1910 N:o100 Lktsins Lurun Levi! Hänttfsn Hanta- ja Krtstiinan- K<rt«L«« Kulmassa Vastapäätä Aäästöpavkkia Goimitus: Alakerrassa, kolmas omi Kristiinankadun kalmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. KuheNmst: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 aH.—7 i.p.) .... 84 Toimisto (10—12 a.P. ja b—7 i.p.) 14 41 KaSsakonttori 7 45 kirjapaino ja faktori ... 29 Toim.johtaja 9 91 AlauShinnat: Turussa Postik. Koko Vuod. ... 3:— 4: — Puoli „ ... 1:60 2: — Nelj. » . . . —:90 1.20 Jrtoaaisnumerot S p. §urun Hehkeä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Hnrun Hehti LmeSchy kolmesti viikossa, nimit- täi» tiistaisia, torstaisin ja lau- a»taisi» aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kuukin tilaaja» kotiin. lOte almanakasta. Tii»t«i, «lok. 30 p.: Eemil. Ae»kiwnkko, «lok. SI v,: Arvi. Sää-olor Turussa. Viime lauantaina: Lämpömäärä! korkein -s- 13, alin 2. Ilman suhteellinen kosteus: 39 Tuulen suunta: Koillmeu. Aurinko o» paistanut: 8 t. 40 m. TviSpäiwä»S sv«»u«tai»a: Lämpömäärä' korkein -s- IS, alin -s- 8. Zlman suhteellinen kosteus 48 Tuulen suunta: Lounainen. Aurinko on paistanut: 1 t. 10 m. Ette» maa»a»tai»a: OimpSmäärS: korkein 17, ali» -I- S. Ilma» suhteellinen kosteus: 5d °/^ Tuulen sunuta: ttvilliiuen. Zluriuko on paistanut: 7 t. 15 m. curun Ledti fisLltSä tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: «Liia» rajua! Zohtava kirjoitu». MenSlSiste» kansalaisoikeudet Snomessa: MiaiSteriaeuvostoa tar- kastamaa lakiehdotuksen perussäädökset: Venäläisille wapaa pääsy Suomea vir- koihin; laia vastustajat tuomitaan poik keuslain mukaa» veaäläifissä oikeuksissa. WSirSr»y« kansgkoulnlaitosta ja ertnitftt fiwtstystartott«ksta W»rte«: Eduskunnan myöntämiä määrä» rahoja väheanetty 1,670,400 mk. K»tirasmiljoo»at. Matti»» tul»- ja me»«-ar«!s» Rahtat»: Miten asioita hoidetaaa Se »oatia kirjapainossa ja kielenkääntäjä- konttorissa. Aadvtki» sota«Se» h nostaa»! K. M. Keisari» matka. Sauri tnlipalo Mikkelissä: Ko. kouainea kaupunginkortteli palanut, «. ». kaupungin toinen apteekki. A»kara yalka. Metsäpala Amerikassa: Wahi». got suuauattomat. M»rye»i,telmt huippuvuorilla. Aa»tatitt«»etto«»»ksle» «««s- t«: Taaskin kamala rautatieounettomuuS TmerikaSsa. A«kst itfe«»rhaa Ari»tii»«n- ka»»»»siss« A»wia: Kuninkaallinen hautakam mio Charlottenburgissa. — Kuningatar Loviisa. — Koreaa viimeiaeu keisari. N. Y. m. VenZIZizten lanAki;» oikeuSe» Zu»me55S. Minlsterineumoston tarkas- taman lakiekidotuksen perus säädökset. Meuälöisille »vapaa pääsy Suomen Mirkoihin — Lain Vastustajat tuomitaan poikkeuslakien mukaan Venäläisissä oikeuksissa. Pietari, elok. 27 p. Rossi- jaSsa on julaistu minisierineumos" ton tarkastaman W'r.öjan ala/i-vlsicn ! oikeuksien saattamista y'.den Veroisiksi! Suomen kansalaisten oikeuksien kanssa ^ koSkewan lakiehdotuksen pcrussäädö!set. Lakiehdotus sijaltää seuraamaa: Menäjän alamaisille, jotka ciivät kuulu Suomen kansalaisten joukkoon, anne taan Suomessa paikallisten laujalais- ten kanssa yhdenarmoiset oikeudet. Hm- kiloille, jotka omat saaneet kasvatuk- sensa keisarikunnan oppilaitoksissa, an netaan Snomessa samat oikeudet, mitkä niillä henkilöillä on, jotka owat saa' neet kaSwatuksensa Vastaavissa Suo men oppilaitoksissa. Oikeus hoitaa historiaa opettajan Vir kaa Suomen oppilaitoksissa annetaan samoilla perusteilla kaikille Menäjän kristillistä uskoa tunnustamille ala maisille. Suomenmaalaiset Virkamiehet, jotka owat Valtakunnan palveluksessa samoin kuin Vaalia kautta Valitut tai amutea otetut Virkamiehet, jotka tahallaan eh- .käisewät Menäjän alamaisia nautti masta Suomessa yhdenarwoisia pai kallisia kansalaisoikeuksia, saatetaan edesmaStuuseea keisarikunnan yleisten lakien mukaan, ottaen huomioon eri tyiset säädökset, jolloin oikeudellisen tut kinnon toimittavat Pietarin oi- keaspiirin tatkintotuoma- rit. Syylliset tuomitaan Pietarin piirioikeuden yleisessä rikosoikeuden käy- misjärjestyksessä. Rikoslaki täydenne tään pykälällä, joka määrää 500 mar kan sakon tai arestia 1—3 kk. tai Vankeutta 2 kuukaudesta 2 Vuoteen muutamien oikeuksien menettämisen yh teydessä. Erityiset mustalaisia ja juutalaisia koskevat Sao, m eu lait säilytetään Voimassa tois taiseksi ja kunnes ve vudelleeu tarkas tetaan. Tämä laki aijotaan saattaa Voimaan tammik. 1/14 pnä 1911. ^ "S- M"- MZrZnIut k»!»- lcoulukitvzk jz maZdiZ zivdhsztzrkoitokd vittea. Kdttsk«»»a» mySntämik mtträ- raHoja wLye»»ettv 1,670,400 mk. H. M. Keisari vn kulnvaa elok. 25 p:nä tapahtuneessa esittelyssä wahwis- tauut asetuksen, joka koskee niitä määrä rahoja kansakonlnlaitosta ja erinäisiä siviStyStarkoituksia Varteu, jotka tou- kok. 25 p:nä 1910 VahViStetna snos- tuvtarahaStoa knlnnkiarmion mukaan owat suoritettavat sanotusta rahastosta w. 1910. Ne määrärahat kansakoululaitosta ja muita fiviStyStarkoituksia Varten, jotka Viime Vuoden toiset valtiopäivät hy väksyivät, tekivät kaikkiaan 8,62V,W0 «k. Tarkastaessaan eduskunnan tä hän kunlnvia päätöksiä ka'soi senaatti, että ednSkunta ei ole sanotun raha määrän peittämiseksi osottanut suostun- tavaroja kuin 6.949,600 mk. Erotus. Kuninkaallinen hautakammio Charlottenburgissa. (Katso kirjoitusta «Kuningatar Lonmsa" toisessa paikassa lehteä). 1,670,400 mk. olisi siis senaatin mie lestä ollut oikeastaan pakko menoar viosta poistaa. Kun senaatti kuiten. kin katsoi, että yleisen valtiorahzston tuloihin Vuoden kuluessa syntyy 508,912 mk:n ylijäämä, ehdotti senaatti Viime kesäkuussa, että tästä summasta 3 2 0,000 mk. käytettäisiin eduskun nan päättämäiu kausansivistysmäärä- rahaia suorittamiseen. Mutta loput eli 1,350,400 mk. siitä summasta, johon eduskunta senaatin mielestä ei ollut osottauut Varoja, olisi ollut pyy. hittäVä, s. o. wastaawa määrä edus- knvnaa hymäksymiä kansansiunStySme- noja olisi ollut tulo- ja menoarnnon Vahvistamisessa hyljättämä. H. M. Keisari on kuitenkin jättänyt huomioonottamatta senaatin esityksen, että yleisestä valtiorahastosta suoritet taisiin yllämainittu 3 2 0,000 mk. summa kansausivistyStarkoituksiin. Täten on siis kysymyksessä olemia mää rärahoja supistettu yhteensä 1,670,400 markalta. Ne määrärahat, jotka owat tulleet pyyhityiksi pois, omat seuraamat: Apumaksu kansakoulutalojea ja käsi- työhuoneistojen rakentamisten 1,000,000 «5.; määräraha kansanopistojen rakennus- atvuksi 100,000 mk.; määräraha raittiustyön kannattami seksi 70,000 Mk.; määräraha luentokurssien kannattami seksi 50,000 mk.; määräraha maalais- ja kaupunkilais- kirjastojea aMustamisekft 65,000 mk.; määräraha kesämirkistyksea toimitta miseksi marsiakin kesäsiirtoloissa varat tomille, etupäässä sairaille ja heikoille kaniakoululapfille 50,000 mk.; määräraha kansanlastentarhain kan «attamiseisi 100,000 mk.; määräraha työiväeaopistojea amusta- misekfi 30,000 mk.; määräraha köyhien kansakouluoppilai- den ravitsemiseen ja maatettamijeea 100,000 mk.; mäaräraha maalaiskansokoulujen jat kokursseja vartea 35,400 m!.; sekä Määräraha kansanopistojen kannatta miseksi 70,000 mk. Maltion tulo- ja mcno- imion kohtalo. Mite» hoideta»» asioita senaatin kirjapainossa ja kieleakääntSjä- konttsrissa. Maltioa tulemaa vuoden tulo- ja meaoarmiota ei mielä ole lähetetty Pie tani» esiteltäväksi, osaksi siitä syystä, että siinä on täällä tarkastettaessa huo matta olevaa suuresti virheellisyyksiä — paino-, yhteenlasku- y. m. virheitä Tulo- ja meaoarmioa suomen- ja ruot sinkielisiin painoksiin liisteröidään ny kyääa virheellisten siivujen päälle kor jattuja uudestaan painettuja sivuja. Meaoarmioa venäjänkielisessä painok sessa on niin paljon mirheitä, että on patko uudestaan painattaa useiia ark keja. Nämä parsimistiM mieaemät mielä useahko» päimä» aja». Koleratvaara. LLSKl«tShalrit«s antaimt matka raha» ruton tvtkimista warte» ulkomailla. Lääkintöhallitus on päättänyt sen kul kutautien vastustamista Marten käytet tävänä olemasta määrärahasta käyttää tarpeellisen rahamäärän matkaa avus tukseksi pätevälle suomalaiselle lääkärille, jotta tämä ulkomailla tutkisi ruttoa ja etenkin toimenpiteitä sen levenemisen estämiseksi ja että hän olisi velvollinen antamaan matkakertomuksen sekä sea jäl keen olemaan tarpeen tullen erityisestä korvauksesta lääkintöhallituksen käytet tävänä käsiteltäessä asioita, jotka koske vat toimenpiteitä ruton maahan leviä misen estämiseksi. Sotilasmiljoonat. Menäjän ministerineuvosto on laati nut lakiehdotuksen, joka tulee eduskun taan lausunnonantamista vartea. Tä män „lain" mukaan tulee v. 1911 makscttavaksi 12 milj. markkaa sotilas- korvaukseksi, joka summa vuosittain ko rotetaan yhdellä miljoonalla, kunnes se on noussut 20 milj. markkaan. Raho jen hankkiminen annetaan Suamea vi ranomaisten tehtäväksi (!) .H. M. Kcisariu matka. „Franks. Zeitung" kertoo, että H. M. Keisaria hovijuaaa piti saapua Fried- bergiin elok. 29 p. klo 5 i.p. Wienistä ilmoitetaan, että keisari per heineen tulee Friedbergistä muuttamaa» Spalaa linnaan Menäjän Puolassa vii- pyäkseen siellä useampia viikkoja. Jo nyt on linnassa ryhdytty malmistuksiin tä män oleskelun johdosta. Metsäpalot Amerikassa. Spokeuista sähkötettiin t. k. 25 p.: RunsaS lumisade on auttanut metsä palon sammutuksessa. Missoulasta sähkötettiin elok. 26 paä: Kolme henkilöä on Vangittu epäluulonalaisina metsän tuleensytyttä- misestä. Metsänpalon uhrien luku nou see 300. Mahingon suuruutta on Vaikea, ehkä aiman mahdoton arvioida- Mistään kaupungeissa nousevat met säpalon aikaansaamat Vahingot noin 20 miljoonaan markkaan! Mirh näyttlmä H^lpputvuorilla. KrZs retkiknnta tuhoutunut. Tromsaan Norjassa Huippuvuorilta saapuneet jäämeri-v ydv-täiät kertomat Huippumuorten pohjoispäässä kohdan neensa kamalan näyn. SiMertsenin ret kikunnan jäsenet, jotka olivat talmehti- neet siellä, olimat kaikki kuolleet keripukkiin. Simecstsen 'tse ja eräs mies makasivat kuolleina majassa, eräZ mies oli kuolleena majan ulkopuolella. Retkikunnan neljäs mies oli poissa; hänet olivat luultavasti syöneet suu hunsa petoeläimet, jotka jo olivat ru venneet raatelemaa» näitä toisiakin. Sata vuotta sitten. 1910 1^0100 Aktam s» Kuningatar Loviisa. Tänä kesänä — heinäk. IS p:nä — oli kulunut sata vuotta siitä päivästä, jolloi» ikuiseen uneen ummisti silmänsä Preussia kuningatar Lovii- s a, jonka kuva oa nähtävänä tässä näi den rivien yläpuolella. Mecklenburg- Strelitzin herttuan tyttärenä hän syntyi 10 p. maalisk. 1776 Hannoverissa ja jouluaattona 1793 hän vihittiin Preus sin silloisen kruununperillisen, sittemmin kuningas Fredrik Wilhelm III:n puoli soksi. Tämän naisen muistoa on Preussissa nyt, kun sata vuotta oa kulunut hänen kuolemastaan, kunnioitettu kauniilla muis tokirjoituksilla, joissa oa nykyisen suku polven muistoon johdettu hänen elämän tarinansa. Minkätähden? Seatähdea, että kuningatar Loviisa oli tavattoman lempeäluontoinen ja hellä olento, joka voitti kaikkien, niin ylhäisten kuia al. haisten syd^mmet siinä maassa, jonka hallltsijan puoliso hän oli. Hän avusti onnettomia ja puutetta kärsiviä, edisti tiedettä ja taidetta ja osasi kaikkialla ketsiä ja palkita oikeat ansiot. Rakkaus, miakä hän vlitti Preussi» kansa» puo lelta, kasvoi yhä enemmän ja enemmän sea tärsiwällijyyden ja arvokkuuden kaut ta, jolla hän kesti kaikki ne kärsimykset, joita sodar Ranskaa vastaan vuodesta 1806 alkaen vuosikausia tuottivat Preus sille ja sea kuningasjuvulle, keisari Na poleonin ollessa koko Euroopan mitsauk- seaa. Napoleon koetti sanomattomalla raakuudella julisluskirjelmissään hämäis tä kuningatar Lomnsan hymäa mainetta, mutta siitä ei ollut muuta seurausta kuin se, että kansa yhä enemmän ra kasti, jopa suoraan sanoen jumaloitsi kuningatartaan. Ollessaaa »vierailemassa izänsä luona Strelitzssä Hohenzierhln linnassa kuoli tämä tauuis nainen, tä mä lato puoliso ja äiti, kuten yllä sa nottiin, heinäk. 13 p. 1810. Hän hou dattiin Charlottenburoin puistoon likellä Berliniä rakennettuun kauniiseen hauta kammioon, jossa hänen v. 1840 kuollut: puolisonsa lepää hänen mieressääu. Kuu luisa kuwanweistäjä Rauch on muomael-: lut molemmista puolisoista kuvat ma kaamassa asennossa. Kuningas Fredrik Milhelu» III:n ja kuningatar Lowiiscn» hautakammio on kuivattuna ensi fiwul» la. Oa kuia nälist heidän molempain makaaman tässä hiljaisessa kauniiissa kammiossa, jonne auringonvalo lähettää värillisten ikkunalasien läpi omituista satumaisen valaistuksen. — Kuningatar Loviisaa kaksi poikaa, Fredrik Wilhelm IV ja Wilhelm I olivat sitten isää kuol tua peraikain Preussin kuninkaina. Jäl kimäinen tuli m. 1870 Saksaa keisariksi ja hänen pojanpoikansa Wilhelm II oa nyt Preussin kuningas ja Saksaa kei sari. Korean loiimeinm keisari. SW-», Niinkuia olemme kertoneet, o» Korea» keisarikunta uyt täydellisesti liitetty maakuntana Jaapaniia; Koreaa vi ralta pois paatu keisari J-tschak ei sea- tään ole jääayt ilmaa eläkettä. Jul kaisemme tässä hänen kuvansa. Rautatieonnettomuuksieu maasta. Gaas Kamala ra»tatieom»ettom»«s Amerikassa. Duraadista, Michigania val tiosta, sähkötettiin t. k. 25 pnä: Grand- Trunk rautatiellä sattui viime yönä j», uaia yhteentörmäys, jolloia 18 makuu vaunu-matkustajaa sai surmansa ja 20 pahasti haavoittui. Kaksi itsemurhaa. Niinkuia toisessa paikassa lehteämme kerrotaan, oa kauppaneuvos Alfred Carlström, yksi Kristiinaa kaupun gin huomatuimpia liikemiehiä, kuollut. Kun se kuolonsanoma saapui, kertoi se ensin vaan että kauppaneuvos C. oli »äkkiä kuollut". Myöhemmät tiedot ker tovat, että hra C. on tehnyt itsemur haa. Tampereen Sanomain sunnuntai numerossa luetaan: Kristiinasta ilmoi tettua meille eilea: Wiime perjantaina täällä kuollut kauppaneuvos Alfred Carlström oli tehnyt itsemurhaa, heit täytymällä järveen. Itsemurhan syistä ei vielä ole tietoa. Eilea saapui meille aäi» kuuluva sähkösanoma: Kristiina, elok. 29 p.: Carlströmi» liikkeen easimäinea kirjanpitäjä W. Mor- tenS oa suunuataia aamupäivästä aSti ollut kadoksissa. Hänet löydettiin tä»ää» kuolleena Björnsundin rannalta lähellä kaupunkia. Itsemurha oa yhteydessä Axeliaia väärennysten kanssä. Ankara halla on useina Viime Viikon öinä tehnyt tuhoja kautta koko Suomen, sellaisilla kin paikoilla, joissa ei Hall,a Vaiku tuksia pitkiin aikoihin ole tunnettu. Muutamin paikoin olivat yöt tavat toman kylmiä, pakkasasteita aiua 4— 5 saakka. Laajoilta aloilta ympäri Suomea Vei halla perunanwarret ai van tyystin. Sutviviljojakia Vikuutti se monin paikoin, missä ei Vilja Vielä ollut ehtinyt kypsyä. Hallan aikaansaa man tuhon suuruudelta on Vaikea uyt Vielä mitään varmaa sanoa, koSka eri osista maata saapuneet tiedot ovat v-ianaHa ja epätarkkoja.