l-suvsntains joulukuun 17 p:nZi -! I-asksroits- LIMMZri ^lis Lsstrsn M D—11 j» 5—I ^iViäboniiii r»u- t»Ii»vp»Q t»Ioss» ^sissänliävtsvä tc»6ui> puolsi:»!. >'»!st»ut. tiist. >» p«r>»ut. II— 12. I^iilkKlllZÄj» jyk» p»iv» s»ir»»l»ss». ?!ZW!'i ö. S. DffU «Qiivuvti»»!: Ir»iipO2NZ!liiil»n, S»?!»- o»»^i!^ct»adu» g—N j» b - b i»ce« !— MMU K t»v»t»ko S—!! ».?., 1- i? I» b—v z.p. »r^ip»!vir!i !—8 piuv»llt »uulluclt»i»m j» Ximato »vt. t»llppi»s öotumll, az^. t»ivv pik»v ^VlSQLjlsLLL: il. I loders f»?siresA?z ?on?-1öi>ic»tllbS»t»kMn»?! Illrj»Xdap»o vl»k»r?»«»j, ?»I«t. 1?l,, »>»» 7. « »«oit». 7oi«>tt«» r»d»rip»ii»u -:z. tii ^»LppKjcirjoj». 7. »». V»r»vu«»l^iw^ j» ?«rt, 1». »7» tvimn?»» liop»»r'i kvvtrivi» I-auri MsM VsrstuvlNsri vor!, Sotisk»w 27, ?ele?. 2 7l, »j»» l»ki- x- w. »sivit». 7ouuitt»» r» d»^p?7uvisi». I»»tii ^»vpp»iriijoj», t«s- t»msvtt«ji z?. m. litÄÄMMKtS.' Mmö ssskMg. I. S»viQi«i»t?»»i^ori. ^ZmZri sssrUllg. Lov. o». IsLzzjziiitiiiMto. Lrlillno V. Melz ?oi-i. 1'os^c>^i X.o 17. Missio V. ?3M3llSII, llovioik. »usdlllt»lltti. K»»rm»rkk», pakslin 8öörw»rkllu k»att» ^j»« leklssloit» dslvsll». IZzzsm tlkiujs- j» Milolsltll. kiilto i^.vv j» S. Li^ol». ?ud«lw 17 > g-» t»j»! ?od«U^ ?viinjtt»» k»>Ir^j» I»ic,»I»»k! koaiuvi» l»ivoi», p«ru r»doj» 7. «. tW!!i!g MS liM kZ!!l!: asunto liÄtMUills vil^lmiLtöll tslosss ls^ieUA rÄutsttea-ielQAA. MkV'" ilmeeksi K»!»nej»ZI» ^»!»Ing>«S: KZÄsSl! z Äö!!l!!^ r»ta 42. 7«I»I 7Z5 j» !?7S MMMMÄMgZS » ri. ZZi4S. ^sisnsjajia lurusszu I. Hikkilä, t. Il»o6. V»i»tuc>w»ri. l^artiQ, 12. ?nti. L?l). K«IIo 9—S. ,k. 4W ^uoreits muri-2 liiettävänä leipuri X g. l^iinsvll». viilsu»- ja »spSn- ' »mmsttiin kuulu- VSt t>'öt suoritta» 1 täLrnälliL/^cleUä vsli. ttolmsien'In Konvpalaliikv poriss» liirktlvll. k , S k. vs. 114. kNÄMÄ !»OMsli I-td»!!! ?«:«!oolu 4 A. SLQQe. SVVA.1 va »vS» »»U»«ku j» t» Ii. o^LQLn I.skk1tsllt»sss» S^rx»»!»?i» ?«»«!!». NTttU^S, I.skkegs o««II», »i»dill« I» I»piM» tu- kott»m I» vtdltti v ->»iv»u». m^öslcm m^vät pyri, VI»äulliriv5»ta 7. — l'»!«kiloni 273. ?k?!s 5SSSZ!ÄLSS z»»tiv»»w ö, »»via»» «» x»Ze»U^»!» u« t—» »—I? »» li. j» S«^»MUtIl« ?rszis ^VirtSLSZ» UsiiutkrUu L»k»ruQi«t» v»p»»t» virvota»- LlZlti?ZS»Rl> NoVNvlH »joituu. v«. Rla i v»»» ck-vtvoatiiu. «»K»«uum F. «. »»»S»»» d»Iv»II» t«I»t 1LS. Lsgllsit» «MsztsMs j» t»IU ksvvsillo U nck^GM» It »piuLtotc»ta 12. 'kelvt. 172. tslosss, a:o 1 ?riönk»6uo v»rrs>I». Islsk. 417. l!Avs>i»v ooit»j»n, opett»j» <l. 1^. Xoskissii osors oll ssun». Lunouatama/oululcuua 18 p:aä kello 5 >p. ?yöväon>tiäist>Icssn liuonoustosss Lisäällpääs/ 25 psuiiä. 8oitsnnoIIisön Lvui-sn lZsksstsri. MdsnM/NZmo. Lunaulitaina t. k. iL p:aä lclo 8 i. killkll?MWZ. 8kt».«mMck. Lst. >Z!Ui. piclet,ääu avoinna cclellcenlcin ^'olcai- sena .^rlcipeiiantÄinÄ Icello 9— 12; )u!)Ian 5attuessÄ ecjelliLenä arlcipm- vänä. .^ilästöönpamMN I«?rl<o on ecielleen 5 "/>, I<uuI<ÄU(jen 1 ja 16 päiviltä lujien IasI<cttunÄ puoli- vuosittain II-^IIiUiI<LLen !<uuluv^ v. 1911 5'. XVä,>'Iä(pukeen- XV. ?enttilä svarap.jokt^, I''. ?Ätui-i, k'. Jutila, Ii.. ?oku>!^, Iv Xirks X. Kirjuri). ^S»itUS. Lat. Lsn. ttokemsen Lszztöpsnkki <n ivallisten pci-)!intJi-I<>^ouLtenL?t lisiisi avninn.t m) <">sl<in la>.>.'mt:un:i t. 1<. Zi p:nä I<Ic> 9 12. ?luvmsu- tetaan, että lvorut ImnoistÄ ovat joulukuun ^zlls suontettavat. tisIIitllZ. l.Snsipuisto>c»tu !k. pukolin lZS. gis^äiituUsit» j» t»Ivik»ll- ^ukl»pli^ui» sekä tls.illli» mmi» »uur>»ttiiii ^uolovi» töitä v»Ikmstst»»o tiliolsllisvsti. ?vö »j so miilcsästK. >Ii>- pe» toioutus. Lill- v»t k»Iv»t. »uomss! j» v»«rlt»rpett» m^/äääll t»»Iv»U». l.M«r C.l> H Mllim ?M L Lro ?i»luilloills j» ^Iz^^sIeiUs sskä n, «im - vsäil s»Ics»1»istev piimotelitgäcköll tuot» ioillo piäasl»ill1ez ?oriss» X^östl ^Uio. Ltslspuistokiltu 18. ?ikwöllo!^ urkudilriuoollvj» (m^ös KZ,?tvtt)1ä> »io» vs^»sto««». kleoempl miiiiiS 8!1kkin2utioja loppuun wvvil:Isn ostoliiniivill» l iiässsa Liitvmaliikkkessä. Anna Än6e58vn. 'kvlsl. 41. Ltelspuistokatu I!i. Me» vsIM m On I>vn'IvII!5t!i, teliäÄ jouluo°!toksöllsa m!>>^c>II^imm!tN ^ika^«»>n, Lill» silloin »in» 5g,»v!msa mieleisiänsä t»va.- roits. mn.tiäcilli«iiiim!ill kiilvalliu ^olliutavafoitz lövlvv vrinom»inen jg. valikoitu varssto ^suniit,^ tislpojA ^oulu- uuäöll- vn»6vnko7ttl-j-i ?na>»inut. >I5>!wc>n>n^jN!>> >>vvu t>Ia>8UU!?. vllo knöerzimn pspvriksupssss. oil 5ö zj^g. jolloin jouliilalijojou o«t»i!tt k^iss- lev»t .>8s,ta>cunnan" ilmnitnso!?»s- to«t» mit-t keksisi ommsillosn ja vsiä^IIeso lakisksi I-iiksmis8t»>ii VN VÄIN kävtttttilvä tilaisuutta liv- välcssen imts,in<tlli>, ilmoitusten ks^utt^ yleisölle tivto tAvg^oi^ts^v. ^inoa keino tällai-eii tisäon »nt»- miksen suurelle vlsi^ölle on ilmoit taminen ostollvkviseii yleisön k es- kuuteen I»»j»lla »Ial>A leviävässä s^nomlllsk-iessä. Lellainen lsliti l^änsi-Lllomsss» ia?oriss» on „ZztzI(liiltz". Sostalistit ja me. II. ..Ponvareita olemme kaikki." Vasalle. Sosialidemokratia työskentelee luok- katietoisuuden pohjalla ja rakentaa tulematsuutensa luokkataistelun tuob tamtin wlokstin. Tämän makuutuksen saamme lukea miltei jokaisesta sosialistisen sanoma lehden numerosta. Sosialidemokratia wihaa siis luokka-oikeuksia. Olemme hyvien sostalistiemme kanssa aiman samalla kannalla. Mekään emme suosi ruotsalaisen ylimysluokan yksin- maltaa ja taistelemme sitä maStaan silloinkin kun „towern" tuon luokan yltioaltaa pöngittälvät kuten äskei sissä waltuus mleZmoaleissa. Mutta me menemme taistelussamme vieläkin pitemmälle. Me nimittäin taistelem me myöskin sosialidemokraat- tiSta maltaa maStaan ainakin sii- nä muodossa kuin miksi se uhkaa meidän maassamme muvd stua, joka muodostuminen taaS johtuu siitä mitä sosialistimme sanalla demokra- liia ymmärtämät. He nimittäin ym- märiämät sillä sellaista konsanmal- tao, joka kyllä osaa pitää „porwarit" kurissa, siis toisin sanoen hirmu- maltaa, diktatuuria, jonka käsissä on mähemmistöa henki ja elämä. WZär'>nkLsity5ten Välttämiseksi tul koon tässä mainituksi, ettet d kiaiuuri kuulu todellisen demokratiian luon teeseen, se kun tunnustaa mähemmis- lö 5kin oikeuden, joSkin olemien olo jen pakoSta menetteleekin enemmistön pää ö°sen mukaan ja toimii siten p a- koittamana luokkana. Sosiali- demokratiia taistelee siis luokkataiS- teluaan päästäkseen itse mallit» semaksi luokaksi! Se perus taa taistelunsa ainakin Suomessa ja Venäjällä pelkkään kiihotukseen, otta matta la nkaan huomioon, että de mokratian — meidän käsitteemme mukaisen kansanmallan — meneS- tyäkseen tulee perustua korkealle ke» hfttyneeseen itsehallintoon, jossa jokai sella hallintoyksiköllä on olema mas- taama taloudellinen maStuunalaisuus, kuten jokaisella täysikäisellä molrion jäsenellä. Ei mikään ole Vahingolli sempaa sen terveelle kehittymiselle kuin pakonalainen yhdenmukaisuus toiselta puolen ja liian runsas suoje lus Loiselta puolen. Olemme myös kin marmat siitä, ettei ihanteellisin kaan demokratiia tule koskaan kykene mään suojaamaan yhteiskuntaa se!» la sia lakeja maStaan, jotka moneSta yhteiskunnan jäsenestä tuntumat wä- klmoltoisilto. TäSsä kohdassa on tyydyttämä yksinkertaisesti siihen mar jaan edellytykseen, ettei demokraat tisen yhteiskunnan enemmis ö ole säätämä persoonallista mapautta p y symäis e sti haittaamaa lakia, sillä se joukko, joka tänään oli enemmistö, saattaa jo huomenna ollakin wähem- miStönä ja ..jokainen mähemmtSlöä sortama laki mol myös uhata sotun- naisen enemmistön jäseniä", kuten eräs huomattu saksalainen sosialisti- joh^j^ aiman oikein huomauttaa. Mainitsimme edellisessä kirjoituk sessamme, että sosialidemokratiia saat taa olla hyminkin lähellä ihan ää rimmäistä taantumusta, konsermatiS- mia. Ja asianlaita on tosiaankm niin, jos ottaa esim. huomioon mei käläisen sosialidemokratian kansan- maliStuShommat maaseudullamme. Sosialistein iltamathan pyrkimät ai man säännöllisesti, kuten kirjoitukses samme lehtemme numerossa 94 ie!» mästi osoitimme, olemaan raakuuk sien edistämiStilaisuuksia. Ja haus kaa onkin panna merkille, että sosia listein omaSsa leirissäkin tämä seikko jo huomataan. OuluSsa ilmkStymä ..Kansan Tahto" on puolueensa ilta mia maalannut sangen mustilla Vä reillä. Saa sitte nähdä joutuuko lehti puolueen kiroukseen kuten puo lueesta äskettäin eronnut opettaja Josua JZrminen. Demokratiian Vanhoillinen leima ilmenee myöskin siinä, että se sangen usein pettää sekä kannattajansa että maStuStajansa ainakin silloin, kun on kysymyksessä heidän oman kykynsä ulottumaisuuS. Ja että sosialisteilla itsellään on suuret ajatukset esim. omasta lainlaadinla-kymySlään siitä oltanee tässä maassa selmillä ja yk sistään sen ilmiön perusteella, että sosialisteilla on eduStoja-ehdokkaita runsaimmin kuin muilla puolueilla yhteensä. Vanhoillisuuden merkkinä on totuttu pitämään sitä, ettei huo maa aikansa Vaatimuksia. Ja sitä eimät „tomerit" tahdokaan huomata kykyänsä nähden. Vanhoillisuuteen mimahtaa sosialistein käyttämä jyrkkä k,eli, epätasainen politiikka ja toimo päästä sortamaan asemaan kuin myöskin asettaa «vaatimuksensa mah dollifimman korkealle moidokseen sitten tinkiä, jommoiSta Suomen Ammatti> liittojen pääsihteeri Haapalainen Vii me kesäisissä työtaisteluissa selmäSti antoi huomata ja jollaista paroillaan saadaan nähdä kirjaltajain palkka Vaatimuksissa ja yrityksessä sulkea koko ammatti mvutamain harmain muinais-a'kaisekä vksiaoikeudeksi. Suomen sosialidemokratia pyrkii selmäSti luokka-diktatuuriin, joka on alhaisimman silvistyksen hengenheimo laisuutta ja luonteeltaan äärimmäistä taantumusta, kurjaa Valtiollista pe räytymistä oman luottamaltansa taakse ja turmiin. No niin, meidän ..luokkatietoiset" sosialistimme taistelemat pormor >S> toa Vastaan luokkana, joka on kukis tettawa ja sen maailmankatsomus hämitettämä. Mutta sosialistiimme jumaloima Lasalle on kuitenkin sitä mieltä, että me olemmekin kaikki pormareita, kun mennään oikein asiain ytimiin. Työn tekijä, pikkupormari ja suurpormori omat kaikki samoja hymiä ..pormareita" yhteiskunnassa. Ja nykyään elämä ia hymin tunnettu sosialisti Edward Bernstein sanoo: „Minä en kammoksu tunnustaa, että minusta pormari luokka mielä itse asiassa taloudelli sesti, jopa simeelliseStikin on koko terme". Ja sitä se onkin. Olisi paljon edullisempia meidänkin sosialisteil lemme pyrkiä kohoutumaan maamme pormariSton tasalle simistyksessä ja kansallisissa riennoissa kuin kumitella ja pyrkiä sellaiseen päömaaliin, jolloin porvaristomme olisi medetly alaS päin köyhälistön simiStyStasolle. Tämä pyrkimys joS mikään on manhoillisimpia ja merkkinä äärlm mäisestä taantumuSmielisyydeStä. Ja kuitenkin HZämöittää se seutumme sosialistien toimissa. Meidän sosialistimme eimät anna mitään armoa suomenkielisen „por> maristomme" Vapaamielisille pyrki myksille. Heidän oppinsa mukaan kaikki mikä ..pormariStoSta" waw al kunsa sa?, on kelpaamatonta ilman eroituSta. Että nZin on, todistaa tapahtumat omaSta eduSkannastam me. Kun siellä keskusteltiin työiväen suozeluSlaista ja -makuutuksista, aset tui kansallismielinen ..pormoristo" asetuksiin nähden suopealle ja kan nattamalle kannalle, kun taas äärim mäinen ruotsinmielinen aineS ji sitä tukema JonaS Castrenin nuorsuoma lainen ryhmä asettuimat jyrkästi m^stuStamalle, oikein aito march-ste- riläiselle kannolle. Sosialisteille ei kuitenkaan kelmannut ediStysmieliS tenkään ..vormarien" ehdotukset, joissa lopultakin oli runsaampi annoS jär keä kuin heidän omissa ehdotuksis saan. He pysyivät main uskollisina ..pormaMisen ajatussuunnan kuk>Sta- miSohjelmalleen", j^ka ohjelma kehit tyneimpien maiden sosialistien pyrki myksissä on jo hyljätty kanta, ja oh jelmaan otettu selloista keinoja »jotka omat stmistykselle someliaita", kuten itse Vormärts in sanat kuulumat. Olist näin ollen Porinkin sosialis teille ollut edullisempaa ja suomalai sina kunniallisempaa kukistaa se mie- raSmielinen ylimystö, joka sortaa kaikkia niitä, jotka sisältymät Lasallen porman käsitteeseen. Ia tämä olisi tapahtunut, joS täkäläiset sosialistim me olisimat ottaneet osaa maltuus- mieSmaaliin. Mutta sekä kansallisesi että talou- delliskstikin taanturnusmietisinä he oysuimät syrjässä ja awuStiwat siten toiSta äärimmäistä taantumuksellista suuntaa, ruotsalaista rahaylimyStöä, vysymään mallassa. Kaupunkimme so sialistit eimät siis ole selmillä mielä to- dellisen kansanmallan, demokra tiian, «vaatimuksista. Tämän joh dosta pyydämme kaupunkimme sosialis tein huomioon kiinnittää seuraamat erään englantilaisen sosialistisen lehden ..Clarion" sanat: ..Ennenkun sosia lismi on mahdollinen, täytyy meidän luoda uusi kansa kansanmaltaisiSta (demokraattisiSto) jäsenistä". Tämän perusteella olemme edel- lemkin sillä konnalla, että suomenkie linen ..pormar sto" täisä maassa on sittenkin lähempänä sekä demokratiiaa että sosialismia kuin meidän..taktilli- set sosio listimme" itse. Tcdellive», oikea yZtämyyS edellyttää woimalka»n. vuhtaaSti obiekt-imisen ja löysin epäitsekkään osanoton toisen onnen ja onnettomuuden sub>e-n, ja tämä t»aS todellisen itsensä identifteraamisen Ystä- wän kanSsa. Tällaista wostu»wa ihmiS- luonvon itsektvq^ fiinä määrässä, «ttä loiiyslämyyZ kuulua nnhta asioihin, joiat", kuien suunnattoman suurista me- riläörmeistä, ei d edetä, orpatko ve satu maista, wat jossakin tawa't >wtSsa. Schopenhauer. IlM »Mz — G«,«e« asiat mi»iSteri- »e»wost»»s». Pieta rt, j uluk. 16 pnä. MiniSterineumoSto ei ole asettanut mitään esteitä seuraamien Suomen asiain hymäksymiselle: 1) Kysymys möliaikaisesta leima- meroSta w:lle 1911; 2) mallaSwero samalle Vuodelle; 3) piiomiinamero samalle Vuodelle; 4) MO lXXl mkn määrärahan myön» täminen senaatin käytettämäksi Vuot ta 1911 kohti tuntien myötämaiku- tuksella joettamokfi työttömyyden maStuStamiseen ja työuömyyshädän liementämiseen. — Suomea koSkew>at lakieh dotukset ja d«»»a. Rjetshin tietä män mukaan eimär Suomea koskemat lakiehdotukset joudu duuman täysis tuntojen käsiteltämäkst ennen joulua. Suomen asiain Valiokunnan esittelijä, kretmi Benningsen armelee, että ne jou'umat duuman päimäjärjestykseeii maSta helmikuussa. Valiokunnat jättämät sen sijaan mietintönsä ennen joulua. — D«««a« lokak»«I-iSte» sohtaja ja G«»me» ktzstzmtz». D mman lokakuu aisrydmän johtnja RodZjanko on, kuten S:t Pet. Zei tung kertoo, lausunut olemansa täqfin myötätuntoinen hallituksen toimenpi» teitä kohtaan, mikäli ne koskemat ra jamaita. Suomen kysymykselle vn hänen mielestään annettama enem» män Vauhtia. Valtakunnan etujen maStuStuS on ku'iStettama. Daumi tulee tietenkin hyväksymään uudet Suomea koskemat lakiehdotukset joko sellaisinaan tai pienillä käytännSlli sillä muutoksilla. Milloin lakiehdo. tu'set tulemat käsiteltämäkst, sitä ei Rodsjanko Voinut Varmaan sanoa, mutta joka tapauksessa alkaa niiden käsittely maSta joululoman jälkeen. — Automobiili se«aatille Senaatin Virkamiesten tarkoStu» y m. matkoja Varten on senaatti päZt tänyt oStaa noin 20,000 -30,000 mkn hintaisen automobillin. — GL»eIltzSpalrii»«ot. Se naatti on myöntänyt säm-Iläjäpolk n- noita 1,500 mk Jean Sibeliukselle jo 1,000 mk Leemt Madetojalle sekä olimääräisen 1,230 mkan palkinnon O. Merikannolle ja S. Palmgr^nille kummallekin heidän oopperasäwelly5 siStään. kM jM I? x. Kaupuogiu valtuus miesten kokouksessa torStai-iltana käsiteltiin seuraamat asiat: Kahdeksannen kaupunginosan tonttien täyttämisestä nostettu kv» symijS sen loa^atantoisuuden vuoksi jätettiin puheenjohtajan, kunnalliSneu- moS O Liliuksen ehdotuksen mukai sesti pöydälle. Pölyimukonee» hankkiminen kan sakouluille. Jotta sellainen penn> vohiatnen puhdStuS, jota kouluyli hallitus äsken lähettämässään kierto kirjeessä maatii kouluissa toimeenpan- tam^ksi, moitaisiin kansakouluissa suo rittaa, on kansakoulujen johtokunta ehdottanut, että kaupungin kansaton- luja marten hankittaisiin 1,500 mkn hintainen tomuimukone. ValmistuSmaliokunta lausunnoS sa^n sanoi, ettei tällaisten koneiden pätevyydestä ole mielä mitään koke musta ja ehdotti ostohankkeen hyl käämistä. Ja tämän perusteella Val tuusmiehet hylkästmälkin kansakoulu- johtokunnan anomuksen. PalkankorotusanomuS. Kaupun- ginpalwe»jat E. Rojerberg, K Holm. sten ja F Nordtuvd avotmat 900 mkn muosipalkkaansa korotettamatsi 1 200 mksi ja nykäistä 100 mkn li- säystä 5 ja 10 muoden palmelukseSta pysvtetlämäksi ennollaan. Maistraatti puolsi anojain pohja- palkan korotettavaksi 1000 niksi sekä 5 ja 10 muoden lisäykset 200 mksi. ValmiStuSmaliokunta ehdotti ano musta kokonaan hyljättämäksi. Keskustelun kuluessa Valtuusmies Luc-wder ehdotti pohjapalkan 900 mksi ja mainitut palmeluSmuosillsäyk- set 200 mksi. Valtuusto hylkäsi anomuksen koko naan. Työnvälitystoimisto omataan täällä ensi wnvden atuSta. Raha toimikamari ehdotti toimiston peru« tamiskuStannuksitn tarmittamat 500 mk olettamaksi tämän vuoden ar- maamottomista menoista ja tuleman muoden kustannukset pantamaksi var sinaiseen menosääntöön. ValmiStuSvalioknnta ehdotti pe» rustamtskustannuksiin nähden samoa, mutta enst muoden menot olettamiksi anniSkeluyhtiöa voittomaroiSta. Tä män Viimemainitun ehdotuksen Val tuusmiehet hyväksyivät. Kaupungin tulo- ja menoarvio ehdotus vuodelle 1S11 hyväkiyltitn pienillä muutoksilla. Tilan tullen jul kaisemme siitä pääkohdat. Rahatoimikamariin Valittiin jä seniksi hrat H. A. L> c'nder ja Edm. ValleniuS Varsinaisiksi ja hra B Sundb'om varalle. Puheenjohtajaksi valittiin hra Hammorsiröm ja vara puheenjohtajaksi hra L»cc>nder. Maivaishoitohallitukseen valit tiin hrat K. HjoUh ja E ValleniuS Varsinaisiksi sekä rouwa Hanna Hell ström Varalle. Puheenjohtajaksi kant tori K. F. Hedberg. TerveyShoitolautaknntaan Valit tiin hrat O. Nyqvist ja G Vidbom marsilaisiksi ja hrat Iisakki Saha ja E. Gcanit-Jlmoniemi Varajäseniksi. Satamajohtokuutaan valittiin hrat Hi. W'db 'M ja W. DunckerS Vakinatfiksi ja hra E. Mellin Vara jäseneksi. Holhouslautakuntaan hra Iisakki Soha. Sähkölaitoksen hallitukseen hrat T. E. Ramberg ja I. Nordling. Kansankirjaston ja lukusalien johtokuntaan hrat M. Latma ja G. Manninen. KastvatuSlautakuutaan hra U Nuotio Vakinaiseksi ja hra E. Pör röinen «aralle. Kunnansairaalan johtoknntaan hrat H. A. Lucander ia Fr. Laak>o- nen. Palotoimikuntaan hrat A. F. g-r- Holm ja B. Sundblom ja Hj. Hd. man sekä Varalle drat A Pci!mc;ren, E. VallenmS ja I. H. Hedenström, Puntarhalautakuntaan H?Z I Puumala. A. F gervolm, T. Noiv- man ja P I P-rson sekä ttieoikeu» tettuna kaupungin agroncomi I Lai tinen. Majoituslautakuntaan hrat K. R Bcemer. E. Mev.:n, B I. H. Hedsiiström ja K. F G:ön- wall. Reposaaren asioita valmistele maan valioknntaan hrat O A Horrbsrg, A Hakgaström, E. Bera man, R Saine, R Wah?rcos, Roser b -rg ja A Grand'li Reposaaren komuean sihtekrills pää tettiin makjaa 100 mkn p?lkk:a muo- dessa. Työnvälitystoimiston johtokuntaan Valittiin hrat A. P pp'.pgftöld, M Latma, H Rosenlew, I H^arai- nen, K. Mannila ja K Tuomlnen mäkinaisiksi sekä hrat K. R>t. !^, I F. Lmdgren, Saarinen ja I. G Viljanen marajäsenikfi. Työväen opetus- ja luentokurs sien johtokuntaan nem Saida Po!- mmieml ja hrat A. Hamminstrcm, T. Rintala ja I. Au-r, Satakunnan museon johtokuu taan hra W. G PejoniuS. Kauppakoulujohtokuntaan hra B. M. Stenmall varsinmsekst ja vnr«l e hra E. Mellin. Teollisuuskoulujohtokuntaan hra T. Nordman. Kaupungin kiinteän omaisuuden tarkastajiksi hrat G. Ra?ck<-n ja Jtak Karlsson. Kaupungin irtaimen omaisuuden tarkastajiksi hr-u K. M. LehNLS;v Hj. Idman. Kaupungin rahastojen neljän nesvuositarkaStajiksi hrat I. Fors berg ja T. Rintaia. Kesäkilpa-ajoratakysymyspantiir- pöydalle. Avustusanomus. Vanhan kan- sakoulun entinen siivoja ne-t, Scsiz Eriksson, joka vuodesta 1373 ro io- teen 1899, siis 26 vuotta, on ollut mainitussa toimessa e:>si ciik 9 mkn, sitten 12 mkn ja vihdmn 15 mkn kuukauspalkaLa. jvsta här? mis ä viti koulutontin katuoiat p!-h'.c>.n. kesät talvet, anoo, että wa?hut.d>'n päiviensä turvaamiseksi annettaifiili pientä vuosiapua valtuuston harkin nan mukaan. AnomuS lähe.ettiin kan- takoulunjohtokunnalle lausunnon an tamista varten. TervantarkaStajan tointa ebd tti kauvoavddiStus ase^itavakst. Wal- tuuSto hylkäsi anomuksen. Diakonaattitoimintaa varten saa miensa varojen jiönnötsen, 810 mk 37 v., pyysi Reposaaren rai:nu?yh< diStyS saad^i luomuttaa Rep sLarslle äsken perustetulle d akonaatnyhdis- tykselle. AnomuS hyväksyttiin. Hcposaaren tyvttömäin anomus lähetettiin tausunuon anivmista var ten Reposaaren asioita valmistavalle Valiokunnalle. Istunnon, viimeisen tönä vuonna, pämyttyj lopuksi lausui kaupmas E. Me!, in kaupungm valtuusmies en kii tokset puheenjohtajalleen, kunnullis- neumoS O. L »ukselle hyvästä y'.'teik> työstä ja ymmärtämytiestä, mikä on vallinnut puheenjohtajan ja valtuus ton välillä. Vastaukseksi kunnallisneumos Li- liuS sanoi tämän vuoden alussa mo> nten töittensä tähden m-istahakeises i ottaneensa puheenjohtajan wimen vastaan ja torjuen luotaan klttokstt väitti yhteistyön onmKtumisen j ht--- neen valiuusmieSten irrcztu?- seSta ja hqiväntehto'.suud.'-t^. S-- mallu ilmoiNi ja pyysi hän, e! i häntä enää kuntaa kauan paiw!.!!?n!u vuheenjohtvjaksi mali'ta'si La-s.'' puolestaan valtuusm^hiue k ltoliel ja toivomuksen, että Porin koupun- gin mzltuuSmiehet vasiedeskm pzn-- levasti, sitkeästi, lannistumatta t?i. misivat kuntansa hyväksi siiäiseSti ia osaltaan maansa pornoksi ulkcap'nn uhkaavaa maaraa tarmolla torjuisi vat sekä toivotti lopuksi Por,?: kau- purgille menest^StZ ja KorkeimNan siunausta. — Sarh«» jahtokxuta kokoon tuu KansalltskodlSsa hucmsnna klo 12 p. — A««attifiwiStyskomitea» jäse«VHde<»ä on pqqnpö^tä m - oourettu tehtailija G Soh b.rg H-!- st^gistä ja hänkn tilalleen maliUu kulialeppä Isak Saha Poridtc?. — 3Väe»lask«. WaSUk5<un päät tyneen mäenlaskun mukaan cm ajuk- k-,ita Porissa esikaupU7!?einepn 16856, Heisinänsä voin 14» 0W, Turussa noin 50 000 ja Tatppereeka nvw 40,000 henkeä. — Kuotsikot saaueet k»»«alltsi»sa afiotssa määrää- iswalla» T:ksi «»odetfi. Ei len pidettiin täillä raastumankokous meroäyriperusteen määräämistä var ten enst muoden aluSt-, vlkavaksi lakimääräiseksi ajaksi. V -aliin sut ivat käsiködeSsä osaa paikkaiunnvn ruotsinmieliset ja sosialistit — siis kapitalient ja köyhälistö — kummat, kin tahtoen veroäyriperukteen pysyt tämistä 400 marjassa. Vain pieni joukko yksitmsiä toisten suomenkielis ten puolueiden jäseniä oli vaalin al» kaiSs, saapuvilla, jotka, kun huoma sivat moninkertaisen ylivoiman, ruis- tuivat, jotenka yksim>el>ses!i maZrät» >i'N veroäuriperuSteeksi 400 mk. Sit ten tuli kysymykseen määrätäänkö tuo 3:n mai 5:n muoden ojaksi. „Köydä- liS öläiset" tahtoimat 3 muotta, mutta ruotsalaiset, käyttäen tilaisuutta by- mäkseen, maateivat 5 vuotta mäirä- ajaksi Ryhdyttiin ää^esty's en, jonka tuloksekii tul', että 48 henkilöjoiden äänimäärä teki 117, halusi Ii", muo den mZöräaikaa 167 henkilö" 2.009 ääntä vastaan, j^tka taaS tahtoivat 5:n muoden määräaikaa. w:o 144 — ISI0 I^mnö.^Lsiwi5to Turusss. Eerikinkatu g. Puh. 434. Omistajat- HowioUeudennotario H°wtoikeudeN' ranslistt Santer» «aarniioki. Näin ovat siis ruotsalaiset, suo menmielisten hajoannuSttlao ja tällä- kerloa etupäässä sostoltS!ijoh'aioin myö ömaikutuSta hymäkseen käyttäen saaneet 5.kst vuodeksi yksinomaisen mSöräämisivallkN Porin kunnall.siss asiviSsa. — RaaSt«wa«koro»!feSsa miime torstaina valituin latsotus laut«kuntasn seuraamat henkilöt: Elmteinonhnrjottajia: Backman Nils, varakonsuli: Giers, W., kaup ?iaS; Grönberg, Arvld, kuuppias Idman, Hj., kauvpms; Lindroos Gunnar, kaucvias; Lundsten, S. E. agenu?: Malm, E,, puuseppä; Par- vu«en, E., teurastaja: Ritala, K. B tehtailija; Rose b-rg, E. E., kaupun ginpalvelijo; Rosengren, Janne, kaup pias; Tcimi, M. H., kauppias. Palkannouttnoita: Arvekari, Väi nö, raatim es: Fagerholm, A., raken- nu«mestr ri; Litycnms. U., kon torisu: Mattsson V. monttööri: Ol n, I, p^?k'.njohtcjo: von Rrdauien, C, konttvripääUiktö; Rtpaw, D., rata ms?tar: Rosendahl Nno. palomes, ^.cri; Nönnb?rg. E. A, tulliivahtiines 'or; Savznlahti, I. A., kansakou lunopettaii'; Söderholin, Aksel, nlos maisteri. Kiinteimistön omistejia: Aim, K., kciuxpiaS: Almqvist, A., paloasiamies: Brobolin, W, kauppi> s: Grönvall, Z!. F. oluttektailija: Haikarainen, I räätäln Hedberg. K. F,, kanttcr-; Holmsien, O., teytailij ; Nmnminen, P, työnjohtaja; 3!yman, K. O., a;uri: Mellin, Er'k, kauppias; Sorin K , konttonsu; Mirtsnen, F. vksi- teh ailija. Tutkij lautakuntaan valittiin: Lu c^nder, H. A, pankinjohtaja: Pe'o- nius, W. G., poksahuoneen tarkas taja; Rintala, T. I., kaupanhoitaja; Saha, Isak, ?u?tasepp5: Surdblom, V., apieekka.i: Sundell, (5. G, vara konsuli. Tilintarkastajiksi tulivat: Berg'und, Fe!ix, kirjanpiläjä: Forsberg, Joel, k sööri: Lindroos, K , konttorist: Palmgren. Allan, kirianpl!ä?ä. Vaali o!i ..yksimielinen" j<i ruotsa laisten toimittama. — Wararikk»ai?sita. Enar Ahlmamn asianajo oimisto Tamve ct?'.ta vaatei täkäläiikssä raastuvan- oiksuoessa viime torstaina talonomis taja F F. Grönroosin asettamista varankkoUl. an. Velallinen kutsujaan t. k. 22 p:ksi'raast«vanoikeuleen kuu- lus!e!ua marten. — Zlä»ioi?eustoalit«Iset. Toö- miehmvuivo Amanda A rora Kos keln, leskivaimo Gr^ta Lovisa Su^dforssin ja sohintvöm-es Ju^o Jc>lm ri Lindströmin Porista wali< tuk et ehdottaa kuvernööri hyväksyt tävä si. Hylättäväksi ehdotetaan seuraavat: sohantyömieZ Juho J?akko La>neen Reposaarelta ja hänen vaimonsa, työntekijä Amardi Kristiina Sun dellin Poris a, työmieo Frans Vnta- saZon Porist, ja iyömnhen vaimo A eksandra W-i»osalon Reposaaren sahalta toteennäyttämättöminä. — Eli«!ei»oilmvit«>sia. Se yät K V, Lindeman ja I N Ha nsiius ilmoittivat torstaina malStraa ulle alottimansa täällä s>'vänlnkkeen toiminimellä ..HineiiuS ^Lindemanin sepänliike". Samalla ilmoitettiin Vil jasen ja Lindemanin sepänliike lopete- :u?si. — Ka«sekikjaSto ja I«?»sali. Näiden laitosien johtokunta kokoon tui keskiviitko-ittana ja päätti kansan lukusaittn vvodelsi 1911 tilattavaksi seuraavat sanoma» jz aikakauslehdet: Aamulehti, Aikakaus!eh!i ko^een- köyräjille ja veiurimtehille, Aika, Eläinsuojelus, Eläinten Dzt^mä, Emäntälehti, Etelö Pohicnmoa, Hel singin Koiku, Helsingin Sanomat, Hämeen Sanom t, Inkeri, Jokamie hen Wiikko!eh>i, Kmku, Kaikuja Ka- jaa^isia, Kansan L HU 6 p.v., Kan sakoulun Lehti, Kansalainen, Karjala, Kokkola, Kotiseutu, Koti ja AizieiS- ynnä käsitöitä, Kunnallisjxhti, Kv!» K-Mk-rjaHto. Ky!äk:rjeSton K^-'-^!'eht- A-scrja, Kyläkirj^ S:on Ku- nc>Uh!t B sarii. Lah i. Liitto, Luku- ri^va. Luonno? AStävä, ^änsi-Suo-ri, Mrimichen Astävä lisälehimsen, MkkeZin Sanomat. N-ziöten Ään>, Nuori Korjiia. Nilortson InSmä, Opettajc-in Li-ht', Palotormi, Peller vo Uu^menkie inen), Puutarha, Pyr kijä, Pliiu?ä, Roatoja. Raahen Sa nomat. R?ji"K^rjala, Rauman Lehti, Sctakunta, Satakunnan Sanomat. Sevotcr, Siirtolainen, Soiia!iSti 6 v.. S'sinlidemokrc-atti, Suomal. W;ral!. Lchti ynnä Suomen Asetus- l"koe!mo, Suomalainen Kons^, Suo men Lähetvssanomia lisäleddillä, Suo den Ti-oll.iuuSledti erikoisosaStoineen: kotitaide, ieppo. säh'ö ja voima sekä kutoma» ja paperitec-llisuus, Tampe reen Sanomat, T»rveydenb-itolehti, Tur^n Sanomat 6 v v., TvömieS, Tvö äisnmnen. Tähti 2 VV , Uuden, "olipunciin Sanomat, u»si Aura 6 no.. Uust Suometar, llrheili:'ehu. Uusimaa. W^asa, W^!w?ja, W'iouri p p , Virittäjä, Uiteiöbyvä. AllerS Familj Journal, Ärqus. Björnkbsrg» Ddninq, D genS Nudet»r (national uovioga). HusvudstadSbl det. Hmor ättonde dag. Kamraten. MiSstnnS. tidning för Finland med b hang, Nua PreSsen, S ömans Vännen med b b^ng. Tdskrifc för hälsovä'd, Va- sodlad t, W>cki"S Krönika, Äbo Un- derrättslier ja Aland, Kansakirjaston yhteyteen peruStet- <u hin losten-, työväen- ja ammotti- kirjaMo-osastoihin hymäksyttiin oStet- tavaksi ne kirjat, jotka näitä tarkoi- luksia varten asetetut komiteat olivat ehdottaneet. — Porin saäStopaukj» tsä«- »ät omat puheenjohtajakseen Valin neet E. A Lydeck-nin ja johtokun taan G. E Ramlurg n. G. W dbomin ja I Lemeb^rg n; varalle Hj. Id- man, K. F. Grönvall ja H. Lagus. — A5a»kieu rl»»Ia» Senaatti on määrännyt, että edelleen tönö vuonna annetaan Porin kruununma kosimista Turun kuritushuoneelle 990 hl rukiitaja 775 hl ohria. — T«lo»?a»ppoi Leskirouva Ida Saarni on myy-nvt talonsa jo puolen tonttia n:o 50 kgunungin 2;«sa osassa apteekkari G Vidbomme 16,000 markan kauppahinnasta. ^ Tullilaitos. Kahteen owo- naiseen konnorikirjoittajo nvirkaan Tampereen tull kamarissa on nim letti, P etarsaoren tullikamarin konttorikir- 'o ttaja I. Kuusinen ja ylimäär. ka- mar-kirjoittojz M. H. Räty sekä 'onttor.kirjoittajoksi tullilaitokseen yli. -näär kamarikirjoittajoksiJ.R Bochm. Jyväskylän v. t. tullinhoitajakst on määrätty ylimäär. kamarikirjoittaia G. A, I. Smedberg. V. t. konttvrlkirioittojcksi Pietar saaren tullikamariin on määrätty ra- javiökaali K. F. M. Sterenius ja samanlaiseen Viransijaisuuteen Rau man tullikamarissa ylimäär. kamori- kirjoittaja L. Laine. — K-lvätl»k»?ausi Porin kan- 'ak mluissa alotetaan tammi k. 9 pnä. Kuusijuhlat alettiin eilen ja jatkuu niitä tänään. — U«fi h«»htomalait»S Aittaluodon alueella lähellä yleiStä uimahuonetta on nyt luomutettu ylei- söu käytettäväksi ja kuuluvat pesi. lättäret olevan mallan tyy yväisiä ..tynvyriSsä seisomaan". Snnä on se"-ät ikkunat; on lämmitySlaito?, e>kä o'e avonainen niinkuin entinen siellä ollut oli. ^ T«Upalo»alu», joka omin väin saatiin sammumaan miime maanantaina i. v. „Oma koti"'yhtiön taloSsa nro 20 V'adimirink dun marrella mekaniikko A. Hällströmin asustamassa keiniöslä. omat yleisen valoapuyhtiön arviomiet armostelleet tuottaneen 140 mkn mahinkon. — C8e?seleitä proteSteerat- tii» Por-ssa wiiko?a 4—10 pnä jou- lukuuta 12. — Kotipaikallee» Ätaantalin kaupunkiin passitetaan täällä mao» nantaina irtolaisina lamatut meri- miebet August Aleksander Hilander ja Väinö Johannes Karlström. — Oopperaha»kt,et. Aikomuk- seni on ollut saava ennen tammikuun l5 päimaS esttetykst Porissa niin- hyvin Merikannon „Elin»n sur ma" kuin Palmgrenin «Daniel Hjort". Monesta syystä on edelli sen esittäminen lvkkäytynyt epämää räiseesi ajaksi ja „Da niel Hj orth" esitetään enst huhtikuussa, jos yrityk selle soodaan tarpeellista kannatusta. — T»r«» orkesteri, johtaja Selim Palmgren, antoa Porissa kon sertin Palokunnantalolla L^poiais» c-attona tammikuun 5 p., joS tarpeel linen kannatussttoumus aikaansaa» Zwn, Tätä marten on yksityisten henkilöiden listoihin merkittävä pilet tien ennakkotilauksia. Hinnat: nume roidut paikat 3 mk, numeroimattomat 2 mk, koulunuovsolta 1 mk. Merkit- semisen tulee tapahtuu joulukuun ku luessa. — Sausaukonsertiu antaa So'-- knuolliien seuran orkesteri sunnun taina klo 5 i.p. t. y:n tolclla. Oh- j-'ma: 1. Uvertyyri oopp. ..Norma", Bellini. 2. H saarien ratsastus, Spindler. 3. Jnterm-zzo, Machoeth. 4 Helena-Posoneeii, Leander, k. Uvertyyri oopp, „Mu»talai«nainen", B 'lfe. 6. Tuulan tet, Merikanto (<olo bzsunall» ja tromn-t lie) 7. Syk in. Tschaikovsiy. 3. Menuetti, Schu bert. — Alpha» «Stzttämö esittää toisen kerran huomenna sunnuntaina lo 3 i. Soitannollisen seuran orkes terin avulla 3-nöytöksisen. 4-kuvael- maisen operetin „P>kku Pyhimys". Ensi kerralla näytettäessä sai operetti uurta mieltymystä osakseen. Ileisö iis varmaan kehottamattakin rientää »uomenillolla Alvbaan katsomaan ja tulemaan..Pikku^PyhimyStä". — TilaupuutteeSsa jää joukko uutisia, kirjoituksia ja maaseutukir- eitä odottamaan muoroaan. M. m. ei tähän numeroon saoda kertomusta Satakunnan maanmiljelysseuran syyS- okouksesta, kaupungin meno- j- tulo arviota vlle 1911 eikä Porin kir eitä. Pyydämme arv. kirjoitusten ähettäjiä kärsimälliseSti odottamaan. ^Silmät alkamat amautua Satakunnassakin. Joonas (5a- sirenjn, ruotsalais-nuor^uomataisen „Euo- malmsen Kansi,n" pääskysen ja Porin ruolsalaiS-nuorsuomalaislen herrojen „S. Sanomain" qleisebdolkcian, romnsti Hannulan ol>wal perus ustaillisel lähei- lancet miime lttstaina Euraan saarnaa maan herroille ääntä olkein .isänmaan puolesta". Mutta et ole ajot niwluw r>lnvat ennen. Ei tullul kuultioita! Ky in oli kaikilla keinoilla koetettu kerätä mäkeä .Pirtille", mutta saapui main net- jii izc^Iect. Ja nyt tapahtui sekin ihme, että niinkiu rohkea akliiivisea rvaZtarin nan mies kuin hra Hannula masentui eikö puhunut sanaakaan edes .isänmaao vuolesra" notlie neljälle euralaiselle^ maan otti ja lähti. Tämän maakunnan suomalainen maa- seutumäestö alkaa »vähitellen heräämään berrain tuutulaulujen lumouksesta ja an taa nyt wa»a Porin kaupungin ruotsa laisen puolueen äänestää hra Hannula maltiopäimille. - Sieltä täältä. T, k. U v:nä eksyi Urmlassa Honkalan kartanon Paja koski nimisen toroan mähä^äkmnen muori kirkosta palatessaan metsään ja paleltui kuoliaalfi. Höyrylaima .Urania' toi torstaina Amenk.ista!0 kotiinpalaamia siirtoloista. T. k. l^ p:nä putosi Eurajoella Wuo» joen karianon sepän F Martinin I0:llä olema tqtär, Stemä. wet>ä noutaessaan kairvoon ja maikka hänet hetimiten saa tiin ylös oli benki jo paennut. Miime keSkimiikkona putosi junaSta Helu^in lähellä ulkoiySmie^ Konstantin S ^lilnröm. jolloin junan pyörät silootmat vänea ruumiinsa useaan kappaleeseen. Miime torstaina kuoli äkkiä tllmilan Friitalassa lääkäriin tuotaessa Aiiran- latan talon renkimouti Vihtori Vuorinen. »Ei rakastaa eikä mihata" sisältää toi- en puolkn kaikesta maailmanmnsaudesta^ „ei miiään sanoa eikä mitään uskoa ro-sen puolen. Tosin kääniää mielellään selkänsä maailmalle, joka tekee tarpeelli seksi tällaisen säännön. Schopenhauer.