IiSuslltAiva ?suur»tkiiuQ 1 IiZZSri 1910 - X:o 1 - 3 Suomen Kultaseppä Osakeyhtiö. 18531 Suurin »varasto Suomessa alaan kuu lumia »valmisteita. Myyntimarastoita Turutzsa, ja Tehdas za tutlukauppamyynti Turussa. Turun Siemenkauppa. Palstoittamistoimisto. Maanm.iufiaööri «ourad SöSerholm 1039 t Turlu. HumaliStotato S. Puy. 1l»43 0O »»«»»»»»»»»«, «moastaaa tonvollioea ja toteuut « Ke5toseppS » »ol hamua teille A 17232 oileiukäymän - Kerron! ? Oslataa >ilS nutä oo I G. Zutintu JättUtä, KM ^iimaulalu Sbja Cerlunlotu 7. Littoistea Pesolaitos, omist. M. Hampf ilLaaueet vouvaieiaau ja lähetetään, puhelin 12 27. — ^ittvlaen 7. Tammikuun 1 p:na. 1910. Miimeisen kerran ovat ajan kellot lyöneet 12 Vuodelle 1909. Wanha vuosi on loppuun kulunut, uusi on alkanut . . . 1909! Mitä muistoja onkaan meillä siltä vuodelta — synkkiä ja surullisia. Suomi-raukan onnen aika ei ollut pitkä jälkeen marraskuun 1905. Kautvan ei saanut taivas pilvettömänä olla; nousi mustia, synkkiä pilvenhattaroita, jotka sitte vähitellen yhtyivät uhkaa viksi, rajuilmaa ennustaviksi. Pahan ilman linnut rääkkyivät idässä, rajuilma nousi ja kävi tuhoi sana yli maamme. Kulunut vuosi voi todistaa näistä rajuilman tuhoista, kertoa mitä se on aikaansaanut. Meuäläinen ministerineuvosto hal litsee Suomen asioita niinkuin omian sa, ottaa pois meiltä, mitä parhaaksi katsoo, hajoitti valtiopäivät kahdesti, toimitti Senaattiin venäläisiä sotaher roja, jotka siellä hallitsevat asioita tuntematta, ymmärtämättä. Ja maan ylimpänä hallintoherrana on mieS, joka ei ole maallemme suopea vaan on lu vaunut hallita sitä ministerineuvos ton tahdon mukaan — Menäjän pää ministeri! Siinä pieni luettelo kuluneen vuo den tapahtumista . Ja sisäinen tila maassamme! Kat keruus vallitsee kansan lasten kesken, kulkevat eri teitä ymmärtämättöminä toisilleen. Jokaiselle tahtoo oma etu olla pääasiana. Harva tahtoo omis ta eduistaan luopua kansan onnen ja merestyksen tähden. Sellainen on kuva vuodelta 1909 — synkkä kaikin puolm . 1iN0! Millaiseksi muodostuu se? Se riippuu suureisi osaksi kansasta it sestänsä. Muistakoon jokainen tämän! Siksipä, kansalainen, Suomi-äidin lapsi, »vaella totuuden, oikeuden, rau han ja rakkauden tietä! Toistele pa haa vastaan, mutta ennen kaikkea sitä pahaa vastaan, joka piilee omassa sydämesjäsi. Taistele hyvän puolesta ja anna Jumalan sanan valkeuden johtaa itseäsi. Jos jokainen alkaisi uutta vuottaan tällaisessa mielessä, voisimme varmaan tämän vuoden viime päivänä luoda toisellaisen katseen kuluneeseen vuoteen kuin nyt. Näkisimme silloin kansan, kyllukin itäisten hyökkäysten alaisen, mutta eheän, tulevaisuuteen toivovan, maan ja taivaan Herraan luottavan kansan. Jumala maatamme ja kansaamme varjelkoon! Holhoavan kätensä Hän, Auttaja parhain, Pitäköön ylitsemme! L. I. R. Hnni. (Suuren englantilaisen ajattelijan Thomas Carlyle n mietelmiä.) Profeetat saarnaavat: „Olet onnel linen, joS rakastat kaikkea hyvää ja etsit sitä." — Ihmiset ruikuttavat: .Miksi emme ole loskaan onnea lcy> täneet?" Stksi, että me emme pane kor keinta jaloutta ihnusen vel vollisuuksien pohjaksi; me pidämme sitä vain periaatteena. Emme puolla Jumalaa oikeutta. Me puolustamme vain omia etujamme, tulojamme ja voittojamme. Periaat» teemmckin korkeimmasta onnesta muu tamme näin onnettomuudeksi- Meljeni! Mitä sillä on väliä, oletko sinä onnellinen vai etkö? Tä mä päivä muuttuu eiliseksi, kaikista huomispäivistäkin tulee eilisiä; silloin ci kysytä sinun onneasi, vaan jotakin toista. Ainoa onni, josta kunnon mies on kokkaan välittänyt, on: kylliksi onnea saada työnsä tehdyksi. Ihmisen ainoa onnettomuus on lopul takin se, etiei hän voi tehdä työtä, ettei hän saa päämääräänsä ihmi senä toteutetuksi. Katso: päivä ku luu nopeaSti; elämämme samoin: ,y ö tulee, jolloin kukaan ei voi työtä tehdä." Jön kerran tultua on oma onnemme tai onnettomuuteni' me ollutta, mennyttä, kadonnutta. Mutta työmme: se ei ole men nyttä; se pysyy läpi määräämättö mien aikojen. Siksi pysyy myöskin ijäti ainoana kysymyksenä. Mitä olet tehnyt ja miten? Sinun oma onnesi tai onnettomuutesi; se kaikki oli vain palkka, jonka sait. Työsi, missä on työsi? Anna kuu lua siitä! Hurun kaup. ja laamsta. — KiippaK. sanomia. (Turun). Valtakirja Honkilahden lutkan- urkurin virkaan annetuin t. k. 30 päi vänä Tuuloksen lukkari-urkurille A. W. Roos',lle. Director ea ntus. nimi ou an nettu Poria lukkarille K. F. Henber- gille, Punkalaitumen lukkari urkurille I. Tärisevälle, Finströmin lukkari-ur^ kuri G. W, Nordlundille ja Wähanky> rön lukkari urkurille I. M. Simeliuk- selle. Haettavaksi 60 päivän kulu essa t. k. 30 päivästä on julistettu Mynämäen kappalaisenvirka. — Arkkipiispa H. Zohaassonille on senaatti ter.veyten >a hoiramsta Mar ten myöntänyt «virkaivapautta 2 kuu- kaudetsi lukien ensi helnnk. 5 päiivästä seka oikeuden oleskella sinä aikana ulko mailla. — Fuomarit. Hollolan tuomiokun nan tuomarille K. R Helaselle on Tn run homioikeus myöntänyt vapautus a välikärajain pitämisestä tammikuun 24 p ivänä Asikkalan pitäjän karäjäkun- nassa, jolloin tulee kasiteltämaksi mur hapolltojuitu ylioppilas Pontus Mut teria vastaan, koska tuomari Helanen on katsonut olemansa jäännllmen mai nittua Miua kafi.telemään, syystä, eltä palossa paloi hänelle kuuluvia pöytä kirjojen lunastuörahoja. Homioikeus määräsi homioikcudenauskultanttl A. Pel lisen MZiimut valikäräjat pitämään ja käsittelemään jutun loppuun saakka. Tammelu» tuomiokunnan tuomarille, hovioikeuvcnasessori L. Furuhjelmille on Turun hovioikeus myvtänyt virka vapautta tammik. 10 päiivästä seuraa vaan helmik. 20 päivän loppuun ja määrännyt hovloikeudenauskultantti H. W. kankaanpään sillä aikaa sanottua t omarintvirkaa hoitamaan. — Falonkauppa. Suutarimestari And. Ruvhoien oikeudenomistajat omat apteekkari Jwar Stravdellille myyneet taloa n:o 21 Linnankadun varrella. Tontille kuuluu hra Strandell oleman aikeissa rakentaa nelikerroksisen raken nuksen, johon tulisi sekä liike- että asuin- hnoneustoja. ISltirSisNara. Aivan äskeistä onnistuivat muutamat kalastajat saamaan Pohjanmerestä likeltä S ksan rannikkoa erään jätti- läi»kaldn, tonno kalan, jonka pää-oleskelvpaiika on Wäl>meressä, mutta joka, ahnas kun on, ui kauivas muuallekin valta merellä ja siten joskus piktöytyy Pohjarmereenkin. Näin suurta tonno kalaa kuin nyt kysymyksessä oleva, joka on tässä kumottuna, ei tätä ennen muisteta Pohjanmerestä saaduksi. Otus oki 2 metrin pituinen ja sen ;aino oli 270 kiloa. Tonnokala on Wälimeren herkullisimpia kaloja. Etelä Italian rannikkoseutujen Liukkaat si:ä ahkerasti pyydystämät On kaskettu, että Italiansa vuosittain Pyydystetyn tonno kalan kalastus tekee armokaan noin 15 milj. mk. — Lääni»wirkamiehet. Läänin- konttoristiksi täkäläiseen lääninhallituk seen on ylimäär. lääninkor.ttorisn F'.lix Rydman nimitetty. — Lalva- ja «eneralleunvs- tursfit saaristolaisia ivarien vlamc,'. Turun Teollisuus.oulussa t. k. 7 pnä Nämä kurssit, joika kestivät 2 kuu kautta, sopimat mainiosti myöskin lai mojen koneenkäyttäjille, jrnka nyt talmu lvL,an aikana ovat työstä vapaa:. —^ Kotimaahan palaavia kir tokaista saapui torstaina höyrylaiva Uraniassa 40 henkilöä. — Aansankonsertkn antaa Soi tannollisen seuran soittokunta huomenna sunnuntaina alkaen klo ^5 ent. Akate- miatalon juhlasalissa senraaivalla ohjel malla: 1. Weber: Al'n'oitto „Ob>ron"; — 2. Weber: „Ausiordtru>!g Tan^"; — 3. Grieg: sörsie 4. D^ni- mersmann: lremvlu, huilulle <hra M. Langmann); — S. Palmgren: »Tu^limosta". — <>. Sibelius Eiegie. — 7. Sibelius: Marssi Karelian jurosta. — Featteri. „ Ruotsalainen koti mainen teatteri" tänään Uudemvuoden- päimänä ruotsalaisen kirjailijan Aug. Blanchen vanhan 2 näy.öksisen ilveilyn „Ett resande teatersällskap" (Matkustava teatterisesra) ja 1-näytök stsen uudemvuodenpilan „M a n s ä- ger ..." (Sanotaan). Huomenna sunnuntaina menee näy telmä «B!ä grottan" (Sininen luola) toistamiseen ja sitä seuraa viclä jotakin „uudtaw«odenpllaa". — OsuuSlnnta Hankkijan täkäläisen k .ultorin joviaiat>i on ivaluta luuppi->s Os sian Alwe, jo.'a tähän asti on ollut O. A. MtlunLtn palwelat>esja. Hra Alwe astuu toimeensa nykyisen tammikuun 15 pnä. — Kamala puukotus. Miime maanantaina palasi kotiin Porista ta> lellinen Simuia ^liaktilan Lammaifista ja tcrvanpoika Ketola. Porissa oli nauttinut väkijuomia ja matkalla tuli m c?t:n kesken kesken kina jostain vä höpäiö^.sestä asiasla. Silloin Ketola hyökkäsi Simulan kimppuun ja puukolla raateli täm.n aivan kauheaan tilaan, ennenkuin ihmiset ehlimät apuun. Haaivoittunut vietiin takaisin Poriin, sairaalaan ja siellä huomattiin, cttä hä nellä oli stZusjä t ivatroman suuri haa- iva, vatsassa niin suuri haaroa, et!ä suolec tunkeuluimat uloS, käsivarressa kalsi haapaa sekä sitäpaitsi useita pie^ nemviä haa:voja. Hyinen tilansa on hengen vaarallinen. — Puukottaja Kc ti.'la vongittiin. — Maine» kuo?ut P? rissa rrääsjä asunnessa tuoli jonkun i-jan kuluilua sinne saawu:?ltuaan it- seUisnainen Ida J)'cla NocrinarkuStii. Kun hän asun>oon saalvuituaan oii mahvasti päihtynyt, johtui kuolema nähtävästi vätiju?m»in vailutuksesia. — Osuuskaupat. Oriniemen osunZ- kanpan tj0liaiu.il Pllvtalaitumelle on rva- litlu laupaii hoitaja Laine-Kauppila Uudelta- k>r!oUa. Raisio» osuusliikkeen wanhem- matsi kasppa-apulaijekfl oa wa!ittn Iv.stä ha- kliasta neiti Tella Loulzirauta, joka nyky^u pilirelee Motild-dalia oiuuLkanpasjz. — Varkaus. Rekipeite, noin St) markan armoiuen, lvuraStettlia reestä U^d ll^urlolla Äahtcruksesia w. k. 28 pnS. — Tapzus c>n sieUa ylea harminamen. lisstujg. — Suurella valheella alkaa „Sosia?iS- tin" torstai »umeroa joytama kirjoitus, ni mittäin sanoilla: „Suomen h?rraSluokkai» liittoutuminen tvenäläisea taantnmllkjen kaassa työtätekevän luokaa kurjuudessa pitämiseksi ". Suomen herrasluokat omat liittoutuneet venäläisen taantnmul>?s kanssa' Oi, pyhä yksinkertaisuus!! — „Porwarit tekemät woitswansa kansan pimittämise.si!" ou myös yksi huuto josialisti^ laumalle „Sofialistin" torstai-numero-sa! — Porivarile^det pimittämät, losialistilelzdel maiaijematl Se kehxminen on josialtSlileh- tien A ja O.! M — Kehua osaamat muutkin, ei waau so sialistit. Myösliu suomettarelaijet sanoma lehdet pitämät itseään perin oimallisina, muur lehdet omat uiidea rinnalla peri» ala-arivoi sia. Niinpä llm Aura miime torstaina sa noo ylivästellen ja tietysti omaa itjeään mai nion hymiö toimitettuja lehteaa pitäea: „Ne jotka Tarua Le^tccu tyytywät, eiwät todella kaaa kaipaa jea armollaampaa heugeiiramiu- toa'.- — A» tollotta o» tämän tvuodei! alussa kulunut Rciiltiudea Astämäin easimäl ea äcintN' kannattajan .Aamnaairaeell" perustamisesta. — Lahjapalttis. Senaatti oa myöntänyt Länsi Anreen hoito alueen metsänvartijan Karl Henrik Grönberg vainaan le-kelle Amanda Grönbcrgille 50 mkn lahjapalkkion. — Ioliifiko«staapertt. Poliisi- konstaapeleiksi Maarian nimismieSpii- riia oa läänin knmernööri määrännyt ylimäär. poliisikonstaapelit E. O. Hel teen ja F. N. Salosen sekä talollaan- pojan K. O. Heikkilän. — ^Kytättyjä tarSK'ampvjain eliiteanomuksta. Senaatti on hytan- nyt seuraavien tarkka.ampujien eläke- anomuk>et, nimittäin: Zuho Kormen, Matti Syrenin, Juho Märkiä ja Kus taa Dahlin Huittisten pitäjästä, Ben- jam n Mod!gin Punkalaitumen pitäjäs tä, Kustaa Ruuhen Mietoisten pitäjäs tä, tarkka -ampujanlesken Josefina Klin gan Ulvilan pitäjästä ja ent. vanhem man aliupseerin Fredrik Ilon Maarian pitäjästä jaada eläkkeen korotusta. Tietoja kansan mcrkkipäiMlstä. Tammikuu. ^ 1. Jos uudenvuoden yönä ei ole tai vas tähd.ssä, niin sinä vuonna ei.^ät vasikat elä eivätkä sienet kasma. Kun on usva uunnavuonna Niin on halla heinäkuussa Talvi keskellä kesää. Minkälaiset ilmat uunavuonna, sem moiset juhannuksena. Jos uudenrvuoden päivänä aurinko näkyy, tulee hyvä marjamuosi. Ensimmäisestä suoMta uudenmuoden jälkeen sanoraan elonaikaan oleva 200 päiivaä. 1 ja 6. Uudenvuodenpäivinä tahi loppiaisena or.vaillaan kohtaloa vuoden kuluessa siten, että nosietaan vateja, joitten alle oa pantu leipää, multaa y. m. 6. Loppiaisena on puoli talven lunta satanut. Jos loppiaisyönä taivas oa tähtinen, kasmaa ohra sinä tvuonna hymin. Sa moin, jos puut oivat loppiaisena hyy^ teessä. 1—12. Muvdcn 12 ensimmäistä päi- mää sanotaan waslaawan itmojeasa juh tee» ivuoden kuukautta. 19. Heikinpciimaä on ennen mieiet.y juhlallisesti. Jos Heikin-päimänä sänget näkyivät mainiolla, tulee huono heinarouosi, mutta jos lumi ne peittää, tulee hyvä. Kun helppo Henrikki, Niin ou paitku Paamali. Heikinpäivänä sanotaan talven sel- jän katkeaman ja karhun kylkensä kään tävän. — Heikkinä karjanruoka kahtia ja ihmisen muona kolmia. Samoin sa- notaan Paamalista. 25. Kun on Pavali selkeä. Tulee hymä vuosi melkeä, Jos ei Paamo palele, Niin ei helle heinäkuussa. »» oy»».. MllNltll KotilltNltk. — Kaupunkien pokiisikaitoSset. Senaatti on oikeuttanut maan kuver nöörit toistaiseksi pysyttämään virois saan kaupunkien poliisilaitoksissa ny kyään palvelevat ylimääräiset poliisi miehet. — Määrärahat yemoshoids» ed!st?misessi. S:naetti on myöntä nyt hcvoshoidon edistömiscksi hevos si:Losli:!oiLe erinäisiin tarpeisiin yh teensä M.OOO mkn määrärahan ja kor> sulcnliien palkkaamisesi yhlecnsa mk. ja tulee siltä Wirsinais Suomen hevvssiiitosliiiolle 4M9 ja 1,100 mk. sckä Satakunnan tzeivosjclosiuZyhdis- t^sten lntLllc 3,300 ja 1,00 m:kaa. Äärärahat on myönnelly 4 vuodeksi. — ArMza w<»r8aa«a Joulun edellä revtlin Mtillnilla lähellä H?lsin> tm varkaus erääseen lukittuun huvi laan. Sieltä v^ro vei vaatteita ja hopcatavaroita noin 800 mkn ar- tt:Sta Epäilyksen alaisena pidäteltiin siile muutama päivä jälkeenpäin läyellä Ou- lunkylaä cr.:S suurta paketlia kantaiva mies. T-rkastettucSsa pakctlia löytyi sieltä s>.iuri määrä ruolatavaroita ja lihaa Sitten, ,nin saatiin rietää eltä ne oliivat ed.-lliscnä yönä varustetut insinööri LllerilLä Oulunkylässä. Kun micS pidätcluin, oli hänen pääl lään edellisestä paikalta varastettuja hienoja päällysvaatteita. Hän ei mai ninnut n.mcään, kertoili sen hyvin tun nettavan santarmihallitukse-.-ia. Hän pu hui hymin tvironmurteiieSti suvinea, jo ten hän todennäköisesti on jokin Suo meen lähetetyistä luknisiSta urkkijoista, kertoo Uusml. - Maras vel joulukuorma» Hktvostnee». Joulun edellä kun muuan viipurilainen hevosmies oli pistäyty nyt erääseen Wupurin kauppapuotiin vei varas sillä aikaa häneltä hemosen kuormineen. Hevosen armo on noin 450 mk. ja kuorman armo 100 mk. Warkaan jälille ei vielä ole päästy. — Itsemurbz. Jouluk. 19 p:n iltana lopetti broivningilaukauksclla eiä- mansä Wahteriilou torpassa SySniän Nusramoisissa iulkukaupustetija Ätbert ÄllltSson, SySmässlipäin tnnnettu toiö- si!m^'au?piaan nimellä (vainaialta oli tomen silmä poissa). Mies oli kotoisin Asikkalasta, vaan nykyään kirjoissa Hel singissä. Wainaja oli pitemmän aikaa juopoiellut ;a kulliessaan sattunut tule maan mainittuun tcrppaan, jossa tir- panmäen ulkona ollessa lär.gyn laidalla istuissaan ampui kuulan Päayänsä. Tas kuSsa oli mainajalla rahaa tci?ta salaa mk. ja pieni matkalaukku oli mukana, josst. oli kauppaamiaan tavaroita. Syy tä kamalaan tekoon ei löytyne muma kuin juopottelu, sanoo L:i. — KirttLmäTZ lopetti päivänsä Viipurissa ajuri Juho Toi:vrnen vli^e tiistaina. Hän oli Z7-muotias. Useita kertoja on hän ollut juoppohulluus. Jätti jälkeensä vaimon. — Joulumiinsjen tiliin. Per jantai aamuna löydettiin puuieppä !^s- kar Saarela kuollcena aiunnoctaan Pel- lerivonkadun Marcelia Wiipurisia. Hän oli cdeäisenä iltana nauttinut suurem- man määrän joulu>oi:noja, ja oli kuo lema näykaivästi seuraus siitä. Hvainaja oli noin 40 muoden ikäi nen. — Fyop«t«iL pidennetaikn. T. k. 15 pna lanoniin kaitki Jämsänkosken paperi- ja selluloosatehtaissa työskente- lemat vuorotyöläiset lamiuikuun l5:Sta pstä alkaen irti. Aikomus oa palata kolmiivuvroisesta työjarjeStelmästä ta kaisin kaksivuoroiseen. Irtisanominen ioskee noin 40 henkilöä, kertoo S:a. — T »aaRa teko. Kun talollinen G. Torniainen viime torstai-illalla oli Pa luumatkalla lipurisra kotiinia Pletti- län kylään Ristiinassa ja alkoi tome- remeen pyzählya hevosia lepuuttamaan Sikaportti nimisessä talossa Zkmpurin ja L:rannan mälillä, niin puukotettiin häntä talossa niin pahvin, eitä hänet oli kiireimmiten wie:äwä L:rantaan lääkärin sidottamakji. Syynä puukotukseen kertoi han olleen sen, eltä hän oli ihmetellyt kun tässä t, loSsa naisetkin omat juovuksis sa, joka hänen tolipuolellaan jää yksin miesten „;unnia!si". Talloin suultulvat tumasja olleet ja iSk.mal häneen viisi haaivaa, joista vaarallisimmat y.-rtoi- hin ja reiteen. Torniainen mcikaa nyt Edottuna Lappcenrannaan sairashuo- nreSia on paraz !u, suosituiii Isstsn nuoris0Q.edu. Hiuts. a.inc)g.8- tÄÄN v0 iiulcov uuclklta, 1: 25 puolivuodella. 8l- MiUllltÄvmms sn- sl^di^ln tluolNÄllÄVlvQ kslllci- luläen ^ nuvfuucjlsnisrinst, lcuvÄU^siu, joi^ ov^r d^usIiÄSti ju. pailluvÄt. nuoitsu rllivliin. 1^ci.Äsk^Qeii vis luicij»,llL3. SVS5SSN mssilmssn l^gitoo tiöills visrmLlÄ M liansoistÄ, ssi^tciilujsls. öii el-ttUiistä g ^c». lUi^IIIi^II ltlUltZlijtil. Z Ilöii lutusruNÄÄ Nliorsr tstitZsn tsrkoikin LÄÄltÄön dsillÄt a.varuu6sl! lictlxi Ä-irL-l^liloen vailiorii!- Ssiujsn msssss niat^vtv)' USöill, jiZ. LlLltu, 011 Litlli paljon l^krrotiÄ- V!I>S>. LtLätlÄÄ. vielä vrilÄÄtil!8!U. ^i^'oi- iuksiä., Islkkvsä., runviÄ, kLF- lanllöltisi^ ÄivoitukslÄ, instsa-osÄSton, pikkusiskojen osALlon, KiipmluM, io^SJ. jas- tsun luj<U!-i^ ^UiXlNl^jcl, vSÄKlon ZÄ vas- lci.uk6ia, Z0SSÄ nuoret sa^VÄt. ^vLtiusleli^ miicä deicl^n widlssd^-ln liikkuu. totinitmvÄt) ltel- mi Lvtsls, Lvvsn ja viö i.>aeeken. Kustants^g. ustcinnusosu tcevdliii Otsvs. Il^lLZvxissä. voi Uic.lii. kli^l<<rupoista., OUrv.^n LsiLluiedillu, rnliaseu- 6uii!!l, pos:itoimisloizt<i tai suor^irn tLusl.u.ntÄsiilra. lilst- 5 zotcxi. 6:nnen illllsiLeksi. Iluvig, za nvötvu. iuiiijoillsn6a koko vuoäsksi 1910 ?ZZ5l!MI>! 2191? ^ — USStli itse päivänsä. Torp parin emäntä Wendla Friiman Tuulok- sen JuttilalaSsa surmasi itsensä jouluk. 27 päivänä hirttäytymällä. Heikkomie- lisyys lienee johtanut häntä tähän te koon. — Tämä oli jo kolmas itsemurha Tuu loksessa lyhyen ajan kuluessa. — Jäät heikkoja KeMngin lä hellä. Maanantaina putoj: kaksi miestä heikkoon jäähän palatessaan työstä Trnmsön suurelta. Suurella vaivalla pääsi toinen ylös ja sitte auttoi toisen jäälle. Toinen on sairastunut kylvys tään. Samana päimänä lähti kaupungisia mainitulle saarelle eräs mies mutta häntä ei ole sinemmin nähly, joten hän todennäköisesti on hukkunut. Mesi o? niillä paikoin noin 5 metriä syvä. Suomettarelainen puolue haluaa taasen ottaa senaatin haltuunsa. Puolueen yleisessä kokouk e-sa, joka pi dettiin Htlsingisiä viime tiistaina ja keskiviikkona, tehtiin asiasta näin kuu» lnva päätös: „TunnuStaen täysin päteviksi ne syyt, jotka aih:uttiwat suomalaisen puolueen jäsenten eron senaatin talousosastosta, kokous on siiä mieltä, että on pyrittämä laamaan senaatin talousosasto jälleen lykeneivien luomalaisten miesten käsiin ja kehottaa puolue »valtuuskuntaa sekä tarpeen tullen lisättyä puolueivaltuns- luutaa harkitsemaan, mitä .nykyisissä oloissa kay tekeminen tämän tarkotus- peran saawu:lamiseksi." Niihtmäen radan re- pimiöyrttys. 2 Henkilöä pidätetty. Hausjärven poliisiviranomaiset ovat pidättäneet kaisi jvulomieStä epäiltyinä jyylltsiksi Riihimäellä tuonnottaia ta pahtuneeseen radan repimisyritykseen. Toinen ainakaan ei ole moinm selittää, missä hän tuohon aikaan oleli. Muuten on hän kooltaan ja näöltään yhden ra tavartija A.enin silloin radalla niike» 3iän henkilön kaltainen. Wieniä tietoja. — Uusi miljsonaylitiö- Kaupva-eutvo» i^fi^ luuri puuwwara-, tahdas- ia uiaa-i^Ul^iiSliire on nyt lnrtynyt o ateyqtiölle, jvo!a Isupp2!!cuivos Ellos omiSlaa mellei» Iai!ki yhiivn 4 000 osalieeeta, ^ 50» mk., i oit'.:e^äaoma on L Milj. mk-, ja st» j kvnpail^ on Porivoos pitäjä.