liistsm ! KMikuun 13 p:nÄ Metsänhoito ja käyttö etupäässä kannattLMaisuutla silmällä' pitäen kirjoittanut O. S. Pvr h o- n en, metsZnhoitokonsulentti. Sisäl- tää 108 siivua ja 12 kuivaa, hmw 1: 50. — Metsäkirjallisuus on yhtä tärkeä maamiehelle kuin Aapinen an lapselle. Sellaiseksi pikku-Aapiseksi metsänomistajille on tämä kirja aiot tu. Se käsittelee kaikkia tärkeämpiä metsänhoidon ja käytön aloj? ja on siksi todellinen, jokapäimäinen käsi kirja, joka aina tarkoittaessa on wal- mis neuvonsa antamaan. Esitys on lyhyt, koruton ja asialli- nen, jaettuna seuraamiin eri lukuihin: Metsien armoSta ja merkityksestä: Paulojicn ominaisuuksista: Aukeat maat ja niiden metsittäminen: Toi mistot ja niiden hoito; H -rmer .nus- hakkunl; Pääte- eli loppuhakkuut: We- siperäiset metsämaat; Hakamaa ja nii den hoito: Karsiminen; Metsäumyynti; Puiden käsittely metsässä ja kotona; Torpparien metsänkäyttö; Loppupää telmä. — Kansantajuista esitystä ma- lmsee 12 onnistunutta kuMaa, Elämästäni, Aug. Brbelin muistelmateoksen l.nen mihko vn il mestynyt. Teos ilmestyy sen. J K. K.>rin suomennoksena Kansan Tah don kustannuksella Oulussa. Hinta rvikolta 30 p:iZ. — Ilmestynyttä aikakanS- kirjallisuntta. Helsingin Kai ku n:i 1'' Jokamiehen '.viikkolehti in» 15. P ää >5 kyue n n:o 4. l.S2Sl-sMWSStS.. Kausakonlujen tvoltis- awut. Kiukaisten kunnan Hiukon koululle ap»opettajattaren palttaami- seksi on myönnetty 900 mk., jota mastoin sanotulle koululle naiskäsi- töiden opettajattaren palkkaamiseksi myönnetty ivalnoapu lakkautetaan. - Lääsiutvirkamiehet. Kar kun purin nimismies W. Megelius on yksityisasiainsa muoksi saanm wir- kamapautta kuukauden ojaksi, lukien tämän huhtik. 20 päimästä, ja on MouhijärVtn piirin nimiSmics O Wahlroos määrätty sillaikaa oman »virkansa ohella hoitamaan Karkun piirin nimismichenmirkaa. Kuuromykkäin matkapapin toimista. Tuomiokapituli on mah- mistanut läntisen piirin kuuromykkäin matkapapin K. A. Nymanin ehdo tuksen matkasuunnitelmaksi ensi touko-, kesä- ja heinäkuun ajaksi. Tämän matkasuunnitelman mukaan tulee kuuromykkäin matkapappi m. m. toi mimaan allamainituissa seurakunnissa mm. kesäk. 18 p:stä heinät. 18 p.ään Parkanossa, Ikaalisissa, Tyrväällä ja Huittisissa. — PaloapuhhdiStyiset. Ikaa listen kunta on kuvernöörin tulkitta- maksi alistanut tämän huhtikuun 9 p.nä tekemänsä päätöksen, että kun manha n. k. kihlakunnan palovakuu tus kunnassa loppuu ja kumalaiset, jorka eimät ote sitä muissa yhtiöissä tehneet makuutuksia, Vakuuttamat omaisuutensa Ikaalisten Paloapuyh- distyksessä, joka jo parikymmentä muotia on paikkakunnalla toiminut. Apurahat kätilöjen palk kaamiseksi. Kuten aikoinaan on kerrottu, myönsi senaatti lviime maa- lisk. 15 p:nä erinäisille kunnille apu rahoja tutkinnon suorittaneiden käti löjen palkkaamiseksi ainoastaan yh deksi muodeksi. Nyttemmin on se- naatti tarkastanut päätöksensä ja niuuttanut sen esittelijän ehdotuksen mukaiseksi, joten jatkumaa maltioapua saa m. m. Kaumatjan kunta 200 mk. muodessa siitä päimästä jolloin enti nen apuraha on lakannut, tammik. 1 p.mään 1915. — Tyrwää« Sammaljoen kulmakuuualle on kätilön palkkaa miseksi anottu muotuista maltioapua. — Jrtolaistilastoa. Läänin kumernöörimirasto käsitteli tämän ivuoden ensimäisellä neljänneksellä kaikkiaan 81 irtolaisuudesta Vangit- tua henkilöä. Näistä momittiin 6 yleiseen työhön, jota mastoin muut passitettiin kotipaikoilleen. — Kuollut. Sunnuntai-aamuna kuoli Lumiella talon manha isäntä Iisakki Wanha -Seppä täsmälleen 71 iv. Vanhana. — Luwian kestikietoarinpito tarjottiin eilen huutokaupalla 5 m. ajaksi mähimmän maalimalle. Alim man maatimuksen, 900 mk. muodessa, teki ent. kauppias Arthur Forsman Lumialta. Miime muosina on Lu- mian lestikiemarin pidosta suoritettu 500 muosittain. — Luwia» satama», Laitaka rin edusta aukeni jäistä miime lau- mantaina. Kuunarilaima Malpas, joka on satamassa talmehtinut, ottaa parsillaan kansilastia; pohjalasti on jäältä pantu laimaan. — Fredrikssorssin (Leinepe- ri«) puutarha- ja emäntäko»- luu» on hymäksytty seuraamat 20 oppilasta: Maria Ala-Lindi Söör- markusta, Amanda Armela Koke mäeltä, Maria Hillu Hämeenkyröltä. Anna Holmi Harjunpäästä, Hilda Jso -Anttila Harjunpäästä, Maria Jso -Tuomola Harjunpäästä, Olga Koh!ström Noormarkusta. Ellen Kopo Palukselta, Hilda Koskiranta Lassi- lasta, Anni Malmi Anolasta, Bertha Mäkelä Kaasmarkusta, Suoma Mä kinen Lauttakylästä, Tyyne Salo KaaSmarkusta, Anna Simula Kaas markusta, Saima Sundström Lautta kylästä, Anni Snäll Kokemäeltä, Laura Söderman Kaunissaaresta, Maria Tuomisto Suolistolta, Tyyne Mikberg Ruotsinpyhtäällä, Aina Mir- ta Lemanvellosta. Pyrkijöitä oli 37. — Erojuhlan oli suuri joukko Ulmilan seurakuntalaisia kaikist: yh teiskuntaluokista miime sunnuntai- iltana toimeenpannut nyt eroaman ja Räisälään muuttaman pLstori R. Rainion ja hänen roumansa Lydian kunniaksi. Tilaisuudessa lahjoitettiin heille 5 muoden Ulmilassa olonsa muistoksi tusina hopeaisia ruokalvsi- koita sekä huomattama summa rahza. Seurakuntalaisten kiitollisuuden ja kaivauksen tunteita tulkiten puhmmat lääninromasti Ster.bZck, rehtori San- delin, cpettaja Pajunen ja pastori Kylänpää. Kaikkiin näihin puheisiin Vastasi pastori Rainio tunnetulla taidollaan. Samassa tilaisuudessa lahjoitettiin myöskin nyt eroamalle ja Hauholle muuttamalle kanttori Wäinö Ruskolle muistolahj-». Noormarkku. M o im at loppuimat. Miime laumantaina palasi kotiinsa Poriin muuan Holm niminen mies rahdin ajosta. Hänen tuiki uupunut hemo- sensa »väsyi ja kaatui tielle kauppias Koskism puodin kohdalle Fmyyyn kylässä. Se oli niin lopen heikko ja rväsynyt, ettei moinut nousta seisaal leen auttamallakaan. Kun inieStä nuhdeltiin eläinrääkkäyksessä, puolusti hän itseään, sanoen: „Se ei ole moi- maton eikä rääkätty, maan on saanut liiaksi ohri», että on mennyt jäseniin." Asiasta ilmoitettiin eläinsuojeluSyh- disty?selle, joka oSti miehen hemosen ja lopetti sen kärsimykset. T. t. 25 p:nä saarnaa seura kunnan kirkossa Satakunnan sisälä- hetysyhdistyksen saarniaja pastori Heitkmen ja pitää raamatunselityksen samana päimänä kello 4 i.p. tehtaan kansakoulussa. Amioliittoon kuulutettiin tal. poika Iisakki Mihtori Laurila ja tal. tytär Matilda Pohjola, molemmat Söörmarkusta. T. k. 26 p:nä pidetyssä kuntakokouksessa luettiin kun nalliset tilit ja rahastojen hoitajille myönnettiin mastuumapaus tilintar kastajain lausuntojen perusteella. Kun Laulan lainajymLStön ja tehtaan kansakoulupiirin tilejä ei ollut kokouk selle tuotu, niin määrättiin, että ne oivat seuraamalle kuntakokoukselle tar kastettuina tuotamat. Kokous oli sitä mieltä, että kun- nanlääkärin palkka olisi lääkäripiiriin kuulumien kuntain kesken korotettama yhteensä 500 mkalla. Siihen yhtei seen kuntakokoukseen, jossa päätetään lääkärin palkan korottamisesta y. m. asioista, edustajiksi malittiin isän nöitsijä W. Mäkelä, maanmiljelijät B. R. Ala-Lind ja W. Forss sekä suutari R. Kangas ja moralle maan miljelijät K. L. Jokioinen ja Frans Praka sekä konttoristi I. Salmi. Edustajille toimcmuksena lausuttiin, että, jos lääkärin palkkaa koroitetaan haettaisi myöskin lisättyä maltioapua, että se maltioapu suuruudeltaan mas- taisi kuntien suorittamaa palkkaa. Lainajymästön miljamarojen mit tauksessa kunnan puolesta saapumilla olemaan malittiin maanmilj. Frans Praka saaden palkkaa 3 mkaa päi- mäsiä. Molemmille maanmuokralautakun- nille pääteltiin kunnan maroilla toi mittaa tarkoitukseen sopimat leimasi met, joiden hankkiminen annettiin kunnallislautak. huoleksi. Kunnallislautakunnan esimiehen palkka korotettiin 100 markalla, joten koko palkka muodelta on nyt 300 mkaa. Kunnallislautakunnan ehdotuksesta päätettiin lähettää Söörmarkun ky lässä asuma kuuromykkä Juho Anton Marjämäki kunnan kustannuksella kuuromykkäkouluun Jymäskylään. Asia jätettiin kunnallislautak. huo leksi. Kuntakokouksen ja kunnallislauta kunnan esimiesten luona olemat kun nan arkistot päätettiin järjestää asianmukaiseen kuntoon. Tähän toi- meen ivaliitiin kirkkoherra O. D. Paloheimo ja kunnallislautakunnan esimies Juho Friberg saaden palkkaa kumpikin 2 mk. 50 p. päimältä. Mo lemmille arkistoille hankitaan tarkoi tukseen sopimat kaapit kunnallislau takunnan toimesta. Tukinuitto A. Ahlström osa keyhtiön täällä olemilla uittomäylitlä on alotettu. Uitto Noormarkun jo essa ei kestäne tänä muonna niin kaum n kuin muina muosina, kun ei liene propsia uitettamana, joiden uit to miime muonna kesti melkein koko kesäkauden. Kauvatsa. Vuokralautakunnan ke ko uksessa Lähteenmäen kansa koululla t. k. 9 p:nä käsiteltiin lohko- tilallisten Vihtori Pohjanlehdon ja Kalle Tuomen sekä torppari Juha Sevpälän mäkinen, torpparin luon- nossa maksettamaksi määrätyn päi- mätyö- y. m. meron rahanmaksukan- nalle muuttamisasia ja suostuimet asianosalliset heti käytäntöön otta maan muokralautakunnan päättämän rahamaksuperusteen, jalkapäimistä kesällä talon ruaSsa k 1: 50 p.,2:Sta kaupungin matkasta omassa ruuassa yhteensä 14 markkaa, työreeStä 5 5 mk., saamit ä 2 mk. pellamat ä 50 p. Vanhalta naulalta. Samassa kokouksessa käsiteltiin myöskin kunnan ja torppari Henrika Sillanpään, sekä kunnan ja taloll. I. K. Eskolan mälinen Jalonojan kylässä miime muonna toimitetun isonjaon järjeste lyn johdosta aiheutuneet maanluomu- tus- ja kormauS asiat. Kunnan puo lesta edustajaksi malittu kunnallislau takunnan esimies Jalmari Reikko, maati ensinnäkin kunnan omistaman Jalonojan kylän Jonkan talon maalla oleman torpparin Henrika Sillanpään, jolla samalla ennen teh dyn »vuokrasopimuksen mukaan oli muokrattuna maata saman kylän Eskolan talosta, joka maa sitten isonjaon järjestelyssä oli siirtynyt kunnan omistamaan Jonka., taloon, sanotun Eskolan talosta siirtyneen maan jättämistä kunnan Vapaaseen nautintoon ensi maaliskuun 14 p:Stä alkain, johon maatimukseen muokran- ottaja lyhyen keskustelun perästä suosluDn. Sen johdosta, että kun nalle Eskolan talosta siirtynyt, edellä mainittu maa mielä tämän muoden tules olemaan torpp. Henrika Sillan pään hallussa, maati kunnan edus» taza kormausta taloll. I. K. Esko lalta iältä muodelta 185 markkaa, saaden K. Eskola nostaa torppa- nlta tuleman meron tältä muodelta. Mastaaja hymäksyi Vaatimuksen ja mcchwis'.i muokralautakunta molem mat sopimukset asianosaisten mälillä noudalettamiksi. Kunnantalon rakennus homma on ollut jo pitemmän aikaa mireillä ja kuumain Väittely jen aiheena. Miimemkin on nyt päästy niin pitkälle, että perustuksen teko on työnalla ja on se määrätty ma'mistuwaksi ennen ensi toukokuun 15 p. Rakennuksen salmuu ja muun puutyön, samaten kuin muuraus työtkin, päätti rakennustoimikunta t. k. 14 p. pitämässään kokouksessa tarjota perjantaina ensi toukokuun 6 p:nä kello 12 päimällä itse paikalla pidettämällä huutokaupalla mähim män maatimien urakalla tehtämäksi. Rakennusaineen, josta seinähirret ja suuri osa piiruista y. m. puuaineesta on ollut jo morastoSsa parin muo den ojan, päätti toimikunta hankkia kunnan marsilla. Rakennus tulee sisältämään juhlaialin, suuruudeltaan 10X9,»0 m., ja pienemmän kokous huoneen 6x6 .»o m., sekä pankkihuo- neen ja kätilön asuttamaksi kamarin ja keittiön. Koko rakennuksen ulko- suuruus tulee olemaan 10X26 metr, ja päättyy sen kustannusarmio 10,000 mkaan. Merj?arwio. Uusia kirjastoja. Kirkonky lässä amattiin eilen nuoren kansan käytettämäksi „Lasten ja nuorten kir jasto". Kirjasto on alkunsa saanut siten, että Merikarmian Suomalainen seura oli Maroistaan tarkoitusta Mar ten myöntänyt 100 mk. ja rouma Aili Norcgärd 20 mk. Kirjastossa on 65 nidettä ormokasta kirjallisuutta. Kir- -mntilauksen rvälitti Kansanmalistus- seur?. Kirjasto on sijoitettu Ahlströmin kouluun jz hoitajaksi maliitu op. Ha- ws^lo. Kirjasto pid?tään lainausta marten amoinna sunnuntaisin. Toinenkin kirjasto on näinä päi- minä amattu, nim. Lammelankylän kirjusio, jph-n on Kansanmolisius- seuran mLlityksellä tilattu 100 mkalla arsokasta kirjallisuutta. Kirjat omat jo saapuneet perille. Kirjaston hoi tajaksi on molitiu innokas kirjallisuus- asian ajaja, maanmilj. Jussi Uusitalo. Toirooa sopii, että kansalaiset ah keraan kirjastoa hymäkseen käyttämät. Zlust suomalainen HenkiniakuutusylM. Jo pikmmän ajan on maamme taloudellista Vaurastumista harras tamien kansallismielisten keskuudessa ollut mireillä ajatus uuden suoma laisen henkimakuutusyhtiön perusta misesta. L mantaina oli Helsingissä ^oolla joukko asiaa harrastamia hen kilöitä sekä pääkaupungista että maa seudulta ja päätettiin miipymättä ryh tyä yritystä toteuttamaan. Kokouk sessa myös tarkastettiin perustetta- maa yhtiötä marten malmistettu yh- tiöjärjesiysehdotuS ja hymäksyttiin se pääasiassa semmoisenaan. Nhtiön osa kepääoma on 1 milj. mk. ja osakkeet 500 mkan suuruisia, josta määrästä 200 mk. maksetaan rahassa ja 300 mkaSta annetaan takuurahastositou- mus. Mnön perustamistoimista huoleh- nmcan asetettiin mäliaikainen toimi kunta, johon malittiin rakennusmes tari Nest. L. Eskola, maisteri I. W. Hzmulinna, senaattori Aug. Hjelt, marutuomari M. Honkajuuri, tohtori A. Koskimies, lehtori F. H. Koski nen, esittelijäsihti A. Listo, työnjoh toja F Nummimuori, maanmiljelijä K. Ojanen, senaattori H. Rautapää, pankinjohtaja A. Miksten ja senaat tori O. Muorenheimo. Toimikunnan tehtämäksi annettiin yhtiöjärjestyksen tarkistaminen samoin kuin yhtiön ni men lopullinen määrääminen. —U.S. Tietojen leivittäminen walta- knnnan puolustustoimen piteistä. Mikäli S. U. T. on saanut tietää oi senaatti lähettänyt maan kaikille kumernööreille kiertokirjeen, jossa näi tä kehoitetaan tarkoin malmomaan l -mitetäänkö sanomalehtien kautta tai muulla tarvoin tietoja rakennettamaksi aiotuista linnoituksista ja muista toi menpiteistä maltakunnan puolustuk seksi, ja tulee se tahi ne, jotka omat tehneet itsensä tähän syypääksi asetet- tamaksi syytteeseen moimassa oleman rikoslain mukaan maan petoksesta. Ovelia panklienpct- kiittajia. W. k. 26 p:nä saapui Suomen Pankkiin eräs keski-ikäinen herras mies ja pyysi maihettaa 100 markan rahoiksi muutamia 500 markan sete leitä. Saatuaan setelit pyysikin hän saada ne Menäjän rahoina. Hän siirsi saamansa tukon sadan markan seteleitä takaisin kassanhoitajattarelle, joka ne otti ja mies »vastaanotti mas- taaman määrän Menäjän rahaa. Wasta kun mies oli poistunut huo masi kasörska, että 10 sadan markan seteliä oli ..puhallettu". >Miehen saa lis oli siis 1,000 mk. Wasta parin päimän perästä tehttin asiasta ilmoi tus etsimään poliisiosastoon, Miime perjantaina onnistui samin puijarin samalla tamalla anastaa Uh dyspankista, Helsingissä 1,500 mk. Samana päimänä oli mies mielä käynyt Kansallisosakepankissa ja Poh joiSmaiden pankissa, mutta näitten pankkien konttoreissa kehotettiin häntä menemään Suomen Pankkiin. Primatbankenissa yritti hän saada puijata 700 mk. Mutta kassanhoito jatar huomasi miehen antaissa takai sin rahoja, että hänen sormiensa mä- liin oli jäänyt muutamia seteleitä (700 mk.) ja hän nappasi ne pois. Miehen annettiin'mennä, eikä ilmoi tusta poliisille tehty. T«r«ssa tuli Turun Pankin konttoriin eräs keski-ikäinen herrasmies lauantaina aamupäimällä, otti esille yhdeksän 500 markan seteliä ja, puhuen jotakin ou toa kieltä, josta ei ole saatua selkoa, pyysi saada maihtaa setelit 100 mar koiksi. Pankin kassansoitaja otti se telit »vastaan ja antoi miehelle pyy detyt neljäkymmentämiisi 100 mkan seteliä. Tämän jälkeen mies antoi setelit takaisin pyytäen saada ne maih- detuksi Menäjän rahaksi. Kassanhoi taja, joka oli seurannut miehen liik keitä mitään epäiltämää huomaa matta, otti setelitukon wasta<m, las kematta rahoja ja antoi sijaan waS- taaivan määrän Menäjän rahaa. MieS läksi sitten pois. Kun kassan hoitaja heti sen jälkeen luki setelit, huomasi hän, että kymmenen 100 mkan seteliä oli poissa. Sama mies puijasi samoihin aikoi hin Suomen Pankin Turun kontto rista samalla tapaa 1,700 mk. Viipurissa on myöskin Ahdyspankin konttorista puijattu 800 mk. Mainitun pankin konttoriin oli tullut muuan mieshen kilö, joka pyysi saada maihettaa 3,000 mkaa ottaen esille 6 kappaletta 500 mkan seteleitä. Miehen, joka puhui hymin solkkuisesti, onnistui lopulta selmiltää, että hän halusi maihtaa summan Menäjän rahaan. Kassan- hoitajatar otti silloin antamansa 100 mka! setelit takaisin ja antoi hänelle 1,000 ruplaa ja loput Suomen ra hassa, minkä jälkeen mies poistui. Kun kassanhoitajatar myöhemmin päi mällä luki kassan, huomasi hän puut tuman 800 mkaa. Rahoja »vaihtaes sa oli miehen jotenkin onnistunut pii- loittaa mainittu rahamäärä. Kuuleman mukaan on eräässä toi sessakin Miipurin pankin konttorissa tehty samallainen petkutusyritys, mut ta oli se epäonnistunut. Toisissa pankeissa omat huijarit puhuneet nenättä, toisissa saksaa. Petkuttajia wa»gitt«. Lauantai-illalla w- ng'tsi Helsingin etsimä poliisi kaksi Menäjän juuta laista, jotka olimat saapuneet Turus ta pikajunalla klo puoli 7 illalla ja jotka, kuten nyttemmin on saatu sel- mille, omat syypäitä tapahtuneisiin pankkipetoksiin. Turun osakepankin, N:o 43 - IM Pohjoismaiden osakepankin ja Suo men Pankin Turun konttorin kassan hoitajattaret matkustimat sunnuntaina Helsinkiin tunnustellakseen, omatko miehet samoja, jotka Turun pankeissa kämimät. kyksti» uukst». — Käkisalmen piirilääkäri on lää kintöhallitukselle ilmoittanut, että mii me kuukausien aikana on Menäjän rajan Viereisissä pitäjissä sattunut useita isorokkotapauksia. Myöskin on näillä seuduin sattunut tulirokko- ja kurkkumätä-tapauksia. — Senaatti on myöntänyt 3,000 mk. koneiden y. m. hankkimiseksi tek> nillisen korkeakoulun laboratorioon. — Turun kokki- ja stuerttikoululle on senaatti myöntänyt jatkettua mal tioamustusta siten, että asia otetaan mielä käsiteltämäksi tuleman muoden menosääntöehdotuksen yhteydessä. — Moppilasosakunnan puheen johtajaksi on malittu ruotsinmielisten ja nuorsuomalaisten yhteinen ehdo kas, maist. H. Stenberg ja Varapu heenjohtajaksi suomenmielisten ehdo kas, tri V. Bonsdorff. — Suomalaisten liikemiesten liiton johtokunnan puheenjohtajaksi on ma littu tohtori K. A. Paloheimo, Vora- puheenjohtajaksi johtaja A. H. Soini ja sihteeriksi ja rahastonhoitajaksi maisteri K. A. Midenius. Rautatiehallitus on puoltanut ratainsinööri K. K. Stieriä rautatie hallituksen ratatirehtöörin apulaisen Virkaan. — Tampereen teatteritalon piirus- tuSehdotuksia on kilpailuun jätetty torstaina päättyneen määräajan kulu essa kaikkiaan 18, niistä 12 Heisin- gistä. — Muuramen, Rannankylän, Laukkolan, Parkanon ja T.kkalan kyläläisissä on herännyt halu saada tämä osa Korpilahden pitäjas!ä eri seurakunnaksi. — Joensuun kauppakouluun opet tajaksi ja Varajohtajaksi malitsi joh tokunta t. k. 13 p. neljästä hakijasta maist. K. A Tuomikosken, Helsin gistä. — Murhayrityksen tekijä I. M. Johansson, kuuluisa Alatornion pappilassa tapahtuneesta surunäytel- mästä, on nyttemmin Viety Haapa rannalta Hernösandin keskusmanki- laan kärsimään hänelle tuomittua noin 2 ivuoden kuritustyörangais- tusta. — Huhujen mukaan aiotaan Kou- molaan sijottaa 2,000 miestä menäl. sotamäkeä, joita marten tarwittawia kasarmirakennuksia ryhdyttänee raken tamaan lähimmässä tulewaisuudesso. — Itsemurhatilastoa Pieta rista. Kaupungin duuman tilas tollisen taulukon mukaan on Pieta rissa miime kuluneena Vuotena teh nyt itsemurhan 932 miestä ja 500 naista. Näi.°tä oli lopettanut tai yrittänyt lopettaa päuvänsä 432 miestä ja 397 naista myrkyllä ja teräsaseita on käyttänyt 238 miestä ja 63 naista. Itsemurhan tehneistä henkilöistä on 3 poikaa ja 2 tyttöä alle 10 muo den. Tapaturmia on miime muonna sat tunut Pietarissa 3,230. — ZVeritilastoa. Maaliskuun kuluessa, kertoo Relsh, on kuoleman tuomioiden lukumäärä jälleen tuntu massa määrässä kohonnut. Helmi — TuomalaiS-ugrilaisteu kielte» prosesforiutoirka Aris- tiauia» yliopistoon. Norjan yliopiston historiallis-filosofisen tiede- kunnan dekanus on pros. E. N. Se- tälältä pyytänyt lausuntoa suomalais ugrilaisten kielten proseSsorinViran perustamisesta Kristiaaniaan sekä do sentti Konrad Nielsenin pätemyydestä sanottuun mirkaan. Pros. Setälä on antamassaan lausunnossa puoltanut proseSsorinmiran perustamista ja dos. Nielsenin siihen nimittämistä. — H.S. kuuSsa oli kuolemantuomioita 37, mutta maaliskuussa 99. Muoden kolmella enst kuukaudella on kuole mantuomioita langetettu 160. Tay täntöönpanoja maaliskuulla 16, wuo den enst neljänneksellä 73. Maaliskuun kuluessa on sakkoihin tuomittu 19 sanomalehteä; sakkojen kokonaissumma on 6,200 ruplaa. — Esperanto pakolliseksi op piaineeksi Wenajällä. Kansan- malistusmmisteri aikoo esittää malta- kunnan duumalle lakiehdotuksen, jonka mukaan kansainVälinen kieli esperanto tulisi pakolliseksi oppiaineeksi kouluihin, kertoo Gazeta-Koveika. Samaan tulokseen on pyritty myös kin Ranskassa ja Englannissa on es peranto pakollisena oppiaineena jo muutamissa oppilaitoksissa. RakennuStyösulk» Salsassa. Kun sisäasiain ministerin alotteesta toimeenpannut somittelukeskus! elut työnantajain ja -tekijäin mälillä rii taisuuksien lopettamiseksi sominnollista tietä rakennusteollisuuden alalla ei ole johtanut mihinkään tuloksiin, on työnantajaliiton johtokunta päättänyt alkaa sulun, joka käsittää koko Sak- san. BerliniStä lennätetäänkin jo, että t. k. 15 p.n illalla omat joukkc-irti- sanomiset rakennusteollisuuden alalla alkaneet yli koko Saksanmaan paitsi Berliniä ja Hampuria, missä mielä ei ole tehty lopullista päätöstä halli tuksen yritysten suhteen estää yhteen törmäystä työnantajien ja työläisten mälillä. Tähän saakka omat ne kui tenkin olleet menestyksettömiä. Työn- sulku saa nähtämästi tamattoman laajuuden. Rakennustyö koko Sak sassa tulee sen kautta pysähtymään. Nyt jo lasketaan rakennustyösulun tuleman koskemaan 25,000 toiminimeä ja 3 - 400,000 työntekijää, sillä työn- ulku rakennustyön alalla tulee Vetä mään monta muuta sen yhteydessä olemaa liikkeen haaraa taisteluun. Kaikkein ensin tulee työsulku koske maan muurari- ja kirmesmieöammat- tikuntia. Suuret raksnnustoiminimet kakkaamat kokonaan työstä. Mutta pienimmätkin toiminimet täytyy, maikkapa mastoin tahtoaankin, liit- yä työnsulkuun syystä, etteirvät ne enää saa tarpeita kalkkitehtaista, puu- tamarakauppiailta ja muilta tama- rainhankkijoilta, jotka kuulumat työn antajaliittoon. Albanian kapina. Re«wottel»t tuloksettomia. Prishtin, huhtik. 16 p. Lisä joukkojen saamuttua on suhteellinen rauhallisuus syntynyt. Kapinallisia ei enää näy Vanhoissa asemissaan, nähtämästi omat he Vetäytyneet Lab- aakson sisäosiin. Kaupunki on muut- unut näköjään sotaleiriksi. Paikalle on keskitetty jo 18 pataljoonaa ja 6 tykistöpatteria, Ferisomitshissä on 11 pataljoonaa. Keskustelut kapinallis en kanssa eiwät ole Vieneet mihin- ään tuloksiin. Ahdeksän kapinan- johtajina »vangittua henkilöä on laS- ettu Vapauteen. Nähtämästi Val mistautumat albinit kiireenkauppaa uusiin yrityksiin. Huomenna odote- aan paikkakunnalle saapumaksi Shes- et-Turhut-pashaa kahdeksan uuden pataljoonan keralla. Kapiuaa KiiuaSsa. Lontoo, huhtik. 18 p:nä. Reu- erin toimistolle ilmoitetaan Tshang- hista, että kaikki ulkomaalaisten hal ussa olemat rakennukset paitsi Eng- annin konsulaattia Tomat poltetut. Sotajoukot omat kapinallisiin nähden toimettomina. Lähetyssaarnaajille on annettu määräys matkustaa pois maakunnan alueelta, sillä Virkamie het, peläten yleistä kapinaa, kieltäy- tymät suojelemasta ulkomaalaisia. MarakuningaS on paikalle lähettänyt 2000 sotilasta. Huhun mukaan on kumernööri saanut surmansa. Tois ten tietojen mukaan on hän piiloit- tautulmt. NanSkan rantatieläiset. Parisista, huhtik. 17 p:nä. Rauta tieläisten kongressi on, kuultuaan Millerandin luona käyneen lähetys tön kertomusta, josta selmenee, että tämä oli suosiollisesti suhtautunut ky symykseen työpalkkojen minimihinnan määräämisestä, lopettanut työnsä. Kongressin edustajat muutaman tu- hannen hengen suuruisena joukkona, marssimat punaiset liput etunenässä, joissa nähtiin Vaatimus 5 frargin päimäpalkasta, pitkin Pariisin katuja. Mteentörmäyksiä poliisin kanssa ei ole ollut. Kongressissa selmeni, että rautatieläisten keskuudessa on Vallan kumouksellinen suunta yhä kaslvar.ut. — Nanskan posti- ja sähkö- sanomalaitokseutySmiehet ryh- miehet lakkoon. Parisista, huhtik. 17 p:nä. Posti- ja sähkösanomaksi- toksen työmiesten kokous on päättä nyt alkaa lakon toukok. 1 p:stä ja perustaa mainitun laitoksen alalla työskentelemien työmiesten liiton. ^ Halleyn ptzrStStähti o» miljoonaa kertaa snurempi maata. Henkilöt, jotka pelkäämät yhteentörmäystä maan ja Halleyn lyrstötähden mälillä, joka on lähes- ymässä meitä muutamalla tuhan nella pikajunan nopeudella, omat mar- maankin mielä enemmän peloissaan, ''un saamat kuulla, että läheStymä «vieraamme on miljoonaa kertaa suu- rempi kuin maapallomme. Chicagon lähellä oleman DerkeS tähtitornin joh taja prof. Edwin B. Forst lohduttaa heitä kuitenkin tiedolla, että wanl,a maaemomme ei ole suurestikaan Vaa rassa tämän ilmain kiertolaisen täh den, sillä se on kokoonpantu kaasu maisista aineista. Lähestyessään Ve nusta ja maata se moi Vahingoittaa itseään, mutta ei näitä taimaankap- paleita. Californian yliopiston kemian pro- essori Edwin Booth pelkää, että maan asukkaita kohtaa luteiden ja muiden hyönteisten kohtalo, jos täh- tientutkijat omat oikeassa mäittäessään, että Halleyn pyrstötähden pyrstö si> ältää simhappo-kaasuo. Me kaikki olemme nuuskana, jos riittämä mää rä tätä kaasua yhtyy maan ilmaker roksen metyyn. Niiden yhdistymä muodostaa kuolettamaa kaasua, joka unnetaan hydrocyanie hapon nimellä. Tämä on »vaarallisinta myrkkyä, mitä iede tuntee, ja sen kosketus merkitsisi uolemaa kaikelle elolliselle elämälle. Michiganin yliopiston tähtientutkija. prof. M. I. Hussey ei sitä mastoin näe mitään maaraa siinä, että maa pallomme kulkee toukok. 18 v:nä Hal- eyn pyrstötähden pyrstön läpi. ..Kaikki pyrstötähdet owat san aa ke miallista laatua", sanoo prof. Hussey. Maa on kulkenut pyrstötähtien pyrS- än läpi ennenkin ilman mitään pa laa maikutuSta. Pyrstötähti on l^l milj. mailin päässä maasta eikä se enää moi lähettää niin pitkälle mat- !alle riittämästi kaasua, jotta se möisi ehdä mitään huomattamaa maiku- usta. LdekthjZ llirjoitukd. Kutsumus Kansallismielisen Nuoriso liiton kesäjuhlille Jytväskiilässä !!>" !<>. Kansallismielinen nuoriso keräytyi, öiseen muosikokoukseensa ja toisille esäjuhlilleen Jymäskylään ensi kesäk - 2Z2 — luultiin lmnellä olevan suuria liikeliolnmia, jciittea laa- <lua Iiän ^Zcsin tunsi. ei pukunut Kiteille paljoakaan, mutta liänen isäntäväeltään tieclustcli kän tarkoin kaikki mitä koski Kitiä. »I'oika on kiltti ja nö^rä,» sanoi tiänen isäntänsä, »eikä minulla ole muuta moittimista Ilänessä, kun ettei iiän juuri valitse seuraansa » »Vai niin!» sanoi Valter ^lac Valter, mutta ei k)^n>'t enempää, ennenkuin jäi kaktienkesken kälynsä kanssa. »Kenen kanssa poika seurustelee/» k/s^i kän silloin. »Hänkö?» kuusi rouva iVlsc Valter. »Lellaisen rentun kanssa, erään »apumieken» Lairnkarroxvista joka on oikea juoppo, sillä olen omin silmin näkn^t, kun kän tuotiin kerran kotiin oltuaan par! päivää juo pottelemassa. Lanotaanpa iiänen istuneen vankilas sakin.» Valter Alac Valter nyökäMi tyytyväisenä pää- tään. Mikä llänen nimensä on?» »Hänellä on joku konstikas englantilainen nimi. sellaiset kuin tiän ottavat uuclen nimen joka kerran muuttaessaan palveluspaikkaa». Valter Nac Valter oli niin t)'/t/väinen, että nau roi itsekseen ajaessaan kotiinpäin. Kit oli poissa Iiänen kotiseudultaan. Hänestä varmaan tulisi oikea talonpoika. Litä paitsi liän seu- rusteli juopon kanssa, joka oli rikoksesta istunut van kilassa. »Onlian liyvä luottaa sallimukseen,» mumisi Kir- kosnalcl'in patruuna, »mutta parempi vn lunttaa it- — 229 — Hillä rouva IVIac Valterilla oli tavaton k)kv »lciittia Kiriä. I.ukemattomat kerrat muistutti liän Kit'iä siitä, että /ock'ista tulisi pappi, mutta Xit Ken- necl/stä ainoastaan päiväpalkkalainen jossakin talon- poikaistalossa sekä että kän kenties joskus saisi koi- taa auraa, mutta ei koskaan lukea kirjoja. )olln istui tavallisesti ja luki I^ock Lpellanclerie'n vierasliuoneessa, joka oli jotenkin synkkä, liuoneka- luina pari suurta kirstua ja vuode nurkassa uudinten takana. Iiänen äidillään oli tapana, kun liänelle tuli vie raita, viedä nämä täkän tiedoille ja opille pykitetty/n temppeliin. »luulenpa liänen nyt olevan ulkona, säällä tiän lukee kaiket päivät, luossa on kreikkalainen kirja tai Iieprealainen — en tiedä kumpiko, /ock on idnieelli sen etevä noissa kielissä ja mitä latinankieleen tulee, sanoo koulumestari ei osaavansa opettaa äänelle enem- mäa. Alutta menkäämme pois. Hän on lleti täällä eikä pidä siitä, että meidän kaltaiset pitelevät Iiänen oppineita kirjojaan.» »Olipa se erinomaisen liauska nälidä tämä,» sa- noi vieras. »La milloinkaan olisi luullut, että papiksi tuleminen olisi niin vaikeata. Itämän kyllä muistan, kun ensi pykänä kuulen saarnan.» »Niin pitkälle /ock ei vielä ole päässyt, mutta tarkoitus on» että liän saisi joukon rakaa, jota kutsu- tään stipendioksi. Oppinein poika sen saa. ^a vaikka /ock luonnollisesti ei sitä tarvitse — Iiänen isällään on kyllä sekä varoja että lialua maksaa känen lukunsa, puhumattakaan Valter-sedästä, joka on kovin kiintynyt poikaan — on se kuitenkin suuri kunnia ja suureksi eduksi koulumestarille. Olisipa kauskaa läkteä Ldin- durriin stipendiaattina. Le joltakin kuuluisi I» t!>t L«iu>«ck/. ^