Tiistaina 2 p. Elokuuta KARJ ALATAR N:o 85 — 1910 YHTEISKOULU alottaa syyslukukautensa tors taina syyskuun 1 p:nä k 1 o 5 j- PP- Uusia oppilaita otetaan sa mana päivänä ja tulee heidän silloin ilmoittautua vanhempain- sa taikka holhoojainsa kautta yhteiskoululla klo 10 e. pp., jonka jälkeen sisäänottokuulus- telu toimitetaan. Kouluun pyrkijöillä pitää olla mu kana papinkirja, todistus ennen saadusta opetuksesta ynnä pa peria ja lyijykynä, vapaaoppi- laiksi aikoville sen lisäksi va rattomuustodistus. Sisään pääsövaatimuksena op pilaitoksen I:lle luokalle on kan sakoulun 2 vuosiosaston kurssi taikka vastaavat tiedot; kansa koulun läpikäyneet ja IlLlle osastolle tyydyttävällä todistuk sella päästetyt otetaan I:lle luo kalle ilman sisäänotto- kuulustelua. Samana päivänä klo 10 e. pp. saapukoot kuulustelta viksi myös ne oppilaitoksen op pilaat, jotka ehdollisesti on luo kalta siirretty. J. Lähteenmäki. V alke ata Mmsiirappia, erinomaisen hyvää marjojen syit tä ämiseen, saatavana A. Heinosella. Heti vuokrataan useampia kort teeria entis, leipuri Pitkä sen talossa. Lähemmin A. Heinonen. Vuota- ja Vasikan cfiafifioja, J2inluja ostaa K. Poutiainen Joensuussa. Höylättyä ja höyläämätöntä lauta- ynnä lankkutavaraa myypi kohtuullisilla hinnoilla Rääkkylässä Toiminimi E. Hirvonen puhelimella ja kirjeellisesti. Hintakyselyihin vastaa J. Sa volainen, työnjohtaja. avonlinna, Lappeenranta ja VVilpuri. atkostajahoyrylaira »ILMARI" Kapteeni A. A a t o 1 a, kulkee täni kesinä JOENSUUN ja VVTIPUJtlN viilillä, poiketen Rääkky- t&än, Vuokalaan, Enonkoskelle, Ora viin, Savonlinnaan, Puoraalaau ja Lap peenrantaan, mukaansa ottaen mat kustavaisia ja rahtitavaraa. Laiva lähtee: Etelään: Joensuusta joka tiistaina klo C aamas. Savonlinnasta joka tiistaina oi onnen klo 7 ilt. Lappeenrannasta joka keskiviikko klo 5 aamua. Pohjoisoen: Wiipurista joka lau van tuma klo l /2l aamas. Lappeenrannasta joka lauvantaina heti iltajunan taitaa. Savonlinnasta joka sunnuntaina klo (! aamusella. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Otto Kaisla, E. Manner, Savonlinnsa. Viipurissa Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta, VViipuri ja Pietari. Nopeakulkuinen Höyrylaiva »SAMPO" Kapteeni K. T. Hägglund, kulkee tänä kesäni Joensuun ja Pie tarln välillä, poiketen paitsi ylempänä mainituissa paikoissa, myöskin Vuoka laan, Enonkoskelle, Oraviin, Puuma laan ja Koivistolle, mukaansa ottaen matkustavaisia ja rahtitavaraa. Laiva lähtee: Etelään: J «emt »rl» joka Tiistaina klo 10 ilt»» SavOBlilBftft» joka Keskiviikkoriajkl 0 12 päiv. LappeevaiiuU joka Torstaina kello V&5 aamus. FiipariiU „ „ , 6 iltaa. Pohjoiseen: Pietarilta joka Lauvantaina klo 4 iltaa. Viipiriita joka Sunnuntaina klo Vi 4 LappMirUflMtl joka Sunnuntaina heti iltajunan tultua. 8>T0lliUMta joka Maanantaina kello 6 aam. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Manner & Kurki Hj. Höckert VViipurissa. Pietarissa. Sitvcysolois- tammc. Maamme simeysolojen alas- päin luisuminen on marsinkin mii- me aikoina tullut huomattaman silmäänpistämäksi. Useat ihmis- pedot omat jo niitt perin turmel tuneita, että omat rumenneet tt)y- dyttämään intohimojansa kaikkein alhaisimmalla tamalla. Tällaista raakuutta, alhaisinta eläimellistä tylsyyttä, todistamat ne monet lasten raiskausyritykset, joista ai- man äskettäin muuan tapahtui omassa kaupungissammekin, tule- matta kuitenkaan täydellisesti julki. Että tämänlaatuiset tapaukset saa- mat ajatteleman kansalaisen ja marsinkin lasten manhempien sy- dänmeret jähmettymään, on sano- mattakin selmää. Tällainen tapainturmeltnminen johdattaa mieliimme muinaisen Kreikan ja Rooman loistamat yh- teiskunnat, jotka kaiken tieteellisen ja taiteellisen simistyksen ollessa korkealla kuitenkin sortuimat siksi, että simeettömyys oli kalmanut kansan elinjuuret. Meilläkin omat simeysolot miime aikoina marsin- fin suuremmissa kaupungeissa osot- taneet huimaamaa laskeutumis- ta. Se pistää ensi sijassa sil- miin sukupuolikäsitteiden kehityk- sessä. Osoittaaksemme, miten asia ke- hittyy Helsingissä, maan keskuk sessa, mainittakoon, että kun muon- na 1906 lakkautettiin siellä lailli- nen prostitutioui, niin oli muonna 1907 sukupuolitaudeista lääkärin- hoidonalaisena kaikkiaan 2458 hen- kilöä. Kuinka hirmittämällä mauh- dilla nämä taudit lemenemät, moi hiukan hamaita seuraamasta mer- tailusta. 1897—1900 oli Helsin gissä keskimäärin 885 sukupuoli- tautikohtausta muodessa. Mutta muosina 1901—1904 teki niiden lukumäärä keskimäärin 1,908 ilmoitettua taudinkohtausta muot- ta kohti! Erinomaisella tamalla pääkau- pungin lankeenmsta malaisi edust. pilba Käkikoski lausunnol aan, jonka hän antoi esittäessä eduskunnassa anomustaan, joka tarkoitti simeellisyysolojen kiireel- istä tutkimista. Hän oli tutkinut markoin langenneitten entistä elä- mää ja tuli huomaamaan, että "aikkein useimmat omat maalta kotoisin, tamallisesti yömiesten, torpparien, jopa talol- listenkin tyttäriä parhaasta pääs- ä Uudenmaan ja Hämeen maa- laiskunnista, mutta marsin suuri zrosentti muualta Suomestakin. Se maara, mikä uhkaa nuoria tyttöjä Helsingissä, on maalais- tyttöjenkin suurin maara, ja se mitä tehdään langenneitten nosta- miseksi pääkaupungissa, tehdään kaikista seuduista olemien Suo- men tyttärien ja heidän eri osissa maata asumain omaistensa on- neksi. Ja tämä ei koske ainoastaan öyhän kansan lapsia, se koskee rikkaita, simistyneitä ja ylhäisiäkin perheitä. Kul- keehan noissa miheliäisyyden pe- issä paljon hienoja miehiä, jotka nauttimat täyttä armoa maailman silmissä. Ja se ehkä moi joskus maikuttaa langenneihin ja heidän omaisiinsakin sen käsityksen, ettei asia olekaan niin häpeänlais- ta kuin miksi ihmiset sen arme- lemat. Lisäksi sanoo neiti Käkikoski lau- sunnossaan m. m. seuraamaa: „Se on se kirous, josta emme pääse niin kauan kuin prostitut- sioonia on ja niin kauan kuin tä- mäit laitoksen onnettomia uhreja ei koeteta auttaa ja kasmattaa ih- misarmon mukaiseen elämään. Heistä ja heidän rikoskumppaneis- taan lemiää ruumiillista sairautta ja henkistä saastaa tuhansiin ko- teihin, se hämittää amioliiton on- nen, tulemaisen sukupolmen elä- mänmoiman, painaa leimansa kirjallisuuteen, taiteeseen, humi tuksiin, synnyttää ihmisissä eläi- mellistä raakuutta, jolta eimät pie- net lapsetkaan ole rauhassa". Hänen lausuntonsa, jonka hän asiaa tarkoin tutkineena henkilönä antoi eduskunnalle, on omiansa heittämään maloa siihen amrnot tamaan kuiluun, johon kansamme on maipumassa. Tällainen asiain- tila kehoittaa meitä nousemaan lujaan taisteluun näin maltaamaa pahetta mastaan. Sillä simeys- käsitteet näyttämät siinä määrin höltymän, ettei enää ole koti eikä koulukaan turmassa, ellei ryhdytä pikaisiin toimenpiteisiin maaran torjumiseksi. Työtä simeettömyyden mätähaa- man poistamiseksi yhteiskunnas- tamme omatkin kyllä tehneet mo- net yksityiset ja marsinkin kaksi yhdistystä, nimittäin Valkonauha ja Pelastusarmeija. Mutta näitten työn menestystä maikeuttaa marojen puute. 25,000 mk:n maroja anoi kyllä tuonnot- tain Valkonauha maltiolta, mutta anomus hylättiin. Ahdistykselle tosin myönnettiin sitten m:kst 1908 4,000 mk. ja muosiksi 1909—1911 G,000 mk. muosittain. Mutta nä mä eimät saaneet korkeimmassa paikassa mahmistusta. Ennen- kuin Malkonauha möisi pelastus- työtään Helsingissä ja maaseudul- la jatkaa, täytyisi sen saada mal- tiolta ainakin 15,000 mk. muosit- tain. Mutta tällaisen summan saanti näyttää nykyisissä oloissa aiman mahdottomalta. Samallaisen amun tarpeessa olisi Pelastusarmeija. Senkin työstä koituu siunauksia tuottamia hedelmiä. Niinpä esim. eräästä sen pelastuskodista m. 1909 noin 82 sinne otetuista tytöistä on saatu pelastetuiksi säännölliseen elämään. Maikka yksityiset ma- paaehtoisilla lahjoillaan sen pelas- tustyötä muistamatkin, teki m. 1909 maillinki sen pelastuskotien tileissä kokonaista 4,140 mk. Pe- lastusarmeija, joka muosittain tar- mitsist pelastuskotiensa ylläpitämi- seksi l(),00o mk., ei ole penniä- kään maltiolta saanut. W. 1907 sekin anoi 4,000 mk., josta 3,000 mk. myönnettiin, mutta tällekin määrärahalle käwi korkeimmassa paikassa samoin kuin LLalkonau- hankin määrärahoille. Mutta jos emme maltion puo- lelta saa mitään kannatusta — jos itiin, anotut määrärahat myön netään „main marojen salliessa" ■ niin syytä on yksityisten sitä enemmän rumeta kannattamaan kaikkea simeystyötä. Sillä mikä on tärkeämpää nykyhetkellä kuin kansan kasmattaminen työhön pys- tymäksi ja simeellisesti moimak- kaaksi kansaksi. Simeysolojen parantamiseksi maassamme tulee siis jokaisen kan- salaisen heti käydä rautakourin käsiksi. Siitä riippuu kansamme elämä. Yleisiä uutisia. Ministerineuvostoon omat Pietarin lehtien mukaan saa- puneet seuraamat Suomen asiat: 1) yksityispankkien, säästörahas- tojen, palomakuutus- ja keskinäis- ten paloapuyhtiöiden ajottaisesta merottamisesta: 2) muutamien yk- sityisten keskikoulujen maltioa- musta ja 3) lumanmyöntämisestä Suomen senaatille ottaa tämän muoden menoarmioon 35,000 mk. tutkimustöiden toimittamista mar- ten maltion omistamalla Kuus- ärmeu kaimosalueella. R autatiehallituks eu ohjesään- noille saatawa kenraaliku- mernöörin suostumus. Kenraalikumeruööri on lähettä- nyt senaatille seuraaman kirjel män: Tarkastaessani senaatin huhti- kuun 19 pnä 1909 antamaa Suo- men rautatiehallituksen ohjesään- öä, en moinut olla kiinnittämättä Momiotani siihen seikkaan, että ämän ohjesäännön 59 pykälään on somitettu koko joukko maati- muksia niiden henkilöiden pätemyy- den suhteen, jotka hoitamat yhtä tahi toista mirkaa rautatiellä. Ot- taen huomioon, että näiden hen- "ilöiden Mirkaan nimittämisen toi- mittaa moimassa oleman asetuk- en mukaan senaatti Suomen ken- raalikumernöörin suostumuksella, minä omasta puolestani en moi tunnustaa oikeaksi, että itse sään- nöttelyn mainittujen henkilöiden pätemyydestä möisi senaatti yksin antaa ilman maan ylipäällikön ennakkosuostumusta. Tähän kat- soen pyydän senaattia ottamaan uudelleen tarkastettamakseen kysy- myksen yllämainittujen henkilöiden pätemyyttä koskemista määräyk- sistä sekä sitte ilmottamaan mi- nulle tuloksista. Koleran varalta. Kolerattiaunut. Lääkintöhallitus on yhdessä mal- tionrautateitten m. t. ylilääkärin kanssa päättänyt, että koleramau- nuja ei nyttemmin enää niinkuin aikaisemmin koleramaaran uha- tessa on ollut laita, liitetä seuraa- maan junia. Sen sijaan sijoite- taan koleramaunuja seuraamiin paikkoihin: Pietariin 2, Schumalo- moon, Malkeasaareen, Ollilaan, Kuokkakaan, Terijoelle ja Perkjär- melle 1 maunu kuhunkin, Wiipu- riin 2, Antreaan, Sortamalaan, Elisenmaaraan, Simolaan, Kou- molaan, Riihimäelle ja Keramalle kuhunkin 1 maunu sekä Helsinkiin 5 maunua. Sairaanhoitajattaria tulee olemaan kaikissa matkustaja- junissa, jotka saapumat idästä- päin Miipnriin sekä Imatralle, ja Sortamalaan menemissä ju nissa. Lisäksi sijotetaan muutamia sairaanhoitajattaria Simolaan, Koumolaan ja Riihimäelle. Kolerasairaalat. Lääkintöhallitus on päättänyt, että kolerasairaalat omat amatta- mat Riihimäellä, Elisenmaarassa, Käkisalmessa ja Sortamalassa sekä määrännyt kolerasairaalalääkäreik- si Riihimäelle lääket. kand. A. Ta- mastjernan, Elisenmaaraan lääket. lisensiaatti E. Jnbergin, Käkisal- meen kaupunginlääkäri E.. Luuk- koseit, Sortamalaan kaupunginlää- käri G. I. Mutterin. Aleisön warottawa (<telä- Wenäjältä tuotuja hedelmiä. Lääkintöhallitus on julaissut seuraaman marotuksen: Katsoen siihen, että maahan tuodaan suu- ret määrät hedelmiä ja mihan- neksia etelä-Menäjältä, niissä ko- lera on laajalti leminnyt, huomau- tetaan yleisölle siitä maarasta, mikä uhkaa syötäessä koleraseu- dulta peräisin olemia hedelmiä ja mihanneksia. Maikka keitetyt hedel- mät omat pidettämät maaratto- mina, niin tuottaa kuitenkin nii- den käsitteleminen ennen keittä mistä maaran, että tällöin joutuu koleratartuntaa ruumiiseen ja syn- nyttää koleran. Hiitolan—Raasulin rautatie suunnitelma määrätty tutkit- tawaksi. Pietarin toimisto ilmoittaa seu- raamaa: Helsingistä, heinäk. 27 p:nä. Senaatti on määrännyt tutkitta- maksi rautatiesuunnitelman, jonka muonita 1904 annetun kaikkein- korkeimman käskyn mukaan tuli yhdistää Pietari Karjalaan ja olla ensimäisenä osana strateegisesta linjasta Pietari—Samonlinna— Maasa. Tie kulkee Hiitolan ase- man simuitse Karjalan radalta Käkilalmen ja Kiminiemen kautta Pietarin kumernementin rajalla sijaitsemaan Raasulin kylään, taik- ka simuuttaen Käkisalmen suoraan Kiminiemeen ja Raasuliin. Raa- sulin—Pietarin mälillä aiotaan ylläpitää kuljetusta Pietarin- Imatran sähkötautatiellä. Tutki- mukset on määrätty lopetettamaksi >vimeistään syksyllä 1910. Joensuusta ja likitienoolta. Jälkimaininkeja kenraalikuver nöörin käynnistä Joensuus- sa. Kenraalikumernöörin käskystä on hänen kansliansa kirjelmällä heinäk. 20 pltä pyytänyt Kuopion läänin kumernööriltä ilmoitusta, mistä syystä Joensuun m. t. kau- punginmiskaali ei kenraalikumer- nöörin tänne saapuessa ollut lai- marannassa eikä hänen kaupun- gissa oloaikaina saapumilla ja mi- )in toimenpiteisiin kumernööri on asiassa ryhtynyt. Samassa kirjelmässä sanotaan 'enraalikumernöörin Joensuussa äydessään huomanneen, ettei po- liisihallinto tässä kaupungissa ole järjestetty rtiiben perusteiden mu- aan, joita moimassa olema laki, 18 pltä helmik. 1904, maalii, min- ätähden „ rajamaan korkein pääl- ikkö" on käskenyt Kuopion läänin kumernöörin miipymättä ryhty- mään sellaisiin toimenpiteisiin, että aissa säädetty järjestys poliisihal- linnon suhteen asetettaisiin entisel- leen niin Joensuun kaupungissa uin muissakin läänin kaupun- geissa, joissa ei löydy täydellisiä poliisilaitoksia. Niinkuin tiedetään, oli maini- tun asetuksen, 18 pltä helmik. 1904, ilmestymistä ennen poliisimiehistö maistraatin ja kaupunginmiskaalin malmonnan ja käskyn alainen. Mai- nitun lain kautta siirtyi se niiden ijaan asianomaisen ruununmou- din ja nimismiehen alaiseksi. Mut- ta suurlakon jälkeen ei tuon ase- tuksen määräyksiä käytännössä so- mellettu, maan hoiti maistraatti lälleen poliisilaitoksessa lähintä ylimalmontaa ja kaupunginmis- kaali lähintä käskymaltaa. Nyt näkyy tarkotus oleman asettaa po- liisitoimi jälleen kaupungissa ruu- nunmoudin ja nimismiehen hoi- toon niinkuin se maallakin on. Joensuun Musiikkiyhdistyksen jouhiorkesterin antamasta konsertista Liperissä kirjoitetaan meille seuraamaa: Joensuun Musiikkiyhdistyksen jouhiorkesleri antoi konsertin hei- näkuun 24 päimä Liperissä nuo- risoseuran kesäjuhlan yhteydessä. Konsertin ensimäisenä nume- rona oli sämelsarja Meyerberin oopperasta ..Hugenotit", jonka or- kesteri esitti heikoilla moimilla hei- konlaisesti. Sitten peurasi Beet- homeuin ..Menuetti", Bachin „Ga- motti" ja sämelsarja Donizetin oopperasta..Rykmentin tytär",jos- sa miimeksimainitussa myöskään ei tullut moimaa tarpeeksi esille. Men- delsohnin..Lemmenlaulu", Spohrin ..Faust-Poloneesi", esitettiin, mä hän paremmalla menestyksellä. Orkesterin konserttimestari hra Hitzacker esiintyi yksinsoittajana (solistina) soittaen Beriotin yh- deksännestä miulukonsertiinosta II ja III osan sekä suomal. kansan- laulut „Moi äiti parka ja raukka" ja „En moi sua unhoittaa poijes". yllämainittu ..konsertiino" on hy- min miehättämä, laulamme an- dante, hilpeine allegretto ja allegro tempoineen. Se maatii esittäjäl- tään aika paljon tekniikkaa ja mu- sikaalista kykyä. Mutta kaikista sen maatimuksista suoriintui hra Hitzacker kiitettämästi, marsinkin teknikan kannalta katsottuna. Jos konsertiinon allergretto- ja allegro- osissa esitys olisi ollut mähän rauhallisempaa, niin että kappa- leen nopeat legattojuoksutukset oli- simat paremmin tulleet kuulumille, niin olisi sen esitys ollut mainiota. Suomal. kansanlaulut „Woi äiti parka ja raukka" ja „En moi sua unhoittaa poijes", soitti hraHitza- cker sujumasti kyllä, mutta ei niin henkemästi kuin suomal. kan- sanlaulut maatimat. Molemmis- sa miimeksimainituissa kansanlau- luissa olisi saanut mieleltäni miu- lu laulaa lemeämmin ja maka- mämmin, kuin myöskin laulujen musikaalisen hengen olisi saanut mirkeämmäksi, käyttämällä laulu- jen eri säkeissä tempon maihtelua. — Mielä soitti hra Hitzacker yli- määräisenä kappaleena Järnefeltin „ Kehtolaulun". Sitten seurasi ohjelmassa sä- meltäjä Toimo Saarenpään or- kesterisämellys ..Yökuma", joka esitettiin sämeltäjän omalla joh- dolla. Sämellyksen nimi „Aöku- ma" osoittaa, että sämeltäjä on ottanut sämellysaiheekseen „yön". Kappaleen esitystä kuunnellessa moi päättää, että sämeltäjä tar- koittaa kappaleellaan kesäistä yö- tä. Ja sen kumaamisessa hän on mielestäni onnistunut. ..Yöku- massa" esiintymä melodia on yk- sinkertaisen hienoa, ja tumaa sat- tumasti kesäyön runollista hiljai- suutta. Kappaleen keskiosassa esiin- t>, mät kirkkaat soinnut ja kesäaa- mua kumaamat melodiat ilmoit- tamat runollisen kesäyön häipy- neen ja sen sijaan raikkaan aamun saapuneen. Kappale loppuu yksin- kertaisesti, mähän surunmoittoi- sasti ja jättää kuulijaan runolli- sen tunnelman Suomen kesäyöstä. ..Hökuma" esitettiin kahdesti, ylei- sön suosionosotusten tähden. Mielä soitti orkesteri suomal. kansanlauluja „Oi sinä korkea ku- ningasten kuningas", ..Taimas on sininen ja maitoinen" ja „Lin jaalirattaat" sekä miimeiseksi „Po- rin marssin". Kaikkien yllämaiinttujen kappal- ten esitysten perästä puhkesi kon- serttiyleisö myrskyisiin suosionoso- tuksiin. Ja eipä ihmekkään, oli- han niin monimiehinen jouhi- orkesteri ensikertaa esiintymässä Liperissä, ja niin ollen konsertissa oli paljon sellaistakin yleisöä, joka ei ole koskaan nähnyt eikä kuullut niin monilla pienillä ja suurilla miuluilla yht'aikaa soitettaman. Orkesterin esittämiä kaikkia mui ta kappaleita kuuntelikin aika suu- rella nautinnolla, paitsi niinkuin jo alkupuolella mainitsin, sämel- sarja Meyerberin oopperasta „Hu- genotit" ja sämelsarja Donizetin oopperasta ..Rykmentin tytär", sekä ..Porin marssi", joita esitet- täessä orkesteri ei päässyt siihen moimaan käsiksi kuin niitä esitet- täessä tarmitaan. Syynä orkesterin heikkouteen tuntuu oleman puhal- lussoittimien mähyys. Marsinkin basso oli useimmiten kuulumatto- mana. Eihän kontrabasso yksin jaksa bassopuolta tarpeeksi kuulu- mana pitää, kun yllämainitussa orkesterissa on niinkin paljon mie- hiä. Basson mahmistamiseksi pi- täisi olla mälttämättömästi pasu- na. Toiset orkesteriin lisättämät puhallussoittimet saisi olla: llmen trumpetti, 2 maldhornaa, llmen klarinetti ja lyömäinstrumenteista rummut. Mämainitulla instru- menttien lisäämisellä ja koko or- kesterin tarkalla yhteisharjoitnk- sella poistuisi orkesterista pois se kiusallinen heikkous, mikä sitä mai- masi miime konsertissa suurimpia orkesterikappaleita esitettäessä. Maalainen. Kyllä sitä ilkeyttä on monen- laista. Miime perjantaina, kun tormi- soittokunta meni Ilosaarelle anta- maan mapaaulkoilmakonserttia, niin jotkut pojan lurjukset olimat sylkeneet soittajien joka tuolille suu- ret räkälöntit. Kun ei sillä kertaa noilla junkkareilla ollut, joko pikku lintujen kimittämistä tahi jotain muuta ilkeyden harjoitusta, niin oli tehtämä mainittua syljeskele- mistä. Pitäkää manhemmat tuol- laisia junkkareita silmällä, muuten jos satutaan heitä tapaamaan mielä moisessa työssään, niin an- namme koimun oksasta heille isäl- lisen litmiikin heti ilkeyspaikallaan. l. Wapaan ulkoilmakonsertin antaa Aiusiikkiyhdistyksen soitto- kunta Ilosaarella tänä iltana klo /z 8, yhdeksännen kerran. Sateen sattuessa siirretään konsertti keski- miikko-iltaan. Ohjelmia on saa- tamana saarelle menemällä sil- lalla 5 pennin maksusta. Kylpylaitokset. Kylpymieraaksi Maarianhami- nan kylpylaitokseen on ilmoittau- tunut m. m. nimismies W. Chy- denius Liperistä ja Olamin kyl- pylaitokseen Samonlinnassa m. m. kauppias W. A. Jpatoss Joen- suusta. Hnlvimatkan Rääkkylään teki miime sunnuntaina I. Kp. H. höyrylaima ..Lieksalla", siellä pidettämiin sikäläisen nuorisos. ar- pajaisiin. Matkalle lähdettiin kau- pungin rannasta klo 11 päimällä. Mukana oli Joensuun nnlsiikkiyh- distyksen tormisoittokunta, soitellen mennen tullen laimassa. Osan- oton tälle hupaiselle humimatkalle olisi luullut moninkerroin runsaam- maksi, kuin je tällä kertaa oli, sillä ilmakin oli erittäin suosiolli- nen humimatkailijoille. Mikä mie- lä tässä on enemmän ihmetellä- mää ja mieläpä suuresti paheksit- tamaa, niin on se, että suuri osa oman yhdistyksen jäsenistä kannat- timat humimatkaa poissaolollaan. Muutamat poisjääneistä senmer- ran ottimat osaa, että saapuimat laimarantaan ihmettelemään lai- man lähtiessä. Ei yhteistoimin taa niin eteenpäin miedä, että mä- linpitämättömyys asetetaan ylä- puolelle kaiken muun. Mastai- suudessa kun I. Kp. D. toimii humimatkan olkoon silloin osalli- sena edes kaikki jäsenet. Omituista »vatsatautia liikkuu kaupungissamme, niin ai- luisissa kuin tapsissakin. Olisi syytä turmautua lääkärin apuun ennenkun seuraukset taudin snh- teen tulemat ikämimmiksi. Jokeen putosi. Miime sunnuntai- iltana kun höyrylaima „Ilmari" saapui kau- punkimme satamaan, pantiin siitä tamallisnuden mukaan kul- kulauta, jota myöten suurin osa matkustamaisia tuli laiturille. Mutta kun eräs matkustama nei ti kiireen kautta rupesi uudestaan nousemaan laimaan, mutta juuri laimaan päästessä irtautui kulku- laudan pää laimasta ja neiti putosi laudan kanssa kaiman ja taiturin mäliin ihan umpipäähän. Laiturille sattui reippaita miehiä, jotka metimät pudonneen ylös. Tässä onnettomuustapauksesta ei tullut minkäänlaista mammaa, ainoastaan maatteet kastuimat lä- pimäräksi. ?keiti Liimanin tanssinäytös eilen olisi ansainnut täyden, män huoneen kuin kesällä täällä kau- pungissa on mahdollista. „ Intia- uinen uhritanssi" esitettiin komeas- a helmipnmussa erittäin hienosti ja temppelipapitarta uhrituliensa ääressä hymin kumaamasti. Mieh- eä oli myös „Tapio ja luonno- tar"; sittenkin sisällökkyydellä oli mielenkiintoiseinpi..Tuonelan tans- i" jossa liikkeillä ja eleillä erit- äin onnistuneesti esitettiin tuone- laan lähtemän erilaisia mielialoja, „Huututanssi" oli hento ja sie- mä, paljon kauneita ja sulamia rikkeitä maatima. Sirosti kämi ..Puolalainen masurkka", mutta reipas ..Czardas", niin tuttu kuin ekin on, pysyy nti L:n ohjelmis- tossa aina yhtä miellyttämättä. Nykyaikaisia tapahtumia. Miime miikolla kaupungissa ai man yleisesti puhuttiin kamalasta rikostyöstä, joka kuuluu täällä Joensuussa tapahtuneen erään uuren keskikaupungilla oleman ta- on tumassa lauantaita heinäk. 23 päimää masten yöllä. Mainitussa umassa asuu talon piharenki mai- monsa, pienten lastensa ja miiden- nellätoista ikämuodella oleman or- zotytön kanssa, jonka renki on ot- tanut lapsentytöksi. Edellisenä per- iantaina maimon lähdettyä sisa- riinsa Paiholaan oli mies rumen- nut ryypyttelemääu ja myöhään tullut kaupungilta kotiin, ikkunan uutta tupaau, ja maata pantuaan mäkimaltaisesti raiskaunut lasten- a mieressä makaaman lapsenty- ön. Konnantyö tuli ilmi seuraa- maua päimänä tämän tytön kerto- musten ja seu kautta, että tyttö oli merissään ja sairaana, eikä kyennyt tupa-askareisiin. Iltasilla ei tyttö uskaltanut jäädä tupaan, yöksi, maan pakeni Kären kaupun- ginosassa asuman setänsä turmiin Sunnuntaina heinäk. 24 p. oli tyttö setänsä toimesta lääkärin tarkastettamana ja miime torstai- na kaupuitgin miskaalin kuulus- teltamaua. Mutta poliisitutkinnos- sa, joka pidettiin sitten perjantai- na, ei tuo talon kelpo renki sano muistamansa epäiltyä rikostyötä tehneensä. Missään tapauksessa ei poliisitoimi jättäne suinkaan ta- pausta mielä tähän, maan koetta nee parhaan mukaau saada sen päimänmaloon ja rikollisen ansait- tuun rangaistukseen. myytävänä E. Hirvosella, Rääkkylässä. Koivikon yksivuotisessa karjanhoitajakou- lussa on oppilaspaikat haetta vana ennen elokuun loppua. Lääkärintodistus, todistus töistä ja opinnoista sekä 21 vuotta nuoremmilla lupakirja seurat- koon hakemusta. Lukuvuosi ai- M»»«» kaa marraskuun 1 päivänä 1910. S3 Äkseli Brander. Kitee, Koivikko. ITT" (K. s. 2 k.) »9 Ilomantsin U. kunnan voroiii viimeinen ylös- kanto Kansallistalolla Elokuun G ja 20 päivä klo 9 e. pp. G j. pp. Rahastonhoitaja. (K. S. 1 k.) Muualta Poh- jois-Karjalasta. Läänin »virkamiehet. Kiihtelysmaaran piirin ruunun- nimismies Ernst Z i m m e r- m an n on sairauden takia saanut mirkamapautta kuuden miikon ajaksi, luettuna tuleman elok. 1 pstä, jolla ajalla läänin knmer- nööri on hänen Mirkaansa mää- rännyt hoitamaan agronoomi Wäinö M u u k k o s e n. Tohmajärmen ruununninus- miespiirin manhempi poliisikons- taapeli Sakari Häkkinen on saanut mirkamapautta m. k. 29 pstä tuleman elok. 18 päimään jolla ajalla läänin kumernööri on hänen Mirkaansa määrännyt hoi- tamaan entiseil mahtiinestari Heikki W a s a r a i s e n. Uudenkirkon kappalaisen tvaa- lissa miime sunnuntaina tekimät lukui- sasti läsnäolemat seurakuntalaiset äänestyslakon. Kaikkiaan kolme otti äänestykseen osaa ja jakau- tuimat äänet siten, että Reposaa- ren komministeri I. O. Rindell sai 15, Polmijärmen kirkko- herra I. H. Ihalainen 8 ja Saa- rijärmen kappalainen Kr. Kekonen 2 nik. äänet. Nilsiän seurakunnan jakami nen. Maanmiljelijä Matti Korhonen R a u t a m a a r a l t a on anonut omasta ja kuntalaisten puolesta että nykyinen Nilsiän seurakunta melmoitettaisiin heti jättämään lailliseen jakoon m. m. Rauta- maaran seurakuuuan kesken kaiken jakamattoman Nilsiän senrakun- nan sekä kiinteän että irtaimen omaisuuden, jolloin kaikista on korkokin luettama Rautamaaran seurakunnan hymäksi. Koleran Maralta. Läänin kumernööri on kiertokir- jelmällä kaikille läänin poliisimi- ranomaisille ja kuntien termeys- hoitolautakunnille kehoittanut m. m. erityisellä huolella malmo- maan kaikkien niiden säännösten ja määräysten tarkkaa naudatta- mistä, jotka termeydenhoidosta, puhtaudesta ja tarttumista tau- deista on säädetty. (Erioikeudet. Märtsilän asemapäällikkö O. A. Stenroth on anonut erioikeutta Kalaverkkoja, ^"7^, kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. CO Ruumiinarkkuja J aina saatavana Pielisjärvellä H. G. Kuuselalla. M as" Suomen Yleisen Käsiteollisuns- b iiiigis ammatti- ja opettajaosastoille otetaan uusia oppilaita 1 p:n:'i syys kuuta. Lähempiä tietoja pääsyvaati muksista y. m. antaa pyydettäessä johtaja arkkitehti Max Frelander, os. Lastenkodinkatu n:o 5, Helsinki. CO CO I CO hakea sellaisia asemapäällikön ja asemapäällikön apulaiseu mirkoja, joihin pätemyysehtona maaditaan myöskin ylioppilastutkiuto maikkei hän olekaan tätä tutkintoa suorit- tanut. Korpiselän ja »oanlahden pii- rin ruununnimismiehen wir- kaa omat hakeneet Lamansaaren ja eiskarin piirin nimismies Wal- demar Johannes Jankomsky ja entinen nimismies Johan Lind' sekä kolme henkilöä, jotka eimät salli nimiensä julkisuudessa mai- nitsemista. Puhelimet. 12. Osakeyhtiö W. Gutzeit & C:o CO^ on anonut lupaa saada johtaa CP telefoonin Enon pitäjän Kaltimos- gg* ta, Kaltimon kanaman seuduilta S» Pielisjoen yli ja sieltä pitkitt maan tien martta Luhtapohjan kylään Kuismanmaaraan. Metsästysoikeus. Läänin kumernööri on m. k. 2G pnä antamallaan päätöksellä suostunut Nurmeksen kauppalassa 2 asuman metsänhoitaja E. K. En- ; ckellin anomukseen saada tieteelli- siä tarkotuksia marten ampua ja pyytää rauhoitettuja otuksia sekä ottaa niiden otuksien muuia ja poi- kasia. Kansakoulujen waltioawut. S Apurahoja on myönnetty opet- tajattaren palkkamiseksi: Pielis- 22. järmen kunnan Marpasen koululle S? 900 mk. sekä Liperin kunnan Mattisenlahden koululle samoin. Tiesuuunau tutkimus. Läänin kumernööri on määrän- nyt maramaamitiari A. A.Holm- strömin kruunun kustannuksella käymään n. k. Höljäkän kylätien suunnan Nurnieksen pitäjässä, tekemään siitä kartan, kustannus- armion sekä ehdotuksen kutka maan- omistajat olisimat melmoitettamat tietä tekemään ja kuinka suurella manttaalimäärällä. Jrtolaisuudesta lvaugittu. Ziurmeksen piirin ruunuunimis- mies M. S. Muorio on m. k. 2^ pnä manginnut ja Kuopion lää- ninmankilaan irtolaisuudesta pas- sittanut erään naimattoman nai- sen Alma Saaren Turun kau- pungista. Saari, joka nähtä- mästi esiintyy määrällä nimellä, lamattiin siellä radan marrella useiden miesten seurassa, joiden kesken syntyi sittemmin tappelu, jolloin eräs työmiehistä sai ki- mestä haaman päähänsä ja oli sen muoksi mietämä sairashuo- neeseen apua saamaan. tz^uon kuntakokouksessa mk. 30 pnä päätettiin, paitsi silta- y. m. pienempiä asioita, seuraa- mat asiat: Elomaaran Heikki Hassiselle myönnettiin kormausta palaneesta nametasta ja irtaimistosta 1,160 mkaa. Lossari E. Kären palkankorotus- anomus ja lossituman nametan rakennus lykättiin toistaiseksi. Kunnanlääkäriksi malittiin pai- kan ainoa hakija Pöytyän, Alä- neen ja Oripään pitäjien kunnan- lääkäri lääket. lis. Onni Alfred I. Sjölin, kotoisin Sortamalasta. Luettiin miiine muoden kunnal- listilit ja tilintarkastajain kerto- mus, joideu johdosta myönnettiin entiselle kunnallislautakunnalle tili- mapaus. B su ta < V- »-» VS K xn ST xn v- 23" < £3 C3 V P3 o S- o»