Lauantaina 3 p. Syyskuuta KARJ AL ATAR N:o 99 — 1910 Maamiesteu matkalta. (Jatk.) Ryypättiin kumminkin kiireen kautta kuumat kahmit ja sen kans- sa mentiin talon narvettaan, mikä erityisesti meitä lähän taloon ap- straheerasi (puoleensa weti) ja minkä edellisissä taloissa sanoi- wat oleman paikkakunnalla pa- raan. Hyrvä oli nametta; ja ai- wan kieltämättä nykyajan maati- musten mukainen, jos olisi siinä ollut mielä — kuten Pohjois-Kar- jalaisissa parhaissa nametoissa (!) — automaattinen juottolaitos. Tamallinen mestjohto siinä tosin oli. — Tämä nametta, ..tulta, tuulta ja mettä joka ei säikähdä", oli rakennettu seuraamaan ta- paan ja kooltaan noin 40:11? leh mälle: seinät olimat siinä kolmin- kertaiset. Ulko- ja sisäseinäkimien mäliin oli siinä muurattu tiili- kerros. Seinät sisäpuolelta sileäksi »rapattu". Lattia pöytineen ja juomaloutineen, sekä mäkikatto olimat sementtiset. Välikatto (lai- pio) oli tehty siten, että tamalli- sta rautaisia rakennuskiskoja oli asetettu niskoiksi joka toiseen mä- liin, ja toiseen rautatien kisko- raudat — nämä asetetut muo- rottain silmämääräisesti noin 60 cm. »välimatkalla toisistaan. Mi- den rautojen mäliin oli lyöty sitte sementtiruukki. Sen päälle muu- tamia cm. paksu sorakerros, ja nyt oli siinä mielä lankkusilta. Pylmäät, mitkä tukimat tätä ras- kaspainoista laipiota, olimat ma- letut takista, noin lähes i'o cm. läpimitaten. Puuta ei ollut sa- nalla sanoen nametan sisä-osissa ja muualla kuin omissa ja juo- maloutien lehmienpuoleisessa lai- dassa yksi parin tuuman paksui- nen lankku, sekä pari ilmanmeto- tormea, paitsi sitte laipion ylä- puolinen osa oli puusta. Minni oli täten kelmollinen rehujen säi- lytyspaikka ja moi siellä ajella aiman hymin Heinosella. — Jl- matormet, samalla kuin ne olimat tarkotustaan marten olimat ne myöskin rehujen laskemista war- ten narvettaan, »viimeistä tarkotus- ta niarten marustetut omilla. Tor- messa, owen yläpuolella oli luuk- ku mastakkaiststa simuistaan na- moissa kiinni niin, että moitiin n. s. peltinuoralla tarpeenmaa- tiessä sulkea ja amata. — Mielä oli tästä nametasta raput min- nille käsi- ja suojaraudoilla ma- rustettuna. Nametan yhteyteen oli raken- nettu tarpeen- ja nykyajan mu- kainen kyökki; sekin sirosti tehty. Tämän kyökin ja maitohuoneen erotti niinikään mahma tiili- mai kimiseinäkö lie ollut. Kuten luon- nollista, oli tässä mäliseinässä omi, mutta sen lisäksi oli siinä mielä maidon ulosmyyntiluukku. — «Mukamat ja ikilujat mehkeet", sanoimme nämä kaikki näh- tyämme. Sikala oli myöskin tehty kiwi- seinillä; lattiat karsinat ja ruoka- loudat sementistä. Emme osan- neet näitäkään moittia. Hemostalli oli mielä puulat tialla marustettu, jota isännät mäittimät hemosten jaloille „ter- meelliseksi". Meikäläiset eimät us- koneet että lomalla seisominen olisi hemosille termeellinen. Näitä katsellessa oli meille mal- jastettu kaksi kaunista hymässä kunnossa olemaa hemosta kum- pikin nelipyöräisten kärryjen eteen. Ja niin lähdettiin 2 km. matkan päässä olemille talon suuremmille »viljelysmaille. Siellä oli »viljel tyjä peltoja ja niitty-ojituksia, n. s. „awio-makauksessa", s. o. maita oli sekotettu toisiinsa. Näh- tiin sielläkin, että multamaa kas- maa sameamisella kauemman ja rehemämmin, kun tamallisella kar- janlantalannoituksella. Ei myös- kään nähtämästi epäedullisesti oltu apulanta-aineitakaan käy- tetty. Täältä miljelyksiltä palatessa saimme nähdä talon —puhtaasti sekarotuisen karjan käsittäen pari- kymmentä suurta sarmipäätä hir- miötä. — Nämä nähtyämme ajet tiin suoraapäätä Lappeenrantaan niin että hampaat oli suussa sär- kyä niissä ..rilloissa" istuessa. Samassa kiireessä kopimme mat- kakapistuksemme ..Kokista" ja niin yhtäkyytiä saamuimme satamaan mistä «Ilmarissa" matkustimme Samonlianaan. Nyt täällä laimassa oli aikaa muistella millainen se Lappeen- rannankaupunki mahtoikaan olla. Kaunishan sekin oli noin kaut- taaltaan katsoen. — Ahteen ase- maan joutuneena tämä kaupunki tahtoi main mähän niinkuin — aemastuttaa Nähtiin siellä n. s. „i f ä ri- maanpuolustajia" oikein ..kosolta", monta sataa rakuunaa ja zalkasotamiestä käsittämän „sa- kin" Kun sunnuntai-aamuna 3 p. saamuttiin Samonlinnaan, käme- limme siellä kaupunkia ja sen merkillisimpiä paikkoja. Käytiin m. m. katselemassa manhan Ola- minlinnan lukemattomia komeroi- ta; pyysimme mahtimestarin meil- le näyttelemään sen jättiläistalon merkillisempiä muinaismuistoista paikkoja. Ja niin katselimme sitä ..taloa" ihmetellen, kiimeten sen korkeimpiin torneihin. ivionta me- ristä tarinaa sen talon näkemi- nen mieleen johdatti. Samonlinnasta lähdimme jat- kamaan matkaainme „Sawon- miin. Hoivissa oli samana ilta- na sikäläisen nuorisoseuran 10- muotis-kesäjuhla. Tänne oli tul lut hornin torpparit, joiden ..au- ran jälkiä" oli meidän käytämä katsomassa. Sepä tehtiinkin en- nen pitkää. Näiden kahden tor- pan muokraajat olimat käyneet molemmat Tanskanmaalla „tyv- koulussa". Sen moi jo huomata puoleksi kysymättä, kun sai luoda silmäyksen heidän miljelystapaan- sa. — Ajatelkaas — maikka nämä olimat main torppia, kasioatettim esim. turnipsia 10 aarin ala aina lehmää kohti. Molemmissa torpissa elätettiin kummassakin 7 lehmää ja siis lähes heht. ala tälle karjalle tur- nipsia — mikä tamaton työ sitä hoitaa näin pienissä eleissä. Meil- lä täällä Pohjois-Karjalassa ani- Harmassa talossa miljellään sa- mat alat turnipsia ->0—30 leh mälle — mikä erotus siinäkin. — Eimät olleet turnipsin istukkaat myöskään näiltä edistyshaluisilta ..pikkumiljelijöiltä" unohtuneet sa- moinkuin myös ei ivihanneksen kasmatus. Karjasta sama tunnustus, kuin edellistenkin talojen. — Tarkka kirjanpito näissäkin oli sekä karjasta että koko muustakin talouden eri haarasta, eikä se taaksepäin menoa osottanut. Toi- sessa torpassa kirjanpitokirjan tar- kastettuamme huomasinimelin että tilinpäätös osoitti miime muoden irtaimiston armon kohonneeksi yli 3,000 markalla. Pikainen silmäys tehtyä näissä torpissa tärkeimpiin talouden eri puoliin, tulimme takaisi» hoiviin. Katselimme ja kuuntelimme siinä sitä ..Samolaista illatsu"-me- noa. 1 12 yöllä tuli ..Samonranta" toisen kerran laituriin — jättäen edellisellä kerralla meidät „wie- raita juhlia juhlimaan". Laimas- sa nyt nukuimme sen aamu-yön oikein termeellistä unta, kunnes herätettiin ylös, Punkasalmen lai- turiin johon oli tarkoituskin. Täs- tä jo mielikumitus tekasi kokolailla hauskan matkan kauniille Punka- harjulle. Emme sitä mielä kui- tenkaan saaneet luonnollisilla stl- millä nähdä. | Punkasalmelta patikoimine toi-' set jalkastn, toiset hemosella Turtia-j niemelle, sahayhtiöitten ^i.nelle, pikkutilalle. Näidenkin talojen! muokraajat olimat käyneet jokai-, nen Tanskan työkurssin läpi. Sil- tä näyttikin että isännät olimat työn kanssa, auran, kuokan ja la- pion kanssa esitetyt. — Karjat — noin lähes kymmenen lehmää kussakin — olimat ..sekarverisiä". — Niittyojituksilla käytetty mai den »vaihtoa; oli myöskin apu- lantoja esim. superfossaattia, yhteenkin sarkaan kylmetty —kau ralle, mistä nähtämsti moi huo- mata hyötykasmun »verraten rin- nalla olemaan karjanlannalla lannotettuun osaan. — Turnipsia näissä miljeltiin myöskin innolla — erittäin innolla, jonka moi päättää kussakin heht. käsit- tämään maa-alaan silmäten, muis- taen samalla talojen lehmälumun. Maikka turnipsimaa oli osaksi ai- man liian kimiperäistä, ohutta multamaata, oli kasmu kummin- kin rehemä. Työtä sen hymästi- kasmamisen eteen olikin tehty. Sieltä pelloltaan yhden näiden ta- lojen isännän löysimme turnipsipel- toaan..ruuttimasta". —Mihannes- ta näissäkin kasmatettiin kesannos- sa. — Myöskin näissä taloissa kus sakin, huomattiin siemästi laite- tut puu- ja kasmitarhat, kasma- massa useammanlaatuisia kyökki- kasmeja. — ..Kanalat", ei nekään suuret, kuten mutltkaan, niissä eleissä. Nyt kun oltiin näissä taloissa pääkohdat läpikäyneet ja ruumiit- lemme aamuhymityksen saaneet, olimme malmiit lähtemään sinne aina mielessä mäikkymälle luon- nonihanalle Punkaharjulle. Tur- tianiemeltä saattoi isäntä meidät meneellä 3 km. lemeän selän yli Punkasalmen puoliselle rannalle. Täältä nyt alkoi se i h a a n a marssi pitkin Purumedessä ui- maa Punkaharjua. Ulfyltäänsä Punkasalmen ja Tuunaansaaren mälinen matka, noin 7 kin., ka iveltiin auringon korkeimmillaan ollessa, mäliin seurueestamme kaikuen laulu mienona hymninä. On tumallista ja luonnonomaista ihmiselle, että kun sille jotain paikkaa tai seutua paljon kehu- taan ja kiittelemästi armostellaan, niin sen paikan nähtyä herääkin hänessä mastenmielinen tunne kaikkea tätä merratonta armoste- lua kohtaan. Niin ei kuitenkaan ole Punkaharjun laita — ei niin meikäläistenkään mielestä ollut. Päinmastoin herätti se suunnil- leen ihailua, nähdessämme „kau- neimman luonnonihanan paikan maailmassa", jonka armostelun siitä on sanonut eräs paljon mat- kustellut englantilainen matkus- taja. Osata' nauttia puhtaasta luonnosta, ja nauttia siitä sydä- mellisesti — en luule miattomam- paa nautintoa oleman. Osata isänmaataan rakastaa sen luon- nonihanuuden myötämaikutuksella ja elmyttämänä, en luule senkään tunteista tuhmimman oleman. Paljon oli siellä meikäläistenkin matkustuksen aikaan Pcharjun luon- toon ihastuneita matkustajia — aiman useampia satoja ihmisiä, erittäinkin nuorta polmea. Ja — kenpäties — kaikkien näiden Suo mi-äidin lapsien rinnasta nousi: yhteisen keskinäisen isän- maan rakkauden elmyttämä- nä tuon runoilijan huudahtaman s savukkeet ovat ehdotto masti partaita. P. C. Rettig \ C:o Turku. UBKUHARMOONIOLIIKE VÄIUÄMÖHTEN TAMPEREELLA - Rautatienkatu 24. Suosittelee hyviksi tunnettuja koneitaan kouluille ja yksityisille soitannon harrastajille. Luettelo pyydettäessä lähetetään ilmaiseksi. Hymin hauskan maikutuksen teki m. m. myöskin Tuunaansaa- ren puutarhakoululla käynti, jossa meille erittäin ystämällisesti näy- teltiin kaikkea mitä siellä nähtä- ivänä oli. — Puutarhamaa oli jotensakin kimiperäistä, suurikimis- tä multamaata. Mutta siitä huo- limatta näyttimät kasmit erittäin rehemiltä. — Oli siellä nähtämä- nä myöskin pieni ..talonpojan puutarha", joka ei ollut mielä kui- tenkaan aiman malmis. — Hu- mittamaa oli mielä nähdä puu- tarhassa sijaitsemia mehiläispesiä ja kuinka lukematon mehiläisjouk- ko pesänsä suulla ja ympärillä surisimat ja härrästmät. Kaikki tähänkin asääri-alaan kuulumat seikat selitettiin meille odottamat toman hymäntahtoisesti. — Tääl tä puutarhasta ja mehiläismaail- masta mentiin kanalaan, mikä oli laatuaan suurin näkemistäm- me täinän matkan marrella. <>5 kpl. emäkanoja ja miime kemäi- siä poikasia lähes lukematon ..karja". Silmäsimme simumennen talon utkohuonerakennuksiin, esiin, na- mettään ja sikalaan. Nametta tässäkin puuttui main autoin, juot- tolaitosta. Sikala oli suurernmoi- nen, muuten ei mikään mallikel- poinen sekään. Halusta olisimme tahtoneet nähdä talo» suuremman ..possu"-karjan, mutta kuit pliivat metsäjalassa, niin jäimät nämä ..rasmanahat" ihailematta. Tähän n. s. Tuunaansaaren ho- miin päättyi matkaohjelina, joten olimme siis malmiit kotimatkalle. Aksi pitkäpartainen ..setä" erosi seurueestamme ja pesi ..meljestai- kinasta" kätensä jo ennen miime numeron suorittamista. — Tun tui materialinen puoli olemukses tamme jo miltei kokonaan mäsy- iteeltä helteisen heinäkuun päimän marssittuamnie. Kamelimme nyt kuin ..työttömät" Punkaharjun hotellin kautta ja simuutettuamme sen ..riemulinnan" marssiinme Punkaharjun asemalle, mistä het- ken perästä mei meidät juna Värtsilään ja siitä huomenaamu!- la edelleen Joensuuhun. Joensuussa tehtiin marsinainen ..meljesero", eikä meitä siinä enää ollutkaan kun puoli ..sakia", paitsi johtajamme, agronoomi Ruha- nen. Joensuussa eniten lopullista eroa päätti tämä puolentunut ..meljes- saki" tehdä mielä lyhemmän mat- kait Cederbergin namettaan. Siel- tä löytyi nykyaikamme iverratcm ..huippu" namettarakennuksen alal- la. Tästä lehmien ..loistohuivi- lasta" — emine ymmärtäneet — tokko siitä lie mitään puuttunut. Ei ainakaan yhdessä miespolives- sa ajan maatimukset alallaan sii- tä yli menne — armeliinine. Em mekä me uskaltaneet tästä ruive- ta paljonkaan „oppimaan", paitsi' pomessa hiipimää ihmettelyä. — En miitsi tästä tämän enemmän sanomalehden tilaa törmätä, ke hotan maan, että ken tahtoo näh dä nametan — joka ei paljon puutu, ettei ole yli nykyajan maa- timusten — itiin käyköön suussa Cederbergin homissa Paitsi että namettaa meille näyt teli karjanhoitaja ja parisen ..har- joittelijaa" tuli sinne myös ta- lon isäntä, joka myös johti näyt- telyä. Nametasta johdettiin meidät sisälle, jossa sielläkin oli karjata- louteen kuulumaa yhtä ja toista nähtämänä. Emme moineet hituis- takaan sitä mastaan ajatella, ettei talosta tulisi tarkoituksensa mas- taama „J.-S. karjansiitoskeskusta". — Tarinoituamme yhtä ja toista, syötyämme, juotuamme ja hy- mästit jätettyämme poistuimine talosta takaisin kaupunkiin sen ih- mettelyn ja ihailun maltaamina, minkä talossa saamutimme etenkin karjatalouteen katsoen. noa — tuossa noin 15 heht. wil- jeltyjä maita, elättäen näillä ti- loilla samoinikään keskim. 10 leh- mää. Ottamalla mielä sanottujen lisäksi huomioon näiden tilojen jok- seensakin kimiperäinen maanlaatu, ei moi erittäin ..suurta numeroa" siitä tehdä, että olisimme hymin paljon ..opintomatkalla" ..oppineet" — niin sanoakseni Poh- j o i s-K a r j a l a i se t maamiehet, joilla on omassa Pohjoises- s a Karjalassa m e r r a t t o- mat maatalous- ja maan- miljelys-„mallit". Jotakinhan siellä kuitenkin tuli opittua. Ensinnäkin — yhteistä nrikä näissä taloissa huomattiin, oli se, että isännätkin tekimät kai- kissa työtä, uutteraa mäsymätöntä työtä, joka olikin näennäisesti heille, maanlaatuun katsoen, luonnon- ja olojen pakkomelmollisuus, ainoa elämisen ehto, kuin myöskin mei- käläisille — ja monelle muulle näiitollen esitettynä — kauniiksi esimerkiksi. Nuseat — ainakin puo- likymmeittä — näiden talojen ny kyisistä isännistä olimat käyneet Tanskan «-kuukautisen „ työkurs sin", ja kieltämättä olimatkin nä- mä temmanneet sieltä mukaansa n. s. »Lännen maanmiljelrzsniah- tia", jota nähtämästi koettimat omissa oloissaankin toteuttaa. Tur- nipstn miljelijänä nämä jokaineii pystyimät olemaan meillekiit P.- Karjalaisille maanmiljelijöille mar- sin pistämänä esimerkkinä. Eräs- kiii — tämä näistä taiiskalais- sitomalaisista maaumiljelijöistä — oli kylmänyt lähes 13 aaria käsit- tämän maa-alan aina yhtä leh- mää kohti. Niinikään miljelimät nämä aika hymällä menestyksellä turnipsin sieiiientä. Molemmissa tapauksissa Östersundom-lajia. — Tätäpaitsi kasmatettiin näissä ta- loissa — ennen sanottuun tapaan — rukiiksi kylmettämissä ..kesan noissa" mihannesta. Kaikilla tästä tämä tunnuslause, ettei muka kan- nata peltoa joutilaana pitää. Loppupäätelmän tähän matkaan kertoo noihin sanoihin sisältymä käsite, nimitt.: ..Kiitä muille in ui ta maita, itselle omia maita", niin ajattelee retkeläi- sistä ainakin Niilo-„Waltimo." Maksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- rniskirjoja) Saatavana Jinsui Kiriapino- 0.-Yltä, Karjalan radan AIKATAULU Toukok. I p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja talon eri päätepaikoissa. Joensuu—Viipuri •"U o m g. e' o 9 FENNIA, muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia ylimääräi sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkoiuak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen! Vakuutusmaksut halvimmat! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. ylpeys sokaisee ihmisen hymin -helposti. Hlpeä ihminen ei näe : omia mirheitään ja heikkoukstaaii: ^ ja jos hän myöntääkin puheis saan niitä oleman, niin ei ! hän kuitenkaan ota niitä ojentaak- 'seen eikä parantuakseen. Alpeys oit Herralle kauhistus. Mpeä > ihminen moi tosin kantaa kristi tyn niinen, mutta oikea kristitty ^ei hän ole. j Jos ylpeys on sinun pääsyn- ■ tiäfi, niin kuule Herran sanaa: ' ..Pitäkäät itseänne kiinteästi nöy- ryyteen, sillä Juma on ylpeitä ivastaan, mutta nöyrille antaa Hän armon. Nöyryyttäkäät siis itsenne Jumalan mäkemäit käden alle, että Hän teitä ajallansa ko- rottaisi" (l Ptet. '>, 5). — Sinä sanot: ..Olen rikas, olen rikas- i tunut, enkä mitään tauuitfe"; etkä • tiedä, että sinä olet miheliäisin ja ^kurjin ja köyhä ja sokea ja alas- ton. Sentähden minä neuroon . sinua ostamaan miiiulta kultaa, j tulessa puhdistettua, että rikas- i tuisit, ja malkeat maatteet, että niihin pukeutuisit ja alastomnu- tesi häpeä ei näkyisi, ja silmä- ivoidetta moidellaksest silmäsi, jot- ^ta näkisit" <Jlm. 3, 17—18). Os ta Jesukselta anteeksi-antamtiksen .ja rauhan kultaa; osta häneltä -manhurskauden puku, joka peit- tää syiiti-häpeäsi: osta Häiieltä Pyhän Hengen silntäivoidetta! Hän se on joka näitä tarjoaa sinulle. Joen- ranta"-nimisessä laimassa ja saa-'lauseen käsitteiset sanat: ..Kauins, ivuinnne iltapäimällä Moijin ho- kaunis olet sinä synnyinmaa!" Jälkikatsaus tähän marsi,täiseen matkan kulkuun, ei sekään loista ma ole, eikä niin erittäin merkille pantama. Kuten ylipäätään olem- me ylläolemasta osapuilleen huo- manneet, oli tämän kesäinen m a a- miesten opintomatka jär- jestely pienille tiloille, joka ei sekään paljoa parempi, kuten ennemmäisinäkään kesinä suunna- tut matkat suurille, n. k. „rust- hollari-"tiloille, joissa muutamis- sa paikoin käyminen on joissakin retkeläisissä herättänyt enempimain n. s. ..sosialistisia houreita". Tä- män kesäisten opittamain tilojen keskinäinetl koko oli — moipi sa- Snnnuntailukemista. Tunne ainoastaan syntisi! T tl n ii e ainoastaan p a- Hat tekosi jaettä oletHer- ra a, sinun Juma latasi, m a s t a a n syntiä t e h n y t (Jer. 3.13). Sinusta möisi tulla oikea kris- titty, jos maan tuntisit syntisi ja palajaisit Herran tykö. Hän on lumannut ottaa meidät arntolli- sesti mastaan; sillä Hän onkin „hymä ja häiien armonsa pysyy iankaikkisesti", ja Hän ei tahdo yhdenkään syntisen kuolemaa. Atutta niinkauan kun maellat synnin sokaisemassa mielessä etkä amaa sydäntäst parantajallesi ja Jamalallesi, niin ei sinusta moi tulla oikeata kristittyä eikä sinulla ole iankaikkisen elämä» toimoa. Kenties on ylpeys pää-syn- tiäfi; se moi olla sitä, maikkei itse sitä tehdäkään eikä sitä ensinkään huomaa. Siiiä mahdollisesti yl- peilet ttedoistaisi. ..Tieto on moi- maa", ajattelet, ja katselet sääli- mäisesti niitä, jotka ymmärtämät- tömiä omat, ja sen perusteella maadit itsellesi huomattamaa ase- maa ja suuria etuja. Tahi sinä kenties ylpeilet kauueudestasi, moi- mastasi, puhetaidostasi, sukkeluu- destasi puheissa, kauniista äänes- täsi, hymästä käytöksestäsi, käytän- nöllisestä toimestasi, hurskaudes- tast, hymäntekemäisyydestäsi, kun olet niin monta auttanut ja moit- ta hymää yritystä tukenut, hy- mistä Maroistasi, etemästä ase- mastasi. Näitä kaikkia ja jo moiita muuta tahdot lukea itsel- lesi ansioksi ja niissä tiedotonna uinailet. Joka hetki kuiskaa ääni kormaasi: ..tottahan sinä olet mä- hän parempi noita, sinulle on etusija annettama". Sinä et kui- tenkaan itse tätä huomaa etkä ymmärrä, sillä sinä olet ylpeydes- säsi sokea. Et ole yhtään näistä hymistä ominaisuuksista, joista ylpeilet, itsellesi antanut, mutta luet kuitenkin kaikki omaksi ait- sioksesi. VsvZM» Kurssi on tänaan S kk. . 268: 266: 66^/» - 263: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v, . 3 kk. . . Pariisi a/v . 3 kk. . . Antverpen a/v 3 kk. . . Berlin a/v . 3 kk. . . Mk. p. 25: 35 106: CO 100: 30 123: 90 Mk. p 25: 19 25: 03 100: - 99. 30 99: 70 98: 80 123: 40 122: 20 Kuulutuksia. ielletään laissa säädetyn sa kon uhalla metsästäminen ja koirien irtilaskeminon ete läpuolella Turpeissaarta Li perin Ristinsalmen kylässä tilalla N:o 3. Olli Westman. Liperin kuntakokouksessa, joka pidetään maanaittaiiia tuleivan syyskuun 5 pnä klo 10 a.-p. al kaen, kuntahuoneella, tulee käsitel- tämäksi seuraamat asiat: 1. Ammattitaitoisen Hauruin martijan hankkimisesta ja palk- kaamisesta maimastalolle. 2. Luetaan kokoukselle Läänin Kumeruööriii ..Lähete" 'V-, 1910 N:o 823, jossa maaditaan kunnan lausuntoa Harmaansalolla raken- nettamaan kyläiitie-asiaan. 3. Saatetaan tiedoksi kunnalle läänin Kumernöörin päätökset: a) Ruokolahden kaiisakoulun tonttimaan kaupasta; b) Liperiiisalon kaiisakoulun pe- rustamisasiasta; c) paloapuyhdistykseu säännöil- le mahmistuksen hakemusasias- sa? ja d) Kaataman kansakoulupalstan eroittamisesta. 4. Walitaan jäseniä Kuusjär- men kunnan kanssa pidettämään yhteiseen kuntakokoukseen, jossa käsiteltämistä asioista samoin kuin paikasta ja ajasta mastedes il- moitetaan. 5. Toimitetaan kihlakunnan lautamiesehdokasten maali ensi kolmimuotiskautta morien; ja 6. Kunnallismerorästien ulos- ottoon panosta y. m. y. m. Liperissä elokuun 20 päiivältä 1910. 5t. H. Räsänen. (K. S. 2 k.) (K. S. 2 k. i s. 4"> mm.) Kuulutus. Ne, jotka ovat jääneet maksa maan, tätä kulkevaa vuotta en nen Kontiolahden kunnan Mon nin kansakoulun kassaan, pyy detään että kävisivät maksa massa heti, pois perimisen uhal la. Monni, 1 p. Syysk. 1910. Heikki Puhakka, taloudenhoitaja. Ilmoituksia. MÄTKUSTÄJÄKOTI Tl X TT TT X Joensuussa, Torika- K A II H A tu 28. Tar joo niat- nnuun. kustavaisille siistiä huoneita ja ruokaa. Hevosille suoja. R. HORTTANAINEN. (K. S.) Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ , Tohmajärvi „ Kaorila . n Värtsilä . tul. j , läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä n Kaalamo . Helylä . . „ Sortavala tul. ! n läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima . Ihala . . , Elis3Taar"itfl. » läht. Alho . Hiitola Ojajärvi Inkilä . Sairala Koljola Antrea n >» n » » Tl tul. läht. Hannila Kavan tsaari Kari salmi Tali . . Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n ti n Viip. Hels. läht. S » " Viipuri—.Joensuu Useat lapikkaan neulojat! saavat paikan J V. Hakkaraisella Joensuussa. (K. S. 1 k.) Viipuri . läht. Tammistio _ Tali . . „ Karisalmi „ Kavantsaari . Hannila Antrea tul. läht. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, ) *■ ••• Apomnarls j W Puhelin N:o 15. Halutaan ostaa. PgolDloita rajattomat määrät ostaa A. B. Merkator 0. Y. Edustaja K. Kainulainen Joensuussa, Torikatu 28. (Rarj San.) Myytävänä. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. aperia (maknlatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Vuokrattavana. Huoneita täysihoidossa sekä ruokaa kuukausittain ja ker- rottain. Hanna Varis. lK S 3 k) Koljola . „ Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hutola . _ Alho . . , Elisenvaara tul. . läht. Ihala . . „ Jaakkima _ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo n Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . n Tohmajärvi „ Onkamo. , Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. K se 10.45 11.25 11.49 12.04 12.26! 12.46! 12.58 1.10 1.27 2.01 i 2.19! 3.03! 3.14J 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 5.66 6.20 6.55 7.18 7.29 7.52 8.07 8.20 8.3? 8.32 9.^ 9.17 9.29 9.1 9.10 9.46 ; 10.00 10.29 10.44 11.10 1125 11.44 12.05 12.39 1.021 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 GQ !" £. a a a 2.40 3.43 4.15 4.35 5.12 5.46 6.C2 6.00 5.53 6.30 7.08 8.23 8.38 9.53 10.50 11.18 11.60 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 6.55 6.32 6.53 7.*5 7.54 8.i» 9.15 9.Z? 9.7! 9.S7 7.15 5.31 7.3ö 11.35 1.5D ►n o 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.16 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 11.23 2.2b 4.60 10.29 K Sf 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.46 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 6.30 6.02 6.51 6*3 7.55 7.35 Pika juna 6.25 2.40 8.ÖÖ OQ 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 8.54 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 8.i2 9.Ji 10.33 11.8 11.35 5.51 5.2? 6.01 6.34 6.59 7.32 Z8.01 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. H £ A s e m s % §! f 0> -o 3 n • E. o >o *■? •a Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H ««F £ Asema cT o §•■5" ? 1 V pf 9 •o V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 666 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvi . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 957 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J- PP — » 6 j. pp. Sunnuntai» ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 3— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joenavin Kirjap. 0>Y. 1910