N:o 142 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina kesäkuun 24 p:nä Hj. Hollmerus'™ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä, V»r»fuom»ri« Vastapäätä rautatienaBemaa. Toimisto avoinna 10 a.p. — 2 i.p. Ajaa asioita kaikilla, maan Mrajilll |i toi nitlaa kaikkia lakialaan kuuiuvi? tebtävit 153 Pormestari E. 8, TCOjjOHtO Asianajaja Jyväskylässä. Nikolainkatu 77. (Ahllund'in perik. talo.) is?o Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa ja Teollisuutta varten. Omat varat: Sm'. 25,000,000: -. Taifclustllillii TallHti:s>.onttiikiirantt;tililtä Kodin .SaäsiökassHsti llllltj) . . . S prosjcorko. 3 pros. korkn. 10 Parhaat Koneet tehdas- teoiiianus-, sfthkö-, mylly-, turpiini- j» maanviljelys- »Mtte edullisimmin Konekauppa-Osakeyhtiö AATRALTA. Helsinki. Tampere. Viipuri. Vaasa. 2i7 > Pyytäkää meiltä hintulmoituksia! 1-0 Ilmoituksia. Tri KALLE RIKALA vastaan ottaa heinäkuun ensi päivästä al kaen arkipäivinä V, 9—11 a.p. uu- densa asunnossa Huttusen talossa Kauppakadun varrella (vastapäätä kaupp. M. G. Oksalaa).' 2247 1-1 Jyväskylässä kesäk. 24 ptnä. KtMmi-mAlil- stlltM. nosm ja sen tarjoamasta hauskuudes- la. Hän maikaäkovn siuen joko Polku- pyörällä, jatkaisin tai souinpelillä. Edullisinta maÄailijalle olisi ajettua joksikin aikaa asumaan jonkun kaimiin ia kalarikkaan mesireilin Varrelle, missä aliiuisesti olisi tilaisuutta kalas- tuff-een, meisäschkseen ja moneen muu hun urheiluun. Siihen tarjoutuu kyllä .tilaisuutta, koska kailikialla on siistejä ja suuriakin raloja, joihin ote- taan kesäVieraiia Vastaan. Ja-lkamatkailija on miltei Paraiken tilaisuudessa tutustumaan luontoon. Hän Voi mälttää maanii^narkoja kul kemalla oikoteitä ja tuontnostakin sou dattaa järwten ja jokien poikki. Keski- Suomen kansa on altista ja ystäväl- lisiä. Opastajia ja soutajia on mii- 'tei aina säätämissä joienkin halimasta palkkiosta. Matkailemisesia yleensä on sekä ^ disiaa m.m. kiVikauoen aikaiset löydöt hyöiyä eitä huVia. Hyöchä siitä on itse Rutalahden tienoilla. Paikkakunnalla Halonen JYVÄSKYLÄSSÄ, valmistavat parhaat urkuharmoonit koteja ja kouluja varten ja ovat saaneet maamme ete- vimmiltä musiikkimiehiltä mitä parhaimmat arvostelut. ■ ■ Hintaluetteloja lähetetään pyydettäessä. heti kaksi henkeä työhön entisien li- säksi. Silloin kaikki näyni jo hymin lupaaivalia. maikka ainainen rahapula oli suuri. Työstä ei luonnollisesti saatu mielii, mitä kului ja luottoa ei minäkään ollut, ivaan pienillä ..lasku- lainoilla" aina päimästä :oi:een eteen- jee n taloon Hallituskadun 15. (jamaan johon eduslunialin muu.laa), ja näh- njämme niitä tehtaalla äylyy meidän sanoa, että niiniä arivallavasii toteLä »vastaisuudessa tulee tehtaalle hywä lulon lähde. Tuoli- ja huonekaluieol. iisuudesja on suuriarmoineu ja esineen sirouiia edisiämä puun totmutiam-alla aikaansaatu Vaimistuslapa, mikä on :eh:aau erikoinen ammatttjaiaijuus. Jiiifijifiu on tehtaalle tulossa amerikka- iauie.il työmestart. Aiaiiu lalnsio iva.miSteiaan ivijto.au päin päästiin. Koneet ja lyökaiut cli»! »a iouvupuusta. Koi-mutultl leikkaa iva: iviclä hyivin puulieellis-l, joka - i.niSousi icIjimu outo ioho ja ne jinfii taivattomasia määrässä hidas-! moiien läden ja koneen kaulia sopuili» eiaan nousi ja lu- 2257 kamia ja korkeita '.vuoren kukkuloita, kaausaamiseksi. Kannattaahan asiaa joilla on komea: näköala: ;ili Päijäu-^ ainakin >ivakawasti tuumaia, ennenkuin icen sekä Rislin- ja Tehinselillepäin. se on imyohäisiä. Täällä kasmisio ja eläimistä tarjoaa ^ tMpillisiä keski-suomalaisia aiheita. A- susiaahan täällä kail-.ssn rauhassa mie liä esim. himi ja illves. Metsälintu- ja kuuluu mielä oitn^iri runsaasti sa^ lcseuduissa. kaloja taitenlaisia Päijän- lisijoja mal!mistetaan. Paikkakunnan al- kuperäiset asutus- ja ralen»us»lot c- mat kansaiieteellisesla juhxessa myös matkailijoille huomi.c-m heräl.älviä. Vanhaa asutusta iti:ll;. to-- Muuraillessa 2 V« 10. {). V. Keski-Suomi. joka tähän saakka on ollur maikailijaliikenteelle jotenkinwä- b<in lunneliu, on rikas »vaihtelemasta luonnonkauneudesta, riisiainsta met sistä. kalarikkaista järvistä, joista ja koskisia. Tämä on ala, jonka lukemattomat medet, kieneleminä veitieinä kokoontu ivat Päijänieeseen ja laskemat sieltä Suomen lahteen saakka. Keski-Suomi on kaikenlaisen urhei- lun maa. Täällä jos missään, pääsee tutustumaan maamme jylhänkaunii- ieen luontoon, sillä mikä maallemme. >e.l luonnolle on omiruisia, se on iääl- .a ehjinvpänä. alkuperäinmpänä omi- naisnulena. Mikä näille seuduille ja sen tu- leivälle ma:kailijaliikkeelle kuitenkin on armokkainia, omat juuri nuo lukuisat m e d ejotka pitkinä, hajallisina reit- :einä ulouurvat sinne tänne ja joita v::kin '^uiamalla pääsee mil:ei faU- lialle - näkemään Keski--Suomen iilonii0!!'alaiiuuksia ja omituista kau- ne n:ra. .lleski-Suomen maanliemerkko on i^a?a ja kierielee kaikkialla. Joka ei d.ilua Menmatkoja .tehdä. u*oi inai!kvs- ;ua ma ii se polkupyörällä, sillä maan- : ie: omat alueellamme ai ivan yleisesti ImmäÄä kunnossa. Tämänlaisella mat- k^lla moi a:wan hymin nauttia luon- nonkauiieudesla. sillä onhan tunnettu, errä maantie: iamallisesli kulkemat korkeilla paikoilla, joilta ka'.ini'to näkö- aloja amautuu. Keski-Tuomessa ne uie:n kiertelemä: mesien ranioja, niin ftij in aa- ja vesimatkan maih:aminen uV n inahdollinen ja muu:enk:n lt> ^>nimat7oihin on :uon:uos- niin hymät kuin koniui..^». ^a. Matkailijan, jo- ka on ^oiiunul mmamiin kulkuneumoi- !>:». v fa henno mukamuudesiaan luo- r:: • ; . juuri ianvilse silä rehdäkään, ii hänellä paljon jää näkemättä, .ivarsinaiiella turistilla on tiloi- Haapamlien—Suolahden rau- :ii. eiä piiäieinune Seitelcen rannalle i.i.'.'a aikomine inukamiminalla kulku- >i.'i..volla. Lahden asemalta taasen inia ? :e ke'äiieen aikaan joka Päimä mu- ..i oi?>a höl>rr^iwoissa Jyväskylään yli Päijänteen. Tainoin on i.iännöllinen laimaliike Keiteleellä: 5 »!\.ilideUd Wiila!aarelle. mistä on iii.liiiainan lunnin maanliem>:ka Sa- .von ^ilakka'iveden rannalle. Siellä on >?a!en säännöllinen laimaliike Nilatta- ivaten ja IismeLen yli Sa.von radalle. Almoin on säännöllinen laimÄvlku 1»iii>.aiveoellä, jonne Päijän.een ran- n.:r.ii on i» n ura ma n penikul nan maan- i '.'inaika. Äuka-mia ja nopeita kulkuneuvoja iiir.llo on unen Keski-Suomessa. War- n:iainen linaikailija. jo?>a on !>rheilun- l):iluj. luopuu mukaavuuksislaan. Niin mieli markailijalle. että Hän oppii aiMan omien silmiensä alla tuntemaan koti- maon luontoa ja sen kansaa. Lukemalla saaiu waikutus on aina jossain mää- rin ylimalkainen. woipipa olla puolit- tain iivääräkin. Mutta kun itse »astuu kansan sekaan", omat Vaikuttaneet tuo- reet ja mäarentämättömäi. Samaien luontokin lulee main osaksi kumista jel- mille. Sillä luonnon monenmoiset eri w-.wL>hdukset, sen alkuperäinen sulous, niin sanoaksemme kesän sille Metämä mernissa. jää kulmissa kokonaan nautti- mana. Taas hyöiyä on matkailemi- sesia termeydelliseSsä ja henkisessä suhreessa. Ruumis lvaHivistuu. kesäi- sen luonnon palsami moitelee omalla hienolla moileellaan kulkijan maallisen olemuksen, josta myös hengen mirkeys ja joustamuus on seurauksena. Itse rahmaalle on maikailuliiken.-eestä oiwa lulolähde. jos woan maikailu pääsee mauhtiin. Tiedämmehän, että täällä pohjoismaissa esim. Norja luristiliik- keellään metää Muosiltain miljoonia suoraan ulkomaalta. Muuten nuorisolle matkailu eriryisesli kuuluu kesän ohjel- maan. 'Samalla kun tehoi- amme kaikkia lehiemme lukijoita harraslamaan ^narkailuliiketiä sekä itse aniaumalla sen nuorekkaaseen harjoit tamiseen että sen kaikenpuoliseen juo» siilelemiseen muille, niin marsinaisesti käännynmie nuorison puoleen moimak- kaalla kehoitulksella: nuoret, kesäi sille in a -l k o i l l e kautta k a u< n i i n K e s k i--S u o m e n! on mielä Nylännös>ci ivanhai kirkko- meneet. joilla Päijän:xn i ärannoilta Mhinä soudetaan länsipuolelle kirkko- rantaan. Omituiset nähdä esim. Äorospoihjassa suuret olkikattoiset 'klrk- komeiie-talaat, mesimyllyt, pärehöylät y.m.s. Koska Korpilahden seudu. mierasten >inaika!.Iijain^kin silmissä Jt heruitä- neet suuria lhuomioia ja ne owat ha- ivailut somelijaiksi lruunun,"ui?tc>a war:en, olisi epäilemäriä '.iniä paikka- Kuntalaisten ja paikallisen maikatlija- yhdisiyksen Nchtyä lo-.miin aatrsen to- teutlamiseksi. Mutta mitenkä rämä olisi tapahtu ma, siinä chsyinys. joka sietää rarkem- paa aprikoimista? Ehdotan sen muokst. enä matkaillja- yhi>!stt)s oltaisi chsymykico nneiä tänä kesänä hartiltamakseen ja maliiseisi ma- liokunnan aslanymmäriämiä henkilöitä, jorka kämismäi noita Korpilahden seu- tuja lutkimassa ja :arkast.imassa> A- muksi Heille olisi hankiitcnva paikallisia stu-tujeir ja olojen !un'.ijoira. Tällä l-urkiinusinaikalla olisi otettcHua selmil- le. mitkä noista klisymyksessä oi eloista merkkiseuduista omai maliiolle kuulu mia alueiia, miikä yksitytsill». Sitte kun tätä „luonnonpu.sto"-alu.'lta on tarkoin tuikittu, olisi tiedustellama maliiolta, woisiko määräty: metsäalue eei eroiliaa tällaiselsi koskemattomaksi, ia uhoilet uksi p visioisi. Paikallisilta, lähän puisto-alueeseen kuulumilta yk< silyismaitien omistajilta olisi niin Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Marojen keräys venäläistä sotilaöilmalaiwastoa warten. Rautateille leivitetty kyselyjä, onko halukkaita kerääjiä. 'Kaikkein korkeiminäsii aseieiun eri- lyisen tomilcan laimaston ival)wisia- misia >marien ivapaaehioisilla amustuk- silla iliiiapurjohdusosaslon puolesta on rauiaiichalliiuksen mälilytsellä rauia- teillemine leivitetty kiiselyjä, olisiko jo- ku rautaiielailoksen henkilöistä halu- kas ryhtymään mapaaehtoiseen Marojen keräylseen sotilasiUnalawvaston wal- mistamisia Marien. Kirjcl näsiään intiiniitu ilmapurjehdnsosasto erityi sesti huomauttaa loimoivansa, ettei keräyksessä harjotenaisi minkäänlaista pakotusta. seit ka tuiti malmisiusia.- Ulotettu uusi ke me iden huone! alujen malli ja sen Heli alussa iakon)ölle kehittäminen lvaati erikoiskoneita ja iyökaluja, joita ei la unisia löydy. Waan aina mähitellen luuma:>iiiin erikoiskonetta ja niiden osia, joita meljekjei Laakso itsekin useita ivaluiistimat ja teeiäuimä: kone pajoissa. Huonekalujen menekki kas- ivoi aina lmähitellen, niin enä w. 1905 lopeietiiin kokonaan sateensuojiin Nial- titiSius. Verrattain Mähän n:;xn n>al- misletliiu alkuaankin niiden osien maikean saannin takia, kun matiuaikaa ei tukaan iM)önlänyl ja kä:eis:ä inhaa ei ollut. Tammikuun p:nä osti tehtaan kaikkine Maroilleen ja melkoiueen nuo- riu lmeljeksislä Huugo Laakso ja anroi lehlaalle sen nykyisen loiminimen »Suomen Tuoli-, Kalusto- ja Sormaustehdas, Hugo Laakso". Hänen Meljensä Wilho Laakso pysyi liikkeen toimimsjohta- jana. W. 1905 tehdas wuotrasi itselleen lisää tehdasaluetta tosken ivastaijella rannalla. W. 1906 rakenneltiin kaksi pienempää työhuonetta lisäksi y. m. pienempiä ulkohuoneita. W:na 1907 rakennettiin isoinpi kokoonpano- ja puleeraushuone, paja sekä iso sirkkeli- saha koiwujeu sahausta ivarle» ja jul- kaistiin ensimäinen ktuvallinen hinta- lueiielo sekä oteniin kontiorisii kirjc-ja hoi lamaan. 23. 19U8 rakennettiin kos ken mastaiselle rannalle kone-, laitila- ]<x klliivoushuone liilistä sekä soha, lammikuussa Valmistuneeseen ko- meaan kolmikerroksiseen lehdasraken- «ukseen, sähkölaitokseen ja sahalaitok- seen, on lodellaikin alkanut sinapin sie- inenesiä. Ja samalla se näytiää mah- lamasli, miten pitkälle suomalaisten- fin kansanmiesten yritteliäisyys ja tar mo woi miedä. Sillä tässä tehtaassa ei ole ollut ulkomaalaista maikutusia ninietsitään sitä pysllM .losiamassa uni inyöhemminkään sitä ohjaamassa. K a iiii tämä selviää seuraamasia leh- laa» lyhljeslä historiikista: Kauppakirjalla tammikuun 5 p:ltä 1903 oÄi asemamies Kalle Laakso! jossa on ylsi raami ja inuui iäydelli- Elias >csii jo-ci j.isi liuoneialuitsi, jotka icyiaalla lähe- :e.ä.ln tanp;vlan piuin maailmaa. Nyl vii jo :eyiaalla 'uurei erikoisiin):,'uiäiät P:e^r.*ia ja >ioö;'en:ia!iii.laosa ja yhä uusia ollaan ait^i-ia p.rus.aa. Uusi Ifuropa.i siivis-.ys.ieiille laadittu hin- :al:i.tte.o on parhaallaan tekeillä. Läpi tehdasalueen tullee o..ia ravio lia ja ^rlMillaan rakenneiaan uu- teon tehdosrakennukseen hissiä. Uu- desiä teydasraleiuiiiiscsja cn nn.aa ja Ivaloa rui>iaas:i. Tvöiväki miihtyy y.eeiiia tehtaalla hymin eikä ole ollut re::e.öi:ä sen |a isannisiön kesken. TehiaalU, on tauiännösiä 10-tuntinen iyöpäiivä, 4>ö;:jl lauantaisin, jolloin tdpaau njöia 9 tuntia. 2c aitotuomaiaiiten .eirna. jonka leh- t<'.s .'ännisiään nuoriinpaan työnkeki- laän ä asti kantaa, on tämijälle eriini* ien sitinäänipis:äivä. Ja tä.vijä kum- inasie.ce siiä suuremmoiSia kehitvsiä. mitä niin lyhyessä ajassa on Mnura- men :eh:aalla huomauamissa. Muita luon edistyti^n a^.a »ja.ieie- .va iinn rtcn fnllä lmimäruiä nohfcu v.aU jon Ntlcyf.ä ja paijon lujuutta, jota ou cllu: ivä'.::ämä:ön:ä ^uneukuin :äU kiiiu"it lehöas c/ikuaan iiii.i ti po ti^jti- ui ii'Ullä on ioatu PI>ii-töön. 2iitii iitkciideslä ja iarmosta uisiä ;elK<:oi, omistajille j ui k: non kiitos. 2; 11a ie :rön<infio, niintä l>e ;o mael- ;-.irjoo.iHU, on iiiaaicutuoloisia inuri armoiiie n. Kruununpuisto Korpi- lahdelle. Joku aika, lataperin »li julkijuudes- sa paljon puhella n.s. kruuuunpuisto- jen peruSiamisesia maahamme, puis- lojen, joissa luonto kokonaisuudessaan rauhoileilaisiin ja jätettäisiin oman maan yleisön ja Vieraiden malkailijoi- den ihaillamaksi. Silloin oli ehdolla useampiakin paikkoja m.m. Imatran^ Kuusamon, Paanajänven lienoot ja Kurikan yksityinen kuuromykkä- koulu. Roivasiinleski Llc^a Söderman on anonul senaatilla edelleenkin ensi ivni alusia lviideksi m:ksi eteenpäin 5,000 nlkn Vuotuisia maltioapua al- kuaan romasii B. Söderman-lvaina- jan ja nytiemmiil hakijan johiamon Kuritan ylsiiyisen kuuromytkäinkoulun ylläpilämislä manen. kouluylihallitus on anianut senaa- iille anomuksesta llausunionia, jcsja se, tosia puheena olema yli-ik.iisiä kuuro- .iniykkiä n e n Perustettu fu-nlu yhä edelleenkin on lipeän tarpeen Maalima, iämä laitos kun on ainoa, jossa 30 muona täyllä noet kuuromykät moimat s^ada larpeellista rippikouluopetusta sekä oppia lnieinisen ja tirjotiamisen alkeita, on 'katsonut asiakseen alistaa senaatin harkitlamaksi, eikö anomukseen »voitaisi suostua. — „Wapaa Ajatus"-lehden julkaise minen. Äusiaiiiaja Wiktor Kosonen jäiii kestiViikkona kahden iodistajan 1 ä sn ii ollessa pai noyl iy a ll iiuksll e uuden ikään otettaVa selmää, :io:siVatko , . '! eno e II iiilfancnnir^rn. ?tlnintntS,t/i )tt ou-j.ua rau-hoiitamaan ne määrätyiksi Vuosiksi, iu-nnes mahdollisesti maltio ne oltaisi lunastaakseen. Pnisto-alueella, joka iällä taivalla määrättäisiin koskemattomaksi, olisi iasmisto ja eläimistö täydellisesti rau- hoiiettama. Vieläpä möisi se eläimistöä ja taÄvisioa kartuitaakin .puutumilla lajeilla. Esim. metsälampeihin, joita niin. lamataan korkeimmilla Vuorilla, möisi ismttaa uusia kalalajeja j.n.e. Mitenkä lämän alueen MalVonta y.m. seikat olisimat järjesteltävät on tule- »vaisuuoen lilisymys. Sen yleishoito woitaisiin sopiVasti jäitää Suomen 'tnaiiailijalliihdisiykselle, joka paikallis» ^orpiiachdella kirkonkylän läheiset 'jeu-^^n jäsenten ja palkattujen toimihenki» dur. Miimemainitiua seutua suositteli löiilen cuvulla sen järjestäisi. lehden julkaisemisesta. Ilmoitusta jeurasi julkaisijan, kusiant.ija Kojojen niaimtodistus ja .todisius siitä, että hän ihalliisee itseään ja omaisuuttaan. — H. Alt. Keisari käynnillä Jnon patterirakennuksilla. Tämän k:n '.o p. on keisarillinen laima Siandart ankku- roinul Jnon ulkopuolelle ja on H. M. Keisari läynyl niaissa larlastamassa rakenieilla olewia pattereita. — Piirieläinlääkärit. CräjärMen lunta on senaatilla anonut, ellä Jäm- sän piirieläinlääkäri melivoitettaisiin kerran Viikossa Valli on tuslannutsella iälnnään Eräsänvellä. tuolloin suurella i-hastukjella kruunuli» puistotsi maatamme laajalti lunteloa maisleri Ernst La mpön. NyHään, jolloin aletaan hommata ma-tiallijäliikenteen kehittymistä K es- ki-Suomessa, sietää lvakamasu harkita lälä ihra Lämpenin ehdotusta. Epäi- lemäiiä rarjoaa Korpilahden ivaihlele- ma, monin Paikoin koskematon luonto milä mielläkiinniUämimpiä etuja tol- laiselle puistolle. Täällä Päijänteen ivarrella Kirkonkylän ja Kärkisten sekä Vaslarannalla Äorospohjan ja Ruta- lahden tienoilla l>m. oi. Mllä ihanim- pia, 'lvaihteleioia maisemia, kau- niitti saaristoja, jylhiä, hawu- i,ä-ien IÄMY -chdäkin, jos mieli puumeijäisiä kalliorantoja, hymyile- päästä mälivtöinäsli nauui.naan luon-'ria, lehtimetsää kasmaivia lahden pou- Näin aikaansaatu kruununpuisw Korpilahdella olisi epäilemättä cmian» sa Mntaamaan Vilkkaan matkailija» Keski-Suomcu tehtaita. J. liikkeen paikkakunnalle. Sellaisen luon.! ^ U .1. .„t;r, ! Suomen Tuoll-, Kalusto- «orwaus- NON puiston olemassaolo olisi maÄai> leValle koulunuorisolle suuriarmoinen. Keski-Suomen PäiMä päimältä hämiä- mästä iluonnosta olisi pelasteltaVa a:- nakin joku seutu, joka tarjoisi jälkipoil- Wille nähtäVÄsi palasen koskematonta ka unisia luontoa' ja alkuperäisiä asu- lusla. Ja tämmöinen seutu on wielä toistaiseksi tawattawissa juuri Korpi lahdella. Miksemme me nykyiset Keski-Sue- men eläjät tahtoisi ryhtyä toimiin lal- laisen pysyiväisen muistomerkin ai- tehdas. Korpilahden pitäjän Muuramen ky- Iässä 14 km. matkan Päässä JlDäs- tyläsiä sijailjee yllämainittu tehdas, laaiuaan ainoa Pohjoismaissa. Pienestä Muuramen joessa ole- masta koskesia saa tehdas ojaksi täyttö- Voimansa, sillä siinä pyörii turhiini, m iriiä aiv ulia tehtaan käyttämä sähkö synnytetään. Myös käytetään tehtaassa höyrymoinioa. Woimme sonoa, että riirnä tehdas, joka iiyt jo käsittää useampia rakennuksia, jakautuen ivan- maaniviljelijä Elias Uusikananon omistaman Muuramen meijeriraken- unisen ja Vuokraoikeuden Muuramen koskeen sateensuojatehlaan verusiamis- ta marten. Toiminimeksi pantiin „^eski-Suomen sateensuojatehdas, o- iinistqa Kalle Laakso". Toimeenpanemaksi johtaj.iksi tuli omistajan Veli Wilho Laakso, joka nt.ni. oli opiskellut Ruotsissa ja Salsassa V.M. 1894—1897 sonvaus- ja saleensuojaieollisuusaloilla ja kämi Leipzigissä sormaus- ja kume.nmeisto- ammallikoulun w. 1896—97 Tampe- reen laupungin ja Teollisuusl>illiluk- sen antamilla Apurahoilla, sekä sen- jälleen toimi Tampereen Sormari- teollisuus O. D:n tehiaan johlajana »v.m. 1898—1902 ja Alavuden Puu» lamara £).?):n puuscppä-osasion joh tajana 1 p:stä elokuuta w. 1902 lop puun. Tammikuun 28 p. 1903 muutti hra Wtfho Laakso Muu rämeen yhdessä ivel-jensä Hugo Laakson kanssa. Aluksi laiiloiwat he yhden työmiehen kera ichdashuoneita asianomaiseen kuntoon, rakentaen Vesiratasta y. m. Näin tyhjin käsin, omin Moimin ja ilman Pääomaa alottimat omistajat tehiaan toiminnan. Mentomieraalla paikkakunnalla ei liikkeelle luoitoa alussa myönnelry. Ainoastaan Elias Uusi karta n o hymin niukalti alvusti sunriinpiin tarpeihin. Pitäen alati ivaräha. eilä se Vähä, mikä tehtaassa mailmistui, samassa saatiin myödyksi. Helmikuun 14 p. 1903 sai toiminimi Uusikartanon amulla 1,500 mk., joilla kaksi sorivikoneita y.m. pienempiä työ kaluja ostettiin Tampereen SorVari- leollisuus L.Jtn huutokaupasta. Kun mainitut koneet s a Voimalailvkset oli saain kuntoon puoliVälissä maalis- kuuta, rupesiVat molemmat Veljekset Laakso suoriitamaan ensimäistä Varsi- naisia tilausta 5,000 kpl. petäjäisiä kähmipaahtimen Varsia erään peltise- pän >laskuun Viipurissa. Puuitmvien työkalujen Vuoksi kämi tämän tilauk- sen Valmisiustyö huonosti, mutta se saariin kuitenkin suoritetuksi jo huhti kuulla ja uusia sorVaustilautsia oli nyt jo saatu lisää niin paljon, että työtä riitti sen, minkä kaksi miestä kerkesi tekemäänkin. Toukokuun 23 p:nä 1903 saatiin Suomen Nhdyspcmkista 5,000 niku suuruinen kassakreditiiVi- laina maanViljelijä Elias Uusikarta- non ja kauppias Kaarlo Nisulan ka- kuulla ja samana päiVänä saapui ti- lailu sirkkelisaha y .m. työkaluja entis- ten lisäksi. Myöskin saatiin Pieni lä- heiys sateensuojain osia, niin että jo kyettiin Vanhoja suosia korjuinaan ja soiVanstyökin rupesi käymään Parein- niin. Marsinkin sirkkelisaha teki ison asian. Kesäk. 1 p:nä otettiin työhön yksi sormari ja sateensuojain ompelija. Heinäk. 2 p:nä saaliin tehtaaseen kep- pikone. joka on hyVin tärkeä niin sa- leensuojia- kuin Vieniläis-mallisten huonekalujenkin Valmistuksessa. Sa- inan kuun 22 p:nä lisääntyi >wökoneis- :o yhdellä -kokoomokoneella. joka on mitä mÄttämätlömimpiä sekä sateen- suoja- eitä huonekaluteollisuudessa. Nytpä kyettiin jo Verrattain HyVin Valmistamaan sekä sateensuojia että sormanstöitä. -Elokuussa sai tehdas suuremman määrän sateensuojain osia, niin että se kykeni jo Valmistamaan 20—30 itusinaa uusia suojia. Syyskuussa ValmistuiVat ensimäi- sei inallituolil tehtaan kemeisiä huone kaluista sa sittemmin n.f. Aino-kalus toon kuulumat, joista lähetettiin mal- lii Suomen Teollisuuskauppaan Hel singissä. Siellä sai tehdas melkein paluupostissa Verrattain suuren ti- jeen 'loimusalMn kuulumai koneet, ko nehuoneessa on 45 m 2 lulipintainen höyry!allila»ja kaksi 20 hm. höyryko- neito sekä 22 l / 2 hm. jählödynamo.^ Kuimaushuone, 15X8 in. cn laitin' puolin ajanmukainen. Tainana muon- > na laitettiin höyrylämmi:i)s lchiaaseen.. samoin iahköivalaisius sekä rakenne:- nm Manhan tehiaan puolelle 15X8 m ka l 'sikerr 01 sineN koko o -NpaN 0- ja piilee- ^ !>"'"iic-:., cn|i nininii-.M-.-. raushuone -ja julkaisuin loinen ku-; suoujammc wictä 2c .'.1 ivallinen hinialueiielo. W. 1903 jäi-k^. .»un».,ii!-?uUoiw. Cbjc.mm ucmmc ii :ehdas kahdelsi muodeksi ylsintnyyn- ^ Ä iioikeuden Venäjälle »Keski-Tuomen I Jyväskylästä ja Keski-Suorncsta. „Keski-Snomen" lnoron il !l il. '.'A .V.otileosaitalle Jymäskylässä" ja otti tämän liikleen osaslossa osaa kahleen näiitielyyn Pieiarissa nim. m. 1908 Raken n us- ja Taideieoll ^suos-iäytte- llyyn ja w. 1909 Uusimpien keksintöjen näyttelyyn. Edellisessä sai tchdas suu- reu kuliamiialin ja jälkimäisessä suu- ren pronssimitalin. Molemmissa näyttelyissä ja niiden mäliaikoina sai tehdas suuria tilauksia. ?)hä laasene- lva meiiekli Venäjälle ja lotimaahan patotii leh:aan V. 1909 rakennut:a- maan kolmikerroksisen:ehdas- rakennuksen 1500 m 2 laiiiapin:a-alalla höyrylämmiiyksineen. sähkönialoineen ja uusine mökoneineen, jotka miimc niainilnl käyiväl jähkömoiinalla. Tä- ni>ä rakennus on tehty täydelleen uu denaikaisien rakennustapojen mnkaan n. k. Vore-massa Vuorautsella sisä- ja ulkopuolelta ja on se tällaisena ainoa laamaan maassamme. Tehtaan Vuosi Vuodella lapahtunut keyilys näkyy seuraoVasia: W. 1903 lyömäkeä 4, palkai Smk. 1848: 20. B. 1904 työm. f 5 . Palkat 5188: 75; w. 1905 iyöm. 12. palkat 5740: «>0; lv. 19A» möV. 25, Palkat 9529: 50; -m. 1907 iyöm. 45. palkat 19.275: 10; w. 1908 iyöm. 100, pal kai 36 ,215: 76; m. 1909 iyöm. 120. palkat 87.620: 64. : c- • .1 tiuuo :äohn oc-ri cuintijmit, on *c ion fiiiovia o^t^cnui. cn Keski-Suomen ensi numero ilmestyy ivasta tiistaina ta- malliseen aikaan. — Kuntakokouksessa Korpilahdella te'a:. 20 pnä päätettiin ieuraamista asioista: .>ies:usteliiin ja pää:e:liin mcja:a° lojen sizoitiamisesta en osi.n pitäjä- iä. >i iltonkylän majalaton pi:ä- niinen hi>:va!-i,tliin ytsimieltsesti ra° konnusmestart Vesterhoiinille. Kyy- t.ä marten tulee piiää kaksi Vakituista lumos:a. >tormaus:a tunnan puolesta aa iitajatalon hoitaja mk. Muu- uniini majatalon sijoittamisia kannat ti .^k-xiian i.i.ooit ene.nmisiö. Koksi malituis:.! lieivosia tulee olemaan kyy- tiä m.ineii. .>!orivausia majatalon yl- uip,:äiiu'\fii myönnettiin 450 mk. .\uirt.fii-;.! iiiajai.ilon ja yhden tyytihe- Tänä muonna on lyömäesiönä 78 mo'en pi:o anneiriin torpp. Tuulen» iestä ja 76 naista, yhteensä! inullo. .>iorn>aus:a myönnettiin 120 m 1 5 4. W. 1903 W. 1904 W. 1905 W. 1906 W. 1907 W. 1906 W. 1909 Walmistusanvo: Smk. 4012:10 8942:18 12691:06 39141:88 106225:23 172553:15 312172:04 ja tänä Vttonna nousee Valmislusar- wo 4 0 0.0 0 0 marlkaan. Kuien edellisestä huomaa, on teh- das mitättömästä alusta Maikeissa olo suhteissa laajentunut niin suureksi, et- tä se nyl larjoaa lyötä noin 150 hen- gelle ja jakoi jo Viime Vuonna, Vaik- ka silloin oli työssä Vain 120 henkeä, iyöpcklkkoina paikkakunnan työväelle mk. Tainalla I»'I'Öö Il.si myonnet: anneltiin tehtäiväksi meiwfi)yii Rutalahdelle, haan tehdasalueeseen, uuteen miime lauksen, niin suuren että saatiin ottaa kpl. Helsingissä äsken Valmisti j lvia on niakiettama 4 ,nk. Icrvr *ia. Plitl.tahdesia ma ja .aio n ia niiden kny- tiyt-moicii pito oiineuiin toi. K. Nikki in ll e. Majatalon ylläpidon Vuoksi l>-> int. Rutaiahdessa iiiajoialon ja ial)0;ii ivaliiuiien hemoien p ro annet uin Amvi^an taioon. Kortvaukseksi nmönneltiin 400 mk. Muurajä ^vellä majatalon ja viiden kuiuihemojen piio myönnelliin Luo Lankkalalle. Kc-r- maulieksi 250 mk. ^ Iitöiii;ehen maimo Lyndia .^etnonen ^aynälialosta. joka on :nie!.'a aana. piiäieiiiin kustaniaa Puläänn enieen. Makiuii iuoriiiämtiesta mal.uui^ ::.n antamaan sitoumus la n ia k. esi m ies .vS. Niuiynen. /Päätettiin rakeunuuaa no-n 10 V. . ( r r ojalla Viyialahieen oma kansakoulu ja lähes 83.000 mk. kunnassa, jossa ei 10 aarinalaa puutaryamaaksi ennen ollm minkäänlaisia tehdaslai-^ opettajalle. iosia. Tchlaan kaikki :yölväki On ctek- 1 — Ruloushuiue pu-luekiihks» jal-iös». iu omalta paikkakunnalta ja kädestä ^iivijänvctäisc: puuhaoiv-^t rut^usbuo- piläen N)öhön harjoitettu. ^ ncua kirkontytäänsä. Ja on!::, ivlinnus Tehtaassa Valmistetaan yleensä n.s. iPitt.illä. ctiä rossipcrmainso tch- kemeitä huonekaluja, niinkuin tuoleja, iuuluu tänä kesänä ivaimisiu- pöytiä, sohivia, kirjahyllyjä. lasien sän- ! " kÄ)::ökunloiscksi. Puuic lahloo olla- kyjä, Varjoslimia, myös laslentuoleja! * in ki.'!ouc.huonecsta. Äirklotin on ilman ja pöytiä, puutarhaiuoleja ja kalusto- j läinmin)5lai!oS:a. niin ci:ä :a'.wi'in Pic- ja y.m. Marsinkin keinutuolit ovat i ncsiä sataris'.o-.sa pide:ään jumalanpa!- tamalloman siroja ja aistikkaita. N- !'vciut!el. Rukoushuonccssa 'uutuu. puu- leensä eillieidett lujuus ja^ kestävyys! öacjain ajatukscn mukaan, sa<3'.Dati fu- "'V h ^^pitlflijeit huomattaiva. 3liilljh ua cri tahkojen ia suuntain pub>:iat ii- tes.ämiä tuoleja emme saa mistään!" U N croiusia. niin ctiä sutv.iit^.vaisuus muualla. Tehtaanomistaja hra Hugo - i rt kri<'Iillincn ra k Ia us clikä t?ä insi tässä- Laakso on seitsemältä kuukautta Opi^!kin nän:iäy:ymään. ?!nt ci ailtaioail kellut Itävallassa n.s. Vieniläistä tuo» !nmi:ä iillä ciiä osa::ais>:n cro::aa cdcs liieollisuutta. Nyt Viime aikoina on' tehtaassa alettu Valmistaa kello^appe- ja ja teatterituoleja. Näitä jälkimäi- lia on parhaallaan tehiäVSnä 500 unee- iämä raicnnuc-puiika puo.ucasioista. 3iilä iiuic-tä, tiiii rakennu'»toiktune» liävsä on n uol suoma toiseen puvlueeseen luicuiuivia, ciwät sucmcltarc!ai''ct tahdo kannaliua puuh«ia. 9?iin ollen on pitäjän