N:o 157 (80) - 1910 KESKI-SUOMI Torstaina heinäkuun 14 pna Karjalan matkalta. ^ (Jatkoa.) Sunnuntai-iltana, tämän k.n >? p!na, klo S i<>. silloin kun iltapä>wä jumalan- palvelus alkaa Malamon tilkoissa, läk simme sieltä paluumatkalle. Äummalii» sen s«?la<peräiscnä toiÄeli kaiku korteista, jyrkkärintaisista kalliorotkaista kirkon tel- lojen soittoa mcille ehkä tonnitijtisi hlMmslihsi. Laimamme irtautuu ran- nasta. Oppaamme, tummakaapuinen, pitkätukkainen munkki, joka jo 19 »vuotta on ollut luostarin muuriin sisällä, ien ankarain, outojen sääntöjen alaisena, jää rannalle. mäsynyt, kärsimystä kerto- wa «line olennossaan. Sinne jää kaunis Wataino, Ien loistamat ltxKfoiJct lin nat. sen ku-kkulat lirjatvat, sen itihongi- kot «tummat ja sen asukkaat kummat —. .Pitkäranta", jvka pari tvi,:kkoa sitten oli karillakin käynyt, tuutii taas laajan Laatokan laineilla, tuuttikin nyt kolvasti. Tuuli on yltynyt rajuksi, Jättiläisillä näyrrmnit laineet lakkapäät keski-snonia- laiseen silmään. Lanva huoiiiu komasti. Astiat piuoilcrvat pöydiltä ja :riannet esincer ilcmclcioät pai kasia torfccn. Pi- tclrmine kiinni mikä mistäkin —. Hrn»me pelkää filta tuota >dän tuulta, l'en »^hmaa uhkaa, »vaikka puriemme lpie- ni rutisee ja ruskaa sen Ivoiinakkaissa »virmoissa. Totlapahan tyyntyy kerran, tyyntyy ainakin silloin kun on riehunut itsensä rivi, ptrhattantik palkeensa tyh jiin -Saaavumme taas Sor kamalan Iata» maan >joSsa kylän ^poitvatniekat" olvat tvastaSsa. Maanantai aamuna käymme katsele- maan sikäläistä Seminaaria sen puisto- ja za kukoistamia kasmitarhamaita. Mu- lanamme on nyt kaksi neitosta «valotu- tvauskonemeen. ^Wali>l>semmt paikan puis- tossa, kmvan Kavjalan kallion, «jossa meidät sitten ikuistetdiin. otettiin kaunis kuiva. Seminaarilta menemme jalkann lchto- ri T. Lehtyon tilalle, joSsa ysiiiivällinen tvicrasrvarainen emäntä on »vastassam- me. Talo on pieni, ainoastaan i5 tyn nyrin alaa maata. Koko perhe on in- nostunut maantvilHelykseen. .kaikki on chylväsjä kunnossa. Paksumultaijrt pcl- lv:, jjoissa harjoitetaan vapaata wucro- wilijelysiä. kasuxavat kotvasti. Elätetään 8 lehmää. 2 hcivosta, sikoja y.nt. jiaSrvi- fjjcr HcbdlmiiipuutarHa «vat hymin hoidel tuja. — Nyt oli kuitenkin Iarwiai>mar- jahome tekemässä tichojaan pensaissa. 3>ro tuHoisa tauti näkyy oleman melkein yleinen nyt Karjalassa. Tuntui hyivin mukaiv,rlta että scminaa- rin lehtori on näin innostunut maan- tviljclyiseen, on kät)tännöll:icsti käsinä tämän maan kamarassa. — yleensä meillä koulu-olot «vat hyw:n Manhoilli- sella kannalla. Käytännöllinen puoli on niissä «melkein siavnasia, ainalin mitä maamvil.jelnsiä kvskce. — Wali:eta<m, että esim. seminaarimme tahtoivat kas- »vailaa iv!orakkaina, korskeita tierteja, joita chymin ivähan tviitsiivät istuttaa ox- pilaisiinsa innostusta tämän maan emä- elinkeinoon. Llpctusohiclmakin heillä lienee puristettu niin ahtaisiin, .{uinnin puimeiisiin, ettei se muka salli sellaisia »siivuasioita". — Poikkeuksia näkyy kui tenkin löytymän. Ln opettajia, srika löytämät silloin «tällöin loman, jossa tiet- soivat oppilaisiinsa lämpöä maan myy- räsiämiseen; opcttotvat kunnioittamaan, rakastamaan tuota mon'puolista maan» »viljelijänkin ammattia, ja siitä eläjiä. Hospa niitä poitteuHia löytyisi »vaan e» m tuman! (Z or tatu ai an « mäntäk ouln oli nyt seuraatva paikka, jossa pysähdyim- me. -Sortavalan seudun jcslot naiset o- wat merrattalvat toimcllisc»'n mieheen, joka huoneensa kalliolle rakensi, ii :u- chtNta S uomen markkaa maiioiiuai he e- räästä htnvilaqpalstatilaSta, kauniista Laatokkaan pistämästä niemimaalta, ra- kennuksineen, peltoineen. Siihen pecus- tiimat koulun naisille, nuorille. Koulussa on 5 kuukau>tinen kurÄsi. Opettajia on 3 ja oppilaita '26. Opetusta annetaan 7 tuntia k^iytännöllisiSsä ja 3 tuntia tieto puolisissa aineissa päuvää kohdan. Täl tä kertaa on talossa eläimiä 2 lehmää, 3 s»kaa ja 2V emäkanaa. Oppilaat teke- wät »ne talon työt. Jtlse oliivat kylmä» neet kauransa, pellatvansa »t.m. Ihan raskaammat kuten esim. ?yntä ja ojairkai» wu teetetään miehillä. Maikka koulusta on se huhu että siellä teetetään liian yal» »on työtä, on pyrkijöitä «nempi Itiin »voi» da an ottaa. Tarkoin selittelimät ja nZy:tel'.wät nuo näppärät neitoset mcille talonsa ta» «at. puutarhama, peltonsa. Laiitoilvat makoisan päimällrsen, jossa kuulut L.ar» lhutsta, kaalikstSta, kiikuhiiniZtä y. tn. ffamanSaisiSsa maanisisään muuratuissa altaissa kuin Malamos-sa. Ensi!ralwena toitvoi isäntä tvoitvansa antaa jo 10 Zg paitvassä lehmää kohden. Sanoi niiden lypsätitätvän paljon paremmin kun tur» ni.M«n. Na-tvetta on kiteestä, sementti» 1'cDä sisustuklsella ja automaattisella juot» tolaitteella. Talossa on karjatko ja mei- jerikoulu, jossa on 12 oppilasta. Wal- tion apua saa koulu 300 mk. oppilasta kohden. Isäntä on kiihkeä „le.hinämies", mutta <alon toimellmen emäniä, oikein elsikuma toi-mis-saan emännille, on kiihkeä .hnvoSmies". Wei meidät talliin, jcta ei ole »vi<lä »voinut sisustaa „kun ukko ei myönnä rahaa siihen; mutta nyt on sikalassa jo siat sitä »varten syömässä, eitä niiden hinnalla sisustetaan talli ja ru>!'kaapas sitten katsoinaan". Talon lhe- moisista on 1 ori ja 2 tammaa kantakir jassa. Sikala on suuri ja hyivin mukawasti sisustettu. Pelkillä porsailla saatiin wii- me wuonna yli 4 tuhadta markkaa ra- haa. Sikojen pää-ruoka on Ivihantare-' hiiista jauhetuista silpuista haudottu ja! hapatettu ape, jota jätetään kesällä ja taUvclla. — WiI,jc'lyPset nn tv«ihwzmul- taisia i,a Hywä-Ssä kunnossa. Ruista wil- jcllään hyivin paljon, eilä janonut isäntä rukiin wiljelyksestä koskaan kuoputvansa. Äil^jelys wuori>ttelu on pelloilla: kesanto, ruis, juuri^aslvit, kaura, kesanto, ruis, 4 heinää ja kaura. — Kaitki kasivul- lisuus »v^elyklsillä oli rehciv.iä ja hy- livää. — Heinät kunvataan rasseilla ja köysihaqsioilla. Kokkolan köysitehtaalta tilataan köydet juuri tätä Ivarten, joista tvalmistetaan seipäiden tväliin haastat. Hylväksi kehui isäntä iätä tapaa, johon emäntä huomautti että »jokainenhan o» maa wciuvelliänsä kehuu". Talon reipas poika, wasta 14 tvuotios, on innostunut „konemies", josta tvar- maan tulee «tewä insinööri. Hän iait» toi moottoritveneensä perään roomuksi soututoeneen, joilla kaksimine taas Laa» tokalle. Läksimme katsomaan talon for» jaa ja myllylaitosta. Myllylaitos on suuremmoinen. Kiivestä muuratuilla 8 metr. korkeilla seinillä on yhdistetty Jcksi koskea yhdeksi, johon tulee kaksi turpiinia toinen 71 heSvoÄvoimainen ja toinen 34. Paitsi tuiljan jauhatusta ja surlvinkonvi» ta tulcw.it turpiinit käyttämään sähkökone!- ta, joita käytetään talossa maaniviljelyk- ftn y.m. talouden pawieluk>scen -usciSsa eri muodoissa. Myllylaitokselta pa>iat'ssa ajoimme »vielä wil.jclysten rantamia, laarrelien, katsellen kauniita lahdolimia. v!!-äässä ^kohden kulti koneemme ääreitö-nän gyr» !kän, korkean, >sytvään wetoen riippmvan kallion alitse. Nuori koneenhoitajamme sanoi tätä Ncitsytriutaksi ja kertoi sen saaneen nimensä siitä, että suomen so» dan aikana olilvat tvenälä!,sct sotamiehet itahtoneet Mallata erään nuoren Suoma- laisen naisen, mutta hän ennemmin heit- täytyi tuosta korkealta kalliolta kotiran- tansa laineisiin, ennenkuin antautui wie- raalle tvenäläisclle — — — Poika, jolla on?aksi.Sttiä.Z 3 Markkaseen tulee, niin sen olen kanta- mut taksan mukaan, olipa se sitten torp- pari tahi talollinen. Mainitaan samassa uutisessa, että muka katselmuÄautakunta olisi kielläy. chnyt pöytäkirjaansa merkitsemästä konvauösummaa, jonka eräs torppari oklsi ollut oikeutettu saamaan uuden maanivuokmlam mukaan. Sitä emme <dlt tehneet. Se on ihan suom »valhe. EdeAeon attvoisa kirjoittaja soimaa aneita mieli^maltaisuudesia, eitä me muka olemme walwoneet manttaali- missien etuja emmekä torpparien. En Kuivassa »äeimue yhteen kaöivaueet kaksoset, sisarukset, joita näytellään rahan tuule, että olisiMme enempi pitäneet edeStä ja joista toiileu oii hiljattain saanut „söötiu" pojan. — Kukaan ei aatvistauut mi- loisten kum toisienhan puolta, >sitä Hyvin lajiteltu varasto k | Hienoja Tilla-, alpakka-, maaliisi-kankaita. Valkosia, , , ... Piqu# & hamppukankaita. Moraiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pobjoiamaiden pankin talo. Puhelin 65. tään ennenkuin toinen tytöistä rupesi »valittamaa» kipuja »vatsassaan, josta syystä heidät »vietiin sairashuoneeseen. Luultiin nimittäin, että olisi toimitettama leikkaus. Siellä kuitenkin huomasiivat lääkärit miten asiat olilvat ja helkisen perästä syntyi poika, joka »voi ylpeillä siitä että hänellä on todellakin kaksi äitiä. SaornaL 1 k. 4 «. 40 mm. Halutaan ostaa kaksi keskikokoista Maatilaa mieluummin sellaiset, joissa on suu rehko pinta-ala. Lähemmin Keski-Suomei Kiiatelmlstötolilrto, D. Vuorio. IIUOM.! Ostajat orat rahamiehiäI 2454 l-s 'heuttrittxi' Mkauksm, jotka taas Woiw»t aikaansaada wailtiopäiwlen hajottami- sen !ja äänioikeuden rajoittamtsen. Näm tämä englanÄamen le Hu. Si^nä tapauksessa että todella men nään niin pitkälle, eträ Suomen lwal» tiopäiwäin merkitys supistettaisiin walWak>okouffÄsi muutamien edus tajien tvalilsemiSta ivarten duumaan, silloin on meAein war!ncia, että se^lk- kau>ksia synchy. Ja mitä tämä merkit- sisi walliopäiwiin nähden, sen me suo- malaiset jo wanhas:aan tunnemme, sanoo Hels. S. — Oikeauskoinen propaganda. Finl. Gaseta sisältää kohotuksen Suomen oi- keauskoisille. Kehotuksen on julaissuk Tiurulan Menäläisen seurakunnan kirk» koneutvosto. Siinä lkäännytään tvenäläi» Yleisön osasto. M» «slmtti Sorretun Moiman 73 n:ssa olleen uu lisen joPosta „Loistawa esi- merkkiporwarillisenwuok. r a la u t a k u nna n toimin- n a s t a". Maikka asia onkvn puuta heinää cikä ollenkaan kannattaisi siihen maslata, en kuillettkaan woi olla siihen lv asia a ma t- ta. koska on niin julkisesti »vääristelty koko sepustus. Ensiksi on arwoi>sa kirjoittaja syyttä, nijt eil'emme ole ollenkaan mitanneet ^Pelloja emmekä ailoja ja eitä kiwitot mähemmän menetelleet mielimaltaises- >ti. Ja olihan siellä torpparien oma ilvaliisemo jäsnÄin eM silloin «llut mitään erimielisyyttä mistään asiasta. Jos olemmekin Määrään menneet, niin se on tullut erehdyksestä eikä mietitval. taisuvdesta» niinkuin attvoisa kirjoit- >taja suwaitsee mainita. Wielä lopuksi pyydän huomauttaa, ettei mainitun wuokralautakunnan pu- lheenjohtajana ole talollinen Humala- ljänvi, waan allekirjoittanut. Se nyt siitä. En tahdo fofljteä tästä tämän enempää kiistelemään, sillä en ole mi» ijfään kynäniekka. Olen waan talvalli- «»en työmies ja kirjoitin tämän »selwi- tykseksi noihin Määristelyihin. Toitvakan wuokralautäkunnan puolesta Emil Humalsjänvi, puheenjohtaja. Heinänkasvu maillani Kolhossa huutokaupataan ensi maanantaina t k. 18 p:nä, alkaen Karhusuon kytömaalla klo 2 päi vällä. J. A. Sakari. 2455 l—l sen Yleisön puo»leen >ja kchoteiaan kerää» >voisiNMl olla l)htä epämääräisiä rajo mään wa.ro-ja> uuden kirkon rakentamisek- >ja, ^ikka sanoisi Kaukaasian ja Uraa- isi Tiurulaan ja »viitataan, kmnka luteri- ilin 'muoria myöten. — Totta on, että laisuus on „wa>l.mis ojentamaan kätensä näitä oikeauskoisia kirkonlapsia tvaslaan, joiko oivat.jääneet ilman sitä kirkkoa, jo- ka ennen t/hdisti heidät ja lvahtvisii «i- keauskoisessa spissa". „Me tarlvitsemme »vAtiämattömästi kirkkoa pelastutsenkal- siivikot oivat ehkä „Sorreiun Woi man" kirjoittajalle epämääräisiä rajo- ja, ivaan luulen, eitei arVoisa kirjoi-t- raja tule oleniaan Toivakan katjel- muslauiakunnassa ja jos olisikin niin nähtyään sanoiun torpan niiljÄykjet, SM »tuot ltiin litltimiii iilipit £2-. — H. M. Keisarin vierailu «uo> Apuopettajattaren virka Uuraisten kirkonkylän kansakou lussa julistetaan haetUraksi tk. 25 p ään. Palkka on, paitsi haet tavaa valtionapua, kunnalta 150 markkaa, kuusi hL viljaa, puoleksi rukiita ja ohria sekä vapaa asunto hyyryhuoneissa, valo ja polttopuut Virkaan on astuttava heti kutsun saatua. Uuraisilla, heinäk. 11 p:nä 1910. Johtokunta. 2458 1—1 * *' " "" ^ . UUUiklUUU |U»»V l uil 4 V4 tOI IV IVI4II-44I4IVI/ f*ff ** ii •* '♦ li oksi ympäröimän lutcrilainiiidcn rai- olisi 'JXieibiin kanssa yhlämieltä, koska tvcsilla. Ämen a>km><INNNN on woan>ia ja uhkaaivia aaltoja waStaan/lano:iu torppari itsekin sanoi, ctiei tä- maimttu, ^el mitään keijaruvierallua ' -ia peltoa yh.ä kapan Suomen laar.sroon tana ke,ana. oi.st ^ '' ' nhntfrttiifttiiAhA. 1 II Frton.it r it .3.1 ii dhAt.vM Äiiruhtakoo-n ustomveljeinme air uisi". 4) a n )<i4» cnaa uu nloa >ja minä olcn myös fiiä mieltä, en ii sen joia tähän torppaan lifapeitca iet>e, larivitsee olla kapitalisti ja wa- rueiciiu paljulla rahapussilla. • Puhui aa n fii.cn jaman katsclmus- niai!)taiuan puiston puole's>:lla „ti>cran» '>i flr i w. ?:n 15 pnä suonut hänelle Touin pöy:ä!srja>n loppuosasia, jossa »naini nalla" söimme illallisen ja kuuliini.ie sen- ^ sotaväen Aleksanterin staniimn kunnia- kin kuluessa paljon hyivää täyläniiölli- !k«''akan arwonimen. kertoo Twj>>t. jesti lkokeneil>ta talon hctllioilta. Aöivyim- me taloon. — Aamulla »varhain oli meillä läksiäiset Niemelän iminiissä. JouTkuemme iloisin poikamies, Toiwo, sätti meidät ja Kavjalan ja lä5si Taa» wetti«naapurinsa häihin. Seisoimme ri« missä paitasillamme ja kumarsimme sy» evään yhi aikaa, niinkuin entiset palkin- totuomarit esimichelleen — ja toivoim me «/samaa herran armolahjaa hänelle- .fin I" S»a>l!sclimme »vielä aamukahw:n kie» HueSsa puutarhaa ja mchUäishoitoa, sota ha^oitotaan talossa myös. LLiiine ! kusianut paikalle ivuonna oli ollut 3 pesää hunaj.inkokuuta maan, eikä mokomaa kultakuuinelta ole y'l)te'.nen pyyntö, että katselmus on pi- ivarten ja oli niistä saatu 108 kg huna»' nivhitt) 13 wuoteen, jolloin Klond^yken detläivä ja että se on hoille moleinmille jaa ä 3: — mk. kg. ! kultarikkaudel keksittiin. yhlä lavpeellinen. Sitten on jätetty — Hra Menshikom kuit.ilnknsakaksi. Noivoje Mreinijan tunneltu Eucmi-ivi- lhollinen kynäniekka on saanut patkinnon. Talon ^Soäaniinisterin esitylscotä on H. Vc'. itci» taan niitiltä ja lweron alennuksesta tuUvaiveden tekeniisjä »vahingoissa, iliiiöciv johdosta arivoisa kirjoittaja su- nx»lsce tyft)ä tvuosittainko »vaiko Yhtenä ivuonna. Senhän pitäisi olla selwä, eitei katselmuslautakunta moi mennä teleinään sellaista päätöstä, etlä tul- .wawcden tekemien tvahinKoidcn tähden ^ivero alennettaisiin koko lvuokra-ajaksi. Sillä onhan selivää, ettei ihminen woi — Uusia kultakenttiä. Äuien ennen' ticniä, nousisiko enää milloinkaan tul- on kervottu, on lähellä St<.".winm kau- wa'.vcsi sanoiurlle Mljcchksille. punkia brittiläiscsiÄ Cslumbiasia äs- Toisen torpan katsclmuspöyiäkirjas- Ulkomailta oboicMcroisjö'. Ulkomaisissa lehdissä >mainitaan syytkin tähän. Kuitenkin on näinä päiminä saapunut Pitkäpaadelle ^atvallinen palaisi-ivartiosto. — Lipskij saapunut. Äsken nimi- .jetly kcnraaliikmvernöörin apulainen Lipskij saapui eilen Helsinkiin ja hän- tä dli asemalla wasiassa kenraalikuilvcr- 'nöörin kanslian jkehiööri ivaltioncu- wos Platon Jtvanofs. — Suomeen sijoitettujen sotajouk kojen ylipäällikön wirka. Reish ilnioit- taa, enä »Äolokol"-lehden ticiämän mukaan perustetaan Tuomeen uudcl- leen sotajoukkojen ylipäällikön evirka, joka yhdistetään kenraalikuvernöörin ^virkaan. Ziäuä yhdistettyjä Mirkoja Hyviä rasvasilliä Otto Puolakalla. 2460 1-1 Äänekosken oriyhdistyksen johtokunnan jäsenet kutsutaan kokoukseen Äänekosken Manoitaan keskiviikkona tk. 20 p. klo 6 i.p. PubeeojobtajL 2459 1—2 Esiintulleesta syystä siirretään Karstulan Vahangankylän raittius- seura „SÄTEEN" iltamat faeiii- kuun 31 päivään. 2456 TOIMIKUNTA. i-i kuliakentti». Tuhanna i h m:iia on mat- ll^^.aa poi» >en kohdan, jo osa ma»nr- . Sevn kusianut paikalle onneaan koettele- loan, euä se oli i^iinän ja torpparin — Tähkörautatie Pietarista Ant- reaan. Tie» ja vesirakennusten tjli- hallitus on ni)tte>mmin anianut siliä »vaaditun lausunnon waltioneuwos Alexis Engmanin anomuksen johdosta saada rakennuttaa normaaliraiteinen sähkörautalie Raasulin N)läslä suoma lais-avenälKsellä rajalla Antrean ase kuilta rikkaudet keksitti Kullankaimasilla on kuitmkin tällä po^ je, eitä isännän ja torpparin kes- rannassa wiedäkscen meidät Ivietäkin lker- kertaa palso n>aikeu!!sia moiiettaivana. kinaisen sopimuksen mukaan tulee 'lau- ran Sortaivalaan. Hyivästit ja kiiitok- Pääsy umsille kultakentille oi» hlMin iflfuiniiTu palkat torpparin maksetta- 'setl Lailva irtautuu rannaÄa, mutta »vai Ivaloin e n, ja ruokalvaroja ja muita w alisi, ini>kä sopimus on tänä päimänä il)ir;a mieline n ..talouot:>cl>tööriinme" elintarpeita on melkein mahdotonta >pno'krakirjaan merkitiy. imuistaa sadetakkinsa ja hakee sen; nyt ' k^letiaa mukana a n piteiiunäksi ajaksi. Mitä taas tulee katselmuskirjan lu- ^ . iherää Aaronikin ja muistaa kummikaa- Muutenkin on Steirvirtissa ''.vaikea saa- kemiseen, ettei >i»iä liuettu, niin sekin malle sekä saada tälä^tarkoiusta 1x*ar= ipiinsa. —Sitä kun ihminen lN'iisaötuu fcd mustakin Niältivinätiömiä tarwe- '0N pöiyä. Luin >t!ä myölcn kuin kir- /ten sähtkÄvoimaa jostakin vuoksen- niin tulee hajamieliseksi. «lsineitä. Maunuja ja hetvosia ei saa joit in kin, waan eilvät nämä armoisat wirran ikoskeSta. ^ _ lEläköönihuuto kolmasti ja ..Karjalais- rahallakaan, ja esim. pieni M ne mak- torpparit s uwa ilmeet seurata meidän^ Mihallitus esittää lausunnossaan, ten laulu" kajahtaa laiwa!ta. — Sinne saa — z—4 tuhatta markkaa. katselmustyölämme. Mitä sanottuun 2 etlä kysymys sähkömoiman siirtämi jäi taas ht)win hoidettu Niemolä, sinne sen monipimlinen rsäntä ja sen ihailtatva emäntä —. Kaupunkiin päästyämme Jitoiimne ?at« lsomassa Sortawalan suurimman sano- malchden .Laatokan" toimitusta ja tervehtämässä sen toimittajaa <n« iistä keskisuomalaista Wille Sederhol mia. Astäwinä otettiin siellä meidät »vastaan. WirkiStet>tiin suuta ja sielua. Ne oli nyt wihdoinkin »viiimeisst läksiäi- set meille SortalaSsa. Astelimme ase- Iltama toimeenpannaan Lanneveden Leppälässä tämän hnaäkuun 3l päivänä rik kaalla ohjelmalla. Iltaman tulot tulevat paloraiakua hyväksi. 2457 1—1 sesiä dl isi eroietiÄlva raai^ticn raken- tamislupakl)symykseciä sa olisi anojan enjuiinoinittuun klMnykseen nähden noudatcUalva moiinaSsa oieivia asetuk- sia. jalan piirakat oU meille hatullinen itu« j n,a ® e ä a 1>a ^ nt,ne Hhdin PohjoiS-Kar» ttiitJ. — Poitamiehemme oluva: luo»: häitä «myöhästyä laÄvaSta kuin siitä ta» losta taksimme. — Ja nenäliinat liehui- wat silloin laitvassa ja wioraS>varaisen Emäntäkoulun ylimmäisellä .werannal« la". — Saimamme kynti taa» LaatoZan laineita päämääränämme Pikku-uutisia. — kirjailija Ilmari Kianto, joka en oleskellut wiime aikoina Snomussa>lmclla kirjallisia töitään toimitell:n, mattutti iNnimc torstai-aamuna jiajaa.tin kantta Niemelän t!la Sortatvolan pit. jenka omistaa ^!ä- jtar^alan Maaivvilsclysicuran joktolun-. mm esimies maistcri Oskari Risiincn. ^Helsinkiin, jo-öta hän jatkaa mailaansa Tila on seudun lp»irh<7ii>>pi». Viljclhksiä Oksaan tirjalija>liiton stipendimatkalle vn ti» ba >ja luonnonniittyjä 20 6a. LiP-'wiiipycn siellä ensi elokuun alkupuolelle, •täiinä lchmiä on 71 Ennen oli talc>ssa mahdollisesti elokuun puolimäliin, «jollcin hi)ivälnp!'yincn, isonkokoinen. muviakyl- ^n palaa takaisin Suomussalmelle. — kinen k »Mtö lehmärotu, muita nyt kuin K. L. Jtä--Suomen maatiaiÄehmän rotumerkit määrättiin, kääntyi isäntä mukaan, Ihä- — „Morning Postin" pietariiainen wirti hylvät lehmänsä ja pyrkii nyt ivaa- kirjsemvaihiaja kertoo, että seuraamaa leanpunakylkiseen ^»yttoselkä.in »nupik- dnuman istuntokautta »varren on jo kiin". 'Palljon niitä jo olikin. Viime iaadinu lakiehdotukset, jotka koskemat ivuotinen taloudellinen kcvkill»,'sy on seu- iveuäläiÄen saatlainista samoihin oi- tään ollut ltM) kg ja raÄva ?« Mai-^ keu-ssiin Suomessa f:fa suoinalaisien dosta joka myydään kaupunlnn saadaan 1tX'i1vollisuu.tla tehdä soiapaln>el»lsta »Mpärin wuodta 20 p. litralta ja woista suurvruhlinaanmaan rajojen ulkopuo- 3: — ml. kg. Ulla. Pölätään että kysymys suoma- Painorehua walm:Ztetaan w»hantare- laisten valitsemisesta duumaan on oi- - 12a - vuttsmiskeinons. Li olls pul»äs8 itse puktsuäen tSkäen, vaan että sitä tietä voi päästä senaatto riksi! Kas siinä vanhan herran moraali! Harry naurahti. Mitään kristityn lumivalkoista puhtautta ei pappa häneltäkään suinkaan vaatinut, vaan sellaista sovinnaista puhtautta, jonka kiilto- kauluksella ei ole aamuyöstäkään kapakkatahroja. Sellaista yhteiskunnallista puhtautta, jossa ihmis ten silmät eivät näe likaa. Ei omantunnon puh tautta ... eikä mitään Getsemanekatumusta, vaan sitä puhtautta, jolla kaupitellaan itseään valtion korkeihin virkoihin. — Armahda! Minusta senaattori! Ja näin lausuu julki vanha, viisas, paljon koke nut mies, joka on kolmekymmentä vuotta lääniä hallinnut! Siinä täytyy olla joko narrailemassa isällinen mielikuvitus tai sitten minä olen todellakin ... Harry ei kainoudesta jatkanut ajatuksiaan, vaan hän hyppäsi vuoteesta, sytytti kynttilät ja meni suuren kuvastimen alle katselemaan itseään tule vana senaattorina. Nuo suuret haaveikkaat silmät... jotka onneksi eivät enää verestä ... ilmiantavat runoilijan ... hänellä on vihkonen kauniilla käsialalla kirjoitet tuja runoja ... nämä kauniit kiharat svpivat näyt telijälle ... kun hän oli viime vuotta koulupoika, niin oli hänellä kova kiusaus mennä teatteriin ja näytellä murhenäytelmien pääsankaria .. tämä kalpea hieno hipiä sopii esteetikolle... estetiikka - 117 — Nyt hän näyttää puukkoa minulle. Sinä, Harry, memet vain lukemaan korkeita tutkinnoita. Mini jään katsomaan Tervon puukon terävyyttä. Ja minua huvittaa löytää kerrankin vastustaja, joka rohkenee otella. Menemme iltateellc. Mutta sinä, nuoriherra, valasi muista! Ellet sitä pidä, niin et kovinkaan pitkälle pääse. — Et siis salli minun vuodeksikaan jäädä Hei- demanin apulaiseksi? Minä palan innosta. Ja minä rakastan tätä kotikylääni sydämeni lämmöllä. Jo kainen katukivi on minulle täällä tuttava. — En salli. Olet liian suuri näin pieneen asiaan. Et saa ajaa tulevaisuuttasi karille... et nyt etkä vasta... muista se! Annatko minulle kätesi sen vakuudeksi? Harry ei vastannut, eikä kättään antanut. — Pappa, minä kovasti kärsin. Anna jäädä mi nun tänne! — Mars! Teelle! Harry pää täynnä kummia ajatuksia astui isänsä jäljessä ruokasaliin kuin nuori ori taluttajansa kou rissa.