I^susvtsiria Auuliskrirla 26 pnis. 1910-N:o 36-3 huomen Äultaseppä Osakeyhtiö. ISSZl Suurin varasto Suomessa alaan kuu lumia umlmisteita. Myl)ktiwarastoita A»r»Ksa, HM». ja T-»myeree^a. Tehdas ja tuttukauppamyyuti Tumssa. PalStoittamiStoimiSto. Maaum.msmööri Konrad Söderholm. 1392 Tnrlu. H»maliStotat» S. Puh. 10 43 viogrslizzg Humalistonkatu 2 esitetään yleisön pyynnöstä Jccslllsm elämä, tvimillli ja kuolema mana pää ii. Laruvantainc» klo 6:s a klo 10:een i p. FääsiälspcilVänck klo Ä:Sta klo 6:eea i.p. Kumasarja, joka »a luurin taidefilmi mika koskaan ou tullut jos.ain lumaamosla ou toto maa il m^sja saanut mitä scnrlrnman turiaue utje». Hywe» ja ly «ia sor»Ne>!!N ioitva yhrer, desiä vw« kuvat maillrna raam-ttullliesa näyielmanä jo!in>elle. S7L4 Maaliskuun sv p:nä. 5e MÄ olls jokzken vslvslii- 5UU5! Mikä se ou, joka pitäisi olla sokii sen velvollisuus? kysyy lukija uteli aana. Ja me riennämme sanomaan: henkivakuutus! Henkiwaknutuksesta tahdomme nyt sanasen lausua. Että heattmaluutuZ viimekulnnem vuosikymmenen aikana on suuresti voittanut alaa maassamme, on tun nettu tosiasia. Marsinkin seuiälkeeu kun turkulainen henkiwakuutuSyhtiö .Fennia" muutoma wuosi takaperin otti käytäntöön uuden henkivakuutus muodon, nimittäin n. s. .kansanva kuutuksen", on henkimaluutusaate päas syt leviämään yhä laajemmalle, tun keutumaan »symien rimienkin" jouk koon. Henkivakuutussumma maassamme — se summa, johon Suomen asujanteu henkimakuutuksel yhteensä nousevat — tekee tätä nykyä no n 500 miljoonaa markkaa. Se on jo iuunmmoinen summa, joka osottaa, että henkimakuu tuZaite on maassamme suure-ti edis> tynyt. Mutta se on scnt än vielä pieni, verratiuaa muidca siwis ysmai den henk!wakuuluslea kokon-iSium- maan! Naapuri maas amme Ruotsis sakin on se summa kolme kertaa min suuri kuia meillä, maikka väkiluku siellä on waan noin kaksikertaa mm suuri käin se ou Suomessa! Suomessa ou ftlS vielä pyrittävä täSsalin suhteessa eteenpäin —ja pou- teroaSli pyrttlama! HeukimakuutuS ou »hyvä kristilli vea ajataS", yksi slluremmolsimpia ja yleisimpiä aa.leua, milä karsimaa iy miskunnaa hyVaksi koskaan oa ajateltu ja toimeenpantu. Se tavallaan to teuttaa krtStillisyydkll sisimmän ytimcll, rakkauden käslya, kenties enemmän kuin moni mvu ihmisten toimeenpanema laitoS. Se edellytiää, näet, eitä joku määrä ihmisiä oa yhdistynyt keskinäi seksi suojelukstlst ja turlvaamijekji, jossa muutamat tekemät yhteisen koalaa hy väksi sen mitä toiset eisät aikaisen kuo lemaa kauna moi, joten se, joka wa kuultaa henttuja, pitää yhta hyviä huolta lahimmaiSteulä sukulaisista luin omiStakia. Henkivakuutus ou paras sääs.öpankii taloudellisessa suhteessa, kun aaet sen larjesiö jallu makuutus- summaa makseitamakji kohta ensimmai sen vakuumSmalsua suoriteltua, joS vakuutettu fillom sattuisi kuolemaan. Stllam kuu perheeu paraS maallinen tuki ou poissa, joka seijoi ensimmäi senä useui komaSsukill taistelussa per heen toimeentuloa eteen, silloia vasta heukiivakuutusaatteea tarjooma etu oi kein huomataan... HeakimakuutuS oa tärkeä taloudelli «en tuk». HenklvakuuitamiSta ei keuen- kaäa pitäisi laiminlyödä. Se pitäisi olla jokaiseu velvollisuus! Hurun kaup. ja F»»» -» » / laanrsta. — Kttppai. sanomia. (Torus). Matiaariila mtrtsihita as tumat enfi toukokuun 1 paimäaa Ky min kuppaunnen K. K O ander Turun tviieea toppalaiienmlriaaa, Noa>>aistea kappalainen I Pyhälä Noaiiatslen k>rk- kohcrrakMirkaaa, NausialStea armomuo- den saarimaja H. Ziduorl Nou,iaisten kappalaiseamlrkaaa, AqtalSica w. t. kirkkoherra F A. Fröberg Ahlaisten kirlloherranmlrkaaa, Alastaroa pitajän- upulainea Edw. Aautoivoara Loimuan ensimäis:en tappalai!enw rkuao, Ranta salmen w. t. tlrlioherra Z. B Laloe Hämeenkyröä kappalatsenmtrkaan, De g rbyn lappalainen E. G. L»usström Äemiöa kappataiicriir.rtaali, Turun loi uen iaovataiaea, kirkkoherra T. N. o Pfaier ll-letan kirtkoyerraa,virtaan, Me- ruor viaa lviraUtnea kirkkoherranapa- toinen S O. Haor.o Muurla toppci- loi eamirkacin, Äaia^an t.rikoqerra A. B S ^dcrstrom M^relltaa ltr»ioherr^n- n irlaaa, Lcyitmaen tappataiueil »t. K. Tario>a Euratslea tirlloqerrauw>rka^.u, lappatamen C. E. S. Hcariks- ?on SuiidiN klrktoherraifi, MitSiaj^urea w. t. pitojanapulau.ea Ä. B. Fvlsbelg Muzt^aarea puLjaaa^ulalienwlr!a»n, Merimaskun w. t. kappalainen E. L:. Koimutahdea tlrttohcrraawir kuaa, Kokkolan kappalainen !U5. Äcvgs ^.öyrin kappataticnwlr!aaa, Heu^ngia kurllushuvneeu jaari aaj»» E. (!. Pane- ^luS Orammsien Ur^oqerraawirkaa» ja Ä!l.yrin kappala.ricu I. L. Roos Nur mon tlrk!b!zerrullwlrlaaa. Turun a r t t l h i t ppak untaan muuttamat iau^Ullna pailvanä ytlämai- nilut Olander, Laine, Ljiifström, Ce derström, Panetiu» ja Hcvkllojou. ArttihippatuaaaSta m«ut» tawat samana päiivanä: Saivontlnnaa hlippakanlaan Lapia kirkkoherra K. I. B. Breitvvttz Hiriveasolmea ttrktoher- rak>, j^ Ultvitun kappalainen R. Rai nio RUiatau tappalaijelsi seka Porwl.oa hiippatuntaaa Tal!vas>aloa tirltoyerra, roivastt P. A. Carlstedt Virtala kirk koherraksi Soktvla» tirtkoyerraaapll- lainen F. O. Lampola Kuoreveden kirlkoherraksi kuin myöskm Kuopion hup- patuaiaaa Hameellkyrön kappa.air.eu K. 4vyry Simoa tirkioyerrakii ja Hu.itts te» klrlkoyerranapatalaen O. W. saario. — AasKultaotikft Turun homioi keuteen on otettu lakitieteen yUoppilas Lauri Atjel SilmentuS. — Uäsivallasta poN!fi« vas taan Howioikcus on way- ivistanut Turun raastuivanolteuden 18 p. ke>akuuta 1909 juti-taman P^a.ötsen, jolla mataza F. E. LagerrooS Turusia tuomittiin ivall-oallasta mirantoimltuk- jesja ole.oaa Poliisimiestä maStaan pi dcltawak>t 3 kk. mankeudessa. — Foise» luokan »oneenkäyt täjä-tvialsno» luorittiMat lorStaiua Turun teoUt>uvsloutussa suomeu kie lellä hrat Ai.dcrs Alarlk Lahiiuen, Kaarto Witjam Uuriamo ja Joyan Arwld 5!^rd- dlom. — Fapatvr»»» johdosta tnolnt. Paattistea pc>Slt..tultel^ia O.«o Kristian ^uomm<li, joka, kulin tuonnoin mainii- siililne, vaaratlisesti haaivvttui itkalatsea «irktellsahan -öissä, kuoli kesli.vtrklona a mupaiivällä saamastaan haalvastu Tu run laäninsairaalasso. Ä5ama;a vii, k-rioo T. S, kuollessaan 49 ivuotiaS ja jäimät häntä suremaan leSkt ia 8 lasta, joista wasta 3 oa ripillalay- vyrlä Suuri perhe, jonka ainoa turma nain odo.omatta poistut, jaä täten juu reeu puuttceiceil. — ?aloK»»na«taloa ravintola oa kotmelfl ivulidetsi, lukien tule.vaii kesä kuu» 1 p:stä, Vuokrattu edelleen rawia- totoiisi.a Daioid Löfgrenille 17,000 mka wuokraSta wuodes>a. — Kodalle kuoki torstaina kello puoli 7 aMS>a illalla torpparin «vaimo Maria Kristiina Pettersson. Älkaiemia- t. loa kohdalla sa» hän halmautsen ja ivaipui maauan. Lähellä olleet lahtimat kuatuautla kutjeltamaail hänen ajuntoon- sa Wahan H ^mecukadun ivarrell-, muita matkalla haa hengähti nmmeiien hen- kayksenlä. MaluatS oli Korpooa Watt- kastin kylästä ja 66 ivuoden wanha. — Kuolimattoma» ajoa seurauk fia. Hemosea olle M torstaina ». p. eräs 5 umolias poika Itäisen Pltkäuka- dun ja ZLuorenporaajankadun risteyk- jesjä. Muuan huolimaton teurastusapu lainea oli o^jakiissa. Pienokainen sai »im pahoja mammoja, etiä haa oltvie- tamä taarärin luo. — Fakonkavppa. T. k. 23 pnä tehdyllä kauppakirjalla omat liivenhak- kaaja G. A. For-ström ja häaea ivai- moaja S gcid Forsström ostaneet Lind strömia perillisten taloa n:o 159 ja 160. Eat. Luostaria korttelisia Vas taanotti, tapahtui heti. Kauppasumma tuntematon. s — Kotiutuvia siirtolaisia. Höy rylaiva ^Uraaiasia", joka saapui t^nne torstaina, saapui m. m. 2S kotimaa han palaamata siirtolaista. — Featteri. ^Ruotsalainen koti mairea teatteri" antaa nmmeisea näy täntönsä tänä näytäntö.autena täällä Turussa huomenna, paästatspäimäaä, jollom «enee suuresti jänniltamä näy telmä »Ett remolutionsbröt- lop" (^allankumoushäät). — .F«r»« Aiyttimö" antaa toi sena Päastatspaiivanä Turun teatterisia kak,i «äyiäntöa: K:lo Vs 5 i. p. menee alennetuin hin noin ainoaa kerran Samoa jydam meSsä, 3 näytökfineu »aytelma, kirj M. Äuori. K:io 8 illalla menee I. H Er??n Arno, runo S:?sä «äytökiessa ^6 ku v) Tässä noy annösiä omustaa Svl.aiinvl- lijeu Seuran orkesteri. ,Aino"-aäytelmaä, joka esitettiin Ka lemala juhlavia, uaytellääu nyt w i i- meisen kerran. Seuraama näytäntö oa keskiviikkona, jolloin luuttamasti menee ran-kalaijen näytelmänkirjoittzjan Sardoun näy'tlma .Perhciskuume". — Kansastonsertin antaa Soi tamiolliiea seuraa soitiokunia huo menua Pa^siäiSpäimä.-ä klo i.p eat. Akatemiatalon juhlasalissa. Päa y mak>u on 10 p. ja ohjelma oa seu raama : I. Suvpe: Alkusoitto „L ichte Calvalle- ric" ; — 2. Rosiini: Slobul Matei.; — 3 Braun: H>ropu ia v Ii — 4 Scgreiner: W.i«>einen rll>> ll! — s. ZiLerdi: N^nlusia o^pp. Aida; ^ 6. Jn>^- no lvi cl: Tvnaivau aallot, walsst; — 7. Ellenberg: Marssi. — Turva lokki- ja stuerttik«ulu. Kou lun johtolunia vn >eiwa>ilta anonut öuvu mkau aivastusta koulun ylläpitämillä ivortcn. — Myönnetty määräraha. Senaatti on myöataum Turun hoir>ioik>>iidelle I (X)>^ m kan määrärahaa aj nmukaisen ja tuleakes- tämän kassakaapin han kmnsta warten. — Saaristolaispursi» on jo saapunut Turkuu»! Torstaina bänvSUä saacui ^ul» j caniu konevajan luo S uliosiiarlSlolaismeuettä « Korpooosta. Sulaa sanouoat saari ^rolanet jo uiatian olleen^ ivaSta Aurajoen suusia oli- wat tamaanect jäätä. lisstujs. — Vuokrat etukäteen? Helsingin ta- lonomistajayhdistys on päättänyt että ta- lonomiStojaill on rnwettawa vaatimaan «uolrat etukäteen. Jottei tämä muutos mal lan suureSti tekisi haittaa »vuokraajille, päätti kokous panna päätöljensä toimeen «vähitellen. Muä säälitoäisyys! — ToiS-äitvätt Rjetsh julkaisee euroopa- laisten oppineiden miimeisen lausunnon Suo men puolesta. »> — „Mitä ei lääke^ sen rauta paran taa". Edusiunnalle jätettyjen laillisten olo jen palantroniista koskemien anomusten joh dosta neumoo Nom. Wremja miemään Suo meen muitta mutkitta sotajoukon ja rriöslä- mään W ipurin läänin. Silloin suoniaiaisct huomaisimat Menäjän mahtamuude» ja muut- tuisiioat nudelleen hiljaisiksi, rauhi-llisiksi ja työntelijäitsi, jota hcldän omakin etunsa »vaatii. — Zlktvilan kappstaise'» v^rSa. Viime mnriuntairia oli Ulmilaan k>ip palailen maalikymmyspäimä. Kun seu r^'unta yksimieli esli tyytyi Miran ai noaan hakijaan, Kullaan w. t. k ppa- laiseea Otto Erizard O antee'een, tuli hän niin ollen wir aan ivaluulsi. P s- tori Ojanne astuu Mirkaansa ensi wap puna. — M ddiiste» tukspskojuitu. Kuten maistelaan, lra-ign-im PtuddaiS ten palStalilau omista a Lindbom siitä, että hän olisi itse sytyitanyt sen tu en, joka joku aika sitten sattui sanotusja ta lossa Paraisilla. AliaSta oli tutkinto tiistaina Parais ten valtkäräjlllä. Oikeus katsoi monen asianhaaran rviittaaivan siihen, elta wos taaja hyödyn takia oli sytyttänyt mai niiuu tulipaloa, mut-a koZka ei tätä ole aiwaa taysia woitu todistaa kuu was taaj^ jyrkästi kieltää tetoaia, mapaute- t >»n tvastaala syylötjestä erittäin ras kauttamien epäluulojen alaisena, mutia lykättiin juiru homioikeud.'!, harl.tta wakii . — Lindbom paästettiinwc.pau teen. — KeiNot ovat jäilt. Sen sai kokea eras tairvassaloloinea, joka keski miikkona Naantalista aikoi rau a'uoma rattailla jäitte oikaista yli mcrm Äk' räjänkorivaa rantaaa. J^ä petti jo lä hellä raataa ja kaikki meni ivat aivan toon, josta Naantalin rannassa työsken teleivät miehet hänet kamppe.neen pe lastiivat. Seajälkcen kaisoi mies par haalsi kulkea Taimassaioa kohti wahwc.a maankamaraz myotea. — KuRkvnut. Tl?iS?s!iwänä ilta- päitvä ^a huklm tilallinen Färdig Rosenberg Kustamin piiäjasta heik- ko.yin jnhia Merimaskussa Mäl^aläa Pctäjäistea niemen kohdalla. Perhe-uuusia. — kihloihin owat menneet: Käsityökou lun johtajatar neiti Ilmi Jukonen Suari>är- w«ltä ja tilauomistaia «alle Määnäneu Kuo pioita. — Arkkitehti Ilmari LauniS ja pii rustuksenopettaja Ester Kemilä, pankinlomi- sari>is Edm. Rehnbäckln ja hänen puoliionsa Eii^abcthln^ synt. Hellman^ iytär, — Jusiullöri Ernst A. Löthner ia sairaanhoitajatar neiti Heddi Hoppe Turusta. Wthittyjä. Amioliittoon on »vihitty: Keslimiiiiviia Inkeroisten kartanossa tilan- om staja Dawiv Collin ja neiti Martha Jensen, tilanomistaja H. P. Jen,enin tytär. ^ Hopehättääu miettimät Turussa torS- taina kruununmiltari Matti Kimitä ja hänen maimonla Auialia. ZllliNltl! Iiotiyllililtn. Semi«aari«johtsjien lloRous Maan kaikiien lemi.^aricn johtajille on senaatti antanut lu oan kokoontua tänä lu?utautena Helsinkiin neawvi:ele!nal.n seminaarin hoitaa ja hallinioa koske '.vista asioista, kokous kestää kolm: pätmää. — Kokkolan maaseurakunnan kappalaisen maalissa wi>me luariunlai na lai Uadenkaar^ebyn kapp^lainea Au g-st A biaus Wcst.rlund 4,235 ciänlä, M^al^hdea kappataiuen Axel. Gunnar Ranck-a j^i 11 ääntä. — Työrtttoiluudet Miiakan teh taalla päättyneet, iiu.ea ennen o^em me kertoneet, jal.o» Wliata« lasitehtaan iiannislö tehtaan koko työiväestön irri, iU!i se ei suosiuaut t:k:maaa tyä ä :eh taassu i äuvisiöa m^oräamiL^ ehdoiUa Is. rinisiö oii ryv^^lktoia >on un rvcrrail, muna ei niin paijza kuin ii,ö ^akt tahtoi. Jriisanomisaila p^iNyl asiel^in ja tl^öt leh.aassa seua!ztuiwal Mu:ta — ae tulemat taasen käyntiin. Torstaina saaliin aaet soivinko lsannis- lön ja työw en matilla aikaan. Työ iväcsto suostui silloin t>anni4;ön waan muksun, luluunot.aiiialta pieiiemM teh taan puolella tehly ^ muö/iayiyk iä m. m. työlvaestou amato olo,s a. Työt tule mat jääeea aivce.t^mitii yett paasiaiien jälkeen cli t. k. 23 p:na. — ItSaiemea mvrhajutin Teis- kos'a lviim- lo:a?uun p'i.änä tapahlunut met^nwar!t,a '.i.!c^tli Ita niemeä murlja-uttu on lcsktwii:.oaa luudenncn lcrrau esillä Teic-on klyla- 'ulinanlli^eiid.sill, WaSlaaja, n,ömies Aukusti H?lenius ei tuanaslanuc jyyätsyyttäan, m^tia sot keutui ku.te.ikin pu^eiSioan niin paljon, eita hänen iyyUnyyd.Staan o liin ivar- mo>a. Tam-N johvosta ja todistajain kertomusten pcrasteella kiylalannauoi- kcus tuomitsi Mastaajan marhaSia elia- kautiseea kurituszuoiicrungai-tukjeen. Paatös altSleMia hoivtvtk^uden har- kittamaksi. — Perttilä livisti taasen So> sialistiea ent. kasoöria Periiilaä nas taan on nostettu lorioaus,t.aalimuskanl'.e hänen aikailemman pakore-kcn a johdos ta synihneiden kulut.kien pei rämlsetsi. Hänet näet tuotiin silloin tvalnon iva roilla Kap-kaupungista Suomeen, ja näitä kuluja on ivaliio nyt alkanut maalia joio so>ialidcmokraatticlta puo lueelta tai itse Per.tlialta. Aiia oli tiistaina ensi kerran esi^ä Heljingin raa.tuvan^ikeadecsa. Wal non ajiamlehina e>iinl^i wi-kaali Al- br-cht. Tällvln llmoilet.i.n, eilei Pert- tilaa ole wouu haaslaa olteul^en, koska hau on uudcUecu pcislunut inaastu. Wallion asiamies eritti sille lorivaaS ivaaiimllksen soi. dcm. puolueen mal^et- t. iliaku. Oieus harkiisi csioa ja antamalla tvalipaalö'ella lyklaji jnlun marras kuun 1 p:,ian, johon mennessä Pertti- taa on yleisesti kuulus ellaiva haetta- ivatsi. — Juna mursZsnnut miehen kuoliaÄkjt. Wi>mc lauaniaina ujvi postijuna Musiamaen aiem^n luoua Uudenkirkon pitälastä (^L.t) kolotjin o.ewan 26 muonaan talolliselipvjan Tuomas J^usun ylt murskaten yanea päänsä aiiv^n muodatiomakji. — O iko !y ymijlsessa itjcmurha mai suru^inen onneliomaus, et ti-iela tiedetä. Tvijet tu^le.val häaca pudonneen junasta, tol- !et maiitamat nähneensä hänen juosneen juaan alle. Ficniä tieloza. — JalaSjärMen osuuskauppa on tuot tanut ta^ipiom miillie ivuvuaa yli .4,^00 mk. — Uusi linna. Uuraan luolsiaseman luotjciUe luulumulle Tuiipuransaarelle aiiot- tanee rakentaa liuna maliiolli>ia rilvl^uieli- lö.lä marlen. » 2 hcivoSta hukkunut jäihin. KeSki- Miilcvna Uo 2ui ai'aan illllpaiiu^llä Hu..ui Pyhäjarmecn Pyynilia tui!i,lt!u ehtaan ran- nasja lit^Uä T^uipcretta kolsi Parlol.?ii tar- tanon hemosta. — Kurkkumätää on Orimcdelläkin paljon liikkeellä. — Amerikan kuume. Kuusi nuorta Ori- meden uilt-sta täisi talla miiiolla Amcrillaun. ^ W>ipurin esitaupunktcn asukasluku nousee i^iyijin aslauvuw,sie.i mirauouiaisicn tielujen mu.uan tailtman ^,91e> heuieeu. — Kunnaiiläätäriksi IäSskcen on Ma litta yijiuiieli^csii Raitalaa luiiuanlääiäri Wa:nv Inbcrg. — Joutsenia nähtiin miime miikolla uis kenteleman k>uok en mirrus^a u>e>ia ruppa- leiia. Tuniu.oul siis peloiielut takataimcn tulosta jaalan toleuliliiiolla. Muuten on Wuoi>l jo tauttaaltaan luonut jääpclile.niä. ksain lahvelmicn pol)julois>a ou enää jäitä. Rastaan laulua ruultiin keskiviikkona Pasilas>a n.ella Helsintlä. Turun Siemenkauppa. 4 S77S KtlLätkaudclft saopunut: Suuri lValiloima puku- ja pMookanlc-iita Huokeisiin Hintoihin. Krnst Lindroos za Kumpp. TiZlN GkeMkki ZllrlA.'. Aurakatu 8 Äemö, Lomua, MllariaU' tzMN, Aaautali, Paraiueu Hymitlää tallettajille: D? ^ l tolletusiilillä. Korko >. n?idcan nostaa 4 kcr- V jgz vuodessa. H! säästö tilillä. Puoli- ^ ! . vuosittain itsestään kas- V vava pääoma. q tj ^ ^ juoksevalla tilillä. Täydellinen pr.kkiliike. ^»uom ! PanLkitelitäwiö lllyös postitse - '^5 ^ KM za toista. — Opinhaluinen.mies. Hiljat tain kerrottiin sanomalehdissä eräöslä ^!6- muotiaasta mieheslä, jok^ uluutama-!a He!» singin loulusia suoritii izlioovilasi.rioiluiset. MuNa ei o»e huououipia miehiä /i-t- muoiias useita Muosm maltionrautaleiden pal- meluisessa ollut henkilö, joka, kuten T. S. kerioo, primatistina iylsityisoppilaanci) iuo- rilii scman lempun Tuuivcre^a kluS>iäi!es!a ly eoSsa. Mies on suäpailsi perlieelliuen ja uiean lapsen isä. — H", rminaista lampaan li, s ä ä n t l> m i s t ä. Talollisen AaStaa Hem milän Asikkalan piläsän Paal-olaa liilastä lammas lyuuytti t. k. 18 p. kolme karitsaa >a seuraamana paimänä synuylti saiiian talon toinen lammas neljä korinaa. Kaikki omat yhtä ristin ja termeen naiöisiä. Sillä la malla niitä lampaita lisääntyy, tun tuli 7 !i- jaä tähtenä paimänä! Korvoon ja Houtskärin entinen ni mismies Karl Erik Hhrman kuoli Turu.sa t. k. 23 p:na Lt) muoden lkai^ sena. Lähinnä sure-vat manhusta puo liso ja lapset. MkktailkkeiMa. Hän on ylösnonsfut! Jec'uk'en kuolema oli opetuslapsille kowa islu. Rakkaimman ystaioäa po:s oltuminen tuntui nun raskaalla, kyl tähän he sulussaan muistelimat, mika Jems oli hnlle puhunut, kuinka hc:n oli makuuttanut »kolmantena pnivuna^ nouiemania kuolleista, mutia eim.it he siihen tahroneet saada mitään lohda tusta. „Me toirvvimme että hän Is raelin lunastaisi", niin kuului heldau suruinen walituk>ensa. Näissä ajatuksissa he viettänz^t pari päimää, istuen suljettujen oivien takana peloissansa. Mutta muutamat maimot jotka cliwat usein saaneet Jee uksen peu rassa olla ja tuta hänen rakkauttaan, tahtvlmat osoittaa »viimeisen paliveluk- sen kuoäeelle MeslariUensa. He lahu- llät alkuisin pääiiälöaamnna haudalle iviedcn mukanansa hylväha.uisia yrttejä. He cdoltavat saad^ nähdä Jeesuksen ka-ivot kuolemanlylminä. Mutta - hau dassa he eimat kaipaumaanja ystämaä löhda. Ien sijaan tapaaioat he sieUa liittämiin maatlcisiin puetetun enleliii, joka julisti heille: „Ä,tää peljatlö, ei hän ole taalla — han ylösnousi." Peljasthneinä rientävät maimot ta kaisin Jerusalemiin, keriomat siellä kuu li miansa. Haudalle rientamät opetus- lllpset ja tulemat makuuten-iksi eitä Jeesus cli ylösnoussut. Ja nyt kaikui yltympäri Herran omien p.ireisjä päa- siäisaamaiia ilosanoma: Jeesus on ylösnoussut! Lu.clin sanoma: „Hän vn Ylö-Znous sui" tuutuu meillekin. Jeesus, joka kan toi syntimme ristillä ja pyyän, kalliin merensa »vuodatti. Hän et enää ole haudassa, maan on ylösnoussut ja eläa. Tämä merkitsee paljon. Se meriusee sitä, että me nyt emme enää ole syn nissiimme. Apost^lt Paamaii todistaa: „Jollei Kristus olisi noussut ylös, niin on teidän uskonne tur.)a ja !e olette miela teidän synneissänne. Niin osvat ne myös kadotetut, jotka Krutukjc-sa nukkuneet omat." paperosseja! Mutta nyt on Kristus noussut ylöS ja meillä ei ote enaa syytä ivatltiaa ja epäioiivoon jvu!ua. !!.>!cillä on Jee» sukien rrereSsa tähdellinen lunasius. Hä nen haaivainsa kautta olemme me pa ratut. Nu:.ku'.n opetuslap et ilousimat päasi^ic .nomasta, niin mckin saamme i^da. ^illä Jeesus, joka syntimme edestä anueitiin ulos, ou ia. nhurskaut- tamiiekscmme ylö.yer.uciiq. Wanhur-.'aaS on mci^ä siis ristiin» vaalitussa ja ylösnousjecssa Lapahta» jas^amine. Se on lah^a koko maail malle, tahja sinui^ekin, .ukija! Ja tätä ! lahjaa k.Httaea on u::i^a paastämen aina. Sen siunaus ja ilo kestää läpi aiioien. Jeesus oa ylösnoussut. Kerran me- k n saamme nousta ylös Jumalan Po tan kunmaan. L. I. R. kirjallisuutta. Otavan kuslannuksella Helsingissä oa ilmestynyt ..Ota^an Romaanllehtea" KlavS L>ikrich Ksas 4, 5 ja 6Ä mihto. Otaman RomanilehdiZsä on yleisölle tarjona samalla huioulaioaa etla opet tamaa lukemista, ^impa tamak.n teos oa marjin mleltalii!in>tiawa kumaus ersästä löyhästä eteenpäin pyrkimästä poista, joka tohhaa tvhhemmassä ko dissa sqniyneena nerouia a>vulla !ohosi maatuman mahtaiotmpiea jouk kioa. Taidciiulisia. -- Furun tzideyhdlsiyZsen 20:s vuofinayttely a!oalaa!-. h a omenaa pää- siuispailvana T^ld.^muscos^a, Zamä näytiely ei ole laiteosien lu'umaäraan nähden su^ri kuia useimmat ed:..ijct, muna sc? sijaan o» ie taueellisuuteen nähden tamallista pa rempi, „enllSlaniä ehompi. Vcnäjgltg. — Z>uuma» uufi puHeenjohta'» Keisarti» puheilla P > c r a r i ^ ^ a. Maaliskuun 23 pnä Duuman pre d.-n» iin GulihklZioill oa H M. Keisari ivas- taanoilanut tanaan Tsarskvje Selossa. lI!^0M2Sltg. — Kuollut ruotsalainen poll- tikKo. P>.litikko, hi^toriaiikir!0illaia terrori Magnus Höijer kuoli t. k. 2o p. 68 ivuoden ikäisenä. Han oli Ruotsin ivaltii^alivain huomatuimpia ja eniä, kunnes muulamia rouosia taka» p rin metahiyi ma liollisesla elamä-tä poiS yksityiseen elamaa.i. - Velefo«i?htiö, soka tekee „afää- rejä", on »Tul viman y.einen teies^ni- yh.iö." Sen !i>uo',!'i,oulo wi!me wu0' dc.ti tclce 2/"-^.64^, tr., s:is 355 lruunua matlle Z Milj. kruunua eli^ y^i 4 Milj. mk. — Kuollut taideniekka. Etewä saksalainen tumanne.-.raja, prcse sori Johannes Schillingon kuol lut Dresdenissä 82 ^u^den ikai enä. — Kulvia Ktelä-Aui^ÄSsa. Fog. g i a s t a, maalisl. Suuran raiikiasalelUen j>.hdo la ^ii at Mtrrat tulivlncel yn ayralttcnsä. Ravtatieliike on keskeytynyt.