Ttiststoa 8 p ( Helmikuuta KARJALATAR N:o 15 — 1910 Ilmoitetaan että rakas isämme Antti Hassinen vaipui kuolon uneen Enon Pirt- tlvaaralla 5 p. Helmik. klo 2 i. p. 73 v. 1 kuuk. ijässä, su ruksi ja kaipaukseksi meille, sukulaisille ja ystäville. Lapset. _g (K. San., S. V. L. ja F. A. T. 2 k.»' Velkojat Puuseppä Juho Monosen peril listen konkurssissa pyydetään kokoontumaan allekirjoittaneen asuntoon kuluvan helmik. 24 päivänä kello 5 j. pp. keskuste lemaan ja päättämään seuraa vista asioista : 1. Pesälle kuuluvasta kiintei- mistön myynnistä ; 2. Tolmitsijamielien palkasta; ja Muistutetaan, että poissaol- leet velkojat saavat tyytyä läa- niolleiden päätöksiin. Joensuussa 7 p:nä Helmik. 1110. Olli Pitko. Tolmitsijamies. Tössi tse! Kotoaan poisjuossut urosa lap- palaiskoira, pitkäkarvainen, vä riltään ruskea, kuonon ympärys tummahko, kuule nimensä »Stös- sel > eli »Tössi». Jos ken tietää, missä »Tössi» on, niin pyyde tään hyväntahtoisesti toimitta maan se palkintoa vastaan omis tajalleen H. Porthanille Joensuussa. E. S 2 k: aasaa Nsfis Vaikeuksia. Tieto, että hallitsija wahwista- malla eduskunnan suostunta- asioissa tekemät päätökset, tekimer- rattain pikaisen lopun niistä selk- tauksista, joihin maamme mirka- miehet ja yksityiset kansalaisetkin olirvat senaatin toimittaman mäli- aikaisen suostuntoja koskeman ase- tuksen kautta joutuneet, otettiin tyytymäisyydellä mastaan. Oli- han se, että hymäksyminen tapah- tui oluttehtailijoiden mihjanksia noudatteleman senaatin mielipi- dettä kuulematta, osoituksena siitä, ettei tuo senaatti sentään mielä ole kaikki kaikessa ja merkitsihän hallitsijan mahmistus kai sitä, ettei kansamme ikimanhaaZ itsemerotus- oikeutta saa sentään sillä tatuoin syrjäyttää kuin tuon »väliaikaisen asetuksen käytäntöön somelluttami- nen teki. Mutta jos suostuntamälitikan pikaisen päättymisen johdosta moi- tiinkin päästää pieni helpotuksen huokaus, niin kyllä siitä näytään huoli pidettämän, ettei se yleinen painostus, joka laittoman Suomen asiain esittelyjärjestyksen käytän- töön soivelluttamisesta joko »välit tömästi tai mälillisesti johtuu, »vähenemään pääse. Se kohtalo, jonka alaiseksi nyttemmin hymäk- sytty maltion tulo- ja menoarmio muodelle 1909 on erinäisten mää- rärahojen poistamisien kautta jou- tunut, on tästä uusimpana todis- tuksena. Kuten tunnettua, mahmistettiin korkeimmassa paikassa äsken muo- den 1909 tulo- ja menoarmio, mutta kuitenkin sellaisilla, maam- me asioita tuntemattomien menä- Iäisten ehdottamilla muutoksilla että 90 erinäistä menoarmion mää- rärahaa joko kokonaan pois pyy- hittiin tai alennettiin. Poistetut menoerät maihtelemat 200— 500,000 markan mälillä ja koske- mat niistä useammat sairashoi- toon, yleiseen kansansimistämiseen ja maataloudellisten harrastusten elmyttämiseen merkittyjä määrä- rahoja. Poistettujen määrära- hojen joukossa on m. m. seuraa- ivat: Määräraha Veneeristen tautien ehkäisemiseksi 92,500 mk.? amus- tusta neiti Fanny Carlssonille yk- sityisen sairaalan ylläpitämistä marten Tampereen kaupungissa 4 ,000 mk.; maltioapua sairaalan ylläpitämiseksi Kotkan kaupun- gissa 5,000 mk.; lisäystä Osake yhtiö Keuhkotautisten parantolalle sen Takaharjun saarella Kerimäen pitäjässä sijaitseman parantolan ylläpitämistä marten 11,600 mk.; maltioapua lääket. lis. K. A. Hoss- strömille yksityisen lapsenpäästö- laitoksen ylläpitämistä marten Tampereella 6,000 mk.; maltio- apua yhdistykselle Sokeitten Dstä- wät 5,000 mr.; maltioapua Wal- !o-Nauhan Helsingin paikallisyh distyksen Emmaus-nimisen pelas- tuskodin ylläpitämiseksi langenneil- le naisille 6,000 mk.; maltioapua pelastusarmeijan pelastuskodin yl- liitämiseksi langenneille naisille 3,000 mk.; kannatusapua Turma- nimiselle yhdistykselle saman ni misen juoppoparannuslaitoksen yl- läpitämistä marten 10,000 mk.; lisämääräraha armiomäärärahaan valtionrautateillä ja muille mal- tiolaitokstlle tarpeellisten puutama- rain hankintaa marten 200,000 mk.: Helsingin uudelle suomalai- selle yhteiskoululle lisäapurahana koulun ylintä luokkaa marten 2,000 mk.; Hangon yhteiskoululle rinnakkaisluokan ylläpitämiseksi mielä yhdellä koulun miidestä luo- kasta 2,500 mk.; Hämeenlinnan ruotsalaisen yhteiskoulun kolmelle jatkoluokalle 6,000 mk., Lahden suomalaisen yhteiskoulun rinnak- kaisosaston 4 l. ylläpitämiseksi lisää ennen myönnettyyn määrä rahaan 2,500 mk.; Kotkan suoma laisen yhteiskoulun 3 ylintä luok- kaa marten ennen myönnetyn määrärahan lisäksi 3,000 mk.; lisämääräraha käsityötaidon edis tämiseksi maalaiskansakouluissa 20,000 mk.: määräraha koulu- kaluston hankkimiseksi seminaarei- hin 10,000 mk.: määräraha O. ?). Malistnksen julkaiseman eläintie teellisen kumaston lunastamiseksi jaettamaksi maan köyhempien kun- tien kansakouluihin 2,000 mk.: määräraha leikki- ja »voimistelu- kurssien järjestämiseksi kansakoulu- jen opettajia ja opettajattaria mar- ten 1,500 mk.; määräraha Kan- san Näyttämölle 20,000 mk.; määräraha Suomal. kirjallisuuden edistämiseksi 50,000 mk.: määrä raha Sortamalan emankeliselle seuralle 3,000 mk.: amustusta yhdistykselle Kirjoja Sokeille 1,000 mk.; yhdistykselle Kuuromykkäin Hymäksi Helsingin haaraosastolle koulukodin ylläpitämiseksi kuuro- mykille, sokeille ja kuuromykille heikkomielisille 6,500 mk.; määrä- raha taloudenhoitokoulujen tai kurssien kannattamiseksi 30,000 mk.; määräraha meijerineumojatoimen edistämiseksi 15,000 mk.: lisämää- räraha kunnan eläinlääkärien palk- kaamiseksi 15,000 mk.; lisämäärä raha stipendeiksi eläinlääkäriksi ai- komille 8,000 mk.: määräraha sian- hoidon ja siansiitoksen eoistämi- seksi 30,000 mk.; määräraha maan- miljelys- ja talousseurojen koetoi- mintaa marten 15,000 mk.: lisä- määräraha armiomäärärahaan ka- namien kunnossapitoa ja korjaus- ta marten 123,500 mk.; lisämäärä- raha siirtomäärärahaan teiden ra- kentamiseksi Oulun, Kemin ja Ka- jaanin kihlakunnissa 50,000 mk.: lisämääräraha armiomäärärahaan maltioamuksi käsityökouluille ja Helsingissä olemalle keskuskoululle 73,500 mk.: lisämääräraha käsi- työtaidon edistämiseksi 60,000 mk.: lisämääräraha armiomäärärahaan korjaus- ja uutisrakennusknstan- nuksia marten Maltioarkistossa 500,000 mk.: määräraha kouluta- lon rakentamista marten Joen- suun suomalaiselle tyttökoululle 200,000 mk. sekä määräraha sopi- mien tonttien ostamiseksi Teknilli- sei: Korkeakoulun laboratorioraken- nusta marten 355,000 mk. y. m. Paitsi, että nuo poispyyhkimiset tulemat maikeuttamaan toimintaa kaikilla niillä aloilla, joita määrä- rahojen poistamiset tai mähentä- miset koskemat (maan ainoa juop- posairaala ..Turma" on jo maltio- amun kieltämisen johdosta päätet- ty sulkea), on toisia noista määrä- rahoista poistettu suorastaan eduskunnan tekemän ja hallitsijan mabmistaman päätöksen mastai- sesti. Wuonna 1907 päättimät mal- tiopäimät myöntää Suomalaiselle Kirjallisuuden Seuralle 3 muoden ajaksi 50,000 mk:n suuruisen muo- luisen apurahan käytettämäksi eri- näisten ohjeiden mukaan suomen- kielisen kirjallisuuden rikastuttami- seksi. Tämän eduskunnan päätök- sen hallitsija sittemmin mahmisli. Päätöksen mukaisesti onkin Kir- jallisuuden Seura nostanut mai- nitun rahamäärän ei ainoastaan iviime muodelta maan myöskin tältä muodelta hymässä uskossa, että apuraha mielä ainakin muon- na 1911 sille myönnetään, niinkuin tehty päätös ja sen mahmistus edellyttää. Mutta kun hallitsija nyt on mahmistanut sen, että tuo määräraha on miime muoden menoarmiosta poistettama, on asiasta olemassa kaksi kaikkein kor- keinta päätöstä, ensimäisen mu- kaan saa Kirjallisuuden Seura muosina 1909, 1910 ja 1911 50,000 mkn apurahan, toisen mu- kaan se ei sitä saa edes muodelta 1909. Kumpi päätös pitää paik- kansa, sitä tuskin muut osaa sa- noa kuin ne, jotka ehdotuksen määrärahojen pyyhkimisestä omat tehneet. Jos jälkimäinen päätös pilää paikkansa, on Suomal. Kirj. Seuran kai maksettama takaisin nostamansa 100,000 mk. ja jätet- tämä niiden teosten suomenkielelle toimittaminen sikseen, joiden suo- mentamiseen on ennätetty ryhtyä. Menoarmiosta poistetun Kan- san Näyttämön maltioamun suh- teen on asia aiman sama kuin suomalaisen kirjallisuuden edistä- miseksi myönnetyn ja nyttemmin kielletyn maltioamun. W. 1907 myönsi eduskunta Kansan Näyttä- mölle kolmeksi rouodeksi 20,000 mkn» »vuotuisen maltioamun ja apuraha onkin jo rvuosilta 190» ja 190!) nostettu. Wenäjän ministerineumoslo ja hallitsijan Suomessa olemat me- näläiset neumonantajat ohjaamat asioita siis kerta toisensa perään oikeudellisiin umpikujiin. Ehdotta- malla emättämäksi yleishyödyllisiin tarkoituksiin aijottuja määräraha- ja, omat he noudattamiltaan miisasta ja maalle hyödyllistä talouspolitiikkaa, mutta itse asias sa koituu tästä maalle pelkkää tappiota. Yleisiä uutisia, Tuomen asiat minis- terinenniostossa. Pietarista, helmik. 3 p:nä. Ministerineumoston istunnossa t. k. 1 p:nä käsiteltiin m. m. seuraa- mat Suomen asiat: Kysymys sellaisten rautatiemir- kamiesten mirasta erottamisesta, jotka saapumat »virantoimitukseen päihtyneenä; kysymys ylimääräi sen mirkamiehen asettamisesta tam- mik. 1 p:stä 1910 malriomarain- toimituskuntaan tilastollisten tie- tojen laatimista marten Suomen pankki- ja hypoteekkilaitoksista ja 5,000 mkn suuruisen summan ot- tamisesta »vuosittain knlunkiarivi- oon hänen palkkaamisekseen; sekä pankkimaltuusiniesten maalista; näiden kysymysten ministerineu- mosto ei ole katsonut koskeman maltakunnan etuja. Ministerineumoslo yhtyi ken- raalikumernöörin puoltamiin esi- tyksiin: Haminan kreikkalaiskatolisen seu- rakuunan jakaniisesta, muodosta- malla itsenäinen seurakunta Kot kaan; luman myöntämisestä Läs- kelän tehtaalle rautatien rakentami- seen sanotulta tehtaalta Joensuun kylään Sortamalan pitäjässä; lu- man myöntämisestä Stenius-osake- yhtiölle raitiotien rakentamiseen Helsingin kaupungista Huopalah- teen; 30 tuh. mk. suuruisen mää- rärahan myöntämisestä amustuk- sen antamiseksi turmattomien las- ten kasmatuslaitoksille: 750 mkn. suuruisen lviikottaisen apurahan suorittamisesta yleisistä maroista Suomen Höyrylaimaosakeyhtiölle marraskuun 14 päimän 1909 ja toutokuun 13 päimän 1910 »väli senä aikana, ehdolla, että yhtiön kaksi kaimaa sanottuna aikana kol masti »viikossa kulkemat edestakai sin linjalla Turku-Tukholma. poi keten Maarianhaminaan. Esitykset 500,000 mkn suuruisen lainan myöntämisestä Pargas Kalkbergs Zlkriebolagille sekä 30,000 mkn suuruisen rahamäärän otta- misesta muotuiseen menoarivioon metsästyspoliisia ja kyytiä (?) »var ten päätti ministerineu,vosto ken- raalikumernööril» ehdotuksen mu- knisesti hylätä. Suomalaisia kauppalaiiooja kos- kemasta lakiehdotuksesta oli »ninis- teriueumoston »nielipide, että se on saatettama yhdenmukaiseksi »valta- kunnan lakien kanssa sekä että sti- hen on tehtäivä kauppaministerin ja keitraalikumernöörin ehdottamat muutokset. Kysymys seurauksista lapsille, joiden manhemmat omat siirtyneet kreikkalaiskatolisesta emankeliseen uskontunnustukseen, pidettiin tar- peellisena saattaa yhdeninukaiseksi huhtikuun 30 p:nä 1905 annettuun ukaasiin sisältymän ehdotuksen kans- sa. Kunttallis-asetusteu tarkastus. Kenraalikumernööri» asettama tarkastuskomitea. H. ylh. kenraalikumernööri on tarkastamaan eduskunnan hymäk- symiä lakiehdotuksia uusiksi kunnal- lisasetuksiksi, nimenomaan mertaa- malla niitä nykyisiin, ja antamaan hänelle lausuntonsa näiden lakieh- dotusten tarkoituks enmukaisuudesta asettanut komitean, jonka puheen- johtajana on kenraaliku»veri»öörin apuna erinäisiä toimia marten ole ma 5 luokan mirkamies, todelli nen maltioneumos A. Kupser, sekä jäseninä samanluontoinen nuoreni- pi mirkamies maltioneumos W. Krochin, kenraalikumernööri»» kans- lian ma»»hempi sihteeri maltioneu- »vos O. Januschkossski, nuorempi sihteerin-apulainen A. A. von Karm y»»nä ylimääräinen kielen- kääntäjä W. Kahilainen. Tämän uutisen täytyy nostaa mitä suurinta ja — samalla — mitä kiusallisiuta huomiota, huo- »nauttaa Uusi Suometar. Ensin- näkin poikkeaa sääni»öllisestä jär- jestyksestä, jota on kaikkien syy nou- dattaa, jo se, että ke»»raalikumer- nööri asettaa tällaisia tarkoituksia marten koinitean. Suvinen ylei- nen hallinto kuuluu Suvinen senaa tille; senaatin on sentähden myöskin asetettamanekomiteat, jotka hallitus katsoo tarpeelliseksi eri asiain malmis- telua marten. Keiiraalikumeriiöö- rillä on, senaatin puheenjohtajana, tilaisuus ottaa osaa niiden asetta- miseen. Mutta ei ole asian- eikä kelmollisen hallintojärjestyksen inu- kaista, että hän muulla taivalla ryhtyy tällaisiin senaatille kuulu toiin tehtärviin. Mutta tästä riippumatta on se kokoonpano, minkä kenraalikumer- nööri tälle asettamalleen komiteal- le on antanut, suorastaan jotakin aiman hämmästyttärvää. Sein- moista suurta, tärkeätä ja mai- keata asiaa kuin kysymystä kun- nallisasetusten uudistamisesta kä sittelemään on pantu „wirkamie- hiä erityisiä toiniia marten" ja toi- sia kenraalikumemöörinkansliasta, inistä kolme menäläistä ja tuon miraston — nuorempi sihteerin- apulainen ja ylimääräinen kielen- kääntäjä! Se on jo semmoista »nenettelyä, josta ei tiedä millä ta- malla se oikeastaan on käsitettä- mä. Mnkuin tiedetään on edustun- ta puolestaan jo hymäksynyt laki- ehdotukset uusiksi kunnallisasetuksiksi sekä maalais- että kaupunkikunnil- le, mutta nämät päätökset omat yhä hallituksen puolelta käsittele- mättä, Nyt kuuluu tuolle kenraa- likumernbörinkansliai» kielenkään- täjistä ja erilaisista sihteereistä muodostetulle oimalle komitealle annetun tehtämäksi tarkastaa sano- ttlt eduskunnan hymäksymät laki- ehdotukset ja antaa armokas lau- suntonsa siitä, ausaitsematko ne Hänen Majesteettinsa mahmistuk- sen »vai ei? Äieidän on jo »nahdotonta löy- tää sopimaa sanaa tällaisen »nenet- telyn kumaamisekst. »isätautieu professorimoirka. Ne asiantuntijat, jotka on »va- littu antamaan lausuntoa kysymyk- sessä sisätautien prosessorinmiran täyttämisestä, omat yksimielisesti puolta»»eet tohtori T. W Tallqmi- stia ensimäiselle ehdokassijalle, »nut- ta omat sitämastoin olleet erimie- lisiä siitä, kumpi muista »viranha- kijoista, tohtori 98. O. Siiven maiko tohtori R. Ehrström on asetettama toiselle, kumpi kolinan- nelle sijalle. Hliopisto. Kotieläinopinprosessorinivirkaan oi» yliopiswn konsistori ehdolle asettanut lääketieteen ja kirurgian tohtori G. von Wendtin sekä kas- mitieteellisen museon kustokseksi si- lososian lisensiaatti Harald Linde- b ergin. tahdotus uudeksi metsänhoito- asetukseksi ja metsälain eri- näisten Pykälien mnuttami- seksi. Valiokuntaan, johon kuulumat senaattorit kreimi Berg, Kraatz ja Saarikoski, on senaatti lykännyt malmistettamaksi armollisen kirjel- män, jossa käsketään erinäisissä suhteissa muuttamaan senaatin laatimaa ehdotusta edoskuntaesityk- seksi uudeksi metsänhoitoasetukseksi ja ehdotukseksi erinäisten metsälain pykäläin muuttamiseksi toisin kuu lumiksi. yhdysliikenne Snomen ja Venäjän tviilillii. Senaatti on maatinut rautatie- hallituksen lausuntoa Suomen ja Wenäjän ratojen »välisestä yhdys liikenteestä. lausunnossaan esittää rautatie- hallitus, että aiotut uudistustyöt, joista kustannukset asiaa käsittele- mään asetetun komitean laskelman mukaan nousisimat 899,354 inkaan, olisi tehtämä kahdessa muodessa, niin että ensimäisenä muotena suo- ritettaisiin uudistustöitä Pietarin —Hämeenlinnan—Helsingin rata osilla 117,811 mkan edestä. Hymni kään—Hangon rataosalla 19,139 inkan edestä, Turun—Tampereen —Hämeenlinnan 34,942 mkn edes sä, Tampereen—Maasan 57,123 mkan edestä, Helsingin—Turun 17,647 mkan edestä sekä puolet Oulun radasta 132,185 mkan kustannuksilla. Sitäpaitsi ryhdyt- täisiin astuimien, maunujen y. m. muutoksiin. Muu osa töistä suoritettaisiin toisena muotena. Kaikki mainitut menoerät liene- mät käytettämissä jo tänä muonna ja muut muonna 1911. Kun si! tojen ja muiden sellaisten uudes- taan rakentamiseksi on yksityiskoh- täiset piirustukset tehtämä kulu- mana muonna, on epämarmaa, moidaanko kaikki uudistustyöt lop- puun suorittaa muotena 1911. Tällä seikalla ei kuitenkaan liene suurempaa merkitystä, kun uudiA tustyöt ainakin tärkeämmillä rata osilla on saatu suoritetuksi mainit- tuna »vuotena. Snomalais-wenäläisen komitean mietintö. Salaneumos Haritonofs o»» jät- tänyt ministerineumostolle suoma- lais-menäläisen komitean eneinmis- tön hymäksymän lakiehdotuksen sekä siihen kuuluman selittämän nuo tiii, komitean pöytäkirjan ja suo- mäkisten jäsenten tammik. 9 22 p:nä antaman lausunnon. Mninaistieteellinen museo. Senaatti o»» päättänyt korkeim- paan paikkaan tehdä esityksen, että Hänen Majesteettinsa periaatteessa hymäksyisi yleisten rakennusten ylihallituksen esityksen 373,847 inkn myöntämisestä maltion omistaman mumaistieteellis - historiallis - kan- santieteellisen museon sisustamista marten sekä »nuinaistieteellisentoi- mikunnai» esityksen 45,000 markan määrärahan myöntämisestä mal- tion muinaistieteellisten, historia!- listen ja kansatieteellisten kokoel- main siirtämistä marten samaan museoon, sekä että senaatti saisi 1910 muoden ylimääräiseen meno- sääntöön ottaa puolet mainituista 373,847 markan määrästä ja että siirtämistä marten heti osotettai- siin käytettämäksi 20 tuh. mk. Sitä paitsi oii senaatti päättänyt käskeä yleisten rakennusten ylihallitusta rakennuttamaan desinsistoimislai- toksen museon tarpeita marten sekä tarkotukseeii myöntämään 33,000 mk. Margariinikysymymys nudel- leen senaatissa. Senaatissa esitettiin perjantai- na ministerimaltiosihteerin kirjel- mä, jonka mukaan senaatin laati- ma ehdotus edushrnnan esitykseksi margariinin ja margariinijuustoil malmistamisesta ja kaupasta on korkeimmassa paikassa hylätty ja on sen käsketty laatimaan asiasta uusi ehdotus. Senaatti lykkäsi ky- symyksen malmistelemaan,.rvalio- kuntaan, johon kuulumat senaat- torit Mirenius, kreimi Bergh, Kraat> ja Saarikoski. Längmanin rahastosta, jonka maroja »vuodesta 188^mää- räajoin on jaettn tiedettä, taidetta ja yhteiskunnallisia rientoja edus- tamille isänmaallisille seuroille ja yhdistyksille tulee tänä muonna jaettamaksi 73,000 mkaa, edustun- nan päätöksen mukaaii. Edus- kunnan pankkiivaltuusmiehet otta- mat piakkoin tämän asian mal- iiiisteltalvakseen, ja mnittamat sen- rat omat siiliä tarkoituksessa il- niottautiliieet ivarojen saamista marten. nomen liikemiesten kanppa- opiston laajentaminen. Senaatti oii korkeimpaan paik- kaan päättäliyt tehdä esityksen, et- tä Suomen liikemiesten kanppa- opiston yhteyteen perustettaisiin Kauppamiesten korkeakouluosasto sekä että tälle osastolle myönnet- täisiin tanvittama maltioapu. Senaatiii esityksen lopullinen sanamuoto ei ole imelä malmis. Suonten kaupnnkikuiltieil kesknslainarahaStolle myönnetty oikeus ottaa 4- utilj. markan laina. Senaatti on myöntänyt Silo- men kaupunkikuntain keskuslaina- rahastolle luman ottaa neljän miljoonan markan suuruisen obli- galsionilaiiian sekä samalla mah- mistaa obligatsionien sanamuo- don. senaatti Päättänyt antaa hyl- kääivän lausunnon anomnk- sesta juutalaisten teurastus- tawau säilyttämisestä. Senaatissa esitettiiu t. k. 5 pnä kenraalikumernöörin kirjelmä mii- me kesäkuun 8 pltä, jossa pyyde- tään senaatin lausuntoa erään juutalaisten rabbiinen tekemän anomuksen johdosta, että Suoinen juutalaisiv äestölle my önnettäisiin oikeus teurastaa eläimiä juuta- laisten teurastustaman mukai- sesti sekä m. t. kenraalikumernöö- rin kirjelmät elok. 25 pltä, jossa pyydetään lausuntoa eräästä asiaa koskemasta lisäanomnskirjeestä, ja t. k. 30 pltä, jossa senaattia pyy- detään kiirehtimään asian käsit telyä. Antamassaan lausunnossa on senaatti päättänyt esittää asian hylättäiväksi. Wiipuriu suomal. klassillisen lyseon rehtoriisi oii senaatti kouluylihallituksen e h dotuksesta toistaiseksi nimittänyt lehtori A. T. Helanderin. Mikkeli» yksityinen ruotsalai- nen yhteiskoulu täydelliseksi oppilaitokseksi. Senaatti oi» suostunut siihen että Mikkelin yksityinen ruotsalai- nen yhteiskoulu >aadaaii numttaa täydelliseksi oppilaitokseksi poikia ja tyttöjä marten. Joensuusta ja likitienoolta. Suuremmoutcit saamutus. Karjalattaren lukijoille on jo parissa miime numerossa olleista uutisista tunnettua, että Kansal- lisosakepankin hallintoneumosto on päättänyt pankin yhtiökokoukselle esittää muosimoittona osakkaille jaettamaksi 15 markkaa sadalta, siis 30 mk. osakkeelle. Minne muosina on pankin muosi- moitto säännöllisesti kasmanut ja osakkeidenomistajille jaettaioa moit- to-osuus suurennut, ollen toissa muonna 13', prosenttia ja miime muonna, kuten sanottu, 15 pros. Jälkimäisen muoden moitto uousi 2,759,440 mkaan 70 pniin, josta niii» korkea määrä kuin ru»»saasti puolet eli 1,409,440 »nk. siirretään mararahastoou, lisäämään pankin ennestäänkin tyydyttämää maka maraisuutta. Luottamus pankin marmuuteen on muosi muodelta kasmamistaan kasmanut. Osakkeet omat pörssihuu- tokaupoissa nousseet 3,5 kertaiseen armoon; 20t) marka rt osakkeita myy tiin esim. miinie miikolla Helsin- gissä 700 markasta: ja sanoma- lehti-ilmoituksilla niitä haetaan ostettamaksi. Osakepääoma, joka nykyääi» on yhdeksän miljoonaa markkaa, ehdotetaan »vuosikokouk selle korotettaroaksi mielä yhdellä miljoonalla. Mutta kun osakkeet myydän 600 markan hinnasta, lisääntyivät pankin omat m arat tällä osakepääoman inmellisarivon lisäyksellä todellisesti kolmellamil- joonalla markalla. Pankin omat rahamarat tulemat siten olemaan 22,350,000 mk. Sitä mukaa omat luonnollisesti pankin talletuksetkin huomattarvasti lisääntymistään lisääntyneet. Kuluneen muoden lopussa tekimät: talletustilit . 132,870,129:13 juoksema tili . 8,098,252:03 Pht. 140,968,381:16 Siis lähes 141 miljoonaa mark- aa. Ne omat meikäläisissä oloissa jo suuremmoisia saamutulsia nii- den 20 muoden kuluessa, jotka zankki täiiään tulee olleeksi »vasta toirnessa. Käsittääksemme tämän mainittakoon mertauksen muotsi, että maatnme manhin yksityis- zankki, ..Förcningsbanken i ^in- land" (Suomen yhdyspankki> pääsi yhtä pitkälle masta 4l>.-niiella toi- mintaivuodellaan, ninlittäin muon- na 1908, ja .^Nordiska akticbank vr Händel och indnstri" «Pohjois maiden pankki), joka nyr oii toi- minut 37 »vuotta, oi» tällä ajalla aamuttamtt talletuksia niarraö- kuun loppuun Iviime muonna juok- seman tilin kanssa »vasta maijan yli 108 milj. markkaa. Se kehitys, johon Kansallispanlli moi tänään merkkipäiiväi»ään wii- tata, on harmiiiaisen iiahduttaiva, tahtoisinlme sanoa loistama, ja kaikissa kaiisallismielisissä piireissä ylpeydellä seurataankin tämän lau- sallisen rahalaitoksemme saaivutuk- sia. ylpeydellä seiimuoksi, että pankin kukoistus on kasivamtt tev- meestä kansallisesta perustasta ia että tämä pankki on suurista pank kilaitoksista ainoa suomalaistan- sallinen luottolaitos^ Sen ympä- rille oii seiitähdeii aatteellisistaiin syistä kiertynyt kaikki, mitä on kansallisesti ivaliventunutla, talon- dellisesti tukemaa suomalaista ja mikä pyrkii taloudellisella alalla raittiiseen kansalliseen edistykseen. Kansallispankki saattaa hymäU lä syyllä ansiokseen lukea myös, että on kasmattanut maassamnie suomalaiskansallisen liiketoimin- nan, epäkansallisesta ruotnkkoluo- kasta mapaan, riippumattoman ja itsenäisen suomalaisen liikemie- histöu. Ja se merkitsee kansalli- sessa elämässäinme, »nyöskin aat- teellisissä ja henkisissä harrastnk- sissaniine ja riennoissamme ääret- töiiiän paljoii. Juuri tämä pan- kin maikntiis on nostattanut epä- kansalliselta ja sen jäljissä juok- semalta taholta mihamielisiä ja kiimatta mihan purkauksia, niutta suomalainen kansa oi» ymmär- täiiyt »vastata niihin yhä lisään- tämällä ja lujittnivatla luotta- inuksella tähän panktnii. Johto- kin on Pysynyt täysin »varmoissa ja etemiksi tunnustetuissa kasissa, jotka tyynessä ja myrskyssä sen- raamat ainoastaan leriveilä ja makaaiitnneita periaatteita. Tahdomme sydämestämine yh- tyä niihin satoihin ja tuhansiin onnitteluihm, joita tänään kautta maan lennätetään Kansallispankit le ja sen kunnianarmoiselle jodta- jalle. Edusknntalvaalien tuloksia Koko maassa eilen illalla Sosialistit 208,: !G:> Suomal. puolue 121,347 Ruotsalaiset 83,25! i Nuorsuomalaiset 74,984 Maalaisliitto 41,661 Krist. lyömäki 9,1: jr, S 3). m. 4,686 5iuopion lääuin itäisessä »vaalipiirissä Sosialistit 13,632 Nuorsuomalaiset <>,39<i Suomal. puolue 3,732 Maalaisliitto 1,553 Millit 115 Hylätty 275 Aliopisto. Tämän muoden ylioppilastut- kmtolantakmita on asetettn ja kuu lumat siihen pros. M. Nuin pn- heenjohtajaiia, sekä professorit Gus- tasöso» ja Stenij, ylim. professorit Sehybergson, AUkkola ja U. i/in= delös, apulainen Lindeberg, dosenli H. Ojansuu ja Karjalainen sekä lehtori Bergroth jäsenmä. Sirä- paitsi pros. Ernst Lindelöf on saa- nut tehtämäksi amusiaa matemaat- tisten tehtämien laatimisessa. Hlioppilaskirjotukset tapahtuivat seuraamina päiminä lauantaina maalisk. 12 p,iä käännös toiseen kotimaiseen kieleen, maalisk. 14 pnä koe äidinkielellä, keskiiviiltona maalisk. 16 pnä matematiikan koe ja perjantaina 18 pänvänä kään nös »vieraisiin kieliin ja latinasta. .koululaitos. Hämeenlinnan lyseon historiat! ja suoinenkieleii lehtorin mirkaa on hakenut m. m. Joensuun lyseoon lehtoriksi nimitetty Iymäskyläii se- minarii» lehtori, silof. lisensiaatti O. I. " Brummer. T»,lonka«PPa. E. I. Aiönkkönen osti „Ihata" nimisen palstatilan ivalriopäimä- mieS Paamo Tikkaselta, Niinimaa- ralta, :'>,400 mk. tanppahinnaSla. Mastaanotto tapahtui heti. Kllvilut. Tk. 5 päimäii aamuna on Hel- singissä maipuiiut miimeiseeu le- poo»»sa romastinleski Ida E m e- lie Järnefelt o. s. Ottelin 75 muoden ijässä. Mainaja asni tno- nottaiil Kontiolahdella, jossa hä- neii iiiiehensä romasti K. E. Jär- neselt oli kirkkoherrana 1874—89. Useina muosina hän kuului kansa- koulun johtokuntaan ja oli luon teeltaan hiljainen, ystämällinen ja amulias, joten hän jätti täällä paikkakuntalaistii» känniin muiston. Huonoja hewosia on Joensuun eläinsuojelusyhdistys näinä päiminä taas ostanut kym- inenluiita kappaletta niiden omis- lajilta. Perheuutisia. Amioliittooii lvihittiin täällä eilen insinööri Aarno Saarinen ja ylioppilas neiti Helmi Heikkinen, kappal. A. Heiklis-ivainajan ja häneii vuolisönsa, o. s. Liinan, tytär. Nnutikaupat. Läänin knmernööri on t. k. 1 p:nä aittamallaan päätöksellä oi- keuttaniit kaiippiaaii joensuunkau- pungissa t^ino Pakarisen jatka- maan äitinsä Elise Pakarisen ku- iver»»öcr'.,»»viraston syysk. ^'> p:nä ,<S ^ anraman päätöksen nojalla Joeiisuui» kaupungissa harjoitta- »»aa ruutikauppaa^ Nuijau naiset kokooiitilivat käsitöilleen tänä ilta na miualtiseen paikkaan raatihuo neen saliin. Toimotaan runsasta osanottoa. Juna ittyöliäStNi. Lumisateen »vuoksi myöhästyi eilen jiinan lähtö Lieksasta ja tn- 10 ^oei»siilihun noin neljä tuntia. Miime unmnntaina puolen päi- ivän aitaan ajoi eräs kauppiaan renki erään kaupunkilaisen pikku pojan paälte. Poika taahaatui hemose-i jaloissa kymmeiiknnnan iiietriä, mutta suurempia mamnio- ja ei däneen kumminkaan tullut, > tuin säikähdys ja joku iverinaar- inu. W. ja tt. seura Katajan uaa- miolzutvit otimat houkutelleet seurahuoneen suojat täyteen yleisöä. Aluksi soitteli torivifoittokunta muutamia kappaleita, jonka jälkeen tuolille kapusi malkopintainen oikea „ärs- sirrotuinen" sika jntelleii kaupun- kimme ihmeellisistä asioista. Kun 011 hiukan ivalsfailtu ja kuultu' mieslaulua, marssimat naamiolle- tut esiin. Naamioitujen töllis- teilessä ympäristöä saatiin nähdä hienoa inun»moivoimistelua, kuun- nella laulua ja Hellaan ensimäisen flyygelin kummallisia fämeleitä. Ohjelman loputtua tuli sitten naa-, mioitujeii marsiliainen esiintymi- nen. Naainioituja oli ruilsaasti, mutta tuskin kukaan kehtasi mi- lään tehdä. Kellään ei näyttä- nyr oleivan suunniteltua ohjelmaa. Äionella oli hyminkin kiitollisia osia — niinkuin esimerkiksi „ Es kolla", mutta ivähän sieltä »vain tuli sellaista, joka olisi saanut huomiota puoleensa. Monta ker- laa pidettiinkin yleisön keskuudessa omalla kustannuksella „ hurttia ja humoria". Palkintojen jaossa an-. nettiin I palkinto ..Sialle", II ..Tontulle" ja III ..Amorille". „Si- la" tilli kyllä oikealle paikalle, mutta tuskin main muut palkin- non saajat. Palkinnon saamat- toinien joukossa olisi ollut paljon heitä ..etemäinpiä". Mastaisuu- den ivaralle olisi pantama enem- mäii painoa kunkin naamioidun ohjelmansa smuinitteluun. Loppu illan knluttimat mieraat aikaansa tanssimalla ja piirileikeillä. Tilaisuutta marten »vanhan ta- iva»» niukaaii oli painettu lehtikin ..'Naamio". Postitvirkamies, ylioppilas H. Riikosen maalliset jäännökset kätkettiin eilen täkäläisen hautausmaan pomeen. Pastori Laamanen toimitettuaan ruumiinsiunaukseii puhui kohdu- tukseii sanoja mainajan omaisille ja huomautti mainajan koulu- ja' työioivereille siitä kauniista ta-' »vasta, jota he lukuisasti tilaisuu- teen saapumisellaan olimat osoit- taneet. Tilapäineii mieskmartetti lauloi pari laulua paarihuoneessa ja hautaa uinpeenluodessa miritti se Tuuti lasta tuonelahan. — Hautakummulle laskimat seppelei tä, paitsi omaiset, »nyöskin jotkut koulu- ja lyötomerit. Mainaja oli masta 25 muotta manha. Muutamia muosia sitten pääsi hän ylioppilaaksi täkäläi- sestä lyseosta ja palmeli sittem- iiiin joensuun ja myöhemmin .ntaivalanpostikonttoorissa. Mai- uajaa jäi suremaan nuori leski o. s. Kettunen. Wa»keutta. Eilen tuomitsi iäkäl. raastuman oikeus tästä kaupungista kotoisin oleman työmiehen Jaakko Paasio- lan, inurrosta marastamisen aiko- »nuksessa, pidettäiväksi l> kuukautta kuritushuoneessa sekä menettämään kansalaisluottamuksensa 2 muo- deksi yli rangaistusajan. — Paa- siola tyytyi päätökseen. Raittinsseuran periisiiivat täkäläisen kauppakou- lu»» oppilaat miime lauantaina »itämässään kokouksessa, jossa ly seot. 'A. Hirmonen puhui raittiu- den merkityksestä ja kertoi S. O. N. Liiton toiminnasta. Seu raan liittnimät useimmat koulu»» oppilaat. Kun säännöt tulemat »valmiiksi, yhtyy seura haaraosas toksi S. O. 'N. R. Liittoon. W«osijnl)iaaufa mietti i>!urn»eksen yhteiskoulun to- merikulita t. k. 5 piiä koulullaan. Ohjelmassa oli pianonsoittoa, pu- kutanssi, jonhiorkesterin soittoa, humoreski, tyttöjen »voimistelua ja näytelniäkappale..Melhomuorella". — Orkesterin soitto oli ohjelinan hienoin ja siksi saikin se osakseen innokkaat suosion osotukset. — Oh jelma oli yleensä huolella malmis- lettu. — Mirkein mielin ja marsin tyytymäisenä illan kuulemiinsa ja näkemmsä palasi yleisö kotiinsa. QZ D9 CO OS 6g O Si M &g> T m-z' B &3 N EO < v» v» CO O Ui aa & ST < v» B P» o BmC « «ci SL sr