Torstaina 27 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 10 — 1910 Onko Seurahuoneella Laskiaissunnuntaina ? Kilpailuohieinei» tarkempi laa liminen jätettiin esimiehen, konsu tentin ja sihteerin toimeksi ensi Toimikunnan kokoukseen. Kilpai luista päätettiin erikseen ilmoit laa kaikille kysymyksessä olemille maalaisseuroille ja oriyhdistyksille sekä kehoittaa kunkin pitäjän maa laisseuroja ja oriyhdistyksiä sopi maan yhteisestä paikallisesta pal kinlotuomarista, ottamaan mas^ taan ilmoituksia kilpailuun osaa- ottamisesta ja lähettämään luette lot näistä kilpailuun ilmoittautu^ neista Liiton toimistoon ennen helmikuun miiineislä päimää. 11) Kiihtelyksen kirkonkyläläis ten taholta lausutun toimomuk sen' mukaisesli nostettiin kysymys siitä, pantaisiko tämän kemättal wen kuluessa toimeen yksi kanta kirjanäyttely Kiihtelyksen kirkon kylällä. Tämän kysymyksen rad kaisn lykättiin kuitenkin ensi Toi mikunnan kokoukseen. „.Äarjalo.n sanomat" märehti- ivat miipnrilaisen „Äarjala" tehden iviiäriStelqjii, Kun „Karj. Sanomat" minne lanaiuaina lupasiivat tilan suo- dessa palaamansa suomalaisen puolueen maalijulistukseeu, niin odotimme lehdeltä „tästä merkil- lisestä asiakirjasta" jotakin omin- takeista lausuntoa. Mutia sen ■ sijaan lehtistarjosikin tiistaina pals- tamäärän maan „Karjala" lehden määnstelyjä t.ja senkin tätä mie- kestään pätemää lähdettä mainit- sematta). Sellainen tekele ei oikeastaan ansaitse siimon sanan tuhlausta. Paria seikkaa emme tahdo kuiten- kaan simuuttaa, sillä siksi kumaa- mia ne omat noiden kumpaisenkin lehden menettelytamoisla. Kirjoituksessa maitetaan, että „sotilasmiljoonat omat (suomalai- sen) puolueen mielestä maksetta- wat ilman mitään ehtoja, siis samanlaisenkin esityksen perus- teellä kuin mikä miimeiselle edus- kunnalle jätettiin." Se nyt on kerta kaikkiaan jul- kea malhe. Noiden lehtien niin- kuin kenen hymänsä pitäisi toki tietää ja muistaa, että miimeises- sä eduskunnassa niin suomalai- nen puolue kuin kaikki muutkin puolueet yksimielisesti hylkäsimät tuon esityksen, koska se oli perus- tuslaiu mastainen. Ja masta sit- ten kuin eduskunta kokonaisuudes- saan oli sen tehnyt, äänesti suo- malainen puolue sotilasmiljoo- nain myöntämistä ja muut puo- lueet niiden kieltämistä. Itiin sc oli eduskunnassa. Ja nyt suoma- laisen puolueen maalijulistuksessa sanotaan: ..Perustuslaki ei tätä (sotilasmiljoonain maksaniista) es- rä. Se sallii nytkin menetellä tässä asiassa samalla lamalla kuin 1905 ja 1907 »vuosien maltiopäi- »villä. Näiden maksujen myöntö- misen kautta ei maamme edus- kunta luomu oikeuksistaan eikä tunnusta sitä perustuslain was- taista muotoa, jossa maatimuksel on lehty." Sitten tuossa häikäilemättöinäs- sä sepustuksessa »väitetään, että „suomettarelaiset omat maalijulis- tuksessaan kokonaan simuuttaneet muut asiat, kun he eimät sanaa- kaan mainitse parhaillaan mireil- läolemista toimenpiteistä oikeuk- siemme ja itsenäisyytemme supis- tamiseksi. Sekin mäite on hölynpölyä. Maalijulistuksessahan sanotaan esim. näin: ..Maamme nykyisestä maltiolli- sesta asemasta johtuu, että Suo- men ja keisarikunnan rvälistä suh- delta koskemat kysymykset ehdot- tomasti nousemat etualaan kaik- kien niiden asiain joukosta, jotka likeisessä tulemaisuudessa woiwat joutua eduskuntamme kä- siteltämäksi. Hallitsijan ilmoituk sista päättäen tulee ratkaisemim- pana kysymyksenä nyt malitta- Millakin »valtiopäimillä olemaan s o t i l a s a s i a, lähinnä sen wäli- aikainen järjestely Menäjän mal- takunnan-rahastoon suoritettamien rahamaksujen perusteella". — Ja maalijulistuksessa sanotaan esim. myös näin: ..Raskaalla mielellä kansamme näkee, että suurten »valtiollisten kysymysten nosta- miltä esteiltä ainoastaan mähäi- sessä määrässä moidaan saada aikaan tuloksia siinä sisällisessä uudistustyössä, mitä maamme niin kipeästi tarmitsee. Kuitenkin tahtoo suomalainen puolue näis- säkin Maikeissa oloissa moimiensa mukaan tehdä työtä sen uudistus- ohjelman hymäksi, jonka se itsel- leen on luonut. — iUiin synkiksi ei mät ulkonaiset olot moi konsa- naan käydä, ettei kansakunta roh- kenisi katsoa eteenpäin. Eteenpäin katsoo suomalainen puoluekin. Se on siinä makaumuksessa, että kan sakunnalla, joka käsittää kutsu- muksensa ja welwoituksensa, aina' on tulemaisuus. Tässä makau- muksessa se kehoittaa Sinua, Suo- men mies ja nainen, liittymään Suomen ivanhan kansallisen puo- lueen rimeihin, »viemään Suo- malaisen puolueen ehdok- kaat maaleissa woit- to on!" Kyllä sillä on ollut silmät tal- massa ja pää pöhnässä, joka ei itäin selmiä ja miehuullisia sanoja ole osannut lukea, eikä jaksanut ymmänää. Tiera. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Tilattoman iväcstön lainara hastot. Antaniallaan päätöksellä on lu- mernööri noudatettaivaksi mah.vis- tanut Kiteen kunnan kuntakokouk- sen päätöksen »viime »vuoden mar- rask. pltä, koskema 000 markan suuruisen pitempiaikai- sen kuoletuslainan ottamista tilattoman »väestön lainarahas- ton pernstamista »varten kun- taan. Papisto. Papiksi »vihittiin t. k. l'> pnä Saivonlinnan tuomiokirkossa ju- maluusopin ylioppilas K. A. Pii- ronen Käämiltä, jota samalla määrättiin kappalaisen apulaiseksi ortamalaan, Korpiselän r«ko«Shuo>»sscura- kunnan «tttvdostaknittctt cri kirkkvherrakilnttarsi. Kuten tietty. o:i Korpiselän ru- koushuoueseilrakunnan muodosta- minen eri kirkkoherrakunnaksi ollnt kysymyksessä ja pohdinnan alaisc- nä useamnian kerran. 'Asian joh- dosta on kirkkoherra Saraste jo pitänyt kokouksiakin Suojäriven lu- terilaisten kesken, mutta lienee asia niissä jäänyt erimielisyyksien tähden toistaiseksi " lepäämään. Mikäli R.-K:n erikoiskirjeemvaih- taja ilmoittaa, on osakeyhtiö Gutzeit ja C:o suostumainen lah- jaksi antamaan pappilan maat. Tältä puolelta on siis asia joutu- massa oikealle tolalleen. elkien nuorisoseuran ivuosi- kokous pidettiin t. k. 2."> pnä Eero Eske lisen talossa. Seura jo jättää 10 toimintaivuotta taaksepäin. Täl- täkin ajalta moi tehdä katsauksen tehtyyn työhön, moi tapahtua yh- tä ja toista, johon kuluneen ajan inuistot »voi hetkeksi liittyä. Omathan kuluneet 10 muotta uur taneet syiviä »vakoja kansamme- kin maiheisiin, koetelleet kansallis- kuntoamme ja eheyttämme, on uhattu pyhimpiä ja kalleimpia oikeuksiamme, sysätä pois kansana kansojen joukosta. Ja paratkoon Jumala, samat mäkimallan aseet tekemät yhä tuhoisaa työtään kan- saamme kohtaan. Monesti kun seuran jäsenet ko- koontuimat, ja nuo Jobin postit toimat surullisia miestejä mallitsi kaikissa makaiva ilme, tuntui niin painostamalta, ja kuka »voi ne kaikki tunteet tulkita silloii», kun kaikki horjuu, kun pilmihin peittyy taimas. „Wiel' uusi päimä kaikki muuttaa moi." Ja niin onkin kaitselmus ohjannut kansamme kulun, että olennne saaneet enein- män kuin silloin kadotimme ja pi- täkäänime niistä kiinni. Aluksi laulettiin ..Tähtöset lois- taa". Ei sattumalta »vaan lau- lulla termehdittynä jo kahtena edel- lisenä iltana oli näköpiirimme isälle ilmestynyt todellakin loista- va Halleyn pyrstötähti. Ihailua Mättää sen mahtaiva malon sä- teily äärettömässä amaruudessa. Jospa seuramme olisi tuollainen säteilemä, elon aamoille ulapoille- zaistama malo»»säde. > Laulettiin mielä „ Minne käy > tuulen ilmassa tie". Seurani ivaraesimies ..makinaisen esimiehen wis paikkakunnatta mentyä", opet- ^ taja Rob. Nuutinen puheessaan oi katsauksen kuluneeseen aikaan, j pyytäen samalla että nuorisoseu-z rasta ei tehtäisi mitään poliittis- j ta seuraa, »vaan että se säilyisi; henkisenä tukipisteenä, johon rikki-! näisyydestä huolimatta kaikki moi' yhtyä. Kulunut miimeinen muosi oli seuran toimissa ..syitten" täh- den hiljaista, josta tosin on pal- jon opittu. Toimitettiin »virkailijain maali. Esimieheksi malittiin talollinen Janne Waris, maraesimieheksi opettaja Rob. Nuutinen, kirjuriksi neiti Natalia Kuronen, rahaston hoitajaksi taloll. Markku Hiltunen, aloudenhoitajaksi taloll. Heikki Kettunen. Edustajaksi pääseuran muosi- okoukseen tuli hymäksytyksi esi- »rties I. Waris ja työinies H. Kettunen. Päätettiin mielä tila- a kirjoja 50 markan edestä sekä panna toimeen yleiset »naksuilta- mat ensi tilassa, sekä paikallisen työmäennhdistyksen kanssa yhtenä hankkia arpajaislupa, jotka yksin ivoimin sitte kesän kuluessa pan- naan toimeen. Sitä marten myös seuran puolesta malittiin 15-hen- kinen toimikunta. Nurmeksen Salmelle perustettiin nuorisoseura t. k. 28 p:nä nuorisoseuratyön neumojan N. Kortelaisen käytyä asiasta pu- jumassa. Puheenjohtajaksi malit- tiin opettajatar Aino Laukkanen, marapuheenjohtajaksi kauppias Tahivo Laitinen, rahastonhoitajaksi neiti Anna Laitinen ja kirjuriksi Uuno Kejonen. Kilpa-ajot kytässä pidetään tä- nä »vuonna masta maaliskuussa Wieme»»en jäällä. Ompeluseuralla oli iltama mii- me sunnuntaina t. k. "28 p:nä. Ohjelma maihtelema. «aaritvaaran maalaisseuran tämän muoden »vuosikokous pidet- tiin 23 pnä tammikuuta A. I. Hartikaisen talossa. Kokouksessa keskusteltiin ja päätettiin seuraa- »vat asiat: Esiteltiin rahastonhoi- tajan tilikertoinus muodelta 1909 ja hyiväksyttiin tilin rarkastajain lausunnon mukaa»» niuistutuk- setta: johtokunnan laatima tn- !o- ja menoarmio »vuodelle 1.1)10 hymäksyttiin pienemmällä muutok sella: esitettiin ja hymäksyttiin se»>- ra n »vuosikertomus »viime mnotis- toimintakaudelta: seuran yleisistä »varoista n»yö»»nettiin kotiteolli- suusyhdistyksen perustaniiskokouk- sen ilmoittainiseksi kolmessa paikka- kunnan sanomalehdessä, samoin myönnettiin paikkakunnalla toimi malle meistokoululle malo. Lo- puksi oli hauska piirileikki. A. K- nen. Kirje Riikolalta. Eletään täälläkin päin, »vaikka tuskin koko muualla maailmassa tietäivätkäan meidän olemassa olos- tamme. '.>!yt näyttää oleman jotakin »vir- kistyinään päin. Nuori)'», nimit täin pojat, eimät enää kulutakkaan aikaansa iltapuhteina pilkin penk- kejä makaillen, maan on muut se oli pakkoa. Kun on »vel- aa, eikä ole millä maksaa, niin täytyyhän sitä. Mitäpä siitä ke- nen sydämelle, 'oikeudentunnolle, laillisuuden ja mapaudenrakkau- delle niitäkin sopii. Minä polo- nen poika waa>» satuin nyt tilaa- maan itselleni ja joillenkin muille toisen lehden kuin heidän kulta- tyy tositietoja poliittisen ja yhteis- kunnallisen elämän suhteesta. Maan omat nuo suunnitelmat ja niitä säestäivät parjaukset nykyis- tä yhteiskuntaa ivastaan, tuon huumaaman akitatstoonin tuloksia, jenka sisällön ja nykyään jokainen tuntee. Ei siis ihme, jos yksinker tainen köyhyydessä kituma maa- hymin huono tapa käydä kylästä keräämässä milloin mistäkin sau- nan nurkasta tietoja ja tuoda nii- tä esiin. Karjalattaren asiainies. Palstan kauppa. Työmies Simo Ratilainen on myynyt rouiva Anna Tolmaselle Humila nimisen palstatilan Niini- »vaaralla. Kauppahinta tuntema- ton. Kaupan mälitti A. A. Haa ranen. Apurahat kanfakoulutarpeiden ostamista ttiarten. Mainitusta rahastosta on saa- nut apua muun muassa Kiihte- lyksen koulut 92l> »nk. Tilattoman »väestön lainara hastot. Kiihtelysmaaran kuntalaisten maltuuttaniana on kunnanmarain hoitaja Inhana Piipponen läänin kumernoöril.ä anonut lupaa saada hommat mieneet heidät inukaansa ottaa 100,000 markan suuruisen niin kokonaan ettei enää kyinmei:-! pitempiaikaisen lainan tilattoman tuntiset unet N".mukkaan niin tar- iväeSton lainarahastoa ja käyttä- peellisilta. Äutäs ne sitten hoin- mistä marten. mamvat, kysynet. Meillä on täällä! , ( , toimimassa moimisielu- ja urhei ! ^aatlluettclot. lusenra. Se on ollut toimessa . ,^ nanm kumcrnvorin paato^et, aina »viime keiväästä asti, jolloin | joilla m. m. l^uraarvieu henki^m- seurallemme syntysanat lausuttiin.-^" ,.l Umet r ?" nara i tuu otettamllji Iltamiakin on pidetty monet ja ^vaaliluetteloihin mm. ivaramaa- - ,lmittari K. a - abrauden talia au täytynyt moi-! maalari I kämme»»illä kaunettaivissa sään- laiskansa on tarttunut sosialismin nöissään on. Se on nyt heille pauloihii», maikka tuo kumitettu hymin harmillista. Mutta min- o»»nela onkin main saippuakitpla, kä minä sille osaan. Pyydän joka korkeiminilleen kohottua hai maan, että he wastais»ludessa ^ keaa omaan tuhjyyteensä. uutisensa panisimat jostakin muus- Mutta en ymmärrä mitä itse ta eikä toisen herjausta. Sillä se sosialistijohtajat ajattelemat noista o»» niin oppineiden miesten teoksi suunnitelmistaan, joita he kansalle aina ivähin »voimisteltnkii». Tilan i mittari. K. ,y. Pctfimalemt» jeka abrauden talia au täytynyt moi-! maalari Maiston ja hänen mistelunäytökset supistaa hymin; mannonia Hamia taiston Joen- mähiin. Kalustoakaan ei mielä l""" kaupungista on senaatin oi- juuri paljo ole, »nutta toiivokaam-^^^^^ niahmistannt. me että »vielä «»hautuisimme eu: ^jfajstl wenan.ettäwNsimmeniitähankria.j"Wnme torstain numerossa mai- .^ltamat ivietlmme joulun edel-' nittiiix l<00-luwun kastamisista lyena pyhaiici. Waken oli kohta-' puhuttaessa Pielisjärmen romastin laiiesti, ivaikta pyryllma maikeut-^ tqttävenä ja nimismiehen leskenä tuin »uei>vn laapunnvta. ^.. t. J p. j ^ U () nna Härkepaeus, kun piti olla aiaa...karautimme rckiajot Kanto-. I ^ l i a n a H. - Eräässä edelli- WNaan^ pinnekin kokoontui ma- kirjoituksessa „Nurmeksen kea mman t»livan täydeltä maikka kirkoista" olimat ..kymmenniekat" lattui niUltakin illatiuja stkp . »»rratltrurect sotainiehiksi, maikka naapunfqtm» ehctoS te urhctlcfaon,; nc olimat lautamiehiä. Eikä kyiymät. Kyllä, eika ^e mahalla! Simon Joekn»ai», joka on lahjoit- läakaän nmtta ie,uomalaiienweri tanut 1758 kynttiläjalat Nurinek- on »vähän hidasta, ettei ie pääje ^ kirkkoon ole ollut kappalainen, mm nopeaan alkuun. Kyllä hm»- roacm talollinen, tämäan käydään. Ratakin on jo, niitattu lammen jäälle ja siinä j ——— »voimine kemään tullen ponnistaa i yhteisissäkin otteluissa. Seii minä! maa»» sanon teille pojat, että koet-: takaahan nyt oikein ahkerasti har- joitella, että olisi sitä tiukempi kainp- ] pailu kilpahiihdossa. Ntnntamia hetkiä sosialistien leirissä. Mielenkiinnolla oleii seurannut Raittiusseurakin tän»»e perustet- sosialistien yhteiskunnan perustuk- tiin, mutta liika »vähän sillä oli sia järisyttämiä suunnitelmia ja! saarnaamat. Äskettäin olin tilai- suudessa tutustumaan pariin kuu- luisaan sosialisti-akitaattoriin, jotka kyllä ansaitsemat sosialistijohtajain niinen ja heidän jokapäimäiseen elämäänsä. Olin nimittäin tilai- suudessa mieltämään heidän kans saan muutamia hetkiä saman ka ton alla. Ryhtymättä heidän kans- saan minkäänlaiseen poliittiseen keskusteluun, olin tilaisuudessa syrjästä kuuntelemaan heidän kes kinäisiä puheitaan. Tämän tilai- suudeu saatuaiu toimoin kuule- mani mitä ihanimpia kumitteluja tuosta onnelasta, jonka sosialismi on luoiva tähän matoiseen maa- ilmaan. Muta tässä luulossa ereh- dyin suuresti, sillä maikka mietin- kin pari kolme pitkää iltaa ja aamupuhdetta heidän leirissään, eu kuullut heidän puhuman sanaa- kaan tuosta ihanasta paratiisista, maan kohdistuiivat heidän pu- heensa main katkeriin parjauksiin, milloin yleensä koko nykyistä yh- teiskuntia, milloin taas pappeja ja uskontoa sekä erityisiä yh- teiskuiinallisia laitoksia mastaan, joita pubeita törkeät kiroukset ja Jumalan pilkka säestävät. Tästä heidän puhetamastaan saiil minä sellaisen käsityksci», ett'- eimät nuo johtajat itsekään usko tuon oppinsa mahdollisuutta, maan pyrkimät main siten noita lihamia mirkapaikkoja saamuttamaan ja monihan heistä nauttiikin tyhjän toimittajana satojen markkojen k»mkausipalkkoja, samalla kuu hei- dän tomerinsa nälästä ja »vi- lusta »väristen »viimeisenkin pe»i- nilisä heidän hymäkseen uhraa. Tällaisia hamaintoja olen minä tehnyt tuosta leiristä. Tutkikoon jokainen itse, ole»»ko oikeassa »vain »väärässä. Minä »vain en »voi hymäksyä sitä menettelyä, jota näin heidän leirissään, maan tä»»t»iy minun sitä kammoksua. Moukka. Muualta Suo mesta. Tuomen ja Weuäjän rauta- tiewerkkojen yhdistäminen. l^uomsu ja Menäjän rautatei- alunpitäin moimaa ja mielä mä- & H Zm Sä ^7 välinen yhdysliikeune^syrnys hemniäksi ne omat nyt käyneet. L&boffifuuben "aj^ySSä ; ^ «Poismuuttojen takia on seuran toimeitaa»» uudesta yhteiskunnas-! ^ Ci ,t 'vuoroja. jäsenluku mm mähentynyt, ettei se ta. Eli tuosta n. s. maallisesta.,'ia kanteita maiesteettirikok- kykene mihinkään toimintaan. Liit- paratiisista, jonka he katsomat moi-^ A?/ maiesteett.r.tor tykääpä.kaikki. moimisteklseurankin wansa luoda. Mutta maikka olen H M Äei ,- ari on käskenyt nos- pojat jäseniksi raittiuseuraan ja koettanut »liitä seurata niin pal- taa kanteen majesteettirikoksesta fftukoon . rmttius ja. monmstelu jon kuin taloudellinen asemani on! Suomalaisen Kansan" pääloirnit- tap.kadesja, nnn nahdaan, e»tahy- minun lallnmt, mm en kuminin- t.?taa filos tobt Antti Kaasalais- w°a Mä tulee. . . kaan ole ollut tähän asti tilaisuu-! %ZSn &Ä . .M"Ua )ehan se on kaiklem ,ur- des?a per,oonalll,esti leurustele-! lokak. 22 pm numerossa olleen kein ilmaistalva ettei taalla ole maan it,e sosta istyohtaiien kans-^ ^Mieletöntä"-nimisen kirjoituksen koto meidän kulmallamme maa- m. maan. ole ollut pakotettu tyy- j,saosta sekä toimittaja Aleksan- joka oliji kerrallaan tmnaan luhen, minkä olm ,aa,»ut teri Halosta mastaau hänen erääs- malttamaton, io» kerran olla em- ^anoinalehtien kautta heilun tu-^s/i kokouksessa ^urussa »itämänsä rimissä kulkemassa maatalouden tustua. Sitä mastoin ole., saanut ^ nube/^iol,dosta P ! edistyskulussa. Mutta nyt sen joka päimä tehdä tuttamuutta näi- i perustamiseen olisi tilaisuus, sillä jien n. s. maalaissosialistien eli Kuopio,» ruotsalainen yhteis- ensi kuun alkupäiiviuä, päiivän- oikeammin sosialistien maalilar- \ koulu, määristä ei ole mielä tietoa, saa- ja,» kanssa, jonka he omat noilla- Kouluylihallitus on senaatille puu tänne Järmentaan kansakou- »epäiseivillä suu»»nitelmillaan »»iin huomauttanut, että Kuopion yksi- lulle esitelmöimään pari agroiio- h»mmanneet, että he katsomat tar- tyisessä ruotsalaisessa yhteiskoulus- mia Pohjos-Karjalan maamvilj. peettomaksi rumeta päätään »vai- s a oppilasluku »viidellä alimmalla seura»» puolesta ja siinä tilaisuu- »vaamaan tutkimalla noiden suun- luokalla on »»ykyään ainoastaan dessa »voisi sitten perustaa tuon »»itelmien mahdollisuutta tai mah-, <>4, joten koulu ei täytä uiitä eh- mainitun maamiesseuran. Tulkaa dottomutta. Sillä se on heidän toja, jotka »vaaditaan »valtioamun siis suurella joukolla Järmentaan, mielcetään yksinkertaisii» asia maa- myöntämiseksi yksityisille oppikou- Riikolaii, Akkalan ja Jouhkolau ilmassa, että kun maan saataisiin luille. Maaditaan nim. että op- miehet ja naiset yksin tuurnin pe- eduskuntaan sosialistinen enern- pilaslumuu ö:llä alimmalla luo- rustamaan maamiesseuraa. miötö, niin olisi tuo paratiisi heti kalla tulee olla »vähintään keski- Kanto. ! malmis. Tällaisista onnen ajoista määrin 12 luokkaa kohden ja nii»» ! oleii kuullut heidän puhuman ja ollen tässä tapauksessa puutttiu li Äuhilaswaaralta. > olenpa melkein lämmennyt noille oppilasta. ; ihanille touveille. Mutta samassa Katsellessani Karjalattaren pals- olen huo»nan,»ut tuon säälimättä-. ..!> loja a. ok nione§ti !)uoma„„ut män obeUifuubm pufiumoii «.itilta 15411. meld». kyl-släm- toi «o. Setapa tao i^ana "f"^Ä |0 JSa' u X- >ne. Eletään täälläkin pikku his- yhdenmertaisuus ei näytä pysy- ^ " f; A sukseen, maikka ei ole tässä leh- män moimassa edes niin kauan i dessä mitään paikkakuntamme rien- kuin tuo paratiisi olisi malmis. . - ? »»oista niaintttu. Ei ole maan Sillä huolimatta siitä, että heidän Z°, f S ollut miestä täällä, joka uutisensa johtajansa pitämät hurmaamia rakennettamaK arkkit I Sten- ilmottaisi kansaiimaltaisessa leh- esiteliniä, joissa luetellaan räikeitä ., «• ii St p t mukaan ia on d-sst. Sömci iof)tuu liitä, hm titaetoja p°rw°,i«i°n «M» ÄÄÄlmSKTJ vaikktmMmnl- j°ht°hmkil»I pitä- «m, epätalaijuubeäta ja maasi- ^ aItwta pä-I-ttiin anoa 90,000 mat kaiisaa pimeydessä ia mal- taan iokm>elle larnanlaista talon- rrt f p „„„arnmnrt tansa alla ja suuren huolen siitä, dellista asemaa, nauttimat he kum- kenelle mi,»kin puolueen lehti tu- minkin muutamat hyminkii» kor- Takatvarikkoon otettn aikakaus- lee. Jos kuka sattuu tilaamaan keila mirkapalkkoja. Samalla kuin, lehden numero, mml»» puolueen lehden, eikä maan köyhä työmies useinkin muutaman Maanantaina otettiin takama- nuorsuomalaisen, niin silloinkos markan päiiväpalkasta suorittaa rikkoon Helsingissä aikakauslehti ou masla kynäiniehillä kiire tuoda muiden menojensa lisäksi tuntumia ^Päimän" miimeksi ilmestynyt uutiset esiin ..Laatokassa". ?^t- summia puoluemeroiua noille hy- numero S sanotussa lehden nu kin »vasta oli »»»«nerossa 7 uuti- mille paimenilleen, kärsien itse sa- merossa olleen otsakkeella „Ero- sia ylen pitkiä palstoja. Siinä maila puutetta ja kurjuutta. Siitä ^s" »varustetun kirjotuksen joh- oli maan pääasiana tuoda esiin huolimatta osaamat he puhua kuu- hosta, jonka laatija on uimimerk- malhetta. Sanottiin tämän paik- Iijoilleen niin kauniisti tuosta xj Rafael Lemminkäinen. Paino- kakuiina,» ,.Karjalattaren" asia- uudesta onnelasta, että nuo epä- ylihallitus oli kirjotuksesta ilmot- miehei» tilaaman lehteä keinotekoi- kohdat jäämät kokonaan marjoon tanut Hiidenmaan läänin kumer- silla kamoilla. Mutta asia ei ole heidän silmistään, ja nuo kurjat növrille ja »vaatinut takaivarik- niin. Lehteä tilataan esittämällä ihmisraukat näkemät tuon uuden koo»» ottoa. Kumernöörin käs- eikä panna pakkoa siihen, niinkuin onnelan niin »valoisana ja epä- fygtä määräsi sitten Helsingin nuo kynämestarit itse tekemät, kohdista mapaana kuin ihmissielu maistraatti erään mirkamieheiisä Ehkä muistamatkin, minkälaisen moipi ikinä kumitella. Siksipä he takaivarikkoon ottamisen toimitta- pakon he itse panimat eräässä puhumatkin niin innoissaan siitä maan. kokouksessa. Kuka ei lehteä tilaa, onnesta, jonka tä»nä puolue en- se erotetaan kaikista yhteisistä py- nen pitkää luopi, kun maan saa- ylioppilas Mittler tuomittu.^ rinnöistä, mieläpä osmiskassasta- daan sille riittämä enemmistö Määksyn murhapoltto- ja mur- kiu. No mitäs muuta kuin tilaa- eduskuntaan. Tätä kaikkea ei moi tomarkausjuttu oli maanantaina maan lehteä, maikkei olisi halut- ollenkaan ihmetellä, koska tiedä»», käsiteltärväiiä Asikkalan pitäjän tanutkaan. kuiiika mahan näissä piireissä löy- kihlaknn»»anoikeudessa. Oikeudelle Zuvmalaisen ^öväen- liiton luettiin laajat asiassa syntyneet pöytäkirjat, jotka mastaaja myönsi oikeiksi. Dliopp. Mittler tuomit- tiin 6 muodeksi kuritushuoiieran- gaistukseen sekä sitäpaitsi melmo- tettiin mastaaja kormaarnaan tie- ja mesirakennusten ylihallitukselle 20,407 mk. 93 p., josta otettiin pois 18,109 mk. 80 p., jotka oli saatu takaisi»» sekä se summa, jon- ka Suomen pankki ehkä maksaa mahingoittuneista seteleistä sekä kunnan kruununmoudille marsa- i maan 333 mk. 90 p. ja Hämeen; läänin paloapuyhdistykselle 19,500 j mrk. j Tuomio alistettiin Turun homi- ^ ensi sunauntsilis 30 p:nä tk. oikeuden harkittamaksi. Vastaa- i ki 0 7 j. p. ja ilmoitti tyytymättömyyttä pää-' tökseeii. ^?^övävn talolla. Odjelmasta lä- demmill Sasi numerossa. pidetään Sosialistien varastoja wal- lattu ja johtajia wangittu. Pietarista tammik, ^4puä. Wi- rallisesti ilmoitetaan: Koska suojelusosasto oli saanut tietoonsa, että n. s. sosialidemok- raattinen järjestö aikoo muuta- missä tehtaissa toimeenpaiina ko- kouksia t. k. 22 pnä, mancsitsimat suojelusosaston jäsenet tk. 20 p;»i »vastaisena yönä Menäjän sosia- lidemokraattisen työmäenpuolueen Pietarin komitean, ammattiliitto- jen keskustoimiston ja muutamia huomatuimpia propakaudaa har- joittaivia tymuiehiä. Kotitarkas- tuksissa otettiin takamarikkoon Pie- tarin komitean ja erään alueko- mitean sinetit ja Pieiarin komi- tea arkisto, joka sisälsi suuren joukon sangen armokkaita asiakir joja, jotka luomat maloa puolueen mallankumoukselliseei» toimintaan. 'Niinikään otettiin takamarikkoon hektograasi, jolla oli aloteltu t. k. 22 päimäksi aijotnu julistukse»» painattaminen. Sitä paitsi otet- tiin takamarikkoon joukko kirjeitä. Muutamat mangituista eimät ole ilmaisseet nimiään. Asiakirjoja tar kastettaessa on hamaittu, että mo- net mangituista oivat ottaneet osaa Menäjän ensimäiseen raittiusko- koukseen, koettaen suunnata sen hal- littiksen mastjiiseksi. Werta. Nomaja Bukharasta tammik. 24 p:nä. Muhamettilaisia sunniit- teja mirtaa Bukharaan lähiseu- duilta ja maatimat emirin Bukha- rassa asuman käskynhaltijan shi- din Ostan-Kul-Kuspetshin erotta- mistä ja hä»»en sijalleen sunniitin Kasikaljanin nimittämistä. Bukha- äau hallituksen pyynnöstä on pai kalle lähetetty osasto menäläistä sotamäkeä. Illalla merilöyly hil- jeni. Surmansa saaneita on noin 100 henkeä. Maan alkuasukkaat omat asestetut Perdan-kimäreillä ja remolivereilla. Menäläisten lai- tosten, pankkien ja konttorien suo- jaksi 01» asetettu »venäläisiä mar- tiostoja manhaan Bukharaan. Sa- markandista on Bukharaan lähe tetty komppa»»ia tarkka-ampujia ja sotnia kasakoita sekä 4 kuularuis- kua. Paikkaa haluaa. Jonkunverran kaappa-alalla | ollut, kansakoulan käynyt ja kak- isink. ital. kirjap.kurssin suorit tanut tyttö halnaa paikkaa sa- jrnalle alalle. Vastausta pfyda- j tään hyväntahtoisesti t. I. kont- . tooriis nimim. ( Paikkaa haluava. Meijerska saapi paikan, kua lähettiä to distukset ja palkkavaatimBks»- 8a Martonvaaran 0«nasm*ij«ria hallitukselle Helmikään 14 p:iäs meunessä. Vapaa asunto, lämp5 ja ralo. Toimeen on saarattara kutsun saatua. Osoite: Polvi järvi, Martonvaara, 2a /i 10. (K. S. 2 k.) Hallitus. Ulkomaiita. Tuhoisia tulivia Ranskassa. Foiiteuellestä, tammik. 22 pmä. Eräässä lähiseudun kylässä on tulma kaimanut rakennusten pe- rusteet ontoiksi, jonka johdosta muutamia taloja on luhistu»»ut. ö henkeä on saanut surmansa ja 10 määrällisesti haamottuuut. Parisista, tammik. 22 pmä. Sei nen mesi on tulmiuut rakenteilla olemalle Place de la Concorden ja Trinitetorin mäliselle maan- alaiselle tielle. Mahinko on suun- naton. Mahinkojen korjauksiin ku- luu kuukausia. Kaikkialta tulee sa- uomia tuimista. Tonnerren ohi joessa uiskentelee eläinten ruumii- ta ja huonekalujen sirpaleita. Kau- pungissa liikutaan osaksi menheillä. Pelastustyöt omat maikeat. Reim- sistä, Lyonista y. m. paikoista, ilmoitetaan, että joet omat tulmi- neet yli äyräittensä. Rautatiera- dat omat monin paikoin hämitetyt, junia suistuu kiskoilta, lennätin-, ja puhelinyhteys on katkennut. Maanjäristys. | Parisista, tammik. 23 pnä. Pa-^ risin meteorologisen aseman seis- ! mograsi -'sotti eilen aamulla mitä ankarinta maanjäristystä 3,000 kilometrin päässä, otaksnttamasti Kaukasiassa tahi Armeniassa. llnsi pyrstötähti ja maanjäris- tyksiä. Sahalinilta tammik. 24 pnä. Miime lauantaina kello 5—6,30 illalla huomattiin lounaisella tai- maaurannalla kirkas pyrstötähti, jonka pyrstö oli ylöspäin. Berlinistä tammik. 24 pnä. Ei- len huomattiin uusi pyrstötähti. Muutamilla Saksan seismograasi- asemilla on hamaittu koneitten osottaman ankaraa maanjäristys- tä kaakossa päin, luultamasti Ar- meuiassa. On saapunut tietoja maanjäristyksestä Irlannissa. Tähtt on kai sama, mikä Suo- messakin on näkynyt. viime syyskäräjissä syntynaitS pöytäkirjoja jaetaan nimismisi Zimmermannin asunnossa Hara- maslahden asemalla tontaina 3 p.nä helmikuuta. (K. 8. 1 k.) Ilmoitus. Taipaleen äänestysalueen ». 1910 edustajamaali toimitetaan allekirjoittaneen talossa, käräjä-- huoneessa ensi Helmikuun 1 ja 2 päimä kello 9 a. p.—kello 8 il taan' maaliamustajana tulee ole maan Mestari P. Piiroinen j« järjestysmiehinä seppä Jm an Su- rakka ja poliisikonstaapeli Erik Kröger. Taipaleella Tammikuun 24 p. 1910. A. Mornaueu. (K. S. 1 k.) Kuulutus. Tammikuun 29 päimä kl» lv e. pp. pidetään mäliaikainen kun- takokous Enon kuratantumalla, jossa keskustellaan ja päätetään seuravmista asioista: 1) Lainan hankkimisesta kunnan yhteisiin tarpeisiin miime muoden maksuerien suorittamiseen, ja ketä »valtuutetaan lainan ottajaksi. 2) Luetaan kunnalle Luhtapoh- jalaisten tieanomus Kuismanmaa- rasta Remonkylään ja keSkustel- laan ja antaa kunta lausuntonsa. 3) Kaltimon kansakoulupiiriläiS- ten tekemän anomuksen johdoSta päätetään ylemmän kansakoulun perustamisesta ja rakentamisesta mainittuun piiriin sekä kaikista muista noiden yhteyteen kuulu- mistä seikoista. 4) Ilmoitetaanko kuntakokoukset sanomalehdissä ja missä lehdissä ja palkitseeko kunta ilmoituspalk- kiot, niinkuin edelliselle esimie- helle. Tämän muoden taksoitusluet- lelo on allekirjoittaneen luona uähtämä»»ä tämän kuun 16 päi- mästä alkaen tammikuun 31 päi- mään asti. Sitten jätetään wt- kijalautakunnalle, jolle saapi tehdä muistutuksia, ken luulee syyti oleman. Enossa, tammikuun 16 pnä 1910. Juho Nnutiueu, kuntakokouksen esimicS. Yleisöltä. karjalattaren toimi tukselle. Wiime joulukuun alkupuolella otettiin Taipaleen myllyosuus- kuiiiiau höyrymyllyn hoitajaksi mylläri Ferdinand Päiminen Ki» teen Suoparsaaresta. Taipaleella hä»»tä ei tuiiuettu, mutta kun mie» ! hellä oli pakko-hymiä todistuksia, niin osuuskunta luotti niihin. 3tii- nä muutamina päiminä, joina hän oli toimessa, otti hän melkaa kauppiailta, muun muassa eräältä reukimieheltäkin muutamia kymme» niä markkoja, ja poistui sitten teille tietymättömille, menostaan kenellekään ilmoittamatta. Asian- omaiset omat nyt pahoillaan ja maroittamat täten muita luotta» masta kaikkiin, maikka olisi hyivät- kin todistukset. 1 Pyydän muitakin lehtiä julkai- semaan tämän maroituksen. i Taipaleella, Tammikuun 23 ». >1910. 1 Kalle Korhonen.