U? N:o 183 (94) — 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina elokuun 16 p:nä kölle läherlimäi 'jafjfojtmoman: jMijctt seuraaman "Vapaaherra E. Ramsay, Helsinki, Munknäs. Kokoontuneina pataljoonain hajoi- tukeen johdosta päcketlyyn tomerijuh- lam wuostjuh>lapä>wönä MMellssä, saamme esunmoÄa länvpimiinmal kun- lunreei ja mcne».yksen toi- wmnu'!jet herra Paroomlle, Suomen ^mawä<n rafoi>fttulle päällikölle ja ijöU le. ■: • ^ Tvtverijuhlaan kokoonluneiiden puo- leÄa: Paft, Schönberg, Vidbom, Ha- lonen, kallioinen, Heiskanen, Mon tonen, ^irnes. Elomaa, Rein es". Olipa nyt Rousseau SeKnyt luonnon ^ i'cnta?ia, että hänen >tertvehtensä on mur-.' — Kunnanlääkärit. LäAel. kamd. /.nineuden tai ei. on pioni asia. Itse hän! hmut ' Jhtn oli wielä päälerch, emä täsmäl leen »viiden avuoden kuiunua, eli iv. 1!)15 €k >f. 5 ip:nä klo 10 a.p. kokoon- iiuiaan uudestaan samanlaatuisille tfo» men^uhilille Aii>!7elin öiaihurcharjulle, niin muisiojen eliwi)tlämänä h<ijaan° lul ju!).-.wa louffo niityin elämäiiieh- xäiuiin, joihin muuttunee: olosuhien olvai kunkin hei-slä aseiiiancct j» jo!>:a läyuäiiiällä he loi'.vc>!vat hyöDynäioair- sa mahaan ja kansaansa yyia suurcs- sa määrääni, kui>n uvc tuiee ua aikana niiden puolesta aseua kaiuaen. — 'Suur Taivo. — Hirlveä merityö. Perjmuaina klo 5 illalla lapohtiii hinucii iveriiyö Westenvii5ssä. n »in 3 fin. Waasasia. T^.c'as Isak Ztvnn oli '21 röin<-e iki a nneivan rien warrclla sijairsoira^sa hua?iansa löissä. jonne hänen keno- »uutja uiamnm tuii tulokas Karl Io- l)au GI;n eli Finne. fijöixn hänui kir- anccn hamaralla ol:rp<iähän, niin eitä tlafxiluu riftcuiui, sekä koline ammol evaa haa.vaa päähän kirween terällä. Paikalla ei ollut ketään nä?:jöitä, mut- ta owar joifvM henlVt kuulleei hätä- kuitenkin aina dli luonnon tauncudcn •5 eritä ihailija ja kun hän kaikeZia tun netta tahtoi asettaa järjen yläpuo lelle ja muuten tvaati chmiÄimtaa pa- laamaan ..taklaisin luontoon", niin on lai Fckisitty" panna luonnon kauneuden ihailu hänen ko?sinnö!>seen. Paljonhan ..suurten" kaskuun kirjoitetaan sellaisia- kin, johon he otvat aiwan „wiat:omat. Kuitenkin jokainen matkailija wiclä tä- näkin päilvänä on oikeastaan kuitenkin RcirSseaun -oppilas, sillä tämän iuurzn ntron sekä omn ctämä etlä cppi toteutti a^^rimiivlla taivalla nykyisen turisti- liikkeen kai.flkoin cnsimäisiä alkeita. Lä- hcciymään luontca ja «kansaa. Ivaat'. Ncuo-sevni. Sitähän M>kl)inen turisi i.lii- kckin maatii. Täällä KeÄki-Tuomessakln on jo jo lausuttu jrku sana luonnon kamieud:» puolesta. Onpa ryhdytty tekoihinkin, joiden ^antan>uus on silti niin ja näin. Tillä tviclä kcikonaisuudcs-jaan KcZki- Suomen matikailijaliikenne on järjeZtä- ■mättä ja taitaakin pysyä sellaisena lvi:lä wuosia. Tähkin on >syynä se, että keöki- suomalaiset ii.se ciivät wielä täyi-n ym- luärrä ininän kotiseudun luontonsa kal- licta 'lahjaa. Joka on.syntynyt kas- nxiNttt Imatran äärellä, ei ymmärrä Imatran jäiiiläi-Smäistä ma.)!ia. se f un •;n hänestä niin jokci.päiwäi-5:ä. Äaikkialla Si^o-messa kantaa IymäSky- iä , siewän" kaupungin ninnä ja sen aie- N'.aa 'kauniit,si" kehutaan. ..Olkoon ni;n!", ivastaan minä nyfi)iii.i muediss? olctoalla lakoonilaisuudella. 4inak : n jo- Sopuksi lausui hän sydämellisiä sano-ja erojaisSP wirkami«hille«n ja pyysi wie- rnään te-ttveisensä ja liitoksensa poissa- olewillckin. — P:maa. — Jnon kahakat. Sen.mukaan mitä ..StaiTiala" on afia.ni>mai]':lta kruunun- »imiSnnehÄtä san uit tie:ää Jnon suuriZ- ta tapjpelu-ista, oivat kertomukset niistä suuresti liioteltuja. Mitään ilmoiuSia tapahtumasta «i Äe nimismiehelle ivielä tehty. — Hjalmar Munsterhjelmi» hautapat saan paljastus Tuulokscn hantansmaalla. ^'eskiiviMona t.k. 10 v:nä toimitettiin Tuuloksen hautausmaasla taiteilija H j. M u n^terhjjel min hautapatsaan paljastaminen. Main-ajan luanhin poika, taiteilija John Munst?rhjclm, on fefän aikana oleskellut Tuuloksessa mainitun hnut«iPa»saan wa>bmista:nisia warlen.— Hcls.S. Ulkomailta huuicsja. Paikille ku.su -ttiin lääkäri Lainen seminaaripoika ja -ty::!i kuljettaa Bouchl, jclka siioi haa!oat, jokka eimät liene hengentoaarallisia. Ä)öjällä ja liiuicmfli) on ollut itrucdTfaulfto wchaa ke -kenämt. Ey», joka johti tähän w-erityohön, oli tmc Rännin sonni, jonka cl!H pilä- Ml luojan Jräitöficn mukaair käyneen lulvattoinas-^ Finnen karjassa. — filjöjä ti ti tää jyrkästi tekonsa. — W:a. — Ihmisruumiin jätteinä löydetty. To- 'a su:'imä stMkuun aikana karcsl Wähäc'sän>rö<'sä Äerikaarron k!>!äö-ä kotoisin oleioa noin ?.>-!wuouas mäki-. lUPalaiÄvaimo Liisa Uustmäki. Um-j^ 's- i icöä - ^ lmta n,itcn -'han- iera oli crfilUti silloin, mu:;o tuUifj\-= \ f -.-ftinen" — on toinen kus!mU'?. lon. Nu: tein m in. pari päuvää siuen. on törtcri:) lähellä La-.'or:n laode:: tätä >Ill)wäM>län mainetta Yli laajan Suome-n niemen. Ja on jo ^uojikym- meniä kuljettanut. Jokaisen iluonnonihaStelijan ra.kkaim- maksi muistoksi Iywäsky!än .'cuneuknsta jää mic'lcen opäilemättä sen ..htrju", tä mä kaunis tuuheata mäntijinetsää kas- lualim hiell.-inÄi kaiip»ng''i länsipuolel la. >B. ti>W painettu „Ste->fi- fuomi ilmoittaa scn harjun hui- pulla olevan Ihantola» ti":föiornin. Suuri tulipalo Brysselin maailmannäyttelyssä. B r y s.s e I, eko?. 15 p. Maailman- lnäyttcl>yn Belgian osastossa syttyi wki. me yönä tulipalo. Puolen yön aikaan olilvat kaikki pawi^ongit tuhoutuneet. ^Taksan ja HcÄMnin Pawiljongit jäi- wät vahingoittumatta. Manha Brys- selin kaupunginosa on myös palanut. Bryssel, elok. 1ö p. Tulipalo näyttelyn alueella ei ole ollut niin laa, jalle leminicht kuin alussa näytti. Ko- neosasto on nähtäwästi pelastunut. Näyttelytoimikunta on päättänyt olla sulkematta nGttelyä. Ryhdytään toimenpiieihin tulipalon jälkeen korjaamiseksi. rantamaita »ic.::oui..ch)e-n pitäjän puo- /.ua i^.nisen jäännöksei. Iälellä cli a:nc«:aan luur sekä ivaamita, joista on tiviuteiiil etlä r.e r.rai e!'!':ieeu ja harhailemaan joutuneen liranhuisen w^a::ce:. jotka hänellä oli k.voou<;«r.t vi'ui. kainala cu jo tvcivhiuft:-., heik ko ja jcramcisc-ttil joutu; harh.ulciv.aaa i::r.;\iri ;iw:D:n ja metsien joujw:i lo« pu-.u kantoa s otiiaita scuouitania. jon ne cnrotctittii cli kuoliaÄsi näätf.ynyl. — Wta. — hansan Lehden" painokantect. Tampereen ^öl?hätnho;lol)allt:u.'s-.'n en- mies T. Lindberg, jonka »Manian Leh- den" wa?iaawaa totminasaa Tanieri Nuonetvaa l»t-taan iv!;me lauivantai- na n^-ännen kerran en!Iä ollut paino- kaniiejutiu rauiest siitä siiMtä. ettei kanajan >"1.'tn ie hellä ellui iraltaktrjaa on ta.iö!'-..tastanut toimittaja ^uorte- Uvin Tampereen raasiu'ranc>'leuteei'. wa i t aan kunntanl e ui fa u': s e s:a. Juttu tulee esille tänään. £arju on kaunis ja i'wntcci'(ineii. ?'ä!oala siellä oii kaunis i.» ihaiiteelli- cn rilma ja Työnsnlku Saksan laiwa- weistämöillä. Ki el. elok. Id ptiu. Lailvaweis° tämöÄlä on erotettu 3,300 työmiestä Junain yhteentörmäys — Pianisti vvigt sairastunut. 9. 14 p. Rouiva 2igrid - Zchneevoigl on und.ircn.schnee- i j e v, elok. u n d g r e n- ia rastunut taalla lavantautiin, ^änea Tuonten sa aikoma»>a konsertiimatka on täinä.t wl,oksi iiiifnuaj lykätä loistaiseksi. RäköalamäkejS. 1. JywäskylSn hirin. sanotaan' «itä £. I. Rousseau on .kccksinyt luonnon ih^.!:::,. Cu liedZ, pirikö sekin ketsiä. Muita Ut;i cn kui tenkin, että meidän aikamnu siw:s:ymä' tiin rahivas «i ymmärrä lu^nnvi'. !a::- ncutia. Täiä wäiteitä. että luonnon kau- mudcn ymmÄrrämäl!önU)ys ol'"i ivarn- naisclle kansalle aina ollut luonteen pc^ rusominaisuus, kuidenkin »niln<ji'.n;i>ti jiirkijnää se tosiasia, että asutu-Z maas» sannnc, ainakin mitä kirkonkyliin ja myös kaupunkiascmiin.tulee, on osannut Niilikö: da wer ra itäin ihanimmat luon nonpaikat. Tällaisen ihanan luonnot: helmoille on myös laskettu Ji>tuu-j(i)Ian kaupungin perustukset. Tolsin Jymäskylä on maamme nuorimpia kaupunkeja. 2:U Iä sehän on saanut loupungin oikeudet ivasta tv. 1837. Mutta kaupunki aina 'edellyttää ftjanfkau edclläkäyp^iä ajutuita, jota tietysti täälläkin «nncn kaupunki- r:en. ?.\'uttn scn näkötorni i&autceton. <äi»ä titrnipahaincn fieriiifi ensi keuxiä.ksi korjata sieltä poi<-. 2;T!a fr on ruma ja cpämiikaioa. ^ytvaskylän (■arjun näkötorniksi on se jo ai fan ia elä nyt. Ja kun ensi leloännä kaupungin an- nic-ieluyhtiön woi tl oiva ro ia jtrcracn, le a» rnttiiikcon rahasumma uuden ajamnukai- ien tornin raifentamijeku. Harju on to dellakin I y-väö kylä n helmi. Ja ientäh- bcii sc tamoitsce saada kelivollisen nätö- tornin. Täkäl. matkailijayhdistys, jonka rah>v.varat »viime ivuod?n lopulla icki- tt<:: hii»kan yli 1,200 mkaa, ei kai jakjii 'itä yfjin rakentaa. Mutta sen kai k iiiknia, Joaifki-pa sairasia.il!!: tvähäiveri- 'yytiä ja ruotsalaista nuhaa, e:iä t:kee kaupungin isille nöyrän pyynnön hllämai- !iituic-:a moittorahoista tai anoo kauvun- kia laittamaan harjulle uude.i näkötn-r- n in. Nykyinen torni hirwit!ä!vän rumine tuoleineen ja puolikiehuloine pomrilinei-- ueen on kauhistus turistin silmissä, joka suuresta maailmasta tänne saapuu. 1-c sylkäisee koko roSkalle ja kiroaa jyloäsky- läläiÄen sydän-suornalaista naiivisuutta. Ja niin teen minÄin. Ponsi: Ensi k e w ? a l s; u u j: ajanmukainen näkötorni Jy- wäskyiän harjullel UapZ. Pari i si, elok. IZ p. Junien yh- teeiuörmäyksessä tänään >Tan^onin a- semalla on kuollut 36 ^a haamoitliinut ainekin {30 henkeä. A. Becker on määrätty edelleen 3 kk. aikana t.k. 20 ptstä hoitamaan Kars- tulan kunnanlääkärin Mirkaa. Kolera. Koleralääkäri tohtori Wahtera il- morttli perjantaina lääkmtähallilukjelle sähköieirse, että edellijenä iltana oli Kellomäessä sairastunut L5-wuotias lapsonihoilajatar Darja FeoSorowna liemiin kolem-oireiftm. Sairas ei ole wiime ailloina oleskellut Pietarissa, mutta äskettäin nautti sieltä jaapu- n«ita hedelmiä. Hänet mieliin perjan- ta>iliana Terijoen kolera-sairaalaan ja woi hän illeminällä mähän parcm- min. Huwillan muut ajukkaar, kaksi perhettä HteetM L henkeä on hawain- ichen lekoa wa.rle>n eristetty kellomäen koleraparakkiin. Humila on myesNn eristeiry. Lääklntäihallitus on miärännyi lää- ! ketieteen kand. A. Nuotjalaijen kolera- lääiäriHi rataosalle Miipurt—Teri- joki. Asemapaikkana on Perkjärmi. * Tukholma, elok. 13 p: Bakierio- ilogisessa tutkimuksessa on hamaittu, e:tei höynMma „v. Döbelmllä" sat- tunut taudintapaus ole koleraa. Itsemurha. Perjantaina klo 7 aikaan illalla jur- mvsi iljsenisä Haminassa hamma^ää- käri löAeiielieen lis. Erkki ;)t y t k ö- ne n «mipumalla iiseensä haulipanok- scn. Wainaja oli 32 muoden ikäinen ja oli minne aikvina ollut ennäin her mostunut. — Dagens Nyheterin ilmestyminen. „Ni)a Prcsseniä" kustantaman osake- yhtiön ilmoituksen johdosta, että yh- tiö aikoo Helsmgissä ryhtyä julkaise- maan »Dagms ö!yhe.'er"-nimistä leh- tcä, jonka »vasiaamatsi loimiltajaG tiilee t:ri Axel Lille, ja jota on iar- koiteUu „3t. Pr: in" aamupäimäpai- notseksi, o>n painoylihallitus antanut seuraaman tf. 5 p:nä päimätyn Pää» töksem: Koska H. Keisarillinen Majesteet- tinsa armollisölla käskyllä Miime jou- luk. 4 p:ldä on kumznnui Suomen Keisarillisen jenaalin päätöksen maa- lisk. 9 pt'ltä miime muonna, jolla >>li- hallitus on welMoi:eilu o.:amaan mastaan aikakautisien julkaisujen jul- taiiemis-iimoitulsia ja koska iv o iin as- >a olevan painoase.uksen mukaan sen. joka aikoo julaista aitakautisia kirja!- lisuutta, tullee siitä tehdä ilmoitus painoltilthalliinlkselle kirjallisesti, jota jainaz^-pllMbösjä niiniulään hakemuk- ielsi, ei palmoylihallif.is ole moinui ouaa ka!siie>!iäwäkjeen :äiä ilmoiiusla. Valkosi» Hyvin lajiteltu varasto u { Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kokkia, sokkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilti Höglundin Kangaskauppa Pohjoifimaiden punkin talo. Pohelin 65. Mäntän Nuorisoseura toimii Arpajaiset »Pirtissään" sunnuntaina elo kuun 21 p:nä kello 2 päivällä. Ohjelmassa on torvisoittoa, kööri- laulua ja kansallistansseja. Voittoja on kerääntynyt harvinai sen runsaasti ja on niiden joukossa 100 mk. pankkikirja, ompelukone, 5 sänkyhuopaa, rautasänky, kauniita naisten käsitöitä y.m. Arvat mak savat vaan 25 penniä. Arpajaisten jälkeen alkaa samassa paikassa 7 aikaan illalla ILTAMA, jossa näytellään George Sandin kiijoittama 5 näyt. (7 kuvaelmaa) kansannäytelmä »Sirkka eli Pikku Fadette". Muuna ohjelmana on yksinlaulua (Heikki Kuusniemi), torvisoittoa, pianonsoittoa ja tanssia. Tervetuloa! 2822 Huvitoimikunta. i—i SaomftL 1 k. 4 ■. 60 mm. Kuulutus Huutokaupalla, joka maanantai na kulovan kuun 29 pnä alkaen klo 8 a.p. Ylätalon talossa kota lahden Nisulassa talonemännän Hil da Pnolasen kuolinpesässä toimite taan, myydään koko talon irtai misto kuten: viljaa, kaijanrehua, vaatteita, pelto- ja talouskaluja yjn. Korpilahti 10 p. elok. 1910. Vihtori Puolanen. 2811 1—1 Suomal, ja Sorr. V. 1 k. 4 ■. 40 mm. Jyväskylän pitäjän Vaivaishoi- tohallituksen kokous pidetään Häk kisen vaivastalolla maanantaina t. k. 29 p. alkaen klo 10 &.p. Oskar Kylmälahti. 2803 l—l Pikku-uutisia. ErojaispLitvälliset <ini»ilvat SBaafun ItictniriI>ciIIttit?'en luiv- fcinicVt perjantaina Hietalahden !)uivi loiia läiinin «voalvall>e Ivtt&ctnööitittc 5ta sten de P onfille. Pai>tvälllsiltä oli läsnä noin 2-> henki löä Äunniawicraalle pichui laamanni G. Engman, talkiten lääninhalliiuksen ja asnkkaidcn kiitollisuuden tunteita nyt p o i o in u ut ta m alle maaherralle. iiuivernööri de Pont ivastasi ^uhee- secn suoineksi, kiittäen lääninhallituksen w:r!ainichiä ja huomauttaen niistä syiö- tä. jotka »liivai aiheuttaneet hänen eronsa. Neljä ja puoli wuotta sitten oli 'hänelitä kysytti), jo Äo hän haluaisi ottaa Ivostaan Uudenmaan läänin ?uwernöö- rin wiran, mutta oli hän ivastannu: tä- hän kyselyyn kieltätväKti, koska tunsi lvi — Lahdessa tapahtunut 'vangitsc- mincn. WenAäiscii katuieniaölijan Jaakko TmirnÄvin Lahdessa tapah- niineen ivangiilsemisen johdoöia toimi- temn tutkimuksen johdosta pioeiyt pöyMirja>t on nyncimnin lähetetty Hämeen 'Cää n i ivfja H i t ii f jc ^tvv kenraali- fim>eritööriflc. — Uusi Pohjoismaiden pankin haa- rakonttori Tciuäjoclle. Pohjoisuiaiden osakepanM kauppaa ja leolltsuuita .värien atvoa !fu'fuidit.i soluun 1G p. has rakoni lorin Seinäjoen rautaiiease- man läheisyydessä. Haarakonttorin jchtaja.ffi on oieilu loirkami^s pankin koutiorichi A. Gyllenberg. Tarkasta- jina iuil.ee loimenaan laupp. E. Tpar- win ja 5u>lnallislauiakuiin.iii esimies I. Jouhti s-cfä hotlsän waramiehenään asemapäällikkö E. Nikairdcr. — Prof. Crlichin uusi syphiliSlää- ke. F r a n k f u r t a .n M a : n, ditf. 12 p:nä: Professori H e r } h e i m e r on kauipungin sairaalassa suurelle kuu- puäoteitu. 2 pientä piirongin-avainta lanka- ketjussa. Pyydetään palkintoa vas taan tuomaan rva Gejtelille Haijuk varrella. 2826 1—1 Halutaan vuokrata 1 isompi huone ja keittiö tahi osa keittiötä ensi kuun alusta muutamaksi viikoksi ni mimerkki „V&liaikauien as on to" Jkyll poste restante. 2818 1-1 Saomal. 1 k. 4 s. 40 mm. Kuulutus. Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään lauantaina tämän koon 20 p:nä klo 10 a.p. Saarijärven kir konkylässä Heralassa, kutomakou- lun työkaluatoa, hoone- ja talous kaluja y.m. Keoruu 14 p. elok. 1910. Ilmi Jukonen. 2802 1—1 Herrat Maatilan omistajat! 5 samaan perheeseen kuuluvaa työkuntoista, maanviljelykseen tot tunutta miestä ja 2 naishenkilöä haluaa vuokrata maatilan viljeltä- väkseen. Herroja maatilanomistajia, jatka haluavat talonsa vuokrata, pyydetään ilmoittamaan osoitteella: M. Halinen, Uurainen, Kummunkylä. Kaksi palvelijaa, kyökkäri ja si säkkö saa paikan 1 p. marraskuuta kun jättää vastauksen SuomaL fif.(fan§ Biiit Mi iärftiinpiiu MU Muurin murhajuttu. Hänen y^häisyyiensä kenraalikutvcr- nööri on rlmsitia-nil: >v.t. Prokuraat- tcrtH-c, eitä hän. armollisen asetuksen nojalla heilmik. 18 ptliä 181 1 > oikeu- d<nkäynniölä niissä asioissa, jotka fi?vke<!vat G!>eiscs:i Sumneen si.joiiei- ujen venäläis! e n s^iajonkkojen so:a- Juiifeä ja asukkaita Tuomesia, on W° r )eitäal>t 22: n a rut ei ja kun nau Päälli kölle jÄjennöt!sen w. t. proiuraatioriu ktrjelinästä islo-llisettpoiaii Muurin inurhan johdosta, jotta inainittu väälliM nKtyisi asia-n aiheuitamii^ ^ toimenpiteisiin ja on kenraalikuiver-! nööri tällöin pyytänyt nedonanioa ,- , „ ,, r ., u- Pii. «MM !oi'ncnpfici,fi:ii «jlasja p.mqt -(ilelman gnicl),n on flfjbljtil). konttoriin osoitt n R u *819 1-1 Petäjäveden Metsäkulman kansa koulussa alkaa pientenlasten koulu tämän elokuun 22 ptnä kello 10 a p. Samalla toimitetaan kaikkien osastojen sisäänkirjoitus. 2823 1—1 parannuÄäUkeen tuloksista käytän- uössä ja owat ne hänen lausuntonsa - Yliopisto. Kemian apulaiiekn mrckaan hä.n.nästyttäwän edullisia. 'kanÄerilivirasto nw,ii:ä.!yl siioi. ^ Matti Herman P a so> oi liscnsiaatin maan. Mirkaa ckilvat hokeneet ttrii W. A. Wahe, ja Wäinö Ponsdoiss, sjll. maisreri Henrik Wegelius ja fil'. lisensiaatti M. H. Palomaa. tapausta. 2,000 suhteen Voidaan ia noo parannuisiawan pelastaneen po- talaan llMitÄlin-ätlömästä perikadosta. ^ämsänkunn^nvaltuuston kokous pidetään maanantaina t k. 29 nnä kunnanhuoneella alkaen kello* 12 päivällä ja käsitellään seuraavia asioita: 1. Esitetään valtuuston valitse man toimikunnan tekemä vuokra- kontrahti Paalumäen koululle, yönä muita siihen kuuluvia asioita, joi den johdosta päätetään. 2. Päätetään Koskenpään kir konkylän kansakoulun paikasta ja rakentamisesta y.m. tämän asian yhteydessä olevista seikoista. Jämsässä elok. pnä 1910. Viljo Hirsjärvi. 2824 1—1 2816 1-1 Myytävänä. Nykyajan mallisia kääsiä on myytivlai K. Vuoliolla o*. JyviskyUL 2825 1—1 Hyytsct kunnossa oleva 22, jaikainen kajuutalla ja 8 hev. koneella varastetut moottorivene myydUn melkein puo leen hintaan tahi 1,100 markkaa. Lthem- pia tietoja antaa varastonhoit G. Ahlikog, Kolho. 2820 Muutamia neuloja-tyttöjä otetaan heti työhön, mieluummin sellaisia, jotka ovat jonkunverran tottuneet kauppavarastoon neulomi seen. Ilmoittauduttava suullisesti P. G. LESCHEFF1N kauppaan HaapakoBkoskella. 2817 1—8 Haulikoita sekfc kaikenlaisia metslstystarpeita, s &hkö- tukularappnja, tukanleikkaukoneita, pol kupyöriä y.m. Hintaluettelo pyynnöstA kun 40 p. seuraa postimerkeissä. F» F- From. Katja. 2805 (H. 2727). 1—2 Lokakuussa kantava lehmä on myytävänä Nyrölän Purun ta lossa. Joonas Puru. 2801 1—1 SuomaL 2 k. 4 s. 40 mm. Puutavaraa, kuten hirsiä, koivulautoja ja lank kuja; TULIA myy 2815 J. Sopenlehto, Suolahti 1-2 oilcMia jc> oli alkaa sitten olemassa. ! r<?n hoitamisen kanssa yhteydessä olevat <Xa täinä asntus oli yminäriänt^t asctiua >wailcudct. Kun häneltä sittominin tic- ^ ^ ,,, • dusteltiin, ios-ko hän haluaisi rumeta ^fihrEfe ^eStl->suomcn iyaniMiptcn hcitju- . ,...rT , C.. .... .. ... yyocue ^ ^ v- . . . |26aai <jn laanin fitloernooritii, oli han. jcn jnurcllc ja wcsicn ä.irclle, ;oibcn >u- >kauan cpärmtyään. lopuilta suoötunnt. lv..:ta ei kuhaan Voi pettää. MvNins Food on muilmfcn kuulo, läiklrien »aosittelem» rarintoaine lapsille j» »wrwUe. Satdaan apteekeista j» rohdoskaupoista^^ W12 kun hämn terivcyteniä K wuotis:n maan- wiljclijänä olon jälkeen oli melkoisesti parantunut ja kun hän tuolla ajalla oli mieltynyt maanwiljely?scen, jota tiesi Pohjanmaan lakeuksilla pääasiassa har- joi te Halvan. Nyt «vat ajat /synlistynoet, mutta ci s: ollut isentähden, kuin hän tahtoi wc- täytyä pois paikaltaan, ivaan yksinomaan — 201 — Harry tulee silloille. Täällä näin pohjoisessa on jo luonto talvinen. Kosken rantamat ovat keveässä jäässä. Itse koski laihana kuin juhlakomeudestaan riisuttuna makaa syvällä uomassaan. Lähestyvä talvi on sen vedet juonut puolikuiviin ja harmaa usva sen päällä on kuin sairaan kipuinen henki, joka siitä tuskan hikenä irtaupi. Koko koski ottaa nyt Harryn silmään jättiläis- sairaalta jättiläisvuotcella. Siellä toisen ja kolmannen sillan välillä suuressa vesien kaartamassa saarelmassa, mihin Harry Suo men kauneimman ulkopuiston ennen kuvitteli, oli alakärjessä muutamalla köyhällä merikapteenilla kaksikerroksinen huvila. Se olikin ainoa koko ympäristössä ... ainoa! Se o!i ostettu ja sinne uusi ulkoravintola päätä puhkaa laitettu. ^Promenadin" tytöt olivat sinne siirtyneet, mutta tätä ravintolaa piti muuan vanhempi ruotsalainen nainen, joku fröken Anderson tai Petterson. Ja näin oli maisteri Littov saanut kätensä puhtaiksi. „Salaman" vaikutuksesta oli „Promenad" hävin nyt. Mutta tätä uutta se ei pystyisi iskemään. Nyt kaupungin ensimäiset herrat siellä mielellään pesi vät. Siellä valtioneuvoskin ulkopuolella virkaansa oli viime viikot elänyt. Sillä Harryn kotimatka kesti kauan. Siellä valtioneuvos söi, joi ja toisi naan nukkuikin. Harry kääntyi tielle, mikä vei uuteen ilolinnaan. — 204 — Taas äänetöinnä samalla jalalla astutaan kotvan aikaa. — Jos ihmisellä ei ole aatteellisia harrastuksia, jää vain aistillisten himojen tyydyttäminen hänelle tarkoitusperäksi tai niitten väliaikojen tappamiseksi, mitkä jäävät hänelle viran tai jokapäiväisen toi men ulkopuolelle. Teillä vanhoilla herroilla ei ole syviä, sielullisia harrastuksia..., alottaa Harry. — Onkos teillä nuorilla? kysyy terävästi valtio neuvos. Ja näyttää kuin riemastuvan tällaisesta alusta. — Me pyrimme niitä hankkimaan itsellemme. Mutta te ette pyrikkään. Uutta aatetta te kam moatte kuin sutta. Ja tyydytte viinilasiin... ja olette onnettomat. — Sillä lailla! Niin sitä pitää! Muna kanaa neuvoo. Kuulee, että nuoriherra on ollut pääkau pungissa. Valtioneuvos viheltää ja on olevinaan hyvin hämmästynyt. — Ettekö sitten ole onnettomat? Vai? — Ja sinä olet onnellinen? Kas! Saithan .ke- hotuspalkinnon" runoistasi. Mutta se meidän van hain vaakakupissa painaa saman verran kuin sääs- ken siipi. Tiedät, miten paljon se painaa. Ja sen avulla voit myös punnita palkintosi. Pöhöh! Ru noilla! On paljon parempi lukea hyviä runoja kuin itse ala-arvoisia sorvailla. »Kehotuspalkinto" eikä mitään muuta. Samallainen saalis kuin merimie- helle, joka haaksirikossa sai tavaroistaan pelaste-