N:o 6 — 1910 KESKISUOMI Sunnuntaina tammikaan 9 p:nä K. S. R. Rohdoksia ja kemikaliolta, Haluvesiä 25 p:istä — 10 m k", pullo, Toiletti-saippuaa 10 p :istä — 2: | kpl. Ihoväreja, puuteria ja puuteriviuhkoja, Mastiksia, Parranajotarpelta, Vliksivatiaa ja siteitä y.m. y.m ostetaan edullisimmin Keski-Suomen Rohdoskaupasta. K. S. R. Eeli. San. SaomiJ. E ansa 1 s. 2 k. 80 mm. ?. ?. Päätoimittajan toimi julistetaan haettavaksi Jyyäsky Iissä 6 kertaa viikossa ilmestyvässä sanomalehdessä „Keskl-Suoml." Toi meen on astuttava viiraeistään tu levan huhtikuun alassa. Hakemuk set, ioita tulee seurata palkkavaa timukset, ovat kuluvan tammik. aikana lähetettävät osotteella Jy väskylä johtokunnan puheenjohta jalle varamaanmittari J. H. Aal lolle, jolta myöskin hakijat saavat mahdollisesti haluamiansa tietoja palkan suhteen. Jyväskylässä tammik. 8 p:nä 1910. Johtokunta. 1—2 PienMiLjelijöitä Marten' mukset. Tämä Maliokunta on jätiä- on perustettu suuri joukko ja on niitä m/r toimikunnalle jäämöehdolukseusa moniaita sahanomistcqien oinistainilla sekä arkkitehti B. Aminoffin tekemät alueilla. ^piirustukset huoneiden sisustamista Muodentu.o yhdischkse» apurahaa ^ Marten tnajataloissa. Toimikunta on nauttimissa taloiissa onSviimewuonna nyt,ternmin löl)e':tärii]t sekä ehdotuksen ollut huomattamasti parempi kuin 'että piirustukset läänien kuMernööreil- wuonna 1903. Apurahaa nauttimien le, paitsi Uudenmaan läänin, samalla Miljelemä lpinta-ala oki wiim« wuonna ^ esittäen, että kumernöörit laaditMai- soisia on parantumisen toimeita. Pa-!le Muodelle wal:ttiin Siiri Törnroos, rantolassa, joka on 4 kilometriä Sys- rahastonhoitajaksi Oskari Neimilä. € * s "2 .... k ,6uiuitoimifunto<in itMlutuu 12 fiertfi- in a n kirkonkyläsiä ia jama werta Pai-! ^ ycirii. jänteen rannalla olemasta Suopellon laimalaiturista, on tilaa 16 potilaalle ja sijaitsee se etelään Ivieltämällä ha- mupuita kaslvamcklla soraperäisellä y- längöllä, josta on laaja näköala. Pa- ramolassa on postipysäkki, josiz posti menee ja tulee 4 kertaa Miikossa. Joi ta MähälMaraisernrnalkin moisiivat saa- da hoitoa ja parannusta tii:ä 11i.1t pe rin tuhoisaa ja yhä lemiämää tautia ivastaan, on potilasmaksu asetettu niin halivaksi kufn suinkin, s.o. 50 markaksi kuukaudelta, jota on etukä- teen niaksettama. Parantolan lääkä- toimii Sysmän kunnanlääkäri keskimäärin 8, 3 e ha. «lukuunottamatta siivat ehdotuksen pohjalla lääniänsä toh:ori Herman Bass. joka suosiMises- manhoja luLnnonniitttijä. Keskimää- Marten sopimat majatalosäännöt. Uu- ti antaa lähempiä tietoja, iin ^elätetään tällaMa tiloilla 1,« demnaan läänin kuivernööri on jo ai-' h emosta. 10., nautakarjaa, 2, 7 sikoja, ^ kaisemmin la-abi-turt-aiiut lääniänsä ^ S? MM «H «.IM. f* , M „ i„„ n , jnt(li U t.f:n 2 m,»! ©*. '1 Maanlta Suomesta. mf «0 •heini-i i/i Srtnvut tnn^nn »nifir. f,t.-,,,hM. 1 , '. 1 v l ' 1UUlU l _J lcl l« u ' M. Päätettiin hankkia.jäseninerkir kai- kille niille seurat» fäsenille, jotka omat seurassa olleti 111 «lvuotla maksamina jäseninä, tai kerralla maksalivat 4 mk. Acerkki tulee olemaan krÄvattineulan muotoinen, marustettuna kirjaimilla Ä. ?!. S. Meikkien hankkiminen jä- lettiin OÄari Neiwilän huolebsi. Lopuksi ruhastoichoitafa ilmoitti, et- tä korpilahden ftrfonFl)län nuoret li mat lahjoittaneet piano melan lyhentä- miseksi 101 mk. 20 p. Lämpimät kii- toksei seura., puolesta hymäntahtoisille lahjoittajille. — Hemoskauppa. Saarisärmen kil pa-ajojen jälkeen myi maanm. A. Mus- tonen Multialta omistamansa kanta- kirjaiainman n:o 51 „Lin:u" inaanm. A. Iärmenpäälle Äänekoskelta 2,000 mkn hinnasta ajopeleineen. kaupunkien tuottamiin yrityksiin. Lai nat nnMnetään, elleiivät kaupungit esitä musia hymäksytiämiä toimomuk- sia, kuoletuslainoina 40 wuode5si. A» luksi tulee kassan toiminta olemaan ivähäpätviseinpää, joitfa tähden tois- ifi.ietsi tl/:>dylään pienempään kotimai seen lainaan. )ceuwo:tclut myöskin ulkomaisen lainan ottamisesta olvat kuiienkin käynnissä, mutta ellei kMa onn.siu saamaan hyMillä ehdoilla lai naa. jäiciään lainan ottaminen mie-- luummin sikseen, Mä halpojen laino- jen l)ankkiminen kaupungeille on peri- aate, jo^a kosia tutcc noudattamaan. Grillaili tärkeää on se kysytm>s, mi- ien ratkaistaan ^ktsku.slainakassan ano- mus maltion lakuun myöntämisestä. Asia on nykyään senaatissa ja ionvei:a on olemassa >i:lä, eriä ensi eduskun nalle jätetään asiasta esiiys. Keskuslainakassan johiokunta ko- koomuu Helsnutissä eny tiis.aina ja alkaa kassan toiminta samalla. u«s- san huoneusio sijoileltanee Hypoteekki- yhdistyksen taloon. mk. 60 Penniä ja ^aman wuoden lo pussa 4,227 mk. 95 penniä. 11. X & jottelua marten TanskaSsa. Sen stjaan kchotti -jrhtokunia yhdistyksen jäseniä^ omalla kustannuksellaan, kuitenkin' konsulentin jlhdolla, «valmistamaan > nuorille palweluksessaan olcimille mie- hille tilaisuutta saada >haqorella Ta ns- \ kassa. Toiminim. Hackman &G:o oli ainoa, >jo?a ctii huemioottsa tämän ke Virallisiay.m. yleisiä uutisia. ElinkeinolainsäadLntö. Kuten muistettane? chyysi senaaiti Mitlii, sc^kä samalla toim.itamaan pii-. kokouksessa käsiteltiin seuraamat a- rustukset kaikkiin majataloihin, iois>a ni:.tä moidaan käijitää mallina huonei ta sisustettaessa. Luettiin seuran hunvitoimikunnan. rckhastonhoiclijan sekä kalusroichoitajan wuosikerto:nufset. Johtokunnalle myön- neitiin tilinMapaus muistutiikiclla. Teuran esimieheksi Maliniin yksi- — Tuberkuliinitarkastus. Suonen-^mielisesti Toimo Hurtr!a ja traralle joen piirin M.t. piirieläinlääkäri on W. Millberq. Jahtokuniean tuli.ivat määrätty toimittamaan asetusten mu- lippuäänestyksellä neidit Ida Liukko- kaisen luberkuliinttarkastukien meljek-' nen, Edlch Vehmas ja Siiri Törn- set Hintikan oniistamassa karjassa roos, sekä herrat Oskari Reimila. Ee- Rautalammin pitäjän Ziautalammin mil Neimilä. Aarne PÄjrnen, Hjalmar kylässä, jossa tarkastettamien eläinten Järminen ja Aimi Heikkilä, Maralle luku on 48 nautaa. neiti Selma Häyrynen ja hra Vihtori Kaupunkien wätiluku. Jouluk. 31 p. lvog. ^ at uFfeAT "*5 a * t ä^et i i * Sa n lifa aii* f öf m e saada jättää wiime lvaltiopäi.ville i«-' et&TJZ talcn wahlimestarW ma- vuokraajaansa, joista kaG kotiinpa- man elinkeinolakia koskeman esityksen, Aminin itäisen muokralautakunnan yu- Uu ' v,{ uudelle.'» nti Alma Hämynen, iatluaan asetru- pienimiljelijöiksi, ko7- joka oli ollut käsueltämänä siiä edelli- heenjohtaijalisi on paitkakunnan kchio- Ramintol.in pito annettiin leipuri mannen palkiasi^toiminimi maanmik- silläkin maliiopäimillä. Ministeiineu- kunnanoikeus määrännyt inoanm. Wil- Paslia>.le 12 mkn muokraeta ilta- j-^ySsenneuNitiatsi Ivosta, joka luonnollisesti oli !>valinis- liam Kukkosen ja ^arapuheenjchta.jaksi mana. perneiliami-la e, inrmuse mat- ^ »un Momttjäittär «i„„ <m°> t<mMS . (äjit „ , , j, w tc(i ^ to(. »off Solnien, loaneet oiak een wilkasta huomiota ei ...... r - ( ainoastaan stihanomistajain alaisten nai ) m 'nuislutukya ■eittijfieen st>nliy^ waan myöskin muun maalaismäeslön wää lakiehdotuspa mastaan ja sai se- Puolelta, ja kun niiStä koitunut käy- naatti toimetseen laatia uuden osiii»s- tännöllinen hvöry on osottautunm suu- ehdotuksen, missä oli oteltu huomioon' ?ek>r, järjesti Wi»tys Mi ime elokuun ininistermeumoston tekeinär muisiu-! aikana maamiespa>wia Pomarkun. > .. . ! Ilomantsin ja Pihtiputaan pitäjissä.. Matka-amuks' e:ääm>pänä asumille ^ kysymys uuden c<ii Ylsen laaiimises-^ <ianou'uill? sekä muiden sattuneiden ia kokoontumille lvaltiopäimille on vl- kulufen 5o>vmaukseksi on johtokunta lut pohdinnan alaisena seiie<uin ta=' inijöntäm.t määrätyn rahasumman.' lousosaston jäsenten käinnin aikana Keskustelu ko'oulftissa oli useasti erit- . S1 » ... ...... """V j» täin wilkasta. ^Pietaria. Mikäli Pr. on >aanut iurc=iunktuurit Jyväskylästä ja Keski-Siioniesta. IM. Lmpelu- jo utheiliiseiiran lia ni isiä myös 12 mk. kerralta. Huone.':t vuokraa pääiettint kaniaa iltamasta 10 mk.. pcrheilianiLSiz 7 mk. ja arpajaisista 25> »ik. Pianon •muofra jäi cniiitllccn, ol'jelii!ainu,siikis- ia 4 mk., ionejiuiusiifi?ta 8 «if. Seurin 'wuosikerloiiiu^ses:a mi ime ivuodelia ntainiliemmo »tu»!iin:a koli- ^l:a. ^ Esimichcn', on lonniuur heinä- ' tuuhuii »o.ifftt ®. Itnuuvcii, ih ii ne n — W. P. Ä:n höyryruiskua srarien ;.viiiknkun?.al:a mvuuon'z jälteen 'i= on ny': saapunut 1,000 metriä 90 nmt. mil 3!c:iuiln. Iiisnurr.fiunia incrixtn- letkua ia 100 metriä ä 04 mm. iieiTut. ne:ta jäsen:ci on jeurcÄa 'vuoden ku- ja suxhkut n?atsamat lue^sa ollut Si. tietää, ei kuitenkaan tultane lcatimaan noin 4,500 m f. Eilen ilwväimällä Wo:iiiis'clu- ja urfte ruciiiv ton joh- loiineeiipanliin pieni koe Äukkosen tul- lajana toimi ensin >W. Ilmcnen. hä- massa. Voimaa ja po»ic -".vuut .la kvs>?y n en jälkeensä Em.il Reimilä. Voi- tämä uusi höyryruisku suihkun johia- mistelu on jvnkui' merr.in kärsimt mä- jilia, sillä ei se niin maan yhden mie- lineiden puuietia. Aisran muoden lo- ,<>r 9* t ffo t ikisin lottiin' 01t i° lfo koskemat Venlan jj Cll . nmw itjcänsii suunnata minne pusia Masia saaliin nojapuutkin. matkaavurch'ia ^ ^alamaisien elinkeino-oikeutta sefa kul- ivaan: mähiniäin tarmiisee suihku tah- Ompeluseura on ollut '.virteässä to:'- °n totoe.. f». '»'-»N»»!'-»»-. »«rt™^ porittiStulict.jo® l«S;oo mimmein (ofo «obtn. Iita kunnolla joh:aa. Hoyryruiskua ^ seuran l>r!isto lai muoden lopulla koeiellaan mirallisesti luuliaivaÄi noin tuntevan lisän lahjoiiuksen ka uita. Samoin kuin e°dellisenäkin 'muonna ^ _ järjestettiin myöskin mi ime kesänä >yh- ^ uu:ta elinkeinoja koskM-aa lof *.eim;-öta, tisttifsen nevmosain opastuksella r et=' mutta lienee odotetiamissa useampia Iciftfjä huomaitanampiin pienwiljje-! pienempiä esiiyksiä. Niitten joukoeia lysseutu!h-n. Lsanettafien luku waih luessa pidetiv en 'seuduilla icrhauomrs- tajain toiniiuraPiirin alueella ja on niissä anta ollut runsaasti vleisöä. Pohdinnan alaisina on ollut mitä eri- laatuisimpia maaiuvikjelyskisiymyksiä. Asianomaisien toiminimien miime Muonna myöntämä palkintora!hamää- Lisäys + koko tväki Wäh. — luku Hclfinki + 6,539 143,885 Turku + 1,208 47,010 Tampere + 627 44,572 Wiipuri") — 74 23,490 Waa>a + 477 19,267 Lulu + 326 18,900 Pori + 45 16,624 il licpio + 333 15,353 ^lotka + 154 9/571 Hanks + 209 7,135 Hämeenlinna + 47 6,034 i Ponvoo — 8 6/J04 Pietarsaari + 541 5.995 Rauma — 6d 5,790 Uusikaupunki + 26 4,498 Joenstiu + 173 4,444 ^alni + 348 4,100 Mikkeli + 46 4.250 Raahe + 125 8,725 Kokkola + 116 3,5>>6 .^o-tviisa + 203 3,119 JmväSknlä + 78 8,412 ^ Tamonlinna + 59 3,209 ! Vvrirn.-., — 29 Z.I53 Airisiiinankaupunki + 57 3,132 | Taminjsaali + 49 2.M0 ' To. lamata + 101 2,710 j ^appcenranta + 100 2^39 1 Alajaani + 142 2;ö0 i Jiiulmi + 95 2,302 Mciiii + 101 2,162 Heinola + 52 1,715 Tornio + 47 1/(67 Maarianhamina + 51 1,418 .Käkisalmi — 7 1,303 Alcivkincn + 57 1,148 Naantali — 17 883 Pohjoismaisesta roittiuskokoukscsta Helsingissä ei tule mitään. Nuolsolaiselle «Smaland? Folkbla- dille" ilmoittaan H:gin johtamisia raittiuspi:rcie:ä, että Helsingissä pi- deilÄväksi päätetyn pohjoismaisen rait- tiuskokouksen järjestäminen on "koh- dannut »vaikeuksia Suomessa mallitse- mien olosuhteiden takia ja epämarmaa on. tokko kokousta saadaan aikaan ol- lenkcan. Nyiyään on asian tila sillä Uimalla, c:tä kenraalikuiocrnööri pääiiää c>'!in. saadaanko kokous pitää, minkä jälkeen senaatti raitaisee ki>n>- mnksen maiojen ii.yönlomucstä kokous ta ir-ancn. - Oiteauskoinen papisto ia ken- unikon kuluttua, ja on yleisö silloin jonka teft -hra Arel' P?ölk.?.v'ft. Klr- tit -> , ~ tilaisuudessa näkemään minkä mesi- jasion ho't.ijina owat loimineet ensin murocrnoori. .JJafali ..Tamp.^a- ruisku syöksee. Emil Reim'.'ä, siiten Selma Hänry- nät oirai saaneet tietää, on ^uo- uett infi noMi-tiin ^hcffrrnfiH f'ri ii S tmi raaltfumcrnööri itomot" «ra. saaneet tietää, on Tuo- _ P^j^n Purjehdussää,, we- f"' iok.uatuiiin edelleenkin kirjaston me11 kre,kkala.--katol:nen arkkilpi.spa ncarw°nn°ssa moi^i Puisen soutume- ri oli kok^ Avuton pienempi kuin edel- kenraal/kuivernöörin kehoitukseota käs^ apteekkari L. Spolander Häm- kisenä muonnl:. mikä iuultamasti on kenyt alaisiaan kreikkalais-katolisia pa>p- säslä ja leräslttvyiveneen maratuomari lnet:ama uudcn maanmiHDiilain ai- peja ilmoittamaan heitä kohdanneista Hj. Hollmerus Iymäskylästä. Armon- htUllamiksi. Paltiisemiscen oivat eri- hämäisiyl^sislä toi sopimattomasta ja w toimitettiin P. P. S:n naamiaisissa kohtelusta kre'kkalais- >wiime torstaina. Oikaisu. Lehdessämme joku ai- näise, toiminim>et ontaneet yhteensä 5,745 mk. Palkintolainoj n suuruuZ . . » ( . ^ o» waihdellu: 15—1.50:een markkaan. f01l l lM0ri0 ^' tcf '« fa ^;" f a sinen ollut uusia Menäläisiä posti- sen toi'.'otuf,ei; mukaan, johon fie oli stlle poliiiiwiranoma.ii.lle tahi m.zoSkin koskema uutinen oli jc-sali.i atrnetiu. Palkintoja on jaettu 26 pi- suoraan tenraali^umernöörille. määrin mirheellinen. Uudei merlii läjässä, palkintojen luku nousee 171, _ Pakoyntykset Waasaan sijoite- astumat käytäntöön t.k:n 14 p:nä, ei- ia PÄkittuzen luku Kaikki edelli- nxnäläiscstä sotamäcstä. Pro^ kä manhoja enää senjälkeen saa käyl- Itna MuLtna palkimolainamaroilla kuraattorin määräyksestä on Vaasan tää. Postilaitos maihiaa kuitenkin r. toimiifiu: työr cy tnr^ernij^ otrat faupunginmiskaali toimeen>paniiul tut- k:n lcppuun asti Manhvja lainanottajat ylipäänsä tMtaneer ^jmuksen Vaasassa satiuneiden Meitä- siin. — Kuntaa »vaadittu suorittamaan sotilaiden ylläpito. — Suitta kieltäy tynyt. Haus|ärmen miime kunmkoko- uijessa csilli kunnan esimies nimis- ^ miehen f-Guita saapuneen läänin kuiver- nöörin kirjelmän, jcs^a traadilliin .vausjärmen turnaa suoriiiomaan ne iuirannufict, jo:!a oivat jo funiimcct ja ma.:ia jyiuy:uai ivenälaisen sotilas- komennusiunnan olesk.lusia Niihi- mäen ja Herajoen kyilsiä. Xtumako- kous kai soi. nni fniyjjiytifj-iä oleiva maaiiii!us e: sn ali n nvoiinoesaoleuaan m.ijoitujaiftiikiefit ja si ui i Risesti hyl-- i t i-,1 maaumukien. Ai uit ro a <simieh.'n :eke!»ien laslu- jcn n.ukcan icf kustannukset noin :500 mf. muorofaude^a. Ainnnall;s!(iu;<jfuiinan cumies il-- moitti samassa tokouksesia. eitä joikui ialokkaai lähe/sisiä lnlisiä oliwa: kän- ncer hänelle ilmoiitamasia. etlä paik- .'alunnallo majailemat soiilasyenlilöt olimat he liä o-ianeci kunnan laskuun erinäisiä ruoka- ja rchu'.i.aroja ja oli- mai samalla ilmoinajat m^aiineet kun- ^nan maroisia suoritusta antam!sraa>! ' iairaroista. Hra esimies ilmoiii kiel- . uiyumceitiä makiainapa kunnes kun- 1 lakokous on makiuoioiukien »antanur. \ Aiuulctr.au mukaan on m i ra noin a', s- l':en laholla maaduttu fcl:n ?iä z li a oi e- I0'meenpanema jMasa. m^llioneumos XX i:a kuniakokoulstii pääiöksesiä ja Edm. Hjelt on Keskuelainakaösasia a:i- l^nee jonkinlainen selitys jo annetiu. tanut-' seuraamat tiedot S. U. Tui f; n . — Hain. W. haaskaltelijalle: ! — Lakkitchtailijoiden renkaanpc- Liakepaaoman, joka on, kuten tun- r„gtamishomma rauennut. Suomen Snomtn lmunki- jo mMv fnntoin !c§!n§lainala§fa vu morkkejä uu metmolliiuutenja tyiMttSmällä ta- malla. Enimmökiecn vhdistt'ksen omien toi- mchenkilöiden aMulla on miime muon- Iäisten sotilasten karkcainis>>ritiMen ^ johdosta, fa ilmoittanut asian johdos-' ta haastaneensa raasiumanoikeuteen ^ sanomalchden toimittaja Kizösti Ki- an. Lanl'.iköö''in johtajina oivat toimi- neei hra Martt^ Korivil^hri. hinen jäl- keensä tohtori A. Blomqvist. Toi- miina on ollni jolseenkin Milkasta. Seuran -nain omaisuus on muoden kuluessa lisääi.nmrt tuniumastii eri- tyisesti mo iran p'anon fattu, teet m. p.ttu korjculita.^ punkia ilmoittanut haluamansa pääs- öitten uakm. e? leuraminc ole olli!4 u , f^a-ian osakkailsi, ja tulee osakepää- roimetonua tonakaan mnonna. ^.ta:- 0U1(1 j en Ehdosta todennäköisesti koro- nitiemista aniaiiiee, että leurau tulot ,tne.:ralisi. Kaupunae^slamme eimät su tineena -Muonna ol;:ixit ttout 3,000 Helsinki. Turku sa Viipuri sc'ka kolme ^mk. ^n tlab^uttomaa'nahda. eila ieu- pienempää kaupunkia ole osalk»ina ei- muulkin painine on ,aani-l tammo,,en mmman mätfä m ^ e raminfään ole ilmoitta- ' 1 . ko/oon ka:tm,i-iiM ^.tyon edislam,- neet haluamansa päästä osakkaiksi ! y'm. — Läheskään iuopeis>.a oloissa lainen neumo^ielukokous, >os?a mo- niaat tehtailijat oli'.vat sitä mieltä, et- lä asia on paniu wireille liian mnö- hään, joien csiaan on uudelleen ryhdm- tämä ensi :almilauden tullessa. Tähän Aieskuslaiuakassan tarkoituksena on ua siemenosi^.ja mälitet.y 13,000 mkn; ]ue „ j 0 s^ömies Heikki Ai ti it kova mv: nrmociM i,^ mn.Tnn-l.ipnväf/irinfMlitin I — Ohjesääntö majataloille. Csolu Uufi sturamlne ole kuluneena lMuonna n,v/ömää etupäässä cfa 'faitlcen, siis tä- armosia ja maainviljell^starmekaluja 2.000 mkn armosta. Kun tilaukset! —_Mie|aantojJwictQimur y,o;uj ,,Vähävaraisten keÄimäär>n cnai nousseet 5 ä 10 mkn l>>ka ltt:en a imi -uonien Matkailija- ( )t)lu ^{.j| t uijäfcutcle tilaajaa kohti, käy selmille että kysymyk- llhdisiyksen toimiiunla maliokunnan on ol!u? melkoinen joukko ip: cn= Ia 6 tl rna a n ma ><ua l o ja itäinen jrtflntojrt # ir>il.jelijö''.ä. jo:ka teillä taivalla oivat i a ':^ u .. Ilsälty-itmät Mältiämätiömim- saaneel louoliiisei: kylvösiemenensä. u>at jarjestyk>en ja puhtauden Maali |M»ut toimia. Se on saanut paljou a?t ; <,iueas:aan kauvunqe-lle. lai- kokea vanhoillisten ]a ennakkoluulois- ien sliisäiiksiä. Mutm >N'aicha totuus ma S*.erai;«totmt= ^ 0 nfin, että oikea asia maan karaistuu kunta" on rakennuttanut Ainolan >hu- Kymmenen käskyä touotta alkaessa. Sijan rata» pyörii hitaasti, «nutta lak- laamatta. — »anotaan: ei aika inicZtä odota —. 2c onkin totta. Jos emme halna scura-ta mukana, niin se lvirtaa tunlcna mcidän ohitieimne. Me knii- lcinme kanoillamme scn huminan. Kuin »virran l>li -kulkevaa nuoraa astumme me itjiniict. Joka askcleclla Mirtaa aika nuoran alailse tulc:vai'uuden suunnat- tomasta piinc!izta merestä mennei'yyden äärettömään ivähän waloisan>paan me- reen. Nnkviniys. josta niin usein puhu- taan. ei ole hiuskaravankaan lemyinen. ^illä maikka me mjatielemme miten hie- non tangun erottamaan noita kahta was- takkain öleivaa nicrta toisistaan, niin sittenkin mirtaa aika alinomaa tuletvai- 'uudesta mennei'»»teen. Ihmiswoiman luot ajatella pli'Ä>ltäwän kesken toeten kulussaan, mutta ajan wirtaa ei hetkek- fikään. Niin mahtaivan woiman alaisi- na ane rk»mislopsct todella elämme. Mut- ta kuinka hanvoin tulemme sitä cvjatel- leeksi. — Me puhumme ajasta kyllä ^paljonkin sen iviioksi, cttä karkki ihmisten toiminnat rivat riippulvania ajasta. meillä on kiire junalle, laiimlle. tokouk>een. konserttiin tai teatteriin, niin me otam- me aja^ kulusta tarkan tvaarin ja kat- smnme kelloa tvähän ivätiä. »sllloin ?u- milaan Sysmän pitäjässä parantolan sellaisia keuhkotautia potemia marten. Menneisyyden acrwat rivat luu aita meistä liian nopeasii .ja me loiwoisimme, että se pl>iähtiii>i hclliseksi siksi luafoifat, c-ttä siellä aiivan Evästi odoltama»n. Multa ioS me olminne .>ou- \ näfee kulkea, ellei siellä lennä liion 'kau- timeet esim. rautatienascmalle liian ai-ivaksi. Jos niin tekee, tulee ,vastaan kaisin, tai matkalla Isaamme toista junaa ! »ndcstaan h^inärää miclä ka>nveni- jäädä odoottamaan, niin tuluu aika mie-^pana tulcc pimeää. — Ja ischän on sa- Iohlokunnan kokous oli maanantai- Tietoja iva in siioma^aisesla. ruot- na ■] p .t.k. Seuran kiriurjfsi alkalval- salaiiec^a ja iakialai'ceta seurakunnalla. — Tulirokkoa Itä-Karjalan pitä jässä. Laaiokalle" on Salmista il- moiteitu. että siellä o a tullroi:.' alia- nui suurena määr. ssä t.ddä lulioiaun. Tauti raimoaa marsinkin .iul^i iT. fu- iäsiä. jos'.a se jo on päätynyt "» !a'.'sen päimät. Aiirnmiilicsiii c!?;m lulinilv on mi elä niin h:vao lajia, e:, a ic »h- dcssä päimäsiä saatua sairaotnncek kuolemaan. Iestämme sietämättömän hitaasti. Sama on laita, jos joku istuu tvankilasia »dot- tamassa ivuosien U-VPiuviiora ja lippaaksi pääsyaikaa. Räin olemme crlincmaa tekc<>»iji<'>ä ajan kanssa. Ja kuluuko aika nopeasti mai hitaasti, an kekonaan henkitökohtai- nen asia, riippuen yksinomaan siitä, mi- ten >'e suhtautuu meidän t^iuiintaamme, teriveyteemme fa mie!lialaa>mine. laPeräistä ja kaininottaivaa. — ?!äin talvallisen ihmifen on parasta pynitellä jotenkin 'lähellä fitä ajoiclhici rujhjift^ben >hi us kauraa, marsin pitkälle ci ole edullista Poiketa kummallekaan .piioTcIic. Akutta Muikea on määrätä suhdettaan aikaan, ellei jonkun »verran ole se luvilla tn linnastakin puolesta. Niitä piirtoja. Mutta wie!ä pa.reimnin kuin fo-kapäi- 'tse olemme menneisyyden merelle iiKiinen elämä ja sen tuhannet -en toi« , tci»ncc.t. 'voimme aiman hymin nähdä, 'met, pmchat ja työt. panee a. ia n kuttua 'vaikka suljemme ^konaan luonnolli-et setä sen merkitystä meidän ajatteleivicn Olijoiden olemassaoloon ja elämään, ajat- ! telemaan muutamat merkkitapaukset, I muutamat erikoiset ajankohdat, kuten esi- ■ merkiksi tvnoden maihtuminen. stzntymä- ^päilvät. satamuotismuistot. jonkun lähei- sen henkilön "kuolema y.m.s. I Nyt on sangon luonnollinen aihe. ivuo- den ivaiHtuminen. joka saa ajatucksen tin- ! nnn siiivin purjehtimaan sekä tiUelvai- silmäiume. Tillä tajunnassainmehan on koko sc osa ajasta, enintä olemme elä- neet. — Jokainen ajatteletva ihminen on ien loarmaan tekomäkin, että hän joskus, ja ivarsinkin näin muoden ivaihtiics>a, istuutuu hetkeksi, ummistaa silmänsä ja antaa ajÄuslensa liidellä jonkun ma-tkaa noita elettyjä mutkaisia pukuja. .Ia »vaikka me näin tehdessämme ken- tics ikä'.rällä muistclcmme yhlä ja toista uuden pimeisfä ilmapiireissä että.meii- mutkaa ja loaikka tiodämmc, että ainoa- neisyl>den hämäräperäisissä ja kirjatuissa t takaan piirtoa sieiltä emme saa muute- aivaruuksissa. .Tulclvaisunden mereltä f tukfi. niin on tästä tarkastelusta oltelva 'palajaa ajatus taMalliscsti h«win tyhjä-hyötyä tuleivaisuuteen nähden, johon kul- ! nä takaisin, sillä siellä ivallitsee foltinen- jemine uusia potkuja piirtelemään. Ehkä fin pimeys f a sehän on ama kammot- omisimme monessa kohdin, missä ennen i tmvaa, salaPcräiötä, jopa pelottamaakin, teimme tarpeettoman, jopa sopimatto- mankin mutkan, tulemaisnudessa suoreni- Paan miileltää. — — Historiassa me nacmmc luoiinollisilla silmillä palasen menneismitlä. ''e ulottuu taueminatsi kuin mcidän tajiinlammc k,.'- kemiiv. Tc pichuu mcille luhai'«sisia ivuo- sista, mu>tla toinen kirja, maail>nojcn te- hityseppi, puhuu miljoonista, sadoista — jepa tuhanfistamiljoonista muonsta. — Aiäsittämältömän suari on >e tctiju, jota aita muodostclee. — Pelottama luku mu»tirenkaita cn iiihen kcijuun liittynyt. — Nut on ineillä ajan kohta, jolloin me saamme nähdä käustÄnmc irtauiunccn mucfirenkaan liitiyneenä tuohon mim- nattsmaan ajan kctijuun. J<i maikka ivuo- si, jonka hiljakkoin olemme eläneet lap puun, onkin mitättömän pieni ajanjak'0 irrallisena, ja »vaikka scn luot!nna tehi- lys ihmiskunnassa on 'nngcn ivähän huo- mattmva, — on siltä kuitenkin a rivoa, jopa suuruuttakin, kun sitä katselemme liittyneenä suurempaan ajanjak'0011. Uhtenä renkaana miljoonien ja miljaar- dien mnosien ketjussa on lopPuun kulu- neella »vuodella olema marsin suuri mer- kichs. — sanotaan, että kehichs kulkee hitaasti eteenpäin; /ja filtä se tuntuukin, jos pii.ia ihmi^sikää mittapuuna. Ihmisen, joka saa koskettaa ainoastaan muutamaan ky>n- mcnccn muosirenkaascen, sopii iva!it:?a sitä, että bäncn aikanaan kulkee kehi'!,-? Marsin »vähän eteenpäin. Mutta sen ta- ! junuasfa, jolle miljoona wuotta on 'uin ytsi päimä, ei tämätään asia fimraöto ollenkaan samalta kuin weidä>n. Me ihmislapset kinastelemme pieni-tii a noista ja tulemme usein fiuiiiinitti.iiiii!;i niille, jotka ciivät hmväksy meiKin ct;a- lustantaaminc. Me olemme ahdasm^cli? siä ja s»!vailscmattc>inia sen ivuolii t.i,' me elämme niin liihiicn ajan. etici.v n f käsitulscmme ja makauinuk'ciume kei !iä , tarpcctsi monta 'kertaa joulua kchit>^''n 1 tuomien uusien »vakaumusten tulla'ia- I luil'st. — Mutta sanotaanpa, että joku , ihminen cläiii lenveenä ja loiminlalnt >' scnä miljoona» muotta, niin tuskin wo?>i ajalclla, että hänessä enää oliii l.i.pu , aitoina sitä ahiautia, >ul.railsemat'>>. muutla ja ly'ytnäköimyltä. joka nin' paljon meilä muutaman »vuoden lapn.' häiritsee. Niin paljon hän näkin jo kai- ken mnnttuMa-n, että katsoisi turha?" Maat ia ehdotonta päteivl»iliä sille tailäll, ajatussuunnalle, .bullakin on main a>- kansa tuotteena armoa ja kitkin muoto kestää ainoastaan niin kauan Lnin uusi parempi astuu tilalle. Mikä sitten auttaa meitä tästä käsit'ei- den ja ajatusten ahtaudesta? <ki mitään mun kuin tieto fa tarkka, atvoin si'mä seuraamaan historian kulkua sekä luonnon kehichstä ja elämää. ! Meidän ei s«wi ensinkään ihmetellä n- tä, että ihmiset, oppineetkin, omat näköisiä, jos me ajattelemme kuinka pie- \ nen palasen entisyyttä historia moi mci- dän eteemme tvalaista, muutaman tu ! hanncn tvuotta jvain. Tapausten särje. on lnh'.u ja U'aka»i»uc-ic» haatsirilol Ivcr- rattain ma haiset nain Ii, h» e 11.', ajalla Mutia ne iymi'et, jolta lutcivai riaa. jota on kirjoilcttu jo u'ei:a miljvi'- nia ivi^'.'ia, eimät "l^vaitamasii ole eaää mcidän kaltaisiamme, ei'.vältä tuskin a,a:. I ci e asioita mcidän laivallamme. Alun näin iiuiiisui piineisni ajat::» Ictiune ajan f clii ien tuttua, maikuiiaa se >angen mo>eniairasii mielialaan Miljooniien aianjak>on edessä umjoaa II tulo tomuun ja luhtaan. Milänömäii mähäi'tk'i tuntee ihminen waiku:»:-!^a^ lan'a siihen tchiink'cen nähden, jota >a'- luu näin läintämäuömän piltiä j.tn- ja kirja. — M ui ia u-i'ci:a puolelta laiiciiuin on tas'ä '»uremmoistakin. eitä me >aa>» ne olla mukana muodosiamassa renlaiti suunnattomaan kehityksen keijuun. Li koon niin, että mc kosketamme iva n muutamaan muosirentaaicen ja s>: cn p-ainallumme mullaan. — Mahti ei mene maan ratcihon, eväiltä mahtajat mene- ivät. Zuuremmoinen. — luonnon k isii- tämälön zärjesliis elää. »vaikka viiiic iuolee, — näennäisesti kuolee. ?)h'»,n?e- nä näin suuremmoiseen järjestelmään, kiiolemaltomaan. lrppumattomaan frbi-- .msiarjaan ei tifivlö moi koskaan todenpr- räisesti kuolla. Hämitä ei »voi, ainoas- taan muuttaa olomuotoa, ilmestyä rr. ajanjaksoina erilaisena jäsenenä äär-niö- mässä, loppumattomassa, ijankaikkisuuk- siin ulotiinizassa olemassaolon kaiicu- jdcssa. —