1910 N:o 76 3»: 1910 76 UMim S j»M Lurun LevU chänttfe» Hanta- ja Kristiinan- Katujen Kulmassa Kassapäätä AäästöxasKKia Hoimttus: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. KuheKmst: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 a^.-7 i.p.) .... 84 Toimisto (10—12 a^Z. ja S—7 i.p.) 1441 KaSsakoattori. ..... 745 Kirjapaino ja faktori . . . Toim-johtaja 29 S 91 Hikmshinnat: Turussa PoStik. Koko vmod. ... 3: — 4: — Puoli » ... 1: Kv 2: — N-lj. . . . . —:S0 1.20 JrtonaiSuumerot S p. Httnm Hehteä seuraa ilmaiseksi kuukausittaiu Suomi kuvalehti kansalle. Gurun HM HseSthY kolmesti viikossa, nimit- täm tiistaisin, torstaisin ja laa» antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. TllStai, hetaSl. S P>: Unto. Leskiviikko, heiuäk. S EsaiaS. Sää-olot Turussa. Wii«e lauautaina: Lämpömäärä: korkein -j- 12, alin 11. Zlman suhteellinen koSteuS: KS "/«- Tmlleo suunta: Laaltoiueu. Aurinko ou paistanut: — t. — m. ToispaiwS»S suunuutaiua. Lämpömäärä : korkein -j- 14, alin 11. Ilman suhteellinen koSteuS 72 ^ Tuulen suunta: Luouaiueu. Murink^ o» paiStauut: 1 t. 20 m. Ette» maauautaiua: Lämpömäärä: korkein -s- 28, alin -j- 10- Ilman suhteellinen koSteuS: 41 ^ Tuule» suuuta: Kaakkoinen. Surinko o» paistanut: 7 t. 45 m. ' Lurun Ledtl sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi- tukset: »ie-tejS eri osista maa- tamme. Johtama kirjoitus. M«ltakuu»an lainsiiidintöafia. Tätä afiaa koskeva laki saanut kaik- keinkorkeimman hyväksymisen — kertoo Nov. Mremja. Anfimmat raakuude» ilmiöt. Snomee» rake>«ettawat kasar mit. Maasan lääni» kuvernööri» «irkaero. S»»rij tulipala Jumalia: Kaup- pztaloja ja nahkatehdas palanut. AliiiUynettS työriitoja. Aowa ?»»te mahtaa Suomessa «S« puuaineista!! Merityö Hulussa. Matkustaja-ilmalaiva tevnyt yaakfirikon. Sunrmiehii «tallaa». Rakkausdraama Stuttgsrlin Ho- «iteatterissa. Murha ja itsemurha. Kirtto leikki Lapset Venäjällä ru- peevat leikkimään kuolemantuomioiden täytäntöön panemista. Maatalaude» alalta: Uu.uus maanviljelijöille. Anwi«: Haaksirikon tehneen mat» tustaja-ilmalaivan hylky. — Christine Hebbel. — Nyrkkitaisteli-at irlanti- laisen Jefsries ja neekeri Johnson. A. vu, Y. m. VzltzkllNllZnIzin- 5ZA-ntöZ5is. Tätä afiaa koskewa laki saanut kaikkeinkorkeim- man hywäkfymifen (?) Pietarista, heinäk. 4 p. No- woje Mremja ilmottaa: Saamiemme laotettavien tietojen mukaan on wal- takunnanduuman ja neuvoston hyväk symä lakiehdotus Suomea koskevien yleisvaltakunnallista merkitystä ole vien lakien ja asetuSten säätämisjär jestyksestä näinä päivinä saanut kaik- keinkorknmman hyväksymisen. Lrotetili viroiztssa. Pietarista, heinsr. 4 p. Se naatin oikeusosaston esittelijäsihteeri, w. t. prokuraattori A. Charpentier on erotettu viroistaan. Jo maaliskuussa täuä vuonua teki kenraalikuvernööri Seyu H Majestee tilleen esityksen tohtori A. Charpentie» rin erottamisesta oikeuSosaston esitteli- jäsihteerinviraSta. Tätä esitystä seu rasi venäjäukieliueu käännös toht. Char- pentierin v. t. prokuraattorina senaa tin laittomia päätöksiä vastaan pane mista vastalauseista. Kenraalikuver nöörin esityksessä painostettiin proku raattoria osottamaa vastahakoisuutta niitten kehotusten uoudattamiseSsa, joit ten tarkotukseua oli kanteitten nostami nen erinäisiä henkilöitä ja sanomalehtiä vaStaau. Kenraalikuveruöörin esitys esitettiin joku päivä sitteu H. Majes teetilleen BaltishportiSsa. Waasan läänin kuwer- nöörin tvirkaero. Nimkuiu viime numerossa kerrottiin on Maasau läänin kuvernööri sala- neuvoS de Pont jättänyt asianomai seen paikkaan virkaeroanonmksensa. Salcmeuvos de Pont on syntynyt Somerolla 1849. Maasan läänin ku vernöörinä hän on ollut vuodesta 1906. Kuvernööri de Pont on tun netta vankaksi perustuslailliseksi mie heksi, joka sellaisena tietystikään ei ole nykyisen hallitussuunnan mieleen. Mvis- tammehau aivan väiltä päiviltä ken raalikuvernööri Seynin erään kierto- kirjeen, joka oli suunnattu erikseen juuri kuvernööri de Pontia vaStaan. Näyt tääkin siltä kuin tämän erohakemuksen takana olisi viime aikoina kuvernööri de Pontin ja kenraalikuvernöörin vä lillä sattuneet erimielisyydet, joitten tarkoituksena nähtävästi on vähitellen raivata pois tieltä kaikki »epämielui sat" kuvernöörit ja asettaa sijaan „yleis- valtakunnallisuuden" aatteen toteutta miselle paremman soveltuvia, kuten jo on tapahtunut Mikkelin läänissä ja luultavasti tulee tapahtumaan Uuden maan läänissä, jonka dtvernööri Alst- han, knten tunnettu, myöskin on jättä nyt erohakemuksensa. Suomeen rakennettatvat kasarmit. Rjetsch kertoo, että duuman ja Val takunnanneuvoston myöntämä määrä raha kasarmirakennuksia Marten Suo- messa tulee etupäässä käytettäväksi ka sarmien rakentamista varten Riihimä elle, Kouvolaan, Keravalle ja Tammi saareen. Rakennustoimikunnan puheen johtajana on kenraali Akimov. Suuri tulipalo Juvalla. Aauppataloja ja «ahkatehdss palanut. Perjantaisiltani klo puoli 8 aikaan Pääsi tuli irti Juvan kirkonkylässä kaup pias O. Pärnäsen saunarakennuk sissa, josta tuli nopeasti levisi asuinraken- uzkseen, ulkohuoneisiin ja varastohuo Haaksirikkooa joutuneen matkuSta-ilmajalaiva» .Deutschlandin" hylky Teutoburgin metsässä o» tässä lutvattuna. Tästä eofimSisca matkustaja ilmalaivan onnettomasti päättyneestä huvimatkasta kerrotaan tarkemmin toisessa paikassa lehteämme. neeseen, polttaen ne. Edelleen levisi tuli nopeasti naapurien, kauppias K. Liirase n asuin- ja ulkohuoneraken- nukfiiu sekä varastohuoneeseen samoin kuiu uahkuri A. Thua ellin nahka tehtaaseen, jotka kaikki lyhyessä ajassa paloivat poroksi. Kauppiaitten Pärnä sen ja Liirasen rakennnksessa saatiin pelastetuksi suurin osa irtainta ja kaup patavaraa. Palanut irtaimisto sekä rakeuuukset olivat palovakuutetut. Päättyneitä työriitoja. Livityöriita Helsingissä on nyttem min saettu sovitetuksi. Lauvautaiua klo 1 päivällä allekirjotettiin riitapuolten kesken ehdotus uudeksi tariffisopimukseksi ja päättyi lakko kivityöammatiu alalla samalla. Samana päivänä eli lauvantaina päästiin myös maalarien lakosta riita puolten välillä sovittelun kautta sel laisiin tuloksiin, että maalarienkin kauan kestänyt lakko Helsingissä saatiin lope tetuksi. Atatkustaja-ilmalaitva tehnyt haaksirikon. Se maailman ensimäinen matkus taja-ilmalaiva »Deutschland", jonka kuva viime viikolla oli lehdessämme, ja jonka ensimäinen matka matkustajineen Boden-järven rannalta Etelä-Saksasta Dusseldorfiin Pohjois-Saksassa onnistui niin mainiosti, on jo ehtinyt tehdä suu ren haaksirikon. Se tapahtni viime tiistaina, jolloin laiva 20 matkustajaa mukanaan teki huvimatkan. Matka oli jonkun aikaa käynyt kaikin puolin hy vin, kun laiva äkkiä joutui tuulispään leikkikaluksi. Se kohotti laivan noin 1900 metrin korkeuteen pilvien keskelle, jossa laiva pysyttelihe pitkät ajat. Lai vaa ollessa pilvissä, haihtui pallosta pois paljoa kaasua, jonka johdosta se nopeasti vaipui alaspäin. Se tapah tui Saksan vanhimmassa historiassa merkillisessä »Teutoburgin metsässä." Laiva tarttui puihin, jollain sen perä osa pahasti meni piloille. Matkustajille ei kuitenkaan mitään onnettomuutta ta pahtunut — paitsi yhdelle, joka peläs- tyneenä hypähti ulos matkustajasalon- gista, kun laiva törmäsi puitten lat voihin, ja loukkaantui siten pahasti. Ahtiö, joka omistaa haaksirikkoon jou tuneen laivan, ei ole käynyt alakuloi seksi tästä vastoinkäymisestä. Särkynyt laiva paikataan tai, jos ei siitä enää ehjää saada, ryhdytään heti rakentamaan uutta matkustaja-ilmalaivaa. — Ku vamme lehtemme ensisiivulla näyttää haaksirikkoutuneen »Deutschlandin" hy lyn. Murha murhasta. Wiime tiistaina otettiin Kairon vankilan pihalla Egyptissä hirttämällä henki pois siltä mieheltä, joka viime helmikuun 22 pnä revolverinlaukauk- silla surmasi Butros pashan, silloisen englantilaisen Egyptin käskynhaltijan eli pääministerin. Murhaaja oli eräs ap teekkari, Mardani nimeltään. Hirttosil- mukkaa kuulaan pantaessa huusi hän jäähyväisiksi: .Eläköön Egyptin itse näisyys!" Mardani oli sivistynyt mies, mutta kansalliskiihko sai hänessä vallan, kun hän näki englantilaisen käskynhaltijan menettelyn isänmaatansa kohtaan. Sil loin hän teki anarkistisen tekonsa. Saa tuaan tietää kuolemantuomionsa, jolle hän ei toivonnutkaan armahdusta, tes tamenttasi hän melko suuren omaisuu tensa Kairon yliopistolle, tyttökouluille ja lastenkodeille. Runoilijan leski — entinen kaunotar. Hhrist!«e Keöbel, Wienistä sähkötetään, että Christi ne Hebbel, aikoinaan kuuluisa näyt telijätär ia runoilija Christian Fried rich Hebbelin leski, on kuollut siellä 93 vuoden ikäisenä. Kuuluisa saksalainen runoilija Hebbel nai v. 1846 kauneudestaan tunnetun nerokkaan näyttelijättären Christine Enghaufin, joka loistavalla tavalla esitti naiselliset pääosat hänen kirjoitta missaan näytelmissä. Runoilija kuoli öd-vuotiaana v. 1863 ja oltuaan siitä asti, siis 46 vuotta leskenä, on kuu luisa näyttelijätär ja entinen kaunotar, jonka kuvaa julkaisemme tässä semmoi sena miltä hän vanhoina päivinään näytti, nyt mennyt tuonen tuville. Hukkuneetko? Hli Z vuorokautta olleet kadoksissa. Mime perjantain illalla, samoihin aikoihin kun ankara sadeilma kovaa tuulen mukana alkoi, lähti Airiston pa viljongilta veneellä purjehtimaan Vul canin tehtaan insinööri I. Stoltz ja tarjoilijatar Airiston paviljongissa Frida Nilsson. Heillä oli aikomus tehdä vain lyhyt purjehdusmatka ym päristössä, mutta seniätkeen ei heistä eilen iltapäivään asti ole mitään kuu lunut, joten on syytä varmuudella otak sua, että he kumpikin ovat veneineen päivineen Moin aiwan äkkiä alkanees sa kamassa myrskyssä menneet meren pohjaan. He olivat kumpikin nuoria henkilöitä ja kotoisin Ruotsista. Heitä on ahkeraan kuulusteltu kai kilta seuduilta ja monin paikoin on rannikoita tarkastettu, josko jotain hei dän jätteitään olisi ajautunut jonnekin maihin. Kuilcnkaan ei heistä ole mi' tään merkkiä miltään löyddetty. Eilen illalla myöhemmin löydettiin Jso-Koski-nimisen saaren rannasta, Kuk- karokivien puoliselta fivulta pelastus rengas, jossa oli »imi .Lilith", mikä ou insinööri Stoltziu veueeu nimi. Sitäpaitsi löydettiin vielä muitakin pienempiä heille ja veneeseen kuuluvia esineitä. Tämä siis varmuudella to distaa sen, että vene siinä olleine hen kilöineen on upouunt alle Airiston aal tojen. Kova puute mahtaa Suomessa olla puuaineista, koSka .Masabladet' kertoo, »ttä sikäläisellä tulliasi- malla o» hiljattain tullattu GaksaSta saapu nut lähetys k»kkak«pp«j», jolla olivat puisia eivätkä olleet toki se» taiteellisemmin tehtyjä kuiu että meidän kansakonlnpoikasemme opettajain johdolla varsin hytvin osaisivat sellaisia valmistaa. Kuu maaseudulla liikkuu, miu — se täytyy myöntää — siellä sentään uäkee metsiä, joissa puuta toki vielä ou. Mutta — uiiu täytyy taaS vuorostaan päätellä — meillä eletään vielä kivikaudella, jotta ei meillä ole miu- käänmoista semmoista teräkalua, että vesan taitettua metsästä, saataisiin siitä oksat pois ja kärki vähä» teräväksi, jotta se voitaisiin pystyttää multaan savisessa kukkaruukussa» joka myös ehkä multineeu ja kasveineen to. deuuäköisesti on ulkomailta rikkaaseen Suo meen ostettu. Melkeiu varmaau puu mai» uittoihin kukkakeppeihinkin on ensin Suomesta viety Saksaa». MaatalvAdkn alalta. Autuus maanvjljelijSille. Seppä Emil Honkanen Antrean kir konkylästä ou suunuitellut uusmalliseu lapioäkeen ja aikoo hakea patentin tälle keksinnölleen. Näyttääkseen mitä kone saa toimeen oli Honkanen, kuten Kar jala kertoo, viime viikolla kutsunut muutamia paikkakuuuau tunnetuimpia maanviljelijöitä katsomaan tämäu työ kykyä käytännössä. Muokattava maa oli nurmikynnöstä — ei tosin pahinta lajiu, — vaan möyhenikin se sitten parilla hiljaisella yliajolla kerrassaan hyväksi, turpeet ihan ruumeniksi. Mertailun vuoksi koetettiin samalla kertaa jo ennestään tunnettuja, käytännössä olleita lapioäkeitä, vaan ei vät ne, paikalla olleiden ammattimies ten yksimielisen tunnustuksen mukaan, kuulu riittävän missään työssä uuden koneen kanssa, se kun hienontaa mullan (paakut ja turpeet) paremmin kuin tä hän asti yleensä käytetyt kuuluisat la- pioäkeet — piikkirullista puhumatta kaan. Mutta turpeikossa se on tähän astisista maanviljelyskaluista ehdotto masti paras — siinä se on ivasta pai kallaan, se on mainio. Äes on karko tettu parihevosten koneeksi, vaikka tämä koetyö erinomaifine tuloksineen tehtiinkin yhdellä hevosella. Maamies! Älä syö siemenviljojasi, sillä tämän vuotisesta viljastasi et kunnon siementä saa. Jos sinulta syöntivilja loppuu, niin osta jauboja tahi ennen lainaa naapuriltasi, mutta siemenviljojasi älS myllyyn vie, se muista, sillä peltosi niitä odottaa. Älä lannistu hallan tuottamista tur» mioista, vaan kahta pontevammin te» työtä oman peltosi ja niittysi eteen, sillä niissä on suu ainoa tukesi ja tnrva? huonojen aikojen tultua. Mitii ihminen clSisM liyttiia ji lllluttaa. Kuinka pitkä ou ihmisen elämä-tie? Muuan englantilainen on laskenut elä- Mäutien vlevau uoiu 146,000 eugl. penikulmaa. Tämä muodostaa väli» matkau, joka ulottuu uoiu kuusi maapallon ympäri. Nhtä hämmästyttävä ou samaa las» kijan todistelu ihmisten matkustuksista rappukäytävissä. Ihminen, joka päi- «ittäiir astuu 100—200 askelta por» raskäytäwiä Ylös, tulee eläissään aSts» neekfi 3 miljoonaa askeleen korkaise» portaan ylimmälle asteelle. Jos taan jokaisen askeleen korkeus 2 emksi, olisi sama ihminen huomaamattaan kii vennyt 600 km. korkealle vuorelle, mikä olisi paljoa korkeampi kuin koko maail maa vuoret yhteeusä päälletysten. Tällaisen voimanponnistuksen suorit taakseen täytyy ihmisen luouuolliseSti käyttää kokolailla kulutuSaiueiStoa, s. o. syödä, ja sitä häu myöskin tsfe e Lei pää käyttää hän samassa ajassa noin 16,000 kiloa, jota määrää on mahdo ton vahvimmallakaan rullavaunulla yh dellä kertaa kuljettaa. Jokapäiväisesi leipään kuuluu myöskin liha ja siih en tarvitsee ihminen kokonaisen karjalaitu- men, »im. 18 härkää, s sika ja pari tusinaa lampaita kaikkein lqz. kun mukaan. Moi ei suiukaau vähiutä osaa, sillä sitä on otettava «ek kein nanla päivän osaksi. Sen lisäksi tulee kokonainen mahtava vuori kivi tavaroita ja hedelmiä. Ihminen ei sentään yksistään syö, hän jno myöskin. Ja tässä tarkoitnkseSsa käyttää hän 45,000 litraa juoksevaa ueStettä. Tähän määrään ei ole lain kaan otettu sitä mitä häu käyttää ruu miinsa nlkopuoliseeu huuhteluun. Melä tekee kirjoittaja mielenkiintoisia laskelmia kaukaanpätkistä, joita ihminen elämänsä varrella kuluttaa vaatteiuaau. mutta kuu hän samalla tekee erotuksen uaisteu ja mieSteu hattujeu välillä edel lisille uiin kovin epäkiitolliseen snnn- taan, niin on ehkä paras sopivaisuuden vuoksi olla uiiStä selkoa tekemättä. Rivejä muista lehdistä. Suomea kausan rvumnSsa — sanoo »Rauman Lehti" — ei saa olla nyt yhtään kuivettunutta verisolua, vaan kaikkien pienien niin kuin suurtenkin pi tää osottaa elävänsä. Uuttera aiueelli- ueu ja henkinen aherrus, kaS siiuä aiua velvottava ohje Suomen kansalle nyt ja aina! Suomen kansa — sanoo »Karjala* — on aina pannut hallitsijan lupauk sille suureu merkityksen. Ne ovat ol leet sen silmissä Pyhät, jota saa ken hyvänsä havaita astuessaan Suomea kirkkoihin. Siellä on alttaria vierellä viisi taulua, joihia on kirjotettu ne ln- paukset, jotka Stolypiuin duumassa ja valtakunnanneuvostossa hyväksytty la kiehdotus pyrkii kumoamaan. Jos nämä lupaukset pettävät, silloin syutyy Suo» men kansan sydämessä auttamattomasti siveellinen aukko, jota lieuee vaikea täyttää millään jalomielisyyden lupauk silla. Jumalaa kasvojea edessä seisoo Suomea kansa hallitsijansa kanssa kat sellessaan näitä tauluja. Se luottaa silloin korkeampaan maailmaa järjestyk seen, ja aiinkauvaa kuiu se itse luottaa oikeutensa lopulliseeu voittoou, uiin kau, vau se myöskiu elää. Hetken vaatimukset — sanoo »Tam pereen Sanomat" — ovat selvät. Olemmeko itse valmiit ne täyttämään? Ehkäpä nyt alkanut kova aika vihdoin kin on opettanut, että vain yksimielisinä ja vastustuksessamme jäykkinä kykenem me sorron voittamaau.