?4:o 54 1910. KIIKU, Keskiviikkoa y ToukoktEyrsi II päivän — Suomalaisen Työlväenlii ien kokouksessa roiime lauantaina päätettiin m. m. suomalaisuuden he rättäjän I. W. Snellman'in muistoa miettää kokoontumalla miehissä ?!ui- jan kansallisen juhlapäimän kunniaksi toimimaan iltamaan Klassillisen Lyseon juhlasaliin. — Elinkeinoilmoituksia. Maist raatissa eilen ilmoitti leipuriliikettä ja -kauppaa harjoittamansa perämies K. H. Hymärinen. ' Tehtailija B. Johansson ilmoitti al- kamansa harjoittaa höyrylaimaliikettä kaupungin—Hietasaaren—Pikisaaren ja kaupungin—Hailuodon linjoilla kaimoil laan ..Impi", ..Astrid" ja ..Iris". Telefooni-osuuskunta Pohjola pyysi lupaa saada asettaa johtojaan kaupun- tl in ahteelle samoilla ehdoilla kuin Ou- iun telesooni-yhtiökin. — Konkussiasioita. Räätäli K. 5ianerman konkurssissa annettiin maa- nantain raastumanoikeudessa tuomio, jonka mukaan kaikki muut malmotut saatamat hymäksyttiin, paitsi kirkollis- maksut muosilta 1910 ja 1911. We- Iällisen maimolle myönnettiin pyytä- mänsä pesäero, mutta hänen pyyn- tönsä saada eroittaa itselleen pesästä erinäistä omaisuutta, hyljättiin. — Sakotettuja. Juopumisesta sa kotettiin eilen neljää henkilöä 20 mklla. Numerottomalla polkupyörällä ajos- ta sakotettiin erästä kellolaista 1 mklla Törkeästä ilkimallasta sakotettiin nuo- rukaista K. K. Lehtoa 150 mklla. — Ampumateltasta warasti teltan oma renki Oskar Nummelin Viipurista t. k. 7 p. kaikenlaista sä lyä 30 mkan 15 p:nin edestä. — N. mangittiin ja oli juttu häntä mastaan esillä raastumassa eilen, jolloin hän kielsi markauden. Asia lykättiin mielä t. k. 24 p:ään ja N. passitettiin man- kikaan. — Kapakan uhriko taas? Lau- mantaina iltapäimällä löydettiin seu- rahuoneen rappujen luota tajutto- massa tilassa olema mies. Miehen pää oli loukkaantunut niin että oli pakko hakea lääkärin apua. Mie- hen nimi on Antti Andersson, ko- toisin Pyliäjärmeltä Uudenmaan lää- nistä. Kuinka hän rappujen luo on joutunut, ei tiedetä. Tomerien pu heitten mukaan on hän ollut juomuk- sissa, ei kuitenkaan paljon. — Puistojen järjestely kaupun gissamme on jo ulotettu. Parastaikaa omat työt käynnissä Pokkitörmän rin teellä ja tohtori Borgin talon luona. — Oppilas- ja nuorten työn- tekijäin teosten näyttelyyn Ou- lussa on ilmoittautunut 438 osanot- tajaa, jakautuen seuraamalla tamalla: o O S- ° <-> O »-5 1 g §'§ * 3 ° 1 S- 2* o o jr rt S 3 « 2-5-». 3 S Os v£3 <-$ v£3 -rr 3 Os ^1 tMO O CJ5 C W oi ^ OI W C5 CD cn to oo to a* cc t o <1 J Cl H -1 OI to OC ZZ to hl- ^ tc to to to t—' H—' I—'h-MO^CitO O* (X H- 1 to to CO to O CO o < < < < < X X X X X — Maaseututeatteri näyttelee tänään klo 8 ip. Maneesissa Gustas von Numersin ..Elinan surman." — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 19 Tuhkarokkoa 2 Watsa- ja suolikatarria ... 5 Kurkkuröhkää Hinkuyskää 6 Watsakuumetta 3 Wesirokkoa 1 Ruusua. l Yht. 43 Uusi telefooni- laitos Onluttn. Telefooni-Osuuskunta Pohjola r. l., jolla ennestään on lupa keskusaseman perustamiseen Ouluun, on anonut oi- keutta asettaa Oulun kaupungin alueelle puhelinjohtoja. Tässä tarkoituksessa jätettiin eilen maistraattiin seuraa- mansisaltömen anomus: Marraskuun 14 päimänä 1907 päi- mätyllä ja toukokuun 5 päimänä 1909 uudistamallaan lupakirjalla, joista jäl- jennös tähän liitetään, on Keisarillinen Senaatti myöntänyt Telesooni-Osuus- kunta Pohjolalle r. l. oikeuden muun muassa Oulun kaupungin ja Mtor- nion kirkonkylän mälisen telesoonijoh- don asettamiseen. Lupakirjan nojalla on Telesooni-Osuuskunta Pohjola ra- kentanut ei ainoastaan linjan Oulu— Dlitornio maan myöskin linjan Kemi Romaniemi—Kemijärmi sekä tehnyt sopimuksen linjan Romaniemi—So dankylä lunastamisesta. Tietäen koke- muksesta, että puheluita ei moida yk- sinkertaisella johdolla mälittää suurilla mälimatkoilla ja että puhelut semmoi silla johdoilla eimät moi pysyä puhu- jien omaisuutena, maan muotamat toisille johdoille ja mieraitten kuulu- mille, on Telesooni-Osuuskunta Poh- jola rakentanut alunpitäen linjansa kaksinkertaisiksi, lukuunottamatta linjoja Tornio—Ylitornio ja Romaniemi— Kemijärmi, jotka linjat käyttäjäkunnan mähälukuisuuteen nähden mielä tois- täiseksi omat saaneet jäädä yksinkertai- siksi. Osuuskunta työskentelee tätä nykyä menestyksellä. Sillä on keskusasemia Kemijärmellä, Romaniemellä, Termo- lassa, Lautiosaaressa, Torniossa, Dli- torniolla, Kemin kaupungissa ja Si- mossa, jota paitsi se Uleäborgs Tele- sonaktiebolagin keskusasemalle johdetun pääjohdon kautta on saatettu yhteyteen Uleäborgs Telesonaktiebolagin laajan telesosntmerkon kanssa Oulun kaupun- gissa ja maaseudulla kuten Muhoksella, Utajärmellä, Maalassa, Haukiputaalla, Pudasjärmellä, Taimalkoskella ja Kuu samossa. Wastakuluneen huhtikuun 30 päimänä on Keisarillisen Senaatin määräyksen mukaisesti asetettu somin- to-oikeus sen ohessa määrännyt, että Kemin telefooni-osakeyhtiön ja Osuus- kunta Pohjolan telesoonimerkot omat yhdistettämät. Kun kaikki se etemäm myys, minkä kaksinkertaiset johdot tuot- tamat, tulee armottomaksi jos kaksin- kertainen ja yksinkertainen johto toi- siinsa yhdistetään, on sominto-oikeus sen ohessa määrännyt yhdistymisen ehdoksi että Kemin Telesooniosakeyhtiön johdot omat muodostettamat kaksinker- täisiksi. Sen jälkeen kun tämä uudis- tus on pantu toimeen, on ainoastaan Uleäborgs Telesonaktiebolag esteenä ajanmukaisten, selmien ja marmojen telesoonipuhelujen toteuttamiselle Perä- Pohjolassa. Kun osuuskunnalla ei ole mahdolli suutta taimuttaa Uleäborgs Telesonak- tiebolagia rakentamaan merkkoansa Ou- lussa kaksinkertaiseksi ja tämä on mält- tämättömänä edellytyksenä telesoonipu- helujen rauhoittamiseksi syrjäiseltä ja onnistumiselle pitemmillä mälimatkoilla on osuuskunta pakoitettu kunnioitta- mimmin kääntymään Maistraatin puo- leen anomuksella, että osuuskunnalle, jolla jo on Keisarillisen Senaatin lupa keskusaseman perustamiseen Oulun kaupungissa, myönnettäisiin oikeus aset- taa kaupungin kaduille ja muulle alueelle, paikallismerkon aikaansaami- seksi täällä kaksinkertaisilla johdoilla, pylmäitä. Osuuskunta tekee tämän anomuksen sillä edellytyksellä, että oi- keus myönnetään samoilla ehdoilla kuin mitä Uleäborgs Telesonaktiebolag naut- tii ja on osuuskunta puolestaan kernas kaupungille telesoonimerkon käyttämi seen myöntämään samoja etuja kuin Uleäborgs Telelesonaktiebolagkin tav joaa. Sen lisäksi mitä tässä edellä on esi- tetty saa osuuskunta mielä huomauttaa siitä seikasta, että, jos Oulussa syntyy telesoonimerkko kaksinkertaisilla johdoil- la, manna ja täysin ajanmukainen te- lefooniliikenne Perä-Pohjolassa on taattu ja sen kautta otettu suuri askel Oulun yhdistämiseksi suoranaisten ja täysin kelmollisten johtojen kautta muihin rantakaupunkeihin aina Waa saan saakka, joka on muorostaan suo- ranaisessa yhteydessä Tampereen ja Helsingin kanssa. Lujasti luottaen siihen, että Maistraatti täysin oimal- taa yrityksen suuren taloudellisen ja yhteiskunnallisen kantamuuden rohkenee osuuskunta lausua sen toimomuksen, että Maistraatti ei ainoastaan kannata anomustamme maan myöskin maikut taa asian hymäksi sillä tamalla, että anomamme lupa tulee myönnetyksi jo tämän kemään kuluessa. Oulussa Toukokuun 0 p:nä 1910. Telesooni-Osuuskunta Pohjola r. l. Hallinto O. Lehto F. P. Westberg G. Martin O. Kemppainen. MMm» kmne Au» sai»- Mssa. Lauantaina jätettiin Oulun maa seurakunnan ja Oulunsalon yhteisen jakokunnan puolesta lääninhallitukseen kolme eri hakemusta, joissa pyydetään että Oulun kaupunki kiellettäisiin toi mittamasta ruoppaustöitä Toppilan salmessa lohenpyynnin aikana, ja että satama- ja mutausmaksujen kanto otettaisiin pois kaupungilta ja jätet täisiin jäämittömän kantomiehen toi meksi, jonka tulisi marat tallentaa korkoa tuottamiksi, kunnes riita näistä rajoista on lopullisesti päättynyt. Ja- kokunta esittää, että tämä totnti us- tottaisiin Oulun tullikamarille. Rajankäynti-toimituksesta on tosin kaupungin puolelta malitettu, ja on lääninhallitus lykännyt malitukset kih- lakunnanoikeuden käsiteltämäksi, mutta näitä jakokunnan hakemuksia on pe- rusteltu sillä, että 7 pykälän mnkaan laissa mälirajasta medessä ja mesi- alueessa jaosta heinäkuun 23 päimältä 1902 tällainen raja on, malituksista huolimatta, asiallisten noudatettamana ieti ja siksi kunnes mäliraja lopulli- esti määrätään. Oulun satamaolot omat siis joutu- massa odottamattomaan käänteeseen. — Lääninwirkamiehet. Säräis- niemen piirin esimiehen Matti Perttu- 'en nimityksen kautta Paamolan piirin nimismieheksi amonaiseksi joutunutta nimismiebenmirkaa ensinmainitussa pii- rissä hoitamaan on läänin kumernööri määrännyt polnsikonstaapeli Antti Ko- malaisen t. k. 10 p:stä alkaen toistai- 'iksi ja kunnes mirka makinaisesti tu- lee täytetyksi. — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 10 p:nä antamallaan pääiöksel- lä on läänin kumernööri uskonut kes- tikiemaritalonpidon sekä marsinaisen, ylimääräisen ja menekyydityksen toi- mittamisen Siikajoen nimismiespiiris- sä sijaitsemissa kyytilaitoksissa miiden muoden ajaksi, 1911 muoden alusta luftett: Siikajoen sillan seuduilla kesti- kiemaritalonpidon ja marsinaisen kyy- dityksen talolliselle Jaakko Pesoselle Siikajoen ja Hailuodon kuntain muo- sittain maksettama 700 mkan suuruis ta kormausta mastaan, josta sum- masta Hailuodon kunnan on suoritet- tama 594 mk. 52 p. ja Siikajoen kunnan 105 mk. 48 p.; Siikajoen kirkon seuduilla kestikiemaritalonpidon sekä marsinaisen ja menekyydityksen, miimemainitun amomeden aikana Hai- luotoon, talolliselle Juho Turpeen- ojalle eli Turpeelle menekyydistä eri- kyisen, mahmistetun taksan mukaan kannettamaa sekä Hailuodon kunnan muosittain suoritettamaa 130 mkn suu- ruista kormausta mastaan; Remon- lahden kunnassa kestikiemaritalonpidon ja marsinaisen kyydityksen talolliselle Jaakko Saarinen-Hirmaskarille Siika- joen kunnan muosittain maksettamaa 365 mkn kormausta mastaan; sekä ylimääräisen kyydityksen Siikajoen kunnan Pesosen kestikiemarissa Tiiton tilan n:o 19 ja Huhtalan tilan n:o 26 Dlipään kylässä omistajille Antti Daamittilalle ja Aappo Paamolalle ja Remonlahden kunnassa Saarisen kesti- kiemarissa Ilikurolan tilan n:o 14 ja Pellikan tilan n:? 33 Remonlahden kylässä omistajille Mikko ja Antti Tiikkalalle sekä Heikki ja Jaakko Kuri- kalle. — M a a n m ittanstoimituksia. Maramaan.mitturi Bror Kuhleselt on määräily toimittamaan halkomisen Juurikasten perintötilalla n:o 1 Ali- mieskan pitäjän Mmieskan kylässä; maramaanmittari I. E. Söderlund samoin toimittamaan halkomisen Kyrö läisen perintötilalla n:o 3 Iin pitäjän Olhaman kylässä; maramaanmittari I. W. Ikonen samoin toimittamaan halkomisen Tör- mälän perintötilalla n:o 6 Paltamon pitäjän Uuran kylässä; kommissioonimaanmittari Otto Ha kasalo samoin toimittamaan halkomisen Mankisen perintötilalla n:o 13 Rant silan pitäjän Rantsilan kylässä; ja kommissioonimaanmittari B. E. Biitzom toimittamaan rajankäynnin Hämärin sotilastorpan tiluksilla Paa- molan pitäjän Pehkolan!' kylässä. Solon Hioi» miMMMii. Alempana mainitut nieijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 20 p. huhtikuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 74 69 ast. moit. 2 2- 77 9 S „ „ i -j. i < .»2 .. .. .. 11 2:75 23 .. .. Uhteensä 152 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 77 p. keskihinta 2 mk. 75,--. p., alin hinta 2 mk. 74 p. — LailvaUike Oulusta Hai lustoon alkaa tänään. Höyryalus Onni Unien, joka eilen käytyään War- jakan salmessa asti, huomasi mesien oleman jäistä mapaana aina Hailuo- toon asti, alottaa säännölliset kulku- muoronja tänään linjalla Oulu—War jakka—Hailuoto. — Kuolleita Wiime huhtikuun 30 p:nä kuoli Kuolajärmen kunnan Hautajärmen kylässä Uutelan tilalla talon manhus Iisakki Hauta- j ä r m i, 93 muoden manhana, ollen tämän pitäjän nykyään manhin jäsen. Vainajassa kadotti kuntamme yhden lämminsydämisen ja elämässään kai- kin puolin nuhteettoman kristityn, joka oli tunnettu laajalla alalla Perä-Poh- jolassa. Samalla oli mainaja yksi noita ivanhan ajan suomalaisia, joka sitkeällä työllä ja säästämäisyydellä sai Pohjolan lstilmsta maankamarasta marattomana miehenä kylmään kor peen raimaamansa uudistalon sellai- seen kuntoon, että hän saattoi tuon tilan perintömaana jättää lapsilleen semmoisessa kunnossa, jotta se melat tomana moi kelmata mallitaloksi. Saa- rijärmen Paamon taivoin. Jumalaan luottaen ja rukouksella teki manhus silloinkin tyyneesti työtä tilallaan, kun halla harmaaparta mei miljan mihan- nan tai karhu kaatoi karjasta lehmän. Ja moni koma-osainen, tuona petäjä- leimän syöntiaikana sai mainajassa helläsydämisen auttajan hädän hetkenä. Myöskin oli mainaja hauska ja amo- mielinen seuramies, jonka pakinoita manhoilta ajoilta nuoremmat mielel- lään kuunteli. Puhumattakaan jo sii- tä lämminsydämisestä puhelusta koti- ikämästään taimaalliseen kotimaahansa. kertoili manhus usein ..Kajaanin toh- torin" eli ..Lenttruutin" matkoilta Kuolajärmellä ja Hautajärmen kyläs- sä, jossa akkamäki sai nappi- ja silmä- neulapalkkiolla ..tohturille" runoja ker- toa tai manhoja lauluja laulella. Tiesipä hän monta kertomusta „Ml- männin" aikaisesta kansallisherätyksc:? ajastakin, mikäli se oli tiedossa näin pohjoisessa. Suomalaiseen puoluee- seen mainaja kuului ollen suomalai- suuden tinkimätöin puollustaja. Wiimeisinä elämänsä aikoina oli manhuus kuitenkin jo kuluttanut hä- neltä kaikki moimat, ettei hän paljon enää moinut yleisempiä asioita seurata. Mainaja laskettiin miimeiseen lepoonsa kuluman toukokuun 2 päimänä. Rauha paljon kokeneen ja kunnon Suomalai- sen muistolle! — Haapajärwen kihlakunnan maanwiljelijät, jotka tahtomat ottaa osap Talousseuran maatalouskilpai- luun, omat mieläkin tilaisuudessa kil- pailuun ilmoittautumaan. — Jäänlähtö Rowanieme!lä. Perjantai-aamuna klo 5 aikoina alkoi- mät Lainaan jäät liikahdella. Ne ryn- täsimät ensi töikseen lossipaikalle, jossa murskasimat metsänhoitaja P. A. Nor- masalon omistaman höyrymeneen pa- lasiksi. Päimemmällä alkoimat Lai- naan jäät uudelleen liikkua. Lossipai kan rannalle nousi suuria jäämuoria ja Ounasjoen suulle muodostui luja jääpato. Kemijoen jäät rynnistimät Pullinputaasta alas mieden mukanaan uittoyhtiön puomit. Kirkonjyrhämään muodostui luja mastus. Sitä mas- taan puskimat Kemi- ja Ounasjokien jäät mukana useita niittylatoja. Lau- antaina alkoi Ounasjoki purkamaan jäitään. Kokonaisen muorokauden kesti jäitten tuloa. Toistakymmentä niitty- latoa toimat jäät mukanaan, samoin puulauttoja ja tukkeja. Täytyi siinä Kirkonjyrhämänkin padon murtua ja antaa tietä mahtamien luonnonmoi- mien kulettamille jääjoukoille. Tulma on marsin korkea. Niittylä- dot omat harjaa myöten medessä. Wa- hintoja tulma ja jäät omat taas teh- neet. Weden laskettua ne masta moi tarkemmin huomata. — Kurjassa kunnossa on Ro- maniemen asemalle johtama tie. Eipä siitä tahdo mitenkään päästä kulke- maan. Kyllä olisi kiirehdittämä sen laittamista. — Tulipalo. — Eläimiä pala nut. Tämän kuun 7 p:män aamuna paloi Kärsämäen Ojalehdon kylän Mur- tola-nimisessä torpassa torppari Eljas Ojalehdon nametta ja heinälato. Na- metassa paloi torpan kuudesta leh- mästä kolme, marsahemonen, kaksi ma- sikkaa ja yksi lammas. Samoin pa- loimat ladossa olemat heinät. Torp- pari itse oli kalanpyydyksiään koke- massa, eimätkä kotona olemat saaneet kaikkia eläimiä pelastetuiksi. Suuri mahinko mähämaraiselle perheelle! — Sattnlan tulipalosta kirjoi tetaan meille entisen lisäksi: T. k. 6 p:nä pääsi tuli malloilleen Muhoksella Sattulan talossa polttaen talossa oleman uuden päärakennuksen poroksi sekä lähellä olemat kaksi aittaa, kesänametan ja yhden erillään oleman asuinhuoneen. Suurin osa irtaimis- tosta joutui myös tulen uhriksi. Tu- lipalon aikana kuoli myös äkillisesti sydänhalmaukseen talon isäntä Wilho Kustaa Pyhälä. Hän oli huoneis taan tamaroita ulos kantaessaan tun tenut pahoinmointia ja paneutunut kentälle lemähtäniään, jossa kuolema hänet saamutti. Mainaja, joka oli miimeaikoina jotenkin heikko termey- deltään, hoiti siitä huolimatta innolla monia kunnan ja yksityisten tehiäiviä kuolemaansa asti. Hänessä menetti- mätkin kuntalaiset hupaisen seuratome- rin ja samalla kansalaisen, joka rehelli- sesti ja innolla hoiti monet hänelle uskotut kunnan mirkatehtämät kuole maansa asti. Suremaan jäi puoliso ja yksi poika, sekä laaja ystämä- ja tuttamapiiri. Lemätköön rauhassa kun non kansalainen! — Otermasta kirjoitetaan: Jää peitteestään mapautui Oterman järmi t. k. 7 p. Jäät olimatkin l heikkoja, joten ne pian sulimat. Kemättulma kohosi tamallisen korkealle. Kalansaalis on ollut tähän asti huo- noa, sitä on haitannut osaltaan iso tuimakin. Rukiin laihot näyttämät säi- lyneen taimen yli aika hymin, joten alkamat rumeta edistymään joutusasti. Kauraa on kylmetty t. k. alkuväiminä ja kuuluupa joku kiireellisin kylmäneen huhtikuun lopullakin. Jos hymiä ilmoja jatkuu edelleenkin, niin tänä kesänä pääsemät kasmit todella aikaisin kas- maniaan. Toimokaamme sitä! — Kemijärmeltä kirjoitetaan meil le t. k. 7 p:nä: Tänään lähtimät jäät liikkeelle Ke- mijärmen kirkon kohdalta. Mahtamana myllersimät luonnon moimat. Kuuluu main yhtnäinen rytinä, kun jääröyk- kiöt komasta mastustuksesta huoliinatta painumat ohitse, mukanaan useita niit- tylatoja ja tukkeja, maikea armata, kuinka paljon ja kenen omia. Sulan- perä näkyy yläältä kirkolle. Mesi nou- see komasti. Peljätään tuleman kor- kean tulman, kun nyt jo alkaa olla miime muoden rajalla. Woi käydä niin, että jotkut häätymät pois asunnoistaan. Huomattavin teos mikä viime aikoina on ilmestynyt on pro fessori J. J. Tikkasen uusi taidehistoria Kuvaamataiteet uudemmalla ajalla. Pyydämme kaikkia asianharrastajia tutustumaan ensimaiseen vih koon, joka kaikkialla on nähtävänä. Teos on alallaan etevin suo malainen alkuteos. Teos on ulkoasultaan kaunein alallaan. Teos on pirteästi ja vilkkaasti kirjoitettu. Teos on tavattoman runsaasti kuvitettu. Hienoja värillisiä liitekuvia seuraa lisäksi. Teos on ti lattavana n. 8 vihossa ä 1:75. Joka hankkii 5 tilaajaa saapi 6:nen kappaleen teosta ilmaiseksi. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. Hauskin kirja mikä tänä vuonna on ilmestynyt on Jalmari Finnen uusi historiallinen romaani Sysmäläinen. „Ken tahtoo kirjallisuuden pa rissa viettää muutamia iloisia het kiä, lukekoon tämän kirjan." Hinta 3: 50. Ajanmukaisin kirja tällä hetkellä, jolloin lentokoneet liitelevät Lontoosta Manchesteriin ja piakkoin ehkä Helsingistä Ou luun on insinööri Kaarlo Suoma laisen toimittama Ilman valloitus. Runsaasti ja valaisevasti kuvi tettu sekä hauskasti kirjoitettu il- mapurjehduskirja. Hinta 3 mk. Ensimäinen kirja laatuaan ja erittäin hyvä on Mikko Ilkan toimittama IViehiläiskirja. Se on täydellinen 109 kuvalla valaistu mehiläishoidon opas ja käsikirja, joka poistaa tuntuvan puutteen suomalaisessa kirjalli suudessa. Hinta 2. 25. Paras kotimainen kirja laatuaan on puutarhuri L. Larssonin Kodin ruukkukasvikirja. Kirja on luotettava opas jokai sen kodin emännälle, joka haluaa kaunistaa kotiaan kauniilla kas veilla. 194 sivua laaja, kuvitettu. Hinta 2: 25. Luonnon ystäviile tarjoo MauriceMaeterlin- c k i n mestarillinen kirja Mehiläisten elämä mitä suurinta nautintoa. Tässä ihmeellisten tosiseikkojen esityk sessä näyttäytyy suuri taiteilija ja syvämielinen ajattelija, ja teoksen lukee ehtymättömällä mielenkiin nolla. Kirja on 267 sivua laaja. Hinta 3: 50. Kannattavin juurikasvi, jos sitä osataan oikein viljellä on Sokerijuurikas. ennen ou t-^hty Suomessa onnistumattomia yrityksiä tämän viljelemiseksi. Nyt aijotaan va hingosta viisastuneina taas tehdä uusi yritys, jonka vuoksi maan viljelijäin on syytä tutustua teok seen, jonka professori Gösta Grotenfelt tästä aineesta juuri on kirjoittanut. Kirja on kuvi tettu. Hinta 2 mk. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. '■ ne-. h 1 ^ — RoManiemen Tapionkylän nuoriso mietti kemätjuhlaansa t. k. 2 pnä Tapion kansakoulussa; juhla oli samalla osan talmea kestäneitten jatko- kurssien päättäjäishetki. Ohjelmasta mainittakoon termehdyspuhe, jonka piti opett. Nuotio, kosketellen nuorison suh detta isänmaahan ja kansaan. Pari ker- tomusta, sadun ja runoja esitti kurssi- laiset, samoin muorokeskustelun „Rait- tius ja Rakkaus", joka sujui erittäin hymin. Mielä oli opett. Nuotion esi- telmä alkemistien miisaasta kimestä. Tamantakaa kajahteli raikkaat laulut ja mäliaikana jaettu humip^sti lisäsi illan iloa nuorten mieliin. Kurssilaisille jaettiin todistukset tal- misesta työstään kursseilla. Lopuksi tulkitsi kurssilaisten tunteet opettajaan- sa kohtaan neiti H. Kantola, ojentaen hänelle heidän yhteisesti ostamansa muiston komean kahmikannun. Wäkeä oli tilaisuuteen kokoontunut satakunta henkeä ja sen käytös oli erit täin siimo. Meisenä toimeena lausuttiin, ettei tuonlaiset iltamat suinkaan olisi miimeiset, maan että niitä koitettaisiin panna toimeen kesäiseenkin aikaan mil- loin tilaisuus myöten antaa. No. — Kuusamosta % 10. Kesä on tulla rysnnnyt kahdella miime miikolla oikein jättiläisaskelilla tännekin Kuusamoon: mettä on satanut monena päimänä ja mäliin päimää paistanut. Ei tämä olisikaan liika ma- raista kesän tuloa. Mutta jos nyt me- nee yhtä kyytiä kesään, niin se näyt- tää tuleman paremmin niinkuin taival- lisella ajalla. Sehän se olisikin maa- miehen toimo, että kesä tulisi oikeaan aikaan, silloin olisi toimoa oikeista ke- san hedelmistä jo toumon tekoaikana, mutta se tahtoo käytä usein niin että „jonka milu miimyttää sen talmi ta- mottaa". Waan toimossahan on hymä elää! Eläinten konnun nnusai s i a ei tunnusta oleman kominkaan paljon, ehkei muilla liene kaupaksikaan^ maan jos kesä tulee niinkuin näyttää, niin ehkäpä kaikin kesään päästään, ja sitten „sitkas on kesäinen kuolia". Hei- nän kotia saanti on ollut maikeata mo- nelle paksun ja koman lumen takia. Rukiinlaihot näkymät oleman kirkkaat lumen alta noustessaan, jos main ei kemäiset yökylmät tule turme- lemaan niin rukiinolkia kyllä näyttää ensi kesänä tuleman. Maamies on täy dessä touhussa pellonpanon eteen, hän näet medättää lantaa edimniäisille pel- loilleen jo lumen aikana; se on jo si- tämyöten malmista kun tulee marsi- nainen pellonpano. Tukinhakkuu Alakitkan lahkos- sa on paroillaan täydessä touhussa. Ei kait käsiä ole kaikistellen palellut. —s—a—i. Muistopatsas on Snellmanille tähän asti pys tytetty ainoastaan Kuopioon, mutta pystyttäkäämme kukin kodissamme patsas hänen mer kityksensä ikuistamiseksi hank kimalla hänen tämänvuotiseksi inerkkipäiväkseen teoksen, joka on saanut kansallisaarteen ar von JJ. il, kirjoittanut TH. REIN, on kaksinkerroin kansallicteos. Ensiksi koska siinä kuvataan kansallisen suunniehemme elä mää ja merkitystä kansallemme, toiseksi koska teos on niin elä västi kir ; oiteUu, että se yksis tään senkin vuoksi ansaitsee merkkiteoksen arvon. Teos sisältää yli 1,400 sivua ja on kuvitettu. Hinta on hy vin alhainen; teos maksaa kah tena osana nid. 15 mk. javaa- tekansissa 19 mk. Se saadaan myös ostaa kuu kausitta n suoritettavia 3 mk. lyhennysmaksuja vastaan kai kista kirjakaupoista ja asiamie- hiltämme. HDSlainalieyiitii OTflVfl mVSST, Helsingissä. ©eooooooooooo © G © q 4,000 rnkasta—130,000 mkaan. Maatiloja otetaan myytäväksi Ja ^ palstoitettavaksi. Lähemmin J. H. LUOMA. ^ varama3nmitlari. ^ Oulu, Kirkkokatu 57. — Puhelin 5 13. ©©©©0©©@0©©0® Oikaisuksi Kestilän kirjeen- maihtajan uutiseen tämän lehden n:o 51 mainittakoon, että Kestilän osuus- meijeri Toimo r. l. maksoi miime maaliskuulla tuodusta maitokilon ker- masta keskihintaa 10,7 penniä ja kor- keinta yli 15, penniä, eikä keskihintaa 11 ja korkeinta yli 12 penniä, kuten kirjeenmaihtaja ilmoittaa. ^ — Kirje Muoniosta. Huhti kuun 27 p:nä oli täällä osuuskaupan kemätkokous, jossa käsiteltiin sääntöjen