4-N:o 116-1910 ?uorstsiQs Iiokakrum, 6 p:na Suomen kaupunkien Katoapuyhdistys irtaimistoa marteu ^ vastaanottaa palomakuntoksia irtai mistoista ja k<mppotawarawaraStoista b »lwt«»»tll«» »alsllilla jotka l« ja 2V wuoita maksettuna wteläkia ale« »e»»at SS ja S» prosentilla Taaiä yhtiö tarzoo siis uunmuodot» watou- t^eaotiajalle ehdottomasti hal- wi«m«t waakuutusmaksut asia- niieheusä K. Nylund in kautta, 16K71 Kasityöläiskatu S. VeasMtä. — Brittettii» upseeri. Mosko vassa wavg'.tttia miime perjantaina muuaa eatinea kapteeni Andrejemsky sea »uotfi, että hän my?Skeateli erästä Valmistetta, jonka saooi olevan kuului saa kappalääkettä »Hata 606". Hza teki sanomalehdissä huikeasti rcklaamia tavaransa puolesta ja möi fitä suuret määrät Useina päivinä aoufi häuea tulonsa 1,200 —1,500:aan ruplacm. LSalmiSte oli tableteiksi sotkettua, ve teen sekoitetwa jauhoa. — Aseffio murhattu! Tiistain Now. Wc. kertoo, että Pietarissa hu huillaan provokaattori AsefflN tulleen tnarhatukst Saksassa, missä hän on oleskel lut keisariperheen vierailua johdosta. Saksan lehdet sitävastoin eivät asiasta «itää» tiedä. lMomssltij. — Lakkomessaltoita?ortug«lis saRi». Lissabonista lokak. 3 pnä: kaksikymmentätuhatta korkinleikkaajaa ja tyaayriatekijää ovat panneet toimeen verisiä lc-kkomellakoita. Wiisi rykment tiä sotaväkeä on lähetetty paikalle. — Aoioualue» perye tulut t«««» kautta myrS ylety! st. Tilan- vuokraaja Karl Johanssonin perhe Traaemossa Länfi-Ruotiissa sairastui t. l. 3 p. myrkqtyljea-oireifiin. Johansso- um vaimo ja neljä laSta olivat pa hasti sairaana ja yöllä mainittua päi vää vasten kuoli vaimo ja yksi tytär. Luullaan perheen saaneen jollakin ta valla myrkkyä pahentuneesta ruuasta. — Kuo»o peruuauiuofi kuuluu Ruotsissa tulevan, mikäli sikäläiset leh det tietävät kertoa. — Aiinalaifia Fanstaau opiu- Kiinan hallitus lähettää tässä kuussa neljä mandariinia opinto matkalle Tanskaan tutkimaan maanvil jelystä, yliopis''o»oloja ja vankilalai tosta. Retkikunnan jäsenet ovat kaikki ylhäisissä asemissa olemia lainoppinei ta. Niinpä heidSa jouiossaaa on eräs Pekingin yliopiston Professori. Käynnin päätarkoituksena on kokemusten hankii- minea maanviljelyskoulua perustamista vartea Pekiagiia. — A«s« »uttalSytSjS Akas- tasfil. SetvadlSta Alos?as a ilmoite taan, että lähellä Kerdyjo!ea oa löy detty uufia kullc.pitoisia alueitc. Kau Pmigin kaikki asukkaat kiiruhtavat uudelle löytöpaikalle, jo?a kuuluu olemaa laajin ja tuottavia, mikä pitk.ia aikoihin on tavattu. Kultasuoni kulkee piikin koko joen pituutta. — AKIonen tappoi viime vii kolla Nanz D^ko^ 'sja Amerikan Ahdys- valloissa neljä Amerck«.a ruotsalaista, jotka olivat eräässä teltassa ukonilmaa aikaaa. — Tavattoman ankarat sateet «vat panneet useat kadut ja kellarihu?- aeet Lillea kaupungissa Wide» alle. — Aelgian Kuningaspari oa lähtenyt vierailemaan Jtavallan ho viin, tehden sitea essimäisen »visiit- tiasä" keisari Frans Jo,'cfin luona hal- lituSistuimelle vousemiseasa jälkeen. — Surkea yaatflrikko. Nev Dorkista, lokak. 3 Pnä: Laiva, jonka oli määrä tuoda maihin merimiehiä Hud son joella ankkurissa olemilta aluksella, kärsi matkalla haaksirikon, jolloin 12 henkilöä hukkui ja 60 saatiin pelaste tuksi. Pettälviä tukeita. Kuritushuoneen saarnaaja keskusteli erääa vangin kanssa ijankaikkisuus-to» tuuksiSta. Wanki oli itsepäisesti epäus kossa, eikä tahtonut ottaa totuuden sa- aaa vastaaa. Hänen voimasanansa, johoa häa lopetti puheensa, oli tämä: Järki on minua Jumalani. Surullisena lähti pastori pois ja sa avi lähtiessään: „jää nyt sitte juma lasi haltuun." Mitä sitte tapahtui ei tiedetä, mutta seuraavana päivänä tavattiin vanki kopissaan mielisairaana. Järki oli men nyt, hänen .jumalansa" oli pettänyt. .Mutta minä toivoa sinuun Herra ja sanon: sinä olet minun Jumalani." (Ps. 31: 15). Meisön osasto. Suomen värit. Sanomalehdissä oa aäinä päivinä kierrellyt uutiaea »Ehrensvärdia muis to", jossa uutisessa kerrotaaa, että Maporia perustaian jälkeläiset Ruot sissa häaea 200-vuotiseaa syntymäpäi vänään ovat lasketuttaneet hänen hau dalleen Maporissa laakeriseppeleen, jossa oli punasiniset nauhat. Miksi oli seppeleessä punasiniset nau hat, vaikka suku oa ruotsalainen? Siksi että Ehrensvärd!» aatelisen suvun vaa kunassa oa punasiniset värit, jonka tähden ne värit ovat mainitun suvun värlt. Asianlaita on nimittäin se, että valtakunnan, maakunnan, heimoa tahi sutvua värit ovat aiaa ae värit, jotka oa niiden vaakunassa. Ehren- svärdin suvun värit ovatj punssini- nea, syystä että suvun vaakunassa on ae värit. Karjalan maakunnan vä rit esim. ovat sinikeltanen (suS samat kuin Ruotsin valtakunnankin värit), syy-tä että maakunnan vaakunassa on fiaikeltanea vcri. Ja samasta syystä tulee Suomea värien olla — el lei tahdota rikkoa heraldiikan (vaakuna- tieteen) kai'k>.alla yleisti ja tarkoin noudatettuja sääntöjä vastaan, puna- keltaaea, seatähdea että Suomea vaakunassa oa ae värit. »Suomet- tarelaiset" ovat ruvenneet pitämään Suomea väreinä, niitä värejä, sinistä ja valkoista, jotka aikoinaan runoilija Z. Topelius, joka ei ollut heraldiikan sääntöihin perehtynyt, oli ehdottaaut maamme vureNsi. Kun sittemmin eräs maamme heraldikoista oli huomautta nut, että jos Suomella on omat värit ja se niitä saa käyttää, niin niiden vä rien tulee olla pvnanen ja keltanen. Näitä värejä on puolustettu käytän nöllisistäkin syisiä. Niinpä juuri tai demaalarimme A. Edelfelt huomautti, että keltanen ja erittäinkin punanen loistavat paljon kauemmaksi ja näyttä mät esim. viheriässä metsikössä kau niimmalta kuin sininen ja valkoinen, joista jälkimäinen Piaa likaantumisen kautta harmaalsi käyvä väri oikeaztaan ei ole mik.:än väri ollenlaan. Sinival- koaen ovat muuten Venäjän oikeat vä rit, vaikka niiden lisäksi kauppalaiva- lippuun on otettu, jotta lippu parem min näkyisi, lisäksi punaväri. Suomea vaakunaa värejä, siis maaa oikeita värejä, punasta ja keltaista, ovat ruvenneet yleisemmin käyttämään nuorsuomalaiset ja ruotsalaiset, vaikka jälkimäiset alussa eivät lainkaan olleet tästä asiasta yksimieliset. (Niinpä esim. tunnetzu ruoisitko G. Cygnaeus-vai- aaja puolsi Topeliuksen lippua!) ja väärin oa siis sanoa, kutea »suomet- tarelaisella" taholla sanotaan, punakel taista lippua, «ruotjilkojea lipuksi." Sinivalkonea lippu oa puoluelippu, mutta sitä ei ole punakeltanea, jota köyttävät k^ksi eri puoluetta. Se ei ole puoluelippu sentähden, että siinä on Suomea maakunan, siis Suomelle he raldiikan mukaan kuuluvat, värit. Maikka Chreasmärdia sumua jäsenet omat aito ruotsalaisia, ei-vät he häpeä oman vaakunansa »värejä, waaa kun nioittamat niitä. Mutta muutamat »suomettarelavsrt" kansakoulunopettajat häpeämät Tukholman koulukokoukjessa oma» maansa maakaaan värejä ja knn- nioittimat niitä repimällä ne PoiS hiille Tukholmassa annetuista kokouksen osan otto merkeistä! Suomen vaakunaa ja sen värejä kunnioittava kaasalaiaea. Wähän pientä pilaa. Tulirokko raimoo tätä uykyS Hämeenlin- uassa, jonka tähden koulujen opettajat siellä omat hymin maromaisia. Täsjä eräänä päimänä sattui eräässä sikS. Iäisessä koulussa seuraama iohtauS: Opettaja: .Minkätähdeu olit eileu Poissa koulusta?" Oppilas: „Äi!ini ou lipeä, maisteri!" Opettaja (huolestuneena): .Mitä hänellä ou? Minkä sanoo lääkäri sen oleman?" Oppilas: »Hän sauvo, että se ou tyttö, maisteri!" M Harjas-Kalle oli oikeudessa syytettynä siitä, että oli esiylynyt päihtyneenä kadulla. Kalle tuomittiin siitä rikoksesta S markan sakkoon. „Ei minulla ole yhtääu rahaa, korkea laki ja oi!eus", sanoi Kalle. Nuori tuomari, joka tahtoi antaa Kallelle hymiä opelmsia, sanoi: .Siinä nyt näette. JoS ette olisi ryypännyt rahojanne, moisitte nyt maksaa sakkonne!" Eräälle kaupunkimme liikemiehelle sattui joku aika sitten ikämä seikka. Häneltä katosi lompalko, joka sisälsi melkoisen summan rahaa. Hau ilmoitti heti markauden „etsiwälle" poliisille. Seuraamana päimäuä tuli tämä lompakonomistajan puheille. .Minä tulin sen lompakon johdosta", sa noi poliisi hymin salaperäisen näköisenä. „Jaa se lompalko! Minä olen saanut sen takaisin jo. Ei se ollutkaan marasteUu, maan oli se taskusta pudonnut johman taakse!" „Scpä oli harmillista!" sanoi siihen .et simä". „Mmä olin jo päässyt markaan jäl jille!" patentin saanut Muolukitvikatttiini IgniKUIUM jolla wot lämmittää petrolcumilla tai kaa sulla, on nykyajan p^raS ja h,lwia lämmi lySlaitoS sekä asuinhuoneita, liikehuoneuZtojo, vinttejä, kcllireita ja ulkohuoneita wc :cn Tulceuvaara ehdottomasti estetty. Sai !yt-ää lämpöä 12-16 tuntia luu lämmi tetään 4 tuutia tvuoro uudessa. Polttaa Vt kg. petroleumia tunu.s>n. Myy Turussa Alfred Wikström^ Puutarhakatu 18. Puhelit» 1129. 18181 On maraa malikoita! Miesten Pukukankaita Koliutaista Gngtantitaifia Saksataifta Lenninki-, Käwelypuku ja Puferokankaita Filttejä Saaleja Silk^ihuiweja Cnl. Kristmanill Kangaskaiippa. H. Kestilä. 1»-6S2 Mieleen pantavaa. — Elinvoima on heitto. Jos jollakulla on kylmät ja kosteat kädet, on elinvoima heikko ja verenkierto ei ole sellainea kuin olla pitäisi. Apua tähän voidaan saada pesemällä usein käsiä ja hankaamalla niitä karkealla käsi- liinalla, sillä sea kaulia edistetään ve renkiertoa. Ihoa voidaan myöskin aamuin ja illoin hieroa kauverttivii- nalla tai alkoyoolilla. alpoja ja vahvoja pukukankaita 130 cm. leveitä S°Ma 2: 75 mtr:ltu Kappa- ja 5akettikankai!a sekä vottelia 3 mm, mtrM, Lenninkikankaita i: 50 mtrM, pumpulilianellia» Vilttejä» suun valikoima, kaaleja, 6ollpu5eroita» kikisuojuksia, Villa-Hlusröijpjä, Liivejä, Sukkia, polkkain- ja cz?ttöjen pukuja y m. Slokkia ja Vanua, Vlllakuäelankoja 3:50 ?g. Villa öukkalankoja 4.50 kg ceolli5uu5lankaa ja Kamelilankaa, Zäännöslankaa ja kangaspaloja lopxunnm^dään Limnellin ZÄK. Qnkäkzuppz. S Aurakatu S. 18149 ^ Putkia, Putteuofia, Pumppuja ja .-.K? LikaMUoita ^ ^ y. M. y. M. OsakcyhliS JolMncs Prcctzmaull. Elloja kaikkia lajeja, Romalasia s-kä Raataa, Mesftalt- ja Sapartrsmaa ostetaan Pall» kanuask» 18211 4 AningaiStenkatu «. Palvelukseen Halilaa». Äiti»»» ja ahkera SeitlijM saa paikon t p.stä marraSk. Kapt »mrouma S- Nordeasvan, Ärisliiiiaalata s. 18SL1 r Seka-ilmoiiuksia. Uurun ZZKlityiucn Kauppakoulu, L02S liaskenkatu S, «astaauottaa jota päivä uusia oppilaita irjaapito- ja touelirjoilnstorsjeihiu. Huom ! Kauppalonlnn malmistama karSst alotetaan 11 p. lokakaata. Lskar Zetterblom, vaskeukatu 6. Kokouksia. ?. S.. 11. 10 m!. S:i, Tn ja H:jä t. i. 1 k. KasliuM. Waro«ai«eu. Muuan höyrylaiva teki haaksirikon lähellä rantn^. Prosessori B:n, joka oli malkustaji'. !? n ikosia, onnistui uida mai hin. Heti tun han oli päaöjyt maalle, heittäytyi prosesiori uudeStsan mereen, ui karille jou.uneca laiivayylyn tuo ja onnistui pelastamaan rannalle vai' monsa, joka myöskin oli laivalla. Llun laivan väestö oli kokonaan saatu pe lastetuksi ja miehet ensi hämmästyksestä vähän rauhoittuneet, kysyi kapteeni: „Mutta miksi, prosessori ui ensi» ran taan, ennenkuin pelastitte vaimonue?" „Niin", sanoi professori, „imnä huo» Masia, että hän kyllä voi kauaa aikaa py y i lvedea päällä ja silloin tahdoin luonnollisesti pelastaa ensin itseni, en nenkuin voin ryhtyä häntä pelasta maan!" Ilmoitus. Maanantaina kulutvau lokakuun 10 p. klo 6 i.P. pideiäun kaupun- g ntalolla krlk^nialluusmiesten kokous, lohon myös luisutaan lisärvaltuusmie. h^t herrat Kous'. Ahonius, F. F. Ai rola, E-ro Ero. H Kesälä, P, Kärnä, O Laaksonen, V Lindqvist, Liuksi ola, I. Ä. Masala, 3-^- Nordström, V. N^bcrgh ia A. H. s-.ren, ;a jossa seuraairat asiat käsitellään: Lisätyillä »valtunSmichillii: 1:o «uommkapitulin päätös tohtori A. R. Spoosiil !vbli!tlse<'N kirkwwo>!ausmies- ten huyti.uun 25 p. 1^10 pldclqn toto- uksen «ö^läkirjau 2 Z'ssä olemasta puä- iönesta toimeeapiteet, joihin mai nittu tuomiokapitulin pa^:cs iaallua a:< he.ta antaa. Varsinaisilla kirkkovaltuusmichillä: 2:o Tuomiokapitulia PäätSs tohtori ^l N. Sp?osiu waliii.^siiil k,r!?olvaltuu?Mlesl:n bub unuu p. 1UI0 pidetun towu!sen pöy:ä'ir,aa 4 ,a S tz:S> ole.oisia paä- töljista yuua to Mii!:.p.!cet, joihia mai nittu tuomtvkapilulin päätös saattaa aihetta antai. Valittama i.sium!es tarkastamaan tuo- m>o!irkoSsa teddyt k^rjeuUyöt. 4:o Kavttori Hjalmar Frcyn pyyntö saada takaisin M.laennl rwn urkujen mnokra> malM Smk. t!-kollli??ia koniertissa. Näit? !y!l>myksiä malsisemat asiakirjat omat nähtäMllla pcslvr^ rziic-liasja. Tnrkll 1. 10. 1910. NImNM, NliiUMHnii, TiiAistVlistojii "S Turun Zöanultikteessä, Aurakatu 12, «nltaseppähhtiön talo, Kauppato in laidcssa. Maalarit! ^ puusepät! KuNaazat! Tulkaa uuteen . Värikauppaan, ! Linnankatll 17. Äastsvaäia Zääsivpanikia. ! Hvmiä ja hieaoza Värejä, Kopoaltlakkoia, Spriilalkaa. Puii-uuria, Vi!uiiai^mai>c:a/t->unn ^ - persejä, Hietapaperio itvllaiZSm»kolleja, fil maa, Pinseleita myy iz-ilmiaipaca - LMström. j Kauvp ^r>t wl>'r«ssö. 18239 1L570 Juuso Kedberg. Minä olia kuudentoista vanha, iloinen ja hy myilevä sekä vielä siihen määrciän lapsi, että «n milloinkaan tullut edes ajatelleeksi, mitä on rak kaus, jonka nimen kuitenkin olia epäselvästi tullut. Minun mielialani ja luonnonlaatuni oli vielä sellainen, kuia tavallisesti nuorilla tytöillä lapsi vuosina on, eikä niinkuin täysi-ikäisten nuorien neitojen; sillä minua sydämeni uinaili vielä viattomuuden suloista uuta. Minä olin onnellinen, vanhempaini rakasta ma ja lellittelemä, ja heitä minä sydämellisesti jumaloitsin. Mutta eräänä kauniina päivänä isäni sanoi minulle valamalla äänellä: — Rakas tyttäreni, sinä olet nyt aaima- käinen. Hy.uä aaimima oa sinulle tarjona. Herra B . . . oa minulta pvytänyt sinun kät täsi ja minä lupasin sea hänelle sentähden, että yän on oivakuntoinen mies ja lahjoitettu kaikilla niillä hyvillä akuilla, mukä toivon olevan tu levalla vävylläni; mutta minä en kuitenkaan tahdo sinua «aittaa vastoin tahtoosi. Ja vaikka minun harras toivoni on, että sinä ottaisit hä nen aiviomieheksesi, niin on kuitenkin sinulla täy- Uz^tÄvvsnä. ^crrHaitcr Kalosseja Uusi varasto monta eri kuosia halvalla 501 c. Sr. Lindberg'!» jälk. Suurin walikoima Z HmMita ja Mntluita ^ I Turuu Hlmfikkatehtaau A H 13032 myymälässä. Aurakatu 1. ^ Kun hytviiä saada taidatte huomautra I. E. Kamandec niille, jotka limo- naatia tarmitjemat. Tehtaita Turussa, Nou siaisten Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 80. M huouoll hhljää mPatte 13546 MicklikN Ällhtikiljm Turuu vehdeu lonttortSsa. ^'antilien ?n»nta'mu 1t^. Koiv kavupuits 184VV sahattuna ja hakattuna on läypähitttoihin saatatvana Ak. M rjnstil H-lI^s-is,.ilK Rauntstulassa. Puhelin 2 33. ««» > »«»» »» » «.MiZ VM- ixnvxreitZ Myytälvänä Tllrull Lchdcil Kirjapainossa, Läntinen Rantakatu 19. Aaikki nahkatavarat loppnunmyydäSo si- «»- jäänosloyiatoihiu. Morsiamea ruunuja, seppeleitä ja laahustena. MuotimaaletuSta mastaanotetaan. Muottmakasitnt Linnan kadulla, kauppahallin mieresja. Puh. 2 09. 1667 Ruumisarkkuja ja Metalltseppeletti myy hativillimaila ^ W. Lindqvist, W.ktrllol.S4 Millat ja Lumput omat, täten tähänliu asti, edulli» simmat tuoda Antstogin Myymälään, Auratatu 12 a, Kauppatoria laidassa, siellä ne ostetaan ta° maihdetaa» Varlzaan la.'?ui>!N kankaitzia. taa- kaisiin. milttndin za saaleihia. Walmist? tf a ^ via ta. varoita, präs- js "Z ^7eviisi2 ,c'ä Ailt- --'vz -a uuSlsramiSta waS» --cl.zau SZSK Ty^ eu ja hiata hslpg! Amnlatti-ilmoituksia. Ä U Parturi ja Peruukiutekijä. ^673 Linuaukatu la b. AsiyNNliiia ja imMlli. 6423 L. AadritiuS. Kalutaan oslaa. Nulninolkta ostetaan 18SSS Turun Kaalelitehtaalla. Muotia ja Rakkoja y. m. ostetaan korkeimpiin hintoihin A.B. Mcrkator O.Zni Nalikamyijmiiliissii, Aurakatu 12 b, Turussa. zsi8t K. k. Li»öl0os'»lS:!^ laiu 2 b, ^UL. matittäa ratoulauppoia. Ämmin kulut. Junat lahtemät TuruSta; ?l amuväiivällä. 5,00 Paimioon. 7,30 Saloon. Karjalle, Helsinkiin, Porvoo^ Tammisaareen ja Hankoon. S,SI Toijalaan, Tampereelle, Poriin, Naa malle. Iymäskytään, Snolahteea jo Maaiaan. 12,09 Foröiaan, Toijalaan, Tampereelle, HZ« meeulinnaan, Helsinkiin ja Lomiisaas. 12,So Saloon, Karjalle, Helsinkiin ja Por- mvou. Jltapäimällä 3,10 Toijalaan, Tampereelle. Helsinkiin, Iy. mäskylään. Suolahteen, Massaan, Uusi» kaarlepyyhyn,Pietarsaareen, Kokkolaa^ Raaheen. Ouluun. Kemiin. Romania meen, Tornioon, sekä Hämeenlinnaan, Lomiisaan. Kotkaan, Haminaa^ Mik keliin, Kuopioon, Iisalmeen, «ajamin» Lappeenrantaa», Mipurim, Imat ralle, Samoulinnaau, Sortamalaan, Joenjuuhun ja Pietariin. 3.20 Satoon. 5,00 Saloon, KarMe, Helsinkiin, Tammi saareen, Hankoon, Miipnriin, Imat ralle, Simolllmnaau, Sortamalaaq, Joensuuhun ja Pietariin. 5,20 Humppilaan ja Forssaau. 8,05 Saloon. Junat tulemat Turkuun? Aamupäivällä. 7,20 Humppilasta. 7,30 PinnnoSta. 5.46 Perniöstä ja Salosta. 12,OS Pietarista, Viipurista, JoeaftmSt^ Sortavalasta, Samonlinnasta, Jmat- ralia Lappeenrannasta KaianiSta, Iisalmelta, Kuopiosta, MilleliSti^ Hämmästy Kotkasta, Hämeenltnnatt^ Torniosta, Kemistä, OuluSta, Ra» hesta, Kokkolasta, Pietarsaaresta, Uusi- kaarlepyystä, W aasasta. Suolahdesta Jymäskvlästä, Tampereelta. Lovii sasta, Toijalasta ja Forssasta. Jltapäimällä. 1.47 Helsingistä, HanaoSta. Tammisaaresta Karjalta ja SaloSta. 3,47 Helsingistä, Kirjalta ja SaloSta. 4,40 Helsingistä, Riihimäeltä, Tampereelta, Hämeeulinuasta, PormooSta, Lovii sasta, Toijalasta ja ForSsaSta. 7,14 SaloSta. 10,40 Helsingistä, Viipurista, Lappeenran nasta, Pormoosta, LomitsaSta, Lah desta, Hämeealiunasta, Porista, Rau malta, Tampereelta, Toijalasta ja Forssasta. Il,45 Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta, Kurjalta ia Satasta. Turku 1910. Turun Kn^ap. ia Sanomalehti O. A