lÄstaiva joulukuun, 13 pmä 1910 - vl:o 14S - 3 Littoistev PesolaitoS, omiSt. M Hampf Maattret noudatetaan ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Liitoille» 7. Jculukuun 13 p:na. MMZmme Zliken! W'»me perjantaisessa .Tampereen Sanomain" numerossa julkaisi Suo men rauhanliiton johto kunta kirjoituksen, nimeltä „Sota- miljoonat". Kirjoitus on laadittu sen johdoSta kun Suomen valtionva- roiZta äskettäin suoritettiin Menäjän sotakassaan 11 miljoonaa markkaa. Koska kirjoitus on julaiSta yleismaail mallisen rauhanliiton nimessä niin mainitsemme siitä lyhyesti leuraavaa: .Äskettäin maksettiin Suomen tval- tionvoroista useita milioonia wa>ta- kunnollisen sotajoukon ylläpitoon. Tu liko silloin monikaan ajatelleeksi sitä onnellisia asiain tilaa, missä meidän maa olisi, joL yleinen rauhanaate olisi jo päässyt imeytymään kansoien ja hallitsijoin mereen. Menäjä ci tarvit- sisi sotajoukkoja, eikä Suomen tarrvit» sisi maksaa sotaveroa. Silloin olisi varmasti moni muukin asia metdän maassamme toisin kuin nyt. Silla rau hanaate opettaa, että ihmiskunnan on ni on kansain solidaarisuudessa, kaik- tiyhteisyydeSsä. Huikea summa pienestä maasta tä mä 11 miljoonaa! Kuinka suuren sum man Menäjän valtiolta nieleekään vuodessa tämä sotainen hullutus? Maikeaa on tietyöt» laSkeakaan mar koissa sitä työmahinkoa, mikä aiheutuu maalle siitä, kun termeet, parhaassa miehuudessa olemat voimat riistetään rauhallisesta työstä sotaisiin »äkseera- uksina". Näin jo rauhan aikana. So- dan sattuessa lisääntyvät mevot tie tysti moneakertaisesti, kun kansa sitä Mastoin köyhtyy. Paljon tervettä työ voimaa jää taistelutantereelle ja mo nen tuhoaa nälkä ja rutto. Rauhan aikana syntyneen ja eläneen on mahdoton käsittää sitä kurjuutta minkä sodassa itse ollut tai sodan ai kana elänyt moi todeta. Ei yksikään heistä totta puhuen tvoi sotaa ihailla. Aineellisen häviön rinnalla seuraa so taa suuri siveellinen tappio, luouteen ja tapojen raaistuminen. Siveellineu luonne ei woi järkkymättä katsella nii tä verisiä hirmutöitä, sitä rääkkäystä ja hävitystä, jossa sodassa itse pitää olla osallisena, ellei kuoleta kaikkia in himillisiä tunteitaan." Sitte jatkaa Suomea rauhanliiton johtokunta kirjoitustaan, mainiten, että sota oikeastaan johtuu ihmisten vää rästä mielipiteestä. Sodassa ei ensik- sikään katsota kumpi puoli on oikeas sa. Oikeassa on uäet se, jolla on suu rempi voima ja siten voi kukistaa toi sen, ja kuinka usein juuri voimakkaampi ainoastaan itsekkyydestä, saadakseen näyttää heikommalle ..oikeuttaan", ryh tyy sortamaan heikompaa! Tiima on kaikkina aikoina selivästi nähty ja tun nustettu, mutta siitä huolimatta täl laista kaikkea inhimillistä järkeä vas taan sotivaa menettelyä vaan harjoi tetaan ja ihmiset kantavat yhä edel leen sotisopaa yllään ja pitävät pys tySsä ihmiskunnan kauheinta painajais ta — sotalaitosta. Sitte on kirjoituksessa seuraava kuuluu ranskalaisen ajattelijan ja ru noilijaa Miktor Hvgou lausunto: „ Tulee päimä, tolloin aseet putoa- wat ihmisten käsistä, jolloin tykinkuu lia korvaamat äänet, kansain yleinen äänestys, suuren riippumattoman ko kouksen kunnianarvoisa sovintomomio. Tulee päivä, jolloin kanuunaa näyte tään museoissa kmen tänään näytetään kidutuSlattoSta ihmetelleen, että sellai nenkin on voinut olla. Siitä lähin on suurpolitiikalla, totisella politiikalla, tarkoitusperänä laajentaa lakkaamatta sivistyneille» ryhmää, antaa hyvää esimerkkiä raakalaiskansoille, saattaa sovintotuomiot tappelujen sijaan ja au ta oikeuden lausua viimeisen sanan^ jonka vanha maailma antoi väkival lan lausua." Taman jälkeen seuraa Suomen rau hanliiton kirjoituksessa yleinen kehoi- tus kansalle ryhtyä ajattelemaan vuosi- satamme suurinta kysymystä — maail- manrauh.a, ryhtymällä tutkimaan rau- hanaatelir,alll>umta y. m. keinoin. Mutta ennen kaikkea innostumaan rauhanaatteen ajamiseen ja sen eteen työskentelemiseen. Ah,ykäämme tähän khoitulsem ja toisiakaamme se kansan kuuluviin! Mikään työ, suurempikaan, ei ole Turun Siemenkauppa. Flnlarilaifia pai«enl»tr»«. Koiria köytyy «oailmaSsa jo» jonkin rotuisia ja laauisia, suuria kuin karhuja ja niin pieniä että ne mahtuvat miehen housuntasku»! Tässä on kuvattuna kolme unkarilaista paimenkoiraa. N^mät paimenkoirat omat ihmeellisen Vii saita. Unkarin suurilla aroilla ne paimentamat karjoja yhtä »varmasti, jopa varmemminkin ja uskollisemmin kuin ihmiS- Paimenet. mahdoton toteuttaa. Senlisäksi on rauhantyö sellaista, jota kuka tahansa voi tehdä, ja sellaista että siinä työtsa voivat kaikki ihmiset yhtyä yksimieli sinä. Mikähän työ onkaan sen suu rempaa kuin se, että työskennellään tulevien vielä syntymättömien kanso jen onnelliStuttamiseksi. Meidän, ny kyisen ihmiskunnan, on vielä kannet tava somaa kauheaa sotilaStaakkaa kuin esivunhempiemmektn. Poistakaamme tai huojentakaamme se tulevien kan sojen hartioita. Ihtykaämme siihen! lisstujs. — 8- VrjSS»skisen »avoin kirje." Kymmenvuotismuiston johdosta U. S. jul kaisi lauantai numerossaan kokonaisuudessansa uudelleen Z, Arjö Koslisea kuuluipa „avoi- me» kirien". Husirigin Sanomat sanoo sen johdoSta: Olen,me uteliaat näte^ään. jul kaisee!» U. S 10-«vuotismuiston johdosta uudelleen myöskin se» palaie», joka lehd-sjä oli hvomattaivalla paikalla seuraamalla päi- wänS (12 p. jouluk. 1990) ja joSsa sanottiin m. m.: »Katsomme velmollisuuveksemme jul- lisesli ilmoittaa, että meidän on mahdoton yhtyä bra Z. U.-K:» suunnittelemaa ohjel maa kannattamaa». Tämä ohjelma poikkeaa nimitiäin tärkeistä kohdin siitä, mitsi katj.m- me oikeuden ja isäamaail onnea nykyisissä oloissa vaatiman." Ne rajakiwet. Miime torStai-nume- roSsa kerroimme Suomen ja Menäjän »väli sen rajakomitean tilaamien rajapyykkien hak sahtaneet kiinni KronjtadtiSsa. Paikka pitää kin olla Rajajoella. Sikäläisen metsäalueen pomoherra se tiivet pidätti, koskapa arveli rajan väärin käydyksi. Venäläistä aluetta oli muka luovutettu Suomelle — ja niin olle» oli rajatilojen pystyttäminen enne» ai kaista. Asia on selvinnyt nyt siten, että ko. mitean määrämä raja pysyy metsäherrau protesteista huolimatta samana knin sen ko mitea määräsi, j» tilvetlin tullaan asetta maan aijotuille paikoilleen. Perhe-uutisia. — «Maihin ovat menneet: Fil. toh tori Eino Suolahti ja «viulutaiteilija Anna Forsell HelsiugiStä. - Insinööri A. Johani jo» ja neiti Anna Helle TuruSta. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: T. k. 4 pnä Kuhmoniemellä modisti »ti Ella Elisabet Siöblad Helsingistä ja preparaat tori, metiätyöujohtija Aug, Edw Fri We- sannolta. — Morsiame» todissa Forslossa. neiti Ellen Carlstedt tilanhoitaja Ivar Carl- stedlin ty'är. ja Äänekosken paperitehtaan tonttoripäällikkö Th. HammarS». ^ Shnty»Spii»iä. Sö vuotta täytti t. k. 11 p. Tammisaaressa ent. tullipäällys mies Daniel Nyström. SS vuotta täytti eilen isännöitsijä Jean Walle» TuruSsa. Sv vuotta täytti t. k. 8 p. sanomaleh timies maisteri G. Liaderoos Helsingissä. — SO muorta täyt i t. k. 11 p. taupuagiakam- reeri B. Limuell Torussa. — 50 vuotta täyttää tänään Jääsken tuomiokuuuan tuo mari, ent. seuaatlori A. I. Zitting. poimintoja. — Tietysti hän valitti! Helsingin vai- vastalosia asnstava venäläinen erotettn kap teeni Jegoro-o on valittoaot siitä, että häntä on kohdetta huonosti ja pantu venäläistä (!) sotilaSuenlilöä alentamiin töihin. Kenelle hän sitte oalittti? Tietysti ken- raol,luwernöörille. joka myös otti armolli sesti vastaan valituksen ja lähe,ti sen Uu denmaanläänin kuvernöörille, tämä taas vai vaisten hollituljelle tlltlinnon toimeenpanoa varten j. n. e. Tutkinto toimitettiin ja va litus huomattiin olevan — mitä harmi Ie gorovllle ja »eräälle toiselle" — aivan ai heeton. Jegortiv häätyi jo enne«kuio tut- uiito päättyikaän peruuttamaan osan «ali tu siazu. — Mikä häpeä juuri venäläiselle sotilashenkilölle! — Lihavat matkustajat Aenäjän rau tateillä. Weua>än rantaitillä on sattunut muutamia tap^Ulsia, jolloin liian paksut hen- tilöt eivät ole mahtuneet vaunujen ovista syään. Tämän johdosta on rahamu.iSleriö antanut määräytsen. että tehtäisiin mahdolli- se si tällaisten henkilöitten kuljettaminen sai- rasvauunissa, joiSsa on siirrettämät seinät! — e«»ri kalansaalis. Kalastaja Frans Matin isuraioen ^il>wa>>issa sai viime Mii kalla kahdesta apajasta yhteensä 2 txX) ta loja. Miiilllltli liotimllliltli. — Kenraalikuvernööri» tahto tiyttyuyt. Muodoilisuudet suo ri tett». Sihteerinapulainen kenraali- kuvernöörinkanSlias a A. A. o. Karm on lopulliiesti nimitetty Helsirgm tullin- hoitajaksi. — KarKastusmatSaika. Suomen valtionrautateitten ylitarkastaja Kru ger saapui toiss-yönä salonkivaunussa Kouvolaan, missä vaunu irrotettiin junasm. Eilen aamulla matkusti hän siellä ylimääräisellä junalla tarkasta maan mitä muutoksia, joita on tehty asemasilloilla y. m. venäläisen liikku van rautatiekaluston käyuämiien mah- dolliStutlamiseksi meidän rautateilläm me. Herra Kciigeriä seuraa matkalla m. m asianomaisten ratajaksojen piiri- insiuöörit. — A«ovedea »«n«a» w«iwais- taks. Ruoiveden kunta on anonut wai- tvaist. lou rakentamista varten 100 tuh. markan kuoletuslainaa mahdolli- fimmell huokeilla ehdoilla. — Meltakirja» viSrenvysjuktu Lahdessa. Aitoinaan olemme kerto neet, mitenkä Kansallisosakepankin Lah- den konttorin apulaisjohtaja oli sano tun pankin konttorissa antanut sikäläi sen kauppias Koskisen kirjoittaa erään velkakirjan alle, jossa hän oli takaaja na, eräänlaisen hänet takauksesta va pauttavan lisäyksen. TämänjohdoSta saivat kaksi mnnta takaaja suorittaa erään takaamansa noin 26.000 mkn summan ja Koskinen pääsi osaltaan va paaksi. Asia joutui raastuvanoikeuteen, joka tuomitsi Koskisen myös suorittamaan takauSosuuteusa. koSka huomattiin, että hän vasta jälkeen takaussitoumuspäivän oli velkaUrjaau saanut kirjoittaa hauet takauksesta vapauttaman lauseen. Pää töksestä tvalltettiiu, mutta nyt on Kos kinen kai huomannut turhaksi mennä valituksilleen korkeampiin oikeuksiin, kos ka on toisille takaajille suorittanut ta- kanSosnutensa, yli 8,000 mk. ja lisäksi kulut ja valitusrahat. — Inlkea peto». Miime keskiviik kona tehtiin Orimattilan Rantamäen kylässä I. Ruuhajen talossa julkea pe tos. Isännän lähdettyä samana päivä nä Lahteen markkinoille, vaati talossa työssä ollut August Koskinen emännäl tä 3 tynnyriä kauroja myllyyn vietä väksi, sanoen isänään käskeneen näin tehdä. Kuu myllyssä oli joku päivä ta kaperin käyty, miu emäntä ei suosiolla antanut kauroja, mutta K. otti kaurat ja hemosen puoleksi lväkipakolla. Saa tuaan kaurat ja hevosen ajoi hän Lah teen, jossa myi kaurat 10 mk. tynnyri, jonka jälkeen lvei hevosen Kirkkokadulla n:o 11 taloa pihaan, jossa pyysi ruok kimaan, tunnes hän muka käypi hake massa »juopottelemassa" oleva» isän tää. Tällä tiellään on K. vieläkin. He vosensa sai omistaja paria päivän tu- iuttva saaotusla talosta, jossa fita tal lissa hoidettiin. — Afioitfija Huomattiin ras- «oKst. Joku aika suiea kerroimme, mitenkä muuan talokas Ränsi kadotti lompakkonsa ja rahansa, senrnSteltnaan eräänlaisen „asioit>ija" Höllilän kanssa Tampereella. Höllilä oli tyieesäolevana päivänä ollut Stansin seurassa ja heidät oli vähä ennen ryöstöä nähty yhdessä. Asiata on sittemmin tulkittu «>eat kerrat Tampereen raastuvanoikeudessa. Aiiime perjantaina oli asia lopullisesti esillä ja katsoi raastuvanoikeus selville tulleen, et:ä Höllilä oli ollut se tunte maton lompakon ryöstäjä, joka pimeässä majataloa käytävässä oli hyökänyt Rän si n kimppuun ja ryöstänyt ha» a lom pakkonsa rahoineen. Tästä teosta tuo- mittlin H. yhdeksi vuodeksi kuritushuo neeseen, otemaan 3 vuolta vailla kan- salaisluottoa ja korvaamaan Rassin kulut asiassa. — Maltion saha palanut ?ie lisjirvellä. Wilme korstoina kto iz3 nenviSsa aamulla syttyi lvatuon saha PteliSjarvella tuleen ja pa.oi se muu tamassa tunnissa perusluk>iuan myöten, ainoastaan laulatarya ja pannuhuone jäätiin pelastetuksi. Tuli ou lrupaasiyt työnjohtajan sarkiMeslä öljylumpuSta. Z ha o.i 2 raaminen, rateanetlu noin 7 8 vuotta sitten, ja wakuutet'u „ Pohjolassa" 85,000 markasta. Alitlliilkil UM» -"ÄlL""'' Pilsner- ja Laalcri-Ollltta ja V, pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaan hinnoilla ja senlisätsi toimi tetaan vielä lShetykjet 3SVS x Rudolf Gardberg, Lin»aakatu IS b. — V«a»a appika»» ra»ka!s« Tampereella, josta lehtemme vtime torstain numerossa kerroimme, oli t. k. 7 pnä Tampereen kansakoulujen johto kunnan käsiteltämänä. Johtokunta asetti asiaa varten tutkijalautakunnan ja pi dätti asianomaisen opettajan virantoi mituksessa, kunnes asia on loppuun kä sitelty. — Kevosenvarkaus. Miime per jantai yönä varastettiin Tenholassa Kelkkalan Mellangärdin talosta vaalean ruskea noin 9^z jalkaa korkea tamma- hevonen, oikealle kaatumalla mustalla harjalla ja mustalla hännällä. Silmien yläpuolella on hevosella valkea piirto. Samalla varastettin pieni vaalean- keltanen n. s. viipurilainen reki, puu- kaarijet silat messinkiheloilla ja kolmella avaimella, joista vasemmanpuolinen oli katkennut ja paikattu rautaniitillä. Markauden tekijästä tai tekijöistä ei ole vähääkään tietoja, kertoo W. N:land. Neniä tietoja. — Suivernööri Tordie jätti Hämeen linnan sunnuntaina. Klo 4,42 t.p. lähtemällä junalla matkusti hän Helsintiia, jonne asettni asumaan. — Hylätty rantatieanomuS. Senaatti on hylännyt useiden Rantaialmen ja Kangas lammin pitäjäläisten anomutsen. joka koSkee rakennettavaksi aijotun Savonlinnaa—Piek sämäen rautatiesnlllltaa Rantasalmea pitäjässä. — Raahen waltnnsmte»waalissa, joka toimitettiin keskiviikkona illalla voitti sno- mettarelaiSten liSta kokonaisuudessaan. — Hylätty armouanomus. Senaatin oikeuSosiSto on hylännyt kauppias Andreas Almin Miipnrista anomuksen pääStä va paaksi hänelle herjaudesta tuomitusta 1 kk. vankeusrangaistukjesta. — Hylätty «atka-apnraha-anomnS. Senaatti ou hylännyt rakennusmestari Juho Arivid Takalaa anomuksen saada 2 vlX) mkn stipendi tutkiakseen sementti- ja rautabetoni- teollijuutta sekä venäjän kieltä. — Maltin» rantateitten virkailijat. Sähköttojä Toijalan ajemalla Hilma Atiaa Ulppö on anonut lapaa saada naimisiin men- tyäänlin pitää virkansa. — kaadettuja hirviä. Hämeen läänissä on viime sytiya mluessa asianomaisella lu valla kaadettu 120 uroshirveä. — Haminassa tulivat valtuusmiesvaa- lissa lauantaina valituiksi soomettarelaisten ja nuorsuomalaisten yhteiset ehdokkaat, Ruot- salaiaeu puolue ei ottanut osaa vaaliin. — Lahjoitus. Suomalaisen Tiedeakatemian lanantanesia tokoulses>a ilmottettiin kapteeni O. F. Puhjanheimon lahsoittaneea S.lXtO mk. Sodankylään perustettavaa tähtientlltlimus- tornta varten. Psperozzejs! Mtä ja toista. — Mikkeliläisen vasikka maail« malla. Äskettäin kerrottiin sanomalehdissä, että muuan tanstalaiuen insinööri Frantz Jen. sen aikoo hämmästyttää maailmaa teksinnöl. lään, jolle hän o» saanut patentin. Hän m- mittäin aikoo rakentaa laiivan, joka kulkee il man propellia. vesiratasta ja peräsintä. Asia on nyt sillä tavalla, terioo Mikkelin Sanomissa »Sentrifuzaali", että insinöörj Frantz Jensen o» — tieiysti tietämättään — tullut ratjattan^etsi toisen ja päällepäälteeksi mitkeliläiseu vasikalla I Niinkuin useimmat arvoisat kylämieyeni tietävät, ra lensi täällä ratamestari A. Rytkönen tuonnoisina vuositta pieneu, rautaisen alueen, jonia nilailään piti kuliea veden imemisen ja nlospuiertamisen avulla. En tiedä lieneetö se kullenur —tai sihan st mennäun hylvin, hyvin hiljakseen eteenpäin —, summa ja seuraus oli vain se, että alus jäi tuohon kaupungin rantaan, „ki- virytin" viereen ruostumaan. Siinä se on tänäkin päivänä. Jrnnhampaat ovat sen johdosta veiStelleet yytä ja toista, mutta nyt leviää kantta maailman tieto, että Taiiskan meriministeriön snosiolli>ella myötävaikutuk. sella tulee ratennettava.si mahtava taiva ihan saman keksinuö» pohjalle kuin tuo Mikkelin rannassa ruostuva pienoinen alus. On kai »iin tähdissä kirjotettn. ettei Ga lileasta, s. o. MiNelistä, pitänyt tuleman mitään maailmauluulua. Toivokaamme siis, että hra Frantz Jen>en o» oleva se oonelli- nen, joka toteuttaa sen ihanteen, minkä rau keamista itkee ja valittaa tuo ajan hampaan kalnttavaksi jäänyt haaksi Mikketip rannassa. — Ajoivat hevosella tupaau ja rangaistiin. Malkealan käräjillä syytettiin työmies M. Milanderia ja taloll. Antton Karppia Ruotsnlan tyläStä sen joh dosta että olivat viime helmik. 15 pnä aja neet hevosella Elias Pokin tupaan setä sär keneet yhtä ja toista. Karppi tuomittiin 100 mk. sakkoon za LZilander 3 kuulauden vankeuteen ja oven särkemisestä majamaan 11) mk. ja Harmooni» särkemisestä 40 sekä kuluja yht. 50 uit. M — Omituinen mielenhäiriön syy. Joku aika sitten tuli eräs torpan poi.a Säkylässä levottomaksi, ei nuttunut öisin, ei nauttinut ruokaa ja hengittitin vai keasti. Alettiin epäillä hänen joutuneen mie lenhäiriöön. Käytiin lääkärillä ja puuhattiin hoitolaan väliaikaisesti. Aiottiin jo hänet iähettää vasituiscsti mielisairasten hoitolaan. Mutta poika parka rukoili ettei häntä sinne lähetettäisi, sillä ei hän siellä parane. Jolle kulle oli hän valittanut, eitä niin omituisesti ahdistaa heukeä. Joulun ajan kuluttua al koi poika aivastella tirstua min, että koti- väli luuli hänen tukehtuvan. Hänen siinä tirskuessa tulee hänen sulistaan juurella vai valla ulos pitkä ruiiintähkä, joka oli Pysäh tynyt hengityselimiin ja siellä ollut luukaus- määriä. Poika muisteli terran työmaalla nutkuueensa olkimajassa, jolloin lienee tuo tähtä joutunut hänen hengityselimiinsä. Heti potta parka selmiytyi mieteuhäiriöstä, tuu täytä poistui hänestä. V T. k. 5 p. kuoli Torniossa insinööri Axel Erik A s tröm 43 vuoden ijässä. Lähinnä surevat häntä puoliso ja kuusi lasta. Tilanomistaja Johan Fredrik Riihimäki luoti Orimattilassa t. k. 6 p. ?2:lla ikävuodellaan. Lähinnä jäivät suremaan vaimo, tytär, neljä poikaa, miniä ja lapsenlapsi. Torstai-iltana kuoli Jämsässä maan- vilj. Alsr. Karhala 63 vuoden ikaisruä. Mainaja oli Jämsän seurakun nan enin käytettyjä toimimiehiä kolmea viimeisen vuosikymmenen aikana. Lä hinnä surevat vainajaa leski ja tytär. T. k. 6 pnä kuoli Pietarissa sydSn- halvaukseen ajelulla ollessaan sikäläisen ruotsalaisen kirkon urkuri, pianonsoitia- ja laulunopettaja Arthur Igna tius 40 vuoden itäisenä. T. k. 9 pnä kuoli Helsing-ssä Oulun läänin entinen lääninsihteeri Carl Gustaf Späre 66 v. ikäisenä. Lauantaita vastaan yöllä kuoli Sa» vonlinuassa sydänyalmaukseen Savon linnan tuomiokapitulin sihteeri, lak. kand. Magnus Evert Forsström 47 vuoden ikäiseuä. Mainaja oli Sa vonlinnassa monissa luottamustoimis sa. Lähiunä jäi häntä kaipaamaan puo liso, o. s. Mölse. Miime lauantaina kuoli Porvoossa sydänhalvaukseen Porvoon ruotsalaisen Lyseon lehtori, fil. mais. Fredrik Rudolf Wahlfors. Mainaja oli syntynyt Kristiinassa 1833. VenUslts. — 10 mlljoo«a« ruplaa alleks- opetukse». Pietarista, jouluk. 9 pnä. Duumaa raha-asiainvaliokunta on myöntänyt 10 miljoonan rpla määrä rahan alkeisopetnksen hyväksi. — Hirmumyrskyn tuhoja. — Mi 1.VVV etatuti hukkunut. Krasnojarskista, jouluk. 9 p. Hirmumyrskyn aikana Mogoiskin alu eella on hukkunut 11,305 verkonosaa 644 hevosta ja 552 kpl. muuta kar jaa on menettänyt henkensä. — Kriuamaisee» suojelustilaa» on julistettu Pietarin kuivcrnementti. Ennen oli siellä vaan lisätty suojeluS- tila. „Ei savua ilmaa tulta." lMomaslw. — KkrmumyrsRy» tuhoja?or. tugaltssa. Lissabonista, jouluk. 9 p. Myrsky on riuhtonut irti puitk juurineen. Raitiotiet ja sähkölennätin- johdot ovat vahingoittuneet. Kaksi hen kilöä on kuoltttavasti haavottunut. Oportossa on myrsky saanut aikaan suuria vahinkoja. Useat kadut ovat ve den vallassa. Duero virran yli johta va rantatie on vahingoittunut. — Hnuettomuutfia merellä. Taa- g erista, jouluk. 9 pnä. Kaksi espan jalaista laimea on haaksirikkoutunut La Rochen (?) luona. 16 henkeä hukkui. 4 Lyöden kannustimet yhteen, sanoi hän: „ Anteeksi, armollinen nnti, että tulen näin äkliä. Mutta minua näyte, in tänne ylös; tah doin esittää itseni linnan herrasväelle. Nimeni on Tore Silversporre." »Luulette minut varmaankin talon tyttäreksi, Borghudikfi. Ei, herra luutnantti, erehdytte; silla olen vaan kotiopettajatar." vastasi nei tonen luoden hymyilevän kat een ihmettelevään luutnanttiin. „W-i ainoastaan kotiopettajatar", ajatteli hän. «Olipa se vahinko — todellakin suloinen olenko." Huumaantuneena seurasivat luutnantin katseet salista poistuvaa kaunotarta, kun samassa talon isäntä, kreivi Rosenadler, astui sisälle. Sinne saapuivat myös muut upseerit ja kreivi esitti herroille rouvansa ja tyttärensä, neiti Borg- hildin. Kaksikymmenvuotias neiti Borghild ihastui paikalla uljaaseen luutnantti Silversporreen. Kailki muut upseerit eivät yhteeusä olleet hänen vertaisensa. Wasta päivällisillä näki Tore uudelleen kau niin kotiopettajattaren, ^oka 9-vuotiaan oppi laansa kansia istui pöydän al^puassä. U>ein loh- iasival Toren ja opettajattaren, V.o a Helmerin, karieet toisensa, ja oli niinkuin jahkötipina ottsi syttynyt molempien sydämissä. Huomajikohan neiti Borghitd heidän katseitaan* Rakkaus ja mlmliiMs. Kirjoittanut F. Liljenberg. Suomennos. Turun Lehden Nowcll"wslisto. Turku Turun Kirjavaipo >c> Lanvmalehti O.-D.