s 1910 N:o 57 Äontsins Mm!S B 1910 S7 Luorzkins loiIiMU IS sZl! curun Ledli Hintissä Kanta^ ja Kristiinan- Katujen Kulmassa Häntäpäätä Säästöpankkia toimitus: LlakerraSsa, kolmas owi Kristiinankadun tnlmaSta lahtien Läntisellä Rantakadulla. Ktthellmet: ZlmoitnS- ja TilauSkonttori (S SH.—-7 i^>.) . . . . S4 Toimisto (10 — 12 a.p. ja ^---7 i^».) ...... 41 AaSsakonttori. ..... 7 4S Kirjapaino ja faktori ... 29 Toiaujohtaja S 91 HtkMKhiunat: Turussa PoStik. Ksko vmod. . » . S: — 4: — Puoli , ... 1:60 2: — «elj —:90 1:20 ZrtonaiSnumerot S p. Klmottttsten hinnat: jtevti» edellä 9 p. millimetri, leviin jSleitä 7 p. . Dähia ilmoitushinta S0 p. ZvaStaukseSta: 20 P. paitsi ilmoitushintaa Hurun Hehkeä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Susml kuvalehti kansalle. Hurml Hehtt v «eskyy kolmesti viikossa, «imit- tätä tiistaisia, torstaisia ja lan- aataisia samalla. Lehti kaaaetaaa Turussa maksatta kuakia tilaaja» kotiin. Ote almanakasta. Torttai, toukok. IS p.: Emilia. Perjantai, tonkok. 20 p: Karolina. Sää-olot Turussa. T»i<päivä»ii LäuchSmääri: korkein 4- 1Z. alin 4- 1- Ilma» suhteellinen koSteu» S4*/» luulen suunta- Itäinen. Aurinko o» paistanut: 8 t. 5S «. Eilen keSkiwiillo»». NmpSmäärä: korkein IS alin V. Ilma» suhteellinen koSteuS: 37 luule» suunta: Länteinen. Aurinko o» paistanut: 14 t. Sm. Lurun cedtl sisältää tänään «. m. seuraavat kirjoi tukset: ?yy»ti««e. Johtava kirjoitu». KS««»»nta A»«it»tse» »«,t»»»»r«tf»»» ed»»t«»«»ae Ehdotus fiitä hyljätty. Z>»»»a» K»»»e» «Hai» ««li»- R»»»a» tol«a« tstunts. Walio kunta on suorittanut tehtämansä, tehnyt työtä käskettyä. K»«»e» »,sy«,« »att«I»»»«» »e»»»»t»» »a,«»»»»«ssa Suomen tzStävät siinä puhuneet kuuroille kor nille. K»»«e» asia »ltamaila. E»gl.«. »i» parlamentin jäsenten vastalauseet S»»«e» la«tftkatt«tse» tzi»itti- «isaije: Card sfia lai.vanomistajayh- diStyS pyytää Englannin ulkoministeriä ryhtymään toimenpiteisiin. AenikiistSe läätireiTe S«o«e«- s« samat »tSendet «»t» sn»»»lai Mililelt» ttik»i» »ast »»«er- »Zirt^ AUee» »«»»-«rijtytzP,: iss ih- »ista surman suussa. A»»t«: Amerikkalainen jättiläis liukurata BerliniSjä. A. m, Y. «° Amerikkalainen jättiläiSliukurata Berlinin uudessa huwipuiStoSfa „LunaparkiSsa". Täysi-istunto touko?. IS p:nä. Istunto alkoi klo 11 a.p. — Pu- hetta johti puhemies Swinhuswud. Paloviinavero. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh dotus asetukseksi paloviinaa valmiSta- miseSla suoritettavasta Merosta ja sa^ notun «eron käyttämisestä. Jotenkin kiimaan sananmaihdon jäl keen — jossa m. m. ed. Hö r h a m» mer ehdotti että tämä wero tällä ker taa kokonaan emättäisiin, koska 1) ny- kyääa »allit sewat olot ja senaatin ko koonpano ei takaa, että wero tulisi käy. tetykst «aaa hymäksi, ja 2) joS wero evätään, et palo«i,naa saa »valmistaa, sekä S) koska toaltiorahastoSsa on siksi paljo» «aroja, ettei kyseessäoleiva »vero ole »välttämätön — hywä! yttiin 14S äänellä 38 »vastaan »valiokunnan mie tintö, jonka mukaan miinavero ensi Muo- den ajaksi määrättiin 2 mk st litratta. MallaSvero. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh dotus asetu'eksi mallasjuomain malmiS- tamiseSta suoritettamasta suostuntame- roSta ja hymäksyttiin asiassa olemat mietinnöt. Wero pysyy siis ennallaan, ollen 8 «k. 10 kilolta maltaita. PelikorttisuoStunta. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh dotus asetuljekfi pelikorteista w. 1911 suoritettamasta suostuntamerosta ja hy välsyttiia mietinnöt toisen käsittelyn mukaan. Wero pysyy siis ennallaan, ollen 1 mk. korlliletkutä. Suomen pankki. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin pank kiivaliolnnnan mietin ö Suomen pankin hallintoa ja tilaa m. 1909 koskemaa tarkastuksen johdosta ja hymäksyttiln sellaisenaan. Pankkivaltuusmiehet ja tilintarkastajat. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pankki valiokunnan mietintö, kos ew^ Suomen pankin valtuusmiesten, pankin ttlmtar kaStajain ja heidän maramieStensä maa lia ja hymaksyttim Mietintö jeaalienaaa. Dlein e a oppimelmollisuuS. Toiseen käsittelyya esitettiin yleinen oppimelmollisuuS suuren maliokunnan mietinnön pohialla Puheenmuoroja pyydettiin asiassa heti kymmenkunta. Kun asiasta oli keskusteltu k:lo 4:ään aSti, keSkeytetuia istunto pai.väUiSlomaa Marten. Js.unroa alettiin jai.amaan k :lo 6 ip. ja ylriskeSluStelua jatlui s^- tea k :lo 9,30:een asti i p. Sen jälkeen alkoi lakiehdomlstn ytsitylsloh :ainen kä sittely, jota jatlui sikji kuin istunto keS keyiettlin myöhac -n yöllä. A,ian käsit telyn selmttamme lyhyesti ,en jälkeen kun asia on eduskunnassa loppuun kä sitetty. Muut esityslistalla ol:wat asiat pantiin pöydälle seuraamaan istuntoon Istunto paatty» k:to 3 yöllä. Hallituksen tvastnun- alaifuus eduskunnalle. H. M. Keisari on hylännyt Senaa tin efitysehdotuksen, koskema eduskun nan oikeutta tarkastaa hallituksen jäsen ten virkatoimenpiteitä, ja käskenyt Se. naattia laatimaan nuden ehdotuksen uudeksi armolliseksi esitykseksi, joka on sopusoinnussa keisarikunnassa tvoimaS- saoletvien säännöksien kanssa. Soomcn luotsilaitolscll HSviUämisaije. gardiffia lai«a»o«istajayydi»tys p??ttt Kngtasni» »ltomtUtstertii ryhtymSSa toimenpiteifii». Lontoosta, touko!. 17 p. TimeS- lehti ilmottaa, että Cardiffia laiwan- omistajain yhdistyksen puheenjohtaja M orel on yhdistyksen puolesta kään tynyt kirjeellisesti sir Greyn puoleen huomautuksella, että Menäjän hallituksen aikeet muodostaa uudelleen Suomen luoisi- laitoS ja alistaa se Menäjän amiraali' teettikunnan tarkastuksen alle tulemat käytännössä merkitsemään Suomea ran nikon luotfipalmeluksen täydellistä häi riötilaan saattamista ja tekemät ulko maalaisille laimoille ja osaksi suomalai sillekin mahdottomaksi purjehtimisen Suo mea Mesillä. Morel pyytää ryhtymään toimenpiteisiin laivojen omiStajain etu' jen suojelemiseksi. Duuman Suomen asiain »valiokunnan kolmas istunto. Killitetty ja «»estetty MNpurin liiai» erottamisHysymytset. Pietari 14 p. toukok.: Suomen ky'ymyStä kasit tekemä valiokunta lo petti perjantaina kolmannessa istun nossa lakiehdotuksen pykälittäisen käsit telyä. Käsittelyn lopuksi Markoff 2 toi esiin toitvoirukscusa Miipurin läävin yhdistämisestä kei sarikuntaan. ÄäneSiyksessä hy lättiin ehdoius 7 äänellä 5 vaStaan. Tämän ohella enemmistö ei kieltänyt ettei olisi aika yhdistää keisarikuntaan lähimmät venaläistyaeet Miipurin läänin kunnat. W liokunnan seuraama istunto on lopullinen ja siinä tullaan tarkasta maan Suomen tvalliopäirväin vastaus että saataisim selm.lle sisältääkö se jo- takin asio s'a, jotka voisivat muuttaa valiokunnan päaiölsea. Was ustuepuolueen jäsenet olivat perjantain istunnossa poisja. Mattotanta suorittanut työnsi. Pietarista ilmoitettiin t. k 14 p:nä: M ltaiunnc-nduuman Suomen asiain kasittilyä war:en aietestu valiokunta on suorittanut tyiZlij»i loppuen ja ejit- täny: la ie d. l^ksi-en seuraamat muu tokset: Suomcs a valittujen maltakun nanneumcS:ott zäien:ku toiminta apa lyhennetään 9 vuodesta 3:een. Heidän lukumääränsä määrätään 2:lsi 1:n si jaan. Suomen valtakullnanduumaan välittäväin edustajain lukumäärä alen netaan 5:stä 4:ään. Suomen kysymys Wmajan waltakun- nanneumostossa. Myöskin valtakunnanneuvoston va liokunnassa o» jo kaksi eri kertaa poh ditin Suomea koskemien yleismaltakun- nallista laatua olemien lakien ja ase tusten julkaisemiSjärjeStystä. — Ensi» mäisen kerran oli kysymys esillä mai nitussa valioknnnaSsa t. k. 14 ja toi sen kerran t. k. 16 p:nä. Muutamat w».liokunnan jäsenet pnhuimat ponte vasti lakiehdotusta wa»^aaa. Niia esim. Korivin Milewski, jonka mielestä ei ole mitään epäilemistä fiitä, että Suomi tähän aSti on nauttinut jyrkästä perus- tuSlaillis:Sta järjestyksestään. Muoden 1906 valtiopäimLjärjeStyNea mnkaan on selmää, ettei voida julkaista yhtään Suomea koskemaa lakia ilmaa Suomea eduskunnan suostumusta. Jos molem' pien maitten lainsä däntöjen sopusointu maatii yhteisiä ohjeita, niin omat nämä valmis ettamat eduskunnan suostumuk sella. Lakiehdotusta vastusti Stahovitsh selittäen, että Menäjän itsemaltioiden hallitsijoin lnpaukset omat myöskin sito neet Menäjän yhteiskunnan, jonka ai- noana edustajana he silloin esiintyimät. Professori Grimin huomautti Deut- richille honen määristelemästä tutkinnas taan historiallisia tosiasioita efitt eSsään. Mutta nämät Suomen oikeuksien puo lustajat tietysti saivat puhua kuuroille karmille. Menäläisille lääkäreille samat oikeudet kuin suomalaisille. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä on maorätty, että senaatin e> tyS ja eddomS asetukjekii Turun, Miipurin, Mustasaaren ja Oulun mie- lenmikaisten vastaanottolaltosten lää- kärinviroista on palautettava senaat tiin selmän määräyksen laatimista var ten siitä, etiei vtrko>a ainoasiaan voi da täyttää Suomessa laillistetuilla lää käreillä, vaan myös Menäjällä laillistetuilla lääkäreillä. Suomen asia ulkomailla. H»gkR»»i» parlamentti» jäsenten vastalaujeet. Menäjän valtakunnan duuman pre» sidenttUe ja jasemlle on äskettäin Eng lannista lähetelty kaksi Suomen csi.ta koskemaa lirielmaä. joista toinen l22 erglan.ilaisln i» skoiiuUlilaiien, toinen 43 trlaali!alstn alahuoneen laseacn allelirtviltama. Eaiimairutussa kirjelmässä hulimiute. taan, että Suomea maUiojacirmörl yli satamuotisen MoimaSiaolon aikana on kauppa ja liikenne Englannin ja Suo- men mälillä yhä kasmanut ja monia mMätuntoisuudcn ja ystä myyden »teitä on solmittu Jokainen toimenpide, joka häiritiee Suomen perustuslainmukaiseu hallituksen pysyiväistä kehitystä, tulisi epäUemättä häiritsemään näitä snhteita ja tekemään kiusalliseu vaikuwksen Eng lannissa. Kirjelmän allekirjoittajat tietävät seu lisäksi kunluisaia lainoppineiden lausun nosta, jotka omat tulkiueet Suomen asiaa lainopilliselta kannalta, että „jos Menä jän valtakunnan korkeammat edut vaa- tlvat kaikkien sisäisten asiain järjestä mistä yhteisen näkökannan mnkaan, niin tulee Suomen eduskunnan itsensä päät- tää tästä asiasta omaan maahansa näh den taikka suostua luomaan orgaani, joka moi muuttaa uäitä määräyksiä". Kirjelmän allekirjoittajat» mielestä olisi syvästi malitettamaa, joS Menäjäa perustuslaillisen eduskunnan enfimäifiä toimia olifi pernstuSlaillisen hallitusmuo don hätvittäminen eräässä tsaarin alaei» ta, jossa se on niia huomattamaSti me nestynyt. Irlantilaisten allekirjoittamassa kir jelmässä ilmoitetaan, että lirjelmän- allekirjeittajat »tahtomat kunnioittaen lausua mielipahansa fiitä, että on ehdo tettu rilstettämäksi Suomelta erityisiä oikeakfia, joita se kaavan ja rauhassa on nauttinut ja sanomat varmasti luot tamansa siihen, että suuri Menäjän Edus kunta, jonka syntymisestä perustuslailli sen hallitusmuodon ystämät kaikkialla maailmassa niin paljoa toimomat ei tule antamaan suostumustaan Suuri ruhtinaanmaan vanhojen vapauksien hämittämiselle tai rajottamiselle". Jälleen kaitvoSräjähdyS. 1Z6 ih«isti snrman sa«ssa. Lontoosta, toukok. 12 p.: Mhit- hamnen hiilikaiivoksissa on tapahtunut räjähdys. Kaimoksissa työskenteli 136 henkilöä. Pelastuslaitta on metänyt esiin S ruumista. Luullaan, että muut kin työmiehet omat saaneet surAansa. Lontoosta toukok. 14 p.: Whi- tehamnea kaimosräjähdyksessä hautautu neita työmiehiä on mahdoton pelastaa. M.iantvieremä Falun taiivokji.ija. Aolme «iesti «seita w«»roRa»fi« teljettyni tatvoskomeroon. Falunissa, Taalaimaalla Ruotsissa, tapahtui milme torstaina, t. k. 12 p:aä, kaimok>essa mieremä, >ok^ telkesi 3 työ miestä kaimolseen. PctavtuStölhin ryh- dyltiin heti, mutta työ oli maikeata ja edistyi hitaasti. Perjantaina, toiieua päuvanä micrcmän tapaylumisen jälkeen, näytti pelastustyö iulo jettomalta, mutta seuraamana yöua kuului yhtatkia napu tusta miereman ervtitamasta osaSta kai- mosta ia päästiin niin lähelle kaimok- I ea teljettyjä, että moitiia puhua hei dän kansiaau ja toimittaa heille puttien lapi ruokaa ja malaistustarpeita. Aak>i eri kercaa tukkeutui aukko, joka saatiin laimetuksi s.ihen komeroon, johon nneyet otim^t teljeiyt, mu>ta lauantaina l:lo II aikaan a. p. olt pelastustyö kehit- tynyt niiii piualle, eitä miehet — he vumc.t nimeltään F^lk, Lyrberg ja An- dcr^ioa — loailvuoat tompi^ ivankeu dcstaan päimän matoon. Se komero, Iv^on he tuliwat suljetuiksi, oli ainoas» taan noin 2 ja puoli metriä pitkä, puo lentoista metriä leveä ja pari »etrii korkea. Miehet likistivät ruumiinsa toi» siaan vastaan ja pysyivät siten joten» kin lämpöisinä. He kaulivat koko oja» ääntä pelastustyöstä, ja se ylläpiti heissä elämiS- ja pelaSwmistoivon. Mikkelin läänin uust tumernö^ri. Niinkuin viime numervSsa kerrottit» on Mikkelin läänin kuvernööriksi nimi tetty st maa lääni» lääninsihteeri II» »ari Wuorinen. Tämä unsi kuveruöLri on vaSta ZA vnoden ikäinen. Hän tnli ylioppilaaksi Turussa 1S94 ja suoritti lakit, kaavi, daattitutkiuuon 1901. Hän o» kuwack> wimpia sortoajaa mirkamieStyyppejä. Palmeltuäan joukuu aikaa valtiosihtee- rinmiraStoSsa» häa siirtyi palnxlemaaa Miipnria ja Waasa» lääaiakaa«li»ihi» silloisten »eaäläiStea ka »»«»öörie» ai kana. KutsnntatoimiStoa sihteerinä olt hän ww. 1303—os. tS04 hänet »il maa odottamatta silloisissaki» oloissa ylennettiin Mitteli» lääninsihteerikft, missä virassa tähän aStt o» »llnt. Suurlakoa aikana osotti hän erityis^ intoa .kapinan" kukistamisessa» vangi tta venäläisen sotaväen avnlla o»m kansalaisiaan. Hänen ansionsa ei sui»« kaaa ole, ettei Mikkelissä silloin tapah tunut merisempiäkia yrityksiä kansanko kousten hajottamiseksi. Mikäli U. L. joko aika fitte kertoi, teki hra Maorin» hiljattaia matkaa Pietariin, «issä hän oli käynyt anomassa, että hänet kuver nööriksi nimitettäisiin. Narripeliä. Mitään muuta nimitystä ei lovi anl»« Menäjän hallituksen menettelytavalle »yt »ki reillä olemassa yleisvaltakunnallista lainsää däntöäkin koskemassa kysymyksessä kuin että se on pelkkää narripeliä, sanoo »Kaleva". On vaikea ymmärtää tetä vallaSsaolijat luulemat voivansa tällaisella menettelyllä pettää, »iin selvästi kuvastuu siinä pahanilkinen tarkoi tus ja häikäilemättömyys. Suomen itsenäi syys on kukistettava mistä hinnasta tahansa ja niin suurella kiireellä kuin suinkin mahdol lista on. Se o» ainoana päämäärinä «ikä seu toteuttamisessa välitetä minkäänlaisista oikeudellisista näkökannoista eikä inhimillisyy destä. Maatalvzdcn alalta. Kiettape?o» para»ta«l«e». Parannusoineita ovat savi ja suo milta. Paremman puutteessa voi hie» kansekaistalin samea käyttää. MudaSta ja laauasta olisi tunkioita teh ävä ja sellaisena sekalantana käyt-ttävä. Tällai sella sekatanaalla olisi joka vnosi lvn- voit tlama, mutta mähäa kerrallaa» käytettävä setä lisäksi annettava lnn- jauhoja ja kalisuoloja. JoS eläinlan- taa ei aina riitä, niin koettakaa, eikS chilensalpietaria, yhdessä lnnjauhoje» ^-ai superfosfaatin) ja kalisuolojen kanSsa kannauaisi tayilaä. Mlhantarehuvilje lys ja tyhylaitaijet (3-muotlset) »urmet omat sopimimmat Miijelystamat hiekka maalla. Pellervo.