M:q 5 — iSlv- KAIKU. Perjantaina Tammikuun 14 päivänä. E 13 § Sähköhike ja Teknillinen Toimisto, Oulussa. :::::: Puhelin N:o 5 20 ja l Suositetaan! Suorittaa työnsä huolella ja ammattitaidolla. Paras lajiteltu varasto paikkakunnalla. 1 13 MSXUGEN sähköpattereja Jälleenmyyjille alennus. Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. o ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kaiisankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. 1905 pyydetyistä maksuista olilvat ky- symyksessä. Silloin eduskunnan perus- tuslakimaliokunta antoi asiasta laajan lainopillisen lausuunnon, ja tämä lau- sunto päättyi siihen nimenomaiseen il- moitukseen, ..että woimassaolewa pe- rustuslaki ei estä Eduskuntaa myön tämästä kyseessä olemaa rahamak- sua". Onkin huomattama, että miime wal- tiopäimillä niiden puolelta, joiden mie- lestä eduskunnan ei pitänyt antaa suos- tumustaan sotilasmiljoonain maksuun, ei mäitettykään, että perustuslaki es- täisi näiden marojen myöntämisen*). Eduskunnan perustuslakimaliokunta ei kosketellut koko tätä kysymystä eikä tah- tonut yrittääkään mäittää määräksi mitä tässä on sanottu. Sellainen yri- tys olisikin ollut komin maikea, koska silloin olisi pitänyt mäittää m. m. Mä, että sekä 1905 että 1907 w:n eduskunta, myöntäessään silloin maa- ditut miljoonat, menetteli perustuslain mastaisesti. Ja mielä enemmän! Niidenkin puo- lelra, jotka tahtoimat että eduskunta kieltäisi maaditut mijoonat, myön- nettiin suoraan, että laki ei nytkään estänyt eduskuntaa näitä wa- roja myöntämästä. Niinpä edustaja, lainopin apulainen yliopistossa O. Talas lausui asiasta annettua esitystä maliokuntaan lähetettäessä: Eduskunnan moitanee katsoa oleman oi- keutettu nytkin kuten w. 1907 myöntämään w:lta 1910 maaditut N miljoonaa kokona:- suudessaan." Niinkuin tästäkin lausunnosta käy ilmi, eimät ne, jotka tahtomat sotilas- miljoonat kiellettämiksi, metoakaan mar- sinaisesti lakiin, maan muihin syihin. Etupäässä he sanomat, ettei eduskun- ta saata, myöntämällä miljoonat, edis- tää hallituksen esityksessä ilmenemien tarkotusten toteuttamista eikä »antaa tunnustustansa siinä julkilausutuille periaatteille", niinkuin miime maltio- päimien perustuslakimaliokunta lau- sui. Nyt on kuitenkin ilmeistä, ettei mis- tään tämmöisestä ..edistämisestä" tai ..tunnustukjen antamisesta" ollenkaan ole puhetta. Hallituksen esityksen lain- ivastaisia tarkoituksia eduskunnan möisi sanoa edistämän ainoastaan, jos edus- kunta hymäksyisi esityksen semmoise- '.'.aan, maitiololla sirouuttaen sen lain- -.vastaisuudet. Silloin ir-oifx my ostin fanoa eduskunnan antaneen „:unnus- tuficnfa" tässä esityksessä ja siihen iuulu:i;a§ia edellämainitussa julistus tirjassa julkilausutuille/. Suomen oi- tenteen sz.veltumattomille periaatteille. Mutta tämmöisiä menettelyä eduskun- nau puolelta ei kukaan ole ajatellut. Päinmastoin on selkää, eduskunnan, *) Jätämme tässä syrjää!, sen mielipi- teen, että minkauan kmn 1^7^ mm aservel- mollisuuslakia ei ole laillisesti kumottu, hal litsija ja eduskunta eimät yhdessäkään moi millään tuosta laista poikkeamalla tamalla järjestää sotilasasiaa, Tämä äärimäisen muodollisuuden kanta on kyllä ollut ivaltio- päimillä edustettu sekä että myöhem- min, mutta ei ole saanut mitäään kanna- tusta. joskin ie myöntää maaditut miljoonat, tulee, niinkuin aina on tapahtunut, suoraan ja nimenomaisesti ilmoittaa hallitsijalle, että puheenaolemat tarkoi- tukset ja periaatteet eimät somellu Suo- men perustuslakeihin, ettei eduskunta siis moi niitä tunnustaa ja ettei se tämän muoksi myöskään moi semmoi- senaan hymäksyä hallituksen esitystä On maikea käsittää, kuinka kukaan möisi katsoa eduskunnan, jos se tällä tamoin menettelee, antaneen tunnustuksensa hallituksen esityksen perustuslainmas- taisuuksille, tai niitä edistäneen. Muis- tettakoon sitäpaitsi, että jos maadittu- jen miljoonain myöntäminen tällä kertaa olisi tämmöistä edistämistä, niin samaa olisi ollut myöskin esim 1899 min ylimääräisten maltiopäimäin edellä kerrottu menettely. Mutta tus- kinpa maan kukaan tahtonee näitä wal- tiopäimiä syyttää ..laittomuuden" edis tämisestä. Miime maltiopäimäin perustuslaki- maliokunnan mietintö, jonka perusteet- la eduskunta päätti kieltää sotilasmil joonat, ei tarkalleen katsottuna sisäl- tänyt muuta perustelua tälle kiellolle kuin tuon lauseen ..tunnustuksen anta misesta", josta tässä on ollut puhe Meidän mielestämme tämä seikka mitä moimakkaimmin osottaa, että riittämää perustetta tuollaiselle pelkästään kiel teiselle päätökselle tässä asiassa ei moi da esittää. Onkin ilmeistä, että mitä painamim mat syyt puhumat sen puolesta, että maamme etu maatii näiden miljoonain myöntämistä. Ja kun kerran perus tuslaki ei estä niiden myöntämistä, on kysymys siitä, omatko nuo miljoona myönnettämät wai ei tietysti pnnnit tama ja ratkaistama yksistään sen mukaan, mitä maan etu maatii. amiestemme mielissä liikkuneet ja maatineet käytännössä mastaamaan. Mikäli sanomalehdet omat asioista ietäneet kertoa, omat enimmät oikeu- det ja mirastot, joitakuita Harmoja poikkeuksia lukuun ottamatta, ottaneet mastaan karttamerkeillä marustamat- omia asiapapereita, jopa toiset teh- neet sen suuntaisia päätöksiäkin. Tä- en olemme tulleet siihen, että leima- meroa ei makseta eikä liioin maadita. Msityisten kukkaroon säästyy siten öitäkin ropoja, mutta maltion kassaan yntyy, jos tätä menoa jatkuu, melkoi- nen kolo. Tulematko maamme miinan- ja oluenmalmistajat mapaaehtoisesti suo- rittamaan eduskunnan päättämän ko- rotetun meron mai käyttämätkö hekin nykyistä onnetonta asemaa omaksi hy- mäkseen, siitä ei mielä ole tietoja. Mutta siitä päättäen, että olutpani- moyhdistys nimenomaan pyysi ja neu- moi nykyistä senaattia tekemään niin- kuin se sitten lienee tehnytkin, s. o., esittämään eduskunnan päätöstä Hy- lättämäksi, tultanee silläkin taholla li- säämään sitä sekasortoa, mikä kartta- merkkien käytännössä on jo hymään alkuun päässyt. Jos sellaisen neumon takana, josta masta mainittiin, olisi muita kuin oluenmalmistajia, joille näyttämät kaikki keinot oleman lumal- lisiä, milloin heidän oma etunsa on kysymyksessä, olisi moisesta menette- lystä noussut sellainen myrsky, että senaattikin ehkä olisi yrittänyt toisin menetellä kuin se menetteli. Mutta nyt tapahtui se kumma, että juuri ne ryhmät, jotka muutoin laillisuudesta huutamat, omat olleet joko mallan hil- jaisia tai merrattain kilttejä, kun olisi pitänyt miina- ja olutherrain liika- marpaille astua. Niin mukautuu „lail lisuus" ja sen puolesta kiimaileminen, kun astutaan sanoista tekoihin. i. n Armeluttamaa sekasotkua on synty nyt siitä onnettomasta asiaintilasta että eduskunnan päättämää suostunta meroa leimamerkeistä sekä miinan ja oluen malmistamisesta kulumana muo tena ei ole mahmistettu. Muoden loppupäiminä sai nykyinen senaatti hallitsijan hymäksyntisen esitykselleen, että mainitut merot kannettaisiin mii- me muonna moimassa olleiden mää- räysten mukaan. Selmästi on kui- tenkin osoitettu, että niin ei m o id a lain mukaan tehdä. Senaatti kuuluu lisäksi aikoman ehdottaa ja lienee jo ehdottanutkin, että eduskunnan päättä- mää leima-, miina- ja mallasmeroa ei mahmistettaisi. Asiat omat siis nykyään sillä kan- nalla, että tämän muoden alusta al- käen ei ole mitään laillista päätöstä maltiolle suoritettamasta leima-, miina ja mallasmerosta. Siitä myöskin seuraa itsestään, että aloilla, niisiä nämä merot tulemat kysymykseen, mal- litsee nykyisin täydellinen fefafoiiu ja epäjärjestys. Vhteiskuntaelämä on tältä osaltaan suistunut pois tamalli- selta radaltaan. Maamme oikeudet ja mirastot, pihin joka paina asia kirjoja saapuu, eroat ensiksi joutuneet ratkaisemaan, miten tällaisissa oloissa on mcnetcltämä. Onko maadittcnva asiapapereita karttamerkeillä marustet- tamaksi mai onko niitä ilman niitä mastaanotettama ja kelmollisina pidet- tämä? Nämä kysymykset omat näi- den parin miikon aikana laki- ja mir- Yleisiä uutisia. — Waltiopäiwämenot tv. 1909. Muoden 1909 ensimäisten maltiopäi- nnen menot nousimat yhteensä 56,496 m:kaan 45 p:niin. Saman muoden toisten maltiopäi- mien menot tekimät yhteensä 517,8:51 mk. 32 p. ja jakaantuimat seuraamasti: edustajien palkat 279,460: —, matka laskut 33,924: 73, puhemiehen palkkio 7,500: —, kanslian palkkatili 27,107:30, kansliapainatustentili 2,646:75, kans- liakustannukset 988: 04, pikakirjoitus- kanslia 40,890: 30, ruotsalainen kaslia 16,289:10, konekirjoituskanslia 4,008: 02, painatustöiden kanslia 51,651:85, maliokuntain kustannusten tili 40,538: 50, maliokuntain palkkiotili 9,630: —, ilmoitukset 3,196:64. Dhteensä tekimät siis molempien mii me muoden maltiopäimäin menot Smk. 574,300:77, johon ei kuitenkaan ole laskettu eduskunnan kirjaston, säätyta- lon eikä palokunnantalon kustannuksia. — Kysymys tullikamarien lak- kauttamisesta. Kuten ennemmin on kerrottu, on senaatti tullihallitukselta maatinut lausunnon ja selmityksen sii- tä, moitaisiinko ja missä laajuudessa lyhyen ajan kuluessa saada maassa käytäntöön tullikamarijärjestelmän muu- tos siten, että rajalle perustettaisiin eräitä suurempia, täydellisillä tullaus- oikeuksilla marustettuja tullipaikkoja, joissa sellaisille paikkakunnille osoitet- tujen tamaroiden tullaus toimitettai- siin, joilla ei ole tullikamaria. Sa- massa yhteydessä on kysymykseen tul- lut mahdollisuus lakkauttaa suuri jouk- ko tullikamareita, etenkin sisämaassa ja kaupungeissa, joissa liike on pie- nempi. Tästä kysymyksestä on tullihallitus senaattiin toimittanut laajahkon lau- sunnon, jossa mainittu hallitus aset- tuu kielteiselle kannalle tullikamarien lakkauttamiseen nähden marsinkin sel- laisissa kaupungeissa, joiden perustus- kirjat jo sisältämät kaupungille kuulu- mana etuoikeutena tullikamarin ole- massaolon. Nyttemmin on senaatti kirjeessä tul- lihallitukselle ilmoittanut, että kysymys tullikamarin mahdollisesta lakkauttami- sesta on rauennut, joten enemmät toi- menpiteet asiassa omat saaneet jäädä syrjään. — Lisätty Poliisitvoima w. 1910. Senaatti on myöntänyt lisä- tyn poliisimoiman ylläpitämiseksi Hel- singissä muoden 19K) ensi puoliskolla 549,757 mk. sekä lisätyn poliisimoiman ylläpitämiseksi m. m. Oulussa 16,810 mk. ja Torniossa 4,050 mk. — Postisää^töpankkihallitus. Postisäästöpankkib^llituksen jäsenelle, homineumos P. A. Rönndeekille on senaatti pyynnöstä myöntänyt eron sanotusta toimesta sekä bänen sijaansa postisäästöpankkihallituksen jäseneksi määrännyt ent. senaattori Aug. Hjel- tin. Ent. poöti'yallituksen liikenneti- rehiööri A. K. Plantmg määrättiin samalla edelleenkin olemaan postisäas- töpankkihallituksen marajäsenenä. — Oulun teollisuuskoulu. Teol- lisuushallitus on myöntänyt Oulun mäliaikaisen teollisuuskoulun opetta- jalle ins. I. Aaltoselle mirkamapautta kemätlukukaudeksi 1910 ja määrännyt tri, ins. O. Routalan sanottuna aikana mirkaa hoitamaan. — Seminaarit. Kajaanin semi naarin uskonnon ja historian lehtori, sil. kand. W. A. Rainio on saanut maltakirjan samanlaiseen mirkaan Sor- tamalan seminaarissa. — Rowaniemen sairaala. Se naatti on myöntänyt 22,200 mkn mää rärahan uuden sauna- ja pesutupara- kennuksen teettämiseksi Romaniemen yleiseen sairaalaan. — Maanmittansretvisionit. Ku luman muoden maanmittausremisionis- sa, tulee Oulun läänissä olemaan amustajana maanmittaustöiden tarkas- taja A. Tiger. — VZapaakirjeoikendet. Täy dellisen mapaakirjeoikeuden on senaatti myöntänyt maan kunnallislautakuntain puheenjohtajille sekä laajennetun pos- timapanden maan kansakoulujohtokun- nille. — Uusi Malminetsintä-Osake- yhtiö. Filos. tohtori Leon H. Borg- ström, liikemies Rasael Franck jainsi- nöri O. A. P. Triistedt omat senaa- tilta anoneet mahmistusta ..Osakeyh- tiä Kelimaaran" yhtiöjärjestykselle. Dh- tiön kotipaikkana on Helsinki ja tarkoi- tuksena malminetsinnän ja kaimosliik- keen harjottaminen Suomessa. Osake- pääoma on 30,000 mk. jaettuna 60:een 500 mkn suuruiseen osakkeeseen, mutta moidaan korottaa 500,000 mkaan. Suostuntciselkkaus. Mikäli U. S. on kuullut, ottaa se- naatti lähimpinä päiminä käsiteltämäk- seen kysymyksen, mihin toimenpiteisiin on ryhdyttämä sen johdosta, etteimät mirastot ja mirkamiehet kaikkialla noudata arm. asetusta jouluk. 30 piitä 1909 leimasuostunnasta, jonka asetuksen mukaan on käytännössä so- mellettama miime muoden leimasuos- tunnan määräyksiä. Mitä taas suostuntakysymyksen lo- Pulliseen järjestämiseen tulee, ei siitä senaattorien keskuudessa liene mielä mitään marmaa mielipidettä olemassa. N. Pressenin tieto, että muka aiot- täisiin eduskunnalle jättää kaksinker- täinen leimasuostuntaesitys, toinen m. 1911 ja toinen kuluman muoden lop- puosaa marten, lienee ainakin toistai- seksi aiman hatara, koskapa kysymys, jonka senaatti on jättänyt maliokun- tansa malmistettamaksi, johon kuulu- mat senaattorit Mirenius, Berg, Hed- lund ja Kraatz, ei ole edes mielä asiaa käsitellyt. Sellaisia mielipiteitä lienee ehkä asianomaisella taholla mahdolli- sena pulan ratkaisukeinona mainittu, mutta, kuten sanottu, on koko asia mielä tietymättömän morassa. Mai nittu senaatin maliokunta ryhtynee kuitenkin jo tällä miiko lla asiaa käsit- tekemään. Kenraalikumernööri Seyn on senaa- tille lähettänyt seuraaman kirjelmän: Maan sanomalehdet, pohtiessaan kysymystä leimameron kantamisesta tänä muonna, omat julkaisseet muuta- mia uutisia siitä, että jotkut maan mirastot eimät noudata lain määräyk- siä eimätkä kanna määrättyä leimame- roa, jonka ohessa sanomalehdet luette- leivät ne mirastot, joissa mirkamiehet muka ottamat hakijoilta mastaan ano- muksia ja asiapapereita kokonaan lei- maamattomina, taikka jättämät asia- papereihin kiinnitetyt leimamerkit ma- kuloimatta. Lisäksi on sanomalehdissä mainittu tapauksia, jolloin muutamat oikeusmirastot eimät ole kantaneet leimameroa asiallisille antamistaan papereista ja asiakirjoista, maikka niistä asetuksen mukaan olisi ollut leimame roa otettama. Tähän nähden ja huolehtiessani siitä, että hymissä ajoin ryhdytään kaikkiin niihin toimiin, jotka omat omiansa täydellisesti tnrmaamaan lain moimaa, mitä tulee joulukuun 17/30 päimänä 1909 annetun, suostuntame- roja koskeman armollisen asetuksen somelluttamiseen, pyydän minä keis. Suomen senaattia miipymättä otta- maan tutkittamakseen kysymyksen mai- nittujen sanomalehtitietojen todenperäi- syydestä ja, jos nämä tiedot osottau- tumat tosiksi, ryhtymään asianmukai- siin senaatista riippumiin toimenpitei- siin siinä suhteessa, että saataisiin lopetetuksi mirkamiesten enempi mir- kamelmollisuuksiensa laiminlyöminen sekä samalla turmatuksi suostuntame- rojen täydellinen maksaminen, jotta sen kautta kämisi mahdolliseksi maksaa suostuntamaroista kaikki näiden maro- jen osalle tulemat kulunkiarmioerät, jotka etupäässä tarkottamat kustan- nuksia kansansimistystarpeisiin maassa. Asian aiheuttamista toimenpiteistä pyydän keis. Suomen senaattia miipy- mättä ilmoittamaan minulle. Senaatti on päättänyt lähettää asian johdosta kirjelmän maan miras- töille. W. t. prokuraattori pani pää töstä mastaan mastalauseen. Gulun k.Tuplmgiska. iv Suomalaisen puolueen malitsijayh- distysten asiamiehet malmokoot, että maaliliiton perustamiskirjan allLkirjoit- tajina on r u ns a a s t i puolet ma- litsijayhdistyksen perustajista, ettei enää käy niinkuin edellisissä maaleissa, että kun joku nimi epäselmyyden tai muun syyn muoksi on hyljätty keskus- lautakunnassa, malitsijayhdistys siten allekirjoittajien puuuttuman määrän muoksi on jäänyt maaliliiton ulkopuo- lelle. Kymmenen nimeä yli puolesta ei ole liikaa. Asiakirjat molemmista maalipiireistä on lähetettämä yhteiselle asiamiehelle kauppias F. F. Nuotsalolle eikä millään muotoa suoraan keskuslauta- kunnalle. Amoin asianajomaltakirja jättämiseen tulee seurata. (K. ja K. T. listi.) Oulun Suomalaisen puolueen esi- teluiäkokouksia. Paikkakuntalaisten pyynnöstä pide- tään suomalaisen puolueen esitelmäkokonksia, joissa pu- huu maisteri O. Rauhamaa seu- raamissa paikoissa: Raahessa sunnunt. t. k. 16p:nä klo 4 i. p. ..Rastilassa". Pattijoella samana päimänä klo 7 i. p. Sälöisissä maanantaina t. k. 17 p:nä klo 6 i. p. P i e h i n g i s s ä K. Nurkkalan ta- lossa tiistaina t. k. 18 p:nä klo 6 i.p.- Dppärin nuorisoseuran talolla keskimiikkona t. k. 19 p:nä klo 6 i.-p. (Samassa tilaisuudessa pu- huu myöskin ed. K. Myllylä). Pyhäjoetl^a Lampinsuus- s a Tirilän talossa torstaina t. k. 20 p:nä. * Edustajaehdokkaat A. Mäkeläi nen ja K. Myllylä puhumat t. k. 25 p. Kalajoella Rahjan talossa, t. k. 26 p. Kalajoen Siermalassa ja t. k. 27 p. Kalajoen Kärkiskylässä. Toimihenkilömme eri paikkakunnilla huomatkaa lähettää pidettämäksi tule- mistä maalipuheista edeltäpäin tar- peelliset tiedot Kaikuun ja Raahen Sanomiin. Kehoitetaan yleisöä lukuisasti tilai- suuksiin saapumaan tärkeitä asioita kuulemaan. — Oulun Nuijan kokouksesta, joka on tänä iltana klo 7, pyydämme mielä huomauttaa. Kaikki nuijalaiset kokoukseen? — Oulun Nuijassa puhuu suo- malaisen puolueen naismaliokunnan matkasihteeri, neiti Kaarela ensi maa- nantaina klo 7 illalla. Kehoitamme sekä naisia että miehiä lukuisasti sa- nottuun tilaisuuteen saapumaan. — Ronwa Dagmar Hagelberg Raekallion konsertti. Ensi sunnun taina on oululaisilla taas tilaisuus kuulla rouma H.-Raekallion laulua, joka marmaan mielä on elämässä muis- tissa hänen miime käynnistään. Tar- mokkaasti, maikeuksista ja mastustele- misista huolimatta on rouma H.-R. menestyksellä amannut uutta uraa Suo- men taiteen alalla: kehittänyt suo- menkielistä taidelaulua. Hän on ensimäinen ja toistaiseksi ai- noa laulajatar, joka on uskaltanut ru- meta antamaan maassamme yksinomaan suomenkielisiä konsertteja. Kuuluisain ulkomaisten sämelniekkain mestariteosten esittäminen suomen kie- lellä ei ole helppoa. Sanojen suomen- lajilta ja laulajilta maatii se huolel- lista yhteistyötä. Tällä kaikkea tun- nustusta ansaitsemalla yrityksellä on lisäksi ollut muita mastuksia. Puhu- mattakaan ruotsinkielisistä sanomaleh- distä, joitten mielestä suomenkieliset konsertit omat ..kielipolitiikkaa" j. n. e., tehtiin aikanaan mastamäitteitä ja muistutuksia koko tällaista käännösjär- jestelmää mastaan tahoilta, joista sitä ei olisi odottanut. Mutta nämä äänet omat onneksi maienneet sitä mukaa kuin rouma H.-R. on ehtinyt konserteillaan näyttää, että suomenkielellä moi maail- man mestarien teoksia menestyksellä esittää. Sikäli on myöskin suomalai- nen yleisö täyttänyt konserttihuoneet ja innostuksella kuunnellut omalla kie- lellään esitettämiä sämellyksiä, joita muutoin oudoin kielin on sennautitta mc-ksi tarjottu. Kun nyt rouma H.N., joka m ii m etsi on opiskellut ulkomailla, taas tarjoaa meille tilaisuutta suomenkielisen taide- laulun kuulemiseen, niin uskomme suo- inentlelisen yleisön ihnan k^boituksiakui liernäiuän konserttiin ensi sunnuntaina nauttimaan idanaSla laulutaiteesta ja antamaan tunnnsuiksensa tärleän suo menkielisen sinnstys-alan tienraivaa jalle. — llufi waiwaishoitoasetus. Oulun kanpungin maimaislmitohallitus siltä maaditussa lausunnossaan mat- maishoitoasetusta tarkastamaan asete- tun komitean mietinnöstä lausuu seu raamaa: Komitean mietintö ja siihen liittymä lakiehdotus lukuisine mastalauseineen, joissa tuodaan julki marsin eriämiä mielipiteitä monesta tärkeästä mai- alkavat kevätlukukautensa sunnun taina tämän tammikuun 16 p:nä kukin osasto siinä huoneus- tossa, jossa se viime lukukautenakin toimi ja viime lukukauden lukujär jestyksen mukaan. Johtaja. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! jpVakuuttakaa omaisuutenne® i tulipalon s varalta! „Kullervon" ja „Pol >joian" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa- Puhelin 4 36. maishoitoon kuulumasta seikasta, si- sältää tosin merrattain runsaan kysy- mystä malaiseman aineskokoelman, jota moidaan mastaisessa työssä hymäksi käyttää, mutta mietintönsä on samalla todistuksena siitä, että moneen tärkeään kysymykseen nähden, joita komitea on harkinnut, omat mielipiteet itse komi- teassakin hajaantuneet. Mietintö ei tästäkään syystä esiinny eheän ja kypsyneen työn tuloksena. Tämän ohessa moi siinä marsinkin käytännön kannalta katsoen osoittaa puutteellisuuksia ja aukkoja, joita ei kelmollisessa nykyaikaisessa maimais- hoitolaissa saisi löytyä. Esimerkkinä niistä mainittakoon seuraamat: mie- tinnössään tunnustaa komitea ehkäi- semän maimaishoidonsuuren merkityksen, mutta ei ole siinä suh- teessä kuitenkaan ehdottanut muita toi- menpiteitä kuin lainojen myöntämisen mähäioaraisille, joka sekin toimenpide jäisi kunnallisten miranomaisten rat- kaistamaksi. Maimaistaloista ei löydy asetusehdotuksessa tarkempia määräyk- siä esim. hoitolaisten sijoitukseen, lää- kärin hoitoon, johtajien ja johtajatta- rien pätemyyteen y. m. nähden. Niin- ikään puuttuu tarkempia määräyksiä alaikäisten kasmatuksesta. Edellä sanotun perusteella ja hy- mäksyen monessa kohden homineumos Helsingiuksen mietintöön liitetyssä:?as- talauseessa esiintymiin komitean kan nasta eroamiin mielipiteisiin, on mai- maishoitohallitus sitä mieltä, että, kun tästä lakiehdotuksesta tuskin korjaa mallakaan kelmollista lakia saataisiin, olisi asetettama uusi, monilukuisempi komitea, johon paitsi pystymiä laki- miehiä kuuluisi kykenemiä käytännölli- sen maimaishoidon alalla työskennel- teitä henkilöitä eri osista maata, laa- timaan uutta lakiehdotusta. — Oulun kaupungin waltuus tou Puheenjohtajaksi tälle muodelle malittiin eilen iltaisessa maltuuston kokouksessa toht. G. Borg uudelleen 27 äänellä. Kauppaneumos K. A. Snellman sai yhden äänen. — Wara- puheenjohtajaksi malittiin kauppaneu- mos Snellman 26 äänellä. Ins. K. Almberg sai 2 ääntä ja maratuom. W. Poropudas yhden. — Oulun kaupungin lainat. Suomen kaupunki- ja maalaiskuntain keskuslainalassa-o.-y:ltä oli kaupungin maltuuston eiliseen kokoukseen saapu- nut tieto, että kassa oli halukas Ou- lun kaupungille hankkimaan 500,000 mkn lainan, josta summasta kassa kuitenkin etukäteen nostaisi 2 0 ,\. han- kintahyivitykseksi. Lainan korko tulisi olemaan 5,88 josta 5,5 °/o marsi- naista korkoa ja loppu kuoletuskorkoa. Welan saisi 30 muodeksi ja kuoletus- prosentin maksu alkaisi 10 muoden ku- luttua sekä olisi summa heti saatamis- sa. — Koska kaupungilla on joukko „juok'emia" pienempiä mekkoja, joiden osan, kuten sähkölaitoksen laojennnskus- tannukset ja ent. tyttökoulutalou lu- nastuksen, peittämiseksi kaupungin li sätty maltuustosin on aikoinaan päät- tänyt ottaa 633,000 mkn lainan kat- soi maltuusto porhau^si käyttää tilai- suutta hyiräkseen ja pääteltiin nuinol- len laina ottaa cbelläniainitiiiUa eh doilla. — Lisän patrttunalöytöjä. tntaina ollnvat Cubm roluui iuC ' llf-j p;T ar tcali- iir ■Xh. au n OH IG-- nnntiiu run poiiifUaitoiu-n ja tullihallit pyynnöstä koimitlacösaun uud?n kastuksen täkäläisissä asekaupo:S-a kaivarikkoon jonkun määrän s kil<'äärin xalrutinia. Samalla olerttir liikkeiden kirjanpito tarkastettc — Oulussa ei ole löydetty laui asetta, kauli takamartkkoonotto o. kenat ainoastaan salonkikimäärir. ..... niä patruaneja. 9)!mkä merran nais'ä- kääa lieme luvattomasti maahan tuja, ei mielä tiedetä, maan santa^Y |en lähemnnn liitteiden kirjojen uit,'- min en. Kirkkoherra Junneliukfen murhazunu. Vangittua riva Iu.i- neltusta kuulusteltiin keski'.viikona U~- käl. lääninmankilassa. Kuulu^ielusfa esiintyi rouma itsepäisenä ja liukntte- lemana, kieltäytyen mastaamasta kait kiin tehtyihin kysymyksiin, kuitenkin