l.suvsnlsmA keiMuun Zll p:nA itsellemme kysymyksen: emmekö mekin moi kestää, me »Kalemalon kansa", jotka itse »valtaistuimen portaitten äZressäkin mielä tänäkin päiivänä puhumme omaa kieltämme. Emmekö ms moi kestää, kun tiedämme miten paljo toiset omat kestäneet ja kestä mät. Kun tiedämme, ettei kansalli suutta mielä tähän asti ole vioitu hämittää pakkotoimenpiteillä. Meidän kutsumuksemme nähtämästi tulee ole maan näyttää osaltamme ihmiskun nalle, ettei kansallinen kuolema moi johtua ulkoapäin, ettei kansallisuuksia moida hämittää yleismaltakunnc-llisiila asetuksilla. Tähän kutsumukseen mei dän on malmistauluminen. Mjz miM, PostijMitvkse» NttriiykjiS. Sen johdosta, että postiljo^ nit niin postitoimistojen kuin postimaunupii- rinkin kuin myös maantiepostinkul- jettajat, mikäli postihallitulsen tietoon on tullut, eimät aina noudata tar peellista maromaisuutta postipusseja ja laukkuja käsitellessään, on posti- hallitus määrännyt: 1) postipusfien paino on mikäli mahdollista raj-tettama korkeintaan 40 kg:ksi; 2) postipussien ja laukkujen heitte leminen sekä maassa laah aaminen sekä niille istuminen on kielletty-, 3) postien sulkeminen pusseihin ja laukkuihin on toimitettama maromasti, jottei lähetyksiä Vahingoitettaisi; 4) mahdollisesti »vioittuneen posti lähetyksen päällystään tulee mastaan- ottmvan postivirkailijan tehdä joka tapauksessa asian Vaatima mer?intä. Samalla muistuttaa postihallitus postitoimistojen hoitajia sekä posti- ivaunupurin esimiehiä tarkasti huo lehtimaan, että tässä annettuja mää räyksiä tunnollisesti noudatetaan, sillä niiden laiminlyönnistä tullaan »vastedes ehdottomasi» saattamaan edesmaötuusekn. — Sanomalehtimiesten «st- 5astipe»dit« ..R-etsh" ilmoittaa, että Menäjän mi^iöterincumoston ratkaistamaksi on jätetty Suomen se naatin kaikkein alamaisin lausunto Suomen eduskunnan esityksestä, että mm. 1910—1912 Suomen maluowa- roiSta myönnettäisiin Vuosittain 6,000 mk., joka summa tulisi jaettamaksi matkarahoina kyvykkäille, etupäässä nuoremmille sanomalehtimiehille. Lausunnossaan senaatti pitää tar peettomana ja tarkotuksettomana wal' tion raskauttamista yllämainitulla menoilla, jonka muoksi ss ehdottaa esi tyksen hyljättäväksi. — Sotilasvartiosto rauta- tielinjslla Wiip»?i» lähellä. Senaatti on myöntänyt rautotieh^lli' tukselle 826 mk. 75 p. suuruisen kor mauksen niiötä muu.amista rautatie- maunuiZta, jotka »viiu.z Vuonna luo- mätettiin Venäläisen sotamäen käy! et- tämiksi, kun eräs sotilaslomermuRun ta oli määrätty ivurtioimaan Wiipu rin läheisiä rautatielinjaa. Kenraalikumernööri on senaatille jättänyt 22: n armeijakunnan kirjel- män, jossa »vaaditaan 389 ruplaa 50 kopeekkaa marraskuussa w. 1909 Miipurin rautatielinjalle järjestetyn sotilasmartioston kustannuksiin sekä ylimenolippujen malmistamiSta Mar ten. Senaatti lienee tämän johdosta maatmut selityksiä siitä, kenen mää räyksestä »vartiosto järjestettiin, sekä pyytänyt sotalaitosta jättäviään yksi. tyiskohtaiset laskut. — Aikakauslehtien julkaise minen. Maist. K. E. Aaltio il moitti kesäk. 23 p:nä painvytlhallituk- selle eroamansa ..Pohjanmaan" was- taavoan toimittajan virostakuluvan heinäkuun 14 päimänä ja rupea mansa omalla kusta»muksellaan jul kaisemaan „Kotiwc!lta"-nimiskä, 2 ker taa kuussa ilmestykää aikakauskirjaa, joka painettaisiin Tampereen Sano main o. y.n vainossa, ja joka sisäl täisi etupäässä kirjoituksia taloudelli- seita ja yleishyödylliseltä alalta. Pai noylihallitus ei ole ilmoitusta käsi tellyt, maan on lähettänyt asialirjot Tampereen maistraatille, pyytäen tätä porin ktrjö. 26. Ulimääräiset waltiopäiwät. — Mähäsen anomuksista. — Sofi- fialistetssako itsekkäitä herroja? — Sopuko sosialistisessa ihan neyhteiskunnassa. Kiirettä näkyy »venäläisellä taholla pidettämän uuden n. k. yleismalta- kunnallisen lainsäädännön lopullisen hymäksymisen jälkeenkin, koskapa nyt jo marmana moitanee pitää, että Suomen eduskunta kutsutaan tämän johdosta koolle jo ensi syyskuussa, maikka säännöllisen järjestyksen mu kaan pitäisi ensi maltiopäiiväin alkaa ensi muonna helmikuussa. Perustus lain mukaan on kyllä hallitsijalla oikeus sitä ennenkin kutsua kokoon ylimääräiset maltiopäimät, joilla käsi- kellään ainoastaan niitä asioita, mitä hallitsija esittää. Komin kiire siis on. ilmoittamaan Aaltiolle, että hänen tulee laillisen edesmastuun uhalla 2 miikon kuluessa lähettää painoylihal litukselle hakemus mainitun lehden julkaisemisesta, jos hän aikoo julaista sitä. — Huomattalva ttarotus. Lääkintöhallitus on julkaissut seuraa man »varotuksen: Katsoen siihen, että maahan tuo daan suuret määrät mihanr.eksia ja hedelmiä etelä-Wsnäjältä missä ko- lera on laajalti leminnyt, huomaute taan yleisölle siitä maarasta mikä uhkaa syötäessä koleraseudulta peräi sin olemia hedelmiä ja mihannelsia. Maikkakin keitettyjä hedelmiä on pi- dettämä Vaarattomina, niin tuottaa kuitenkin niiden käsitteleminen ennen keittämistä sen maaran, että tällöin joutuu koleran tartunta-aineksia ruu miiseen ja synnyttää koleran. Menäliiisct lehdet Niiden Suomettaren kimpussa. Wiime sunnuntain Uudessa Suo mettaressa cli otsakkeella „Suomi on uudelleen malloitettama" »varustettu kirjoitu?, jossa nimim. »Maalla asu ma" erittäin terämällä, selmälla ja tarmokkaalla taivalla lausui ajatuksi aan Suomea kohtaan suunnattujen hyökkäysten johdosta. Krjoitus on herättänyt erityistä huomiota m. m Helsingin msnätäisen lehden jz tietysti myöskin Nzmzje Wremjan taholla. Edellisen mielestä on kirjoitus «täyn nä ilmeisiä liiottelujz ja karkeita hyökkäyksiä". M. m. siinä muka ei ole pidätytty „edes laskettelemasta halmentamia ja säädyttömiä »viitta uksia Hallitsijan Pyhästä Persoo nasta". Senpä muoksi Finl. G zsta katsoo täytymänsä otaksua, että tSstu kirjoituksesta N. S. ..tulee saamaan esimerkiksi kelpaaman rangaistujen oikeudessa". Käydessään selostamaan kirjoitusta Venäläinen lehti tulkitsee kirjoituksen tykkänään määrin. Sslonle?o on alusta loppuun ilmeistä wääre.»nhs:ä. — Uudeumaauläänin kuwer- «öörikfi nimitettänee »vanhempi toimituKsihieeri H. M. Keisarin Suo men kansliassa Pietarissa, maltio- neumos Eugros Nyman. - HenkiNakustusyhtiS Sa lama. Työjärjestyksen 3 §:n mu kaisesti on yhtiön hallitus päättänyt, että ensimäinen osakemaksu, 100 mk. kultakin osalkeelro, on suoritettava miimeisiään ensi elokuun kuluessa ohonkin KansalliS-Osake-Pankin koni- oriin Väliaikaista kuittia nastaan. U!W ä. Porin urkurin lvirka. Makukirjan Porin ^ upunki- ja maaftvr-kunnan urlrrin :vir?acn an toi Turun tuomiokapituli toissapäi- mä:iä Mikkelin maaseurakunnan luk kari-urkurille Kyösti Alholle. Kirkkolain mukaan alkaa hra Alhon »virka-aika tässä tapauksessa ensi maanantaina elok. 1 p:nä. Lääkärit. Lääket. lis. H. W.d- b)m on määrätty 3 Vuodeksi Pukäu- niemen keskuslaitoksen lääkäriksi. — Uufi w«jaus tohtori As pin tiliiv. T. k. alkupäiminä sor ttia taas Porin säästöpankissa sel loille uusi tohtori Th, Aspin tekemä majaus. Maar.Viljelijä Pietilä Loi maalta oli pankkiin tallettanut 2,500 mkaa, jota summaa ei löytynyt pan kin kirjoissa. T:ri Asp oli kummin kin antanut talletustodistuksen, johon oman nimensä vhella cli paumnu! saatanalla olleen toisen pankkimirkai- lijan Gerhard R^nckemn niniileiman. Säästöpankin hallitus on »vaati nut hra RavckenilN selityksen, koska tci Asp e» ole paikkakunnalla. Hra Rancken on osottanut Azpin tahal laan kamzltaneen kysymyksessä ole- wzn summan. Säästöpankin halli tus antoi sittemmin asiasta tudzn säästöpankkien tarkastajalle lähettäen myös hra Ranckenin selityksen hä- Ja mitä Varten? Tahdotaan kai käytännössä somit- taa uuden n. k. y'eiswaltakunnallisen lain määräyksiä. Mihin nämä tällaiset toimenpiteet tähtäSmät, on meille suomalaisille tunnettua. Kumoamathan kaikki tässä järjestyksessä tulleet menäläiset lait ja asetukset ilman muuta kaikki suo malaiset moimassa olemat lait ja asetukset ja astumat niiden tilalle. Suomalainen oikeusjärjestys muut tuu siten kuin miksikin kuolleeksi muu mioksi »vailla henkeä ja elämää. Nyt ensinnä pitäisi kaikesta päät- taen Suomen eduskunnan malita 2 jäsentä maltakunnanneumostoon ja 4 maltakunnanduumaan. Mitä sitten tuleman pitää, sen osottaa tulemaisuus. Jokaisen isänmaan ystämän mielen täyttää tällaisena aikana huoli kan samme tulemaisuudesta. Perin surkuteltamia ajan kumauksia on miime päiminä näkynyt julkisuu- nelle. Tarkastaja on asian johdosta lähettänyt Turun ja Porin läänin kumernöörille seuraaman kirjelmän: Kun pankin hallitus epäilemättä tiesi, vettä kontrollentti marmcnnulsis- saan käytti nimileimasinto, jota ei tarpeeksi Varomaisesti säilytetty, ja ja kun näin Väärinkäyttö oli tehty merraten helposti, katsoo säästöpank kien tarkastaja, että Porin säästö pankin hallitus on melmotettama säästöpankki-asetuksen mukaisesti pan kille kormaamaan kavalletun summan 2,550 mk. yn?ä sille tuleman koron siihen aSt!, kunnes kaikki on maksettu Asiasta on kumernöZrinmiraSto pyytänyt säästöpankin hallitukselta sen jäsenten allekirjoittamaa lausun toa 14 p:n kuluessa siitä kuin ku mernöörin kirjelmästä osa on saatu — JZäboä v«»ettom«us tavah tui toissa iltana täkäläisellä urheilu kentällä. Kun muuan urheilija oli kiekonheittoa harjoittamassa, sattu» kiekko Vahingossa lentämään ohijuok seman nuorukaisen Paanio Aalioss päähän, seurauksella, että hän sitteni min meni tainnoksiin. Lääkäri, jota heiimiien haettiin paikalle, todensi, että pääluu oli mennyt riiki. T?män johdosta toimiteltiin hänet sairaalaa»' jossa mielä sumana i!t< n - leikatuin Lsukkaaniunut on paranemaan päin — Tietäisipä urhei!icken'.Lllä lSmijäin olla Vähän »varsVaise-npio, ettei tö' laisia tapaturmia settv.si toisten. — Gata?un«a« maaszvilje lyZ;e.ira» !o«ehsidvu opasta jakfi sanoo iiseänsä eräs LUtomo reAä ii.kus?zlewa Lindb-rg-niminen mies. Hiin korjailee muka maksutta höyry- y. m. koneita. Ainoastaan uusista osista hän sanoo itsellensä kuulunen maksua ja sellaisista hän sitä kantaakin. Kun hän !ä!en kul kee aiman walhe;n kengillä ja kun hänen työssäkään ei kuulu oleman minkään armoista, olisi maaleÄsn sellaista »ui^ta mälieitä.vä. nen Maanmiljelysseuran koneijoidon opastaja on nimeltään Avg. L^a?sc nen. — Sydämetöntä pikkulintujen kohielua harjoittamat ?aswawat pci- kasei Sos an pui^iikossa pohjoi^puo lella jokea. Puihin asetetut pöntö rikl-tam?, '.ai ell<i s^ad.» kokonaan ri?- k-, katkaistaan ainak n ist»ma-orsi jo heitetään pch--aik°eet pois p-sästö Joku päimä oli hankiUu oiknn Ukk.'- puu, jonka amulla nous.iin puchin julmuutta harjoittamaan. Pönttöjä oli rik. t'u, po.koset otettu pesästä ja kiivellä halkomaalla tapetiu ja miety kissclle tai hzudattu hietikkoon. Mai nia sopii, että lähellä asuwa lyseo lainaa on p tänyi hellaa huolta sa- massa puivti'os'a pikkulinnuista aset> tamalla uusia pöatiöjä, puhdistaen m.inhoja ja suojellut niitä samaisten poikain rakuudelta aikaisemmin ke sällä. Nyt hänen poissa ollessaan oivat poikaset käyttäneet tilaisuutta hyniälseen hacjciitaea j^I-n^uttaon, Kaudesta kemäälli asctetuStz pöniöstä on enäZ yksi jäljellä. — Kenelle luu- luu pilkulin'.ujm suoj-leoär.eu! Pc- Iis?illelo7 O.isl>uN iosin suotamoa että täällä miranomciset mallv.^isimar, sillä harmain näkee täällä puistikossa polisia. M.tis, se ei luulu ainoa"- taan heille, maan meille kaikille. En nenkaittea »vähemmille. Muroitta kaa toki lapsianne tuollaisesta julmuu desta. Istuttakaa heihin oikeuden tuntoa, sääliä j' ralkautta luontokap paleisiln! Son alainen. — Asiamies pistetty kiikkiin. W ime -eskimiilkons oli muuan koko mäk-S mn !ähettä-»yt irio!u'sea Wil s?NVsik.i Kut:nc.lan Pzltolan ky'ä?'ö Poriin k-ucj: tuo-n^an. Kul^a!:'^ oli ma:choja s-«i-tejä, joista oli luvl lat p^äseiväosä siten, eitä määrä aikana läh^i merelle ja oli siellä jon kun aikaa. Silakat jäimät cSW»natta, silla poliisi tarttui asiamieheen ja pani hänet talteen. Maanantain.' h: saa n?at?ata msnkilac.n Zuu- kaudelsi. — Pori» L«th. ru?o«sh«o- «ees kefäj«hlo, joka a!'aa.änä ilia'!a ja jatkuu huon'a>w, suljttacn yleisön huomioin. Pu^uzi si c>wa'. lupautuneet, paitsi oman seurakun nan pappeja, pastorit Malttnius ja Silmander. Maikka omatlin kesäkii reet käsissä, ».iin siitä huolimaita toimotasn sekä maalaiötcn. etlä su dessa. Taas ja taas omat sanoma lehdet tieläaeet puhua henkilöistä, jot ka nykyistä aikaa otollisena pitäen omat tehneet jos minkäkin laisia kor- Vausmaalimuksia. Joku yksityinen pyytää Suomen Valtion Varoista wa- hingonkormauksena 15,000 mkaa, toi nen eläkettä hymistä töistään ja kol mas eläkkeen korotusta j. n. e. Ja tuskin palkkion pyytäjät mielä kaikki oivat astuneetkaan näyttämölle. So piihan odottaa lisää, niin masentamaa kuin se onkin. Kruunun kukkaro on kaiketikin hy- min iso, multa sen nauhat oirat »vii me aikoina olleet hyödyllisempiinkiin asioihin nähden hyrvin kireällä. On sanottu, että ..mikäli" ja „jos" marat riittämät. Maiti siis näyttää kurk- kaileman tuon suurenkin kukkaron poh jalta muutamia asioita. Saa nähdä tuleeko se nyt olemaan näkymillä. Minun mielestäni pitäisi kukkaron nauhat metää kahteen kireään umpi solmuun tällaisten pyyntöjen suhteen. Ehdottaisin muutakin, mutta . punkilaisten runsasta osanottoa juh- laan. JokapäimZisten kiireillekin kes> kellä kaipaa ihminen henkistä »virkis tystä ja juuri tällaisilla juhiilla k e telaan sitä tarjota. — Sadetta on Porin ympäris- töllä saatu liiaksikin miime aikoina. Se on jo hidastuttanut hekätekca ja maamiehen töitä yleensä. Heiniä sanomat tuleman mähanpuoleisesti ja nekin huonoja, kun ei ole ollut pou- tapäimiä, että olisi saatu ne kunnol> la korjuun. — Wesili«t«je» rauhotusaika päättyy sunnuntaina klo 12 illalla. ko S4 — IM — Merikarvialla tapaht» «eei» itsem«rhas johdosta koettaa ..Sosialidemokraatti" yhä edelleen hä> myttömään tapaansa mierittää syyn kyseessä oleman tytön kamalaan te koon emanvän niskoille. Jokainen järki-ihminen y-nn:ärlää kuitenkin, että »vainajan jälkeensä jättämät kirjeet oivat »'ähtämästi kirjoietut mallan epäsäännöllisessä mielentilassa eikä niissä oic.oiin moitteisiin emäntää mastaau siis moida panna mitään paino?. Eihän ole ajateltamissakaan, että ihminen tekee itsemurhan moit- teen johdosta, jonka hän tietää täy> sin oikeutetuksi. Ja tytön raskaus oli silsi pitkälle kehittynyt, että hän »var masti tiesi, millä kannalla asiat oli wat. Kirjeen sisältöä ei moi siis se littää muulla tamalla kuin joko siten, että tytiö toimoi tilansa pysymän sa- lassa jälkeen kuolemankin ja koetti mierittää syyn itsemurhaansa syyttö män niskoille, taikka siten, että hän on kirjottanut kirjeensä epäsäännölli sessä mielentilassa. Edellinen selitys on kuitenkin sellainen, ettei siihen mie lellään moi turmautua, joten täytyy hylväksyä jälkimäinen. Sitä tukee kirjeen sisäi'ö muutenkin puhumatta kaan siitä seiiasla, että mainajan äiti poliisitutkinnossa todisti tytön sano neen, että ijänLärväkensä oli kohdellut häntä aina hyrvin. Me neumoisimme Sssial'dzmskraattia Vastaisuudessa noudattamaan Vähän enemmän ma- romaisuulta itsemurhaajien kirjeisiin nähden, sillä raskaiden syytöksien te keminen sellaisten asiakirjojen nojalla moi tulla kalliiksi lystiksi lehdelle. Niinkuin »voi tulla tässäkin topauk- sessa, K^n Sosialidemokraatti siis kysyy meiltä, mihin johtopäätöksiin me olemme tulleet mainajan kirjeistä, niin me Vastaamme, ettemme medä sellaisista papereista mitään j hto- pääiölsiä, maan odotamme johtopää- töksinemme, kunnes asia tulee Valais tuksi kaikin puolin. Sillä tamalla menettelee kunnon sanomalehti eikä r-ipea latelemaan ihmisiä ivastaan syytöksiä, j>.t?a jaiestäpäui »voidaan todistaa perättömiksi. Mika os kslem V!jo!liZ!kk? Pu',t u> asumaissa. Puhtaus ruuavsa. Puh.uvs maalieissa. Puhtaus ruumiissa. Puhtaus ympäristössä. M 5/S Malkoinen lakki tahrattu. Nuorsuomalaisten naisten kejäjuh- lusja Tampereella nälyy olleen kes- kusteltalvana m. m. simeellisyyskysy- my-kin. Zte tiedot, mitkä siitä tuo tiin julki, omat kerrassaan »viheliäisiä. Tohtori Mailtl Fr berg sanoi, että on todennettu, että 70 " o Suomen rnichistä ja 90 ylioppilailta sei- rcs^a»vc^t sukupuolitauteja. On mel- :ein m hdotonta »!5'oa sitä, silli' niin hämn.ästyttämää se on. Mutta toi selta puole-» olisi t etysti louktaamota lausujaa kohtaan epälllä antamansa 'iedon todenperäisyyttä. Kyllä täytyy ihmetellä sitä simeyden puutetta, joka sen mukaan erittäinkin ylioppilaissa on. Ei moi muuta sanoa kmn että »valkoinen lakki on tchrattu ja siten kokonaan menettänyt sen y'ewän ja korkesn tarkoituksen ja m rkityk en, tuin Mä on. Onhan se aina ollut puhta den symbolina, wertauskuwana, ja sitäpaitsi op Skeleivan nuorison yl peytenä. Komin alas on siivisiys-ja etenkin siivcetlisyySt^so laskenut yli oppilaissa. On suoraan sanottama julki: »isänmaan toimo" on häwä'S- sut itsensä ja maansa ja menettänyt mästyksensä kerrotun tilaston johdos ta ja esittänyt neiti H. Käkikosken eduskunta-anomuksen tilaston, jonka mukaan ylioppilaista 6,5 "/« sairasti meneerisiä tauteja. Cimis tulee ^ pulta siihen tulokseen, että maan °/o Suomen miehistä sairastaa mai nitunlaisia tauteja. Lopuksi Cimis pyytää neiti Maikki Fobsrgiä lähe... min selittämään, mihin uusimpiin tut kimuksiin hänen nunnronsa perusi m at. a- 9» arivostaan. K. oleman johd^a on Hels. Sanomissa eräs (5imiS lausunut häm- Sosialiitit omat jakaneet ennen tämän oleman yhteiskunnan jäsenet pormareihin ja ..timokraatteihin", joista edelliset omat heidän mieles tään suurempia tai pienempiä herro- ia, jotka keskenään riitelemät siitä, kuka liharvamman padan ääreen pää- ee herkuttelemaan, jälkimäiset sitä- mastoin omat heidän mielestään niitä oikeita „työn raskaan raatajia", joi den mieleenkään ei tule ..herrastelemi- en" halu. Ztäin tähän asti. Mutta nyt itse puolueen sihteeri Matti Turlia on mennyt sosialisteja kin jaottelemaan. Hän puhuu hie nosti simistyneistä sosialisti-maiste reista, joita ei miellytä työnraatajain eura, jotka eimät sumaitse kämäistä puolueneumoston kokouksissa j. n. e. Olisim.ttkohcin siis sosialistit saa neet piiriinsä sellaista seuraa, joka ei tunne sosialismin aakkostakaan? Todennäköisesti niin on asian laita. Silloin nousee kysymys: miksi nämä ällaiset henkilöt omat lainkaan pistä neet nenäänsä sosialistein joukkoon ? ^ Wa«ha kirja juvppoxtta »vastaa». Eräässä tor rissä on kulunut kirja, jonka nimi on ..Jumalisuuden harjoitus". Kt-ten nimilehdellä edelleen ilmoitetaan, on se »ensin Engiandin kietesä prändätty ja sen jälkeen Soran, latinan ja Ruotzin kielesä osittain kokoon we< detty, osittain lisätty". Muuten se on »Turussa 1829 Prändätty Johan Crist. Frenckellin ja Pojan tykönä" Tässä kirjassa selitetään marsin laa Mi, että,,'hmisen melmollisuus i<zeäns kohdan on kohtullis juomasa". Sa malla siinä seikkaperäisesti kumotaan kokonaista neljätoista »veruketta, joilla juomori puolustaa pahettaan. Sen !isä!si näytetään, kuinka juopumus sotii kymmeniä käskyjä ja muitakin iriötinopin pääkappaleita mastacn Kirjan mukaan yxi mailmallinen mii sas sanoo juopumuksesta: „Ei sitä taitta lukea ja ulossanotta kuinga paljs ja suurte paha juopumus on matkan saattanut. Se on ehdollinen riimaus: järjellisen ihmisen muutos pedoxi: kaikkien pahain tapain äiti Termeydm myrkky: Elämän ryömär riidan siittäjä. Tamaran m .ras; sie lun ja ruumiin murhaaja: Kadle joka sinun helmettiin kiinnitä: Tairvon salpa: yxi liehkoiseVa satanas: kaiken syndein juuri: kunniallisuuden haaksi rikko: ilkeyden opettaja: hclmeun ilo onnettomuuden lähde". — Liia» wäketvää kaljaa Uu denmaan läänin mallasjuomalehtait ten ylikontrollööri, tri Allan Zilliacus sn tarkastaessaan Hangon katjapani moita sikäläisillä poliisimirvnomaisilla otattanut takamarikkoon mallasjuo mia, jotka toimitetussa tuMuiukscssa on hamaittu sisältämän 2,6 °/o olko holia, kun korkein sallittu alkoholi pitoisuus on 2 °/g. Samoja juomia on myöskin 8 jälleenmyyjältä otettu takamarikkoon. — Käär«e ka«P«»gissa. KeS kimiikkona tappoi Raumalla ent. Öster manin talon, Wanhankirkon?aw n:o 83, asujamet kartanolla mateleman käärmeen, joka oli tullut portistn si sään, kait tarkastelemaan talon paik koja. Pihamaalla tuli sitä mastaan ensiksi pieni tyttö ihmetellen ku>nmaa otusta. Henkensä menetti eläin ute tiaisuutensa muoksi. — L. S. — „K«h«imiseu" ihmeitäte kewä woima. J:n kylässä oli erään talollisen sika ollut sairaana jc pari kolme päimää. MieS aikoi top paa sian, ennenkuin se ehtisi kuolla itsestään, jolloin lihat eimät kelpaisi syötämäisi. Mutta kun hänellä oli jo puukko kohotettu ottamaan nosulta hengen, juohtuilin hänelle yh/äkkiä mieleen, että onhan se pytty parar.l tanut jos jonkinlaisia tauteja. Seu rauksena o!i, että puukko nasun ase -nasta sattuikin seinään, ja heti pis tettiin possu pyttyyn. Seurauksena oli. että sap^ranielka otti ja parani mallan termeeksi. Hm! Eukkonsa wefiru«hee« pa ni to ssa yönä klo 1 aikaan eräs kuudennen osan mies ja sitten mielä heitteli häntä kiivillä. Eukko kyllä sentään pääsi päl'ähäs:ä pahempia mammoja saamatta. AsiaSta ei koi tune sea pahempia seurauksia. ViMksst IsZSs. U»fi s«o«alaine» ooppe ra. Kirjailija Jalmari Finne on sämeltänyt oopperaksi Aleksis Kirven „Lean" ja esitettäne? se ensi talivena Helsingissä. I.ä2si»Zu2wssL2 — Hiippak«»«a» «utifta. Määrätty on ensi elokuun 1 p.Stä alkaen toistaiseksi Askaisten w. t kappalainen, sil. k^nd. I. H. Uoti Melkuan w. t. saarnaajaksi ja Wel- kuan w. t. saarnaaja S. K. Ensiö Askaisten w. t. kappalaiseksi. Uudelleen amoimeksi on hakijain puutteessa julistettu Lelan- din ja Lumparlandm koppalaismirka 60 päimun kuluessa t. k. 28 päimäs- tä alkaen laillisessa järjestyksessä tuomiokapitulissa haettamaksi. ^ WahwiStett«ja taloudel. lifia katselmxkfia. Kun Kankaan pään ja Parkanon seurakuntain kirk Ja maStoukseksi saamme sen, että heidät on sinne »vetänyt joku muu syy kuin innostuminen sosialismiasi- teeseen. Mikä se syy on, tietänee jokainen. Olen usein johkaantunut ajattele maan sitä, kuinka meidän sosialistim me Voimat sopia keskenänsä siinä uu dessa sosialistisessa yhteiskunnassa, jonka perustamiseksi he puuhaamat ja jota he meille mitä kirkkaimmin mä- rein maalaamat. Tämä kysymys syntyy kai mieles säni niin usein sen muoksi, että mei dän hymät sosialistimme myös niin usein osottamat jo omassa piirissään- kin, niin aatetomereita kuin omatkin, ennen kaikkea muuta kuin toistensa kanssa sopeutumista. Tästä on juuri miime aikoinakin meille tullut tuoreita esimerkkejä. Pääkaupungin ..tomerit" omat nyt näet rumenneet toisiaan oikein sum- makaupalla sinuttelemaan. Mm AMnsjotolutlsts Turuichl Eerikinkatu ö. Puh. 4S4. H.onnoikeudenuotarii) koherranmirkataloissa sekä Ikaalisten ji Mouhijärmen seurakuntain kappa- la smirkataloissa miimeksi toimitetuis- ta taloudellisista katselmuksista ei sää detyssä ajassa ole malitettu, on tuo miokapituli noudatettamiksi mahmis- tanut mainituissa taloudellisissa kat- selmuksissa annetut päätökset ja mää räykset. — L»kkari«rk«rit. Sippolan lukkariurkurin mirkaa omat hakeneet n». m. Karkun urkuri Kalle Bähr ja NIaneen urkuri K. W. Karlsson. — Eläinlääkärit» Huittisten piirin piirieläinlääkäri I. Engdahl on saanut 2 kuuk. mirkamapauden lukien heinäk. 25 p:Ztä ja on hänen sijaisekseen määrätty W. T. Nyman. ^ Eilen illalla klo Vz3 aikaan ^ kuoli Huittisten pappilassa ro- mastinrouma Hilma Lindtsedt. Wainaja oli syntyisin Merikarmian kirkkoherran Gustaf Nyholm-maina- jan tytär. Iältään oli »vainaja noin 60-muotias. Suremaan häntä jäi lä hinnä puoliso, lääninromasti Wilhelm Lindstedt ja 4 poikaa sekä 5 tytärtä. — Sjöblo«i» Nahkateolli suus Osakeyhtiö» johtokunnan muodostaa kaupparekisteriin tehdyn ilmoituisen mukaan mäkinaisina jäse ninä kauxpaneumoS K. Fr. Sjöblom, xora.kstari K. R. Bremer ja tohtori Juho Kustaa Rapola. — Kape, raiteiseu rautatie» aikoo A. Ahlström osakeyhtiö raken nuttaa Nakkilan asemalta Leineperin tehtaalle. Rata tulee noin 9Vz km. pitkä ja on se suunniteltu kulkemaksi Aiiolan karianon maitten kautta Lei- neperiin. Poraillaan toimitetaan ko neellisia tutkimuksia rataa marten. — MarkaudeSta on pidätetty lllmilan Ramaninkylästä olema renki Juho Malja. Hän on tomeriltaan Oskar Rinteeltä »varastanut 32 mkaa ja sen johdosta lähetetty Vankilaan odottamaan tutkintoa ja rangaistusta. — Taloskauppa. Isännöitsijä K. O. Toiivonea ja Juho Heiniaho omat myyne.t omistamansa talon ja tontin n:o 32 Tampereen koupurg n 15:?ta laupunginosasta mzanmiijelijä Oskciri Niemelle Tyrmäältä 90,000 m-rkan hinnasta. Talon Vastaan otto tapahtuu 1 p. elok. Kaupan Välitti Anton Tuuralan kiinteimistö- toim-sto Tampereella. ^ Aamul. — Loimaa», NlaStaro» ja Metsämaa» ku«tie» yhtei»e» kuntakokous pidettiin Loimaan kun- n.anhu:n'ella t. k. 25 p. Mteisten tilien tekijöille myönnettiin tilinma- pauS. — Onkijoen sillan rakennuksen ylitöistä ja paalupuista myönnettiin urakoitsijalle Kusti LindqiviStille palk kiota laskun mukaan Smk. 928: 70. — Siltojen tarkastustoimikunnan ja senelle maanmiljelijä Reinhold Hob lolle »nyönnettiin pyynnöstään kimu> loisuuden tähden ero siitä toimesta ja hänen tilalleen »valittiin maanmilj. Kaarle Kauhanen. Orisuolle päätet tiin r 'kentaa Loimaan ja Alastaron kuntien yhteinen kansakoulu, ottaen kumpikin kunta kustannuksiin osaa, Orisuolla oleman mäkilukunsa mukaan. Seuraamassa yhteisessä kuntakokous sessa päätetään lopullisesti m. m. kou lun paikasta, jota tarkastamaan ja siitä, sekä muista asiaan kuulumista seikoista kuntakokoukselle ehdotusta te> kemään, »valittiin »viisimiehinen komi tea, johon tulimat kuulumaan opett. Hannes Seppälä, maanmiljelijät Os k^-ri Mäinölä ja Erkki Sarell Loi »naalia, sekä maanmiljelijät Juho Es° kola ja Werner Raut^li Alastarolta. Komitealle apumiehiksi ja opastajiksi koulunpaikan tarkastusmatkalla malit tiin palstatilalliset Juha Mainio, Heikki Helmi ja Erland Myllymäki Orisuolta. Koulun rakennustoimikun> taan Valittiin Orisuolta palstatilalla Nestori Vlismäki, Juha Landen. mäki, Kaarle Kankaanpää ja Erland Myllymäki, sekä kirjeenkantaja Kaarle Rantanen Lo inaan puolelta ynnä zalslattlallinen Juha Mainio ja torp pari Koarle Mäkelä Alastaroa Ori> suolta. Ulvila. K a a s m arkun W. P. K: n ra kenteilla olema palokunnantalo uudis- etaan elokuun 14 päiivänä mietettä- mällä Vchktmazuhlalla. - Kunnolli- sen, puolueettoman seuratalon puute tuleekin rakennuksen Valmistuttua paikkakunnalta poistumaan, sillä ohje- sääntöjen mukaan muokraraan taloa puoluekantaan katsomatta, säädetystä maksusta sitä haluamien käytettäväksi. Harjawalta. Harjamallan Karhun ke- kous ja perhe-iltama pidetään ensi sunnuntaina alkaen klo 7 i.p. Suo- malaisen seuran talossa ..Honkalassa". Ohjelma monipuolinen. Saapukaa tilaisuuteen runsaasti! Kokemäki. Harrvinaisen Vilkas kokous oli Pyrintö-nuorisoseuralla t. k. 24 p:nä. Kun aluksi oli laulettu pari laulua, alusti F. Salminen keskustelukysy- myksen: Mikä on syynä, että puuttuu tomerihenkeä nuorisoseuran keskuu dessa ja mitä olisi tehtämä sen kohot tamiseksi? Syntyi laaj? keskustelu, jossa tuotiin ilmi hyminkin eriämiä mielipiteitä. Huomautettiin, että syytä on niin sysissä kuin sepissäkin. Pi dettiin Välttämättömänä käyttäytyä towerilliseSti jokaista kohtaan, niin nuorisoseuran keskuudessa kuin muu allakin, sillä sanottiin: «mitä metsään huutaa, sitä se mastaa". Seuraamassa kokouksessa päätettiin keskustella seuran piirijaosta ja ur heiluseuran perustamisesta. Edellistä alustamaan »valittiin E. Pöytäniemi ja jälkimäistä opettaja Houttu. Oli hetkinen mapaata seurustelua ja kansanleikkejä. Koottiin uusia jäse niä, joita liittyi seuraan 10. ..Toimon" lukimat I. Upo ja M. Hietanen. Kirjeenmaihtajiksi „Sata- kunnalle" ja ..Pyrkijälle" Valittiin W. Rahtu ja W. Aakula. Aleensä on seuran toiminta ollut laiineanpuoleista, luultamasli syystä, että seuran johto on jotenkin tottu mattomissa käsissä. Kuitenkin jäsenten l innostuksen ja asianharrastyksen yhä s kaSlvaessa näyttää seurankin toimintu koko lailla milkastuman. M. m. koti- j seutukeräily on hymällä alulla. Ki»kai»e». Kiukaisten nuorisoseuralla oli ko kous t. k. 27 p:nä. Kokouksessa kes- kusteltiin kotiseutututkimustyön järjes tämisestä. Parhaat kotiseutututkimus- työt päätettiin palkita sekä niiden johdosta nuorisoseuran kokouksissa keskustella. Edustajiksi Satakunnan Nuorisoseuran Liiton kokoukseen Lap piin malitiiin Juho Heikkilä ja Kalle Pakcla, Varalle Osk. Reku. Edustaja- toimestaan Suomen Nuorison Liiton kokouksessa Eurassa teki selkoa Reku. Piakkoin päätettiin toimia nuoriso seuran kävelyretki tai perhe-iltama. Lue.tiin kertomus soiton ja laulun merkityksestä. Seuraama kokous pide tään Paneliassa. Mälipaloina oli ohjelmassa laulua. Mislä kenkä puristaa, on hymin helppo huomata. Niin, nähkääs, sosialisteinkin me ressä on mielä »virtaamassa mallan- )imoa, sitä paljon morkattua mollan- >imoa. Ja tämä on niin suuri, että e pakottaa tomerijohtajan asettumaan ota jalalle toista tomerijohtajaa mäs ään. Tulee ehdottomasti ajatelleeksi, että jos sosialistein johtajat jo omat niin itsekkäitä, etteimät moi nähdä rinnal- aan toisia samanarmoisia jehuja, niin uinka sitten »voisikaan maatta, että e »varsinainen ..massa" sosialistien piirissä olisi niin epäitsekäs, ettei mi- ään perheriitoja, muista puhumatta kaan, syntyisi. Kyllä näin ollen täytyy merkitse mästi hymähtää, kun lukee tai kuulee lonkun puhuman siitä hellästä somus- ta, jonka sosialistit uudessa ihanne yhteiskunnassaan kumittelemat ole- man. Jussi. Säästäkää marjoja talven ajaksi. Kesä monenlaisine marjoineen on meillä parhaillaan. Maalla poimi taan ja syödään kesällä paljon mar joja, mutta enin osa niistä kuitenkin myydään kaupunkiin tai muihin liike paikkoihin. Eipä useankaan maalais- emännän päähän pZlkZhdä säästää edes joku osa marjoja talmen Varaksi, maan kaikki syödään ja mZydään aika naan. Keittotaidon puute lienee suurim maksi osaksi syynä siihen ettei marjoja säästetä taimeksi. Maukkaana lisänä ja »vaihteluna ne kyllä olisimat talonpoikiemme lii ankin yksinkertaisessa ramintojärjeStel- mässä. Marjoistahan näet saisi ta- mattoman monta lajia terveellistä ja hymältämaistumaa ruokaa, joka ei tu lisi juuri mitään maksamaan silloin kun ne oivat omien tyttärien tai las ten poimimia. Mitä taasen marjojen säilyttämi seen tulee, on se siksi yksinkertaista, että siihen kykenee kuka tahansa. Mai nitsen täSsä lyhykäisesti muutamain marjoin säilyttämistawan: Mustikat keitetään, jäähdyte tään ja «aletaan seos sitten pulloihin tahi purnukkoihin ja suljetaan astiain suut tiiiviisLi, aiman ilmaapitämästi. Mustikoita myös kuilvataan paistin pannuilla Vienossa uunin lämmössä. Kuimattuina säilymät mustikat maikka muosikausia. Muuramet keitetään aiman sa malla tamalla kuin mustikatkin, mutta keitettäessä pannaan sekaan hiukan so keria. Maapukoita niinikään keite tään sekä kuimataan. Keitettäessä pannan selaan jotakuinkin mahmasti sokeria. Seos pannaan pulloihin, jotka tarkasti suljetaan. Maapukoi- den kuimaaminen tapahtuu samalla tamalla kuin mustikoidenkin. Kuimat tuina säilymät maapukat miten lau man tahansa ja niistä keitetty „tee" on erinomaisen hymänmakuista ja termeellistä. Puolukat säilymät hymin joko siten, että annetaan niiden tunnin ajan kiehua padassa, johon lisätään mähän mettä (1 u. 2 litr. 10 litraan puolukoita) tahi sotketaan ne aiman yksinkertaisesti puunuijalla rikki jos- sain puuastiassa, missä ne talmen kuluessa omat säilytettämätkin, pitäen ne lisäksi kylmässä huoneessa. Pi laantumatta ne saamat mielin mää rin sulaa ja jäähtyä aina ilmojen mu kaan. Hartsia, jolla säilykepullojen suita suljetaan, malmistetaan siten, että jos sain sopimassa läkliaStiassa sulatetaan yhteen hartsia sekä mähän keltaista mahaa ja punaista kirjelakkaa. Tä hän kastetaan sitten hymillä, uusilla