N:o 90 IÖIQ. ÄIKU, WIaanan'cair5<u Elo*&aurn 8 ptu-urri, Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Oslo PuhetoSÖ 21 TBldL Kiinteimistökauppoja Maanniittaustoimia y. m. — Rantatietvirkailijain eläke asia. Senaatissa esiteltiin miime per- jantaina maltionrautateillä toimimien eri yhdistysten malitseman eläkekomi- tean anomus eläkkeen myöntämisestä rautatiemirkailijoille. Senaatti peri- aatteessa hymäksyi sanomalehdessä ai- kaisemmin selostetun rautatiehallituksen esityksen asiasta. — Valtionrautateiden tulot. Suomen »valtionrautateiden maksetta- maksi lasketut tulot tekimät kesäkuulta w- 1910 Smk. 4,485,024: 83 ja edel lisiltä kuukausilta Smk. 17,139,315: 83; yhteensä Smkaa 21,624,340:66. Wastaawat lumut muorina 1909 oli- wat: 4,222,275:79; 16,278,700: 49 ja 20,500,976: 23. — Maltiou tulo- ja meuoar wioehdotus w. ISlv. Senaatissa tehty ehdotus kuluman muoden kulun- kiarmioksi esiteltiin eilen senaatissa ja hymäksyttiin. Senaatti päätti lähettää ehdotuksen ynnä alistuksen korkeimpaan paikkaan. Toistaiseksi ei ehdotuksesta anneta lähempiä tietoja. Ehdotusta seuraa selittämä memoriaali, jonka ohessa alistukseen on liitetty erinäisiä luetteloita ja liitteitä. Vulun kaupungista. — Laitvaliike. Eilen saapuimat ruotsalainen höyrylaima „Mongolia" ja norjalainen „Zdun", kumpikin ot- taakseen puutamaraa Snellmanilta, sa- moin maasalainen höyrylaima „Jris" tuoden Lybeckistä kappaletamaraa. — Liiton paiuokannejuttu. Ta- lokas Juuso Punkeri oli nostanut Liiton mastaamaa toimittajaa O.Kar- bia mastaan painokanteen, lehden n:ssa 58 olleen Rantsilan osuusmeijeriä kos- keman kirjoituksen johdosta, jossa kan- taja katsoo loukatun kunniaansa. Kir- joituksessa sanoi hän soimatun itseään omaisuuden lainmarjolla anastamisesta, kirjojen määrentämisestä ja kassan- mailliogin tekemisestä. Kantaja on ollut sanotun meijerin isännöitsijänä ja ollut siinä joitakin muosia sitten kassamiehenäkin. Vastaaja sanoi, ettei kirjoituksessa ole kantajan nimeä ja niinollen ei se moine tarkoittaa kantajaa ja kieltäytyy mastaamasta, koska ei ole moitu to- teennäyttää, että kantaja on kirjoituk- sessa mainittu henkilö, maatien kanta- jan toteuttamaan, että kirjoitus koskee häntä. Oikeus katsoi ettei mastaaja ole melmollinen ilmoittamaan kyhäyksen kir- jotttajan nimeä. Kantaja pyysi näin ollen lykkäystä asialle, että hän moi näyttää toteen olemansa mastineen Lii- ton n:oon 52 kirjoittaja „Joku" ja että n:rossa 58 on häntä loukattu kyseessä olemassa kyhäyksessä. Oikeus lyttäsi jutun kantajan pyyn- nöstä elokuun 29 päimään, jolloin asiallisten on oltama saapumilla, mas- taajan 40 mkan sakon uhalla ja kan- tajan näytteineen. Isän rakkaus. cv )atk. Näin oli tuolla ajatuksella yhä uu- sia seikkoja tukenaaa. Sehän olisi kalkista joutuisin ja yksinkertaisin keino rahojen saamiseen. Ei tarmitseisi ke- neltäkään mennä kerjäämään. Kirjot- taisi maan maikka kuukaudeksi sen mek- selin, silloin hän jo kyllä sen möisi lunastaa. Ensi miikollahan jo olimat markkinatkin ja silloinhan ainakin kol misen tuhatta moittoa tulisi. Sen ra- han möisi jo panna säästöön sen mek- ,selin maralta ja puuttumat kaksi tu- hatta möisi hankkia sitten loppupuolella kuukautta. Hän koetti ponnistaa moimiaan kar- koittaaksensa noita ajatuksia, mutta turhaan. Ja illalla hän jo teki rat- kaiseman päätöksenkin tuon ajatuksen hymäksi. Hän ei moinut sitä mastus- taa, kiusaus oli siksi suuri. Tapahtui, nähkääs, illalla, että ha- nen maimonsa otti asian puheeksi tee- pöydässä. — Se maisteri Silmosen humila kuulutaan ylihuomenna myytämän huutokaupalla, sanoi rouma. — Niin kuulutaan, mastasi Parta- la, katse alas teelasiin luotuna. — Olisi se hauska omistaa sellai — Postilvaras Heikki Laurila eli Mahtola tuotiin lauantaina tän ne lääninmankilaan. Mikäli olemme kuulleet, on Laurilalla joitakin muita- kin pienempiä rikoksia selmittämättä. — Reimauiu murha. Johan nes Werner Reimanin murhasta epäi- lyksen alaisina kiinniolleet kaksi miestä, joista edellisessä numerossa mainit- simme, omat päästetyt irti, koska mi- tään raskaampaa ei ole katsottu heitä mastaan ilmenneen. Etsintää yhä jat- ketaan, maikka toimo murhaajan kiini- saamisesta taitaa olla mähän niin ja näin. — Talonkauppa. Urakoitsija Heikki Ermast on myynyt kartanon ja V-2 tonttia n:o o tämän kaupungin kolmannessa osassa, posteljooni Emil Kaijaselle 30,000 mkan kauppahinnasta. — Jalka katkesi eilen aamulla kotonaan minninrappusia alastulles- saan koneenkäyttäjä Wäinö Bisiltä. Hän on miety sairaalaan. — Tapaturma. Oikea käsi murskaan tui sangen pahasti perjantaina iltapäi- mällä koneessa työmies O. Hiltuselta Äström'in tehtaalla. Käsi ruhjoutui kalmosta myöten ja täytyi leikata 3 sormea pois. — Pesäukirjoitusta pyysi miime lauantaina maistraatissa tehtaantyö- mies Abel Lampinen maimonsa Ma- rian jälkeen; samoin pyysi pesänkirjoi- tusta ajurin leski Fredrika Anttonen, jonka testamentin malmonta tapahtui samalla kertaa, miehensä jälkeen. t koko maata käsittämät, alkoimat täällä Kajaanin maantiellä miime lauantai- iltana ja jatkuimat sunnuntaipäimänä. Kilpailut tapahtuimat W. & U:seura Sauman toimesta. Osanottajia oli kertynyt runsaasti meikäläisiin oloihin nähden, niiden joukossa nykyinen mes- tariajaja I. Jaakonaho ja D. Roos, joka on marsinkin Etelä-Suomessa hymin tunnettu. 30 km. matkalla: saatiin seuraamia tuloksia: J.Jaakon- aho (Sieniin u:seura) 46 min. 12 sek., M. Haapala o (Oulun Sauma) 50 m. 14 sek.: O. Äsmus (Gamla Karlebys ungdomssörening) 50 m. 42,2 sek.; I. Inkala (Oulun Woima) 51 min. 21 ,8 sek.; A. Roos (Turun uiliitto) 52, 6; T. Haapala (Oulun Sauma) 52 m. 40 ,6 sek.; I. Halonen (Kärsä- mäki) 53 m. 21,g sek. Tälle matkalle otti osaa 14 kilpailijaa, joista 11 ajoi alle tunnin. 1 km. matkalla: I. Jaakonaho 1 m. 19,<> s.; M. Haapala 1 m. 21,i s.; O. Äsmus 1 m. 24/> s.; T. Haapala 1 m. 24, sek.; I. Inkala 1 m. 25,,; s.; D. Roos 1 m. 25 ,9 s.; Kandelberg 1 m. 27,5 s.; I. Mattila 1 m. 28 s. Matkalla yht. 12 osanottajaa. 10 km. matkalla: I. Jaakon- aho 15 min. 55,4 sek.; M. Haapala 16 min. 58,5 sek.: D. Roos 17 min. 27 sek.; O. Äsmus 17 min. 29,8 sek.; I. Inkala 17 min. 31,9 sek.; T. Haa pala 18 min. 3,5 sek.; I. Halonen 18 min. 7 sek.; I. Mattila 18 min. 51,6 sekunt. Kilpailijat saimat seuraamat piste- määrät: I. Jaakonaho 3; M. Haapa- la 6; O. Asmus 10; I. Inkala 14; 2). Roos 14; T. Haapala 16. Palkintoina jaettiin 3 pokaalia ja 3 mitallia parhaille. Näistä sai Jaa- konaho yhden pokaalin ja kiertopalkin- non. Kaikilla matkoilla ajoi hän alle Suomen rekordin ja 10 km. matkalla 12 sek. alle oman tähän asti saaivut- tamansa ennätyksen. Niitä ei luon- nollisesti hymäksytä, kun pidetyt kil pailut eiivät tapahtuneet Suomen W. & U.-liiton toimesta. Muuten suosi kilpailuja koko ajan kaunis ilma. yleisöäkin oli kumpana- kin päimänä kerääntynyt aimo tamalla sitä katsomaan. — Läänin Mirkamiehet. Sotka mon piirin nimismies K. W. Planting nen, jos maan maroja olisi. Siellä saisi Urho poikakin kesät leikkiä järmen rannalla termeellisessä ilmassa. — „Tahtoisiko Urho siellä leikkiä?" kysyi rouma isänsä mieressä istumaan poikaansa kääntyen. — „Woi, tattoisi Ulho tiellä leit- tiä", mastasi poika iloisesti soperrellen lapsenkielellään. Silloin se Partala lopullisesti oli päätöksensä tehnyt. Hänen täytyi saada se humila, maksoi mitä maksoi. Pojan täytyy saada siellä leikkiä ensi kesänä. Ja illalla, kun toiset jo olimat ma- kuulla, meni hän yksin konttoriinsa ja alkoi siellä harjoitella tuttamansa ni- men jäljentämistä. Lopuksi otti hän mekselikaamakkeita, joille myöskin koetti jäljentää. Ensimäiselle se epäonnistui, toiselle tuli se jo paremmin, mutta masta kolmannen hän hymäksyi. Sen jälkeen pisti hän mekselin ra- h--.laatikkoonsa, jonka huolellisesti lu- kitsi. Hän poltti pesässä kaikki ne paperit, joihin hän oli nimen kirjoit- tamista harjoitellut. Uonsä nukkui hän huonosti. Ja senkin mähän minkä oli unessa, näki hän kaikellaisia pahoja unia. Tuo tuttama, jonka nimen hän oli mekse- liin kirjoittanut, ahdisti häntä paina- jäisenä koko yön. Se ajoi häntä ta- kaa, milloin minkinlainen ase kädessä. Dön unet ja mielikumat saimat hä on yksityisten asiain takia saanut mir- kamapautta 10 päimän ajaksi, t. k. 7 p:slä lukien, ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty poliisikonstaapeli Adolf Tolonen. — Myönnettyjä arpajaislupia. Luman arpajaisten pitämiseen kuluman muoden ajalla ja erinäisillä ehdoilla omat kenraalikumernööriltä m. m. saa- neet: Oulun soitannollisen seuran johta- kunta, Itä-Pohjanmaan kansanopiston johtokunta, Paamolan Luohuan kylän raittiusyhdistys „Walonlähde I", Haa- pameden sairashuoneen ompeluseura, Romaniemen Saarenkylän nuoriso- seura, Kemijärmen hemosjalostusyhdis- tys, Haapajärmen maalaisliiton pai- kallisosasto ja Haukiputaan lastaus- yhdistys. — Kestikietvarit ja kyyditys. T. k. 6 p:nä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestikiemari- talonpidon sekä marsinaisen ja ylimää- räisen kyydityksen toimittamisen Kala- joen nimismiespiirissä sijaitsemissa kyy- tilaitoksissa 1911 muoden alusta alka- maksi miisiivuotiskaudeksi: Kalajoen kunnassa Rahjan kylässä talolliselle Juho Ruokolalle, kirkonkylässä talolli- selle Joonas Pahikkalalle ja Masan- karin tahi Appärin kylässä talolliselle Antti Masankarille, Alamieskan kun- nan kirkonkylässä talolliselle Antt' Kahmalle ja Raution kunnan kirkon- kylässä nahkuri Emil Räihälle. Mai- nituista toimista tulee muotuisena kor- mauksena suorittaa Ronkalalle Pyhä- joen kunnan 195 mk., Pahikkalalle sa- man kunnan 600 mk., Masankarille Pyhäjoen kunnan 107 mk. 18 p. ja Merijärmen kunnan 132 mk. 82 p., Kahmalle Alamieskan kunnan 36 mk. 15 p. ja Pyhäjoen kunnan 763 mk. 85 p. ja Räihälle Kalajoen kunnan 800 mk. — Muutettu siltataksa. Siika joen manhan pitäjän, jonka nykyisin muodostamat Siikajoen, Remonlahden, Paamolan ja Rantsilan kunnat, ko- kouksessa miime toukok. 10 p:nä teh- dyn päätöksen Siikajoen kunnassa ole- malle Patokosken sillalle ennen mah- loistetun siltataksan muuttamisesta näin kuulumaksi: „1:ltä hemoselta ajoneumoineen 20 pen- niä. l:ltä hemoselta ilman ajoneumoja 15 penniä. l:ltä lehmältä 15 penniä. 1:ltä jalkasin kulkemalta henkilöltä 5 penniä. l:ltä pyörällä ajamalta henkilöltä 5 penniä. Siltaa ylläpitämät manttaalin omis tajat perheineen ja ne, joita manttaa- lin omistajat asioilleen panemat, omat mapaat edellämainituista siltamak- suista" on lääninhallitus 1. k. 3 p:nä anta- mallaan päätöksellä asianomaisten nou- datettamaksi mahmistanut, sillä lisäyk- sellä kuitenkin, että myös postinkuljet- tajat ja poliisimiehet omat siltamak- suista mapaat. — Osuuskunnat. T. k. 5 p:nä on lääninhallitus mahmislanut sään- nöt..Kajaanin elämienkumien näytäntö- osuuskunta Säde r. l."-nimiselle osuus- kunnalle, jonka kotipaikkana on Kajaa- nin kaupunki. — Rakennustoimi Kemissä. W. k. 29 pnä on lääninhallitus mah- mistanut piirustukset seppämestari Kaarlo Muoniomaaran omistamalla tontilla n:o 101 Maantien- ja Pakka- huoneentatujen kulmassa ja kartanon- omistaja Juho Samolaisen omista- malla tontilla n:o 119 Maantienkadun marrella Kemin kaupungissa tehtämiä uutisrakennuksia marten. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 5 p:nä on lääninhallitus mah- mistanut piirustukset teurastaja Juho Saarelan tontilla n:o 54 3:ssa kau- punginosassa tehtämiä uutisrakennuksia ja tulisijan muutosta marten sekä kar- tanonomistaja I. Malkolan tontilla n:o 8 5:ssä kaupunginosassa tehtämiä uutisrakennuksia marten. — Palkkionkorotnsta miiden muoden palmeluksesta on saanut Tor- nion kaupungin poliisimestari Axel W. Melart 500 inkaa muodessa elok. 1 p:stä 1910 lukien, sekä kymmenen muo- den palmeluksesta ennemmin myönne- tyn korotuksen lisäksi Utsjoen piirin nimismies Weikko Soriola 300 mkaa muodessa, toukok. 1 p:stä 1910 lukien, ja Kiimingin nimismiespiirin poliisi- konstaapeli Herman Alfred Ukonmaan- aho 60 mkaa muodessa, elok. 1 p:stä 1910 lukien. net aamulla horjumaan päätöksessään. Hän päätti jo repiä koko mekselin. Mutta aamiaispöydässä otti rouma taas humilan oston puheeksi. — Etkö luule, että moisimme ostaa sen humilan. — Olen sitä ajatellut. Wielä olen kahdella päällä. — Jos maan luulet moimas ostaa ja sen kohtuhinnalla saa, niin osta. Urhonkin muoksi . . . — ..Ulho titte leittii tiellä", sanoi poika kuultuaan mistä oli kysymys. Enempää kehoituksia ei Partala tar- minnut. Konttoriin tultuaan lähetti hän pojan pankkiin ja kotman kuluttua oli hänellä humilan ostoon tarmitta- mat rahat laatikossaan. Pankissa ei ollu keksitty petosta, sitä kun ei oltu osattu aamistaakaan. Seuraamana päimänä osti hän hu milan. Se nousikin maan kahdeksaan tuhanteen, joten hän jo heti moi sen mekselin maralta tallettaa kaksi tuhatta. Humilan kauppakirjat tehtiin pojan nimeen ja humilalle pantiin nimeksi „Urhola". Onnelliseksi tunsi itsensä isä illalla kertoessaan pojalleen, mitä kaikkea be yhdessä siellä humilassa kesällä tekisi- mät. Ja ilosta säteilimät pojankin silmät kuunnellessa isänsä kertomusta. Kunpa nyt maan pian tulisi kesä, se oli molempien yhteinen toimo. — Kansakoulut. Romaniemen Muurolan kansakoulun käsityönopetta- jaksi on malittu I. P. Heikkilä. Wuottolahden kansakoulun opetta jaksi Kajaanin kunnassa Adolf Pikka- rainen. Suomussalmen kirkonkylän opettajaksi Matti Seppänen. — Tappelu Kempeleessä. Per jantaita masten yöllä oli Kempeleessä tappelu maantiellä Pappilan kohdalla. Tiilitehtaan y. m. työmäkeä oli siellä kulkemassa, osa oli juomuksissa ja siitä oli tamallinen seuraus. Dksi 70 m. manha työmies Antti Järminen Ruo- medeltä ei päässyt kyllin nopeasti pa- koon paikalta ja sai siis osakseen useita puukonhaamoja ja kylkiluunsa poikki. Hänet tuotiin tänne läänin- sairaalaan. Mikäli kuulimme ei rähäkässä ollut yhtään paikkakuntalaista osallisena. Perjantaina ja lauantaina pidettiin poliisikuulustelua asiassa, jonka tulok- sena oli, että möngittiin Jlckari Mä- kinen ja tuotiin Ouluun. Haamottuneen tila on huono. Pa- riin muorokauteen ei se enää kummin- kaan ole tullut huonommaksi. — Taas puukotus Kemissä. Miime keskimiikkona iltapäiivällä sat tui taas pllukotus Koimuharjulla lä- hellä Kemiä. Antti Hamerilta lyötiin nenä pois, poski halki ja puukonhaa- moja käsiin ja jalkaan. Ja siiten roistot tietysti muille markkinoille. — Varkauksia Kemissä. Tors taina oli maras käynyt T. Jumosen torpassa lähellä Kemiä ja mienyt mie- hen pumun ja kellon. Samana päimänä kämi maras luul- tamasti hymin perehtynytkin, Konstu Saaren torpassa. Tietystä paikasta ottamallaan amaimella aukaisten arkun ja sen sisästä mieden lompakon, joka sisälsi 650 mk. ja kaksi kultakelloa sei nältä. — Kuolema tapaturman seu rauksena. Raahessa on t. k. 4p:nä yöllä kuollut työmies Kalle Halonen, joka m. k. 30 p:nä putosi Mirpiperän sahan lautatapulin telineiltä. Halonen, kuten muutkin sahan työ- miehet, on ollut Raahen Puutamara o.-y. puolessa tapaturmamakuutettu. — Warkans Iissä. Kauppias A. Räsäsen Puolangalta puiden uitta jalta Heikki Turuselta marastettiin Iissä t. k. 5 p:mää masten yöllä ra- hoja 200 mk. — Lautiosaaresta, elok. 4 p. 1910. Heinää on Kemin tienoilla tehty jo kolme miikkoa. Sateiset omat ilmat olleet, jonka muoksi ei sen teko tahdo oikein luonnistua. Suoniityt omat kasmaneet huononpuoleisesti. Siihen lienee kemätkesän knlmyys -.vaikuttanut. Muuten näyttämät mujakasrvit lupaa- miltä, marsinkin on niihin kasmanut pitkä olki. Sananlasku sanookin: ,.Wilu marren kasivattaa, lämmin te- rää tekee." Olisipa hyivä, jos läm- mintä todellakin saataisiin terää teke mään. Ruostetta on täällä satanut miljakasiveihin, multa nyt on kummin- kin sade sen melkein tyystin pois huuh- tonut. Perunatkin jo kukkimat täällä- kinpäin ja yleensä näyttämät ne lu- paamilta. Hilloja ei tule ollenkaan aina- kaan Kemin lähettymillä olemille soille ja siihen on epäilemättä syynä se, että hillan kukkimisen aikana oli tuulinen ja kylmä sää. Korpipaikoilla on kui- lenkin yllämainittuja marjoja enem- mältäkin. — Mustikoita sensijaan on joissakin paikoin aika runsaasti. — Säräisniemen Otermalta. Otermallekiko kansakoulu! huudahtanee ehta joku Säräisniemen seurakuntalai. Sattuipa sitten parin miikon kulut- tua niin, että tuo tuttama, jonka ni- men Partala oli »vekseliin kirjottannt, joutui rahan tarpeeseen, jolloin hänkin meni mekselillä pankista rahoja nosta maan. Hän sai rahat, mutta samalla oli pankin johtaja maininnut siitä »vekselistä, missä hänen ja Partalan nimet olimat ja jonka Partala oli pankkiin myynyt. Mutta kun tämä Partalan tuttama ei sellaisesta mitään tiennyt, haettiin paperi ja siinä olema nimi huomattiin »väärennetyksi. Asia ilmoitettiin miranomaisille ja jo sama- na väimänä möngittiin Partala. Tästä alkoimat Partalan kärsimyk- set. Hänet tuomittiin toiskertaisesta markaudesta ja »väärennyksestä mii- deksi muodeksi mankeuteen ja sen jäl- keen olemaan kolme muotta ilman kansalaisluottamusta. Hänet oli ker- ran puotipoikana ollessaan tuomittu näpistelystä manhempainsa kuritetta- maksi. Tämä asia oli niin manha, ettei sitä enää kukaan muistanut, mut- ta pappi oli sen kuitenkin merkinnyt oikeuteen tuotuun mainetodistukseen, jonka takia tämä määr.nnysasia tuli nyt toiskertaiseksi markaudeksi. Ensimäiset päimät mankeudessa mietti Partala kuin unessa. Hän ei jaksanut käsittää kuinka se kaikki oli lapakitunut. Ja oliko hän todellakin yhteiskunnalle niin määrällinen hen kilö, että häntä täytyi säilyttää täällä nen. Ei toden totta sitä »vielä sinne tehdä, eikä ole niin päätettykään. — Otermalaisten suuri joukko on kuiten- kin päättänyt rumeta kauniisti pyytä- mään Säräisniemen kuntaa, että se sen kaukaisimpaan sopukkaan Oterman kylään rakennuttaisi kansakoulun ja siinä tarkoituksessa on kyläläisten mal- tuuttama henkilö antanut kansakoulun pyyntöasiakirjat kunnan esimiehelle. Uteliaisuudesta me nyt pörhölläkor- min kuuntelemme ja odotamme sitä kuntakokousta, jossa sille asialle pää- tös julistetaan. Olemmepa jo puoleksi marmoja siitä, että kuntakokous päät- tää koulun rakentaa kyläämme, sillä ei mannaankaan liene kahdennellakymme nellä muosisadalla Säräisniemen seu- rakunnassa yhtään, joka olisi niin pal- jon jälellä aikansa kehityksestä, että ajatteleekaan koulun rakentamisen mas- tustamista niin kaukana entisistä kou- luista olemaan kylään kuin Oterma on. Moni ehkä malittaa liian isoja kun- nanmakmjaan. Isot ne kyllä omat, sen tiedän minäkin ja jokainen mak- saja, mutta minä heti kysyn siltä, joka sen nojalla mastustaa, että milloin koittaa se onnen aika, jolloinka ne pienenemät. Me syrjäkyläläiset olem- me odottaneet jo sitä aikaa montakym- mentä muotta ja ei kai se mielä ole aiman lähellä nytkään. Jos joku mielä tahtoo olla semmoinen tomppeli ja hidas ymmärtämään, mitä uhrauk- sia kansan simistämiseksi nykyaika maa- tii, niin hänelle huomautan, että miten hän ja me kaikki moimme sitten seisoa ja elää kituuttaa, jos sattuisi tulemaan määräys, että joka kylään pitää ru- meta koulua rakentamaan. Moniaissa naapuripitäjissä on käynyt niin hul- lusti. Mutta jos rakennetaan yksi koulu kerrallaan, kun ne kerran kum- minkin on rakennettamia, niin eihän silloin yhdellä kertaa niin isoksi maksut nouse. Joka tapauksessa on puuham- me totta ja makamaa. Onnea yrityk- selle toimoo H. — Taiwalkoskelta, heinäkuulla 1910. Karhu kaatoi hemosen kuun alkupuolella Jokijärmen kylän Jimiön talosta. Niittymiehet löysimät jään- nöksiä eräällä suolla. Paljon on tullutkin mahinkoa tuo- hon yhteen ainoaan taloon muoden sisään. Ensin ineni lääkärille kolmat- ta sataa mk., siitä huolimatta kuoli isäntä, senjälkeen hämisi lehmä ja nyt hemonen karhun suuhun. Karhuja onkin nyt paljon liikkeellä täällä. — Pyhäjoki, Heinäkuun 30 p. Miljat näyttämät kasmaman aika mauhtia; kun heinätyöt loppuu, saa- daan mennä pellolle kai jo heti. Maaliluettelot taasen tarkas- tettiin ja omat nähtämänä 1 äänestys- alueen Kypärissä Mikmanin luona ja II äänestysalueen kauppias Haglundin luona ja III äänestysalueen maanmil- jelijä Johan Pokelan luona. Ne siis omat malmiit jos tarmitaan. M a a ni i e s s e u r a n kokous pidet- tim Parhalahdella, jossa päätettiin panna toimeen uutismiljelyskilpailu ja kantalehmien palkitseminen tänä syk- synä. Talousseuralta saatiin maroja uutismiljelyskilpailua marten 75 mk., kantakirjalehmien palkitsemista marten 75 mk. Palkintolautakunnassa on jäse- ninä: maanmiljelijät Aleksi Kiiskilä, Matti Kiiskilä, A. Terelä, lääninkar- jakko Länne, sekä maralta Matti Sil- mala linen tauluja seliltämä tekslikirja, — En nestään käytetään tätä opetusmälinetokoel- maa Venäjällä, Saksassa ja Jtamallasia. Tekstikirjoja on painettu paitsi suomeksi ja ruotsiksi myös menäjän- ja faffaufielcllö. Kokoelma on Otaman kustantama ja Suo- men kouluissa yleisesti käytetty. # — Hewoset karkumatkalla. Viime lauantai-iltana kahdentoista tienoissa oli lähtenyt useampia Hollihaassa laitumella ollutta kaupunkilaisten pormarien hemosta laukkaamaan kaupungille, kierrellen pitkin katuja. Poliisi kuitenkin korjasi aikoinaan nuo hullaantuneet juoksijat, mieden ne kau- pungintalolla olemaan hemosten suojaan. — Kilpapurjehdus. Eilisessä Oulun Purjehdusseuran kilpapurjehduksessa pur- jehti Turchmanin „Panu" nopeimmin. * — Tuuri lohi. Maanmiljelijä Heikki Koskela sai eilen päimällä merkkoonsa 2.3 kg. painaman lohen. * — Pnnrot ja »vellit sekasi». Joku aika sitten pidettiin Jämsän Koskenpäällä työ- mäentalolla arpajaiset paikkakunnan rukous- huoneeseen ostettaivien urkujen hymäksi. Aluksi soitteli musiikki tansseja, polskija y. m., sitten urheiltiin. Urheilun jälkeen meisattiin mirsiä ja laulettiin hengellisiä lau- luja ja nnhdoin piti eräs naishenkilö hen- gellisen puheen illan ylennykseksi, maikka nuoriso olikin odottanut jotain toisenmoista ja siksipä maatikin se, että jalalla sitä pi- täsi mielä koreasti panna, kun on kerran juhlimaan sen takia tullutkin. Asiasta su- keusi niin ollen riita manhemman ja nuo- remman sukukunnan mälillä ja lopuksi iät) tyi poliisinkin yleisöä rauhoittaa. - Nuor- ten täytyi kuitenkin sillä kertaa hillitä tans- sihimoansa. Uusi korkeu^ennätys lentokoneella. Brysselin lentokilpailuissa on belgialainen Oleislager lentokoneellaan moittanut ^at- lamin tähänastisen maailmanennätyksen orkeudessa, l,W4 metriä. Hän saamutti metrin korkeuden, mäittäpä hän kor- eusmittarinsa osottaneen yli 1,500 metriä. * — Hilloja »varastettu. Perjantai-aamu- na marastettiin torilla eräältä kaupusteli- iältä 4 litraa hilloja. — Kaupan oli hilloja noin M litraa perjantai-aamuna ja mak oimat 1: -iO—1:25 penniä litra. Muualta Suomesta. j?ikku uutisia. — >>uomattawa ulkomaalainen wie raillut Liuopiossa. Kuopioon saapui mii me maanantaina kuuluisa belgialainen lain- oppinut ja tiedemies Jules ^ e c l e r e i! ja läksi Hän sieltä tiistaina Kajaanin kautta Ouluun. - Harlvinaiuen menestys on ollut leh tori John Lindenin ja neiti Ebba Masali- nin »valmistamalla kasmilieteellisellä taulu- kokoelmalla koulutarmetta marten. ?!äinä päiminä on näitä tauluja kustantajalta li- lattu 200 sarjaa Eletä Elmerikään. Sikäläi siä kouluja marten on paineltu espanjankie tällaisessa pienensä kopissa salpojen ja lukkojen takana. Miitta kun hänelle lopulta selmeni asemania, jota seliventyniistä joudutti u-anginmarlijan eräänä aamuna an- tama läksytys vitkään makaamisesta, niin maltasi hänet kauhea amuttomuu- den ja ylsinäisyyden tunne, jollaista ainoastaan erämaahan eksynyt moi tuntea. — Miideksi muodeksi suljettuna yksinäisyyteen, miideksi muodeksi ero- tettuna ihmisistä — voiastaankui, rakkaimmastaan maailmassa. Ja Partala puhkesi itkuun niin kat keraan, että sellaista eiioät muut kuin »vankilan kimiseinät ole ennen nähneet. Vapaudessaan olema ihminen ei fel laista itkua ole koskaan itkenyt. Hänellä oli jo »vankilaan tulles- saankin ollut harmaita hiuksia, mutta muutaman »viikon jälkeeu oli hänen tutkansa aiman malkoinen. Sen suru »vaalensi. Ensi »viikkoina odotti hän joka päi- mä »vaimoansa ja poikaansa tuleivaksi katsoinaan häntä. Olipa hän jo hei- dän tulostaan martijallekin puhunut ja käskenyt heidät heti hänen luokseen ot?jata. Ja joka aamu siistisi hän kopvinsa mitä huolellisimmin heidän tuloansa »värien. Ja väimällä pyyhki hän^pienen pöytänsä tarkoin, sillä sila kan suomut tahloimat tarttua sen ro- soiseen inaalaukseen. Ja »nouta kertaa päimällisaikana syödessään laihaa »?el — Keisariwierailu. Keisarilliset, otka jonkun aikaa omat kesäänsä miet- äneet Pitkäpaaden läheisyydessä, omat heinäkuun miime päiminä sieltä pois- tuneet ja saapuneet humijahti „Alek- sandrialla" Pietarhomiin t. k. 1 pnä. Mierailu moi ehkä »vielä uudistua syyskuussa. — Toistatuhatta markkaa si sältämä rahakirje kadonnut. T. k. 2 päiivää »vasten yöllä jätti kan- af. opett. I. F. Lehtomaara Kurikas sa erääseen Koimiston kylän postilaa- tikkoon pitäjän postitoimiston hoita- alle, hra I. Oppaalle osotetun kirjeen, joka sisälsi rahaa 505 mk. sekä posti- osowksen 470 mk. 0'i p., siis yhteensä 1041 mk. p. Samaan laatikkoon jätti hra Lehtomaara myös sainalla kertaa toisen niinikään postinhoitajalle osotetun kirjeen, jossa selitettiin miten nuo rahat omat lähetettäivät. Tämän mitmeffimainitun kirjeen toi Kauha joelle postinajaia Kokko »uuun postin mukana K: n postikonttoriin, mutta raliakirje sisältöineen on teillä tietä- mättö-nillä. Poliisitutkinto on asiasta pidetty, mutta »uitään selmyyttä ei siihen ole »vielä saatu. — Kolera Suomessa. Miime nu»nero-'sa kerroimme, eträ ehkä Hel singissäkin olisi koleraa eräässä työinie- liessä, niin ei kumminkaan ole laiia. Sen sijaan on kertolnainme Turo höy- rylotjan miehistöstä »vielä sairastunut Paa>vo Kolehmainen ja Akieli Mark- kanen koleraan. — Jälkimaininkeja kenraalit» tvernöörin säynnistä Joensuus sa. Kenraalikuivernööri on pyytäiuit Kuopion läänin kuivernööriltä ilmoi- liänsä kiidätti hän kuppinsa hyllylle kuullessaan käytäivaltä astuntaa. Hän raukka uskoi sieltä -vaimonsa tuleivan ja sen »vuoksi keittonsa kätki: ei mai- Rio eikä poikakaan saisi nähdä kuinka huono päimällincn hänellä oli. Mutta maimo ei tuUut, eikä tuonut poikaa. Ja kun ilta tuli ja lemolle piti käydä ja kun hän huomasi toilvonsa sinä päuvänä taas hukkaan menneen, kat- keroitui taas »vauhuksen »nieli ja kyy- neleet »vierimät olkiselle päänaluselle. Mutta se ei estänyt häntä taas seuraaivana päiivänä heitä yhtä har taasti odottamasta. Hänestä tuntui it niin luonnolliselta, että he tul.simat. Ja sen muoksi hän taas koppinsa huo- lellisesti siisti ja sen muoksi syödes- sään käytälvästä kuulumia askeleita tarkkasi, ollen malinis minä hetkenä hyivänsä syöntinsä keskeyttämään. Hänelle muistui niin elämästi mie- leen poikansa eri tiloissa lausumat sanat. Erittäinkin se kun poika äidil- tään kuritusta saatuaan itkien juoksi hänen luokseen ja häntä poliveen ta puttaen lausui: — Ulho tattoo itän tyliin. Jatk.