tiistaina tammikuun 25 p:ns. 1O10 - ^:o 10-3 PalStoittamistoiuriSto. ^ Ma »»m.wsi»ö«ri »«nra» Eöderhslm 1S8Z Tartu. H^maiiStolat» S. Puh. 10 4-j Tammikuun ss pmä. kaaliin - ilman kiikotuzis! Nyt, miten edellistenkin vaalien edellä, kiertelee maila mantereita joukko sosialistina .agitaattoreja" jotka ylis televät omaa puoluettaan ja mustaa vat muita puolueita. Olemia oloja vääristellen lupaamat nämät ag taat toni paratiisillsta onnea kaikille ch-ni' sille, jos sosialistit eduskunnassa pää sevät enemmistöksi! Myöskin suomeltarelaiset owat pan neet suuret esitelmänpitäjä-moimat liik' keelle. Suomettarelaiset vaalipuhuja^ ylistävät hekin — maikka ei ivsin niin räikeässä muodossa kuin sosialistit — omaa puoluettaan, kehuen sen oleman se vinoa oikea isänmaallinen puolue, joki moi maan pelastaa. He omat yhtä suuria sanoissa kuin he omat pieniä työssä. Nuorsuomalaiset eivät tänä maali- Malmiöluskauteua ole lähettäneet mi tään vaalipuhuja armeijaa liikkeelle. Ainoss aan muutamat puolueen eie- Mimmistä jäsenistä omat eri paikoilla käyneet selvittämässä valtiollista aje- ma.mme. Muuten on valtiollinen asemamme vyt kylläkin selvä jokaiselle, joka yleensä haluaa seurata isänmaamme ja kan samme nykyisiä kohtaloita. Jokaisen, joka tietää, että uusi laittomuuden ai kakaust on edessämme, pitäisi nyt maa lien edellä — ilmaa kiihkoa ia kiiho tusta — selvittää niille naapureilleen ja tuttavilleen, joille kenties tämä asia vielä on hämärä, mikä vyt ensi vii kolla tapahtuvissa vaaleissa etupäässä on kysymyksessä. Ahdymme täydelli sesti siihen, mitä rovasti Edward Hannula muutamissa sanomalehdissä julkaisemassaan kirjoituksessa tästä asiaS ta sanoo, kun hän kirjoittaa tähän ta paan: .Niitä on ehkä monta naapuristos sasi, jotka emät ole vielä selmillä sii tä, mikä useimmille on selminnyt, että todella on vaara olemassa, jota joka miehen tulisi torjua. Mene sinä naa purisi luoksi, kerro kotiväellesi tästä, ja mainitse että valtiollisen äänioikeu den käyttäminen juuri tällä kerralla on tärkeä isänmaallinen velvolliinus. Kerro heille, mitä kaikkea me mene tämme, minkälaisiksi olot meidän maas samme voivat muuttua, mikä moni muotoinen onnettomuus on edessämme, joS kansalleen vapautemme ja laillisen yhteiskuntaelämämme peruskirvet siirre tään paikoiltansa ja jos me aäne i tätä häv tystyötä katselemme toimitettavan silmäimme edessä. Tämä ei ole kii- hoitusta, vaan todellista valtiollista valistustyötä, jolla on käytännöllisesti snuri merkitys, jopz suurempi kuin hetkellisesti innostuttavilla juhlapu heilla. Edelläviitattuun toimeen kehoittai. sm kaikkia vaimeilla olevia, vuoria ja vanhoja ryhtymään jälellä olevan viikon ajaksi ennen vaaleja. Kullakin paikkakunnalla 'ussakin kylässä ja useassa perheessäkin on jokin valistuneempi Nuorukainen tahi neitonen, perheenisä tahi perheenäiti, jotka kaikki ympäris tössänsä voisivat tehdä suureu palve luksen isänmaallensa. Sillä meitä kaik kia saartaa sama onnettomuus. Mei dän omaamme, missä asemassa ikinä olemmekin, tässä aiotaan rumeta to denteolla riistämään. Ja jokainen meistä saa ottza osaa pelastustyöhön. Mutta huoma.kaamuie: pelastustyö ei tapahdu luopumalla oikeuksistamme, si ten mielisielläksemme mastusiajiamme, vaan pysymällä niissä niiniuin aina kin omissamme silloinkin kun niitä pol jetaan maahan. Riis:ettyinäkin ne kuu luvat meille, joita emme la?kaa kaiken vanhurskauden nimessä takaisin vaa timasta. Sellaiseen pelastustyöhön me välit- semme taaS itsellemme rduskunnan. Ja me valiisemme sellaisia eouStajia, jois ta tiedämme jo ennakolta, etta he tu levat täytiämäm nämä toimeemme! — — Ja me menemme vaaliin — ilman kiihotustal Pyrstötähti. ZlZIyuyt Aurun läheistössS moni» paikoin Suomessa. Noia miikko sitten huomasi professori DrakeS Johannisburaissa Etelä-Afri kassa uuden tuntemattoman pyrstötäh den, joka hymLS vauhtia läheni poh joista maapallonosaa kohti. Tähti nä kyi lounaisella taivaalla. Eipä aikaakaan, kun tähti huomat- ma Saksassa ja sitte heti Suomessa ja Ruotsissa sekä Venäjälläkin. Oulua tie noilla huomattiin se Suomessa ensin, eli viime perjaatai-illalla. Lamvaataina näkyi tähti sitte Turun tienoilla, mutta itse kaupungin hori sontti lounaiseen päin oli pilvinen. Tähti uäkyi noia puolen tuonia ajan, näyttäytyen klo S—ajoisia illalla. Se laheStyy aurinkoa ja o- >a »alo- »voima niin suuri, että sen paljaalla silmällä hymia eroittaa. Uudellamaalla ja Itä Suomessa on täh^i näkynyt hy vin kirkkaana, toisin paikoin, riippuen ilmavyöhykkeestä, sentään himmeänä. — Tähden pitäisi olla näkymissä ainakin tämän kuukauden ajan. Perhe-uuusia. — kihloihin omat menneet: PoStlmir kamieS Alsr»d Suogberg Sa>ooiilit>i.asta ia oti H»!ga Weber, turkulaisen joittotoiieiliiaa Weberm ia hänen puol>sou>a Hilman, o. s. Ern>ou, tytär. Hopeahäitään miettimät t. k. IS pnä Parkauosia truuauaiiimiSmies R. W. Wir lal- l» hänen p.>ol>joa>a Saaui. Hopeahäit^äu mieltämät »änääu lääuinmoa- m>t ari Sx«l Herlin la hänen paoliionia Anna, o. >. Tarnllmsky. — Synthmäväimiä: 50 vuotta «Sytti suonantuina ,E'rto Poqjaumaou Maanmilje lysseurau" Zvaaiasla oleman kol>t«olli!uus myyuicilan hoitaia neiti Aina Snellman. poimintoja. — »Hämeen Sanomia on meidän Noi, aen opeliaiamme «mk »ui kaovvaamasja hm- päri lviäS ulen, etiä huonolla menestvk- j.ll-i, sillä H!-m»tör on löyiSsyt tänne tieniä, maikka ar o. opertaia aina sitä herjaa malhe- lehdekii." . . . NS m kirjoitetaan Tammelan LieSjärweltS Hämettärelle. — .Aikovatko kaupungin herrat to siaankin tappaa työttömät nälkään?" Nain >yivy .lvömies" lekti miiritl» .irjai- m'lla »Tvöt^ömyyS Heising sjä"-uimije«,ä jodtamau tirioitutiensa alussa. TäStä woisi luulla. että työttömyvt ou hyivili wori ja johtoherraia jalmuu» wie'i suurempi vääkaupunz Siamme — ellei tietäisi kuinka „TyömieS" kirjottntseusa värit tää! — Markan lääkärille oli koko eliuai'»- vaan luow^lionut w t^ie tiiStoiua Euratsa kuollut talon Mauha emäntä Fredriikla Krou- wila. joka oli kuollessaan 10 9 i:llä itämuo- della. Mainaja oli mennyt jo 17 rvuotiaaua uaimisiia ja uäkl eläissään Mkeläisiääu 4 potmea. — Lhdhet uutiset »e owat koko mutkik kaita tehdä, >os yaluaa mua am lla sanalla tehdä iso! osiau selmäksi. „Turnu Lehti' li»>taa lyhyitä uutisia, mutta silti sellviä. „Hrrättäiutiu" lai taa lyhyitä utisia, muita kek»i niille ui>n mntkiktasa muodon, etiä lu kijan täytyy syjymqs nerttinä pysäytvä tölli-- tetemääu uiitä. TaSsä o» pari sellaista „ek sem?laaria:° „Kturaalikuweroöörie kSiky'tä on maiSt- raatia keho.tetlu i moittamaa» mitä ihmettä Helsingissä tapahtuu, mutta mait.ratli päätti; ei." .Turha"-uiminen olutlehda? KriStiiuatsa waipni tuota saloa tapv»wain aikain tyuzyk- sellä iloiseen unten juore si suruksi raittiille, jipoille." Että nämät uutiset o» ilmaistu wähillä sanoilla, ou sel«ää, mutta s Iwä ei ole uilSsä ajatuS, — se ou mySSlm setivää! — Eiwät keStä munt rinnalla kun suomat»,ne» työvuu ryhtyy. cvtimis o, ivla vu mupuu > Q^ibrck u iiiilumiiuoSii Ka nadassa ou Su.xieeu ura.oitiiiatoimimmt O'Brieu, G gne Jenuiugs lä^et>än:>t to» diSiutjeu eräästä tnö.ilpailusta^ >o a oli suo malaisi u >a rinslalais lauodzlaisttu työ mieste.i mätillä pantu toimeea eräälle raula- tieri enuuiselli u.aillituSia maaluuuas a Oli t«»o«itaivoua v>aa rautatie» lommalletiu pilvien. Maa oli tasaista >a motemuiin puo liu iaman >rwo sta. Totelle oj>it'nil.lle o>el- tui S suomalaista toiielle rsnskulais-kaua- dalaista. Ztun suvmataiiel päuftmat linjansa päähän, oli rauslulaisilla w>eta kaimeitaivaiia 3UV jal aa o,aa. «llp^ilumrit a oli lummal- latin puoleu luonnuUliesn yhiä pittä. Mistä on kysymys. Kysymys on kaikesta siitä, mi kä meille on kalleinta ja rakkain ta: »valtiollisesta itsenäisyydes tämme, kansallisista rvapautsis- tamme ja oikeuksistamme, edis- tyksestämme, siwistyksest^>mme. Kaitkea tätä tahtoo »venäläinen wainonwalta tuhota. Mutta mei dän on puolustettama asiaamme sitä innokkaammin, kuta liirvaam- min meidän kimppuumme käy dään. AZielä on eduskuntamme jälellä! Pitäkäämme huolta sii tä, että sinne tulee mahdollisim man »vankka perustuslaillinen joukko. Laittakaamme niin. että Kuningas Leopold-wainajan nuorin tytär kihloissa. Prinsessa Elementin e, B 'lgiaa äsken kuolleen kuninkaan Leopoldin nuorin tytär — josta väärin o» kerrottu, että hän muka olisi mielenmikainen - on näinä päinnnä menny. kihloihin prinssi MiktorNapoleoaia kaaSsa. Julkaisemme tässä nuoren paria kutvat. Morsian on syniynyi m. 1878, siis nyt 32 vuoden vanha. Sulhanea oa w. 1891 kuolleen Ransk n prinssin Napoleonia poika ja syntynyt 1862. Haa on suuren keisari Napoleon I:sen meljen jälketäiiiä ia Bonaparte-smoun nykyisistä jäsenistä vanhin, Ma siis on .oikeudet Ranskan kruunuun." nuorsuomalaisten edustajamää rä kasrvaa. Jokainen nuorsuo- malainen »vaaleihin! Miunltll IiotlMllllltll. — Kelstngin poliiilmestari pe- rautkanut troyakemuksensa. Hel singin v. t. poliisimestari, everSti K. E. Berg on perjantaina kuvernöörin- virastoon jättämässään kirjelmässä sat tuneesta syyStä peruuttanut viikko sit ten jättämänsä erohakemuksen. — „Sii«eretttre«- «akttoap». Senaatti on käyttö saroistaan kuluvaksi vuod ksi myöntänyt 2,000 mkn apu rahan sil. maist. Heikki Klemetille „Sä- veletär" nimisen aikakauslehden julkai semiSta varten. — Kikppak. sanomia. (Porvoon.) Anjalan kirlloherran »virkaan «vaalieh dolle aseteiut omat soitetut suoritta maan ivaalinäytteensä: 1) Anjalaa tirk- koherran apul. A. -iv. L-ilkonen hclmik. 27 Pnä, 2) Uudenkaupungin kpl. F. Hj. Prias maatisk. g pnä ja 3) Fin- bqa kapp lainen A. Wi enius maatisk. 13 Pnä 1910. Waa'ikizsymykjen toimit taa maaUsk. 20 pnä ja maalia huhtik. 3 P. Iitin kpl. A fred Muria. Kangasilaa kirkkoherran virkaan 4 waalisuar,iaajaksi pyvdeuy Kangasalan kpl. U Ä. I. Tuhka-en oa osoitettu suorittamaan vaalinäytteensä helmikuun 27 p:nä; vaalikylymyspäi oä oa maa liskuun k ja vaali maaliskuun 20 pnä 1910, ja sen toimittaa ennen määrät ty Tampereea kpl. K. A. Walle-iius. — <F?hden kavp»«gi«rSSKSrln pcriuutai-lllalla sai>vat ääniä laalet lis. O. Nordqvist 2,474 ääntä 194 äänestäjältä, Or.maltilan kunnan lääkäri A. I. W iren 2,022 ääntä 186 äänestäjältä ja Hollolan lunnanlääk. ri I W. Witali 731 ääniä 42 äänestä jältä. Wuali oti puolueivaali. Suo mettarelaiSiea ehdokkaana oli Nordq nuorluomataisten Äarxtl ja „laiat-ten" Mitali. — Suuri lahjottu» Ruunalk Wapaah'r»a F. L. Hi,.nger, Billaajin omi.taia, on Pohjan tunnalle lahioitia- nut 22,000 markkua hänen kuolemansa lätkeen koyiettämuksi ha-en määräämät lään tatvatla kunnan lözyiä, kunnanta loa, vaiioainatoa, kanianopistoa ja kaasakcu ua Marten. Aunia on puäticnyt kutsua vphra Hisingcrin lunnaUiehauinnon pyiywätskti> kuuuiaMenelsi. — Kassavailingiu tähde» hirt täytynyt. Torstain^ k.o 10 aMSsa aamupaim^llä tavaltiin HclsingiSia kol mannen linjan lvarrrlla taloa n:o 1 ulk?tzuo..eessa hirträyiyncenä tupakkaieh daS Fennian l^omits Juho Pitkonen. AZain^ja, j ka oli synty -yt 1870, oli Helsliigin yleisen hautausapurenkaan n:o 1:n razaetoahoitaja ja tas.usta löyde tyssä paper.Sia itmoiitaa itsemurhante tijä haivittänceniä hautausapur^n aan rahat. Toimitetun ruumiinamaulsen no jalla on läatäri seliliänyt iljemuryan johtuneen alkoholismista. — Kaklsoisitsemvrha. Miime vii kolla tor-laiua miciim Hclsingisja sui- raalaaa asunnostaan ent. aliupieeri A-^onea, jola sairaalaan päästyään heli- Qiien kuoli. Perjantaina tuonia sa manaäköl!esti sairaana samaan siiraa laan rouma Ahonen ja hankin kuoli noin 3 lunnin kuluttua sinne paä-tyaän. Heli otal^utliin eita oli lysymyt>es!ä iuemurya. T>.ma on nyi o,oilautunut lodeki, sillä tutiimuS oa selbiitaayl amiopuoli ot AhzSiea nauttineen vt-riia suuressa mäyrässä denaturoitua sprlitä, losta sitte oli seurannut kuolema. — Mitä on aiheultakut tällaisen harkitun itsemurhan, ei ole tiedossa. — Askelnei» postivartaus. Me- läkään ei ole kvynyt itMl, minne ne 6,000 ruplaa ovat ivutuneet, jotka joku mta siuea tährtettiia Pohjoismaiden osakepankin Wi.puria kontlvrisra Hel^ fintiia. — N>istaaja ist tuomittu Su rullisen kuuluisalii tullut Löijösea juttu pääityi viime kesklmiikkona siten, että Lö jöaen tuomituin tyttärensä Jennyn raiskaamisesta ja kehottamiiesta hau reuteen yhteensä 9 vuodcksi kuritushuo neeseen, josta ajasta kuitenkin rvähen- nettiia ne 11 kuukautta, jotka hän oa ollut tutkintoivankeudessa, sekä olemaan 9 vuotta kansalaisluottamusta vailla. RltvM muista lehdistä. Me nuorsuoma aiset — sanoo „Kar- jala" — olemme luuressa tvalttollisessa kyiymyksessämme samalla selivällä oi. keuskannalla kuin tähän asti. Me emme ole koskaan kieltäytyneet emmckä tahdo mastokaan kieltäytyä svivittelmsta We» uäjän hallituksen kanssa, milloin >ellaiset owat tarpeen vaatimia ja ivoidaan tehdä syrjayltämällä ja haivittämättä kanzamme perustuslain mukaisia malti' ollisia oikeuksia. Mutta jos meiltä vä- kimallalla yritetään niitä riistää, niia ei meillä ole muuta keinoa kuin aset tua lujaan passiitvijeen rvastarintaan s. o. kieltäytyä noudattamasta lainivas- taisia mahtikäskyjä ja eanen kaikkea mil lään lailla edistämästä sellai-ten toi meenpanemista. « Joka tapauksessa — sanoo „Rau- manlehti" — vaaran uhateesa maatamme, me emme saa olla ynjeitä vuhäiväkisten parasta tarkottamille vaatimuksille, sillä, meidän on vahivistettama tälläkin ta voin kansamme vastustuslylyijyyttä esillä olew»a sortoa vastaan. AZaltion rawiki'pai!ut oliwat laumantaina Mikkelissä. Kilpai luihin viti o>aa 23 heivosta. Nuorten hemosien sarjas- s a kilpai ii 10 hevosta ja sairvat pal kintoja seuraamat: 1:len pailmnon 200 mk. kauppias A Aron W >hdlSiä ori Jalo, ennäiyk>ella 5 mm. 47,2 sek.; 2:>ea palk. 125 mk. ivuotraaja B. Ayoniutsea Niisi^Stä tamma Liina, 5 m. 52,6 s; 3:r.ea palk. 75 mk. m^anw>ljelija Hj. Nilulaisen Mikkelistä t> mma Perho, S m 59 4:nen palk. 60 mk. maan>oilj F Häk käsen Mäntyharjulta tamma He->ju, 6 m. 8 s. — Sitäpaitsi jaettiin 3 kun- Uiukir.aa. Vanhempien hevosten sar jassa kilpani 13 hemosta ja saimat patlinto.a seuraamat: 1:>en patk. 400 mk. maanwilj. A. Käpin Saklv.aSta tamma Pcrqo, 5 m. 23 s.; 2:>en palk. 300 mk. lahanomiö- iaja Breilholtzin Mikkelistä ori Hessu, 5 m. 30,2 s; 3:nen palk. 250 mk. teurastaja E, S-ählen Espoosta ori Potka, 5 m. 31,8 s.; 4:nen palk. 200 mk, jahanomistaja A. Breithottzin Mikkelistä ori Lippuri, 5 m, 34,4 5:nen palk. 150 mk. maanmilj. N. Tainion Kirivusta tamma Beda, 5 m. 39 s.; 6:nen palk. 100 mk. maunivilj. I. Konttisen Kuopiosta tamma Sussu, 5 m. 42,6 s. - Kunniakirjoja saimat ajuri B omin Helsingistä ori Ilo 5 m. 46 s,; maan.vilj. Äackosen Jumalta tamma Kaisu 5 m. 53,6 s. ja maan- wilj. W>tanasen Kuopiosta tamma Elsa 6 m. 3,6 s. Juttu hulluinhuonee- lem Mlkemijcsta. Sairaanhoitajatar, neiti Thyra Ström bergin mielealNiitoa herättänyt oikeus juttu eränä Helsingin lääkäreitä was- taan hulluinhuoaee>ena sulkemisesta oli taas torstaina kaMltämäaa Hel>ingin raastu.vaaolkeudesja. Kun asiaa oli ta- pieliy monta luotia ja juttua malaistu sekä puoletta etta tviieUa, antoi oueuS lvatipäato >ensa, MiS >ä kut>oi, etlei se moi enaän sallia t>.uwj-n pyytämää lyk käystä eraäa uuden tcdlstajaa kuulus telua varten, vaan katsoo se tar^eelli» Turun Siemenkauppa. Polttakaa Paperossia seksi vaatia lausuntoa lääkintäylihalli- . tukselta pros Sibeliuk en ja tri Siwe- > nia »ti Strömbergistä satamien lausun tojen johdosta ja siitä oliko pros S:a tarpeellista syytä pidättää kantajaa 6 kuukautta Lapinlahden sairaalassa sekä oliko tri Lömegrenillä syytä antaa po tiijiviranomaisiUe määräystä nti Ström bergiä pidättämisestä, jota varten juttu lykättiin ensi huhtikuun 21 päiivaäa klo 1 päiivällä, jolloin kaikkiea asianomais ten oa oltava saapumilla 50 mkn sakon uhalla. Eräitä todistajain palkkioita tuomit tiin molemmilta puolia maksettamakfi. Jutua käsittelyä seurasi nyikia aiivan tungokzeea aSti huoneet täyttämä y e^ö, marsinkin naishenkilöttä, joita asia näyt- taä melkein hypnotisoineen. Nti Ström bergille tuotiin jutun alussa ruusukiNp- pukin. Päitväli pakinaa. — Tarkkaa työtä. Kymin rautatiesillan vartiomäea torkasta val^ vontainnosta kerrotaan m m : Lähellä siltaa on kapteni Mestlingia huivila. Eräänä iltana humitteli muuan kapteni W:n pojista nuorempia sisarus siaan lähettämällä ilmaan muutamia ta vallisia raketteja, joita oa ostettanzissa jokaisessa paperikaupassa. Mutta sitä hänen ei olisi pitänyt tehdä, sillä sillaa vahti kiiruhti huvilaaa ja kielsi raket tien laskemisen. » — Myyräntyötä. Terijoella on eräs henkilö, joka sortovuosina ka lasteli sameassa vedessä, tiedustellut eräältä toiselta, olisiko tämä halukas ryh tymääa Terijoea nimismiehen virkaa hoitamaan. Meaäjän oikeusministeri Stch glovitov nimittäia — niin oli mies kertonut — oli sanonut, että vi ran nykyinen hoitaja, nimismies Hyy ryläinen oa saatama pois. Se, jolta oli tiedusteltu, ei kuulunut kuitenkaan olleen halukas tarjoukseen suostumaan, koZkopa oli arivellut nykyi sessäkin viraSsaaa tulevansa hyvin toi meen. Arvattavasti kalaStelija kääntyy tie dusteluineea muidenkin puoleen, saa nähdä — onnistuuko. K^i se oli m, m. H?rzensteinia juttu, joka moisen myyräntyön on aiheuttanut. Nimismies Hyyryläinenhän, kuten tun nettua, esiintyi siinä yleisenä syyttäjänä. Weiliä tietoja. . — Lust ammntti». Maarantaina ampui Äyräpä n, cir veo liialla M^vlaSja arklitchrl Ate.s. Bruui P etariSta uid'», joilta pimuS taoaoSta t>äauäopäa!,'än oli 173 ieutliä. — Äänioikeutettujen luku Helstn- aissä liouiee lutriv'Sja edusruaiaDiialei»!» ö(»0:a<in. — Palanut työväen asuinrakennus. JohsvNlkbeigia lii lla Tiiu ulaa pita^siä valoi poro li tqöiväea asuiarakeanus, josj- oli t.laa 6 perheelle. — Woiawientiltike Valion toiseksi joh tajaksi oa malit u qra Ä Uarviala, jota tä- bSa saak.a ou toiminut O.-y. Temperatoria prokuristilla Hangossa. — Uust sahalaitos. Tehtailij» G W. K->rvu ai.oo via loia rakennuttaa la^olaitok- sea Kamara» osemou lSt,ki>yyteell sitä marteu ivuolra ulle maapalstalle. — Juoksijaoriin kauppa. M->anwi'je- lijä Kalle Marlilla Tamm-laa pitä äStä oa myqny^ .Puio -uimisen ioolsi>a-orilnsa Akaan oriyhd.stytselle 1,SV0:Sta martaita. Mtä ja toista. — Hihhulit amustamaSsasuo- mettaretaisia tulemissa vaa leissa. Niiu omat päattSue«>t tehdä Antrean hihhulit sulietusja lolou!jissa, lvSsa oikein sa na» rieskalla oli kehotettu kaitiia seurakun talaisia SäneStämäi» ainoata autoaakst teke mää suomeiarlaiSta puoluetta. Koettakaa, koet takaa! Mutta perästä kuuluu, saooi tormeu- tetilä, aroelez „Työ". — Kallis vasikka. MaaumiljekhS- n«uwoS W Sagutiu oa tu uettuu» karjaania Li g iöu lartanossa Somerolla SS ettäin os- taiiut tilauomistaia I. «umschinoffilia mai. niorotuise» ayrShire louuiloasilaa 500 mar kasta, mikä lienee kortein hinta mikä meillä yleensä ^n «ankoista malsett». j)riima Venäläistä petroleumia paljottaia ja mähittäm haimalla Mudotf Oardöerg illa, Linnankatu 15 b. z^gi — Onnelliuea is S. Eräässä per heessä SLaalioella syutyi 2KS — kahdeSIym- meneS — lapsi tämäu muodeu altupäiminä. Lapsista ou kuiteutta jo 11 saatettu ikuiseei, lep.ou. NiiStä ainakiu 3 pottaa on kuollut miehuuden ijäsiä, toiset nuorempina. EloSsa oa S ja »mut »e tamalltjen hymSSsä ter- meydeSiä. T k. 17 v:nä kuoli Merikarvialla R sbyn Norrgärdin tilalla talon manha emäntä Maria Lomisa Ram berg, joka oli syntynyt Ahlaisissa 18l9 ja siis kuollessaan 91:llä ikämuo- dellaau. T. k. 19 p, kuoli Siurossa tDrttien» soittaja Hjalmar Joursela30 ivuodeii ikai>enä. T. k. 16 p:nä kuoli Kurkijoella kaup pias, kunnollislautalunnan esimies Gab- rielKorjonen 70 vuoden ikäijenä. Mainajaa jäivät lähinnä suremaan puo liko, 4 tytärtä ja 3 wäwyä. Mhdia pappilassa kuoli lauwan<akna Mihdia kirkkoherra Hugo Walde mar Weeksell. Mainaja, joka oli runoilija I. I. Mecksellin veli, oli syntynyt Turussa 1847, tuli ylioppi laaksi 1869 ja mihittun papiksi 1873. W^inaia toimi kappalaisena Jämijär- vellä sekä Kruunubyyssä. Vihdin kirk koherraksi nimitettiin mainaja 1892 ja astui virkaan seuraamana vuonaa. Porissa kuoli t. k. 19 p. konttoristi, neiti Maija Airisto pitkulliiea keuhkotaudin murtamana 29 muodea ikänenä. Lähinnä surevat häntä äiti ja sisar. Lauvantaina kuoli Helsingissä tilau- omistuja, varatuomari Alexander Gustaf Ehrnrooth, Mainaja, joka oli luutnantti C. A. Ehrnroothia poika, oli syntynyt Sulkamalta 1825. Toispäivänä aamulla kuoli Helsin gissä iydanhalmaulseea suomalaisen nor maalilyseon suomenkielen ja historian tehtori, sil. tohtori Oskar Adolf Hainari 54 manhana. Mainaja, postimest. ri G. A. Forsström maiaajaa poika, otli muutama muosi takaperin sukunimelseen Hainari, jo a oa hänen äitinsä kotitalon nimi Kurua kappelissa. Tohtoria Hamaria uidin isä oli wäa- ritki K. G. Polmiander, joka oli se „Mänrilki Stool", jonka runoilija Ru neberg ylioppilaana oppi tunremaaa. To^iori Hainari oli ete-oä tiedemies ja yhteisien asiainharrastaja. Ja sääty- ...altiopäimäia aikana oli han koulua- cp^ttajain malitjcmaaa valtiopäi villä, niinkuia hän sittemmia myös oli meidäu uudessa eduskuuaasjamiue. — Nytkin oli hän .suomettarelaisea" puolueen ygtenä ehdokkaana. Onko Jumalaa wai ei? Folstoiu vastaus eräälle lapfettr Pieni, 7-vuotinen tyttö, Sonja Ru» binsteia uimettääa, oli kysynyt kirjeel lisesti Leo Tolstoilta, oliko jumalaa vai ei. Tolstoi ivastasi hänelle tayön tapaan: »Jumala ei ole taimaasia, vaau jokaisessa ihmisessä. Jumala on se, joka antaa elämän kaikille eläville olennoille. Me tunnemme hänet rak kauden kautta . . . Koko jumalan laki oa vain ratastaa ja rakastaa lähim mäistään." Niitä näitä. — Euroopan ilmanala tulee joka w»ofi kylllleu.mal>i, li.ali tuia jvttul .iedemietz.t mäiltamät. »M