lorstsins lokskullk k p:nZ S^Klll^l-K > F. Hongisto. O. Kortejärmi, Joosef Heikkilä ja K. Lahdenperä, työmiehet Osk. Rantanen. K. Wuorinen. O. Koimula, E. Niemi, H. Nieminen ja S- Kylniön. Tutkijalautakunnan jä seniksi Valittiin: tilall. A. Mattila. F. Kero, W. Horko, O. Hannula, W. Tala, K. Impola, K. Maija-a, F. Haukka ja T. Konka, torpp. F. Raulu, seppä N. Ranta, räätäli F. Nieminen, ratam. F. Numminen, isännöitsi O Seppälä, työ m. K. Kos- kir.en ja E. Niemi. Päätettiin Kilkan piirin kansakou lulle laittaa sauna ja uust puumaja. Kiimajärmen kansakoulun kellariasia lykättiin koulun johtokunnan malmiS- tettamakfi. Jllon kansakoulun tilistä tehtyjen muistutusten ja siitä annetun selityk- sen johdosta päätettiin, että koulun johtokunta on melmollinen suoritta- maan kunnalle takaisin 2 mk. 50 o., jotka se on opettajalle liiaksi maksa nut. Jllon maamiesseuran anomus saada 30 mk. miinamerorah oista kirjastonsa kartuttamiseksi, hylättiin. Kalle Mäkiselle ja Kalle Luodolle päätettiin maksaa takaisin miime muo- delta kannelut kunnallismerot, koska sanotut henkilöt olimat myöskin Huit tisten kuntaan meroitetut, jolla!aaS katsottiin oleman siinä suhteessa pa rempi oikeus heidän vieroittamiseensa. Jllon kätilön asuma-aluetta, kätilö kun on määrätty asumaan Kiikan Jllon kansakoulun läheisyydessä, pää tettiin laajentaa siten, että hän saa asuntonsa n?-Ma Kiikan Jllossa, missä hän itse parhaaksi näkee. Kiimajärmen kansakoululle myön- nettiin tonttialueeksi ja miljelymaaksi se alue, joka sitäm^rten jo on aidalla eroitettu Mkoukun maasta. Samoin Jllon kansakoululle miime kemäänä oStettu peltopalsta Hakamuoren maal ta. Sanotut koulut saamat ne eh dolla, että niistä alueista otetaan myöskin, jos Vastaisuudessa tarme maatii, koulujen puutarha-alueet. Kokouksessa oli runsaasti osanotto jia, mutta kaikki asiat päätettiin il man sanottamaa erimielisyyttä. v l>3 — IM tziinttchrii» luitililttlBsi w. k. 27 pnä käsiteltiin m. m. seu raamia asioita: Maanmuokrakautakunnille päätet tiin kunnan kustannuksella laittaa kaikki ne mälineet, mitä ne toimes saan tarmitsemat. Malittiin komitea tekemään ehdo tusta järiestyksellisen kirjanpidon ai kaansaamiseksi kunnassa. Komitean on tuotmva ehdotuksensa joulukuun kokoukseen. Malittiin komitea laatimaan kansa koulujen meno- ja tulo-armiota. Kunnan mirkailijain palkoiksi mää rättiin: lautakunnan esimiehelle 900 mkaa, kuntakokouksen esimiehelle 150 mkaa, rahastonhoitajalle 200 mkaa, lautakunnan jäsenille 20 mkaa ja mai- maistalon kaitsijalle 30 mkaa. Lautakunnan jäseniksi malittiin: E. Vanhatalo, W. Kiemo, K. Jas- kara, maralle K. Mattila ja I. Si pilä. Taksoituslautakuntaan malittiin seuraamat: Kaipio — W. Saloniemi, Kierikkala — K. L-nne, Kyröskoski W. Tapio, torpp. K. Koskinen, Ky- röSoohja M. Honkonen, Lamajärmi F. Alikomi, Mustiala Koimisto Tu- mala. Okslammi N. Alhoniemi, Mah- nala I. Rmhala, Pappila A. Rin- nemäki, Akänmaa M. Pikkupyhalto, Wesajär«i Jsomuotia. Urriainen, Harmia, Haukijärmi, Erkkilä Purk- ktla Tommanen, Uskela T. W. Mat tila ja Kirkonkylään W. Törnmall. Tutkijalautakuntaan tulimat: K. Linne, W. Törnmall, W. Tavio, I. Rauhala, I. Jakkara. M Rikali, W. Hirmo, T Kirmo, M. W Tuo minen, I. Mustalahti, M. Alanen, T. Piitula, M. Grönfors, T. Kukku, A. Nuuti, K. Haukipää ja W. Salo niemi. Piirimiehiksi malittiin: W. Antila, W. PaaSto, I. Leppänen, T. Käkelä, W. Saloniemi, K. Uotila, H. LSH teenmäki, T. Kukku, A. Paamola, W. P rjola, W. Alhoniemi, W. Ol lila, E N'ikesttnen. I Perttu, T. June, E. Wänni, M. Sankari, K. Kiemari, Isotalo ja W. Jokiniemi. Kunnan tilejä tarkastamaan ma littiin isännöitsijä E. Boesl, pastori T. W. Laine ja konttoristi I. Tapio. Maimaistalan kaitsijamieheksi ma littiin M. W. Tuominen. Malittiin jäseniä kansakoulujen johtokuntiin eraamismuoroSsa olemain sijaan. Kirkonkylän koululle: T. W. Liine, K. Mattila. I. Kiemari. Lo pen koululle: K. I. Tarri. W. Rau hala. Mesaiärmen koululle: W. Jo kiniemi, T. Jsomuotia. Kaipion kou lulle: W. Peltoniemi, E. Wänni. Hnnijärmen koululle: K. Hämylä, W. HMu. Kostutan koululle: Harmia ja K. Antila. Veroäyrin perusteeksi määrättiin 100 mkaa. Myllykosken sillan rakentaja M Granfors pyysi, että kunta ottaisi osaa sillan kustannuksiin. Kunta päättikin ottaa osaa puolella siitä, mitä iilta oli tullut maksamaan, mutta kun G. ei siihen tyytynyt, raukesi päätös. G. oli rakentanut sillan il man kunnan tarjousta omalla maS- tuullaan. Kttmas umimiitsst kiltlk- kokulseöst t. k. 1 pnä käsiteltiin seuraamat asiat: Luettiin julki tilintarkastajain kerto mus kunnallisista tileistä. Tilima- pautta ei moitu rahastonhoitajalle myöntää manttaalitilejä koskemissa asioissa. Rahastonhoitaja melmoitet- tiin laittamaan tilit siihen kuntoon, että ne moidaan hymäksyä. Kunnallislautakunnan esimiehen tehtämistä päätettiin ensi muoden aluSta erottaa lainamakasiinin boito ja muodostaa siitä eri mirka. Kun nan kirjuri päätettiin malita seuraa massa kuntakokouksessa. Kunnan esimieheksi malittiin kol meksi muodeksi maanmilj. A. Hieta- luoma, «aralle kanttori H. Korhonen. Kunnallislautakunnan esimieheksi ma littiin maanmilj. W. Suomijoki ja maralle taloll. F. Kantti. Kunnal lislautakunnan jäseniksi malittiin ta loll. I. Kannisto, H. Isomäki. I. Mäkikorte, N. Kuusela, R. Koskela, A. Uusipenttilä ja torppari A. Haa paniemi. Kunnan Virkailijoiden palkaksi mää- räsi kuntakokous: kunnan esimiehelle 20 mkaa. kunnallislautakunnan esi miehelle 100 mkaa ja lautakunnan jäsenille yhdestä kahteen markka,m kokouspäimältä, matkan pituuden mukaan. Lainajymästön esimieheksi malittiin maanmilj. I. Mustakoski sekä mitta reiksi W. Ollila, I. M-nattila ja Kallio-Heikk'. Makasiinin ohjesääntö päätettiin tehdä uusi. Siihen tehdään sellainen mZäräyS, e tä maksamatto mien lainojen melkakrj.t o vat uusit- tamat joka syksy ja että esimies saa palkaksi 3 hehtol. rukiita, 1 heht. oh ria ja 2 heht. kauroja. Mittarit 1 heht. rukiita mieheen. Kunnallisten tilien tarkastajiksi ma littiin 3 muodeksi kauppiaat M. Ky tömaita, K. Leskinen ja taloll. W Alakarmia; maralle F. Helicmder- Kantti. Tilattoman mäestön lainar chaston komiteaan malittiin kunnonesi.mies W. I. Nordlund. Kaikkiin kunnalli- siin Mirkoihin tuli nyt siis uudet mie het malittua. Kuntain yhteiseen kokoukseen Honka joella t. k. 3 pnä malittiin kunnn puolesta F. Viinamäki ja W. I. Nordlund antamaan lausuntonsa Kar- miaSta Kauhajoelle menemän uudes taan rakennettaman mäntien suun nasta. Kyntäjä. Jsonjeen l««talokoiZk- sessa lokak. 3 pnä käsiteltiin seuraamia asioita: Kunnallislautakunnan marjaisiksi jäseniksi malictin talokkaat Anselm Koppelokorpi, Akseli Kienokoski, Jaakko Halkola, Kristian Mainionpää, J-^lho Rimpimiita ja Anselm Haaramo sekä wirajäseniksi tal. Oskari Lepistö. Os- kari Siltaoja, Nestori Rantala, torpp. Kristian Luoma. Oskari Pihlajamäki ja Frans Kantola; kaikki u>isia. Holhouslautakunnan jäseneksi ma littiin tal. I. I. Rantamäki uudel leen. Lainajymästön johtokuntaan malit tiin tal. Knut Honkaniemi ja lauta mies Emanuel Symäjärmi uudelleen. Ojituslautakuntaan malittiin Lal. Antti Talmitiej ja Niklas Mkortes uudelleen. Kunnallisten tilien tarkastajaksi ma Iittiin op. Oskari Hzaramo nutulleen. Tilattoman mäestön lainajymästön johtokuntaan malittiin tal. Paulus Jsodac.ro. MirotuSlautakuntian tilallisten puolesta malittiin Jussi Peuralahti Kristian Koskinen, Antti Talmitie, Kristian Teikari, Heikki Makicalo ja Emil Mäkelä; torpparien puolesta Frans Lumiharju. Heikki Kydönholma. Aleksanteri Kallio ja Iisakki J'o- lammi; käsityöläisten puolesta puu seppä Erkki Rantanen ja moralle suutari FranS Wuorinen; palkansaa jien puolesta op. E. Pouru ja ma ralle op. W. Hautala; liikemiesten puolesta kaupp. Jaakko Hautala jo maralle kaupp. I. Haaro. Tutknalautakuntaan malittiin ro- masti Arjö Alanen, tilallM N>k> Talmitie, Nestori Mainionpää. Juho Forsby, Oskari Honkaniemi. Piulus Piikkilä ia Juho Alinen sekä torpp Oskari Torkkola ja Mihtori Koimu- mäki. Petolintujen tapporahan maksaja!si malittiin kansak.op. Oskari Haaram>. Pettukankaalta Kauhajoen rajalle menemän maantien pakkolunastusta hakemaan malittiin romasti Arjö Ala nen ja maanm. Niko Talmitie. Puskintonharjulta Merikarmian ra jalle menemän maantien saamista Valtamaantieksi hakemaan malittiin romasti Drjö Alanen sekä maanm. Niko Talmitie ja Robert Mäisänen. Maimaismakasiiniin päätettiin koota tänä muonna 4 litraa sekä rukiita että ohria jokaiselta meroäyriltä. Rahassa maksettaessa päätettiin panna hin naksi 12 p. rukiista litralta ja 10 p. ohrista. Lainamakasiiniin tänä muonna pää tettiin kaurat maksettamiksi rahalla, rukiit ja ohrat luonnossa. joS lainan, ottajat maksaa haluamat. Muuten on main korko maksettama. — Kokemäe» Ptzriutö »«o- ris»se»ralla oli kokous t. k. 2p:nö Kuuro la n kansakoululla. Kun aluksi oli laulettu useita lauluja, lausui Elli Tuohi runon ja F. Salminen lub kertomuksen. Tämän jälkeen esitelmöi M. Hietanen maamiehen syyz:öi?tä. Esitelmän johdosta sukeutui marsin milkas keskustelu, jossa lämpimästi ja innostuneesti puhuttiin asian puo lesta. Niinpä päätettiinkin täst'edes hankkia joka kokoukseen joko esitelmä tai alustus, joSsa tultaisiin käsittele mään kaikkia maatalouden eri haa roja. Seuraamassa kokouksessa tul laan keskustelemaan koelypsystä jo mikä merkitys sillä on karjawll!!> dessa. Alustusta laatimaan malit tiin F. Salminen. Muiden kysymysten ohella keskus teltiin m!elä, miten aatteellinen toi- minta seuran keskuudessa saataisiin symällisemmäksi. Huomautettiin, kuinko makama nuorisoseuratyö an suurena tekijänä kansan-nuorison simislys- jo itsekasmatuStyössä. Toimottiin, että makamammin ja innokkaammin alet taisiin nuorisoseura-aatteen eteen työskennellä ja ettei melmolliluulsia laiminlyötäisi. Väliajoilla ja lopuksi laulettiin. Toimottamaa olisi ollut, että lukuisammin olisi saamuttu koko ukseen. — Seura on jaettuna miiteen piiriin; mutta ainoastaan Imen ja II:nen piiri ivasta omat säännölli sessä toiminnassa, ja omatkin kokouk set onnistuneet odottamattoman hy- min, joten on toimottamaa, että toi setkin piirit heti olkaisimat toimia. — Wielä täytynee mainita eräästä ikä- mästä ilmiöstä. Muutamat nuoru kaiset nim. katsomat armolleen sopi maksi esiintyä, erittäinkin piirikokouk- sissa kerrassaan bäiritsemäsii ja sopi mattomasti. Marsin toimottamaa on, ettei sellaista enää jatkuisi. _ maa«ieSse«ra>- roro»rfe»sa kunnanhuoneessa t. k 3 pnä jaettiin palkinnot m»od->n ku- luessa toimeenpannuista kilpailuista. Karjanhoidosta soimat I palkinnon: Alaperttulan karjanhoitajat Said, jä Aina Perttula, Parton karjanhoitaja Maria Mutalahti, Tiukan karjanhoi taja Ida Kallio, Kynnysmaan emän tä Hi m? Kynnysmaa, Keron karjan hoitaja Ida Merinen jz Jaamalan karjanhonajot Fanny Harjula ja Ida Sohlberg. II palkinnon: Poussan karjflrhoitc j?t Emma ja Hilda Pous- sa, H-ukan karjanhoitaja Aina Mä- kiren, R<-3?asen karjanhoitaja Manda Kopi, Mtcuon karzanhoitaia Saima ErkNlä ja Alatalon karjanhoitaja Hilja sotinen, lll palkinnon: Ala- Hannulan karjanhoitaja Fanny Mä kinen, Kallon karj:nhoitij? Lempi Ketonen, Kimvan karjanhoitaja Olga 5!auvuio, Mminan karj mholtcja Hilja Tuina, Pietilän karjanhoitaja H>ldi Luhnnen, Raukon karjanhoita ja Ida Suomela ja Fanny Laine, Jov.san karjanhoitoja Mznda Jok'- nen ja R-talan karjanhoitajat Alma ja Miina Nousiainen. Kesantomaan hoidosta: I palkinnon K. PieMä, E- Kotko ja W. Raukko. II palkinnon O. Ritala, F. Kiro, M. vor o ja W. T^la. III palkinnon O. Hannula, E. Soppa, I. Houttu, O. Matula, F. Haukka ja I. Kokko. Mihantarehun ja turnipsin milje- lnkse?!?: I vulkinnon E. Kokko ja E. Soppa. II pa!k>nnon F. Ke?o. III pa!iin-on O. Mattila ja W. Tala. Puhde I palkinnon Selim H^rula. II palkinnon Herman Aal tonen ja Nestor Kesti. IV palkinnon Hannes Lehtinen ja Wäinö Laakso nen. Palkinnonsaajat omat mainitut sima järjsstvkps'-» kuin omat saamut- t nect p!ste!».kuja. 5kier ämää kunnia- valkintca marten on kunta jaettu 3:een piiriin, jotka rajoittumat niin ldustojakraaleja morten tehdyt rvaÄipi rittm. Kunniapalkinto jäi >del>e.i Kiikan piirun ja siinä suu- rcmma^. pistemäärin saamuttaneelle taloll-selle Felik:- Kerolle. — Esäs pahoinpitelyjuttu. P6älö?seLäSn syySk. 13 p:l'ä 1309 tuontst Umilan y. m. pitäjien kMjökunvan kihlakunnanoikeus torp pari Juho Naskin, NakkUan pitä jästä, waa'umulses'a samasta pitä jä- tä kotoisin oleman kansakoulunopet tajan Isak Ikosen Naskin lapsen Wäinö Akseli Naskin pahoinpitelystä m >l!omaan sakkoa 50 mk. sekä Ros kille lääkärinpalkkiota ja oikcuden- käynukuluja yhteensä 145 mk. M 'M2ini'usta päälöksestk malitti lumpi'in asianomainen Turun homi- oikeutem, joka t.istaina antamassaan p5ä'ök !essä katsoo, ettei Juho Naski ole esiintuonut syytä kchlukunnanoike- uden malituksenalaisen päätöksen mu'!t?.'m'.sten. M>tä fUte tulee opet taja Ikosen muvto! humukseen, ha- maitse^ hcmioikeus ly«ä seinille käy män, että Ikonen on puheenalaisessa tilaisui.dessa kuritusmc -ltaonsa käyt- räesiLän saattanut Wäinö Akseli Naskille mahäisen man mon. Mutta koska opettaja Ikosta ei R. L:n 21 luBun 12 ^:n 2 kohdan mukaan ole siitä rangaistukseen tuomittama, on homioikeus, kumoten kihlakunnanoikeu den päätöksen, hyljännyt Juho NaS- kin asiassa ajam in kanteen. — Omu^kasslt rajattomalla lisä- maksumelivollisuudella perustettiin Honkajoella miime syyskuun 24 p:nä. Sanottuna päimänä sattui kulkemaan paikkakunnalla osuuskassojen tilien tarkastaja, herra Armela. ja teki ly- hyeSli tunnetuksi osuuskassojen merki- yksen kokouki?m saapuneelle tosin mädälukuiselle kuulijakunnalle. Kojo iksensa olijat olimat kukki yksimielisiä kasszn tarpeellisuudesta raikka?un- nalla. Samassa tilaisuudessa tarkus- ettiin Pellerwon mallisäännöt, jotka dyrväksyttiin sinänsä ja lähetettiin ->si:on kuulumilla papereilla maruS- tettun; saamaan lainmukaisen moh- mistuksen. Kassan hallitukseen ma littiin seuraamat henkilöt: puheen- lohtajaksi kansakoulunopettaja H. ?alo'^ngas ja mar-lle maanmilj. Ni'lo Mpaasto, kirjuriksi maanmilj. GrarqVist sekä jäsen>ksi maanmiijeli- 'St Antti Kamppi, K Alakamppi ja Jaakko Kantinkoski sekä murolle maan v'lj. Heikti Uusienko ja Smante Manhahanko. Jäseniksi kirjoittautui beti noin knmmen?unta henkeä. Jä senmaksu määrättiin 100 Sm st, joka maksewan kahdenkymmenen muodsn aikana, jotta wätiäwarn?emmankc!5n ei olift w n?eatc: lnvyZ jäseneksi osuus kassa n. Eroissaan saa jokainen jä sen suorittamansa inhan takaisin kor koineen, joten ei tule koska n mitään menettämään. On fns täysi svy ot taa ieimää osuuskassojen karkotuk sesta r.iiden, jotka eimät sen periaat teita tarkemmin tunne ja liittyä jä seneksi täbän niin perin tärkeään osuustoimintaan. Haaksirikko. Miime maanan taina lähti laimantäyitäjä Erkki Ro senlund, Meri?armia!ta, tuomaan silak- kalastia Poriin. Tuuli kun oli maS- tainen « Ii h'nen luomuttama, jolloin mene joutui Ouran lohella olemalle n. s. Oululaisen matalalle. Ankaran tuulen mallitessa särkyi mene ja pai nui vesilastiin. Höyryalus Milhon amulla irr?U?Uii^ m?ne myöhemmin kiwi!tä jz hillittiin Merikarmialle ta kaisin. Meneen miehistö pelastui, mutta »oin 27 ja puoli tynnyriä suo laista silakoita jäi mereen. Tamaran omisti maanmiljelijä W. Mäkimaara Merikarmialta. Mahinko on armioittu sisäänostohinnan mukaan tekemän noin 500 mkaa. — Kuutai» laiuat. Senaatti on myöntänyt m. m. seuraamille kun nille maltiolainan kansokouluraken- nuskustannusten peittämiseksi: Kul- laan kunnalle 8,000 mk., Porin maa seurakunnalle 8,000 mk., Parkanon kunnalle 9,000 ja Merikarvian kun nalle 7,000 mk., kaikki nämä makset- tamiksi m. 1911. — Eurajoe» kirko»ky!ä» ka»- sako«l»«opettajakfi on 6:sta ha kijasta malittu opettaja Wäinö Hel- kiö Mirroilta ja hänen kieltöymisensä maralle Wilho Sinkkilä L7.ppajär- melto. — T ?l»»ka«vpa. T. k. 3 p:nä tehdyllä kauppakirjalla myimät neidit Signe, Jenny, Alma ja Ellen Berg omistamansa Liljekullan (Mutikon) rälssitilan Kangasalan pitäjän Muti kon kylästä maanmiljelijä Kalle Han nulle Karkun pitäjästä 113,600 mkn kauppasummasta. Tilan saa oStaja »vastaanottaa tuleman marraskuun 1 p:nä. Irtaimisto seurasi kauppaa. Puukot»? tapahtui miime sunnuntaina Lamian Aluskylässä. Juopuneena oli työmies Armo Sau no lyönyt orpanaansa torpanpoika Erkki Seppälää käsimarteen suuren puukonhaaman ja sittemmin kun Sep pälä oli kaatanut Saurion maahan, oli tämä mielä lyönyt hänen reiteensä ison haaman. Molemmissa oli ollut syytä ja molemmat myös olimat olleet juomuksissa. Haamat sitoi Lamian apteekari. Ne eimät ole hengenmaa- rallista. — Wii«aa poltettu Latvia?- sa. Miime maanantaina löysi La mian poliisi Oskar Koukku sanotun pitäjän Aluskylän metsästä paikan, jossa oli edellisenä päimänä miinaa poltettu. „TehdaS" oli ollut kallion mälissä. jossa mielä oli mäskiä suu- ret möärät. Mitään poltinmehkeitä ei poliisi löytänyt, mutta pääsi kui tenkin polttajain jälille. Polttajat kuulumat olleen aluSkyläläisiä ja saa mat kohdakkoin polton johdosta haas teen o-keuteen. — Aipajaiset sairaShuvuee» pohjarahasto» kart»tta«isekfi toimeenpantiin Merikarmialla Mik keli" päimänä. Tyytymäisiä saamat näiden arpajaisten hommaajat olla tuloksiin, maikka onkin molitettamao, että osanotto näihin niinkin hymän asian eduksi toimeenpantuihin tilai suuksiin oli laimea. Marsinkin ilta maan, ioka laumantai-iltana soman tarkoituksen hymäksi toimeenpantiin, olisi toimonut osanoton oleman run- savmman, sen ohjelmakin kun oli kaikin puolin puoleensa tempaama. Siitä mainittakoon pianonsoitto, jota esitti urkuri H. Moihinen, opettaja A. Hakosalon termehdySpuhe, neiti Iltasen runonlausunta, juhlapuhe, jonka piti isännöitsijä I. Lithön, soololaulua esitti opettaja I I. Pah kalan säestäessä rouma Gallsn ja miimeiseksi näytelmäkappale Saimaan rannalla. Arpajaispäimän ohjelmaan kuului paitsi arpojenmyyntiä, kööri- laulua, opettaja I. I. Pahkalan johdolla, runonlausuntaa neiti Hilma Pihlajamäki ja kumaelma..Miranda" sekä edellisenä iltana esitetty näytel mä. PuhdaS moitto tehnee noin 600 markkaa. Neulomaseura, arpajaistoimikunto ia kaikki, jotka aikaansa ja maimo- jsnsa arpajaisten hymäksi uhrasimat, ansaitsemat täyden kiitoksen. -Latvia» t«rwisoittok»»»a» iltama miime maanantaina onnis- tui erittäin hymin. Sen sijaan, että aikaisemmissa soittokunnan iltamissa on ollut noin 50 henkilöä, oli osan- ottajia nyt 150:n paikkeilla. Alku soiton jälkeen piti opettaja M. Luoma sisältörikkaan esitelmän Fredrik Pa- ciuksesta selostaen samalla hänen sä- mellyksistänsä Suomen laulun, Kaarle kuninkaan metsästyksen, Lorelein jo Maamme-laulun. Myös mainitsi pu huja näiden sämellvSten ensimäiset esittämistilaisuudet. Esitelmän jälkeen soitettiin Suomen laulu. Paitsi näy- telmäkappaletta esitettiin kaksi nau. reitamaa ohjelmanumeroa, joista yleisö ali erittäin humitettu. Runon lausui neiti Jenni Suomela. Soitto-ohjel mana oli 10 eri sämellystä. Jllem- mällä alkoi tanssi, jota keSti klo 2:een saakka.! — Wuojoe» tiloja aletaa» palstoittaa. Piakkoin tulee myy- tämäksi suuri joukko Muojoen karta noon kuulumia entisiä yksinäisiä tiloja. Näitä tiloja pitäisi olla neljänkym menen maiheilla. Suuri osa niistä sijaitsee Eurajoen kirkonkylässä. Tilat omat nykyään enimmäkseen asumat tomia tahi muonamieSten asumia. Ensimäiset tiloista pitäisi tulla myy- tämiksi jo tänä syksynä. Tiloja on maanmittari parhaallaan mittaamassa ja jakamassa. — Pal»wahi«g»»?orwa»Sta on Kiukaisten y. m. kuntain palo- apuyhtiön hallitus päättänyt suorit, taa Hinnerjoen saha- ja mylly-yhtiölle 14,750 mkaa sekä samassa tulipalossa palaneesta irtaimistosta 17 eri hen kilölle yhteensä 1,144 mk. 9 p.iä. Ahtiö on tämZn muoden kuluessa myöntänyt kormauksia yhteensä 25,453 mkaa 29 piä. Kun käyttörahasto on nyt jo kulunut eikä mararahaSto mie lä ole täysimääräinen, ehdottaa hal litus, että ensi kesäkuun ylöSkannossa koottaisiin 2 mkaa tuhannelta ja että joulukuussa maksettamat korkorahat siirrettäisiin käyttörahastoon. — Tatak»»»a» Maa«wilje ltzSseura» »veistoko»!» Tyr lväällä alkoi t. k. 3 p:nä toimin tansa. Kouluun on 17 hakijasta malittu 14 oppilasta ja näistä saa punut seuraamat 13: Eemertti Nes tor KarauS Kiikasta, FranS Vihtori Mirtanen Nakkilasta, JohannesSelmi Honkiniemi Mesilohdelta, Kaarle Lauri Koimisto Tyrmäällä, Frans Mikko Lehto Kaumatsalta, Jimari Nestori Rantanen KiikoisiSta, Juho Oskari Lehtinen Tyrmäältä, Luukas Akseli Huhtaniitty Tyrmäältä, Oima Johannes Lilius Köyliöstä, Arthur Metsämaa Tampereelta, Wäinö Rik hard Stenmall Kiukaisista, Eino Jo hannes Ala-Kokko Kiikasta ja Erkki Lähdeniemi Punkalaitumelta. Koulun työmuosi on 8-kuukautinen ja työpäimä 9-tuntinen, paitsi lau- mantaisin, jolloin työnnetään 6 tun- tia. Johtajana ja opettajana on kou lussa käsitöidenopettaja M. Pasanen. ^ Oppilaita on nykyisin Kul- laan Sippolan koulussa 34, Paluksen 27 ja Leineperin 13. Omituista on, että ensinmainitussa on lähes kaksi kertaa niin paljon tyttöjä kuin poikia ja miimemainttuSsa koulussa maan yksi tyttö. — Sie«t»ko«l»»opettajakfi Pomarkun seurakunnan eteläpiiriin malitsi kirikoneumoSto t. k. 2 p.nä 9:Stä hakijasta neiti Ida Tohissen Hollolasta ja hänen kieltäymisensä maralle Helmi Sofia Ruokosen So< merolta, Jenny Dagmar Petterssonin OuluSta ja Maria Hinkkalan Hau holta. — R»»saaSti hakijoita — kuuleman mukaan 30 — on Fredriks- sorsin puutarha- ja emäntäkoulun syyskursseihin ilmoittauwnut. Oppi lasmäärä on rajoitettu 20:een. — Talo»kauppa. Talollisen poika Jalmari Kokko Kiikasta oSti äskettäin Dli-Laurilan mantt. tilen Mesilahden pitäjän LahnaiSten kyläs- maanmilj. E. Greijulalta 24,000 mk. kauppahinnasta. Muodentulo ja suu rin osa muuta talon irtaimistoa seu rasi kauppaa. MaStaanoUo tapahtui heti. — PalSta» huutokauppa. T. k. 3 pnä pidetyssä huutokaupassa Kullaalla osti Aallos-nimisen palstan Paluksen Järmentakaa työmies Os kari Salminen 1,025 inkasta heti mzstaanotettamaksi. Koskenkylässä omistamansa asuinhnoneuston on Salminen myynyt ent. talonemäntä Tildi Viitasaarelle 740 mkasta. — K»oll»t. M. k. 29 pnä kuoli Tampereen sairashuoneessa nahkurin- maimo Alma Nurmi Kukosta 40 muoden ikäisenä. Mainaja, jok? o'i armossa pidetty ja harrasti lämpöi sesti m. m. pakanalähetysasiaa, jZtli jälkeensä lesken ja 7 lasta. — HuittiSte» Karhu kokoon tuu ensi sunnuntaina kello 5 i.p Karhulaan. Ohjelma on cr-vokas ja rikas. Kaikki manhat jäsenet kokouk seen ja kukin tuokoon uusia tulles saan! — Raitti»S-fitel«ia pitää Se- tak. raittiuspiirin kiertämä raittius- ouhuja B. Korpi ensi miikon aikana Merikarmialla seuraamasti: sunnun taina Köörtilän kansakoululla kello puoli-4, maanantaina Lammelan k-m- sakoul. klo 7, tiistaina Alakylän kan- sakoul. klo 7, keskimiikkona M^rikar- mian kunnanhuoneella klo 7, tor ^i- na Kasalan kylässä klo 7 ja pc M- taina Lauttijärmen kansakako^lulla kello 7 i.p. Saakoon puhuja pal jon kuulijoita ja liittyköön niin monta kuin mahdollista kannattamaan rait- tiuspyrintöj!! — S»o«e» ka»sakoul«» isä» Uno Cygnoeaksen 100-muotisjuhlaa mietetään ensi keskimiikkona, t. k. 12 pnä Kullaan eri kouluilla. Ohjel massa on puheita, esitelmiä ja kuoro laulua. Suomen Merimieslähetys seuran 35-wuotisjuhlaa mietettiin miime miikolla monipäimäi- sillä juhlallisuuksilla Helsingis!ä. Seuran maiheista moinittokoon tässä lyhyesti seuraamaa: Merimies lähetysseuran Suomessa pani alulle pohjoismaisen merimieslähetysliltkeen herättäjä ja alullepanij?, pastori I E. Storjohann. Kun pastori I. E. Storjohann m. 1864 oli saanut merimieslähetystyön käyntiin kotimaassaan Norjassa sekä w. 1869 Ruotsissa, koetti hän kerät- ?ää harrastusta asiaan Suomessakin. Mainittarvampia käytännöllisiä tuloi sta ei täällä kuitenkaan näkynyt en- nenkuin jälkeen mucden 1874, jolloin oastori Storjobann käwi täällä pu- hujamatkolla. Nyt käytiin perusta maan erityistä MerimieSlähety^spu- raa, ja syyskuun 30 pnä 1875 ftur piti perustaman kokouksensa. Masta m. 1880 uskallettiin toi mintaa laajentaa. Silloin lähetettiin ensimäinen suomalainen merimieSpap- pi ulkomaalle, Grimsbyn satamaon Englannissa. Merimieslähetystyölle ali erinomainen onni, e tä tätsi tien- raimaajaksi tuli pastori EliS Berg roth, joka nuoruuden palamalla in nolla (hän oli silloin 26 muoti'.s) al-- tautui toimeensa. Ennen työmaolle lähtöään hän kierteli Suomen seur - 'unnissa tekemässä asiaa tunnetuksi GrimSbystä sekä sittemmin Lm-toosta käsin hän etsiskeli suomalaisia kmn- miehiä Englannin satamien kurjista luolista kooten heitä yhteen ja h?rät- täen heissä makamia pyrkmiyM. Kun Bergroth m. 1883 palasi lop>:l- insesti Suomeen (hän oli mälilläkin iäällä ollut esitelmämatkoilla), oli työ jo hymällä alulla. Sittemmin ryhtyi hän liikettä johtamaan täällä koti maassa, toimien Merimiesiädetyss-u- ran sihteerinä aina m:een 1898. Hä- nelle ominaisella, harminaisella tar molla ajoi hän tätä asiaa, joka mo nen mielestä tuntui mähäpätöiseltä. Bergroth näytti mitkä suuret pyrki mykset merimieslähetykseen liittyimät. Hän julkaisi asiasta kirjasta, toimitti merimiehille sopimaa lukemista ja laajensi suuremmoisesti lähetyksen työalaa. Uusia työasemia amattiin Europan ulkopuolellakin, Neiv-A orkis sa, San Franciscossa ia Pensocolassa (Floridassa). Kerrassaan ainoa la-> ruaan oli Bergrothin puhujatoimi. Lukemattomat kerrat hän kierteli Suo men ristiin ja rastiin, pubui tuhan sille ja tuhansille merimieslähetys- työStä. Nämä tilaisuudet herättimät harrastusta ei ainoastaan merimies lähetykseen mutta myös hengelliseen elämään yleensä. Bergrothin jälkeen siirtyi seuran toiminnan käytännöllinen johto pas tori Matti Tarkkaselle ja hänen luo- muttuaan sihteerintoimesta miran ny kyiselle hoitajalle pastori A. Ren- mallille, jotka molemmat olimat me- rimieSlähetySasiaan symemmin kiin tyneet toimiessaan merimiespappeina San Francescon kciuk^'se'.I'- lähetys asemalla. Scurcn toimikunnan pu heenjohtajina oiv-.t iau mman olleet asessori I. A Pont -n (ww. 1877-88) ja sen attori G. Z. Mjö Koskinen (1888-1303). Seuralla on läh?tys'.semia Tmu? sa,HanguSw, Grim:l,y s-Z. Low'.css ^ Hullissa, Liwerpoo!'s!a. H »mpuriss?, A^tmerpenic-sä, N?n-I'>r?'osa, S n Franciscosi. M.siu Omimat lähe- tyZpapit tete.rät !uheiyNvö?ä mvöt iäh.-sissä satc.^.ak'Lpu. gMo. Ny kyään on seura:-. p^'w?l'ukseosa kaksi siirlola-spcippia. Ziämä o:?^t käyneet ellsisillokin paib- .Iia, jeiöin asi.!?ac suomalaiset omat ivasta heidän kaut taan saaneet ensimäisen terran ler- mchdyksen w ^ h'.?tc? ko:i»naaZta j-,i muistutuksen sika, SuvmL mu s- taa heilcik.n. l^helystvöll^ on nntu s-.-ur!armoi?!r. mer^ty^. Mon ta sidettä kotimaa» !a^?la on uvdel- leen solmittu, no-nt-?. yksikseen j-iu'.u- nutta vd' .y?.u n>e^ zn !-.erä etty ja monea sieluun ij?n?aiikista totuutta iyln»e:ty. Am?r>,k n suo - alaist?n toi mimat seur cku:.nat' :ySZ?en!ii-°?ät Maikeissa oloissn om^j-f>: keskuudes saan, ne eimät moi toisia cutta?. Wa!aw«mman elänä, k.^rr-^laict oj-'»ttt'.r>'L Z 'ommkoht', odot tamat täältä p a. MsisluZn siro lais!aheiy>täcu>. ^nvit ee E^-c« me» Merim Lslähe y ftur< ^'j?v apua. T5ä ei -l si ko^no unhoitettmva. Mer^uieZiäh^y s->'a nn k^ke-i aika? :yös'enr^-!y! n'si(y^.s^ on? sisu'.:den w rass Ssu war>t on'.>t en!m!näksem ko.".Z^ köyhien!.:eni^'.'': rc-moista. A>vul«aat n-'n!-löt o?rot :eh::<et use y. n>. rvta työrä Mety'.'en ',-Mäksi. Lvke- maUoiais'.; t:!ujuuk-'^-s.i o.oat 5ZP-' v. r-?. ?o5^--eet r)p,-ja iähetyk^Ue. Seuran muot-ufti MNlot c-mat wiiute iinstu?uo!is^"de Si-^t Ms'' 100,000 m<u'.^5N ; K.ik- knon cn seur.'.-'-: to-i-^iitakautensa clust-'. si>Ma ollyi- IV» mi!joo?:wi m Tulojj on ollut noin 1,620,000 Teöto- mentti- y. m. suurempina Z-izjc>ituk. sina on seura saanut no-n 128,000 mkaa. Hartaushetkiä orc-at lab?iyk'en työn- ieknät lahety -asemilla ? tän??t yli 30,000 ja on ni's'ä ollut kaulii'it -> yh eeusä vliiN m lj ona kerkeä. Ku»> lijaw. luki. on ollut luurin Nelv-Izr- km ja S n FrZk-cicc^n aiemilla. Tärkeä j'. hyödyL-nen on merim!ks!äh<tykse« p.:l'vsu,5!lla si kin, et:ä he wa! t ä ät mer-n-ieZten rahaläaety^siä k tiina^h n. Koko t i miaikana on mer?misöo-'vpwi kc:utts lähetetty kotiin om'isille msrim'e^en rahoja n-'.'» 3^620,V00 mr a. Ilma i merimiesl^^e!ys:ä osu.-rin oka näistä r<'5vil«a mar^aS i ku'^te'tv satamaoaik >s . nie^nyt pöäaiiulli- sesti hukka n ja j^Si-yt koti-namhan läkettä:nät>ö. Maikka Meri^.ie^ähetyssmr »lla i^ Nyt on useita ulkcrnailla, olisi uhä uusien pemstcminen tcrv«en. Onkin oll.it vuh»rna l^-deiyz- sem n am^iiminen Jnti-^sa, E >'°ä Amer'- kassa i). m., nmtta m rzje'? murvy? on ollut e5lecr,5. Seura kyk.'- «emä toimintaa"!! >>'^cn'in lojen tamaan, jc-s sillä u.-ain I-it enem män maraja. K.nsainme Heng-Uisen ja henkisen elämän k-?h'tlsmise^z on Merimscs;ähe!ysseur-'lla tmk^t eri koiset tehtämät. Eydämes^ä-iN isä-- m^anystämä toin. '?, eitä tämän lä hetyksen sruri m r'-vi! kansamme keskuudessa vbä e en>nä ^ selkene? ja Merimis^'äii?lu'''??:ra!le tulensa kani.atus ssmak'a kestoa. yhdelle lehden perustajista. Uus maalaisen osakunnan puolesta saapui- wat lähetystönä neiti Katri Lille, yli-?xpi!?i?t Gösta Becker ja Daniel Löiir berg onnitielennan Werner Sö- der'irömiä yhtenä uusmaalaisten yli- opvUasten parhaana jäsenenä. Kansaamalistusseuran puolesta kiitii professori Armi Grotenfelt Wer- -er Södsrströmiä lahjoittajana joka criUäm teki mahdolliseksi lastenkirjas- tiX'si n edistämisen. Suomalaisen kirj ill.suuden seuran puolesta taaS puhui tohtori Knut Cannelin, johtaen m I in ne kormaamattomat palme- luk et, j^tka Werner Söderström on tehdyt suomzlaiselle kirjallisuudelle ei rv nn ta Iällisenä kustantajana, maan sui-.rt,'» tirjMsten hankkeiden suora- nuseiic: herättäjänä. V- 4 i. p. oli Werner Söder- ir^min liikkeen johtokunta kutsunut mui!t? paikkakunnilta saapuneet lähe- tr^töt ja wierart päimällisille Por- woen Seurc huoneelle, jossa noin 30 h n^eä oli keolla. Siellä puhuimat professori 5? c,r?e Krohn, tri Santeri Jiv. lo ja rouma Maila Talmio ker- oi mielä muistoistaan mikdessään ensi sta^n kustantajalle. T^l /lsuudessa luettiin myös suuri määrä pZ°wan merkityksen johdosta saipun-Äa sähkösanomia. Mern- r Kijtlvrllriuun! Lukttisot kansel.'.i?r!zbmät onuitteli- ivat wiime su«nu?.taina öy-muotisen merk!ipaitvän ji.hdo?ta hra Mer-^cr Söderströmiä. Aamulla herätti M-lvuoliaan l u- lulla liikkem henkilö!-innao ^esken muodostunut lculuku' t?. Lähet:»§- töistä saapui c^m.pä n?^Lä ensimäi- senä Pormoon r -iUi>. de..y ' lähetystö, jo'-ka pu^!e.'w mai^te^.i Ernst Lönrb:rg l.us 'i su. harrastuisi K! s, j.t^ e':rö.n on omistanu! Porvoo,-, ra:^uUyöllz alusia asu. Wäh n r.^-ä^emm n :vi 10-henkinen läheiy^.ö juhlij lie n-in s'bum:!», i.'a sisä ! ä liikkeen kvko he:'-k-!öt^. n kumia liikkeen eri o's ^ Lähe tystön pu.-le^:-? m^. tt ri I. Il.ni esitti >!?s., .''e ci ö u:ma" jäsenet l usuiiv^t iloasi-' ni >i, et?u saamat olla tnö!i!.k^jöi ä jonka perustaja W. S. .n-. Hui tämä'' jä.keen sa.'pu!wat k-> ta-inueosukechrö Söderiirö.» ^ edustajnt rehtori P. T. Nou q -.''si ja vroft^^on F. Gi''f! n, jo!.-t-.. edellinen --.z ^ki-u ^i ki'7i i.,i' tun lnkkeei-. psrns',a', > s.-lä, :-itä ijä'' yleensä on Suomensa t?'.-ny. kirjain- kustannus^oiui-.nnai! sa;^t.!->isei-t i kyai?a»si'll? ja samall - unisin erm:k- kaalle ka-n aue. S'.tie - sa'.'puimat P r Suon:a- laisten edustajina r h cri .K. Wc 'ol>- ja tehtailija H. Immonen l.'.usi>.tnucn yhdistyksen kiitokset ykdelle se!! perus tajista ja suomalai>uu?l!,k'een p^.r- haÄa edistäjinä p ^t-'«uunnaLl.'. Useiden su ana!kirjailijain puolesta s^.-puiwat Mail^ Ta mio, Johannes L nn^nkoski, W. A. Ko s kenniemi, Emil La^-fi/en ja Eino Kalima tuomaan odrcs ^.n, joka o'i kirjailija Johannes Linn"nkcsken se- pittämä ja suljettu k.mniisiiu tuohi- kansiin. Adre-si on kokonaisuudes saan ..Satakunna-»" 'u.iu:>e uumerossa. Suomen kirjailijaliiton tervehdyksen ö0-muoti-'.alle kustantajalle tsi.^at kirjailijat Juhani Ah? ja Santeri Jmalo. Kansallis-Osake-Pankiil puolesta toi johtaja M. R. Jimonen kauni-n kukkaislaitieeu iiiiotseksi p.nk.n moni- muotiselle malmoMe. Sanomalehti- osakeyhtiö Uusimaan puolelta toi toi mittaja Emil Lassinen esiin kiitokset — Aahjoit«I Suomalaiselle T > Sea^eAialle. Miime nume- ro'-'.!-;nms mainitun lahjoituksen Ii si on kiMnkusiantaja Werner Sö derström n iime sunnuntaina, täyttä- essäun 50 muotta, Suomalaiselle Tie- dk^'are-n?.-.Le labjoittsnut 10 koppa- le a Mcrner Söderström o. y:n osa ketta (n mellisarmo 500 mkaa, nykyi nen ka .ppa-armo 800 mkaa kappa leella). Muoluinen osinko on käy te! to :vä akatemian tarkoitusten «dis- täm seksi. Toimomuksena main on lahjoittaja lausunut, että lähinnä olisi amu^ettama tieteellistä työtä, joka syne-tää kristillistä elämänkatso- MUvtu. ^ Hel??«gZ« atleettiZl«bi« r^nsa'j".v^lisissä piinikilpailuissa mii- ns miikolla jakaantuimat palkinnot NaSkas sarja (yli 80 kg. pai- nc wat): 1. A. Jära>inen, Jyry, Helsinki. 2 H. Lehmusto, Helsingin At- leettiil! b'. 3. H. M. Jensen, Dan, Kööpen- h' ulina. 4. M. Salomaara, Kiisto, Waasa. 5. I. F. Olin, Helsirgin Atleetti- klubi. K ewyt sarja (alle 80 kg. pai nan.-.^): 1. E. M.sterlund, Ponnistus, Hel sinki. 2. H. Chrvtensen, Dan, Kööpen hamina. 3. A. Lumme, Mitys, Tampere. 4. Th. Tirkkonen, Helsingin At- lee^tikl^bi. 5. O. Mlkluvd, Jyry, Helsinki. 6. O. Pynnönen, Ponnistus, Hel- n> ki. S.-om. luiiet painijat moimat tyy- iy!rö'si !ä muutella nyt päättyneitä k lpi l. jiZ. Kun aikoinaan maailman- !» Eiiroranmest^ruuden maittanut - k ilair.en Christensen miime tam- ttuivmsa käwi ensi kerran maak- s > me, niin hän selmivtyi tuiki bel- i kaikista mastustajistaan. Nyt bänen !äy!yi täytyä ratkaikematto- m.lau o-.teluun kokonaista mi den suo- m^i-isen paivijan kanssa ja toiseen vaiti:>.toon. Ie-'en, jokn m. 1906 moitti Aiee- nan olyinpialaisissa kisoissa raskaim- ma^a sarjassa, sai nyt tyytyä kol manteen polUntoon. Js»sslski» «i«ityS lähet- tParisi»». Kaikkeinkorkeim- «a:/.- ? rjceciä maSLanimit etylle Rank ka:» lähettiläälle Jsmolskille lausutaan t :".- !u§ ja Mos JZmolstin aikai- sem.-.-u<;.^ toiminnasta lähettiläänä Belgradissa, Munch?- ui T'??? sa ja Kööpenhaminassa ssiä ^ritiäiv.km hänen toimistaan We- näjä-i uikomini»terinä. Jälkimäisellä -! osoteiusta toiminnasta huc- m u'.!aan erittäinkin tähän aikaan ai!':a:"'caduiSt« iopimuksista Eagkan- n ; j; Japanin kanssa. Samalla läheititäs malkean Kotkan vv r lu inan jÄer .ekst. R skriptin on M. keilan alleilrjoittanut Fricd- berg-ss. sy:M 14 pnä m. I. — Ä milj. kaUellett». M' srsiä lokak. 1 pmä. Erittäin tärle-tttti juttujen tutkintatuomari on m. .. asitiutuntijoiia lähtenyt lää niin .aria-tamaan erinäisiä kuikulai- to a ^n insinööritöitä senjohdosta, että cn ilmoitettu asianomaisten insi nöörien i'awa!taneen noin 2 milj. rupla'.. Wslla»r»mouS Portu galissa. M dcidista, lokakuun 4 päimänä. Eräällä Lissabonissa oleskelleelta sahalaisella alukselta saatujen tieto jen mutaan on Lissabonissa puhjen nut mallankumouS. Sota-alukset pommittamat kuninkaallista linnaa, jonka katolle mallankumoukselliset omat pystyttäneet tasamaltalaisen li pun. Toisten tietojen mukaan, on kuningas kapinallisten käsissä.