l^iuvantsins syyskuun lv p.n8 ki:o IVZ — >Slg «M» Mklllillickkokliilk- sesta. Siinä ajan wakawuudeSsa, jossa me nyt elämme, on isänmaanystä wällä merkillepantamana to!i ylsi ila> huttama ilmiS, se nimittäin, että en puolueet omat miime aikoina alkanee' ymmärtää toistaan suuressa waltiolli> sessa kysymyksessämme. On kyllä totta, ettei eduskunnan yksimielisyy teen pääseminen maltakunnanlain säädZntöasiassa ja eri puoluelaisten yhteisten ponsien hymäksyminen äs kettäin saman asian johdosta pide tyissä kansalaiskokouksissa tiedä raja aitojen poistumista puolueiden wä> liltä, mutta ne tietämät kuitenkin ylei sen elämän suuntautumista luonnoN sompiin uomiin kansamme yhteiseksi onneksi. Tällaisesta asiain tilasta innostu neena onkin nimim. Kansalaista Sa> takunnan Sanomain miime keskimii- kon n:ssa ehdottanut, että täällä Sa takunnaSsakin etelä-Pohjanmaan esi merkkiä seuraten pidettäisiin puoluein ten yhteinen kokous, samalla puoltaen kokouspaikaksi Kokemäkeä. Ehdotustaan perustelee kirjoittaja sillä, että „on lohdullista ja mieltä nostamaa nähdä kaikkien aatesuuntien edustajain kerran kokoontuman yhtei> seen suureen neumottelukokoukseen Sellaisissa kokouksissa ilmenemä yh teishevgen ja yhteisymmärryksen tunto jättää symän jäljen ja tempaa mälin pitämättömämmätkin mukaansa." Kirjoittajan ehdotusta ei nuorsuo malaisten taholla pidetä lopullisena »aan jätetään se eri puolueitten joh taivain toimikuntain ratkaistamaksi. Hymä onkin, ettei Satakunnan Sa> nomat omasta puolestaan ole kysy mykseen nähden asettunut muuta kuin korkeintaan passiimisesti hymäksymälle kannalle. Ja toimottamasti nuorsuo malaisten täkäläinen johtama järjestö myöskin jättää kysymyksen amonai seksi. Sillä epäilemättä siten se wii- saimmin menettelee. Niin kaunis ajatus kuin Satakun. nan Sanomain kirjoittajalla onkin tällaisten yhteisten kokousten merki> tyksestä puoluetemmellyksen maimen- tojana, niin monta harrasta yhteis toiminnan kannattajaa kuin epäile mättä kaikissa puolueissa löytyykin, ei kukaan täkäläistä eri puolueitten Välistä elämää seurannut moine kiel> tää, etteikö se ole kulkenut niin räike ästi eri teitä, että kaikkein Viimeksi masta moi tulla kysymykseen ajatus jonkinlaisista yhteisistä kokouksista, niin samalla kannalla kuin ne nyt tätä nykyä omatkin suureen maltiol liseen kysymykseemme nähden. On muuten omituista, että juuri nyt erikoisesti nuorsuomalaisten ta. holta harrastetaan yhteistä esiinty mistä, maikka juuri sillä taholla luu. Iisi mielä oleman tuoreessa muistissa heidän kaikkea muuta kuin lähentele- mä toimintansa erikoisesti suomalai. seen puolueeseen nähden. Tahtomatta tämän yhteydessä lä> hemmm kosketella tätä arkaluontoista kysymystä, huomautamme, että en nenkun puolueiden julkinen yhteis esiintyminen moi joSsain määrin olla paikallaan, tulee eri puolueiden myös kin aikaisemmassa käytännöllisessä toi. Minnassaan osottaa ansaitsemansa mastapuolueiden luottamusta. Eri koisesti olisi mielestämme nuorsuo malaisten tämä seikka otettama hua mioon, ennenkun lähtemät ehdowk> siaan yhteistoiminnasta tekemään. Kachiitchillien lukj- llsllli» köjlliirjll. Joskin on myönnettämä, että kä> räjöiminen kansan keskuudessa mali. tettaman suuressa määrässä johtuu pikkumaisesta riidanhalusta, niin täy tyy kumminkin pääasiallisena mai- kuttimena rahmaan lukuisaan oikeu denkäyntiin pitää sitä ikimuistoisilta ajoilta kansassamme mallinnutta ter- mettä periaatetta, että jokaisessa asi assa, jonka johdosta eriämiä mielipi teitä on olemassa tai syntynyt, kään nytään — rauhallista tietä yksimieli syyden saamuttamiseksi — hakemaan opastusta oikeamielisyyteen perustu masta, makiintuneeSta käytännöstä s. o. kirjoitetusta laista. Lain tinkimä- tön mastaus kussakin eri tapauksessa oli taas löydettämissä ainoastaan tuomioistuimen edessä. Tässä pää asiallisin syy käräjöimiseen. On itsestään selmää, että tällä tamalla tuli lakimääräysten tieduste leminen suhteettoman kalliiksi ja pal jon aikaa maalimaksi, minkä muoksi laintuntijat omat koettaneet poistaa tätä epäkohtaa toimittamalla kansan tajuista, selmittelemiä lakikokoelmia. Tällaisia jokapäimäisessä elämässä tarmittamia käytännöllistä lakitietoja sisältämiä käsikirjoja on maassamme ilmestynyt useitakin, mutta kaikki ruotsinkielisinä; ainoastaan käännök Iv siä on ollut suomenkielellä saatama na. Näistä aikaisemmin ilmesty neet, kuten R. Trapp'in..Asianajaja" P. Hannikaisen suomentama 1847 ja ja G. Canrielinin saman kirjan suo mennos 1849, I. Ph. P? lm enin ..Lainopillinen käsikirja", Elias Lönn> rotin suomentama 1863 jz I. Kr Smaljungin „Uusi käsikirja lainopis sa", G. Cannelinin suomennos 1874 omat jo aikoja sitten kokonaan man. hentuneet. Uudempia omat Edm Berghin «Reumoja lakiasioissa joka miehelle", jonka aineenmukaiseSti jar jestetyn teoksen G. E. Leinon toimit, taman suomennoksen 3:s painos il mestyi m. 1899 ja saman tekijän aakkosjärjestykseen somitettu „Lain opillinen hakemisto" A. I. Sarlinin suomennoksena m. 1300. Mutta lain. säädännön nopean kehityksen joh dosta omat nämäkin käsikirjat melkoisesti Vanhentuneet. Pitemmän aikaa on kaimattu ajanmukaista lain tiedonopaSta, etenkin maaseudulla missä lainopillisen ohjeen puute on tuntumin. Ostttain on tätä puutetta koetettu poistaa julkaisemalla uusia lakeja seli tyksineen helppohintaisina kirjasina (Otaman asetuskokoelma), mutta main ostttain. Nyt on Werner Söderström Osakeyhtiö rohjennut rumeta kustan tamaan alkuperäistä »Kansan, tajuista lakiasiain käsi. kirjaa" suomekst, jonka kirjoittaa kihlakunnantuomari I. B. Saraste Sitäpaitsi kuulumat tämä a suurta huomiota herättäneen teoksen toimi, tukseen tarkastajina senaattori I. K Paasikimi, tohtori L.O.Lilius ja rikosoikeuden professori Allan Serlachius. Kuten kaikki laa. jemmat tietokirjat, ilmestyy puheen, alainenkin teoS mihkoina, joita sano malehti-ilmoituksen mukaan tulee ole maan enintään 30 kpl. ä 50 p:iä, ja kuutena niteenä ä 2 mk. 5 p:iä Kirjoittajan ja kustantajan suun nitelmien mukaan tulee lakiasiain käsi kirja esittämään pääasiallisesti simiili ja rikoslakia, samoin perustuslakia taloudellista lainsäädäntöä sekä kirkko, lakia. Myöskin tärkeimmistä kauppa alaan kuulumista oikeussuhteista teh dään siinä selkoa. Kustantajan tilaus, ilmoituksen mukaan on se näin ollen kirja, joka selittää lain kokonaisuudes saan ja joka sen muoksi on erinomai nen, kerrassaan kormaamaton apu, se kun on todella helppotajuinen ja asiat siinä aakkosellisesti järjestelyt, niin että kulloinkin tarmittomat tiedot omat aina helposti löydettämissä. Sisältönsä puolesta taaS teos tulee olemaan mahdollisimman tarkka ja luotettama. Makuutena tässä kohden on se tuomarinkokemus, jonka tämän teoksen kirjoittaja on parin muosikym- menen kuluessa saamuttanut; toiseksi on tekijä alistanut teoksensa alusta loppuun yllämainitsemiemme maam me etemimpien lakimiesten tarkastet tamaksi; ja kolmanneksi, että joka koh dassa, mistä tekijä tai tarkastajat omat erimieltä, kysytään jonkun par haan erikoistuntijan mielipidettä*). Näin ollen ja tähän saakka ilmesty neistä 63 mihosta päättäen tulee te oksesta alallaan parhaimpia, mitä nykyoloissa on mahdollista aikaan saada. Kun, kuten ylempänä mainitsimme, lukuisat oikeudenkäynnit useasti ikä mine jälkirettelöineen suurelta osalta johtumat laintuntemattomuudeSta, olemme näin tahtoneet miitata tämän ..Lakiasiain käsikirjon" käytännölliseen tärkeyteen. Kuuluuhan toki jo kansa, laisflmistykseen, että jokaisella aikaan sa seuraamalla henkilöllä on käytettä mänään teos, jota moi käyttää tieto ja lähdekirjanaan tarpeentullen tah toessaan tutustua johonkin lain koh. taan tai asetukseen. Kunnavmiehet, Virkailijat ja luot. tamushenkilöt sekä kaikki aikaansa seu raamat kansalaiset, tilatkaa itsellenne tuomari Julius Sarasteen Kansan tajuinen lakiasiain käsikirja! — MäliaikaiSte» waltiopäi- Wie» juhlalliset awajaiset ta< pahtumat keisarillisen palatsin malta- iStuinsalissa t. k. 16 p:nä. Pitäjämäe» ra»tatieo»< »etto«n»S. — Liikennetarkas taja» erotta«i«e» kysymyk sessä. Miime laumantaina otti se naatti käsiteltämäkseen kuten atkaisem min on mainittu kysymyksen toimen, piteisiin ryhtymisestä Pitäjämäen rautatieonnettomuuden johdosta stt- enkun kysymystä aikaisemmin oli äsitelty eräässä senaatin Valiokun nassa mihin ainoastaan senaattoreja otti osaa. Kysymystä käsiteltäessä enaatissa Vaadittiin 3:nnen liikenne- akson liikennetarkastajan K. J.Olle rin erottamista ViraSta, mutta päätti enaatti ennenkun ryhtyy toimen- liteisiin, maatia OlleriltS selitystä. Asiaa käsiteltäessä lienee myös nos- ettu kysymys Ollerin pidättämisestä Virantoimituksesta kunnes sellainen on annettu, mutta hylkäsi senaatin enemmistö tämän ehdotuksen. Maa- dittu selitys on Ollerin annettama 8 päimän kuluessa saatuaan tiedon enaatin päätöksestä, joka tapahtuu lähempinä päiminä. ') Erinäisten huomautusten johdosta on teoksen enfimäinen mihko painettu uu delleen korjattuna. -- „Salat j«lki". Kenraaliku- mernööri on tiedustellut w. t. proku. raattorilta, miten pitkälle prokuraat- torinmirasto on ehtinyt niissä tutki, mukstssa, jonka kenraalikumernööri on käskenyt toimeenpanna Mustosen «Salat julki" kirjassa tehtyjen ilmi. antojen johdosta. — Ae»raalik»wer»öSri» ap» laise» as«««o» ilot»lit«ksee» keisarillisina juhlapäiminä on yleisten rakennusten ylihallitus myöntänyt 1,000 mk. Kllilpnilgilimltimstmi kikoiis oli toissapäimänä, jolloin päätettiin seuraamista asioista: KauppahallikysymyS. Lisätyin lu. muin päätti maltuusto aikanaan seli. tyStä laatimaan asetetun maliokun. nan ehdotuksesta senaatille esittää, että asiassa tehty malituS hylättäi. siin. Päätös tarkistettiin heti. Kansalaisoikeudet. Soittoja L. Krummin ja hänen poikansa cmomuk seen päästä Suomen alamaisiksi ei »valtuustolla, jolta asiasta oli lau suntoa maadittu, ollut mitään muis tuttamista. WeneeriStien tautien ehkäisyä kos kema ohjesääntö lähetettiin termeyden- hoitolautakunnalle. Kaupungin »vankilan käyttö so tilaitten arestihuoneena. Kaupun kiin sijoitetun sotamäestön piiripäälli kön anomuksesta myönnettiin sota- mäen päällystölle oikeus käyttää kau pungin mankilaa menäläisten sotilait ten arestihuoneena, kuitenkin poliisi mestarin lausunnon mukaisesti sillä ehdolla, ettei juopuneita sotamiehiä siellä käytetä ja että piiripäällikkö pi tää huolen heidän ruuastaan sekä että joka miehestä, jota pidetään »van kilassa arestissa, maksetaan kopin muokraa 75 penniä päinzäSsä. Rottasota. Ennemmin on mal tuusto jo rottain hämittämiseen myön tänyt 1,000 mk. Kun terveyslauta kunta oli ryhtynyt asiasta toimen piteisiin ja kun lisäksi lääkintöhalli tukselta oli saapunut asiata koskema kirjelmä, päätti Valtuusto mainitusta summasta tarkotukseen luomuttaa 400 mk. kokeiltamaksi Ratin myrkyllä Rahatoimikamari melmotettiin ilmoit tamaan tuloksista maltuustolle. Miinantarkastnötodistajaksi F. W. Petrellin polttimoon alkamaa politokautta marten hymäksyttiin hra Ernst Asplund. Kaapungin lainat. Rahatoimika mari ilmoitti, että se oli Kansallis osakepankissa uudistanut kaupungin 230,000 mkan suuruisen konttoku- ranttilainan sekä IhdySpankiSsa 100,000 mkan suuruisen kassakreditn- min. Nämä rahatoimikamarin toi menpiteet hymäksyttiin. Köyhäin hoito. Lisäykseksi ennen antamaansa kertomukseen oli köyhäin hoitohallitus lähettänyt selityksen, minkä muoksi köyhäinhoitomenot vii mat lisääntyneet. Mtyen lausuntoon päätti maltuuSto ähettää kirjelmän rahatoimikamariin huomioonotettamakst. Kertomukset poikien ja tyttöjen ammattikoulujen toiminnasta w. 1WV päätettiin painattaa. Ammattikoulut. Kun poikien am mattikoulun maroissa oli tullut yht, 2,102 mk. 80 p:n säästö, oli koulun ohtokunta anonut, että kaupungille tulema osa siitä, 1,552 mk. 80 p>, aataisiin, kuten maltioamun osakin 550 mk., käyttää eräiden tarmekalu en ostoon koululle. Anomukseen suos. uttiin ehdolla, että kaupunki saa, joS haluaa, pitentää koulun huoneiston Vuokrasopimusta 5 w:ksi Vuosi ker rallaan. Tyttöjen ammattikoulun johtokun nan anomukseen saada rinnakkais- osaston omaamiseen koulun 1 luo- !alle kaupungilta 1,000 mk. ja lisä- !aluston ostamiseen 750 mk. suoS- uttiin ja määrättiin että marat ote- aan mäkijuomamaroiSta, mutta että määrä suoritettaisiin jo etukäteen kau pungin kassasta. Työväen luentokursseja malmis- elema lautakunta oli anonut ival- uustolta, että lautakunnan waali toimitettaisiin uudelleen. Asia meni walmistuswaliokuntaan. Kansakoulut. Uusien opettajien palkkaamiseksi myönnettiin yht. 1,625 mk. ennen myönnetyn 650 mkan li aksi. WaltunSmieswaali kauppias G. Parman-wainajan tilalle päätettiin ehoittaa maistraattia toimittamaan. Seuraamaan istuntoon pantiin pöydälle kaiman rakentamiskysymys 8:nteen kaupungin osaan. Kuten muiS- etaan, anoi talonomistajayhdistys oulukuussa 1908, että Siltapuisto- ladun ja Työmiehenkadun kulmaan >nneSsa osassa rakennettaisiin pump- zukaimo, johon mesi nostettaisiin Ko- !emäenjoeSta. Vaaditussa lausunnossaan asiasta :eki kaupungininsinööri kolme maihto- ehdotusta, joiden mukaan kustannuk- et nousisimat: 9,255 mk., 11,000 mk. ja 12,200 mk,, puoltaen miimemai nittua, jonka mukaan Vesijohto joh dettaisiin Kokemäenjoen alitse Warwin rannassa olemasta kaiwoSta mainit tuun kulmaukseen. Walmistawana toimenpiteenä eh dotti hän, että porattaisiin 30- 50 m. symä 75 mm. läpimittainen kai mo, jotta saataisiin selmille, Voidaanko pohjamettä käyttää ja et!ä tähän tar kotukseen myönnettäisiin 2,000 mk. Rahatoimikamari puolsi 2,000 mkan myöntämistä ja kannatti myös 3:tta Vaihtoehtoa. Samoin pantiin pöydälle kertomus köyhäin hoidosta m. 1909. Satakunnan toimitus. Lehtemme mastaamatoimittaja, opet taja I. N. Koskinen luopuu ensi muoden alusta lehdestämme. Samoin eroaa toimestaan mucd-n Vaihteessa toimittaja Jussi Ti inu s. Tämän jälkeen tules lehtemme päätoimittajaksi Maasa-lehden ent. toimittaja Hj. Räisänen. Hra Räisänen, joka nykyään on Werner Söderström osakeyhtiön pal. ivelukssssa, saapuu tänne ensi kuun 1 p.stä. — Ulvila» kihlak««»a» he» kikirjvri» tvirkaa» on läänin ku- mernööri ensimäiselle ehdokaSsijalle asettanut Mynämäen kihlakunnan henkikirjuri Rupert Bergmanin puol- tolauseella, 2:lle sijalle Huittisten pii rin nimismies I. A. Kalskeen ja 3:lle sijalle Teuwan piirin nimismie hen Matti Nikulan. — Kr»»»»» wiljawarat. Elo kuun lopulla oli miljM Porm kruu- nunmakasiinissa 1,803 hl. rukiita, 1,358 hl. ohria, 998 hl. kauroja ja Hämeenkyrön kruununmakasiinissa 244 hl. rukiita, 216 hl. ohria ja 57 hl. kauroja. — Myt«»etty arpajaislnpa. Raittiusseura Alpha on saanut ken- raalikumernöoriltä luman toimeen panna pyytämänsä arpajaiset. — Pori» Wäkijuo«ayhtiö» toimit»Sjohtajakft A Tuomis- mainajan jälkeen on otettu kauppias Erik Mellin. Hra Mellin ryhtyi toi meensa toissapäimänä. — Pori» s»omalaisessa klas sillisessa lyseoösa on tätä r.ykyä oppilaita: I luokalla 62, II l. 34, III l. 34, IV l. 24, V l. 26, VI l. 13, VII l. 17 ja VIII l. 19, yh- teensä 228. Kristiinan jutut. Miimeisen protestilistan mukaan on Kristiinassa protesteerattu elok. 29 p:nä eräs ^,000 mkan ivelseli, jossa Alfr. Carlström on asettajana ja K. Komsi K-.rijoelta hyiväksyjänä, sekä eräs 63,000 mkan w;kseli, jossa A. Carlström on asettajana ja Em'I Axelin hymäksyjänä, syysk. 1 p.nä eräs 500 mkn mekseli, jriösa (5zrl- ström on asettajana ja A. Teir Skc,f- tungista hymäksyjänä sekä eräs 30,000 mk. oma mekseli, joSsa E. Axelm rahatoimikamarin puolesta on hymäksyjänä, 2 p:nä eräs 70,000 mkan mekseli, jossa Cariström on asettajana ja Axelin hymäksyjänä, 5,000 mkn mekseli, C ^rlström asenta jana ja LukaS Kemije-v Karijoetta hymäksyjänä sekä 8,700 mkan mekseli, Carlström asettajana ja Matti Filp pula Kauhajoelta hymäksyjänä. Kaikki nämä mekselit on Waasan pankli protesteerannut. Syysk. 3 p:nä on Porissa Mdys- pankki protesteer mnut Erik Mellinin asettaman ja G. Parmanin hymäksy- män 2,000 mkan sekä Suomen pankki Suomen ikkunalasikonttorin Helsin gistä asettaman ja G. Parmanin hy- mäksymän 4,780 mk. 99 pm suurui sen mekselin. Malmistukststa päättäen tulee näiS tä kilpailuista mielenkiintoisimmat mitä täällä koskaan tätä ennen on toimittu. — West Koke«äe»joeSsa on tätä nykyä taniattoman alhaalla. Täl. lä miikolla on esim. Lanajoen suuhun muodostuneiden hiekkclwallien yli ajet. tu elokurmia. Ensi perjantaina alkama tukinuitto tulee meden näin alhaalla ollessa otaksuttamasti epäonnistumaan. Woi pa tapahtua niinkin että uittoa ei moida edes alottaakaan ellei mesi sitä ennen kohoa. — Silakkai» hi»ta on miime päiminä' Vaihdellut 1: 60 p:stä 2: 50 p:iin nelikko. Harjannostajaiset olimat eilen Ulmilan Koimiston uuden kon- sakoulun rakennuksella, joka nyt on lehty samalle paikalle missä palanut rakennuskin sijaitsi. Rakennuksen ki- mityö alettiin 18 p:nä heinäkuuta ja oli se urakalla kimttyömiehillä Kalle Ketolalla ja R. Ringbomilla. Salmu- työhön ryhdyttiin 8 pmä elokuuta. Se taas on suoritettu kunnon laskuun tuntipalkalla. Työ on sujunut erit täin hymin kun ilmat omat olleet suotuisat ja jos niitä mielä jatkuu, toimoo rakennusmestari N, Miikeri, joka on töitä johtanut, saamansa ra kennuksen lokakuun puolimäliin siihen kuntoon, että koulunkäynti moidaan silloin jo alka^. — Työmiehiä kestitsi eilen koulun opettaja I. A. Eiomai- nio kahmilla ja mehnäsellä. A snnHoLoill! isto u Eerikinlatu S. Puh. 4S4. ^Ä^-^Ä^^^^udeanotario " omioikeuden- aarnijoki. Mäind Kiwi ia kanslisti Snntsri p/ — Pori» ko»serttika»»at«S> yhditthkse» w»osikoko«S pidet tiin eilen illalla Teatteri!ämpiössä. Sittenkun tilikertomus oli esitetty päätettiin yhdistyksen toimintaa edel leen jatkaa samaan tapaan kuin tä hänkin asti ainakin tämä muosi. Joh tokuntaan malittiin uudelleen konsu- linrouma Hanna Rosenlew, neiti Edith Sohlström, apteekari B. Sund- blom ja hammaslääkäri A. Sand lund sekä paikkakunnalta muuttaneen kirjakauppias Gust. Roneliuksen ti lalle tohtorinrouma Olga Rosenlew. Tilintarkastajiksi Valittiin hrat I. Rosengren ja C. von Rehausen, Va ralle hrat E. A. Lydecken ja E. Ny berg. Johtokunta Valitsi sittemmin puheenjohtajaksi hammaslääkäri Sand lundin ja rahastonhoitajaksi apteekari Sundblomin. — Warka»S. Miime- tai wii> meistä edellisenä yönä Varastettiin talon n:o 149 kellarista IV kaupun ginosassa marjasylttejä useita purk keja. Purkit sisäistivät mustikka', muStaa ja punasta Viinimarja-, sekä madelmasylttejä. — MeStar»»Skilpail«t Va paassa urheilussa toimii Suomen moi- mistelu- ja urheiluliiton Porin piiri toimikunta ensi sunnuntaina klo 11 a.p. urheilukentällä täällä. Aine- sa moin kuin osanottajaluettelon olemme jo aikaisemmin kokonaisuudessaan ju- laisseet. — Sxomea koSkewat lait j»- laistaau ainoastaan Wenä- jällä?! Neues Wiener Journalille lennäleiään Pietarista, että Suomea koskemat lait Vastaisuudessa julais- taan ainoastaan Menäjän miralliseSsa lehdessä eikä Suomen Virallisessa leh dessä. — ArpajaiSanomukfia hy lätty. Kenraalikumernööri ei ole myöntänyt Suomalaisen Naisliiton, Tampereen Nuorsuomalaisen yhdis tyksen ja Tampereen Nuorsuomalais ten Nuorten anomukseen saada pitää arpajaisia Tampereella ensi lokak. tai marraskuulla. Turun työmäenyhdistys, jonka oli määrä pitää arpajaisensa jo kesä kuussa, ei taaS ole saanut arpajais- lupaa. ..maikka ei olisikaan amusta- nut Ruotsin lakkolaisia", kuten pää töksessä sanotaan. Kenraalikumernööri ei ole myöntä nyt Suomen moimistelu- ja urheilu liiton Hämeenlinnan piiriosastolle lu paa arpajaisten pitoon. — Sw«otiaS l^pfi todista jana. Ei liene e.men tapahtunut emmoista ih nittä että kakstmuotiaS lapst on ollut oikeudessa todistajana mieläpä ainoana todistajana ja hänen todistuksensa on ollut sittenkin sitoma. Semmoinen tapaus sattui kuitenkin Mehkalahden ja Sippolan pitäjien !'äräjiLä Haminassa miime miikolla. Eräs nainen maati silloin muuta malta Mehkalahden Saaramaan ky- ästä olemalta mieheltä lapsen eläkettä, mutta kun hänellä ei astassa ollut muita todistajia kuin kyseessä olema 2 muotias lapsi, toi hän lapsen oikeu teen ja oikeus huomattuaan lapsen mäitetyn isän Aäköiselsi tuomitsi mie> hen lapsen isänä maksamaan lapsen eläkettä 150 mk. muodessa siksi kun nes poikanen täyttää 15 Vuotta. — Komeata menoa. Toissa lauantaina osoitti eräs tamperelainen maalarin sälli suuremmoiSta luonteen suuruutta. Hänellä sattui taskussaan olemaan kokonaisia 20 mkaa, joilla hän päätti hurvitella tamalla, joka mastaisi hänen armoaan. Ankarasti tuumittuaan päätti hän lähteä tillik kaan. Tuo nyt tostn ei ole mitään merkillistä tai tarvatonta, ei edes niin komin armokastakaan. Mutta säl iimme oli taiteilijasielu ia hänen aja tuksensa lento korkea. Juuri tuo til- liikaan meno olikin oiman erinomais ta. Sälli lähti mosikkapirssille, joSsa sinä hetkenä sattui olemaan 13 mo- sikkaa. Muokrasi ne kaikki. Kaksi- toista mosikkaa ajoi edellä pitkässä jonossa, kolmannessatoista istui sälli irse. Kolmannentoista mosikan saa- muttua tillikan eteen pysähtyi koko kulkue, sälli astui juhlallisesti alas rattailta, kuittasi 6 markalla 50 pen nillä mosikkain saatamat, meni tillik kaan ja joi loput rahoistaan. Palasi sitten mestarin luo pyytäen ..mörskot- tia", jatkaakseen näin komeasti alka maansa humua. Mitä yks semmoinen mies osaisi kaan tehdä, jos hänellä olisi käytet- tämänään ei main maimaiset 20 markkaa maan esim. 200,000. — Aam. — O» siinä kanranolkea! Ko- j kemäensaarcn Rieskalan talon pellolla on kasmanut kauranolki, joka mitat taessa täytti ei mähempää kuin — metrin ja 60 senttiä. On siinä ol kea! LMldru j» IM. !>«»«> Tuttni esitti Viime keSkimiikkona laulunäy telmän ..Nukke". Siinä nuori munkki Lancelot päättää, hankkiakseen luos, torilleen setänsä hänelle häälahjaksi lupaamat 100,000 frangia, ostaa amio- liiton mahmistuStilaisuuteen itselleen morsiameksi automaattisen nuken. Nu keksi asettuu erityisistä syistä auto maatti-ihmisten meStarikeksijän Hila- riuksen tytär Alecia, joka siten tulee Lancelotn maimoksi. Tämä juoni keskuksena punoutuu kappaleessa suuri joukko perin hauskoja ja hullunkurisia kohtauksia, joiden aikana toinen tois tansa mehemämpi sukkeluus sinkahu- tetaan, Runsaasti on siinä yksin-,! kaksin- ja kuorolaulua, joka tekee sen sangen miellyttämäksi. Näytelmän esittäminen sujui Vauh dikkaasti ja oli yleensä kappaleen Vaatimusten mukaista. Pyrkimyksen liioittelemiseen pitää tämänkaltaisissa näytelmissä anteeksi annettamana paikotellen luonnollisenakin. Mutta liian pitkälle ei sentään saisi mennä Niin kumminkin oli munkkeihin ja heidän keskinäisiin kohtauksissa näh den. Niistä muodostui toisinaan liian räikeitä irmikumis. Erikoisesti häi. ritsi luostarin esimiehen heppuluus. AksityiSten osain suorittajista an saitsemat Ida Salmi Nukkena, herra Miljamaa nukketehtailijana ja herra Kaario nuorena munkkina etusijassa tulla mainituiksi. Neiti Salmi oli miehättämä. Hän omaa myös kau min äänen, joskin heikonpuolisen Herra Kaario oli koko onnistunut sekä näyttelemiseensä että lauluunsa nähden. Herra Miljamaan esiinty. minen oli taiteellisesti kypsintä, koho ten monessa kohtauksessa sangen kor- kealle. Riikka Pakarinen hänen mai- monaan oli koko hymä. Bruuno Jorma porooni Chanterillena ei teh nyt hymäntahtoisen manhan paroonin Vaikutusta eikä Felix Bzrg ollut se hieno maailman mies, joka hänen piti olla. Köörit lauloiwat hymin. Naisäänet tosin tuntuimat heikonpuolisilta, mutta miesäänet kuuluimat edullisilta. Pianosäestyksen suoritti herra E. Kauppi laulua tukien ja muuten niin hymin kuin se huonolla pianinolla oli mahdollista. Ileisö oli erittäin ihastunutta pal kiten näyttelemisen »voimakkain suo- sionosotuksin. Miime torstaina näytteli Teatteri Pakkalan tunnetun näytelmän „T u k- kijoella". Sen esittämiseen eimät Teatterin Voimat kylliksi hymin riit täneet. Ahteiskohtaukset kyllä sujui- mat reippaasti ja elokkaasu ja esiin tyi niissä ..repäsemä" tukkilaiselämä aika hymin. Mutta yksityisinä osien suorittajina useimmat jättimät toimo- misen maraa. Kaksinpuhelu ei saa muttanut luonnollisuuden rajaa, jota »vaatimusta henkilöt eimät muuten kaan olemukseltaan täyttäneet. Herra Miljamaa Tolarina oli ainoa, joka alusta loppuun, kaikkiin yksityiskoh tiin asti oli täysin paikallaan. Herra Miljamaa onkin Teatterin ehdotto masti paraS näyttelijä. Hän suoriu tuu tehtämistään aina tamalla, ettei katsojan tarvitse huomata Pastorale; F. Mendelssohn: Sonaatti n:o VI; Lully; Rigaudon; O. Meri. kanto: kaksi koraalialkusoittoa «G- duur ja f-moll), ja Fr. Lisz': Alku- soitto ja Fuuga B-A-C-H. Pääsylippuja on tänään saatama. na kultaseppä Isak Sahan liikkeeSjä ja sunnuniaina Kirkkoapteekissa sekä ennen konsertin alkua kirkon omella. W> «isrmlirttej, Satakunnan kirjakauppa on julais- sut uuden, erittäin onnistuneen pai- noksen maisemapostikortteja Porista käsittäen kokoelma 20 näköalzkorttiä eri osista kaupunkia. Paitsi yleiskumia, mainittakoon siro malokurva kaupungin puistokujasta, raatihuoneen puisto, pari kum^a rau. tatieasemasta, kuma klassillisesta ly. seosta, tyttökoulusta, kirkosta, palo- kunnantalosta, teatterista, rcatibuo- neesta y. m. Kortteja on saatamana Satakui » nan kirjakaupassa. — Itnfia kirjoja. Otaman kus tannuksella on ilmestynyt: Kanan- hoit o kirja, kirj. Mikko Ilkka. Toinen, lisätty painos. Waloistu55 kumalla. 144 siimua. Hinta 1:25. Kodin kirja kirjoit!. Chri?» ine Reimer, Suomen oloihin so- mitellen suomensi Anna Kurimo. 340 sim., hinta 4:50. Kustantaja: Helsingin Kustannusosakeyhtiö. ^ JatkoivihZoja. Otoman ro- maanilehteä on ilmestynyt n.ot 15 ja 16, jatkoa romaaniin Marcelia. «N- ^ Wa»hemma« komisfioni- maamittari» »virkaa Turun ja Porin läänissä omat hakeneet man- hempi komissionimaamittari Kuopion läänissä P. Eiblom, nuoremmat ko- missionimaamittarit A. A. Maidon ja S. W. Reinholm sekä maramoa- mittarit K. G. Lindström, E. Rcck- sen ja A. Zilliacus. — NhteiSkonl»t. Haapamäen yhteiskoulun suomenkielen ja historian opettajaksi on malittu 15 hakijasta hänen! ueiti A-li Nikko, Rau- ! ..näyttelemän". Senni Kiwi Maijana ' ia Ida Salmi Pölhö-KuStaana oli mat sen jälkeen parhaita. Minlau- lajat eimät tyydyttäneet maatimuksia, mutta köörit lauloimat tässä niinkuin ..Nukessakin" aika hymin. Omituisen maikutuksen teki, kun esiintyjät miltei aina juoksujalassa kii- rehtimät pois näyttämöltä. Eilen illalla näyteltiin 4-näytöksi« nen laulunsekainen näytelmä „Pu nainen laukku". S. S. Kirkkokonsertista, jonka urkuri K. Alho antaa huo menna sunnuntaina klo 6 i.p. kau pungin kirkossa, huomautamme Vie läkin musiikin ystämiä. Eltä tähän konserttiin todella kan- nattaa saapua, todistaa paraiten seu- racma fil. tohtorin, Parisin yliopis ton mustikin prosessori Andre Ptrr o'n antoma lausunto hra Al hon soitosta: »Minulla on ollut kunnia Porissa kuulla herra urkuri Alhoa, ja minä olen ilolla huomannut, että hänellä on paljon tekniikkaa ja että hänen tyylinsä on sangen hymä. Marsin kin minä moin kiittää sitä tapaa, millä hän suorittaa I. S. Bachin Fantasian ja Fuugan (g- moll), jznka hän soittaa suurella selmyydellä, ihmeteltämällä tarkkuu della ja aiman oikealla käsityksellä. 5rans Lisztin alkusoitossa ja fuugassa B-A-C-H hän on osoittautunut ei ainoastaan sangen etemälsi taituriksi, maan myöskin tai- teilyaksi, jolla on kehittynyt maku, käyttäen hyödykseen sangen musikaa lisesti Porin urkujen eri rekistereitä. Hän tälen liittää korkeaan manuaali- ja pedaalitekniikkaan hymin hienotun teisen orkestereerauksen. Lopuksi li sään, kuultuani hänen soittaman sun nuntain jumalanpalmelukseSso, että hän suoriutuu suurella taidolla säes- täjätehtämästä, soittelee alkusoittoja kemeästi ja wiehättäwäSti. Sanalla sanoen, herra Alho on todellinen urkuri, joka on saanut opetusta Saksan parhaimmilla mes tareilta ja hän itse on nuoruudes taan huolimatta mestarien sukua". Professori Pirro, joka luennoi Pa risin yliopiston musiikkitiedekunnaSsa 17 ja 18 Vuosisatain musiikista, Viettää kesälomaansa täällä Porissa ja on käynyt myöskin kirkossa juma- lanpalmelusmusiikkia kuulemassa sekä eilen tutustumassa hra Alhon kon serttimusiikkiin, erikoisesti tarkaten Bach- ja LiSzt-numerojen esitystä. Ihastuneena tulkitsi prof. Pirro kiitollisuuteensa urkuri Alholle kunkin kappaleen jälkeen ..helmeilemän näppä rästä taiteellisesta esityksestä". Konsertin ohjelma käsittää, kuten lo olemme maininneet, seuraamat kappaleet: I. S. Bach: Fantasia ja Fuuga g-moll; M. Enrico Bossi: — Maantnote-osakeyhtiö. Maanmiljelijä M. Hofia y. m. Pun kalaitumella omat anoneet mahmis- tusta ..Maantuote-osokeyhtiön" sään nöille. Kotipaikkana Punkalaitumen pitäjä, aikoo yhtiö harjattua kiintei- mistöjen, puutamaran sekä muitten maan- ja karjantuotteitten kauppaa ja jalostamista. Osakepääoma on 20,000 mk., mutta Voidaan korottaa 200,000 mkkaan. — Ra»tatieha»ke KiukaifiS- ta Kanttnalle. Kuten mainittu, on Rauman rautatien johtokunta sanotun kaupungin maltuustolle esit tänyt, että rautatien rakentomiseen Kiukaisista Kauttuaan ryhdyttäisiin niin pian kuin saadaan asianomai nen rakennuslupa. Asiaa käsitteli Rauman Valtuusto kokouksessaan t. k. 0 p.nä. Mal tuusto kannatti lämpimästi hanketta, mutta jätettiin kuitenkin lopullisen päätöksen tekeminen asiasta lisättyjen mattuuSmieSten kokoukselle. — Rau tatien rakentamishanketta on myöskin o. y. Ahlström lumannut «mustaa 200,000 markalla. — Ranman nahkatehdas 40- W»otiaS. Rauman nahkatehtaalla oli miime keskimiikkona huomattama merkkipäimä. Silloin oli nim. kulu nut 40 muotta siitä, kun Raunion nahkatehtaan toimeenpanemalle jcchla- jalle, kauppaneumos K. Fr. Sjö blomille Rauman maistraatissa myön nettiin „b^ura-oikeus". Merlkipäimän johdosta on Sjöblomin Nahkateolli suus Osakeyhtiö painattanut upcan juhlajulkaisun, jonka nimenä on »Sjö blomin Nahkateollisuus O. I. Rau> malla 1870—1910." Tässä hienolle paperille painetussa, runsaasti kumi tetussa julkaisussa tehdään kumin ja sanoin seikoa nahkatehtaan kehittymi- teStä ju laajenemisesta nykyiseksi suu reksi teollisuuslaitokseksi, jonka tuot teet omat useissa näyttelyissä tulleet palkituiksi, miimeksi koko Menäjää kä sittämässä nahkateollisuusnäyttelySsä Pietarissa korkeimmalla palkinnolla ..Grand prix". Mmalkaan on tässä liikkeessä aina seurattu uusimpia Valmistustapoja ja Vuosittain pantu toimeen paran nuksia. Tämä kehityksen johdonmu kainen seuraaminen onkin ollut pää- Vaikuttimena Rauman nahkatehtaan hämmästyttämän nopeaan kasmami- seen. Sitä merkillisempi on tämän liikkeen kehitys, kun otetaan huo mioon, että se on ainoastaan yhden miehen perinpohjaisen ammattitaidon ja tarmon tulos. Liikettä johtaa tarmolla edelleenkin kauppaneumos K. Fr. Sjöblom. — Tila»ka»ppa. Dlanomis- taja I. Palin on myynyt omista mansa Järmenpään maatilan Haus- järmen pitäjässä maanmiljelijä I. H. Hukkiselle, Karkun pitäjästä, 110,000 markan kauppahinnasta irtaimistoi neen. Vastaanotto tapahtui heti.