liistainN lmIMuun ?ö p:nä Tilintarkastajiksi tulimar herrat Joel Hedström, K. I. Olin ja B. M. Stenmall, »aralle F. E. Köhler ja ^ Sundblom. — Satakunnan sisälähetys yhdistyksen jäähywäiS-ilta«a pastoreille Oramalall? ja Rainiolle pidettiin eilen illalla rukoushuoneen pikkusalissa, johon oli yhdistyksen jS> niä kerääntynyt kuudettakymmentä henkilöä ympäri Satakunnan maa kuntaa. Sali oli tuoreilla männyillä ja sinimuokoilla koristettu. Puheita pois lähtemille pastoreille pitimät kunnal> lisneumos E. Amellan, läänit romaSti K. E. Stenbäck, opettaja H. E. Pa junen, maanmiljelijä P. Sallinen ja rehtori L. H. Sandelin. Soololau- lua esitti rouma Hanna Jäkälä. Kaik kiin puheisiin mastasimat juhlamie- raat. Mälillä lculetiiin hengellisiä lauluja. Pastori W, War!io piti lcppurukouksen. (Lähetelty). — Silveellisyysyhdislyksen lainakirjastot omat nyttemmin sijoitetut niin, että toinen on koup- pias Alholla 1 kaupunginosassa, Konsantininkaiu 1, ja toinen on neiti Softa Sandelinilla Maantienk-itu 30. 6 kaupunginosassa. Missä kirjastoissa on MarOker- ^ lomin, Rosäiin, tunnetun F. Klame- neksen, P. Mirkkusen y. m. kirjoitta maa sirveellisyyskirjallisuutta amio- liitonsa olemille, Vanhemmille, oveba- jille, nuorisolle, rippikouln-ikäisille ja ala ikäisille. Mainittakoon erittäin ivznhemmille ja nuorukaisille tärkeä kirja: F. Klaiveneksen „Nuoraus-aj-n ensi epäsimeellisyys", M etemot Puritas-kirjastoon kuulumat kirjat: .Mitä nuoren naisen tulee tietää" ja „Mitä nuoren miehen tulee tietää". Simeellisyysyhdistys kehottaa ylei söä ahkerasti lainaamaan näitä ete- miä kirjoja, jotka puhtaalla ja jalolla taivalla malaisemat sukupuoli-asioita ja sellaisia kasmatusopillisia seikkoja, joista moni manhin tähän asti — lastensa onnettomuudeksi — on ollut tietämätön. Elinkeinoilmoituksen ieki maistraatille eilen eräs henkilö, mutta kun hänet huomattiin liian nuoreksi, sai hän kehoituksen saapua asioineen maistraatin ensi torstain-istuntontoon. Hakijosta tule? näet tällä mälin ..myntti". — Lonkkaantsnnt. E.len klo puoli 3 aikaan i.p. kun torppari Frans Saarisen 14-muotias poika, Jalmari, oli Lattomeren Miinikan talon hemo- sella kimienajo-sa maantiellä, riuh- taantui hemonen, jolloin kimikuor- man pyörä meni pojan toisen jalan yli murskaten sen nilkasta. Poika, joka on Viinikalla palmeluksessa, ei tuntenut taloon mäsäkään ostetun nuoren hemosea tapoja. Illalla tuo- tiin loukkaantunut kaupunkiin lääkärin apua saamaan. — Knollnt. W.ims perjantai- iltana kuoli täällä ruutaliensähköttäjä Armid Rafael Hagner 26 m. m^nhana. Lähinnä suremat maina- jata äiti ja 4 meljeä. — Porin Kanppayhdistys ja KanppiaSklnbi kokoontumat tänä iltana keskustelemaan Suomen kauppvmaltuuskunnan kcskusmako- kunnan lähettämistä seuraamista ky symyksistä: 1) Eikö tarmokas kotimaisten ta- ivarain tarjonta kauppiasten puolelta olisi omiaan melkoisesti lisäämään niiden menekkiä omassa maassa? 2) Onko kauppiasten moitto koti maisista kamaroista yleensä pienempi kuin ulkomaisista, mai tarjotaanko jälkimäisiä kauppiaille tehokkaammalla tamalla? 3) Oako epäkohtia olemassa koti maisen teollisuuden ji tukkukaupan keskinäisissä suhteissa ja jos on, mitä? Onko marsinkin tehtaiden pyrkimys tukkukaupan syrjäyttämiseen eduksi teollisuudelle? 4) Miten saataisiin teollisuus ja kauppa yksimielisesti ja itsetietoisena päämäärästään yhdessä työskentele mään kotimaisten tamarain markki noin laajentamiseksi? Mihin toimen piteisiin olisi siinä suhteessa kauppias- taholta ryhdyttämä ja missä määrin saattaisi niitä teollisuus edistää? — Suomalaisen Nnijan huo- mis-iltainen kokous on muutettu illan- mietoksi, johon osanottajien (Nuijan, Karhun, Naisjärjestön ja Raittius liiton jäsenten) pyydetään tämän päi- män kuluessa ilmoittautumaan kulta seppä Isak Sahan myymälässä, Lindroosin Kansalliskaupassa tai rou ma Arivslalle. Jllanmietto a?otetaan klo 8:n. —Miten kirkaS tulee Halleyn pyrStStähti olemaan tonko- rnnSsa. Astronomifche Nachrichte- nissa kirjoittaa tählitieteentutkija Edell Kielissä Halleyn pyrstötähden kirk kaudesta. Tässä nojautuu hän ko meetan tähän saakka huomattuun wa- lomoimaan »verrattuna sen kirkkau. teen muosina 1835 ja 1836. Yhteistä kummallakin kerralla on se, että tähti lähetessään aurinkoa saa äkkiä suuren malonlisäyksen, joka keStää 70-80 päimää. Toukokuun keskimaiheilla tu lee Halleyn pyrstötähti olemaan suun nilleen yhtä kirkas kuin Jnnesin ko- meetta oli tammikuussa ja tulee se sitte yhä heikkenemällä malomoimalla pysymään näkymissä paljaallakin sil- mällä heinäkuun loppuun saakka. On siis odotettamissa komea näky, jonka sentään aamumirkut näkemät, sillä tähti nousee taimaanrannalle tämän kuun kuluessa noin IV? tuntia ja toukokuun alussa nom 2 tuntia ennen auringon nousua. Auringosta poispäin kääntynyt pyrstö ilmenee maremmm taimaanrannalle. Helmi kuun alussa Chicagossa tehtyjen mit tausten mukaan ön komeetan läpi mitta noin kolmesataatuhatta kilomet riä, eli noin 25 kertaa pitempi kuin maan. Sen tiheys on kuitenkin tu mattoman pieni, koska ei ole huo mattu, että se olisi maikuttanut min käänlaista häiriö!» vienimmänkään planeetan radassa. Pyrstö taas on main itse tähdesrö lähtemiä höyryjä, jotka omat jakautuneet noin miljoo nan kilometrin alalle. — Omitninen luonnonoikku. Kaksi porsasta yhdessä nahassa syn nytti muuan emästka Hirmelän Ant tilan tilalla Kiikalassa. Päästä kat sellen oli tuo sikiö kummallinen otus: I yksi iso pää, jossa oli 4 kormaa, mar- talo keskiruumiiseen saakka yhtenäi- nen, mutta jakautui takapäööiä kah. tia päättyen kumpikin puolisko HLn- nällä. Jalkoja oli 4, kumpikin por- eki puolella. Tasapuolisuuden muoksi j oli pää kääntynyt swulle päin, joten kumpaisellakin puoliskolla oli siihen yhtä suuri omistusoikeus. Kun sikiö arvattiin, hamMiin siinä oleman kahdet täydelliset sisäelimet, ainoas taan kurkkutormi oli yhteinen. N. A. — .Uusi keksintö. Koneenhoitaja Matti Siemäncn Lauritsalasta on keksinyt uudenmallisen n. s. niputus- koneen (laite, jolla niputetaan tukkeja nippuihin). Konetta malmistetaan par haillaan Lappeenrannassa Forssellin konepajalla ja tulee se laitteeltaan sellainen, että marmaankin manhan- malliset niputus'oneet joutumat sen tieltä muinaismuistoiksi. Siemäsen keksimä kone näctte nipu taa puolaa joutuisammm kuin parl-aimmat man- hanmalliset koneet. Keksinnölleen ha kee Siemäncn patentin. N:o 46 — IM — Maalaispoliisit. Palkanko rotusta mnden muoden palmeluksesta 60 mk. muodessa on m. m. myön. nettn poliisikonstaapeli A. W. Haka selle Kokemäeltä ja I. E. Oimalle Punkalaitumelta. Kankaanpään kansaopis ton työkauden Päättäjäiset p detään kansanopistolla ensi lauman taina t k. 30 p:nä alkaen klo 10 a.p Tilaisuudessa pidetään esitelmiä y. m Opiston kannatusyhdistyksen kokous on lama,.a päimänä klo 1 i.p ^ Huittisten kansanopiston päättäjäiset omat tiistaina toukok. p:rä klo 1:ltä alkaen. KannattajayhdiZiyksen sekä johto kunnan kokous pidetään pälttäM ohjelman jälkeen opistoja. Merikarwia« ja SiikaiS tes paloapnyhtibn kokous pi dettiin Merikarmian kunnanhuoneella t. k. 22 p:nä. Kokouksessa, jossa oli os-kkaita läsnä ainoastaan Meritan wialw, luettiin tilintarkastajain lau> 'lirto toimittamansa yhtiön tilientav kastuksen jshdosto, jossa lausunnos saan parin tekemänsä muistutuksensa ohella ehdsttimat tilintekijöille M masutta. Namat huomioonottaen hymäkiyttiin tilit ja myönnettiin tilin- telijäille Miivopaus. Yht'Zn tilit osoittimat: Tuloja: Kassan sääötö edell. muod. 1,434: 22 imoin rästejä . . . 2,529: 45 Muoden ajalla kannettuja muosimaksuja.... 5,834: 90 Rästejä 2,544: 42 Wak. kirjain lunaStukna 140: 50 Kansallis O'ake-PankiZ^a kaitNaan «AMiu U ?Me. — Uusia unottijnlkoisuja. Kansunmalistusseuran kustantamassa lehtori P. I. Hannikaisen toi mittamassa halpahintaisessa nuotti, julkaisusarjassa omat juuri ilmesty neet: Miesäänistä lauluja. 17 mihko (Nuottimarasto 64). Sisältää seuraamat P. I. Hannikaisen sämel. lykset: Pää pystyyn. — Kewätsoin> tuja. — Kulkeissani mainiolla. — Pohjolanmaa. — Karjalaisten laulu. — Leimo. Sekaäänisiä lauluja, mihko. (Nuottimarasto 63). Sisältää unnetun sämeltäjäneron Josef Hayd nin oratoriosta „Wuodenajat" resita timin ja ensimäisen kuoron sekä lyhyin piirtein tämän kuuluisan sämeltäjän elämäkerran. Oratorion on tunnetulla aidollaan suomentanut P. I. Han> nikainen. Kun Kansanmalistasserran Nuottimarastoa, jossa tähän asti jo on ilme'tynyt 17 mies», 12 nais , 23 eka- ja 6 yksiäänistä mihkoa, käsid äen kohtapuoliin jo yhteensä tuhat- kunta sämellystä, yhä uusitaan ja täydennetään, tarjoamat seuran nuot> tikokoelmat laulu» ja soittokunnille runiaimman ja helppohintaisimman malitsemismaran. ^ Jatkowihkoja on ilmesiynyi: I K. Inhan maontieteellistä kumaelmia Saksanmaa 3:s mib- kz. 72 suurta kuksivatst. siw. 59 kum. Hinta 2: -. Kustantaja K^n- sanmalistusseura. Mihko käsittelee yksinomaan kansaa ja asutusta sisäl täen ensinnäkin maantieteelliselle veh- jalle rakentuman historiallisen katsa uksen Saksan kansan historiaan mui- naisimmista ajoista uusimpiin saakka ja sitten erinomaisen Mänttään ja humittaman katsauksen Saksan eri heimo hin. Dhteiskunnallista Käsi- kirjaa on ilmestynyt 6:s mihko (s. 241—288) sisältäen m. m. seuraas huomattomat kirjoitukset: A. Teräk sinen: Maanmiljelysneu mojat ja mac- talousseurat: E. Gylling: M^ian- muokraolot; Urjö H gan Hirmia: Maaresormiliike: I. E. Sunila: Maa talous. — Ilmestynyttä aikakans- kirjallisnntta: Th önantaja n:o 4. Tapio n:o 4. Suomen Museo 2:nen mih'o. Helsingin Kaiku n:o 16. Jokamiehen miikkolehti n:o 16. Wappu 1910. Hinta -> p. I-Msi-ZvMsstZ. — 5la »sako«lujeu waltio- aw«t. Opettajain ja opettajatarten palkkaamiseksi on allamainituille kou luille myönnetty seuraamat apura hat: Tyrmään kunnan Ekojärmen kou lulle opettajan palkkaamiseksi 900 mk. ja naiskäsit. opettajattaren palkkaa miseksi 50 m!, ehdolla, että oppilaS- puutarhaa marten hankitaan riittämä ala maata; saman kunnan Hauhojärwen kou lulle opettajan palkkaamiseksi 900 mk. ja naiskäsit. opettajattaren palkkaa miseksi 5v mk., samalla ehdolla kuin j edellinenkin apuraha. ^ Alennnsta pilettien hin noista on Suomen nuorisoliiton toimikunta anonut maltionrautateille niille, jotka Suomen nuorisoseurajär jestöjen edustajina ottamat osaa tule man kesäk. 26 -29 p:nä Euran pita-I jässä pidettämLän Suomen nuoriso liiton yleiseen kokoukseen. — PalkankorotnS. Senaatti on myöntänyt Eurajoen piirin kruu- nunnimismiehelle Johan Adolf Saar- nimaaralle 5 muoden palmeluksesta 300 mkan muotuisen palkankorotuksen. 8,8 26: 32 Yhteensä 21,309: 81 Menoja: Poispyyhittämiä rästejä 71: 37 Mahinginpalkkioita mak<. 958: 25 Erikoismenoja .... 235: 13 Hzllinto y. m. kustann. 756: Ulkona olemat rästit . . 2,544: 52 P inkissä 9,826: 22 Lainassa 6,681: — Rahaa kassassa . . . 236:94 Yhteensä 21,309: 31 Maanmilj. V. Kugg'lle päätettiin suorittaa palon kautta häminneestä asuinrakennuksesta 2,500 mk. sekä ir taimistosta 1,400 mk. Neiti Alma Kvggille palaneesta irtaimistosta 595 mk. 65 p. Maanmi!j. Juho Wanha> talolle palaneesta irtaimistosta 440 mk. s-kä paja ja saunarakennuksesta 600 mk. Niinikään Sandra Lind rosille 10 mk. Yhtiö oli huhtik. 25 p. 1908 päät- tänyt amustaa palokuntaa 250 mar kalla ehdolla, että palokunta hankkisi yhden 500 mk. maksaman ruiskun li sään. Kun palokunnalle on nyt han- klttu useampia ruiskuja, mutta muita mälttämättömiä sammutusaseita mielä kipeämmin tarmittaisiin, päätettiin luomuttaa tuo rahaerä näihin tarkoi tuksiin. Kiukaisen. Kiukaisten nuorisoseu ran k o k ous oli t. k. 24 p. Maa- niin kartanossa. Kokouksessa piti Satak. nuorisoseurain liiton sihteeri I ilmari Karhula esitelmän, puhuen nuorisoseuratyöstä ja kotiopinnoista. Niinikään viti opettajatar Suoma H-inonen esitelmän Pietari BcabeSta Suomen kenraalikurvernöörinä. Luet uin useampia kertomuksiakin sekä lau lettiin mäliajoilla. Luettiin myöskin ,'eur n w!Zosi?kr'omus ja tilit, jotka ^ymäksyttiin sellaisenaan. Keskustel un myöskin kokoushuonepulan pois tamisesta sekä arpajaisten pidosta :änä kesänä ja malittiin arpajaislu- hankkijaksi seuran esimies. Uusia jäseniä kirjoittautui seuraan runsaosii ja oli kaikilla jäsenillä saatamana uu det jäsenkortit. Seuraama kokous on cnsi kuulla Puneliassa. Ko?emäki. Tyttöjen rippikoulu neli- i miisipäimäisine opetusmiikkoinecn alkaa Kokemäen kirkossa maanantait'a 9 p. toukok.vkello 10 a p. sisäänpääsy- utkinnolla. Täkylä. Kansallismielisen nuo risoliiton perustama ke ko us pidettiin t. k. 17 p:nä Suo malaisen seuran talolla. Tilaisuu dessa esitettiin ja hymäksyttiin yhdis tyksen sääntöehdotus, jolle tvählvis- tuSca hakemaan malittiin kcnsak.opet- tajatar neiti H. Auramo. Jäseniä kirjoittautui näin aluksi koko lukui sasti. Malittiin myös johtokunta. Kasmakoon ja marttukoon uusi tulo kas Su.malaisen seuran rinnalla! Kankaanpää. Rohkea maras liikkui kirkon- n>iässä lv uppiaS W. Mahlmanin puo din edustalla joku päimä takavenn. Kun seppä M. Lähteenmäki. Paatti- bosken kylästä, osti mainitulta kaup piaalta kärryin pyöräraudat ja jätti ne puodin eteen siksi ojaksi kuin m^ni pu?tiin makscmaan, olikin raudat toinen poika korjannut. Nyt on ne kulienkin löydetty metsästä. ..Miehekkäitä" poikia on Paattikosken kylässäkin kasmamassa, he kun yön pimeydessä uskaltamat tehdä uhkarohkeita tekoja. T. k. 17. päimää masten yöllä tunkeutui kolme < kylän pääsankana Ylipaattikosken ta-' loon, tehden pienempää ilkimaltaa. Toisena yönä jatkui kylässä yhä we- räjäin rikkomisia. Teot on yöllä teh dyt eikä niistä ^mieskobtaisesti moi ketään syyttää. Mutta surullisia to disteita ns omat Kankaanpään syrjä seudun nuorison armeluttaman alhai sesta simistySiasosta. Laulutermehdyksellä kä- mimät Kankaanpään kansanopiston ja Nuorisoseuran laulukuorot Markuk- sen päimän aamuna kirkkomäärti Markus Huhtasen luona. Kirkko- määrti Huhtanen onkin kansanopis- ton rahamarojen hoitajana ja innok kaana nuorisoseura-aatteen kannatta jana toiminut esimerkiksi kelpaamalla tamalla. Jämijärtvi. Sydänmaan Nuorisolii tolla oli kokous ja perhe-iltama Kuusikoskella t. k. 17 p.nä. Jäseniä oli saapunut huonosta kelistä huoli matta kohtalaisesti. Jäsenet terrve tulleiksi lausui puheenjohtaja ja kos ketteli lyhyessä puheessaan raittiuden tärkeyttä itsekasmatustyössä. - Kes, kusteltiin sitten raittiusosaston perus tamisesta. Kaikki olimat yksimielisiä sen tarpeellisuudesta. Päätökseksi tu> likin raittiusosaston syntyminen seu ran yhteyteen. Jäseneksi ilmoittau tui heti 18. Tämä luku toimotta masti lisääntyy monenkertaiseksi, sillä raitttusasta paikkakunnallamme on mielä aiman uusi. Päämääränä on että jokainen seuran jäsen on ehdot' tomssti raitis. Toinen tärkeä kysymys oli pal» ruiskun Hznkkimise-Zta paikkakunnalle Miikkaan keskustelun jälkeen päätti seura amustaa sen laittamista kor> keintaan 150 markalla. Lisää toimo> taan saataman keräyksen kautta, johon toimeen malittiin 4 henkilöä. Kun nan toimotaan myöskin amustaman hanketta kylässämme oleman kansa koulun takia. Kun mielä oli keskusteltu ja pää. tetty muutamista pienemmistä asiois- ta, alkoi perhe-iltama, jossa ohjelma, na oli laulua, kertomus, muorokes. kustelu, runoja ja satn. Leikkien ime tettiin loppu-ilta. Merikarvia. Kuollut. Ryijyntekijä Anna Kreeta Fr berg maipui kuolon uneen Merikarmiolla t. k. 21 p:nä lähes 70 wuoden ikäisenä. Tämä mainaja, joka cli ollut kaksi kertaa naimisissa, omisti ensimäisen miehensä mukaan nimen Söderman ja onkin tuo „ryi- ymeStari Södermanskan"-nimi hymin laajalti tunnettu. Mainajalla oli edellisestä amioliitosta 3 tytärtä ja 1 poika. Tyttärensä, joista wie?ä elää ?aksi, omat kaikki samoinkuin äitinsä "in taitamia ryijyn tekijöitä. Wa. hinko maan, että näistä enään on yksi paikkakunnalla, nimittäin rouma Aina Hill, bänkin tilapäisesti nyt ullut tänne Amerikasta, missä mie hensä ja sisarensa omat. Jälkimäi- istä naimisista omisti tämä mainaja Friberg-nimen. Anna Kreeta Fri berg on siitä saakka, jolloin ensimäi ne-, miehensä kuoli, elättänyt itsensä ja perheensä ryijyjä tekemällä ja on länen teoksensa laajalti leminneitä, autta koko länsi-Suomen. Mainaja lukeutui aina Suomalai sen puolueseen ja seurasi aikaansa ukemalla Satakunta-lehteä. jonka zän aina yksin itlelleen tilasi. Tais- elua oli mainajalla eläessään, sillä toinen miehensä oli pitkät ojat ennen "uolemaania mielenmikainen, mutta ujalla tahdolla ja ahkeralla työllä moitti hän mastukset, jättäen jäl keensä mielä jonkun merran maroja. Rauha ahkeran työntekijäin tomulle. ToimsBe lakkmallnoitl! Työnantajat perustaneet lakko- makuutusyhtiöu. Eilen oli Helsingin Seurahuoneelle okoontunut suuri joukko työnantajia keskustelemaan ja päättämään Suo men työnantajain keskinäisen lakko- makuutusyhtiön perustamisesta, jonka yhtiön tarkoituksena olisi osakkaitten eskinäisellä mastuulla myöntää ma- uutuksia sellaisten mahinkoiden ja appioiden kormaukseksi, jotka kohtac- mat työnantajia työlakon tohi työsu- un aiheuttaman täydellisen tai osit- aisen työseisauksen johdosta. Ko- ouksessa ilmoitettiin, että aiottuun yhtiöön oli jo ilmoitettu merkityksi Vakuutuksia yh'eensä noin 8 milj. mkan armosta. Mainitunlaatuinen yhtiö päätettiin perustaa ja sen mäli- aikaisen toimikunnan jäseniksi maltt iin senaattori Lennart Gripenberg, mapaoherrat K. E Palmen ja C. Wrede, kauppaneumos Gustaf Björken- heim, pormestari L Cajar der ja toh tori K. I H-rlman. Hht'ö alkaa oinintansa ensi syksynä. Kirkkoherra Jnnnelinlsen mnrhayritysjnttn oli taaS mii- me perjantaina ja lauantaina käsitte- lynalaiseua. Sunnuntaita masten yöllä julistamassaan päätöksessä oi- keus katsoi, ettei ole laillisesti toteen näytetty, eltä rouma Junnelius olisi tehnyt itsensä syypääksi amiorikokseen, myöskään ei oikeus katsonut murha yritykseen yllyttämistä toteennäytetyksi. Rouma Junnelius päästettiin heti ^ mapoalle jalalle. Etukäteen maksetut! todistajapalkkiot jäin?ät kruunun ma-! hingsksi. - Maras liitto saat» ilmi Helsingissä. Useista murtovarka uksista syytettynä on Helsingin etsimä poliisi manginnut roSmoliiton, johon kuuluimat maalaaja Hj. Puhjo (joh tajana», Hj. Suomi, F. O. Juhola, Anni Suomi, W. I. Siren, I. R. Tuominen, I. Milen, O. H. ja A. N. Daividsson sekä K. H. Hakkarainen ja Mauhkonen. Puhjo on tunnustanut , tekonsa. Otavan uusimpia lmjojs: — yleisen hemosten koiilakirja- näyttelyn aikaansaamiseksi ensi kesänä j Lahdessa asetettu komitea on päättä nyt lykätä näyttelyn luultamasti m. 1911 kesällä. — Lielahden kartanon on omistaja nyinä päiminä myynyt. Ostajat omat pormeslc-ri K. Hj. Schreck, arkkitehti j (">>. Schr»ck, rakennusmest. Th. Schreck, auppias A. Hahl ja kauppias A>sr. Selin. Kauppahinta lienee ollut I 650,000 mk., siis sama hinta, josta tarjottiin Tampereen kaupungille-i in. — Suomen kristillisen raittiuslii- on anomukseen saoda 5,000 mk. maltioapua muodeksi 1910 on senaatti hylännyt. — Maatalousoppilaitosten opetta- M ja opettajattaria marten on se naatti myöntänyt 1,000 mk. apura hoiksi opetuksen seuraamista marten muissa mastaamissa oppilaitoksissa. — Tukinuitto Vienanmereen ta pahtuu Suomen puolelta ensi kerran änä kemäänä. Tuntsan hoitoalu- alueesta tulee nimittäin uitettamaksi inne yli satatuhatta puuta. Tähän aakka ei aikaisemmin ole kruunun- metsistä puita uitettu Mienanmereen. — Tampereen ja Koumolan ase milla tehtämiä erinäisiä muutos- ja isarakennuksia marten on senaatti myöntänyt 16 500 mk. — Toisen luokan koneinsinöörin mirkaan rautatiehallituksen konekont- torissa on senaatti nimittänyt mari- önjohtajan I. G. Lindellin. — KalastuskurSsit. Senaatti on myöntänyt 500 mk. kurssien järjestä mistä marten tulemana syksynä maan- miljelysseurojen kalastuksen-ohjaajia marten. Uudenmaan kalastajayhdistyk- elle on senaatti myöntänyt ^.000 mk. ivuotuisen maltioamun. ^3 8>8MäIäinvn, Iciij. »<'. I^umoristmen kistorialli- liaen roma-ini. z: zo. Vvljvlcsot, lcir). Xolmivsamen romaavi. loi nen, kalpakmtaiaen painos, zzo siv. 2 osSÄ ä i: zc>. K>ui-Icoviesin 1>töt, Kirj. / leikillinen kerto mus. i: 50. 'sulclcijoolls, kir). huvinäytelmä. Xolmas pai nos. 2li siv. 2: 25. Li sitä voi koskaan tietää, kirj. I^ä^telmä. z mk. 0an(jills. Kir^. ^ä^telmä. 2: 25. Rekiisisten elämä, Kirj. kuvaus melu- Iäisten ^kteiskunnssts. I^uon- nontieteelliaen ja kaunokirjal linen merkkiteos, z: 50. ^sliiläiskirjs, lcirj. M/v?. ^uns3Ä8ti Kuvitettu metiiläis- tioiclon opas. 109 kuvas. 210 sivua. 2: 25. iivvosjslostulcsomms, kirj. . 242 sivua, i^ick 2: 75, sick. vaatekansiin z: 40. Xir^an loppuun on liitetty aakkosellinen palkittujen ke- vosten luettelo. Lolcörijuunikss ja sen viljelys- malickoUisuucket Luomessa, kirj. kuvitettu. Il mesty piakkoin. KsIIilcunat ja kslmilcanst, Kirj. . 1 Kuvallinen opas niicken tioitamiseen. Valmis tuu pian. knlcst ja kanliet, Kirj. 1/?^/- ////v?. Kuvallinen opas oi- cken lioitamiseen. Valmistuu pian. Koriin ruuklculiasviltirjs, Kirj. ^suiakuonekasvien viljelys ja tioito; ?arvekeistu- tusten järjestösi /Aakkoselli nen, selittävä kuonekasvien luettelo. 194 sivua. Z4 kuvas. 2: 25. Valmistuu pian. Kuvssmstsitsst uuävmmalls »jslls. / 5'. V/. tavattoman runsaasti kuvitettu taiclekistoria. Huomattavin suolnslaillen teos laatuaan. Ulkoasultaan Ksuneinta mitä Luo messa on valmistettu. Julkaistaan noin 8 vidossa .i 1: 75. >-n- simämen vitiko valmistuu piakkoin. Ilman valloitus, sovitellen ja li säellen toimittanut insinööri R.un- saasti kuvitettu ja liauskasti kirjoitettu ilmapuljetickuskirjs. lointa z mk. lailta ja meriltä, 7-^^^ toimittSma nuorisokirja- sarja: 1. Ksi-kuri. 25 p. 2. laistolu k^aalumajalls. 25 p. z. ^amulcvllot. 25 p. 4. K>I- mä syliän. 25 p. isoinen, Kirj. loinen painos. R.unsaasti kuvitettu. 75 p:iä Luomen tauskin aapinen. Ivrve^sopin pääpiirteet, Kirj. Oppikirja koulua ja kotia varten. 56 kuvaa, joista kaksi värillistä. il2 siv. X 6. 1: 50, siä. 1:75. Kajala, Karjalaisen osakunnan to mittama julkaisu. Kuvitettu. 2: 25. Kotiseutututkimusta. 1'eIIervo, prosessori ö. L<>- ckellkjelmin 70-vuotisen synty mäpäivän joliclosta i1mest^n>'t juhlajulkaisu. 2: 50. VIKVK kili» 1/ Näinä päimil ä on Pietariin palan nut Kamtshatkan retkikunta, joka m. 909 Menäjän kauppa- ja teollisuus ministeriön alkuunpanosta ja amus- amana Iäksi pohjoista kulkumäylää utkimaan, matkan määränä Kain- hatka. Retkikuntaan, jota I. P Tolmotsh m jchti, kuului kaikkiaan 15! zenkeä, ojaj ^t si hen luettuna. Ret kestä on hra Tolmatshem ?tom. Mrem- an haastattelijalle kertonut m. m. euraamoa: Retkikunta läksi Pietarista 3 p. maalisk. 1909 Irkutskin, joSta hemo- silla matkustettiin Jakutskiin. Täältä jatkettiin matkaa osaksi hemosilla osaksi poroilla Merhojanskm. Täältä suun nattiin matka Sredne-Kolymskiin (pai koittain hemosilla) ja Nishne-Kolym- sk in, sekä käytiin aina Kolymajoen suulla asti. Tämä oli pohjoisin paik ka, missä retkikunta kämi. Kolyma joen suustu retkikunta jatkoi mat kaansa Beringin salmelle, tehden mat kalla mittauksia. Retkikunta kämi Ko- lymskin lahdella saakka. M. 1323 teki Mrangell saman matkan. Kesällä ja syksyllä matkustettiin poroilla She» lagski-niemelle saakka, josta Beringin salmelle ajettiin koirilla. Retk ikunnan mälittömänä tarkoituk sena oli pohjoismäylän tutkiminen. Edelleen sen piti saada selmille, oliko mahdollista kuljettaa tamaraa Lena» ja Kolymajokien suille. Retkikunta tuli siihen tulokseen, ettei tamaran kuljetus Kylymajoen suulle kohtaa erityisiä maikeuksia. Mitä tulee me reen, niin sitä ei ole tutkittu, ei ole olemassa karttoja, satamia tunnetaan mähän, monta muuta kysymystä on ratkaisematta. Kerrotaan, että Jäämeren rannoille lähetetään lähimmässä tulemaisuudes- sa mielä yksi retkikunta. Nälänhätä Siperiassa. Krasnojaaskista ilmoitetaan Rust. Slomolle, että koko Jenisein kumer- nementissä mallitsee nälänhätä. Ky listä ja siirtoloista saapuu amun- pyynlöjä. Lamantauti y. m. taudit lemiämät. Lääninhallituksen määrä raha 300,000 ruplaa nälänhätäiSten amustamiseksi ei riitä mihinkään. Tomskista ilmoitetaan, että Gro- bomkan siirtolassa kerpukki lemiää erittäin nopeasti. Sairastuneitten luku nousee päimittäin yli sadau. Jhinisiä kuolee kymmenittäin päimäS- sä. Sairaaloita ei ole lähellä. Mil jan hinta on suuresti kohonnut. Omaa miljaa ei ole juuri ollenkaan. — LokaknnlaiSpuolne hajoa massa. Pietarin lehdet kertomat, että taaskin on kaksi huomattamaa jäsentä eronnut duuman lokakuulais» ryhmästä, nimittäin hrat Ljmom ja Nekljudom. Syynä heidän eroonsa kuuluu oleman tyytymättömyys loka- kuuloisten yleiseen politiikkaan ja erit täinkin heinän masemmistolaispyrin- töihinsä. Ljmom on liittynyt natsio- naliStien ryhmään. Nekljudom taas aikoo perustaa erityisen semstmoryh- män, joka ei tule harrastamaan mal- tiollisia kysymyksiä, maan ainoastaan semstivoja ja yleisiä asioita koskemia kysymyksiä. HirmnmyrSky Amerikassa. Berlin, huhtik. 25 p:nä. Molffin toimistolle sähkötetään ChikagoSta, että Pohjois-Amerikan länsi- ja keski osissa on raimonnut hirmumyrsku, joka on tuottanut tamattomia mahin- koja kylmöille. Ne lasketaan nouse man 30 milj. dollariin. — 240 — tään jollekin sananmuodolla, josta Iiän ei ollut aivan vanna, käänsi paarin kokoon )a jätti kirjurille. »! l/vä, vc> rre enennä.° sanoi tierra l .t>?n«.ser I le- miri^. »Neljäntoista päivän päästä tulee teiclän saapua tänne kuulemaan, kuka teistä on saanut stipe:^n.>, Kit katseli ^mpäriilcLn I<n>) (irier, joka istui pureskellen liovlienk^nää, viirtas! liänelle ^>tävä!l..sc!sti käclellään. Idutta kaikki muut olivat s^vent/neinä p ö llönsä. niin että tuskin näyttivät liuomaavan tiänen poistumistaan. Ileiclän ainoa lolickutukseasa oli se, että kaikki olivat )'Iitä K^vät. I^uo poika nummelta — Kenne- clj^kö liänen nimensä oli — oli varmaan luopunut koko kilpailusta ja jättänet pulitaat paperit sihteerille. Ksnclicl.iatit erkanivat toimistaan vakuutettuina siitä, että voitto tuli-»i joko papinpojalle LalmscleUan'- ista tai ^okn Valterille, joka oli jotenkin varma asialtaan. Kit tapasi »apumiehen» (^airnkarro^vin pajatiellä. Kiin utelias oli känen opettajansa s2?^Ia loiull.i. niitcn Kit.'iUe oli että rusicin iiislttlli että tämä oli noussut rattaille ja hevonen lähtenet liikkeelle. M0I1?» k/s)'i »apumies». »I^n tieclä,» vastasi Kit klakuloiscna, sillä mat- kalla oli hänellä ollut aikaa miettiä, miten toisin liäu olisj voinut kirjoittaa »Iloiset kirjoittivat paljon eneni- inän kuin minä. lln tieclä kuinka monta arkkia, ja sitten oli ^ksi kreikkalainen verki, josta en ollut aivan varma.» »Onko sinulla painetut paperit muassasi?» Opettajan kaclet vapisivat kun hän s^t>tti talli- l/licl/n. Opettaja ja oppilas rupesivat innokkaasti tar- kastamaan papereita ja ?e^x/, valkoinen tsmma, p^rki ^ 2Z7 - ?itkä, harteva nuorukainen Vi^tonsliire stä tiili Kit in luo ja ojensi hänelle ystävällisesti kätensä. »i lvvää päivää,» sanoi hän s^clämmellisesti. »I.uu- Ien joskus nähneeni teiclät. Nimeni on Lok <^rier ja olen kotoihin (-arlies'ista. kvlikä teiclän nimenne ja ko tipaikkanne on?» Kit sanoi sen hänelle ja heti keräsi noissa po jissa, jotka molemmat olivat kaukana kockistasn ja tunsivat itsentä niin yksinkertaisiksi muitten paremmin puettujen ja enemmän oppiaeicken poikain rinnalla, täv/^s, toinen toistaan kodtaan. »kuulen, ettemme kumpikaan saa stipencliä,» sa- noi Lob (-rier, »täällä on eräs nuorukainen LalmSäel- lan-seucluilta ja hän on kä^n^t koulua erään papin luona — kaunis hän kz^llä on, mutta niin pieni ja hento, leickän tai minun kaltaiseni poika k>llä kier- täisi hänet pikkusormen ympäri, mutta mitä tietoihin tulee, kän k^llä kiertäisi meiclät.» Kit /ht^i h^m^illen täkän arveluun, ainakin mitä Iiäneen itseensä tuli. »välitä koulua olette kä/n)?t/» oli Qner in seu raava kz?s/mx^- »Vai, ettekö missään koulussa aina ^hckennestätoista ikävuoclestanne. Le ei ole aivan h^vs. Kua ei kukaan korjaa, ei tieclä sanooko oikein vai väärin. Kirjoititteko koko latinalaisen käännöksen? joka sanaa? lukekaa sei» Kit luki pari lausetta käännöksestään. Liiloin käänt/i (-rier ja kuusi: »Kuulkaa pojat, täällä oa ^ksi, joka oa kääntänet koko latinalaisen käännöksen ja osaa sen kuin ulkoläksyn.» k^oin viisi tai kuusi poikaa ympäröi Kit iä. »I^ue se vielä kerran,» sanoi Lrier, joka oli ja- lonueliaea nuorukainen, ja mielellään taktoi ylpeillä uuclesta ystävästään. Lit vi