Vuorstadia NslnSkrmn LS pmä i-nrrri 1910-I?:o 66-3 PalStoittamiStoimiSto. Maaum.insiuvöri »sara» Söderholm. T-rku. HumaliStokat» S. Puh. 10 43 1SSS Heinäkuun 28 p:nä. Maanmiljs- lzjksvmmv. Kirjoitimme viime torstain nume rossa, kuinka monet alkamat karttaa maauviljelyLtyötä, pitäen sitä halpa- arvoiseua ja vähäisen tuottamana ammattina. Koetimme siinä myöskin osoittaa, että maa-emon viljelemisen tärkeyttä tulisi sekä kotien ja koulujen puolelta teroittaa» jottei nousevassa polvessa syntyisi haluttomuus maa töihin. Suomen maanviljelyksestä löytyy meillä tieteellinen tilasto. Se on laa dittu niinkuin olot olivat v. 1903. Löydämme siinä useita saugen hauS koja tietoja. Koko maassa oli peltoa 1,563,072 hehtaaria eli noin 5 pro senttia koko pinta-alasta ja niittyä 1,281,832 heht., joka on noin 4 pros. koko pmta-alaSta. Loput 30,147,913 eli 91 pros. pinta-alasta olivat met sämaata tahi joutomaata. Uudenmaan läänissä sekä Turun- ja Porin lää nissä löytyi eniten niittyä ja peltoa, Waas<m ja Oulu» lääneissä taasen vähiten. Verrattaessa viljeltyä maa-alaa nnridea maiden kanssa niidea asukas luvun mukaan, esim. 1 ,000 :tta asu kasta kohden, saamme huomata, että EuomeSsa ou viljeltyä maata melkein yhtä paljon 1,000:tta asukasta kohdeu kuin Tanskassa, jossa maanviljelys on mitä korkeimmillaan. TäStä vertailusta päättäen lnnlisi Suomen olevan erittäin edullisessa asemassa. Mutta miu edullinen se ase ma ei ol« kura luulisi. Ou nimittäin muistettava, että Suomi on niin ko via harvaan osuttua ja sitäpaitsi vielä, että viljelystapa meillä on vii» paljoa laajaperäisempi kuin muu alla, joSsa maa ou kalliimpaa ja sen- vuoksi ollaan pakoitettuja sitä voima- peräisemmin viljelemään. Ja vertailu Suomen ja muiden maiden välillä mitä tvlee pelkkään peltomaahan on paljoa epäedullisempi Suomelle. Kun esim. peltoalaa 1,000:tta asukasta koh den TauSkaSsa nousee 1070 hehtaa riin, niin se Suomessa o» ainoastaan 640 heht. JoS taasen ottaa huomioon, että tehdaSväeStön lukumäärä muissa suuremmissa teollisuusmaissa on pal joa suurempi kuin meillä Suomessa, min maamme ei suinkaan eusimäi- sille sijoille nouse, vaan päinvastoin joutuu hyvinkia alhaiselle sijalle. Kun esim. jokaista 1,000:tta maa- taviljelevää asukasta kohden löy tyy viljeltyä maata Englannissa 5,200 heht., TanSkaSsa 2,900 heht., Ruot sissa 2,100 heht., niin se Suomessa ou ainoastaan 1,740 heht. Nämä nu merot siiS jo kylläkiu näyttävät, että maataloutemme vn sangen heikolla pohjalla ja että maamme ou hyvin vähän viljeltyä. Kuu vyt ottaa huomioon miten suuria aloja viljelyskelpoista maata vielä oa korpena, min pitäisi tämän kehoitta» jokaiSta maanviljelijää in> nolla rupeamaan raivaamaan uusia maa-alueita viljelystä varten. Koetettakoon maa-emoa syyttää huo nosta tuotaaaoSta — ja sen kyllä te kevät ne, jotka maauviljelystyötä hal veksivat, niin voi knitenkin uutteruu della työtä tehuyt maamies todistaa, että kuu hallavuosi vaan ei käy tu hoamassa, uiiu maa-emo usein antaa sangen runsaalla kädellä ja palkitsee kyllä maamiehen vaivat monenkertai sesti. M Ruotsista. Suomen kohtalo o» kolo sivistyneen maailmaa huomion esineenä. Suurem malla jännityksellä kuin missään muualla maailmassa seurataan .Suomen kysy mystä" täällä sen läutisessS naapuri maassa, sentähdea tietysti, että Suomea olot täällä tarkemmin tunnetaan kuin missään muualla, ja myöskin sentäh dea, että idäu jättiläinen ryhtyessään tallaamaa» jalkojensa alle Suomen itse- «SisyHe» samalla tulee yhä likemmäksi Rnotfia ja fiten yhä vaarallisemmaksi tällekin maalle. Myötätuntoa Suomea kohtaa» ilmaisemat ruotsalaiset ylhäi- flMmäStä herrasta alhaisimpaan päiwä- «ySlSijeea aSti jokaiselle suomalaiselle, «issä hän liikkuneeikaa» tässä maassa. F» kaMi 5«f»wat julki »vihassa ja inhonsa se» hävitystyön johdosta, jota idän jättiläinen nyt alkaa tehdä Suo mea itsenäisyyden ja sivistyksen mai niolla. Ruotsi kuuluu Euroopan pikku- valtioiden joukkoon, niiden, joi ka eiwät l woi mitään suurvaltain rinnalla ja joiden siis täytyy ääneti katsella, kuinka suurvallan raaka voima musertaa pie nen kansaa! Kuinka kauvau tätä täm möistä saa jatkoa maailmassa? Kuinka kauvan kestää vielä, ennenkuiu se aika oa koittanut, jolloin ei euäSn raaka voima ja valhe käy oikeudeu ja to tuuden edellä?! . . . Kun Ruotsin sanomalehdissä tehdään selkoa kaikista huomattavimmista ta pahtumista Suomessa, tuntee Ruotsin yleisö aivan hyvin semmoiset asiat kuin esim. työmies Muurin murhajutua. Tä män ihmeellisen murhajutun johdosta omat mouet henkilöt joiden kanssa olen joutunut keskusteluun, lausuneet ihmet telynsä siitä, kuinka mikään semmoinen voi olla mahdollista, että kaksi sota miestä, jotka mnrhaavat rauhallisen ih misen, joka sattnu tulemaan heidän vas taansa, jää aivan rankaisematta! On han se loukkaus koko sivistyneen ihmis kunnan siveys- ja oikenS-käsitteitä koh taan! Ja onhan valtakunta, jossa sem moista voi tapahtua, luettava aasia laisten raakalaiS-valkaknntain joukkoon! . . . Näin ovat sauoneet ne ruotsalai set, jotka ovat minun kanssani Muurin murhajutusta puhelleet — ja minä en ole voinut heille vastata muuta kuin, että sellainen se ou, se venäläisten ny kyinen »reklemeutti" SuomessaI- Sillä tavalla venäläiset tahtovat rakkaudella liittää suomalaiset suureen venäläiseen .emämaahan"! Kesä oa retkeilyjen ja suurten kokous ten aika. Ruotsin kauniissa pääkau puugiSsa se tunnetaan euemmäa kuin muissa paikoissa maata. Sillä kesäisin saapuu Tukholmaan tuhansittain vie raita etelästä lännestä ja idästä, mil loin yksityisinä matkailijoina, milloin suurina matkailijaparvina. Ja kesäisin myös pidetään TnkholmaSsa hyvin mon ta suurempaa tai pienempää kokousta. Matkailijaparvista, jotka tänä kesänä jo ovat vierailleet Ruotsissa ja etu päässä sen pääkaupungissa, mainittakoon tässä vaan suuri Berliniläinen laulu seura (»Berliner Liedertasel"), joka oli Tukholmassa viime kesäkuun alussa, käytyään sitä ennen m. m. Helsingissä kin; saksalaiset sanomalehtimiehet, ja eräs suuri ruotsalaiS-amerikkalaineu lau- lukööri, joka tämän kuun aluSsa antoi Tukholmassa konsertin, on sittemmin ollut konserttimatkalla ympäri maata ja antoi lauantaiua, t. k. L3 p:nä, jäähy- väiSkonsertin Tukholmassa. Kaikkia näi tä vierailijoita oa Tukholmassa — sa moin kuin omissakin paikoissa eri osissa maata, missä ovat käyneet, otetta vas taan erinomaisella vieraanvaraisuudella. Tukholmassa tiheäään vierailevien ul komaisten senrojen kestitseminen käy hy vin kalliiksi niille tukholmalaisille, jotka etupäässä katsovat olevansa velvolliset esiintymään vieraitten isäntinä — esim. suurempien sanomalehtien Päätoimitta jille, kaupunkia etupäässä edustaville henkilöille j. n. e. — Eräs sanoma lehtimies siitä minulle kerran ohimen» »en huomautti. Ja välistä melkein ihmetyttää, etteivät tukholmalaiset väsy tuohon alituiseen vieraanvaraisuude.i osottamiseen! — Mainitsin tässä ylem pänä, että tänä kesänä saksalaisia sauo- malehtimiehiä on vieraillut Ruotsissa. Heitä oli yhteensä 22 henkilöä — useim mat Saksaa suurimpain ja huomatta- vimpain sanomalehtien päätoimittajia. He saapuivat kesäk. 20 p:nä Tukhol maan ja vierailtuaan täällä kolme vuo- rokantta lähtivät he kiertomatkalle Ruotsin luounonihanuukfia, teollisuus laitoksia y. m. nähtävyyksiä katsomaan. Matka kävi aina Lappiin asti ja kesti 10 päivää. Matkailijoin kulku oli to dellinen riemukulku halki ma^u. He sai vat osakseen kaiket mahdolliset muka vuudet kulkuneuvoihin, asuntoihin y. m. nähden, ja että kestitseminen oli ruhtinaallista, oa itsestään selvää. Seu rallisena tästä saksalaisten sanomalehti miesten vierailusta Ruotsissa, on se, että monta kymmentä Saksan sanoma lehteä nyt Pitkissä jatkuvissa kirjoituk sissa laulaa Ruotsia ylistystä ja tekee Ruotsin laonnonihaavudet, olot ja ta vat lukijoilleen tunnetuksi! Saksalaisille sanomalehtimiehille osotettn kalliiksi ja raskaaksikin käynyt vieraanvaraisuus palkitsee siis lopulta itse itseusä! Tämänkesäisistä Tukholmassa pidet tävistä suurista kokouksista mainitta koon tässä vaan suuri kansainvälinen rauhankongressi, joka alkaa elok. 1 pmä, pohjoismainen kzulunopettajai» kokous, johon tulee osanottajia noin 7,000 hen keä ja joka alkaa melkein heti sen jäl keen kuin vastamainittu kongressi on ohi, sekä kansainvälinen geoloogikong- resst, joka pidetään elokuun loppupuo liskolla! Wiime kesänä, kuten lukija muista nee, oli Ruotsissa suurlakko, joka, vaikka se ei onnistunutkaan sen toimeenpani joille, sosialistisen puolueen johtomie hille, kuitenkin tietysti sai snurta va hinkoa aikaan sille kirotulle »porvaril liselle" yhteiskunnalle, jonka vahingoit tamiseksi se oli aiottu. Tämän tuhman yrityksen seuraukset tuntuvat erittäin kipeästi nyt vielä myöskin sosialistien omissa rimeissä. Suurlako» tuottamien ylimääräisten »verojen ja aineellisten kärsimysten tähde» erosi sosialistisesta puolueesta noin 40 prosenttia sen koko jäseuluwusta! ... Buodeatnlotoiveet oldvat alkupuo lella kesää koko Ruotsissa erinomaisen hyvät. Matta nyt ovat pitkälliset sa teet ja rajnilmat melkoisessa mKnvin tehneet nämät toiveet hnonomiu si. NiiStä alituisista sateista ovat paljoa harmia saaneet kaikki, jotka tämän kuun kuluessa ovat matkailijoina oleskelleet tässä maassa, ja niiden joukossa on Matkamies. 60 vuotta täytti ette» Viipurissa kol- egineuvoS Daniel Made». Se on reklaamia le! Amerikan pitäisi olla kaiken mahdollisim man kekseliäisyyden maa kaikilla aloilla, erit täin humbuukiu. Kuitenkaan eivät amerikka laiset ole mitään sellaista vielä tähän asti saaneet lukea reklaamin alalla, jollaista heille syöttää eräässä heidän lehdeSsääu muuan sak salainen ihmetohtori, joka on muuttanut »instituuttinsa" Nev-Uorkii» ja ounellistuttaa nykyisin amerikkalaista seuraamaan ilmoituk sen mukaan: »Etsimme tankin syyn. Me emme kysele tuntomerkkejä emmekä vaikutuksia. Me emme riipu potilaalta tehdyistä kysymyksistä tau din syytä etsiessämme. Me haemme syyn sii hen mikä on vikana. Ihmiselimistössä tun netaan L,1l4 eri tautia. Ei yksikään ihminen osaa niitä kaMa hallita. Minulla oa eri koislääkäri, joka hoitaa maksataudit, toinen sydäntaudeille. He ovat koko elämänsä tntki- neet niitä elimistöjä. Erikoislääkäri naisten taudeille. Me hoidamme ainoastaan knntta tautia, ja jokaiseen niistä meillä ou erikoislääkäri. Olen knluttannt 125,000 dol laria (725,000 Smk.) yksinomaan tautien tut» kimiSvälineisiiu. Oikea taudin tunteminen ou puoli parannusta. Ensimäin»» työ minkä teemme potilaalle, joka sanoo sairastavansa sydäntantta, on verinopan ottaminen hänen sormestaan. Kuuluisa bakteriologisiini tutkit tnon verinopa» mikroskoopillaan, joka ison taa 4,000 kertaa ja eroitta» jokaisen veriso lun, punaisen valkoisesta. Mittaamme ne, laskemme »e, tarkastamme niiden toimintaa elämässä, niiden väriä ja muotoa. Sen jäl- keeu panemme Lontoosta tnoduu koneen sairaan kaiualou alle. Tuo kone ou aiuoa laatuansa New-DorkiSsa. Se mittaa wereu painon sy. dämmestä. Mirtsa tutkitaan sähkön avnlla. Katsotaau sydäntä. Tea vot nähdä sylkivän yhtä selmästt kaiu katsoisi aioouaisea akkunan läpi. Me katsomme läpi rnnmiiu nähdäksem me onko siellä monta epänormaalista kohtaa. DhdeksäSosa kymmenestä kohtauksesta huo maamme potilau sairaStatvau toisen syyn toaikntukseSta kuin luultu tauti, kute» esim. rva A. M. Moffet, joka tuli HibbingiStä tänne. Hän otti kolme kouria eikä enää tunue kipua kute» euueu. Parannamme sähköllä. Rouva Garter tuli kysymää» hoivamme kaksi viikkoa sitten, kär- sies tuskia että oli oikei» kanhea »ähdä. Häntä nhkast kohtnsyöpä ja HSatä oli kehot tetta menemään leikkanksille. Se organi o» nyt saat» »ormaaliseen tilaansa ja kaikki vuoto ou lakannut. Häu ou kui» uusi ihmi- ueu. Me laskimme 1,000,000 volttia sähköä (?!?) neiti T. W. Masonin lapsen rnnmiiu läpi. Kun lapsi kolme viikkoa sitte tuotiiu meille, oli häue» aivoinsa päällä verho, joka sat aikaa» suouenveto kohtauksia ja halvaukseu. Werho ou uyt poissa samoiu kui» ftunnmve- tokiu. Halvausta uyt parhaillaan hoidetaan. Kuuden kuukauden ikäinen lapsi voi istua äi tinsä polvella ja häutä hoidetaan samalla kertaa. Me emme hoida kahta ihmistä sa malla tavalla. JoS ihminen voi keksiä ko neen, jonka avnlla hi» saattaa lähettää mil joonan volttia sähköä ihmisruumiin läpi ja polttaa pois kuolleet kudokset ja virkistää samalla kaikki organit loukkaamatta terweitä kudoksia, häu on saannt aikaa» mullistuksen lääketietellisessä maailmassa ja voi parantaa kroonillisia tauteja. Me olemme sen tehneet. Me olemme pelastaneet rouvia S. W. RuS- hiugin leikkankselta. Me poistimme hänen vatsastaan nseita kasvannaisia veistä käyt tämättä. Hän asun nyt MirgmiaSsa. Ronva L. E. Goodvin parannettiin sappikivimiaSta ilman veisti. Ronva M. Robbinkin bright- tanti parannettiin samoin.' Rva Ida Hardin parannettiin ilman veiStä kaikista naisten taudeista. Rouva W- L. Ferguson oli niin pahoin halvaautuuut että hän ei voinnt jä sentäkään liikuttaa; nyt hän jo liikuttaa jal kojaan". Kyllä täytyy myöntää, että jo vei voiton aksalainen. »Mitäpä saksalainen ei tekisi ra han edestä", sanoo sananlasku, ja se sovel tuu tähän reklaamiin parhaiten. — LaSkea miljoonaa volttia sähköä läpi ihmiseni — — — Tiedustelimme asiaSta ammattimie heltä, joka sanoi, että korkeapainejännityS, joSsa ei enää ole ampperia, saattaa kohota 15,000 volttii», m»tta miljoona — se on jo enemmän kuin mätäkuulla jaksaa sulattaa. Sellaiseu voimau käsissä ihmisruumis muut tuu tuhaksi. Olemme huvi» vuoksi tahtoneet tässä ko kijoillemme näyttää amerikkalaista ja saksa laista ilmoitustapaa, jotta silloin kun Suo menkin lehdissä tällaisia ihaunelääkkeitä ja nuorentavia .voimia" ihmisille tarjotaan, osaavat »e asettaa oikeaan arvoonsa. Ullä- lnettn on samanlaista, knin joku aika sitten eräs Amerikasta snomalaiselle sairaalle saa- punnt lääkepnlveri. Kun sitä alettiin tutkia, huomattiin sen oleva» aivau yksinkertaisesti hienoksi jauhettna pnnaista tiilikiveä. — Tämä oli komean reklaamin mnkaau sellais ta ihmelääkettä, jonka piti vapanttaa nant- tijan kaikista tunnetuista ja tuntemattomista taudeista. — Ihdestä se aiuakiu vapautti, nim. uskosta amerikkalaistin hnmbnnki-lSäk- keihin. Perhe-uutisia. — Kihloihin ovat meuneet: Neiti Anna Eijola ja kansakonlnnopettaja Juhani Saar- nijoki. — Ey»ty«äpäiwtä. 90 w uotta täyt tää tänääu kamariueumos Herman Amellau. 80 muotia täytti täällä eilen maamme uhkyöiu tiettäwsstt wanhin merikapteeni Arthur Bernhard Nyström. Hän ou ollut merimiehenä wur>desta 18SL alkaen, wet«y. ty«u pots mereukuluSta w. 1878 ja olleu uy- ^^n ^ ikunnajSsenen» laimaupitSlliRSYHdt»- Mmlta kotinmltl!. Eläkkeitä. Senaatti on myön tänyt seuraavat vuotuiset eläkkeet: Jyväskylän semiuaari» eut. lehtorille, lehtori Ojalalle 1,200 mk.; Porvoon ruotsalaisen lyseon ent. lehtorille, Pro sessori K. A. Bergholmille 4,500 mk.; yliopettaja K. S. Spolanderille 4,200 mk. ja kansakouluuopettajattarelle Ly- dia Schreylle 750 mk. Lääninhallitukset. Lääninsih- teeriuvirkaa Mikkelin läävin läänin hallituksessa ovat hakeneet Ouluu lääninhallituksen lääninnotario A. I. JalaS ja v. t. lääninsihteeri Mikkelin lääninhallituksessa, lakit.kaud. Samuli KoSki. — Kiippaknnnan sanomia. (Por voon). Lammia seurakunnan kappalai sen virkaa ovat hakeneet: Iitin v. t. kirkkoherra K. E- Airila, Kuhmalahde» v. t. kirkkoherra I. H. Pnlkki, Somer- niemen v. t. kappalainen K. A. Mäki nen ja Kankaanpään kappalainen E. W. Elovaara. — Lappalainen tätilä. Kätilö Maria Helander, syntyisin Utsjoelta, on näinä päivinä matkustanut kotiseudul leen toimiakseen siellä kätilönä. Neiti Helander suoritti t. k. 20 pnä Helsin gissä kätilötutkinno», joka oikeuttaa käyt tämään myöskin koneita. Häu on oles kellut puolitoista vuotta Helsingissä opiskelemassa, nauttien 1,000 mkan suuruista valtioapua. Ustjoella tullee hän myöskin saamaa» valtiolta aivas tusta 900 mk. Vuodessa, mutta niinpä onkin hänellä hoidettavanaan laaja työ ala kaukana pohjoisessa. — Merkillinen uaimajuttn. Maa. naataina käsiteltiin H:linnan raastu vanoikeudessa toistamiseen Hugo Wal demar Nurmea (Lönnroth) Luvialta ja neiti E. F Antilan Lempäälästä vä listä naimajuttua. Nurmi ja Antila olivat toukok. 22 pnä saapuneet Hä meenlinnaan kihloja ostamaan, jolloin sulhanen oli illalla eronnut morsiamesta vieden tämän rahoja mukanaan 4,500 mk. Tällöin oli Antila menuyt ilmoit tamaan etsivälle poliisille, jonka toi mesta Nurmi pidätettiin samana iltana. Nurmea oa ennemmin kymmenen eri kertaa rangaista varkaudesta, petoksesta ja väärennyksestä. Nurmi jätti oikeu delle seuraavan merkillise» sopimuksen: »Allekirjoittaneitten välillä on tänään sellainen sopimus tehty, että minä Edla Antila lnovun kokonaisesti siitä jvtusta, jonka minä olen Paunut vireille Hä meenlinnaa RaaStnvanoikeudeSsa Wal demar Nurmea vastaqn, enkä siis vaadi hänelle mitään edesvaStausta, sekä aa san hänelle takaisin »e 4, 600 mk., jotka vyt pyynnöstäni ovat takavarikossa". — Juttn lykättiin yleisen syyttäjän pyynnöstä ensi tulevan syysk. S p:vään. — Isoa rotkoa Kymissä. Kymin pitäjän Helilän kylässä on 3 henkilöä sairestnnut isoonrokkoon. Wiime sun nuntaina pitämässään kokouksessa päätti Kymin kunnallislautakunta, että kunnan entinen rokkosairaala laitettaisiin vii pymättä kuntoon. Jos tanti leviää laajemmalti, eristetään kaikki potilaat tähän sairaalaa». Asianomainen piiri lääkäri on määrännyt, että paikkakun nalla kaikki 8 vuotta vanhemmat hen kilöt on rokotettava »udelleen. — Aulovaltea. Mime keskiviik kona syttyi Kiteen ja Kesälahden pitä jien rajamailla metsä palamaan ja vaikka useampien kylien väki otti sam mutustyöhön osaa, ei kulovalkeata saatu sammutetuksi. Wasta viime sunnun taina rankkasade sammntti tulen. Kuin ka laajalti metsää oa palanut, ei vielä voida tarkoin sanoa, mutta kaikissa ta pauksissa on kulovalkea hävittänyt mo nen neliökilometrin alan. Turun Siemenkauppa. Auran Kevyt-Olut ei saa puuttua mistään kesäasunnosta. ig«3? — ^aittatnnnalta poistunut. Kauppias Lauri Alauen Tampereelta o» muutama päivä takaperin poistunut paikkakunnalta jättäen jälkeensä selvittä mättömiä asioita. Tämän vnokfijakuu Alasen sukulaiset ovat kertoneet, ettei Alanen enää palaa matkaltaan, on Suo men luotonaatoyhdistys Tampereen raas tuvanoikeudelta auonut, että Alasen Tampereella oleva omaisvut luovutet taisiin konkurssitilaan. — Suuri tulipalo. T. k. LS p:vää vasten yöllä oli Rautalammilla hirveä tulipalo, joka hävitti Sirkkamäki-nimi- fen talon kaikki rakennukset sekä 18 lyp sävää lehmää, 7 vasikka, 10 kanaa ja yhden sian. Kaikkiaan paloi IS ra kennusta. Talo oli seudun suurimpia ja vakuutettu pieneM summasta Tu len sytytti eräs mielenvikainen Otto Kannikki-nimiuen mies, joka tuaaetaa» kyläkunuau keSken nimellä »korkkuua." Mainittu mieS poltti noin viisitoista vuotta sitten niinikään erään talo» na- vettakartanon, josta hän sai 7 vuotta kuritushuonetta. Sen jälkeen on hän kulkenut pitkin Pitäjää etsien työtä mil loin mistäkin. Hän on uhkaillut, joko tappaa jonkun talon isäunän tai polt taa talon saadakseen leipää. Näitä uh kauksia eivät ole viranomaiset enem pää kuin muutkaan ottaneet mihinkään kuuloon. Onhan annettu miehen vaan olla, kärsiä nälkää ja puutetta. Erit täinkin on hän ollut talollisille vihai nen, ku» eivät anna työtä hänelle, ker too Työm. — AM YSmittSuyt fiittönsi. — Itse Eräänä päimänä vii me viikolla hnomasivät muutamat pik kupojat Suursaaren sahalla Muolassa, että sahan saunaa likaviemäristä tippui Merta. Tämä oli pojista omituista, jonka Vuoksi he ilmottivat siitä van hemmille ihmisille. Nämä menivät sav uaa», missä oliki» lätäkkö verta sekä verisiä vaatekappaleita lattialla. Epä luulo kohdistui heti konttoristi Koivu sen palvelijattareen, joka oli ollut sau nassa pyykkiä pesemässä, matta nyt juuri lähtenyt rantaan mnka pyykkiä huuhtomaan. Muutamat työmiehet oli vat uähueet mainitun palvelijaa me nevän rantaan ämpäri aivan kukkural laan vaatteita, mntta kun häs palasi vähän ajan kuluttua takasin, ei vaat teita näyttänyt ollee» kuin puolisen äm päriä. Kuu useat naishenkilöt tiesivät palvelijattaren olleen raskaudentilassa, on hyvin loattavaa, että hän oa sau nassa synnyttänyt ja sikiönsä johonkin hävittänyt. Knn poliisi ei sattnnnt olemaan ko tona, pääsi tyttö enfimäisellä laivalla matkustamaan karknteille. Meniä tietoja. — LnotstlaitoS Sittenkö» överSti R. Filemus ou siirretty laiwaston perämieskun- taan ja nimitetty Pohjanlahden merenmit- tausretkiknnnau päälliköksi, toimii kapteeni K. G. Ai. Stenius merikarttalaitoksen v. t. päällikkönä. — Kaupunkien lainat. Senaatti on oi keuttanut Hämeenlinnan kaupungin nosta maan v. 1S11 erään sille kansakonlutöitä varten aikaisemmin myönnetyn 65,000 mar kan maltiolainan. — Venäläistä sotaväkeä kannnnoineea saapui Hämeenlinnaan lauantai-aamuna Mos kovan knmernemeutin Tshe-ebukowin kau pungista. Uusia joukkoja odotetaan vielä kaupunkiin. — Väärää rahaa. Porvoossa on liik keellä määriä markan rahoja. Epäillään »ra hapajan" olevan kaupungissa. — Pidätettyjä markattako? Lappeen rannan matkailijahotelliSsa pidätettiin tiis taina 2 miestä, joilta tavattiin jonkko kul takelloja ja naisten sormuksia. Tamarat omat luultavasti varastetut Helsingissä. Poliisi kieltäytyy antamasta asiaSta kietoja. Vehnänleseitä, Ruisjauhoja, Puhdistettuja Ruisjauhoja, Telotettuja Mehuäjauhoja myy halvalla Rudolf Gardberg, S63S Liuuaukatu 15 b. Makulatuuria Turu» Lehden lonttortSsa. Mrs» Zlevxt-vlot oo alkoholimieto, ou paras aamiaiSolut, hyviu kevyttä juoda. «400 — Bitpuri» «erttonl». Viipurin me» rikonlnu johtokunta on anonut K00 markan suuruista määrärahaa venäjänkielen opetta jan palkkaamtseksi. — Pernarutto. Loviisa» Piirin piiri lääkäri on Uudenmaa» läänin kuvernöörille ilmoittanut että Norrgärdin kartanossa Hass- bSlen kylässä Lappträskin pitäjässä o» kuol lut kaksi eläintä pernaruttoon ja yksi eläi» saman pitäjän ja kylä» Swidi» kartanossa. — Kätilöt. Karvia» kunta oa anouut 300 markan sommista apurahaa koneellisen lapsenpääStötntkinnon snorittaneen kätilö» palllaamiselsi. — LapsenraiSkauSyrityS. Tampereella ou pidätetty eräs Wilen-niminen mies, joka maanantaina oli erää» 8-wootiaan tytön raiskanShommiSsa. — Tuntematon Usemnrhaaja. Mikko sitten löysirvät Nnrmijärmcllä eräät lapset marjassa ollessaan metsässä puoliksi mädän tyneen miehen, jota oli housunkannattimis taan hirttäytynyt puunoksaan, maaten maaSsa, pää vaan riippuen taulasta silmukassa. Miestä et tunnettu. kirjallisuutta. Kustannusliike Arvi N. Karisto Hä meenlinnassa on julkaissut seuraavat ke sä» aikana tarpeelliset opettavaiset ja huvittavat teokset: Miksi voimistele» ja ur heile»? kirjoittanut voimistelunopet taja Arvo ZLartia. Hinta S0 penniä. — Kirjanen, joSsa lyhyesti, mutta perinpohjaisesti tehdään selkoa voimistelun ja urheilun sekä yleensä rnnmiiuharjotusteu merkityksestä ja vai kutuksesta^ eri elimiin, oa Suomen Ur heiluliitoa palkitsema. Tekijä oa ur heilumaailmassa siksi tuunettu, että ur heilijoille ei kirjasta tarvitse suositella, mutta »iille tuhansille, jotka ruumiin- harjotuksia epäillen katselevat, suositam me tätä pikkukirjasta eriaomaisena opas tajana oikean käsityksen saamisesi. Hank kikaa se itsellenne! Lähestyvä vallanknmonS ravintokysymyksen alalla, kirjoittannt Neville Lytton, suo mentanut Maiju Pöyhönen. Hinta K0 penniä. — Tämä pikkukirjanen on voi makas herätyshuuto aikamme väärään suuntaan kehittynyttä rnokajärjeStelmää vastaan. - Kaikkien terveydestään hnolehtevien oa syytä tntnstna tähän pikkukirjaseeu. Uusia »Kirjallisia p ikkvhel- miä" o» ilmestynyt seuraavat teokset: Yö ja aamu y. m. novelleja, kirj. Alexander BalazS, suomentanut H. N. 122 siv. Hinta vain 7ö pen niä. Sisältää uovellit: M ja aamu, Onnettomin ihminen, Aasi, Selittämätön tapauS. — Alex. Balazs oa veljeskan samme Unkarin miellyttävimpiä humo risteja; hänen vilkas ja siro kertomiS» tapansa, terävä huomiokykynsä ja var sinkin naissieluu tuntemus oa taannut hänelle omassa maassaan pysyväisen kir- jailijamaiaeen. Kolme kohtausta y. «.no velleja kirj. Ernst Didring, suo mentanut Hilja Nuormaa. 116 siv. Hinta vain ?b p. Sisältää novellit: Kolme kohtausta, Kasvot vasten kas voja, Hyppy, Ilmaa vastuuna, Lähtö, Lautamies Rosbergin Tukholman-matka. 144 keen asetumme me Englantiin. Minä en koskaan palaa enää» Ausbachiin, jossa miuä ystävättä reni Klaironin kanssa olen elänyt seitsemäntoista onnellista ja hauskaa vuotta. Minä olen nnpu- nut olemaan hallitsijana jo tyydyn sentähdea tästedes olemaan yksinäinen, vapaa mies. Ole» vyönyt maani Preussin kuninkaalle ja neiti Ara mea, tuleva puolisoni, ei ole niin kunnianhimoi nen, että han siitä pahastuisi minulle. Hän ei pyydä hallita, vaan ainoasti rakastaa ja olla rakastettu. Ja vielä kerran: voikaa hyvin I Kuu te tätä luette, olen minä jo kaukana teistä, ja luultavasti emme näe toisiamme enääa kos kaan, kuitenkin olen aiua teidän ystävänne Aleksanteri"'. »Matkustanut! Hän oa matkustanut!" hunsi Alairon raivossansa. „ Pakenee minua ja mat kustaa häue» kaussausa! Mutta ei, ei! Tämä kaikki on erehdystä. Se oa mahdotonta, että hä» matkustaa, ottamatta jäähyväisiä minulta. Hä» on vielä kotona. Minä tahdo» ja minun pitää saada nähdä hänet!" Hän syöksyi ovelle ja huusi kovalla äänellä hovimestaria. »Mitkä olitvat ne tvavnut, jotka äsken juuri !äksiwät linnanpihasta?" kysyi hän sisään tule malta honnmestarilta. .Herra maakreimia matkatvauuut, joiden pitää odottaa häntä Munchenissä". 141 jallisen kuitin, että koristeet ja rahat ovat oikein perille saapuneet". .Rahat?" kysyi Klairon ihmetellen. »Missä ovat rahat?" Hovimestari osoitti sinetillä varnstettna kää röä. l »Tuossa, teidän armonne! Siinä on neljä kääröä kultarahoja. Jokaisessa niissä on tuhat- kakfisataaviisikymmenti kappaletta, siis viisituhatta kultarahaa yhteensä. Pyydä» teidän armonne olemaan hyvän ja vakuudekseusa tarkastamaan rahoja". Klairon mursi vapisevalla kädellä käärön sine tin ja repi paperit sen ympäriltä. Niin, siellä oli tosiaankin neljä raSkaSta kää röä kultaa; ja kun hän rikkoi niistä yhden, niin vyöryivät kultarahat iloisesti helisten ja kilis ten hänen helmaansa. .Teidän armonne näkee, että minulla o» oi kein", sanoi hovimestari hymyillen. »Saanko nyt pyytää kuittia?" »Antakaa minulle tuosta pöydältä paperia ja lyijykynä", käski Klairou ja kokoili helmaansa vyöryneitä kultarahoja. HonnmeStari hiipi varpaillansa pöydän tykö. otti ja tarjosi Klaironille pyydetyt kapineet. Klairon otti paperin ja kynän ja kirjoitti wa- kavalla kädellä: ,,Olen oikei» saanut koristeet, kirjeen ja rahat- ja artoi paperin sitten howi» mestarille. Netti Klairon. LS.