekemisiin joutui, häneen myös moi- makkaasti kiintyi. Siksi nyt sankat joukot työtomereita eri aloilta, entistä ja nykyistä oppilaita y. m. poiSmen- nyttä ystämää kaipaamat. Lähinnä suree mainajaa maimo ja useita lap sia." Aamulehti kirjoittaa m. m.: „ParaiSsa moimissaan on siten kes kuudestamme jälleen temmattu toi mintakykyinen ja toimintahaluinen yhteiSkuntamieS, jonka kykyä ja tie toja kyllä kaimataan. Suomalainen puolue hänessä kadottaa jälleen yhden edustamia jäseniään, joka Porissa on innokkaasti ottanut osaa kunnalliseen elämään sekä eduskunnassa kunnialla edustanut piiriään. Omituisena sat tumana mainittakoon, että hän tri Hainari-mainajan kera oli juhlapu hujana Hämeen Pohjan mihkiäisissä. Suomalainen puolue kaipaa hä nessä taitamaa ja työkykyistä edusta jaansa. Rauhaa matkalaiselle!" Hämeen Sanomat: »Lehtori Rapola oli tarmokas ja toimelias mieS. Hän on toiminut erilaisten yhdistysten ja toimikuntaip jäsenenä ja puheenjohtajana, pikakir- jurina maltiopäimillä ja kokouksissa. Rapolan kynästä on lähtenyt useita etemiä ja paljon käytetyitä oppikir joja, suomennoksia, lentokirjasta, al- bumlkirjoituksta ja armoSteluja. Meille hämäläisille lahjoitti hän äskettäin asiantuntemuksella ja rakkaudella kir joitetun maakuntakumauksen „Häme". Lehtori Rapola on ollut Turun pohj. maalipiirin suomalaisen puolu een edustajana uudessa eduskunnassa alun pitäen ja siis näilläkin maltio päimillä. Suomalaisuuden asta oli »vaina jalle rakaS. Hän oli m. m. »Porin Suomalaisen Nuijan" lauluköörin johtajana. Lemätköön rauhassa suora suoma lainen, kelpo Hämeen mies!" Uusi Aura kirjoittaa m. m.: „Wainaja, joka jo nuoruudessaan oli perehtynyt waltiopäiwätyöhön, ollessaan siellä pikakirjurina, Valit tiin kun yksikamarinen eduskunta ensi kerran kokoontui Turun läänin poh joisesta maalipiiristä suomalaisen puo lueen edustajana maltiopäimille, joka luottamustoimi hänelle jokaisessa myöhemmässä maalissa aina uudel leen uskottiin. Vainajalla olikin laa jojen tietojensa, hymän puhelahjansa tähden ja mankkana makaumuksen miehenä marsin huomattama sija edus kunnan jäsenten keskuudessa. Mutta marsinkin koulumiesten keskuudessa ja Porin kaupungissa, missä hän in nolla otti osaa kaikkiin kansallisiin rientoihin, tullaan tätä inhimillisesti katsoen liian aikaisin pois temmattua, uutteraa ja kymykästä miestä kauman suurella kaipauksella muistamaan. Kepeät mullat mainajan haudalle." Suomalainen lausuu m. m.: »Koulutoimensa ja kirjallisen työn- sä ohella otti mainaja innolla osaa sekä yhteiskunnalliseen että maltiolli- seen elämään. Raittiusliike kadotti hänessä monimuotisen hartaan työn tekijän. Monet muodet kuului Ra pola myös Porissa ilmestymän Sa- takunta-lehden toimitukseen; isku joka nyt kehtaa Porin seudun kansallis- mielistä puoluetta, tuntuu kauan. Turun läänin pohjoisen maalipiirin Suomalaisen puolueen malitsemana edustajana on nair.aja alusta asti ollut kansaneduskunnassa, eikä se työ mmkS hän perusteellisena ja laaja- tietoisena maliokuntamiehenä sekä lah jakkaana puhujana itse eduskunnassa suoriti, ole suinkaan mähäksi armat- t«D0. MainajaSsa menetti Suomen koulu yhden parhaimpia työmiehiään ja isänmaa lämminsydämisen, jaloluon- toisen kansalaisen. Kunnia muistol leen." Myöskin nuorsuomalaiset ja ruot salaiset sanomalehdet antamat täyden tunnustuksen lehtori Rapola-maina- jalle. Niinpä Helsingin Sa nomat m. m. lausuu: »Uuden eduskunnan alusta aSti on Rapola ollut kaikissa maaleissa ma- littuna suomettarelaisen puolueen edus tajaksi maltiopäimille Turun läänin pohjoisesta maalipiiristä. Eduskun nassa on hän ollut jäsenenä maltio- marainmaliokunnassa kaikilla maltio päimillä. Hän ei ole eduskunnassa ollut mikään suurpuhuja, maan kyllä käytettämä, uuttera maliokuntamieS." Kansalainen omistaa eilisen n:nsa johtamassa kirjoituksessa lehtori F. O. Rapolalle, elämäkertamuiStel- mien ohella, seuraamat lauseet: »Varsinaisessa työssään, opettaja- toimessa, oli mainaja harminaisen etemä. Koko hänen olemuksensa oli M laatua, että se ehdottomasti he rätti oppilaissa kunnioitusta. Se mai- kutti, että hänen tunneillaan, huoli matta siitä, ettei hän käyttänyt mi tään rangaistuskeinoja oppilaita koh taan, mallitsi hymä järjestys, eikä oppilailla ollut koskaan halua tehdä mitään kujeita opettajalleen. Luon nollisesti menestyi opetus tällaisissa olosuhteissa harminaisen hymin, kun mainaja sitäpaitsi perusteellisesti tunsi opetuS-aineensa ja omasi kymyn an- taa malaisemia selityksiä oppilaille. Paitsi sitä, että hän oli monipuo lisesti simistynyt henkilö, omasi hän erinomaisen taidon esiintuoda ajatuk sensa. Hänen puheissaan ja esitel missään oli makua ja lentoa, jotka herättimät kuulijassa erityistä mielen kiintoa. Mainaja lukeutui manhasuomalai- seen puolueeseen, esiintyen makamana puoluemiehenä ja omaten suuren luot tamuksen puolueensa keskuudessa. Ny kyisessä uudessa kansaneduskunnassa on Frans Oskar Rapola ollut edus tajana kaikilla maltiopäimillä, osot- tautuen uutteraksi ja etemäksi edus- kuntamieheksi. Hän oli kaikilla mal tiopäimillä maltiomarainmaliokunnan jäsenenä. Mastapuolueidenkin taholla annet tiin armoa hänen maltilliselle ja har kitsemalle menettelylleen. Lemätköön rauhassa uuttera työ mies!" Satakunnan Sanomat lausuu m. m.: »Maamme raittiustyön historiaan on F. O. Rapola piirtänyt nimensä haihtumattomin kirjaimin. Alun kol mattakymmentä muotta on hän ollut sen työn huomatuimpia ja innostu neimpia tekijöitä. Valtiollisella alallakin tulimat hä nen monipuoliset ja suuret kykynsä pian huomatuiksi ja tuli hän tämän läänin suomettarelaisen puolueen edus tajaksi heti ensimäiseen yksikamariin, missä hän sittemmin säilytti paikansa ryhmän armokkaimpain ja etemim- päin miesten joukossa kuolemaansa aSti. Maikkakin loistamilla puhuja- lahjoilla marustettuna kohdisti hän eduskuntatyönsä pää-asiassa hiljaiseen ja ahkeraan maliokuntatyöhön. Myöskin sanomalehti-alalla on hän kirjallisia kykyjään käyttänyt, kuuluen monta muotta Satakunta-lehden Var sinaiseen toimitukseen. Kansanwalis- tustyö yleensä oli mainajalle sydä menasiana. Monet muodet on hän m. m. toiminut KansanmaliStuSseu- ran Porin haaraosaston puheenjoh tajana. Monilla edistys- ja »valistustyön aloilla paikkakunnallamme jätti leh tori F. O. Rapola jälkeensä tyhjän sijan, jota ei hemin täytettäne, mutta tuntumimmin koskenee hänen poisme nonsa sittenkin täkäläistä klassillista lyseota, jonka lahjakkaimpia ja rakas tetuimpia opettajia mainaja oli. Va hingoksi oli jo ehdottomasti tälle op pilaitokselle lehtori Rapolan siirtymi nen Valtiolliseen toimintaan. Ihmisenä oli F. O. Rapola kohon nut harminaisen eheään ja kokonai seen persoonallisuuteen. Symää kai pausta on hänen äkkinäinen poisme nonsa herättänyt laajalti paikkakun nallamme." Björneborgs Tidning kir joittaa m. m.: »Luonteeltaan oli lehtori Rapola rauhallinen, jolla tuskin oli yhtään henkilökohtaista »vihamiestä. Valtiollisilta mielipiteiltään kuului hän »vanhaan suomalaiseen puoluee seen, jonka keskuudessa nautti suurta luottamusta sekä suuren oikeudentun tonsa että etemien puhujalahjojensa ja terärrän järkensä tähden. Sitte- kuin yksikamari-järjestelmä oli tullut käytäntöön oli hän y!si tämän maali piirin iduStajista. Maltiopäimillä hän ei ollut mikään puoluejohtaja. Hänen synnynnäinen maatimattomuu- tensa sai aikaan, ettei hän pyrkinyt mihinkään enemmän huomattuun ase maan julkisessa elämässä. Mutta hän suoritti kuitenkin siellä erittäin armol laan työn. Viimeisillä maltiopäimillä hän oli m. m. yhden maltiomarain maliokunnan jaoston puheenjohtajana. Lehtori Rapola oli hankkinut itsel leen ystämällisen luonteensa kautta laajan ystämäpiirin, ja hänen aikaista miehuusijässään tapahtunutta kuole maansa «alitetaan mitä laajimmissa piireissä." Rauman Lehti kirjoittaa m. m.: »Vainaja oli tunnettu etemäksi koulumieheksi sekä erittäin herttaiseksi ja miellyttämäkst seuramieheksi ja to meriksi, minkä muoksi hänen poisme noaan suree, ei ainoastaan omaiset ja sukulaiset, maan myös laaja ys- tämä ja tuttama piiri." EdllSklllltllliiP. Eduskunta on piKiSsyt jo alkumal- miStuksiSlansa. Juhlalliset amajaisct on kaikella kunnialla simuutettu, ma- liokunnat asetettu, anomukset tehty ja lähetetty »valiokuntiin. Pääsiäisen jäleStä on työt täydessä käynnissä. Aleensä luultiin, että eduskunta kom pastuu heti ensi tehtämiinsä, hajoite- taan ja määrätään uudet maalit toi- mitettamaksi, — tai ei määrätä. Tie dettiin, että perustuslailliset sosialis tien ja maalaisliittolaisten suosiolli sella amulla tulemat äänestämään eduskunnan puhemieheksi herra Smin- husmud'in ja luultiin, että hän heti »puhuu eduskunnan hajalle". Puhe mies tuli malituksi kuten armattiinkin ruotsalaisten, nuorsuomalaisten ja maalaisliiton äänillä. Sosialistit käyttimät tyhjiä lippuja, siten onnis taen herra Sminhusmud'in malitse- miSta. Hän puolestansa olisi kyllä ollut malmiS puhumaan eduskunnan heti hajalle, mutta siihen eimät perus tuslailliset ja sosialistit tällä kertaa suostuneetkaan. Kun puhemies esitti tunnetun puheensa eduskunnalle, alis taen sen tällä kertaa eduskunnan tarkaStettamaksi, nousimat herrat Meckhelin, Wrede, Nybergh, Setälä y. m. ja ehdottimat, ettei puhe tällä kertaa, erityisistä syistä, saisi sisältää muuta kuin mitä maltiopäimäjärjeS tys määrää, nimittäin alamaisen uskollisuuden ilmauksen. Samaa esitti sosialistisen eduskuntaryhmän puolesta herra Tokoi, perustellen syitä ja seurauksia sangen asiallisesti Suomalaisen puolueen ei tarminnut tähän kahakkaan ensinkään ottaa osaa; saatiin maan kuunnella syrjäs. tä ja ihmetellä näitä uusia »suomet' tarelaisia". Puhemies sanoi tyyty. mänsä eduskunnan päätökseen ja saneli termehdyksen maltaistuinsalissa maltiopäimäjärjestyksen sanoilla. Pe. lätty hajoitus tuli mältettyä suureksi pettymykseksi Venäjän hallitsemille piireille. 5- S -5 Eduskunnalle tähän asti jätetyistä arm. esityksistä on suurinta huomi ota puoleensa metänyt esitys kyyti toimesta. Tämä asta, kuten niin monet muutkin maalaisoloja kipeästi painamat epäkohdat, on ollut edus kunnan huolenpidon esineenä kaikilla yksikamarisen eduskunnan maltiopäi millä, paitsi tämän edellisillä. Vuo> den 1907 eduskunta käsitteli sitä eduSkuntaesityksen pohjalla, ehtimättä sitä kuitenkaan »viimeistellä. Muo den 1903 maltiopäimille annettiin asiasta arm. esitys ja saman muoden toisilla maltiopäimillä eduskunta hy- mäksyi laki- ja talouSmaliokunnan silloin asiasta »valmistaman mietin nön ja lakiehdotuksen, jonka piti aStua moimaan tämän muoden alus ta. Tämä asia kuitenkin pilkistyi ja mutkistui. Venäjän miniSterineu- «oSton onnetoin sekaantuminen Suo men asioihin oli tämänkin uudistuk sen hauta. Laissa ei ministerineu- moston mielestä ollut kylliksi tarkoin eroitettu eduskunnallisen ja hallin nollisen lainsäädännön alaan kuulu mia asioito; ja se ehdotti sen hylät- tämäksi. Hyljätty eduskunnan hymäksymä kyytilaki oli laadittu sille pohjalle, että tämä laitoS saataisiin itse kan nattamaksi. Kyytiraha, joka nykyisin on 14 penniä kilom. ei enää miten kään mastaa siihen käytetyn hervoS- päimätyön armoa, ehdotettiin koro- tettamaksi 18—30 penniin kilometri, riippuen kulloinkin »vallitsemista työn- armosuhteista. Siitä kun nykyinen kyytiraha määrättiin, on hemostyön armo kohonnut noin 70 pros., josta johtuu että kyytilaitoS on yhä ras kaampana alkanut painaa etuoikeu- detonta maaomaisuutta, jonka rasituk sena se yksinomaisesti on ollut. Ko ettamalla saada kyytilaitoS niin lä helle itsekannaitamaisuutta luin mah dollista, hymäksyi eduskunta kyyti- rahan alimman ja ylimmän rajan, jonka sisällä se saisi »vaihdella, sen mukaan miten työnarmosuhteet ku nakin aikana eri paikkakunnilla maassa nousemat tai laskemat. Lisäksi tarmittaman tasoituksen päätti edus kunta maksettarvaksi maltion maroista, joka tasoitus korkeintaan olisi moinut nouSta 300,000 markkaan muodelta koko maassa. Nyt eduskunnalle jätetty arm. esi tys on jotenkin sanasanaiseSti sama luin se, joka jätettiin jo 1908 muo den maltiopäimille, mieläpä niin tar koin, että lain moimaan aStumiS- ajaksi ehdotetaan tammikuun 1 päim. 1911, kuten silloinkin. Tässä ehdo tetaan kyytiraha noStettamaksi maan kerta kaikkiaan 13 penn. kilometr. ja tarmittama tasoitus kannettomaksi kunnallismaksujen yhteydessä, erityi sen kyytitaksoituksen perusteella. Tämä tulisi jonkun merran kyytirasituSta siirtämään maanomistajain hartioilta muiden maksukykyisten kansanluokkien osalle, mutta monimutkaisuutensa tähden tulisi se paljon lisäämään meidän kunnallislautakuntiemme jo ennestäänkin »vaikeita ja monipuolisia tehtämiä. KyytilaitoS ei myöskään tämän mukaan saamuttaist ollenkaan yleensä toimottua itsekannattamai- suusperiaatetta. Arm. esitystä lähetettäessä »valio kuntaan armosteltiin hallituksen toi mintaa sen suhteen jotenkin komakou- raisesti ja toimottiin yleensä, että Valiokunta asettuisi periaatteessa sa malle kannalle kuin muoden 1908 toiset maltiopäimätkin. Eduskunnan anomusehdotusten Vastaanottoaika päättyi torstaina t. k. 12 päimänä, jonka kuluessa annet tiin 132 ja anomusehdotuSta 38 esi- tysehdotusta. Ensimäisille maltio päimille m. 1907 olimat »vastaamat lumut 195 ja 24 ja 1908 muoden toisille waltiopäiwille 225 ja 33 sekä 1909 waltiopäiwille anomuksia 199 ja esityksiä 33. Jonkun merran on alotteitten luku määrä siis tällä kertaa pienentynyt, mailla »vieläkin on niitä ainakin V5 liikaa. Enempää kuin noin miiden- nen osan tehdyistä alotteista moi eduskunta tuskin tällä istuntokaudella ratkaista — ja sittenkään ei niiden joulossa saa olla komin laajoja laki esityksiä, jotka suureen maliokuntaan tultuaan tukkeumat tien jälessä tule milta ja eduskuntaan jouduttuaankin Viemät miikkolausien istunnot. Alotteista tietysti metää suurim man huomion puoleensa laillisuuden palauttamista tarkoittamat ulotteet. Näitä tehtiin kolme, nimittäin yksi suomalaisen puolueen, yksi »perustus laillisten" ja yksi sosialistien taholta. Syy minkätähden suomalainen puo lue ja »perustuslailliset" eimät sopi neet yhteiseen alotteeseen, oli pääasi assa siinä, että suomalainen puolue alotteessaan tahtoi tehdä positiimisia ehdotuksia ristiriitojen selmittämisekfi; »perustuslailliset" taas maalimat, että laillisuus on ensin kaikilla aloilla palautettavia ennen kun he woiwat mitään uudistuksia ottaa harkttta maksi maltio-olkeutemme alalla. So sialistien oma alote johtui eri..intrii, geistä" »porvareita" kohtaan. Ne omat sitä tunnettua tamalliSta lajia, eimätkä mainitsemista ansaitse. Anomukset lähettiin merrattain mähällä emästyksellä perustuslakima- liokuntaan. Suomen kansa toimoo, että edus kunta »vihdoinkin saisi näiden Valtiol listen ristiriitojen selmittämisessä jotain pysymäistä toimeen. Toimeet kuitenkin malitettamasti lienemät hymin heikot. — la. Zeimtin oikeuz- onzto tZMneMvs! Zlimi »lc ZamliD, Afisnsjotoivnsto Turusia. Eerikinkatu S. Puh. 484. H°?ioikeudennorario A- ?-.- Hovioikeuden. anSl.Ät, Santer, Miimeaikaiset hälyyttämät tapahtu mat omat kokonaan syrjäyttäneet päimäjärjestyksestä kysymyksen senaa tin oikeusosaston täydentämisestä, joSta pros. Allan Serlachius hänelle ominaisella suoruudella t. k. alunsa kirjoitti Lakimies-lehdessä. Ainoastaan muutamat harmit sano. malehdet ilmaisimat olemansa samoa mielipidettä asiassa prof. S:n kanssa, ja keskustelu taukosi, johtamatta toi- mottuun tulokseen. Kysymyksen kii reinen käsittely on mielestämme kum minkin niin ilmeinen, että se on aiman ensi tilassa saatama ratkaistuksi. Kuten sanotttu, sukeutuu keskustelu tällä kerralla prof. Serlachiuksen kir joituksen johdosta Lakimiehessä, jossa kirjoituksessaan prof. S. asettuu sille ihanteelliselle kannalle, että oikeuslai tos on jZtettämä ulko- ja yläpuolelle puoluetemmellyksen, joSta taas pu heena-olemaan kysymykseen nähden seuraa, että senaatin oikeusosastokin siis on kokoonpantama kykenemistä lakimiehistä näiden puoluekantaan katsomatta. Huolimatta tästä ihan- teellisestä makaumuksestaan ebdottaa pros. S. kumminkin, että tämän puo luelaisi elun tukehduttamiseksi oikeus- osastosta itse ri dan objekti, oikeus- osasto aluksi muodostettaisiin siten, eitä maamme kaikki maltiolliset puo lueet tulemat siinä edustetuiksi. Ky symykseen eri puolueitten yhtymisestä tässä asiassa mastaa prcf. S. ehdot tomasti myöntämästi ja p?ruste!ee mäitteensä seuraamasti: »Ahtä mähän kuin muissa maissa erilainen walti» ollir.en katsantotapa estää erilaisiin puolueisiin kuulumia henkilöitä työs- kentelemästä yhdessä ssman tuomio istuimen jäseninä, yhtä mähän saat- taa näin olla asian luta meillä. Päinmastoin meillä erikoiset olot teke mät sominnollisuuden jokaiselle kahta pakottamammaksimelmollisuudeksi. Se, minkä me olemme tottuneet kutsu maan kotimaiseksi hallitukseksemme, on jo mieraissa käsissä. Jos milloin on siis nyt syytä koettaa pelastaa, mikä pelastettamissa on, koettaa säilyttää edes oikeuslaitoksemme". Suomalainen puolue on aina ollut zuuri tällä prof. Serlachiuksen kan nalla niin senaatin talous- kuin oike- usosastoon nähden. Sen töhden miehiinkin suomalainen puolue aino astaan puolet oikeusosaston paikoista, jättäen toisille puolueille tilaisuuden koalitsionin muodostamiseen. Prof. Serlachiuksen kirjoituksen ilmestyttyä asettuikin puolueemme pää-äänenkannattaja Uusi Suo metar kirjoituksessa lausuttuja mie lipiteitä kannattamaan. Täysin tun nustaen, kuinka tuiki »välttämätöntä on, että maamme korkein tuomio istuin saadaan mahdollisimman pian jälleen toimimaan täysilukuisena, lau- sui lehti samalla, että jos muitten puolueitten lakimiehiä ei saada yh teistoimintaan, on suomalaisen puo lueen lakimiesten täytettämä ne sijat sanotussa osastossa, joita ei,voida kauemmin amonaisina pitää. Wiipuri ehdotti asian ratkaisun jouduttamiseksi, »että kenraallkumer- nööri luotettamain asiantuntijain amulla ottaisi hanlliakseen senaatin oikeusosaston lisämiehet, niin paljon kuin niitä mielä tarnntaan, jotta osasto pääsee säännölliseen työkun toon. Valinnassa ei tarmitse tulla mitään muita näkökohtia huomioon, ? kuin ne, jotla perustuslaki määrää;! niinkuin eimät oikeutta myöten saa-! kaan tulla mitkään muut syyt mai-! kultamaan, maikka muitalin tekijöitä! toiselta puolen on tahdottu tehdä määräämiksi. Meistä tuntuu näet siltä, että perustuslain määräykseen »koetellusta kansalaiskunnosta" sisäl tyy sekin, että kansalainen tahtoo Palmella omaa kansaansa ja isän maataan. Sen muoksi uskallan.me olla marmat siitä, että oikeusoscston täyttämiseen on ihan tarpeeksi ole- massa lakimiehiä, joilla on tarpeelli nen taito, ansio ja koeteltu lansa- laiskunto!" Nuorsuomalaisten taholta -rastasi puolueen pää-äänenkannattoja Hel singin Sanomat, jokz peri aatteessa ilmoitti olewansa samaa mieltä asiassa prof. S:n ja Uude.l Suomettaren kanssa, että on toi saalta olemassa myöskin näkökohtia, jotka muka tällä haamaa tekemät mahdottomaksi nuorsuomalaisten me nemisen oikeusosastoon. Tämän osaston nykyiset jäsenet eimät ole lehden mielestä kyllin armokkaita istumaan tuomiopöydän ääressä yh dessä nuorsuomalaisten kanssa. Ai noa keino asian auttamiseksi olisi se, että joku tai mieluummin jotkut nykyisistä jäsenistä luopuisimat, jät- tääkseen sijansa osaksi toisten, miran »vaatimuksia pc remmin maStaamien suomalaiseen puolueeseen kuulumien, osaksi »perustuslaillisten" täytettä- miks». Muina syinä mainitsee lehti, että »perustuslaillisten" miime syksynä laatima ehdokaslista ei nyt enää sellaisenaan mastaa tarkoitustaan, joten olisi saatoma uusia ehdokkaita heidän sijaansa, ja että senaatin oike- nsosasio olisi, ellei nytkään ole toi mea saada se erotetuksi itsenäiseksi tuomio-istuimeksi, ainakin mapautetta- ma hallintotehtämistään. Lopuksi lehti lausuu kumminkin, -ctä kun kysymys jälleen on mireille pantu ei sitä nyt pitäisi päästää r^ukeamacn ja sulkee asian lakimiesten huomioon. Samalla lehti ehdotta?, koSka asia samalla on koko kansallemme erittäin tärkeä, että eduskunnassa olemat eri ryhmiin kuulumat lakimiehet ottaisi- mat asian yhteisesti pohdinnan ja käsittelyn alaiseksi. Siten pitäisi olla parempia toimetta saada se ennen pitkää onnelliseen ratkaisuun. Ruotsalaisten puolesta sysää Nya Pre s s e n kysymyksen syrjään. Lehti ilmoittaa olemansa nyt kuten ennen kin oman puolueensa miesten oikeus- osastoon liittymistä Ivostaan, pitäen mahdottomana m. m. sen, että »pe rustuslailliset" menisiroät yhteiseen tuomarikuntaan routamuosisn aikuis ten senaattorien kanssa. Näin ollen on asema niin selu?ä kuin suinkin. Jokainenhan käsittää, että meidän suomalaisten melmolli- suutena on torjua korkeinta tuomio istuintamme uhkaama maara, mikä sitä ehdottomasti kohtaisi, jos kaikki asettuisimat »perustuslaillisten" mie lettömälle kannalle, nim.: ettei senaa tin oikeusosaston jäseneksi saa astua kenkään niin kauan kuin tätä osastoa ei ole scatu erotetuksi senaatin talo usosastosta riippumattomaksi, itsenäi seksi maan korkeimmaksi tuomioistui meksi. Huomattaman selmästi on taas, kaikista ponnistuksista huoli matta, asianomaiselta taholta ilmoi tettu, ettei tämän toimon toteutumi nen ole odotettamissa, ei ainakaan lähimmässä tulemuisuudessa. Mikä on siis luonnollisempaa pulan aiheuttamiseksi kuin että suomalainen puolue aiman ensi ti!.,ssa miehittää senaatin oikeusosaston täyslukuiselsi, jotta edes oikeudenkäytön alalla pääs täisiin normaalioloihin. Näin sano- essamme käsitämme hymin, kuinka raskas työtaakka joutuu oikeusosas ton unsien jäsenten kannettomaksi, ainakin ensi aluksi, tähän saakka kun työmoimain puutteessa on karttunut suunnaton joukko ratkaisuaan odotta mia asioita. Mutta juuri yhteiskun nan muoksi, juuri melmollisuuden tunnosta oikeutta odottamaa kansaa kohtaan on suomalaisen puolueen lakimiesten tarmokkaasti käytämä työhön käsiksi mähääkään mältttä- mättä mastapuoluelaisten surkutella- man alhaisesta käyttäytymisestä oike usosaston jäseniä kohtaan, jollaisesta meuettelysiä he syyttä suotta owitt syyttäneet suomalaista puoluetta. Lähinnä pidämme suomalaisen ^ puolueen eduskuntaryhmän ivelmol-, lisuutena huolehtia siitä, että senaatin 5 oikeusc-sasto mahdollisimmun pian saadaan täydennetyksi tehlämään kyke- neivillä suomalaisen puolueen lakiinie- miehillä. Ihanat koalitsioni-, puolueettomuus y. m. »perustuslaillisten" »virittämät sireenilaulut omat jo näinkin aiman liian kauan jarruttaneet asian jär jestämistä. ij ZImoittaMn! muutti vim. mielipiteensä, joten kon sistori 19 äänellä 19 ivastaan on päättänyt suorastansa jatkaa asian käsittelyä. Jatkuma käsittely lykät- riin kuitenkin seuraamaan kokoukseen. — We»äjä» ja Suomen pos tilaitos. — Outo hauke. Ve näjän posti- ja sähkölennätinlaitoksien ylihallitus on nostanut kysymyksen Suomen postilaitoksen mirkamiestm laillisesta edesmastuunalaisuudesta oleman säädöksen muuttamisesta siten, että heidän tekemiään »virkarikoksia ei tutkisi suomalainen oikeuslaitos, maan Pietarin tuomiopiirin asettamat tuo marit. Näin kertoo ainakin Suomalaini n Uutistoimisto, Pietarista saamansa sähkösanoman mukaan. Mjz mliM. Keisarillinen perlje ke- säkst Suomen melMe. Lontoosta ilmoiteiaan Ruotsin leh dille, että Pietarista saapuneen sähkö sanoman mukaan keisarillinen perhe tulee, niin pian kuin jääsuhteet salli mat, lähtemään keisarijahti Stan- vartilla Suomen »vesistöille. Oles kelu tullee kestämään läpi koko kesän. — Luotfilaitos. Luotsipäällikkö luotsi, ja majakkalaitoksea ylihallituk sessa, amiraalikunnan kenraaliluut nantti N. Sjöman jätti eilen eroha kemuksensa luotsi- ja sotapalmeluk- sesta. — Lääkiutälaitos. Valtakirjan asessoriksi apteekkiasioita marten lää kintöhallituksessa on annettu lääket. l.s. W. E. Grenmanille. — Turuu howioike«S. Ihtä asessorinmir?aa Turun homioikeudes- sa senaattori F. F. Saarikosken jäl keen omat t. k. 18 p. päättyneen ha kuajan kuluessa hakeneet asessori Hj. Roinila, homioikeuden sihteeri V. Grönfeldt, marakannemiskaali V. Isaksson, notario G. ArrheniuS ja ylim. miskaali S. B. af Björkesten. Sen johdosta, että asessori K. E. Raade on nimitetty asessoriksi homi- oikeuteen on yksi miskaalinmtrka ju listettu haettamaksi 30 päimän ku luessa t. k. l8 p:stä alkaen. — KuIkulaitoSrahasto w. 1S11. Senaatti on käsitellyt teke mänsä ehdotuksen kulkulaitosrahas- tosta m. 1911 ja päättänyt alistaa sen korkeimpaan paikkaan. — Lopullisia uimithkfiä. Ken- raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen meisäkonduktööri ja ogro- noomi I. Rautajärmen nimittämi sestä Nikkarilan metsänmartijakoulun opctttijaksi. — Maltiou rakeuuusteu kor- jausttzöt. Senaatti on myöntänyt koriaus:önä marten kuritushuoneelle sekä työ- ja lääninmankiloille luomu- tetuissa rakennuksissa m. 1910 yh teensä 63,190 mk. V. 1900 tekimät samat kustanoukset 68,294 mk. Korjaustöitä marten kasmatuslai- toksiile, kihlakunnan- ja kuletusman- ktloille sekä Miipurin homioikeudelle luomutetuissa rakennuksissa m. 1910 on senaatti myöntänyt yhteensä 25.000 mk. Edellisenä muonna oli kustan nuksia oli kustannuksia 22, mk. - ZVeuäjän historia» pro fessorinvirka tzliopistoSsa. Ei len tapahtuneessa tarkistuksessa muut tui yliopiston konsistorion aikaisempi 20 äänellä 18 mastaan tekemä pää tös Venäjän historian prosessorin miran täyttämistä koskeman asian palauttamisesta historiallis-kielitieteel- bseen osastoon siten, että asia ei tu lekaan osastoon palautettamaksi. Aksi konsistorion jäsen, joka oli äänestyk sessä ollut palauttamisen puolella. Lehtori A. L. Rapola- vainajan ruumiin saatto. Jo ennen kello 6'tta tiistai-iltana kerääntyi Porin asemalle maltaman suuri juhlapukuinen ihmisjoukko suru- junaa mastaanottamaan. Kun juna kello 6,> saapui asemalle, olimat aseman edusta, asemahuone ja rauta- tietorikin täynnä surumielistä yleisöä. Synkän tunnelman synnytti kuusilla merhottu maunu. Jokapäimäisyydestä poiketen se makuuttamosti todensi sitä monille mieläkin uskomattomalta tun tumaa tietoa, että lehtori FranS Oskar Rapola on näin aikaiseen kylmänä saatettavia kuolleitten maahan. Kun maunun omi oli amattu, lau loi Porin Suomalaisen Nuijan seka kuoro kahdesti opettaja S. Sampolan johtaessa kuolleen johtajansa ruumiin ääressä mainajan itsensä kuorolle opettaman ja häntä erityisesti miel lyttäneen seuraaman laulun: M.»