Lauantaina 2 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 36 — 1910 Kirkor. nm-U.v.m. Syntynyt: Tms Alek?. Revolle p. Tauno. Tm.s Rob. MiVttiioHe p. Lahja Robert. Tms Kallo Soiniselle tr Hilkka Maria. Pe!ti-ep;>a Isak Roiniliile tr Laura Eiisabot. Tms Heikki Mort-a sello p. H-Mk' Satulaseppä E<lv. Kattcluksolle p. Airne. Räaiäli Antti Tnppnrai- sello v. Veikko Arm.is. O /e:- taja F. Terälle tr Aira Tellcrv•; Tai' Antti Mustoselle p. Veikko Vahtimestari H. Kortelais?! , .o tr Hertta Maria. KuoiiuL : Otto Hiltunen 3 v. Lti^ki Anna Maria Nykänen 7L v. Avioliittoon kuulut?ttu : Tai. Taipuisa are^ta Taavetti Kilpiä ja neiti Maria Kettun-n. Ent. maanvilj. August Jokinen ia neiti Anna K^tri Juutilainen. Tms Konsta Mutanen ja neiti Hilma Amanda Ojaniemi. Sumu FestiljDGHifiidistyfessn Joensuun osasto toimeenpanee ILTAMAN Sunnuntaina Huhtik. 3 p-.u-l 1310 Joensuun Työväantalolla. Lähemmin pylväsiluioUuksisss HuvitolrniKtKtU. Hiihtokilpailut vai-sitte s-ekä pojilla 2:ssa sarjassa. Lähtö luis tinradan viereltä huomenna sun nuntaina klo 7 ap. Torstaina huhtik. 7 p. klo 5 -6 i. p. kan netaan Raatihnoneella vi^lä mak samattomia ruununveroja. A. Peirehus. myytlöän tai vuokrataan j^ko vuodeksi eli kesän ajaki-i. Vilje lysmaat samoin. Tarjoukset teh tävät tämän kuun kuluessa. Eino Pakarinen. suotu laaja sisällinen itsehal- liitto. Toiselta puolen on epäilemä- töittä, että mainitut julistuskirjat sekä hallitsijain säilyltämät ja »vahmistamat ruotsalaisen Tuo- men lainsääoäntöä koskemat asia- kirjat eimät koskettele peruskysy mystä Suomen suhteesta Venä jään. Manhoissa ruotsalaisissa asiakirjoissa ei silniinnähtäivästi saata olla mitään tänne kuulu- mia osoituksia. Turha ou niitä etsiä myöskin paikallisesta suo- malaisesta Menäjän mallan ai- luisesta lainsäädännöstä, jnriidi- nen oikensnornii, jonka mukaan Wenäjä niallitsce Tuomea on syntynyt ja on olemassa riippu- mattomana ruotsalaisista ja suo- malaisista lakisäännöksistä. Tämä oikeusnormi on Menäjän ja Nuot- sin mälinllä Uudenkaupungin, Tn- run ja Wärälän sopimtiksiila tun- nustettu ruotsalaisen Tuomen lo- Pullisen malloitukseu tositapahlu- ma, joka yhdisti miiinemainitun keisarikuntaan. Mahmistettuaan useitten »veristen sotien hinnalla maltansa Tuonien suhteen sai Wenäjä tämän ivaan kerralla ra- jattoman, jnriidisesti eittämättä- män yliherruuden oikeudet. Edelleen selityskirjclmä yksityis- kohtaisesti selittää useamman ker- ran lausuttua ajatusta. Ensiksi, muka Venäjä on ottanut haltuun- sa Tuomen sen asujamiston suos- tulituksesta, jonka se on lausunut Porivoon maltiopäimillä. Toi- seksi, muka tämän sopimuksen nm- kaan keisari "Aleksanderi I lupasi antaa Tuomelle itsenäisen mal- tiollisen olemassaoloiisa oikeudet, maikkakin Meiiäjääii yhdistettynä, mutta erityisenä malliona. Kol- manneksi, muka tähäit nojaten, tällainen Aleksanteri I:n antama lupaus, joka tehtiin Haminaii rauhansopimuksessa on saannitta- nut kansaiiimäliseit oiketispäte- myyden. Miitaten moitilukuisiiit asiakir- joihin ja keisari Aleksanteri I:n sekä öiapoleonin Maliseen kirjeen- maihtoon, selityskirjelinä pitää todenmukaisena Tuomen tosiasia!- lisen muuttamisen menäläiseksi maakunnaksi, joka asemoimasta on saanut kaiklia kansainmälisen oikeuden maatintuksia tyydyttämän oikeusnormin, Tuomen asnjamis- ton suostumuksesta ei ole ollut puhettakaan. Ten sijasta omat päättäneet sodat ja hallitsijani tahto. Suomen maan piirissä keisari Zlleksanderi on toiminut sodan alusta saakka malloittajana ja menäläisenä itsemaltiaana. Ju- listuskirjassa 20 päimältä maa- liskuuta 1S08 ei oltu jätetty ntai- nitsematta aiiioastaait Tuomen asujamiston snostmnnksesta, mtit- ta myöskin siitä että heille olisi säilytetty joitakin erikoisia oikeuk- sia. Allämainitun julistuskirjan nojalla asujamisto teki uskollisuu- denivalan Menäjän keisarille. Hal litsijan aikomus säilyttää Suo- melle entiset säädökset julistettiin myöhemmin julistuskirjassa pai- »vältä kesäkuuta 1NOS. Tässä ju listuskirjassa on hsilä hallitsijan lupaus säilyttää Suonten m an h at S i 1^1 l^i gkailssl m l1 N:o 70 ja 77 ost : tann Joensuun Kirjap. 0.-y:n konttoriin. säännökset, mutta läntä iifciuciU tiaan tahdoit osotus oli joka ta- pauksessa armonosotus, iylkanään ivapaa kaikista sopimuksellisista sitoumuksista. ■ Sitten ryhdyttiin järjestämää» malloiteluu maakititnait hallitusta. Ten katsantokaiman puolustajat, että Suonten yhdistämme» ta pahtuisi sopimuksen muodossa se» asujaiuislou edustajien kautta, nojaamat Porivoon maltiopäimien tapahtumiin. Kuiteiikin on julis- tuskirjassa maaliskuun 1 päi mältä nimenomaan osotettu, että keisari Aleksanteri I:u mallan Tuo men suhteen lähteenä oli, ei suut- kaan Tuonien asujaniiston suos- tumus, ivaan korkeimman tahto. Hallitsija ci toiminut liikunnot- taen tämän asujamiston suhteen tekemiänsä sopimuksia, maan itse katsoen hyiväksi uudelleen iv ah- ivistaa Tuomen asulkaille heidän perustuslakinsa, oikeutensa ja etu- oikeutensa. S 3)lht malta kaikessa täydellisyy dessään kuului todellisuudessa maata mallottaeSsaan keisari Alek- santeri I:lle. Tuonien asujamis ton suostumusta keisari ci lain- kaan tarioinnnt toteuttaakseen hal- lilsijamaltaansa. Toiselta puolen kansanedustajilla ei ollut oikeuk sia tehdä sopimuksia Tuomen koh talo» suhteen, jo aikaisemmin yhtään mastaan- ottamalta olimat ivaniioneet us- kollisnudenmalan Venäjälle, toi- set jäiivät Ruolsi» alamaisiksi. Ecutta luotsin kuningas, joka ikiinnistoisista ajoista yhä mielä oli Tuomen laillinen haltija siinä määrin kuin tämä kuultu luot sin ivaltatnntaan ei antanut heil le minkääiilaisia ivaltuuksia teke mää» Menäjän hallitsijan kanssa sopimuksia alueittensa ttilcmasta kohtalosta. Porivoon malliopäi- millä ei moitu tehdä mitään Alek- leri I:n ja Tuomen kansan mä- Iillä Suomen poliittisen aseman nihteen. Malkijas oli ivai» jn- listanut ja ltiivannnt lahjoittaa mallotetnlle alueelle sangen lameat etuoikeudet. Menäjän hallitsija ivoi kyllä lumata tällaisia etu- oikeuksia, multa tämä ei ollut so- pintutsen teko maan yksipuolinen allitsijan armon ja jalomielisyyden osotus, kuten tätä tapausta Ha- minän rauhansopimuksessa ou ni mitetty. Tantalla tämä sopimus- kirja, kuten sen tekstistä selmästi ei sitonut keisari Alek- santeria minkäänlaisilla kansain- ivälisillä sopimuksilla noudatta maan Tuomen oikeuksia ja etu- oikeuksia. Asiakirja rajotluu täs- ä suhteessa osottamaan main Venäjän hallitsijan armollisuutta ja oikeamielisyyttä. Cu jälellä kysymys tuleeko Tno- memnaa ehkä siirtyessään keisari Aleksanterin mallanalaisuuteen erityiseksi maltioksi. Tämä kysy- mys ei ole mitään muuta kuin joko tahallinen tahi tahdoton mää- rinkasitys. Ei ole olemassa sel- laista asiakirjaa, jonka kautta Tuonti olisi joutunut maltion asemaan. Erityisissä Menäjän keisarien julistuskirjoissa puhu- taan lamean paikallisen itsehallin- non lahjoittamisesta Tuomelle. Ei missään moida nähdä iviit- tauksia suonialaisen mallioivallaii syntymiseeii, mutta ilman tätä ei tijan Tuomessa oikeudet mahen- netyiksi. Tyytymättä tähän suo- menmaalaiset jo aikoja sitten oivat esiintuoneet joukon yrityksiä, joidenka päämääränä on ollut niiden jatkuma rajottaminen mal tiopäimien hyiväksi. Menoarmiota koskemien hallitsijalle kuulumien oikeuksien rajottaminen oit Tno- meii ja Venäjän mälisten sitei- den heikontamiSta. Tekosyynä Tuoinessa moimassaolemien pe- rustuslakien kokoelman toimitta- misen alkoimat suontenmaalaiset miime muosisadan b0-luwnn puoli- ivälissä, esittää ehdotuksia erityisiksi suuriruhtinaanmaan hallitusinno- doiksi, jotka selivästi olimat tar- kotetnt mähentäinään korkeimman mallan oikeltksia ja Tuomen muut- lantista erityiseksi maltioksi, joka olisi yhdistetty keisarikuntaan ai- noastaan enemmän tahi mähem- män horjmvan unionin kautta samaan tapaan knin hiljattain hajoteltu unioni Norjan ja Ruot- sin mälilkä. Ajatus erityisestä Tuomen maltiosta, joka aluksi oli mieras kaikille oikein ajattele- iville suomeitmaalaisille paikallis- ten julkaisujen ja tieteen ahnaasti omaksumana. ÄlNttifceti y!eiswalta- knnna!!Lset'ta Lain- « »» M. ff ; ff * ff » Mdantojarjes- tyksestä. kysymys Suomea koskemieu yleisivaltakunuallisteu lakien mal- niistamisesta, säätämisestä ja jul- kaisemisesta, oltuaan jo toistakym mentä »vuotta päimäjärjeStyksessä, lähestyy loppumaiheeseensa. Min- kalaiseen päätökseen se johtuu, sii- tä tuskin on nmosiin ollut mitään ÄKiutama »iistä epätietoisuutta. Ztyt ensimäisenä pääsiaispäimäiiä annettu arin. ma- nifesti ei jätä enää epämarntalsi ntinkä ratkaisun täniä tärkeä asia tulee saamaan. Jo helmikuun manisestilla lsiii) tahdottiin saada käytäntöön perus tuslain ivastaiiien lainsäädäntö- järjestys, jonka mukaan Tuomea koskeiva yieismaitakulmallinen lainsäädäntö ja myöskin ylsin- oinaan Tuomessa moimassaole- main lakien säädäntö, jos ne kos- kisiivat yleisiä maltakunnan etuja, pantiin kokonaan riippumaan kei- sarikunnan hallinto- ja lainsää- däntöeliinistä. Mainittu mani- sesti oli nimellisesti moimassa marraSiuiihun 19ur> asti, jolloin Menäjälla julkaistu lokakuun ma- nifesti oli perinpohjin muuttanut keisarikunnan lainsäädäntöjärjes- tylsen. Tilloi» julkaisi hallitsija inarrask. 4 p:n julistuskirja», jos- sa hä» iliiioitti ottaneensa lopnlli- sesti harkittamakseen maltiosääty- jen edellisen jouluk. '!1 p. tekemän alain, anomuksen toimenpiteistä laillisen järjestyksen palanttami- seksi maahan ja lausui hamain- neensa, että anomus ansaitsee huomiota ja että siinä anotut toi- meiipiteet omat täytäntöön panta- ivat. Tainalla hallitsija käski, että helmikuun manifestiin kuulu- main perussäännösten noudatta minen oli laktautettama, siksi kuin siinä mainitut asiat tulemat lain säädäntötoimen kautta järjeste- tyiksi. ".Uain ollen näytti päiioänsek- iväitä, että tämä kysymys luon- nostaan palajaa päiiväjärjestyk- seen, mieläpä sekin että niin kauan kuin tämä kysymys on amoinua, jättää se tilaa inieliivaltaiselle tulkinnalle Menäjän hallituksen puolelta ja tulee olemaan alku- syyliä moniin maamme oikeuksia ivastaan tähdättäiviin tuhoisiin hyökkäyksiin. Marsinkin pari ivii- me muotia on ollutkin yhtämit- taisin raskaiden kokemusten kou lua. Välitä tosiasiat silmäin edes sä on erityisesti suomalainen puo lue alun pitäen ja pitkin aikaa mäsymättömäsli ivaatinnt, että suomalaisten taholta' tehtäisiin kaikki, mitä suinkin ivoidaan, hel- niikuun inanisestin rajoittainiseksi. TaslaiUselviii koinitca, jonka nen- moltelut olimat iviemäisillään meil le snotiiisiiu tuloksiin, laskettiin ha- jalie. ..Perustuslaillinen" halli tuspuolue, joka suurlakon kautta sai ohjakset käsiinsä, ei asettanut toistakaan komiteaa sijaan, ei tah- tonut mitään tietää koko yleisival- taktmnallisen lainsäädäntökysymyk- seii olemassaolosta. Tuomakaisen puolueen maatinutkset leimattiin sillä taholla halpamieliseksi Tuo- MSN oikeuksien tinkimiseksi ja ly- hyen ivapanden ajan käytti silloi- »e» senaatlimme suomalaista puo- luetta ivastaan tähdättyyn kosto- politiikkaan. Suomen ja keisari- kunnan ivälillä aivonaisina olemien riitakysymysten selmittäminen lai- minlyötiin, kunnes uudestaan nou- sema taantuntus teki somittelut mahdottomiksi. Masta sitten, kiin keisarikunnan mi»isteri»euivosto alkoi taas sekaantua Suomen asioi- hin, alkoimat silmät aueta. Mutta se oli jo liiau myöhään! Menäjän nykyinen pääministeri ryhtyi asiaan ja m. m. erityinezt suoinalaisivenäläiueii sekakouse- reitssi, Haritonomin koinitea, ase- tettiin. ^tiinkuin tiedämme, tä- män komitean suomalaisten jä- sente» ponnistukset raukesimat tyh- jiin ja tuleman lainsäädännön pohjaksi otettiin komitean menä- Iäisten jäsenten ehdotus. Minis- terineurvosto tarkasti ehdotuksen ja hymäksyi sen kaikissa pääkoh- dissa. Kyseessäolemalta arm. ma- nisestilla on se jo jätetty malta- kunnanneumosto» ja maltakunnan- ivaUio moi olla olemassa. Tuo- inenmaail itsehallinto perustun Menäjän maltiomallan hymään tahtoon. Titonii, kuten suoranai- sesti ja tarkkaan on lausuttu pe- rustiislakieii toisessa pykälässä, on yhtenäisen Menäjän inaan crotta:naton osa. Hallitukset yli- oiketidet Tiiomessa kuulumat Me- näjän ivaltioinahdille. 'säiden toimesta kaikki Tuomea ja mitu- ta Menäjän maltakuntaa koske- wat kysymykset oivat ratkaistaivat ivenäläisten lakien iiojalla. Pai- kalliset suontalaiset asetukset ivoi- ivat kosketella ytsinomaan sisäl- lisiä asioita. Täinä itsestään silminnähiäivä ja teoreettisesti eittämätön asenia on Menäjän ja Tuomen mälisten suhteiden alalla hämmentynyt lainkäytän- nön jyrkkien horjnivaisuuksien kaut- ta. Mdkän kokonaisen muosisadan aikana julkaistiin Tuomea koske mat lait, joilla oli yleismaltakun- nallinen merkitys satunnaisista asianhaaroista riippuen niin hy- min yleismaltakumtalliseu kuin paikallisen suomalaisen lainsää- däiiiiöii mukaan. Tämän johdosta ajatus edelli- sen yliherruudesta jälkimäisen suh- teen pitkään aikaan ei montut todellisesti mahmistua. Paikalli nen suomalainen lainsäädäntö erittäinkin maltiopäimien toiniin- nan ilmennyttyä tniikentiu sellai- sille aloille, jotka asioiden sään- nöllisessä tilassa olisi olleet kun- lumat Menäjän yleismaltakunnal- listen lakien toimintapiiriin. Mal tiopäimien laatimat lait rajoitti- ivat myöskin oleellisesti hallinto- järjestnksellisen ja taloudellisen lainsäädännön piiriä, joka oliriip- puroa yksinomaan hallitsijan tah- dosta. Tällä tarvoin tulimat Me näjän maltiomallan ylimmän hal- duuman harkittamaksi. Suomen eduskunnalle on annettu tilaisuus antaa lakiehdotuksen sisällöstä kuu- kauden kuluessa maan lausunto, joka sittennnin jätetään mainitun nen- maston ja duuman tarkastetta- maksi. Kerrottiin tosiit, että ministeri- nenmosto aikoisi sekakomitean me- näköisten jäsenten lakiehdotusta jonkuii merran liemennellä. Mi- tään sellaista ei kuitenkaan ole hamaittamissa; joku määrittely on maan tarkempi; pääkohdissa ei tehdä mitään oleellista poikkeusta, yleensä koko Suomen lainsäädän- tö on sen mukaan alistettama yleismaltakunnalliseen lainsäädän- töon kuulumaksi, maltakuunanneu- moston ja duuma» harkiunasta riippumaksi. Jo sekakontitea» me- »äläisten jäsenten lausnnnosta kämi ilmi, että Tuomelle erityistä lainsäädäntöä ei oikeastaan ntis- sään muodossa Menäjän johta- mien hallituspiirien keskuudessa hymäksytä, maan on siitä kaikki, mikä on mähänkin tärkeätä, yhdis tettänsä yleismaktakunnalliseeii lain- säädäntöön, ja jäkjellejäämästä se- litettämä, että sekin moidaan tar- peen mukaan yleismaltakunnalli seen laiiisäädäntoon siirtää. vtiinkuin arm. menisestista käy seliville, on Suomen eduskunnalle jätetty tilaisuus antaa ainoastaan lansnnto tästä lakiehdotuksesta, joka mitä oleellisimmin koskee maktiolli- sen itsehalliittomme ja kansallisen elämisemme elinehtoja, ja enempi käsittely tulee kulkemaan keisarikult it an lainsäädäntölaitosteit kautta. Te ryhmä, jolla nyt on Menä- jällä malta käsissään, ei tahdo laillisia nemvotteluja Suomen katts- sa, ei yrittääkään saada uutta lainsäädäntöä toimeen maamme perustiislakien mukaisessa järjes- tyksessä. Se ainoa tie tahdotaan siwuuttaa, jonka kantta kaiken lain- säädännön meillä tulee kulkea ol- lakseett sitoma, nimittäin eduskun nan hymäksyinisen, eikä maan kau- sunuon antainisen kautta. Lakiehdotuksella tähdätyn iskun ankaruutta ei ole liementäinässä edes mitään toimeita maltakunnan duuman nykyiseen enemmistöön, joka tämän maltiollisen suurkysy- inyksen ratkaisee. Siinäkin suh- teessä asemamine tällä kertaa on epäedullinen. Oma eduskuntam me yksin tulee tekemään mitä on tehtämissä. Lausunnossaan sillä on tilaisuus osottaa sekä uuden kainsäädäntöjärjestyksen suhtautii- misen meidän oikeusjärjestykseern- me että senkin, mitenkä aiman perustuskakiemme mukaisesti moi- daan tarpeellisessa määrässä to- tenttaa se tarkotus, jota puheen- alaisella lainsäädännöllä halutaan. Sillä ou tilaisuus »valaista »venä läisille lainsäädäntöelimille, ylei- sölle ja ystämillemme ulkomailla lakiehdotuksen laadun, tilaisuus ilntilansua oikeuskästtyksemme, joka sadan muoden ajan on ollut kait- sainine olemassaolon kulmakimcnä ja joiika oikeuskäsityksen omat suur- ten simistysmaitten kuuluisat oi- keusoppineet siksi tunnustaneet ja asettuneet sitä puolustamaan. Tyynellä, »vakamalla, armok- kaalla esiintymisellä laillisten oi- keuksiemme ja kansallisen elärnäm- me puolesta toimottamasti on mielä jotakin maikutusta. eailMnls. Maali sk. 30 p. Ehdotus waltakunnau lainsää- dännöstä. Senaattori Saarikoski toi edus- kunnalle armollisen esityksen ynnä ehdotuksen laiksi niiden Suomen- »iaata koskemien lakien ja asetuk- sieii säätämisjärjestyksestä, joilla on yleisivaltakunnallinen merkitys. Puhemies mastasi ottaessaan esi- tyksen mastaan, että eduskunta on sen käsittelemä perustuslain mu- kaisessa järjestyksessä. Esitys kuu- luu: ..Maalisk. 14 pnä tänä muon- na annetun arm. julistuskirjan inukasiesti H. M. Keisari esittää, että Suomen eduskunta kuukauden kuluessa antaisi lausuntonsa laki- ehdotuksen sisällöstä niiden Suo- men maata koskemien lakien ja asetusten säätämisjärjestyksestä, joilla on yleisivaltakunnallinen merkitys". Esityslistalla olemat asiat lä- hetettiin »valiokuntiin, enimmät ilman lähetekeskustelua. (Ehdotus laiksi maauhankin- uasta tilattomille. Laajahko keskustelu syntyi ?d. Joonas Castrenin y. m. eduskuntaesityksestä, joka sisältää ehdotuhen laiksi maanhankivmasta tilattomalle »väestölle. S.osialis- teista käyttimät ensimäis-eksi perä- tysten puheenmuoroa ed.. Elorau- ta ja Lautasalo, jotka etupäässä armostelimat agraariko miteaa, pi- täeu sen sellaisena lav.oksena, josta oli hyötyä main sen jäsenille. Ti- lattornai» mäestön alakomitean ehdotuksilla ei myöskään moida tilattoniain asemaa korjata. Wil- jetyspakkoperiaate on ainoa oikea ja amoastaan sen mukaan moi daan toimottuja tuloksia sacr.wut- taa. Asia olisi maatalousiv^lio- kunnan ensimäisenä käsiteltän», i. Ed. Joonas Castren Z>uo- mäntti sosialistien miljelyspa kkoa koskema» ohjelman ristiriitaisuuk- sista sekä lausui sen eräissä koh- dissa jyrkästi eroaman Saksan sosialidemokratien ohjelmasta. Pu- huja puolusti eduskuntaesitystaän, mainiten sei» pernstulvai» nyky- ajan etemimpien agraariokoja tui»- teivain henkilöiden kantaan. Toi- »voi, että maatakousmaliokunta käsittelisi esitpksen ensimäisenä ja kiireellisenä. Ed. Tokoi »väitteli pitemmäS- sä lausnnnossaan ed. Castrenin lausunnossaan esittämiä mielipi- teitä mastaan sekä kaikkia porma- rien inaatalousolojen paraiitamis- yrityksiä ivastaan. Puheeinvuoroja asiasta käytti- mät »vietä ed. "Alkio, Muolijoki, Renivall ja Tchybergso», joka huomautti asia» nykyisessä edus- kunnassa oleman samalla kannalla kuin eduskunnan ensiaikoina: sa- mat kiistat ja samat puhujat, so sialidemokraateista puuttuu main Tainio, joka kumminkin oli „pri- mns inter pares". Piti sos.-de- mokraattien maanmiljelyspakko- hommaa yhtä mahdottomana kuin maalaisliittolaisten obligat- sionipuuhaa. Asia lähetettiiu inaatalousiva- kiokuntaan. Prokuraattorin kertomus kai»- käytöstä ja lakien moimassa pitä misestä maassa m. pan tiin pöydälle perjantain istun- toott. Manifesti waltakunnanlaiu- säädännöstä esitetty senaa- tissa. Maltakunnanlainsäädäiitöä kos- kema keisarillinen manifesti esitet- tiin maalisk. 30 p. senaatin ta lousosastossa oikeustoimituskun- nasta. Oikcusioimituskunnan päällikkö senaattori Saarikoski, maikka, olikin sitä mieltä, että maniseö-!^' tissa on määräyksiä, jotka oivat\ !J *- ristiriidassa maan perustuslakien takaamien oikeuksien kanssa, k»u-!Z. lenkin puolusti julkaisemista, kos-s g. ka senaatilla ei ole oikeutta kiel- täytyä julkaisemasta hallitsijan käskyjä. Senaattori »vaati, senaat- tori H edlundi» kannattamana, inaiiisestin julkaisemista heti. Senaatti päätti yksi»ti?lisesti julkaista ma»isestin asetnskokoel- massa ja ivirallisissa lehdissä M. t. prokuraattori pani pää-1 töksen johdosta ivastalauseeii, jos- sa huomautti, että koska mani- sesti on ristiriidassa maan oikeus- järjestyksen kaussa, ei senaatin olisi tullut sitä julkaista. Paitsi yllämainittuja seuaatto- reita olnvat saapumilla sciiaatto- rit Kraat>, Hosiainoff ja v. Ko- then. Poissa olimat senaattorit Nai- nesalo ja kreimi Berg. Senaatti päätti jättää maltio- Slävien kusten tsatteri ^ino ?aril8il3izi? mgsterioita. Lontoon Eläintarhassa. Tuntija verran poliisina. Kertoelma nykyajan elä mästä. Rakkaus-unelma. Hy\in kasvatettu Ville vierailemassa talinsa luona. Tämä verrattain hauska oh jelma alkaa huomenna sunnun- t-iini. .T!r-Kie~S5 f Joensuusta ja I Yleisiä uutisia. Suomen asiain esit tely korkeimmassa paikassa. pahville mainittua lainsäädäntöä I wiime kemätkokouksessapäätettiin !oskewan lakiehdotukseii. I ia »iintuiit sa»omalel)ti-ilmoitul- sissaki» olette huomanneet, olisi »omeu asiat ministeri- > Teillä taas asiata käydä t. k. n «Cttluostn-m puä Joensuussa tuon n. s. »virkai-^^ ^ lija-asian muoksi. Olisi silloin saa- Pietarista maalisk. •">') pniä. tama hto asia marinaan päätök- Ministerineuivosto on käsitellyt l seen joko puolelle tai toiselle, sillä euraazvat Suomen Tuuriruhti-Inyt ivasta on se päässyt sille as- naanmaata koskemat asiat: I teelle, että »varma päätös moi- 1) Puutamarain sahausinaksun! daan tehdä, ja mientitullin suorittamisesta! ! Äioneslakiu syystä oit ikäivää L-Ä 2) määräyksen suorittaa maltio-! tuohon asiaan puuttua, mutta knn Ulf fA^«-lseit inhhstrt mipfnfin t,intin, mn(- ■Santarmien kärsi m ä t »vahingot suurla kossa. Korkeimmassa paikassa tapah- tuueessa esittelyssä on myönnytty kenraalikumernöörin esitykseen, etlä kaikki ne »vahiiigot, jotka Siiomes- sa m. tapahtuneet epäjär- jestykset tuottimat erinäisille tänne sijoitetuille, santarmistoon kuulu- mille henkilöille, yleisistä maroista kormattaisiin asianomaisten henki- löitten esittämien »vaatimusten mu kaisesti. M a r g ariini n t u l l i. Tenaati» alistus margariini- »voi» tulli» alentamisesta o» kor- keimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä hylätty. Tilattoman »väestö n m a a n h a n k i n t a. Senaatin ehdotus armolliseksi esitykseksi piemviljelys- ja asunto- tilojen muod ostamisesta ja armol- lisetsi asetukseksi tilattoman maa- laisiväestöi» »naanhankinnan hel- pottamiseksi oivat korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä hylätyt, koska ne eimät täydelli- sesti ole niiden periaatteiden inu- kaiset, jotka käymät ilmi siitä ar mollisesta kä skykirjeestä syyskuun 2U piltä 1U0S, joka koskee hallin nollista luotinetla olemien sään- nösten poisjättäniistä ivaltiopäi- mille jätettämistä esityksistä.. Senaatti on saanut toimeksi »valmistaa uudet ehdotukset itäistä asioista. N h t e i s m e t s ä t. Senaatin esitys sen ehdotuksen »vahmistamisesta armolliseksi esi tyksekst erilaatuisista yhteismetsis- tä ou korkeimmassa paikassa ta- pahtuneessa esittelyssä jätetty sik- seen. Senaatin on malmistettaiva uusi ehdotus arm. esitykseksi asias s a humnioonnottamalla »e perus- teet, jotka keirraalikuivernööri ou lausMinossaan esittänyt. Suomalaisen kirjaili- s u u s s e u r a n ja „K a ii s a i» Näyttämön" maltio- a o u. Korkeiinmassa paikassa tapah- tr-neeSsa esittelyssä on annettu fttostuinus, että laadittaessa m 1U10 nteuoarmiota m. 1901) meno c.rroicoit saadaan siihen ottaa ..Kansan Viäyttäinoä" marten UU,000 mkn ja Suomalaista kir jallisuusseuraa »uafltu 50 tuh mki» määräraha. Uusia t u 11 i a 1 u f f t a. Korkeimmassa paikassa tapah t'uneessa esittelyssä on myönnetty lupa hankkia tullilaitoksen tarpeeksi teräksinen hötzrypnrst sekä miisiyh- distettyä purje- ja »noottorime- nettä, ehdolla, että tarpeellisten 150,000 mkn lopullinen »nyöntä minen saa riippua »voittorahaston tilasta ro. 1910 menoarmiota laadittaessa. Luotsilaito s. Korkein»massa pahkassa tapah- tuneessa esittelyssä on anomuk- sesta myöiiuetty ero Maasan luot- sauspiirin päö-llikölle, eiverstiluut- nantti Edward Brumiille. Luotsilaitoksei» kapiteeni Hj- o. Bonsdorss on ylenni^tty emerstr- luutnantiksi, akikapteen^i K. A. ^.'i-t- jeberg kapteeniksi^ luutnantti A- Lauren alikaptevniksi ja aliluut- nantti E. R. Minjer luvtnan- tiksi. Maalaioscurai',' ^dnstajille e. öiiinkuin inaaniviljelysseuran L"'L* SU maroista ,H(in mk. kuiman höy-I>e>t johdsta mieläkin tuntuu »val- ^ rymajakau haiilkimiseksi Oulun sa-I^tseivan sangen yksipuolisia käsi- tantan kulkumäylnä »varten: I lyksiä ja knn sen merkitys kniten- määräyksen käyttää »vuosina l^ 11 roaatit sen perinpohjaista kä- 1910—14 mnosittai» 7,000 n»k.! sittelyä, katson melmollisnudekseiii, Helsingissä aivatun, työmäkeä ta-I^öka kerran pidäi» itseiii ainakin ^ pattirmilla suojelemia esineitä kä-I jossain määrin asiantuntijana, % '»tfofom. 5 »-.! 1 mipffi hitnmrmttfT prriiHStrt mtnfpÄtii • itteleivän näyttely» jatkumaa yllä-1 w>elä huomenitta eräästä puolesta pnoa marten: I tässä asiassa. 4) »vääräykscn sitorittaa Suomen! Kun tuo ..ivirkaitijakysyinyS" Liikemieslen kauppaopistolle Hel- toissa syksynä nostettiin esille, oli ^ ingissä korkeimpien kauppaoppi- ^ akkuuu panijaii» yhtenä taikoiluk- ^ ' CQ KS 'urssieit ylläpitäniistä ivarten ival-Iiena saada sen kantta aikaan puh- tion amustnsta mnosittain enin-ldistusta ja parannusta maanm. täin 4^,000 mk., ensimäisenä lu-Iseuran mirkailijaknnnassa. Oliko 'Nivuotcna enintäin Idi,000(?) mk.; I siihen mitään täysin pakoittamaa ö) erityisen osaston mnodosta-I aihetta, se jääköön tässä sikseen, misesta Helsingin yleiseen sairas- myönnettämää kai on, että luoneeseen somelluttainalla se pro->uiille. ^ jotka tuohon kysymykseen pedenttiklinillistä opetnsta marten:!yleensä ihastnimat, oli se tärkeä <>> Elisemvaara»—Taivonlimta» I erilaisista syistä. ^ Kun sitte komi- radan rakennusten lisäkustannus-I tea perustettiin ja fe alkoi asiata ten suorittamiseksi suoritettamaksi! tutkia,^ sai se^ yhä smiremmassa S--S Tuomen »valtiomaroiSta etuinak-I määrässä sosiaalisen luonteen. * uita 130,(»00 mk.: Tahdottiin käyttää sitä yhtenä, 7) muutoksesta säästökassoja «luulon mukaan hyivinkin maikut- QA koskeman arm. asetuksen kesäk. 19 taivaita, läksykyksenä ja »nuistutuk- p:ltä 1895 1 cj:ään: sekä I se»a koko maa» mirkailija-kun- ^ S) senaatin moiläjäiikielen kään-Inalle. Ja »naanmiljelysseura ja täjieu »viroista. | [en toiminta jäi kokonaan siivuasi- % iOlnuiitut asiat eimät kohdanneet aksi. Tällä asteella oltiin »viime muistutuksia miiiisterineulvoston I syyskokouksessa. Johtokunnan il- ffN puolelta. I mituoiniin periaatteisiin ei tabdot- 2 u o m c n wa!tiolaitosten w^ kiinnittää mitää.t huomiota. edustus ulkomaisissa konqres- johtokunnan lau,unnona,talliiuut- ' I ta ei moitti kteltaa, ivaan ie Asetuskokoelmassa on julkaistuin^! sotkemaan kumousmiesteii auraamat ministerinenmoston eh-11.uuria lopaakltpa pyrumykita. bottamat arm. mahmistetut »nää-I t ^ ea ^. a - ^a^ta lynty- räykset siitä, missä järjestyksessä!"^" ltaamtua Tuomen maltioitlaitoste» edusta-l uuo n 3?? « l . I _ f . 0ln " jia saadaan lähettää nlkomaisiin!" kului taas mume keivat- kongresseihin, konferensseihin, luksiin, näyttelyihin, ja muihin I^^.^^im kuteenkin prnutmneefyt kansainivälisiin juhliin ja kokouk-! lyysko.ouksen paatokita . na a^ia alkoi taas muuttaa luon- Iliettään. Johtokunnan lausun- 1) Ulkomailla pldettamissa kan-I^gZ^ esitetyt periaatteet kytiroäi*?^ sainmältsissä, ivalttollista . luon- ^-^ssä kaikesta hiiolimatta ja ^ tttttct _ olemissa ioiottk)is3|ct l a I rxjoittiront yhä enemmin tuimus- juhlissa muonien ivaltionlaitoksetItuSta. )!iinimerkki ..Jussi" koetti eimät saa ensinkään olla eCiu§tet= I tuiteitftit mielä tätä kehitysastetta tuina. ^ . ! ehkäistä mäittäinälla, että maan- . ,^? onien ian l a ^ ai ). ta cilfoou 1 tuilj. seuran asiat oivat rempal- kiellettäkö^ ottamasta osaa- sellai-1 laau senmnoksi, että Seuran toi- siin kaujaimvälisiin kokouksiin ja I juiutataua on ..mauhettunntta ja juhliin, joilla et ole »valtiollistaIaiCanfa elänyttä", luonnetta, ntiuta lie laamat ottaa| Jnma kohta ei niihin osaa ainoastaan yksityisinä K.» Ci3 henkilöinä tai yksityisten ylidisty ten ja laitosten edustajina. Milloin katsotaan tarpeelli seksi lähettää johonkin kansaiinvä lisecn kokoukseen tai juhlaan Tuo- men maltiolaitosten moidaan sellaisia edustaj tää ainoastaan »venäläisen mak Tämä kohta ei kyllä tullut ke- mätkokoiiksessa juuri ollenkaan kä- ^ sitellyksi, maikka sekin olisi ansain- nut aiivan erikoista huomiota. ^ ietääkseni ei kukaan tahdo mäit- tää että maanm. seuran toimin- .. ta olisi täysin tyydytlämää ja edustajia, «ajaii kehityksen mukaista. Mikoja staiia Ial)c^= | ^otbaatt löytää ehkä paljonkin. Mutta on olettama huomioon, et- SS »»-» ui 93 < v- —i S» Ui -»«» v- VI SS N < VZ S d? tuuskuiinan yhteydessä^ jos tuo!-1 ..sotapäällikkö yksin ei taisteliia laista »valtuuskuntaa ei ole, ntml,^^ roaait rimit taajat rooitta- suomalaisien laitosten routamiehtä I IDnt ,- en hälle." Maalaisseurat et lainkaan »voida lähettää. I j a edustajistohan Maan- 4) Kirjemaihto suoiiialaiste» Jf 1 1 loiti- seuran nykyään muodosta- ulkomaisten maltiolaitosten toiminnan määräämät. Iillä suomalaisten edustajain lä-I ^^htokunta ja mirkailijat omat hettämisestä fan|aiiimcilisitn toioub ronnn toimeenpanemia elimistöjä sii» tapahtuu ulkoministeriön I tä§fä järjestössä. 9iiin kauraan kautta. ! k»i» seura pitää pätemiä henkilöi- 'Ällä oleman on oikeusministeri M johto- että mirkailijakun- lokak. ti pnä 1909 ilmoittanut Hal-I,iazsaan, »voidaan toimoa että sen lilsemalle senaatille julfaifemieta I toimiuta pysyy hyödyllisenä ja »varten. I tarkoitusta mastaamaua. Mutta rempallaan ou silloin asiat, kun Pääoma- ja kuPonkiwero. !toimintakyky puuttuu. Menköön Kuten ennen on mainittu, on! markkoja mirkailijain palkkaukseen kenraalikumernööri kehottaiiut se-> enemmän tai mähemrnän, senhän naattia tekemään ehdotuksen mal- pitäisi tässä kohden olla yhdente- tiopäiraäesitykseksi pääoma- ja ku- kemää, erittäinkin kun mahdollisia, ponknverosta. Tällä esityksellä, tästä johtuneita, säästöjä ei kui- _ joka aiman äskettäin esitettiin se-! lenkaan moida muihin tarkoituksiin naatissa ja josta senaatti oii päät-1 saada käytetyksi. Sehän sittenkin — täut)t tehdä alistuksen korkeimpaan I on pääasia, että maanmiljelysseu- paikkaan, on tarkoituksena suos-!ran neuroontatoimi on ja tukee tuntarahaston marojen lisääminen I olemaan niin luotettaivaa ja pai- ^ pääoman ja kuponkien merottami-! kallisten otojen mukaista kuin suin- ^ [elia siten, että joku määrätty I kiu. Ja tähän ei mitenkään moi- Q3 prosentti paiikkitalletusten koroista! da sillä päästä, että toimeentulo- sekä armopaperien kupongeista lehtoja huonontamalla kartoitetaan lankeaisi suostnntarahastoon sekä! mirkailijat pois. Jos esim. nykyi- - että myöskin pakomakuutuksista I set »virkailijat eimät tyydytä, niin määrättäisiin »vakuutusmaksun li-! parempien toimossa moidaan olla sämaksu, joka menisi sanottuun! ainoastaan silloin, kun palkkaedut rahastoon. I nykyisestään koroitetaan. 3!e „pu- Mainittu prosentti lie»»ee ehdo-!kupara»»m»ksct" olimat sange»» epä- tettu miideksi. ^onnistuneita. Ne eimät osuneet