Torstaina 10 p. Marraskuuta KARJALATAR N» 128 — 1910 Eräs pommijuttu. Eräänä päiivänä miime mii- kolia kulki Purishkemitsh tapansa mukaan maltakunnanduuman is- tuntoon. Hän astui erästä syr jäkatua mieli täynnä, niinkuin tamallista, helposti syttymää säh- köä ja skandaalisuunnitelmia. Mo- lemmat kädet viimat tiukasti nyrk- kiin puristetut. Hänen mielensä teki sylkeä sil- mille yhtä ja toista mastaantuli- jaa, mutta sitä hän ei kuitenkaan tehnyt pelosta, että hänen kielen- sä kuimettuifi kesken puheen duu- man istunnossa. Kulettuaan siis stimosti sen ka- dun päähän ja päästyään toiselle kadulle, tunki hänen sieramiinsa jotain mädän hajua. Hän py- sähtyi metämään sitä sieramiinsa, mutta ei kuitenkaan päässyt pe- rille sen oikeasta alkuperästä. — Warmaankin joku maltiolli- sesti epäluotettama lurjus on pääs- syt puikkimaan ohitseni huomaa- matta, — armeli hän ja yritti lähteä edelleen. Mutta silloin hän käännähti katsomaan taakseen ja kompastui johonkuhun esineeseen niin komasti että lakki lennähti hänen kaljusta päästään ja sormet laukesimat auki nyrkistä. — Tshort masmi! — noitasi hän ja mihelsi poliisin luokseen. — Kuinka sinä uskallat panna kunnollisen maltakunnanduuman jäsenen tielle tuommoisia kapinei- ta? — ärjyi mimmastunut Puri shkemitsh. — <kn minä ole sitä pannut, maStasi poliisi. — Tiedätkö, kerettiläinen, kuka minä olen? — kysyi Purishke mitsh. — En moi aamistaa. — Wai et, mai et moi! Minä olen Purishkemitsh. Tämän kuultuaan hätkähti po- liisi, peräytyi muutaman askeleen ja siunasi itsensä ristinmerkillä niinkuin pahaSta päästäkseen. — Ota tuo kapine ja tuo mi- nun perästäni. — Tn moi. Olen mahdissa. — Epäsikiö! Kuuletko? Ota heti paikalla ja tuo! Minä olen Tolmatshemin asianajaja. Killoin otti poliisi heti kapineen, joka oli pieni puulaatikko ja läksi kantamaan sitä Tolmantshemin asianajajan perästä. — Laatikossa on pommi ja sinä saat amata sen oman hen- kesi kaupalla, koska olet antanut sen ilmeStyä martioitamallesi ka- dulle. Poliisikamariin! Laatikko mietiin poliisikama- riin. Purishkemitsh ja muut meni- mät miereiseen huoneeseen katso maan mahman rautaristikon ta- kaa, kun poliisi ryhtyi amaamaan laatikkoa. — Miksi se ei räjähdä? huusi Purishkemitsh, kun voliisi oli saanut kannen auki ja jäi neu- mottomana seisomaan laatikon miereen. — Tuhannen tulimainen tupc^apölkky! Mikset anna sen räjähtää! Teetkö pilkkaa mi- nuSta? — Uskallan makuuttaa, ettei tämä ole pommi, maan tamalli- nen purkki, jossa on luultamasti hiuSmoidetta! Purishkemitsh ja muut tulimat katsomaan. Silloin he päätti- mät, että purkissa oli kärrinmoi- detta. — Uskokaa pois, ettei se ole pommi, — tyynnytti poliisimes tari. — Saatte mennä. — Valehtelette! Minä saan todistetuksi, että se on pommi ja että tällä on uhattu minun hen- keäni! Hän läksi laatikkoineen kaupun- ginpäällikön kansliaan. — Minua ivastaan on tehty murhayritys. Tässä on pommi, — ilmoitti hän. Purkkia katseltiin, sen sisään työnnettiin rassi ja päällä pidet- tiin palamaa tulitikkua. — Ei mitään räjähtärvää. Näettehän itsekin, — sanottiin hänelle. — Se ei ole totta. Saattepa- han nähdä, että se on pommi! Purishkemitsh läksi sotaminis- teriöön. Siellä eräs mirkamies haisteli purkin sisällystä ja sanoi: — Tämä on kaikesta päättäen lihasäilykettä, jota intendentit omat ostaneet sotamäelle. — Te ette ymmärrä mitään. Ette tunne edes pommia, maikka olette oleminanne sotilaita, — mirk- koi Purishkemitsh. — Sitte suuntasi hän aske- leensa pyrokteknilliseen laborato- rioon. — Sanokaa, millä aineella tämä pommi on ladattu, — pyysi hän. Tutkija otti mikroskoopin ja hipasi sen alle mähän purkin sisäl- lystä. Pitkään aikaan ei tutkija mirkkanut mitään. Sitte hän katsahti pommintuojaan ja alkoi: — Mädännyttä aimoa näkyy oleman . . . — Missä? Sanokaa, missä! Tarkotatteko, että mädännyttä ai- moa on minussa? — keskeytti Purishkemitsh. — Sitä en uskalla tarkottaa. Aijoin sanoa, että mädännyttä aimoa on purkissa. — Tomppeli! Kuinka möisi minun henkeni ottamiseksi tehty pommi olla marustettu mädän- neillä aimoilla? Vihasta sähisten läksi Puri- shkemitsh termeydenhoitolautakun- taan. Mutta sinne mennessään hän tapasi kenraali Tolmatshemin. Herra kenraali tulette ihan kuin kutsuttuna. Jumalan kiitos, että miimeinkin tapaan oikean ja puo- lueettoman ihmisen. Pyydän teitä hetkeksi mukaani. Terveydenhoitolautakunta piti parhaillaan kokousta, kun Puri- shkemitsh asetti laatikon kokouksen puheenjohtajan nenän eteen. — Haisee pahalta sanottiin siellä. Näkyy oleman Odessasta peräisin. — SBaletta, — tokasi kenraali Tolmantshem. — Odessassa ei ole mitään pahanhajuista. Sieltä olen tyyten hämittänyt kaiken semmoisen. Nyt rumettiin purkkia tarkasti tutkimaan ja miimein sanottiin Purishkemitshille, että siinä oli kappale ihmisen keuhkoa ja sydän. Samalla äkättiin laatikossa ole masta kirjoituksesta, että se oli se laatikko, jonka tohtori Willebrandt oli kadottanut ja jossa oli rutto- preparaatteja. Purishkemitsh läksi suoraa pää- tä „Russkoje Snamjan" toimituk- seen kirjoittamaan uutta kuoleman- tuomiota kuolemattomille suoma- laisille. Mutta kenraali Tolmat- shem ryhtyi laatimaan ojennus- sähkösanomaa rajamaan kenraali- kumernöörille, joka antaa suoma- laisten tiputella kadulle hengen- määrällisiä aineita. Kirjallista. Wäinö Kataja, Kruununtorppari. Kumaus Kimeliöstä. 179 sim. Hinta 2:75. Kustannusosakeyhtiö Otaivan kus tantama. Aiivan äskettäin ilmestyi Wäi- nö Katajan kynästä pirteä ja lei- killinen jutelma „ Ollin-Mikko, , Aapon-Ulla ja Ullan-Eino". Nyt ilmestynyt ..Kruununtorppari" on luonteeltaan peräti toisenlainen: makama, järkyttämän synkkä ker- tomus erämaan raatajan kohta- losta. Kumaus on moimakas, ! jännittärvä, symällä myötätun- , nolla ja asiantuntemuksella piir- s rettq ja maikuttaa ehdottomasti lukijaan. Hanues Nylander ja Cajan- jander, Lyhyt lypsykarja n hoidon oppikirja. Kumitettu. 170 sim. Hinta sidottuna 2 mk. 40 p. Kus- tannusosakeyhtiö Otaman kustan- tama. Tämä lypsykarjanhoidon op- pikirja on lyhennetty laitos samo- jen tekijäin aikaisemmin julkaise- masta „Lyhsykarjan hoito" nimi- sestä teoksesta, joka on saamutta- nut suurta suosiota ja ammatti- lehdissä tunnustettu uranuurta- maksi merkkiteokseksi alallaan. Al- lämainitun lyhennetyn laitoksen ilmestymisen omat aiheuttaneet ammattipiireissä lausutut toimo- mukset. Kirja on toimitettu kar- janhoidon alkeisopetuksen taimetta marten, yksimuotisten karjanhoita- jakoulujen, isäntä- ja emäntäkou- lujen, kansanopistojen manmiljelys- osastojen sekä maamieskoulujen oppikirjaksi. Se on myöskin omansa käsikirjaksi niille käytännöllisille kar- janhoitajille, joilla ei liikene maro- ja samojen tekijäin laajemman lypsykarjanhoito-kirjan hankkimi- seen. ! Tämäkin uusi teos osoittaa sitä mirkeätä ja ilahuttamaa toime- Naisuutta, mikä nykyään mallitsee maatalousammartimiestemme kes- kuudessa. Rudyard Kipling, In di an »viidakoista. En- simainen kirja. Englanninkielestä suomentanut Helmi Setälä. Toi- nen painos. Kumitettu. 245 sim. , Hinta nid. 2 mk., sid. 2 mk. 50 p.' Wiime jouluksi ilmestyi „Jn-' dian lviidakoista" kirjan toinen osa; nyt on ensimäinen osa, joka on ollut jonkun muoden loppuun- myytynä, ilmestynyt uutena pai- noksena. Täten omat siis Kip-' lingin ihmeelliset „The jungle book" ja „The second jungle boök" kokonaisuudessaan suomalaistenkin luettamissa. Niissä kerrotaan^ pienestä pojasta, joka kasmoi In- ^ dian miidakoissa yhdessä suden penikkain kanssa. Hänen suojeli- janaan oli pantteri ja hänen opet- tajanansa karhu. Mutta jos tä- män tiedämmekin, emme kuiten- kaan mielä saa läheskään oikeata käsitystä näiden kirjojen sisällyk- sestä emmekä siitä symästä sym- boliikasta, joka niistä huokuu. Kirjoihin täytyy jokaisen itse tu- tustua. mastaan kaikella kunnioituksella. Tumassa näytti köyhältä, mutta siistiltä ja hauskalta ja pöydällä oli iso raamattu. Se meti kunin kaan huomiota ja hän meni pöy- dän luo ja laski kätensä kirjalle. ..Tapaatteko usein lukea tätä kirjaa? kysyi hän. «Kyllä, teidän majesteettinne", mastasi sotilas hymin makamalla äänellä „luen siitä tamallisesti jo- ka ilta ennen makuulle menoani yhden lumun." Tämä miellyllytti kuninkaan jumalista mieltä, mutta hän ei puhunut mitään, maan selaili py- hää kirjaa hetkisen. Sittä aukasi esiin muuan merkki mikä näytti osottaman että sotilas puhui totta. Puhellen yhtä ja toista mähäpä- töistä sotamiehelle pisti kuningas salaa sadan taalerin setelin wä- liin pari lehteä merkistä eteenpäin niin, että sen pian olisi pitänyt sieltä löytyä, sulki kirjan, poistui ja jatkoi matkaani a. Jonkun ajan kuluttua palasi hän samaa tietä takaisin, ja tultuaan sotilaan torppan luokse, astui hän sinne sisälle nähdäkseen miten siel- lä asiat olimat. Luonnollisesti odotti hän sotamiehen kiittämän häntä, mutta tämä, joka nytkin otti hänen »vastaan kaikella kunnioituksella, ei maininnut sanaakaan tuosta ku- ninkaallisesta lahjasta. 1 Tämä herätti kuninkaassa epäi- lystä. Hän meni pöydän »viereen, jolla raamattu mieläkin oli, mut- ta se näytti hänestä tomuselta, 'mikä yhä enemmän kiinnitti hä- \ nen huomiotansa. Hän amasi kir- ! jan ja selaili sitä kuten edellisellä- : kin kerralla ja aiman oikein sadan taalerin seteli oli liikuttamattomana samassa paikassa, mihin hän oli sen pannut. Sanaakaan sanomatta otti ku- ningas setelin, sanoi hymästit ja meni matkoihinsa. Seuralaisilleen kertoi tuo muuten mähäpuheinen kuningas jonkun ajan perästä seikkailunsa. Monia kiertoteitä m yö- ten lienee tapaus tullut sotilaankin tietoon, joka siitä ei suinkaan iloi- seksi tullut. Kustaa IV Adolf ja sotamies. Kuningas Kustaa IV Adolf oli, päinmastoin kuin isänsä, hymin uskonnollismielinen ja piti paljon siitä, että alamaisensa kunnioitti- mat uskontoa. Kerrai» oli hän matkalla etelä- Ruotsissa. Sinä aikana ei löytynyt höyrylaimoja eikä rautateitä, maan täytyi mat- kustaa kyydillä. Kulkiessaan huo- masi kuningas tien mieressä sota- miehen torpan, joka näytti hymin hauskalta. Hän tahtoi nähdä mil- tä siellä sisällä näytti, seisautti maununsa ja astui seurueineen torppaan. Sotamies, pitkäkasmuinen, ma- kaman näköinen mies, oli itse ko- tona ja otti tietysti kuninkaansa Pikku tietoja. Korkeasukuisia sairaanhoita jattaria. Muutamia kuukausia sitten ta- pahtui Skotlannissa surullinen on- nettmnuus: Majoric Erskine, lordi Buchanin nuorin tytär, taituttiin kuolleena »vuoristossa. Hän oli nyrjäyttänyt jalkansa, ja näin, kykenemättä liikkumaan ja etsi- mään apua, nälkään kuollut. Näin surullisen kohtalon uhriksi joutunut oli erään lastenkodin sairaanhoi- tajattarena, johon toimeen hän oli antautunut, huolimatta rikkau- destaan ja ylhäisestä asemastaan. Hän ei muuten ollut minkäänlai- nen poikkeus; Englannin sairaan- hoitajattarien parmessa löytyy monta jalosukuista neitoa korkeim- mistä piireistä. Marsinkin buuri- sodan jälkeen tuli tämä elämän- tehtämä sangen yleiseksi. Eräs homineidoista, herttua Lothamin sisar, on kokonaan antautunut Lontoon köyhien sairaanhoitoon, sekä eräs toinen, Limerpoolin hert- tuan tytär, asettui kätilöksi Lon- toon köyhimpään osaan, jota maa- timaa tointa hän hoiti erinomai- sella menestyksellä. Esimerkkilis- taa möisi jatkaa Hyryinkin pitkälle ja sisältää se useita Englannin aateliston parhaita nimiä. Mitä matka maailman ympäri maksaa? Mastaukset tähän kysymykseen omat tietenkin erilaiset sen mu- kaan, millä lamalla tahdotaan matkustaa. Suurien matkailu- toimistojen kautta nousemat kus- tannukset n. 13—14,000 mk., mut ta silloin onkin mukamuus ja kaik- kinainen komeus sitä mukaa. Tun- nettu matkustaja, H. Heiland, ln- paa tehdä matkan noin kolman- nella osalla ylläolemasta sum- masta. Matkaliekst ehdottaa hän seuraamaa: Saksasta laimalla Itä- Aasiaan — Italian, Egyptin, Cey lonin ja Kiinan kautta — sieltä Jaapaniin, josta matka SeatUe'en Pohjois-Amerikassa on halpa. Mi- tä matkaan Amerikan poikki tulee, ehdottaa Heiland useampia kulku- teitä, joista hän suosittaa matkaa Panamataipaleen kautta New- Dorkiin halmimpana ja samalla erittäin mieltäkiinnittämänä. Ja paluumatkalla Nem-Dorkin kautta Eurooppaan on meidän päimi- nämme mähäpätöinen asia. Venäjän kurssi on tänään 8 kk. . 868: — 266: 66»/-, . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v. . . 3 kk. ... Pariisi b/y . . 3 kk. . . . Antverpen a/y. 3 kk. . . . Lybekkl a/v. . 2 kk. Hampuri a/v . 3 kk. . . . Berlin a/v . . 3 kk. . . . Frankf. a.M. a /v 3 kk. . . . Amsterdam a/v 3 kk. ... Wien k. s. . . Tukholma a/T . Köpenham. a/v. Kristiania a/v . Chigago a /v Mk p. 25: 40 100: 40 100: 10 124: — 124: — 124: — 123: — 210: — 105: 50 139: 40 139: 40 139: 40 5: 23 Mk. p 25: 22 24 96 99: 80 99: 10 99: 40 98: 50 123: 40 122: — 123: 40 122: — 123: 40 122: — 123: 40 122: 20 206: 80 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 6: 16 Kuulutuksia. Kuulutus. Lauantaina l9 /u 1910 kello 10 e. pp. kunnantuvalla pidettä vässä kunnankokouksessa käsi tellään seuraavat asiat: 1) Esitetään majatalojen myyn- tihuutokaupassa tehdyt tarjouk set kuntakokouksen hyväksyttä väksi ; 2) Valitaan joku henkilö nos tamaan lääninrahastosta Kaus- tajärven maantientekoon myön nettyjen rahojen jäännös; 3) Lamp. Pekka Tikan vahin gonkorvausanomus palaneesta omaisuudestaan ; 4) Valtioavun anominen kä tilön palkkaamiseen. Tohmajärvi, 5 ju 1910. K. Löfman. Kuulutus. Kiihtelyksen kunnan Palo- apuyhdistyksen osakkaaksi kirjoittaneet kutsutaan kokouk seen kunnantalolle kirkonkyläs sä tiistaina t. k. 29 p:nä klo 10 e. pp päättämään yhdistyksen lopullisesta perustamisesta sekä hallituksen ja tilintarkastajain vaalista kun myöskin hallituk sen ja toimitusjohtajan palkoista. Vakuutusten kerääjä-asiamiehet pyydetään tuomaan saamansa vakuutusilmoitukset kunnanta lon vartijalle viimeistään kokous päivänä ennen kokouksen alka mista Heinävaara 5p. marrask. 1910. Toimeksi saanut: Olli Koljonen. Jlomantsin kylässä seppä Paa- wo Immosen lesken Riitta Maria Immosen konknrs- siin luomutetun pesän saa- mamiehet kutsutaan täten Ilo- mantsin kirkonkylän majatalolle perjantaina kulkeman kuun 25 päimänä kello 10 e. pp. pidettä- mään kokokoukseen keskustelemaan ja päättämään: 1) Konkurssipesän tamarain ra- haksi muuttamisesta; 2) Uskotunmiehen palkasta se- kä muista pesää koskemista asi- oista; ja muistutetaan asianomai- sia, että poissaolemat saamat tyy- tyä läsnäolleiden päätökseen. Ilomantsissa marraskuun 3 p. 1910. Uskottnmies. (K. S. 1 k.) Kaikenlaista. Onneton metsästhsretki. Tukkukauppias Andersson on hankkinut itselleen metsästysmaan. Kun hän ensikerran tuli kotiin metsästysrekeltään, kysyi hänen maimonsa: — Oletko ampunut jotain? — Olen, mastasi Andersson ly hyesti, mutta harmistuneena. — Mutta jahtilaukkusihan on tyhjä! — Enhän minä »voinut pistää lehmää ja kahta miestä tällaiseen laukkuun, kuului mastaus. Ilmoituksia. omistamassa n HOTila u -nimisessä talossa Nurmeksen pitäjässä pi tää Joensuun karjanhoitokoulun opettaja agr. K. Ilvonen jou- luk. 5 päivästä 17 päivään asti kestävän karjanhoitokurssin, jossa opetus on vapaa ja johon kaikkia karjataloudessa toimi via henkilöitä kehoitetaan otta maan osaa. Aamuin illoin työs kennellään navetassa, päivällä luennoidaan; ' ja anppiaat hoi! □ 0 0 □ 0 Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten leikkikaluja, IQrjoitustarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva» albumeja, Valokuva-kel)yksiä, I^er^na- ja sfttsilprjoja, Pikasäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imukkeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa SD 0 00 URKUHARffiO ONIOLIIKE VÄI1TÄMÖI1TE1T TAMPEREELLA - Rautatienkatu 24. Suosittelee hyviksi tunnettuja koneitaan kouluille ja yksityisille soitannon harrastajille. Luettelo pyydettäessä lähetetään ilmaiseksi. □ □ □ □ Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. ja viotia ja valmistan edelleen. Joensuussa välittää kauppias K. Poutiainen. Valmista lapikasnahkaa on myytävänä. Oksaojalla H. Tamminen. (£.ar.|. San.) Myytävänä. Snurempi määrä ruisolkia myydään summissa ja vähit täin Mulossa. Juho Hirvonen. jOammas- naRRoja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O.-Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: K. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon- saari. omistamassa Hovila -nimisessä talossa Liperin Mattisenlahdella pitää allekirjoittaja itse jouluk. 5 p:8tä 17 p:ään asti samallai- sen kurssin. Edv. Luikko. (K. S. 3 kj äösr* Ketunpyytäjät! Amerikalaista, heti tappavaa Ketun- myrkkyä (strykniniä) saatavana ai- noast. Uudenkaupungin Apteekista. (Uud. S. 6 k.) Käärepaperia (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rjrsiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkklkaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat hai vimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet tä esnä. Kalaverkkoja, kituita verkon pauloja suuri.varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. V uokrattavana 1 huone vuokrattavana, sopiva asioimis- eli liikehuoneeksi, Nikolainkatu 7. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. O K L» oc « J oensuo—Viipuri *5" □ 8» tk. jana pr £. a a SP Joensuu . läht. 10.46 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.16 Onkamo . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi , 12.20 6.12 Kaorila . „ 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.68 6.C2 » . läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.23 Matkaselkä „ 2.01 6.U) Kaalamo . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.68 9.46 10.50 Niva . . , 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50 Ihala . . „ 4.66 10.44 12.53 Elis9D?aaratul. 6.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 5.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.13 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.5§ 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.6? 1.51 6.50 „ . läht. 8.20 2.06 7.Z Hannila . „ 8.33 2.27 7.54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8.1» Karisalmi « 9.05 2.51 9.IÖ Tali . . , 9.17 3.02 9.55 Tammisuo „ 9.29 3.14 9.17 Viipuri . tul. 9.68 3.22 9^7 Pika- Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 J 6.26 * n * 5.SI 2.25 — »K * 7.30 4.50 — Viip. Heh. läht. 11 40 10.29 2.40 n n n 1.2U — 10.11 o e 3> aa a Viipuri—J oensuu I: a a s» »f 'a' a 9> £. a a Sf Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.1H 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.4n 864 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . , 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.U8 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.2n 3.43 10.4ti Oiajärvi . , 9.47 4.08 11.22 Hiitola . „ 10.16 4.35 12.22 Alho . . „ 10.36 4.56 12.65 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 _ läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . , 11.38 6.02 2.56 Jaakkima „ 11.68 6.51 3.30 Niva . . p 12.23 6.3* 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.55 6.00 Sortavala toi. 1.10 7.3 o 5.47 „ läht. 1.20 7.47 Helylä . , 1.32 — 8.12 Kaalamo „ 2.20 — 9.4- Matkaselkä „ 2.43 10.3 Pälkjärvi „ 3.11 — 11.Z Värtsilä . tul. 3.25 — ll.E » läht. 3.35 5.CI Kaurila . „ 3.49 — 6.55 Tohmajärvi „ 4.0 M — 6.U1 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.60 — 6.59 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 — 8.01 Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. Asema Tuloe e. pp. 3 S- ? Z pr s» f © •a Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 l 6.20 Vuonislahti . . 6.63 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti * 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Pankkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensun . . . 10.23 — — Seka juna N:o 832. H *0 P Asema ST 9 II ? V • s. pr 9 *TS ? Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 2 6.S Kontiolahti . . 6.4 *3 10 6.5? Jakokoski . . 7.15 5 720 Kaltimo . . . 7.S 5 74? Paukkaja . . 8.05 2 8 .5? Uimaharju . . Haapalahti fiTS 10 823 8.?? 2 8.53 Kelvä . . . 9.T3 2 9.15 Vuonislahti . . 9.3Ö 10 9.45 Tiensuu . . 10.18 1 10 .T3 Lieksa .... 10.38 — Rautatien tavara- aekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 1- PP — >6j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joannin Kirjap. 0 >Y. 1910