N:o*126 — 1910 KHSKI-SUOMI Sunnuntailla kesäkumi 5 pmS asianomaista plLälää selitettiin. Kun istunto loppui jo fk> V,1 Yöllä, ei sii- nä Terittykään enää muita asioita täsi- teliä, pailsi anomus kruunuttmaalla olaoien torpparien oikeudellisen tilan parantamina. Keskilmiikkona alettiin Masta, illalla ja e ns: täiCji myönnettiin 10,000 mk. tvuosmain kotiseutututkimusta Marten. Sen jälkeen alkoi edellisenä päimänä kesken jäänyt Nemanmiljoonajuttu. Edustajat SetÄä, Gronselt, N^erz y .m. mäkuuttatvasti op>ttiwoit, ertä eh- doiettuun vastalauseeseen «i ollut mi- tään aihetta ja sitäkin vähemmän, kun eduskunnan enemmistö el aikanaan uskaltanut asiassa -kantaansa ilmaista. Mutta fittentin moitelause annettiin sosialistien ja muutamien »jyrkkien" oikeistolaisten äänillä, maikkatin rämä eduskunnan aravoa pahasti lolahvrra- wa päätös saatiin toimeen joienkin pienellä enemmistöllä. Tässä kyjymyk- sessä aikoi je ilmi riita nucrjuoma- laisten molempien ryhmien mälillä, Koka fttten «lauantaina soiilasmiljoona- asiassa kärjistyi huippuunsa. Torstai oli tolloa pä'wä. Se alkoi jo aamupa iltoällä ja k es:: seuraamaan aamuun. Aamupäimällä keskusteltiin tpoltufflxuatn tilaa koskeman munn- nön en ojiiio ja siihen keskusteluun sopiavat mirtä asiat tahansa. Mikä iva- llttetl anaanmiljelyskoutujen huonoa tilaa ja toinen osotn maluukset a-heet- torniksi; agraarikomitean menoja wali. teltiin liian juuriksi, mitä Jonas tie- tysti ei jättänyt wast^uS»A maille; painohallitu^ei kustaiitamist^ piolt- tiin juoraslaan lvah ngollisena raha- menona ja annettiin hallitukselle neu- Mc sen pänvi-n lop:l.ZM'se»..'. »>u::a se taitaa olla nykyiselle ha litu.'i«Ile illan rakas lapsi no»'t,al^:>ikjc?n edus- kunnan kcho^ta; yttopis.<'i lieuolcja koskema osa osui ru?rs::iaisilt; arkaan paikkaan ja nnä si:.i r..::: w>elä mcl- kein koko yö°i'ia jauhumis.^. — Z.a- Mallisina oloissa olisi il:a-istu:::e ol- lu: hyminkia huvma::.iwa, s'0a ft>nä hymät^yltiu: anina.^ perustuslaki >, noimaösapitäm.'estä, mutia icfla is- tuntotaudella i-n ni«:ä jymy':s:un:i.ja ollut jo r.!.'r, paljon ettei se j.xiiiu: osakseen suur.akaan ulkona-.;:a l/uc- rnioia. Lyyy'.» keskustelu:» jä.keen hymäkjiytttin pe<'as'.uslali:va!!ck'.'.nnan mietintö. Samo'.i ano mus lu-otsilaitokse.i ivenälä.styuanitjen ttflccn jättäml'es:ä. Loppu yö u'.nu kieliriitaan. Perjantaina alkoi iStuiuo n asia klo 7 illalla. Kun aje.us tk-irairelv»:a oli kolrnannesja käsine,^ssä hqirä'in> tN. piti edustaja Simenins taas rau.a- tiehallitukselle puheen ku/uiaustu- hastoa koskettaa mieti n:öä käsi:<ll'»ia. Mutta Paasikinn nousi SimeniuNcn perästä pönttöön ja jmioi, t:ti 2ixo nius on täällä ennenkin puhunut pe- rätlömiä ja kom.i5ouraisesii cjottl n lit kin itiin tapahtuneen. Tosialislt: itjlJä koetliavat m ies: a.m puo.us:aa, muna SiMeniuksen asema oli sittenkin jäälit- tämä. kun muutamat, muut täydensi vät Paasikiven antomaa kuriiusra. — Oflpivelmollisuus hymäksytttin sitten kolmannessa käsittelyssä suomettare- laisten äänestäessä s!en hylkäämisen puolesta. Tämän jätteen piti mielä tulla monta tuntia oticavan Miokamies- asian esille. Mutta se oli jo liikaa suurimmalle risalle eduskumaa ja pdlfo panee ikekftmään keinoja: niinpä pää* lettiin. äänescyS jättää ^euraokvaan is tuntoon. Tämän palkeen moi muu osa eduskuntaa lähteä tiehensä, paitsi ne, joilla oli taskussaan valmiit puheet, joita he sinen toinen toisilleen lukivat aamuun asti. Osa edustajia oli men- nyt läheiseen kapakkaan ja niin muo- dostui uusi eduskunta, joka on ristitty »humalistohsi". Lauantaina päiavälla tuli ^tilas- miljoona-asia esille. Suuresta asiasta sukeusi pitkä keskustelu, jota kuuntele massa lehterillä oli kuiteinkin sangen harvalukuinen joukko. Kaikki muut viimat miljoonien .m!>öntämislä vas- taan pausi suomettarelaiset, jotka eh- dottÄvat yksinpä Suomen PMintvoit tavaroja mokomaan taokoitiMseen käy- tettällväksi. EÄuÄunta kielsi sotilas- miljoonien maiLsun ja samaten hylät- tiin kMnannessa käsittelyssä ensi wuot- ta warten esrtetty sotilaÄvero. Mieltä- kiiimittällvirmnän osan keskustelusta muodosti nuorsuomalaisten molem pien ohmien wä>linen iftni riita, mut ta kun slilä arwaliawasti tulee enem mänkin puheen aihetta, niin Isaa se minun puolesiani tässä l^yieyldessä jäädä seloslamatia. — Wc>Iuion tulo ja menoanvion käsittely w ei sliien tfön jo marsin myöhäiseksi. Sunnuntai aamuun mennessä o>li hl)wäWiy uiosotiolaki lopulli>ses'.i ja wirk<nnies- asian keskustelu lopf.uun suoritettu. Maananiaina ei. «nää ollut aikoja pitkiin Puheisiin, mutta asioita käsiiel- tiin -sentään avi^lä loppuun useila. M. m. lvirkamiesasiQsla monen äänesa/k- sen jälkeen hy^^äksyliiin tvaliokumian mielintö. Ja s.tten lopetetliin pitkästä aikaa oikein «'oiroillilsilla juhlMsuuM- la. Kylmä "ja lyhyvsanainen se edus kunnan ja '^^allituÄoallan h^ästijätlö oli. . n ,j 4 Ja far f Je n lopuksi minä fcctt sanoa hlMästit. anvoj^lle lukijoille ja pääs- tää Te ^>ät näiden Pakinoilciii luss«»ni- sesta. ^mikä anvatiaavasti «on iloinen uutinen. Jos Äeiään, niin ehkäpä Ja miksei sitä suten eduskuntakin wielä (Jatkoa). Duumaa Perjautaluistunto. wielä tcklvataan. elettäisi, koska elää. 'samysloffsk.i (oikeistolainen) jakaa kysymyksen Mlitiolliseen ja oikeu- delliseen ojaan ja lausuu, että kyseet säolewa laki oli walti0llisesti wält:.i- mätön, stllä Suomen asema, joka uh- lasi lmaUakunnallista tuvlvaÄijuutta, o- li lopeteittajlva joko lainsäadämötietä tai tarpeen waatiessa asemoim:n. Kääntäen puheensa kysymys e n juridi- seen >selwitllmnijeen puhuja kosketti Seikkaperäisesti enti«siä lainsäädäntö- asiatichoja^ jotta määriltele>wät Suo-> men oiikeudellism aseman, ja tulee sii- yen loppuiulokjeen, ettei Suomella ole mitään waltiosääntöä, ei ole ollm eikä lonvottaZvastl tule olemaankaan. Suo- messa on samallaimn rajoittamaton lisehallinnMinen hallitustapa, kuin talkilla muillakin Wenchän keisarikun- nan alueilla. (Källentaputuffia oi- kealta.) Qppojsiijsionin Suomen puoltaminen on täysin käsitetnÄvä, sillä se jaa Suo- mesta alueen, josja wastustuspuolue- laiset woiwai Pitää kokouksia, painat- iaa Miipurin julistuksia ja jonne woi- wat paeta wenäläisten wiranomaisten 'käsistä. Suomalaiset Puolestaan, ot- lamatta o>jaa Wenajän talonpoikais» '.väestön hartioilla ckemaan tverotaak- l iaan, >owat rikastuneet, jcfamctttpa wie- ia rikkauksiaan autlajilleenkin. Wenä- täisten llvallankumoukjellisten liitto pu- huu kiukkuisten vierasheimoisten lii- rolle: auttakaa meitä min me autain- me teitä eroamaan Menäjästä. Kas siinä owat opposiosioonm ja Suomen mäiijen sopiimuksen perusteer. (Kät- temaputuGa oikealta.) Puhemiehen paikalle astuu ruhli- nas Molkonski. v. Anrep (lokakuulainen) pitää aiwan iwAttämät.tömänä tehdä erotus livaltakunncrn yleisvaltakunnallisten Hakien säätäjmis-oikeuden >ja Suomen ^paikallisten loki-asetusien säätämiS- oikeuden Sv ällillä. Kysy:ny!'esjä ole- wan lain säätämisen lvaarii N'altakun- nallmen wältiämäi>lömyys. On koh- tuuronta, ettei Solimi-miljoonaine!! >wäestö suorita «>sewelwollisuutta ja ei- lei kaikilla alamaisilla ole samallaisia oikeuksia koko lvalivkunnan alueella. Genäjän kairsan kanMiStunto on jos Nlissään niin tällä alu«lla ollut ma- .sennettu. Suomi ei ole suojannut We- näjän etuja. Suomen kysymys on ytimeltään kl)- Mnys yleisesiä rajamaapolitiikasta, jonka kerta kaikkiaan on luowur'awa tamoitteilemasiaan rasamaalaisten rak- kamta ja jota yksinomaan waltakun- nan etujen >säÄyltälm,isen tulee johtaa. Toiselta puolen on wälltämätöntä kai- kin mokomin wältiää wenä'läistytlä- mispyvkMiyksiä. On WÄtlämä:öntä lujjasti suojella ja kunnioittaa kansalli sia pyrkimyksiä, mikäli ne eiioät ole ristiriidassa waltakunnan edun kanssa. Tällaista poilitiikkaa harjoiltawat Englanti, Saksa ja- Ranska, mutta kun Menchä lähtee tälle tielle aletaan Pu- hua erityisten kaNsallisuuGen oikeul- .sien halsvcchsilmilseÄa. Syyn tähän Pu« -huja näkee oleman Menäjällä Wall itse- rvassa kosmopoliittisuudessa ja iva ro t- tao, että tämä n>iiimemainittu jchiaa turmioon. Puhuja nuhtelee ministe- rineuwoston puheenjohtajaa siitä, että hän lfelivyskirjelmässään ikäänkuin to- distaa oikeaksi Menäjän oikeuden sää- tää ylcismaltakunnalliisia lakeja. Lo- puksi kehoittaa v. Anrep kaikkia aate- ystämiään yhdistymään ja mahdolli- simman pian toteuttamaan tämän lain, jotta ainiaaksi tehtäisiin loppu Politii- kan mahdollisesta horjmvaisuudesta. M kljjukoff, joka Pitää kysymystä jo ennakoilta päätettynä, ilmoittaa, että opposlisiooni ottaa osaa keskusteluun, jotta aisia tuliisi kaikin puolin selwite° tyksi. Puhuja selvittää ensin kijsymyksen juridista puolta "sekä sen walta!unnal- lista mälvtämättömylMä osottaen, että kMMäkvänä oiewa lakiehdotus on loo- gillisesti mahdoton M ei ainoastaan poliininen mirhe ja erehdys, maan myöskin käytännöllinen mahdotto muus. Seikkaperäisesti armostelles- saan efultdiijän selostusta ja min. ueu- Moston puheenjchiajan selityskirjcl- mää, tulee Mil/jukoff siihen loppupää- tötseen. että »vaikkapa Pibettäisii:ifiu epäilyttälvänä Poamoon tvaltloieon luonteeltaan kansaiMälinen, f'!T3 kum- paijfenkin säätää Haminan lauhar>sopi- mus. Puhuja oinasta pu.'lcslaan ei anna Suomen sisäiselle järjestykselle kansaintMistä merkitystä koska katsoo, että Suomen kansamiväliilen asema on määrätty Hamhan rauhansopi muksella ja sisäinen lvalciollinen jär- jestt)s Porvoon lval-.^teoll.i. (Kätten- taputuksia Maisemmalia.) Tömän jälkeen esiintyy pääministeri S t o l yp x n, joka kääntyen duuman jäsenten puoleen, lausui toimomukse- naan, että he ymmärtäisimät, jos Hu- nen ltNaista lzistoriullisesti tärkeätä Mimystä käsitellessä täytyy puhues- saan hallituksen nimessä noudattaa, kuten 2 Muotta takaperin, inilä suu- rinta hilliLsewäisWtä ja warowaisuut- ta. Kaikki kirjoitetut normit, joi^a määräämät Suomen a-en-an ivaltakun- taan nähden, ja kaikki ne kiinjaadäiuo- asiaki^at, jotka koske..amat Suomea lviimeisten 100 wuode-i kuluesja, kait- tawat jälk.iä mitä erilaisimmisia >val- tiollisista ja historiallisina Mirlauksis- ia, jotka MÄiin omat kcskeilä.in lv as- laisia, »väliin taas ri 'ppuwaisi<? satun- naisista olosuhteista j.i tapahtumista. Wiime-aikäinen arwos:elu vsottaa jel- laista halua ja taipumusta anvvstella hallituksen Suomen-poiiliiktaa ja Mäittää sen johmman puolueellisista •syistä, että pääministeri Pitää yhtenä tärlleilirtmistö MÄitvollisuuksisiaan Iva- panttaa ktsMytksen kaikenlatsisia yksi- tyiskohdista, jotka llvaikeuttaivat sen ratkaijsua sekä sen Haan esittää wal- tiollisen katsantokannan wapaute'.:una noista hämjnventÄvisiä siMuseikoisia. Vir2llisis^.w. Kivisiä! uutisia. Senaatin talousosasto. Varapuheenjohtaja nimitetty. T.k. 1 P:nä annetulla kaikkeinkor- keimmälla juliÄu^'sella on Turun ho- mivikeuden pi^stdettili Tamel Wolde- mar Äkerman niinutcni) senaatto riksi ja senaatin oikeusosaston nxira- puhoensvhtaijaD. „Luotsilaltoksemme wenä- läistyttamiueu. Raukeaa Käytännöllisistä syistä". H. S:n kiajeenloacht. sähkötti tors- taina Lontoosta, että ,/Timesin" Pie- täristä samnan schkösanomm mukaan luoMailtokseiirme ^venAäistyttämisai- keet -käytännöllisistä syistä raukeatvat. iiM«s>>>eiii§ knsxkMlM» i> smiiimnssi. Kouluylihallitus on näinä Päiwvnä dsiaitatntftsille iäihettäiHt tätä asiaa kos- kelvat kiertokirjeet. Kansatiouluissa annett<Ävasta raittiusopetUksesia mää- rätään, että jollaisessa ylemmässä kansakou- lusfa on annettama kovnannella ja neljännellä muosiÄsastolla terweysopin opetuksen tihtei/desjä järjestelmällistä raittiusopetusta, jossa asianmukaisella taivalla selvitetään alkoholipitoisten Postisäästöpankin hallitus ilmvittaa että pankin tulot w. 1909 owat olleet 3.097 mk. 88 p. menoja suuremmat, joten sitä Marten ei tarMitj^ määrä- rahaa odottaa. — Eduskunnassa keskeneräisiksi jää neet «siat. EduÄunnan päätyneellä is- tunitvkkiudella ohdiÄnn scuramvain auoin t>iisiii>tolychs<i niin pitkälle, etiä asianzmai- fct Iralrofunnflit jo faittwt niiniä mietin- tön>sä iiH3t.rnii.Ffi, mutta suuri Maitokunta ei niStä loppuun Miellä 1) cbit-g-Tuntiacfliitl>Tfct teiden tekemisestä ja ZunnossapidvÄa maalla sekä iictoercn >matt!samis?Kta ja käyttämisestä (laki- ja talvAAvattoZbunnan sekä Ivatti?warain- walio?unnan mietinnöt); 2) eduskunta- esAys iM>ma>iSt«n panktiosakeyht'öitten «NeudeSta harjlMaa liikettä 1-uomcSsa (lpan?kiwa>liokunnan mietintö); 3) e- duslkun^ta»stti)ills«it toimenpiteistä metsun- chäwi5tämis>en ehläisemise^i italou?>va« liikunnan mietintö); ja 4) edusknnia» eM>s tyäväen tapaturmÄvakuutuSlai» toSsen pcruStamisesta y.m. (työw!ien« asiainwali«Kunnan mietintö). CitäpaiG sai laki- ja ta!ou«woliokun» >ta ttxrllmiÄsi mietintönsä edusknntaesiryk» isestä, jaka koSki paioapuyhd:sty!siStä huh» W. 17 pnä 1908 annetun lain setiltä- nÄStä, mutta asiaa ei ehditty edeZ »äh<<» tämään suureen toaliokuntaan. suomain »vaikutus ihmisruumiin eri Suomen suhteita Menäjään koste- ia ^iiden toimintaan sekä ih- ' ' m is e n henkiseen kl)kencwaiMiteen ja si- lrveelKseen elämään; main ainesten, aisiakiichain ja waltiote- lojen paljous vekiee mahdolli se!sl jolai- sen teorian helpon puolustamisen. Tä- tä »varten ei edes tartunta erityistä omantunnontaMuudon puutetcakaan, maan riittää tähän joku ennakolta saa tu mielipide. Mutta tämä tie ei ole hallitusta tvarten. Olkoon että halli» tuksen maltiolliset ja historialliset toi- menpiteet tekemät monelle mahdotto- maksi kälsittää, >milsi hallitus nyt on nostanut Suomen kysymyksen. Suo- mi kukoistaa eikä häiritse ketään, ja MÄien kärjistämisiä siellä pidetään jo ko turnniollisena ershidylsmä tai tun- nottomana seikkailuna. Asia ei kuiten- kaan ole niin ytsinkeriainen. W. 10U5 sekä seuraallviien livu öisien joMa ukset jät- tÄvät tämän kysjtMMen amonaijetsi. Ainoastaan ra n omaisten rikollinen toimettomuus möisi pakottaa hauitukk- sen tvaikenomaan täsiv asiast (Kes- kustasta ja oikeistosta: Hi/ivä'Tär keä <ky^M)s suomalaisien dfei v.noll:- juuden suorittaimff.csla on ratkaisemat- ta, eikä sen ratkaisematta jättäminen oile mahdollinen. Mutta n)hiyminen sen ratkaisemiseen merkitsee samaa kuin koko Suomen WM)ksen nostaminen. Sillä juuri tässä esiintymät kaikki was- lakkai^fet näkökannat sekä hallituksen että suomalaisten. Hallitus lätsoo, että se, etteimät suomalaiset suorita as-emel- että lämän taikoi tuksen saawut:a- miseM luonnontieteiden ln/iilkoiuniien lukumäärä, joka muutoinkin on ollut iliian pieni on koro:ettawa kahdesta kolmeen, johon korotukseen tMvittama lisäaika ylihallitulsen mickesiä sopi- mimlmaÄi moidaan m taa uskonnolta, missä sitä tähän asti on opeiettu e- nemmän kuin 4 tuntia wiikossa; sekä että raittiuden merkitystä suäpaiösi olisi tilaisuuden ja tarPeen mukaan koske tel tasoa muidenkin aineiden, kuten uskonnon, lukemisen ja historian ope- lL-en ohessa on ylihallitus pitänyt suotailvana. eitä tcMchs- ja raittius- opeius saisi entistä enommän jalanlsi- jaa kansakoulujen salkokursseissa ja et- .iä raitliusasiara niissä käsiteltäilsiin yh- teiUunnallisoltaikin jja tailoudelliseilta näkökannailta. Ztaiittusopetusta edistääkseen on y- lihallitius maskin Päältälcht ottaa seu- raamat Mälineet niiden >ha!waintowM- neiden luetteloon, ijoiden ostamiseen maälaiskansakouluille myönnetään a- pua yleisistä Maroista: 1) kemiallinen koemälineistö. Hm- la puulaatikossa 20 mk. Räittiuden Z)stÄvät. 2) Curt Mailis: Alkoholin maiku- tus ihmisen silsäibimMiN. 4 wäkillistä taulua. Hima 15 mk. Z) .Mitä tiede sanoo Mäkijuomis- ta"-mmiseen teokseen liittymästä ku- masavjasta taulut 3, 5, 9, 10 ja 11. Hima 10 mk. 4) Coellä mainituista Mälineistä e- Päijänteen luotflpllrk. Apulaisen Mirka perustetaan. Luotisi- ja mo^ollalaitokjen ylihM- tus on pijyiäniyt HenaakSlta, että Päi jänteen luoffipiirin päällikölle paikat- itäisiin apulailnen. jonika palkka ^.'isi 216 mk. 66 p. kuukaudessa. Miran perustmninen laskettaisiin tämän k:n 1 p:stä. f ptyMijrii mltiilinl. >Senaatri on päästänyt korkeimpaan paikkaan esittiää, että, mikäli maltion marat 'sen sallimat, Haapamäen ja S a a r i j ä r w e n ylsityisille suo- mälaisrlle yhteislouluMe myönnettäi» siin syyslukukauden alusia w:na 1910 kumimallekin 20 tuhannen markan muotumen maliioapu. man sywentymiseen 3,000. — PuiÄvra!«nnlli!sl«n tunnossa- pitoon tyX):— K<msaLoutukurssia fe eri hachvitiiSLouluiSsa o< llttville kauxurSllai Skp sille ope«tuswArn«iden hanttimi- ifcfft blö:—• kamoin kaiPungin fanjafoit* tulle 5<J3:—» Samo-in kasityötäisksuluun Ä>0:—» Äaiqpungm lukusalin ja kir- j<vSwn ylläpitoa wa«:n L/ilX):»--- KmnnalliStaloir rakemruSioe» lon korkoihin, toalaistulseon (tuloarwioSsa) 5,000:—• &aman talon borjauSweI«n lltchentSmisM 5.,.'»:—- Uimahuoneen korjaamisen XXI:— Pesuhuoneen rakennusraha 5« <«>» S.vt«:— Kauppakoulun yllqpitämiseN — Merm^oÄvlklun Ivalaitukie-n ja lmqpöön 100:— Äaupumgin tvosrjohtv- ja lila* wiM,ävMrAestol>män t<n<u:« 'tamisÄsi 16,'*».—> Uuden pailotsrnin welan mak» isamisÄhsi —- i3ai^?ö(rocnitittiittn laittannisetst Su-nnallistalon jichlasaliin S00:— TertveySlau ta kunta: W. 1S08 kuumesairaalan hoi- ltvrahastossa synäynyt wa» ijauS 1,Z?8:21 KuWmei'ai>raalan ylläpitoon 2/100.— Kuumesairaalan sisu^tuiseen Rottalsvtaa »varten Z0i):— Kri yhdistykset ytn. JyiväSkylän kaupungin oin« peluiseuralle 7A:—» ^IymäMLän maaseurakunnan ompoluscuralle W:— MagdaienatMislylkselle 20C:— ZiymäÄylän kaupungin köy- häinlasten työhuone«ll« 1,0)0.-— ^ytväskylän NaiÄscuralle '.,000:— Keski-»«tiomen Kansanop'stolle S0Z:— I»1«väs!kylän kauppalaiSseu^alle a) i>l.taSur«sia Marten 1,000:— b) kirjastolle 200:— JyiväBkylän SS. P. fille a) ra?ennuSrahaStoon FOO:— b) paloaseiden korjaufijiien y.m. VU:— mollisuutta eimätkä ota osaa soiilas- r ittäm kouluja marten yhdistetyn oipe tarpeiden menoihin, »vahingollisesti tuZivÄinekokoeliman. Hinta 3b mk. maikuttaa yleiÄvakakunnallisiin emi- hin ja niiden asewoliwollisten luku- määrään, jotka kutsutaan tvenäläisistä lääneistä. Suomalaisten näkökannalta katsot- lima kosLee tämä kysymys perustusla- kia ja oiliisi ^se sen!wuoksi ratkaistama yksipuolisen maltiapäimäpäälöksen kautta eduskunnassa, joka Pl)rkil Pa- lauttamaan erityisen suomalaisen wa- pääjoukon ja joka tässä nälkee ainoan säännöllisen lailliisen ratkaisun tälle ky- symylselle. Ei woida sanoa, että hal- titus tässä asiassa» olisi toiminut ma» romatromasti taitlfa MlatiMana halua malla mähentää menoja simistlystartoi- tutsiin, joita on kannatettu maltion Maroilla. Halli Ma ehdotti eduskun nalle, että se hankkilsi tarpeelliset rahat eduskunnan Maroista. Nyt jo toinen eduskunla tvastaa tähän täkSn lailli- seen hallitsijan Maatiimukseen jyrkästi kieliäivästi. Tämä wastaus sisältää jo sinänsä menäläiÄsuomalaisen klK)- myksen. Yksi kahdesta, jjoko suostua siihen, että eduskunta, kuten senaattori Nybergjh laulsui sen istunnossa, ratkai- fee »>leiAwaltakunnaUsla Uymykslä yksipuolisilla päätöMä, taikka e:]iä muita keinoja yleistvaltakunnallisen kM/mIiMen ratkaisua Marten. Mahdol- lisesti »vaMotviisaus kehoittaa luo- maan Suomesta tvcHpaan itjenäijen maltion, joka on IsiboUu Menäjään ainoastaan »Hikisillä ulkonaisilla «duil- la ja luomaan Pietarin porttien eteen kiitollinen ja tyMväisen kansan. Jo- toisen jäämän hallituksen rtchtyesjään Raittiusopetutisiesta seminaareissa «näärälään, että paivsi sitä tilapäistä kokeilua, jonka alaiselisi raiitiuski)siM)s eri ai- neiden opetuksessa saattaa jomua. on kaökissa seminaareissa termelMpin o- peiutfeen somitettadva marsinainen äl- kohckogian kurssi; s! eitä sen lisäksi on seminaarien nel- jännelle luokalle Mielä järjestöt tämä e- riiyinen kurssi kockuhygieniassa sekä teMKis- ja raittiusopin opetusopissa sovittamalla sen moimistelun ja sen opetusopin Gtoi)teen; sekä eitä sanottujen kurssien oppitmäärät omat merkittäMät seminaareille touko- kuun 11 pnä 186-6 annetun ammollis>en ohjösäännön 11 §:n mukaan tehtämiin k o tm iwu ot isl Uif usuunni telmi i n sekä lu- kumuosi 1910—191*2 Marten lisä itä mät nykyilsiin. (jo täiä ennen ivahmis- tettuihin suunnitelmiin. — Werowalitukset. Hämeen lää nin kumernööri on toiPpari Aug.uft Hon-gision nxrliluLs^osla alentanut hä- nelle iJämsän kunnassa 'paimu,l 26 Me- roäyriä kuuteen. >Scmoin on mtBäri Kalle Laaksoset- le Jämsän kunnassa pannut 26 Mero- äyriä alennettu kahdiekiaon. — Postinkuljetus kesäaikana. Tou kokuun 1Z pnä päiwäry!lä kierlokir- jeellä on poslchalliius ikmoi.tanutkai- kille posti toimistoille, että loiolaiseksi on osaksi jo nchdytly, osaksi tullaan KHtlMään m.m. seuraamiin toimen» piteisiin postinkuljetukven suhteen ku- iluman muoden kesäpurjehduskau'ena, nimittäin: maanlieposlit m.m. linsoilla Sal- mela—JiMäskylä, Slioialni—Wii:a- saari kerta miikossa lakkautetaan lmaantie postinkulku aikaiaulu^sa lä- homlmi nmäärätyiksi ajoiksi; postia kuljetetaan kahdesti miikossa Mittäjaaren ja Huopanan mälilläyöi)- v>1weneellä ..Mäkeitele", lähtien Suo- lahdesta maanantaisin ja perjantaisin ilo 10.30 iH.; postia kuljetetaan höyrylaimoilla m.m.: talvallista kirjepostia kirjelaatikossa IllMäskytän ja Koroilahden pitäjän Putkilahden kylässä sijairseioan K.'ros pohjan laiturin mälillä höyn^vene ..Äaima 1", sekä Jywäs!y!an, Zaime kan ja Haapäkosk^n roätillä hönryme neellä „Toimi", kulkien ..Äaimc 1" >jioka arkijpäimä sekä „Toimi" koime 'kettaa päimässä; Mvallista kirjepostia ja sanomaleh tiä Lahden ckseman, Aniailpellon. Suopellon ja Ft)iwäskylän mälillä höy- chläi»valla »Jämsä", lähtien Wesijär- Men satamalla joka maanania.. keski- miikko ja lauantai klo ^ i.p. sekä Jy mästtMtä joka sunnuntai, tiistai ia torstai klo 3 i.p.; tovvallista kirjepostia ja sanomaleh- tiä Lchden aseman, Anianpellon ja c) luieteluraiaa marten Manthojen kodin yhdi»iykscll« ^NmäSkylän yteiselle sairas- ja hautausapurahastolle Lveon lvara-ttomirn oppila'.» den MvuÄtamiiseen TottvisviÄo^unnalle a) Mtqjan palkka b) uusien nuotiien Hank5i« nq^eksi c) A. ApoÄoiin laskua war« >ten d) svit>:azicn palkat ^MväM)län TyötäisnaiöosaS» to kesälepoa warten AywäÄylän TyölväenyhdiZty» a) ralkennuSrachaStoon b)aBeiAursls<nlle c) kokcuShuoneen kalus» toon Jymäskylän lastenySlä»v'»n »chdiÄti-S KcÄti^Tuvmcn raittiiuzpiiri uomen Mat?ailijayhdistylf?n domiisto He!!/sing!o>sä Ber- Wnin näyntelyä »varten ÄInnytyÄaitoS ÄeÄi-suolmen Eläinsuojelus- yhdistys SioÄiiTuamLN Nuorisoseura IlpväÄhlän Naisyhdistys: S»ö»ihäin lasten kes^lepoa wavten LaSten työhuoneelle joulun mietiiva »va^en Waävaistaloll« joulun w:et» toa tvarten WaUokunta ehdottaa, että we- lsi- >ja toiatvicmärien r«A'n» tvmisra tvarten myönnet» täisiin imelä 300: — MO:— 5>»;— MO.— 1,'JGO:— 200;— 205.— 2,KX).— 600: — 1£00:— 1,000:— 300:— ;,!W0 — 500:— W0:— 100-1:— 300:— £00:— i;MW;— IbO.— 1D0> 10,0.10.— Meensä T>nk. HJ,103:2l BaltiiuStvn täyttttmvälsi iäi 3,812:58 Valiokunta ehdottaa, et:ä kaikki wa» rat, kuten ennenkin, myönnettäisiin ti- 1 m: cikowel!lvollisu udella. ~ kiedot yksityisten senaattorien Suvlpelllon mälillä höyrymeneellä „Vtl Sake u s. — Ranskan kamarin puhemies. Parisi s ta, kesäk. 2 pnä. Edusta- jakaman Malilsi Bri >eisonin Puhemie mielipiteistä. Senaattn marapuheen johtajalle on tchty ilmoitus, että sano- malchdissä on ollut jUlaisiuna yksitli)i- sen senaattorin miÄipide kahden eri asian käsittelyltä. Näiden ilmaisemi nen on senaatin lchjesäämiön 10 A:n mukaan lumatonta. Toinen uutinen koskee meritullira- jan ulottamisasetuksen sulkaijsemista. toinen .taas 2,000 mkn myöntämistä kansakoulujen opettajille matkarahoiksi Tullhclmassa käyntiä Marten. Äuka edellisestä asiasta on tiedon antanut, ei turtitiaeÄsa ole saaiu sel- Mille. iJälkiwäisesiä taas on oman ilmoituksensa mukaan ltiedon antanut asian esittelijä protokollasihteeri K. A. Hj. Malin, jolia nyt on senaatille lamo", joka lähtee Vesijärven sata- masta jcka arlipäimä klo 2 i.p. molemminpuolista melmoittamaa wo>. ^M^uksiin maliakunnan jonkun osan maa, niin on muistettama, että ykil- tuXee tehdä itselleen selitiisi. miökä owat wa>lto!kunnan edut, antau- tumatta petollisen jiyerakkaudon ja kan- sallisen intoilunsa kiihkon tunteen maltaan. Jatk. PääminiAerin puheen jälkeen lope puolinenkin meLmollisuus on melmol- lisuus. Puhuja kumoaa sen moitteen, ettei Ponvoon maltioteon juhlallisilla lu pauksilla muka olisi moimaa ja että nämä maltiopäimät olisi!wat laittomat. ^ . , , . ■ . ja huomuattaa. että tämän ajatuksen tettiin istunto. Seuraama tstitrno ct heisi }ekä maftmmist^istai^ ala,. hnml ^ kn m tunnustettatva. että eilen. - Mi 50 uutta puheenwuoroa ^ «mm, MW. MW .» «» V#» -- Jyväskylästä ja Keski-Siiornesta. AiÄklOiiiii «i!tw»tW jifi. Valtuuston maliokunnan ehdotus. Kaupungin maltuuSton malitsema aimeitua kurinpito oikeutta koskeman triMitHofun'ta, johon kuulumat herrat A. 1902 annetun asetuksen nojalla maa- koskinen, M. Kttmpuncn, I. Karl- dittu seliilMä 8 päimän kuluessa. — Senaatti. 'Senaattori P. Kraatz on wapau!:ettu asmrailiieetin sähkötek- nikon MiraAtvan. — Postisäästöpankki. Senaatissa esiteltiin torstaina postisäästöpankin hallitMen kirjelmä ynnä kertomus postisäästöpankin tilasta ja hoidosta m. 1909. Senaatti määräsi m.t. kans- listin Hj. Uodftrötmin ja> remisioni- oiknÄen toijen rSviijorin G. A. W» stedt jjo A. Fredrikson, ehdottaa An niÄelu o.y:n muoden 1909 moittoma- roja jaeltamatsi seuraamalla lamalla: Rah atoimikamari. Kaupungiin puistojen hoiivon ja ÄiMotorilla olewien nur< miikcntticn kuntoonpanoon l.jOO:— Mivutushuoneen ylläpitoon 300.— Rannan täyttämiis«n ja [ata« — Kaupungimvaltuusmiehilla on maismainen kokous ensi keskimiikkona t.k. 8 p:nä. Esuyslisia on jeuraama: 1) Julkiluetaan ja tarkastetaan mii- ime toukok. 25 p:nä pkdMMä kokouk» j^ssa tch?y pölytäki-rza. 2) Luetaan kaupungin tiliniarkas- tajien aniama lausunto sekä päätetään tilimapauden nnt>öntäm'/i«siä rahatoi- mikamaralle ja kaupungin muille mi- ranomaisille. 3) Päätetään palkankorotuksen m^>)önftä>miijestä kaupungin pofiisifous» laap eleille. 4) Käsitellään 'rihatohnifontiorin mil^kailijain anomusta saada kesä lomaa. 5) Samoin käsitellään kaupungin sähkSlaitoksen henkilökunnan kesälo- m a njsaanu -an om us:a. 6) Päätetään eräitten Korkeakos- kellä oliavien maapalstojen muokraa- mi!sesta. 7) »valitaan uusi zäsen rahatoimika- mariin ratamestari K. I. Backmanin sijaan. Ä) Luetaan kal.pungin Mesi- ja wie- märischtojen rakennustoitmikunnalla saapunut kvjelmä. 9) Pääteiään Annisk«lu-»jhtsön wii. m^vuotisten molttÄvorojen jakami. sesta. 10) EfliÄään palobvackisa A. Put- to sen lesken anomus saada elatusapua. 1.1) Annetaan Keisarillisen scnaalin maatiana selitty toiminimi Joh. P^' m iäinen O. Z):n merotusiva^tukjea joHdoSta. .