Torstaina 22 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 107 — 1910 Kuulutus. Kaupungin Paloasetuksen 25 §:s6ä määrätty syyspalotarkas- tus tulee tässä kaupungissa toi niitettäväksi Torstaina ja Perjantaina tämän Syyskuun 28 ja 29 päivänä, siten että edel lisenä päivänä toimitetaan tarkas tus kortteleissa 1—37, 44,45, 52, 63, 60, 61, 68 ynnä Eaa tihuonekadun varrella olevilla kartanomailla, kortteleissa 43, 51 69 ja 67, ja seuraavana päivänä muissa kortteleissa, kaikki kau pungin vanhemman asemapiir roksen mukaan; ja on asian omaisten annettava tarkastusmie- hille vapaa pääsy kaikkiin huo neisiin ja kaikille ylisille, sekä otettava esille kuhunkin taloon kuuluvat palosammutuskalut tar kastusmiesten koeteltaviksi. Ja tulee myöskin talonomistajien ja isännöitsijöiden tahi heidän edustajansa olla tarkastuksessa saapuvilla, kaikki sillä uhalla, kuin kaupungin Palosaännön 2( §:ssä määrätään ; josta asianomai sille täten ilmoitetaan. Joen suun Raatihuoneella Syyskuun 19 päivänä 1910. Maistraatin puolesta : Juho Saloheimo, ▼. t. pKaupungin Palo asetuksen 24 §:ssä määrätty palokalujen tarkastus toimitetaan kaupungin kauppatorilla Lauantaina 1 päi vänä tulevaa Lokakuuta klo 5 ip., jolloin jokaisen, kaupun gin vakinaiseen palokuntaan kuuluvan kaupunkilaisen tulee katsastuksessa olla saapuvilla pa- lojärjestyksessä säädetyllä uhal la. Joensuun Raatihuoneella, Syyskuun 19 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: Juho Saloheimo, v t. Lehmon Nuorisoseura toimeenpanee ARPAJAISET ensi sunnuntaina 25 p:nä t. k. P. Hyvärisen talossa, sekä ar pajaisten loputtua yleisen mak su-iltaman. — Ohjelmasta mai nittakoon m. m. torvisoittoa, ur heilua, pukutanssi, näytöskap pale y. m. — Arpajaiset alkavat klo 2 j. pp. — Sisäänpääsymak sut ovat arpajaisiin 25 penniä ja iltamiin 75 pää istumaan, 50 p:iä seisomaan ja lapsilta puolet. Arpajaistoimikunta. (K. S. 1 k.) Varsinaisen koulun alkaessa Karsikossa 1 p. Loka kuuta kannetaan «isäänkirjoitus- maksut, 1 mk. kaikilta sisään- kirjoitettaessa. (K. S. 1 k.) Matkustajahögrglaiva „ K o 1 i" Lähtee pohjoiseen : Joensuusta Lieksaan, Juukaan, Nurmekseen perjant. klo 2 p. Joensuusta Lieksaan ja Juukaan maanant. klo 6 ilt. Lähtee etelään : Nurmeksesta sunnuntaina klo 12 päiv. Juuasta sunnuut. klo 3 ilt. ja torst. klo 2 aam. Petter Parviainen & C:o. Joensuu w. 1800» Joensuun kaupungilla on tänä muonna kaksi tumallista merkilli- sempää puolirvuosisataista muis- topäimää. Heinäk. 1 p. 1860 awat- tiirt täkäläinen tullikammari ja marrask. 7 p. samana muonna piti täällä maistraatti ja raastu- manoikeus ensimäisen istuntonsa. Tälle nuorelle sisämaankaupungille annettiin täydelliset..tapulikaupun- gin" oikeudet sekä kaupan ja me- renkulun että marastoonpanon ja tullinodotusmaraston puolesta. Ja oikeudellisessa suhteessa kaupunki erotettiin Kontiolahden käräjäkun- nasta, joten kaikki lainkäyttö ja rikosasiat siitä lähtien käsiteltiin omassa tuomioistuimessa. Molem- mat muutokset olimat laatuaan tärkeimmät, mitä pienen yhteis- kunnan elämässä moikaan tapah- tua. Huomattaman käänteen ne eri aloilla muodostimatkin, niin kuin on helposti nähtämissä, jos niiden edellisiä ja niiden jälkeisiä oloja toisiinsa merrataan. Senaikuisesta miespolmesta kau- pungissa on enää ani Harmoja elossa: 50 muoteen on tuoni en- nättänyt tehdä säälimätöntä niit- totyötään ja 50 muoteen on moni Moinen joensuulainen joutunut asumaan toisille paikkakunnille. Nykyistä miespolmea sitä enem- män nyt humittanee kuulla, min kälaista täällä Joensuussa siihen aikaan oli, miltä näytti, miten oltiin, kuinka elettiin. Lukijan suo- Elollisella himalla rohkenen yrittää Perjantaina tämän syyskuun 30 p:nä klo 12 päivällä myydään huutokaupalla varastomakasii nissa vastapäätä rautatien tava- rakonttorissa Joensuun asemal la Joensuun—Nurmeksen rautie- rakennukselle kuuluvia käytet tyjä työkaluja, romurautaa, terästä, kivirekiä höyryllä käy pä paluutusjuntta y. m. y. m. Piiri-insinööri. (ff. S. 2 k.) Raittiusopetus maa- laiskansakouluissa. Miina on kansamme ja koko ih- miskunnan suuri mihollinen. Sen käyttäminen suuremmassa mää- rässä turmelee sielun ja ruumiin. Se mähentää nauttijansa työkykyä ja alentaa hänen simeelliseen rap- piotilaan. Tämän myrkyn juoja joutuu tilaan, jossa hän on lähi- mäiselleen häiriöksi ja määrälli nenkin. Helsingissä miinan mai- kutuksesta on miime aikoinakin ta- pahtunut aiman keskellä päimää murhia kadulla ja rauhallisten ih- misten asunnoissa. Joensuussakin äsken liehui juopunut päimällä kadulla puukko ja ampuma-ase kädessä ja haamoittikin asetteli- jaansa. Luetteloa möisi loppumat- toiniin jatkaa. Tällaisen pahan turmeluksen tuottajan hoteilta olisi kansamme tamalla tai toisella saatama pe- kastetuksi. Wielä enemmän on syytä miettiä tästä mapautumista kun tiedämme, että niukkoja ma- rojaan kansamme tuhlaa alkoholi- juomiin muosittain noin 30 milj. markkaa. Onko meillä todellakin maraa paiskata omaksi turmiok- semme tuollainen summa? Nyt mielä kaksin kerroin on syytä pääs tä mapaaksi alentamasta mietteli jästä, kun ulkoapäin niin ivoimak- kaasti uhataan kansaamme sortaa. Kuten on jo usein sanottu, meil- lähän ei ole muuta keinoa Usein- me turmaamiseksi kuin henkisten kykyjemme kehittäminen. Kansalli- sen itsenäisyytemme ainakin woim- me siten säilyttää. Kansamme rait- tiikst kasmattaminenkin on sirveel- Iistä kohottamista. Eduskuntamme on laatinut kiel- tolakiehdotuksen, jonka mukaan ei aisi maassamme alkoholista juo mia malmistaa, ei tänne muualta tuoda, ei täällä niitä myydä eikä kulettaa. Tämmöinen laki tietysti juoppoutta pakosta ainakin mä- hentäisi, jos ei kokonaan lakkaut- taisi. Mutta nykyisissä oloissa ei ole toimoakaan siitä, että laki saisi hallituksen mahmistuksen. — Suo- menmielinen senaattimme juop- pouden mähentämiseksi rajoitti mä- ijuomain kuletuksen rautateilläm- me. Nykyinen senaatti, joka on uurimmaksi osaksi muukalaismie- inen, sen kuljetusrajoituksen poisti. Ja aiman nykyään se alenti ulko- maalta tuotamain pienten konjakki- pullojen tullin, että mähempira- iäinenkin moi ostaa konjakkia. Siis nykyisen menäläis-ruotsalai- 'en senaattimme toimenpiteitten uutta miinan saanti tulee hel- pommaksi entistään. Näin ollen on monin kerroin syytä ryhtyä armolla kansaamme sisäisesti kas- mattamaan mäkijuomain inhoami- een. Tässä työssä suureksi, ehkä uurimmaksi tekijäksi täytyy astua ansakoulun. Sehän ainakin ny- 'yään laajimmin moi maikuttaa kansaan. Johan kansakoululaisetkin, maikka omatkin lapsia, moimat — kun se lastentajuisesti esitetään — ätäkin opetusta mastaan ottaa. Kansanopistojen ja kaikkien mui- den^ kasmatus- ja opetuslaitosten piirtämään muutamia äärimiimo- a, joiden toimon antaman edes jonkinlaisen käsityksen noilta entis- ajoilta. Mitään täydellistä ja ehyttä kumaa luovakseni puuttuu minulta tarpeellista aineksia, mut- a malta ja mapaushan on täyden- tää ken lienee ..tiedoiltaan parem- pi, muistannaltaan mahtamampi": 'Nämä minun kynänpiirteeni omat, en jo näin ennakolta sanon, ai- noastaan ylimalkaisia ja hajanai- ia muistiinpanoja, monet ehkä ellaisinaankin puhumat osaltaan mitä on puhumista. Noidakseni esitellä kerrottamiani minun täytyy pyytää lukijaani mielikumituksessaan lyhyelle käme- ylle pitkin Joensuun silloisia ka- tuja. Mutta ainoastaan kuimalla letillä ja päimänmalossa. Syys- ateiden ja pimeän aikana oli sil- oin kaduilla liikkuminen täällä melkein sula mahdottomuus. Ka- tuja ei ollut kimetty mielä niin kyynärääkään, eikä katumalaistuk- esta untakaan nähty. Asteltiin jälekkäin katumierille pantuja lank- kuja pitkin ja tulta tuijotti maan jostakin ikkunasta, milloin talossa tai toisessa oli kadunpuoleisissa huoneissa malaistusta. Jos jalat horjahtimat lankulta syrjään, ma- josit ainoastaan polmia tai haa- roja myöten sameen ja liejuun. Etpähän issikkaa saanut miheltä- mällä, etkä huutamalla apuun, sillä sellaisia ei tässä yhteiskun- nassa mielä ollut. Niin, näitä Joensuussa tamal lista ikämyyksiä mälttääksemme läh- demme kämelylle johonkin sopi- mampaan aikaan. Tulemme kau- punkiin maikka silloilta päin. „Lyst- olisi myöskin saatama ohjelmaansa tärkeäksi osaksi raittiusopetus. Tähän asti lienee tätä ainetta yleensä hymin mähän marsinai- sessa kansakoulussa opetettu. Jos opettaja on ollut innostunut rait- tiusasiaan, niin kyllä hänellä on ollut tähänkin asti tilaisuus he- rättää oppilaihinsa inhoa mäkijuo miin. Hainari — Lidenin Luon- nontiedossa, jota yleisimmin ny- kyään kansakoulun oppikirjana käy- tetään, on ihmisruumiin opetuk seen liitetty pieniä kappaleita rait- tiusoppiakin. Tietysti uskonnon, historian, lukemisen y. m. opetus aineiden yhteydessä on myös ol- lut tilaisuus miinapaholaista moit- tia, jos on kuka tahtonut. Mutta tämä kaikki on ollut maan simu- asiana ja mapaaehtoisena tehtä- mänä. Kansakoulujen jatkokursseis- sa, joita iviime muosina on ylei semmin pantu toimeen, kun nii den pidosta on saatu erityinen palkkio yleisistä maroista, on mel kein aina ollut yhtenä marsinai- sena opetusaineena raittiusopetus. Mutta kaikki nämä omat mähäistä siihen nähden, mitä asian tärkeys maatii. Raittiuden ystämät omat toi- mineet. He omat m. ra, maati- neet, että kansakoulujen marsinai- seksi oppiaineeksi otettaisiin rait- tmsoppi. Tämä on mähitellen ke hittynyt ja tullut yleisemmän huo- mion alaiseksi. Erityinen komitea tuli asetetuksi. Se laati ehdotuksen raittiusopetuksen järjestämiseksi maamme opetuslaitoksiin. Koulu- laitoksen ylihallitus antoi kierto- kirjeen kaikille maalaiskansakoulu- jen tarkastajille, johtokunnille, o pettäjille ja opettajattarille miime huhtikuun 5 pnä. Tässä kirjeessä määrätään seuraamasti: ..Jokaisessa ylemmässä kansa- koulussa on annettama kolman- nella ja neljännellä muosiosastolla termeysopin opetuksen yhteydessä järjestelmällistä raittiusopetusta, jossa asianmukaisella tamalla sel- mitetään alkoholipitoisten juomain maikutus ihmisruumiin eri eli- miin ja niiden toimintaan sekä ih- misen henkiseen kykeneiväisyyteen ja simeelliseen elämään. Tämän tarkoituksen saamutta- miseksi luonnontiedon miikkotuntien lukumäärä, joka muutenkin on ol- lut liian pieni, on korotettama kah- desta kolmeen, johon korotukseen tarmittama lisä-aika ylihallituksen mielestä sopiivammasti moidaan ottaa uskonnolta, missä sitä tä- hän asti on opetettu 4 tuntia »vii kossa. Raittiuden merkitystä sitä paitsi olisi tilaisuuden ja tarpeen mukaan kosketeltama muidenkin aineiden, kuten uskonnon, lukemi- sen ja historian opetuksessa. Sen ohessa on ylihallitus pitä- nyt suotamana, että termeys- ja raittiusopetus saisi entistä enem- män jalansijaa kansakoulujen jat- kokursseissa ja että raittiusasiata niissä käsiteltäisiin yhteiskunnalli- seitakin ja taloudelliseltakin näkö- kannalta." Kiertokirjeessään mielä ylihalli- tus esittää, mitä hamaintomäli- neitä parhaiten sopii käyttää rait- tiusopetuksessa. Näin ylihallitus määrää. Miten nyt kukin opettaja jär- iestänee tämän opetuksen koulus- saan. Asia on alkamaa laatua. Se kolmas miikkotunti, joka määrä- tään kiertokirjeessä luonnontiedolle otettamaksi, olisi kai kokonaan käy- tettämä ihmisruumiin termeys- ja raittiusopin opettamiseen. Mutta sopimaa oppikirjaa tähän ei ole. Kir- atta opettaminen on haparoimista. On kirja ..Alkoholin maikutukset", jonka omat tehneet Alli Trygg- Helenius ja Matti Helenius. Mutta tämäkään ei ole sopima. Se kyllä Rajuuteensa nähden jota joinkin sopisi. Mutta se sisältää yksistään raittiusoppia. Siihen pitäisi sisäl- tyä myös ihmisruumis-^ja ter- meysoppi ja se olisi noin 50 läk- 'yyn määriteltämä. Sillä tämän aineen opetus käy sopimimmin aaren" kenttä oli tasotettu, mutta ilman käytämiä. Muutamia muo- 'ia sitten oli sinne rakennettu keili- rata, jota kesäisin ahkerasti käytet- tiin, ja sen yhteyteen pieni humi- maja, jossa ..haamurimestari" Kasper Hällström piti ..piittinän" (siirappimeden), kahmin, teen ja mehnäsien kauppaa. Juotuamme kopekalla kupin piittinää ja kah- della toisen kupin kahmia joudum- me kaupunkiin. Oikealla sillankor- massa oli Schkuterin entisissä ra- kennuksissa ..Lapin koulu" joka oli kaupungin oikeastaan ainoa oppi- koulu, kaksiluokkainen ala-alkeis- koulu. Päärakennuksessa (nykyises sä manhassa kansakoulutalossa), joka sisälsi salin, 4 kamaria, keit- tiön ja eteisen, asui rehtori Petre- lius ja tuparakennuksessa, johon kuului 2 tupaa, 2 kamaria ja ete- hinen, asui koulun toinen luokka- opettaja, kaupunginsaarnaaja Alan- der. Masemmalla pakkahuonepuis- tossa kosken partaalla olimat jä- lellä mielä ne sotamallit, jotka kapteeni Malm oli siihen Suomen miime sodan aikana rakentanut. Kaaren muodossa ne siiinä seisoi- mat ja koulupojat tamallisesti leik- kimät niiden päällä ,,kukkolinna- silla". Pakkahuonetta ei mielä ollut kyetty rakentamaan, maan tullitoi- melle oli mäliaikaisesti luomutettu neljä puotia siitä hallirakennuk- sesta, joka oli tehty Koskikadun marrelle nykyisille raatihuoneen ja Neppenströmin tonteille. Sellaisia puoteja oli siinä laudoista, kuiten- tin lämpimäksi laitetussa raken- nuksessa 14 ja niiden edessä pitkä pylmäskäytämä saman katon alla. Niitä muokrattiin kauppiaille mar muorokursseina kolmannella ja neljännellä osastolla. Eikä tämä aine saisi ollakaan eri kirjassa, maan monesta syystä olisi parem pi, että liittyisi eri osastoksi luon nontiedon oppikirjaan. Siis nyt tulisi ryhtyä jonkun kykenemän henkilön tätä oppikirjaa laatimaan. Maalaiskansakoulun — pienten lasten koulua lukuun ottamatta — lukumuosi on 30 31 miikkoa. Puheenaoleman aineen opetusta tulisi siis yhtä monta tuntia. Mutta kun sattuu joku lupapäimä ja kertaukseenkin olisi muutamia tunteja käytettämä, niin riittää, jos 25 läksyä muodessa määrätään termeys- ja raittius- oppia. Läksyt eimät saisi olla kuin noin simun pituisia. Astat olisimat tarkoin määriteltämät, lastentajui- sesti esitettämät ja hamaintomäli- neihin liittymät. Siksi kunnes tähän suuntaan laadittu oppikirja ilmestynee, kun- kin opettajan täytynee tätä ainetta opettaa pääasiallisesti suullisesti ja hamaintomälineiden amulla, jos niitäkään kouluihin hankitaan. Pääasia on, että nyt jo ryhdytään, kuten yllä kerrottu kiertokirjekin määrää, tämän aineen laajempaan opettamisyritykseen. eduskunta. Syys k. 19 p. Edustajat Ahmamaara ja Heik kilä olimat puhemiehelle esittäneet hymäksytyt maltakirjansa. — Ed Lohi (ml.) sai mapautusta kulu- man päimän istunnosta. Ed. Ahmamaaralle (ns.) myönnettiin niinikään mapautusta kuluman kuun loppuun ja ed. Kelille (ns.) 10 päimäksi. Eduskunnan »virkailijat. Eduskunnan sihteeriksi otettiin miran ainoa hakija eduskunnan entinen sihteeri homioikeuden no- tario Jimari Ahama. Kansliatoimikunta oli eduskun- nan notarioksi ottanut maratuo- mari Jmar Fröjdmanin ja kans- listiksi neiti Bärtha Ztainion, josta eduskunnalle ilmoitettiin. Hylätyt »valtakirjat. Maltakirjain tarkastaja hylän- nyt edustajien Hörhammarin ja Simeiuuksen ivaltakirjat siitä syys- tä, että edellinen oli esittänyt »val takirjastaan kopion ja jälkimäinen esittänyt sen maltuutetun kautta. Asia otettiin nyt käsiteltämäksi. Parin lausunnon jälkeen hy- mäksyttiin ed. Hörhammarin esit- tämä maltakirjan jäljennös ja hänelle myönnettiin oikeus ottaa osaa eduskunnan työhön. Huutoäänestyksellä lykättiin ky- symys ed. Simeniuksen maltakir- jan hymäksymisestä puhemiesneu- mostoon malmisteltamaksi. Tämän jälkeen toimitettiin »valitsijamiesten »vaali. Maalin tulos oli: Suomalaisen puolueen listaa n:o 2 oli äänestänyt 40 edustajaa ja tulimat siitä mali- tuksi: A. Kairamo, Koimisto, Oja- nen Paasikimi, Peurakoski, Ran- nikko. Repo, Torppa, Mirkkunen ja Haapanen, maralle: Marmikko, Muorimirta ja Grönmall. 'Nuorsuomalaisten listaa n:o 4 äänesti 27 edustajaa ja tulimat siltä malituiksi: Astala, Hannula, Fränti. Riihelä, Snell- man ja Puhakka; maralle: Homen ja Löthman. Sosialidemokrattien lis- taa it:o 1 oli äänestänyt 84 edus tajaa ja tulimat siitä malituiksi sinkin markkinapäimiksi; muina ai- koina muodesta ne useimmiten olimat aiman autioina. Rakennuskortteleissa silloin oli masta 53 taloa. Rantakadun mar- rella Pötkänniemelle päin asui räätäli Abel Koponen jo siinä ta- lossa, jonka hänen perillisensä aina miime muosiin asti omistiivat. ^Nykyisellä lehtori Markkasen ton- tilla piti edellä jo mainittu Kasper Hällström korkean suosijansa, tun- temattoman isänsä yksityisellä lu- malla vientä paikkakunnalla ainoaa sairashuonetta, mutta se hänen oli täytynyt marojen puutteessa mähitellen lakkauttaa. Kauempana nyk. rouma Hirmosen talon pai- kalla oli aiman mähäinen asuin- rakennus, jossa kankaankutoja Jo- han Ohbergin perilliset asuimat. Tontti joutui kohta kaupungille ja pysyi sen jälkeen lähes 20 muotta rakentamttonna. — Eteläänpäin saman kadun marrella asui silloin samella rapatussa, nyk. Ahdys- pankin talossa kauppias A. I. Mustonen, joka kauppias Simo Parmiaisen kanssa oli N. L. Ar- pelta ostanut Utran ja Puhoksen sahat ja parasta aikaa kohotti puuliikettä uuteen mauhtiin. Sen miereisen, katunurkassa oleman, nykyisen neiti Kati Parmiaisen, aikoinaan muhkeimman talon kau- pungissa oli rakentanut Joensuun ensimäinen ..orningsmanni" (jär- jestysmies) A. I. Johnsson. Hän oli pari muotta sitten muuttanut Iisalmelle ja myynyt tämän ta- lonsa ruokakauppias Aleksei Piiroi- selle, joka siinä nyt asui. Tässä talossa piti ensin järjestysoikeus ja maistraatti istuntojansa. — edustajat: Aalle, S. Aro, Aromaa, Eloranta, E. Helle, Hoikka, Hä- mäläinen, Häyrynen, Järminen, Kiiskinen, Kirmes, Koskinen, Ko- tonen, Lehtonen, Lonkainen, Lund- ström, Murros, Mäkelä, Mäki za Typpo; maralle: Aakula. Komu, Kopila, Salmi ja Tuomi. Maalaisliittolaisten listaa n:o 3 äänesti 10 edustajaa ja tulimat siitä malituiksi: Saa- lasti, Pykälä ja Hahl; maralle: Lahdensuo. Ruotsalaisen k a n s a n p. listaa n:o 5 äänesti edusta- jaa ja tulimat siitä malituiksi: Sundbloin, Lindelöf, ^Neomins, Dagmar, Grolenselt, Roos ja Sohlberg, Hedmig; maralle: Björk ja Estlander. uutisia. Mirkatalojcn talousjärjestelmä. K tl opio n lääninhalli- t tl k s e tl lausunto ala- m a i s e s t a a n o m u k- sesta. Suomen eduskunnan alamaisen anomuksen johdosta sotilas- ja nmiilimirastojen mirkatalojen ta- lousjärjestelmän muuttamisesta maadituksi lausunnoksi on Kuopion lääninhallitus esiintuonut että kun nykyiset muokramälipuheet puheen- alaisista mirkataloista suureksi osaksi muutamien muosien perästä päättyivät, on aika käsissä käydä suunnittelemaan talousjärjestel- nlää, jota tulemaisuudessa olisi seurattama mirkatalojen hallinnos- sa. Mirkatalojen luomuttamista ainaiseksi eli myyntiä ei läänin- hallitus katso suotamaksi, maan olisi omistusoikeus tiloihin edelleen py- sytettämä kruunulla, maltion mah- dollisia tulemia tarpeita marten. Moillee tosiasialla pitää, että mir- katalot eimät nykyään maltiolle tuota niitä tuloja, joita tilojen ar- moon nähden ja maanmiljelyksen alalla tunnustettujen laskuperus- teideil mukaan pitäisi niistä koi- tua. Ainakin osittain on mielä laajoja miljelyskelpoisia aloja mir- kataloilla kokollaan miljelemättä tai parempaan kasmokuntooil saat- tamatta. On sentähden paikallaan että tilattoman mäestön maahan- kintakysqinyksen ollessa ajan polt- tamiinpia otetaan tutkittaivaksi missä määrin ja millä ehdoin semminkin mirkatalojen liikamaita moitaisiin käyttää tämän tarpeen tyydyttämiseksi. Tässä suhteessa on lääninhallituksen mielestä maikea antaa marmaa yleistä lausuntoa, siksi erilaiset omat mirkatalot eri osissa maata jopa eri mirkatalot- kin samassa läänissä. Kummin- kin katsoo lääninhallitus mahdolli- seksi että, muokrajärjestelmää edel- leen noudattaen, mirkataloja moi- täisiin, muuttamatta talon yhte- näisyyttä, muokraamista marten jakaa pienempiin tiloihin, muo- dostamalla kuitenkin tarpeen maa- tiessä päärakennuksia marten yksi suurempi tila, ja siten edistää ti- Iättömien maanhankintaa sekä sa- malla kohottaa maltion tuloja ti- loista. Perinnöllistä muokraoikeut- ta ei lääniilhallitukseu mielestä kumminkaan ole annettama hal tialle, sillä sellainen määräys sitoisi liioin maltiota ja »vaikeuttaisi mait ten palauttamista kruunun käytet- tämäksi. Mälttämätöntä kysymyk sen kaikinpuoliseksi malaisemiseksi lienee hankkia seikkaperäisiä, oloja koskemia tietoja sekä ryhtyä mui- hin toimenpiteisiin asian malinis- tamiseksi lopullisen ehdotuksen teke- mistä marten anomuksessa mai- nittujen toimeitten toteuttamiseksi. Kenraalikuwernöörin tieduste- lut. Kenraalikuiverilöörinkanslia on kenraalikumernoöriil käskystä se naatille osottamassa kirjelmässä pyytänyt ilmoittamaan, millä kan- nalla nykyään on kysymys, joka koskee Suomenmaan itäisen insi- nööripiirin päällikölle ja hänen mirkamiehillensä anottua 25 pros. korotusta muokrarahoihin. Kenraalikumernöörinkanslia on senaatilta pyytä,lyt saada kiireelli- sen mastauksen siitä Suomen rau- tatieläisliiton Pietarin osaston jä- seiiiä koskemassa asiassa, joita on kielletty oleskelemasta Menäjän pääkaupungeissa. Kenraalikumernöörinkanslia on tiedustanut senaatilta millä kan- nalla nykyään ou kysymys epä säännöllisyyksien poistamisesta maktionralitateillä. ^ellraalikllmernöörinkanslia on tiedustanut senaatilta, millä kan- llalla '.lykyääil on kysymys erityis- ; teit haararatojen rakentamisesta , sotilasrakennuslomiteain tarpeita ! marten. — 5iuten muistettanee, 'on joku aika sitten herätetty kysy- j mys haararatojen rakentamisesta ^ rakennustarpeitten y. m. s. kulje- -tusta marten rakenteilla olemille -uusille sotilaskasarmeille. > Kenraalikuivernööri oit jälleen ! senaatilta tiedustellut, millä kan- nalla on nykyään kysymys laki säädösten antamisesta sähkösano malinjojen ja puhelinjohtojen suo- jelemisesta sotamäeil liikenteellä ol- lessa. Kenraalikumernovri on samoin >' tiedustellut, millä kannalla on ny- -kyään kysymys lakisäädösten an- tamisesta ilmaptlrjehduksen järjes- tämisestä. Lnotsauspiirit. Senaatti on myöntäny 3,400 mkan määrärahan muodessa kans- lia-apulaisen palkkaamiseksi Sai- maan ja Kallamedeil luotsauspii- riin päällikölle. Rahamäärä on myönnetty tämän muoden elok. 1 pstä lukien. Vastapäätä, toisella puolella Su- mantokadun asui omassa raken- mittamassaan talossa mainitun ruununmoudin meli, henkikirjuri Carl Alsred Johnsson, joka sit- temmin rakensi ankkuroitujen proo- mujen päälle Pielisjoen itäisen sillan kormaan, nykyisen huuhto- mahuoneen paikalle, lannasrattai- sen jauhomyllyn. Seuraamalla tontilla, jonka nykyjään omistaa majatalon pitäjä Linden, sijaitsi postikonttori, jonka hoitajana sil- loin oli Johan Fredrik Asehan. Konttorin liike ei ollut suuren suuri, yksinkertaisia lähetyksiä noin kah- deskymmes osa niiden nykyisestä määrästä ja tuloja karttui noin kymmenen kertaa mähemmän mitä meidän päiminämme koko laitok- sessa. Sen mieressä olemassa ta- lossa asuimat entisen ruununma- kasiininhoitajan luutnantti Schlii- terin perilliset, pitäen leskirouma Schliiter siinä tyttärineen ruotsa- laista pientenlasten koulua. Talon osti kohta piirilääräri Henrik Häll- ström, jonka perilliset sen mieläkin omistamat. — Tulemme edelleen Rantakatua pitkin korttelin 01 kohdalle. Ensiit siinä oli apteekki samalla paikalla, jossa se nytkin on, onlistajana Anders Ferdinand Olsoni. Keskitontilla omisti maa- lari ja raatimies Johan Nousiai- nen maalarimerstaan. Ja seuraa- massa talossa, jonka kohta osti tullinhoitaja Elias Weckström, asui piirilääkäri Hällström ja kaupungin ensimäinen pormestari Gabriel Ehnberg. Nousemme sitten Kalastajakatua Torikadulle. Siinä katunurkassa samalla korttelilla harjoitti Carl Joensuusta ja likitienoolta. Lehmon „päiwiltä". Miime sunnuntaina ja maanan- taina pidettiin Suomen metsän- hoitoyhdistys Tapion ja Ataan- miljelysseuran yhteisestä toimesta n. k. T a p i o n p ä i w ä t ja m a a- miespäirvät KontiolahdenLeh- monkylän kansakoululla. Edellisinä päiminä olimat Ta- pion konsulentti K. Tapiomaara ja maaniviljelysseuran metsänhoidon- neumojat Pulkkinen ja Jlmakan- das malmistaneet läheisessä maan- milj. I. Pitkäsen mäntymetsässä kaksi 10 aarin suuruista näyte- alaa, joista toisessa tehtiin täy dellineil ensimmäinen apuharmen- nus ja toisessa merkittiin puna- maalilla kaikki apuharmennuksessa poistettamat kitukasmuiset ja muut huonot puut. Sitäpaitsi merkittiin samaten manhemmassa petäjikössä eräällä alalla ne puut, jotka met sänhoidolliselta kannalta katsoen olisimat mälttämättä poistettamat. Tarkoituksena oli mielä toimittaa näyteraimuu hakamaalla, maan lauantaina sattuneen rajuilman muoksi ei oltu sitä ennätetty suo- rittaa. Kello 3 sunnuntailla iltapäi- mällä aloitettiin kansakoululla esi- telmien ja keskustelujen sarja. Osanottajia oli tilaisuuteen keräy- tynyt jonkun merran yli (>0 miestä, niistä 14:n maalaisseurail edus- tajia yli 30. ..Karjalaisten laulun" laulettua piti Tapion johtokunnan jäsenen maanmilj. I. Kukkosen tilapäisen sairauden muoksi hänen sijastaan lyhyen alkajaispuheen maanmilje- lysseuran sihteeri H. O. Reinola, mainiten siinä siitä yhteistoimin- nasta, mikä on muodostunut Ta Heilrik Södergeil nlaalariilliikettä. Keslitontin omisti maamiskaali Isak Strömmer ja siinä asui prons- siseppä Michel Skyttä, pitäen nlyös leipurin ammattia. 'Nykyisellä kir- jakaupail paikalla oli jo silloin pitkä rakennus, jossa kauppias Olof Mäyrysellä oli puoti sekä sor- mari Matti Homanilla ja puu- seppä Lars Frilanderilla (alkup. Kirjamaisella) merstaailsa. Toi- sella puolen kadun korttelissa 00, nykyisen kauppias Lundholmin ta lon omisti Kasper Hällström, nyk. suutari Honkasen tontti oli raken tamaton ja nyk. kauppias Paka- risen talossa asuimat puuseppä Enoch Turunen ja suutari Anders Meriläinen. — Korttelissa 52 oli rakennettu ainoastaan tontit 4 ja 5. Edellisessä nyk. tohtori Par- miaisen talossa ..Heikkilän" pai kalla harjoitti kauppaa hänen isän- sä Henrik Pariviainen ja jälkimäi- sessä kauppias Gustaf Cederberg. Nykyinen kauppias Huttusen tontti oli^rakentamaton.j— Korttelissa 53 nykyinen räätäli Rasin talo kuu- lui kauppias Jemsej Solehmaiselle ja neiti Österholmin talo kauppias Matts Silmenille. Molemmat har- joittimat sekatamaraliikettä, jälki- mäinen myös kirjakauppaa, ostet- tuaan kirjakauppias A. F. Ron- gainilta Kuopiosta tämän haarll kaupan, jonka hän oli tänne pe- rustanut. — Samalla puolen ka- tua korttelissa 45 oli nykyinen Olli Pitkon tontti mielä rakenta- maton ja Neppenströmin paikalla asui ruununjymästön hoitaja Os- car Emil Oppman. Mastapäätä korttelissa 44 „Pekkalan" paikalla harjoittimat meljekset Simon ja pio-seuran ja maanmiljelysseurain kesken ja jonka johdosta nämäkin molemmanlaatuiset ..päimät" oli järjestetty tällä kertaa yhteisiksi. Toimoi, että tämä tilaisuus olisi omiansa osanottajissa elähyttä- mään niin metsä- kuin maahen- keäkin. Tapion konsulentti K. Tapio- maara piti sitten esitelmänsä ..huonoista metsäkaupoista". Sat tumin, todellisuudesta otettujen esi merkkien amulla kuivaili hän si!ä surkeutta, mikä näihin asli on esiintynyt metsäkauppoihin näh den ja joka on niin äärettömiä ivahinkoja tuottanut yksityisten metsänomistajien taloudelle ykeen- sä. Kuil tämä asian tila ainakin nyt jo kaivaa mitä kiireeklisinla parannusta ja kun metsänomista- jäin on mälttämättä koetettaiva pelastaa se mikä mielä suinkin pe- kastettamissa on, niin on keksittä pä keinoja ja näitä keinoja käy- tännössä toteutettama. Esitelnlän johdosta syntyneen mikkkaan kes- kustekun lopputulokseksi hymäksyt- tiiil seuraamat alustajan ehdoitta- mat ponnet: Huonojen metsäkauppojen ,vält tämiseksi on: 1) Metsäkauppoja tehdessä mäll- tämätöntä, että myyjät tietämät mitä metsä sisältää ja mikä met sän armo on. 2) Otettama selmä mitä kailiiat- taa myydä. 3) Suotamaa olisi, että metsä omistajan taholta leimattaisiin tai muulla sopimalla tamalla merkit- täisiin. 4) Kontrahdeissa niainittaiva tarkalleen maksuehdot ja jos os- taja on epämarma, maadittama hiiltä etukäteen ennen hakkausta. Hakkausaika koetettama saada mah- dollisimman lyhyeksi ja saatama kormaus niistä pienemmälle met- sälle tapahtumista maurioista, jot- ka maromaisuudella olisi moitu mäkttää. 5) Nhteeukiittymällä koetettaiva saada korkeampia hintoja. Kello puoli 7 illalla alkoi Ta- pion sihteeri S. A. S oh lm an esitelmänsä ..metsätalousyhdistyk- sien merkityksestä". Esitelmän st- oli pääkohdiltaan seuraama: Ahteistoimintaa metsäalalla oil jo ollut pitemmän aikaa, maan se on esiintynyt ainoastaan inet- sän ostajien kesken. Tälle toi- Minnalle olisi metsänomistajien puolelta erittäinkin näinä aikoina mälttämättä saatama mastapaino, mutta sille yhteistoiminnalle niikä metsänomistajien kesken on aikaan saatama, pitää löytää warma pää- maali ja iätä päämaalia kohti täytyy pyrkiä asteittain, ei pitkin askelin. Mihin siis on pyrittäivä? Ei yksistään suuriin hintoihin, ei siihen että metsanomlstaja moi myydä metsänsä tuotteita ainoas- taan kerran elämässään, maan siihen, että metsästä moitaisiin lypsää tuloja mahdollisimman u- sein ja mahdollisimman paljon. Tähän päästään metsää järkipe- räisesti ja paikallisten olojen mu- kaan hoitamalla. Metsän hoi- taminen eli metsän järkiperäiseen hoitoon uhrattu työ kannattaa marmasti. Mitä esim. puiden lei- maamiseen tulee, niin ei pidä aja- tella, että se on tehtämä ainoas- taan mähä ennen metsän myyntiä. Kannattaa sitä toimittaa ja hymä on, jos sitä toimitetaan, maikkei olisi aikomusta myydäkään met sää. Luonnollisesti on tarpeellisia, niinkuin edell. esitelmässä jo huo- mautettiin ja ponsissakin lausut- tiin, että myytämistä pnista on laadittu luettelo ja eri paksuisille puille merkitty hinta paksuuden mukaail, maan kauppaa tehdessä on ostajan kanssa somittama kes- kihinnasta rettelöiden mälttämi- seksi. Kun nletsänomistajat liittymät yhteiseen metsänmyyntipuuhaan, niin moimat he myydä tukkipuita noin 10 muoden mäliajalla ja pie- nempää puutamaraa noin 2—3 muoden mäliajalla. Sen kokemuk- m £3 r.. * ?, &3 ZZi CU K, S" C7P SS S3" sa? siT S, M" e» Petter Parmiainen yhteistä, paik- kakuilnan suurinta tukku- ja mä- hittäiskalippaa. Vtiiden jriniialla nykyisellä kauppatoimi -Pääkkösen tontilla oli samella rapatussa ra- kenimuksessa Jman Koiloilossiil asuin- ja kauppahuoneusto. — orin toisella puolella, ..Korpise- lässä" ei Torikadun marrella löy tynyt monta taloa. ..Häimilän" paikalla, nyk. kauppias Manner- heimon tontilla ajui puuseppä Esaias Mahlgren, sen mastapäätä nyk. Nygrenin perillisten taloit omisti satulaseppä ja raatimies Johan Fredrik Aiandekin sekä nyk. kauppias Jpatofsin silloin mielä aiman pienen talon nahkuri An- ders Hämäläinen. Siirrymme sitten Raatihuone- kadulle. Pohjoisessa kaupungin- osassa oli sen marrella kaikkiaan kaksi laloa. Nyk. suutari Nuppo- sen paikalla tapaamme sormari Homanin talossa kaupunginpal- melija Abel Myöhäsen ja neiti Mandelin tontilla on kauppias Reinhold Miikkulaisen talo. johon sittemmin sijoitettiin yleinen sai rashuone. Torin eteläpuolella omis- ti nyk. kauppias Piipposen talon kauppias Erik Parmiainen. Toi- sella puolen kadun kauppias Mille Hämäläisen paikalla oli kauppiaan Alexander Ludwig Falkenberg jHa- minästä, mälitontilla asui maan- mittari leski Mathilda Forssten, nykyisellä Seurahuoneen paikalla kauppias Matts Poutiainen ja nyk. kauppias Judinin tontilla kaksi käsityöläistä, kartantekijä Lars Ikonen ja maluri Michel Sund- ström. Sitten samalla puolella ka- tua oli enää yksi, nyk. neiti Ny- £3 ta < s- vi G? Z/i v- v- SS <a »S S ta gs 3" pT sr