N:o 23 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa H 14J (36:s Vuosikerta) Joensuussa Lauantaina 26 p:nä Helmikuuta 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapinon konttori, Sehliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppensti'öm'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p-, kuukaudelta 40 p. Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p., kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7-9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50 -4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymii-ilmoitukset 2: - , surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. - Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin Hmestymig- päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä; Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano» malehti-osasto kello 8—10 ap Talevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 illalla. Arkipäivinä: Lähte?ion postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.— 1 /al ip. ja 4—!/,6 ip. Tulevien postien osasto kello 8 ap.—Vai ip- i a 4—V-6 ip i.—Vai ip. ]a 6,30—7 illalla. Huom.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät fostikonttoriin, joutuakseen klo 1 ap. etelään lähtevään junaan ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—72I ip. ja 4—sekä 1 /a7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo S^-40 ap. ja 7*7—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vij arvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, Ho 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taip leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A, Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Sehliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Sehliiterin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 s. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekft pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu L ! ii Hammaslääkäri G. Lindholm Ni- kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkiko m isario E. Bromsin talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojolitokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello lOistä e. pp. kello 2:teen j. pp. Kansallis-Osako-Pankki kello 101 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pank'.n konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 0 7 ip.' klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla, kello 9 :ään illalla, ^ jjossa tulen pitämään hyvin lajitellun ja ajanmukaisen varaston kaikkia alaan kuuluvia kaupungm ^Saasto- tavaro jt a: kuten rautaa, terästä, rakennustarpeita, maalitarpeita, tapettia, linoleumimattoja, lauvantaina että ensi kuun ensimmäisestä päivästä avaan täällä Herra Kalle Parviaisen talossa Koskikadun varrella täydellisen Rauta- ja Rakennusaineiden kaupan toiminimellä Joensuun pankki pidetään keskiviikkona ja klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjaato kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista' varten joka arki torstai klo 7—i 8 i. p. ja joka arki lauantai i klo 6-8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1—V 2 2 päiv kaupungin kokoushuoneella, Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ia klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. taloustarpeita, työ- ja maanviljelyskaluja y. tn. y. m. ja toivon kunnollisilla tavaroilla sekä ajanmukaisilla hinnoilla saavuttavani arvoisain ostajain suosion. Joensuussa 18 p. Helmikuuta 1910. H. J. Lammi. 3ka H • I l g Kiiumisliipsiuja aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. H. Litmanen Itä-Sin Lafiasiaiiilfliimsta InnnemiCGOl " K. Parviaisen talossa. JUulldUUggCl ■■ - . Puhelin N:o 148 \ • - Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara M ö n n i s s ä : Maanvilj. Heikki Puhakka. Ahmavaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. R o mppalassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. lotisin lsiiiaistoiiisti " (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. tili- y. m. kirjanne ja seinäkart- ^ . tänne sitomossarii. Kouluvihko- Suurin kiinteimistatoimistoPohjois-?• _ Aafo ;;n ö • Karjalassa ja Savossa. Välittää!^ ostajille eduliiMnostop. Sei- maatilain, kaupunkitalojen, uataulut laitkaan siroista teh- säin, huvilain, kauppakartan öiden ! daslistoista. Kuvastimia tilauk- y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut- ; sen mukaan. Työ ensiluokan, tamme myytäviä maatiloja on ny-l Hinnflt kohtuulliset. kyään yli 150, joista useimmat ovat t hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatllaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioiznistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. ¥akuiittakaa hevoin sm Turun HeYosYäkiiiitiiä- Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. C( Asiamiehiä i Joensuussa; Y. K ali ii O. Kontiolahdella: j. lULslilif . Pieliejärvellä: M. OftBkaaeil. t Karmi lie JOENSUUSSA (Omist. I. Nikolaink 20 - Tel. 73 E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy varastosta Peltiuunia. Paisto-uuniaä5m. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »Kuhnen-. Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. H. Kinnusen Joensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistft tilausten mukaan. Hintakjrselyihin vastataan. uaifll Maanantaina 28 p. helinik. klo 8i. KaMi yleinen Ilmoituksia. 6lävien Kuvien teatterissa Aino Uusi ohjelma joka tiistai ja nerjactai. OHJELMA: 1. Oi millainen parta! 2. Vuoristossa metsästys. 3. Herkules rykmentissä. 4. Carmen. 5. Salernon lahti, jossa on erittäin kauniit maisemat ja vesistöt. Perjantaina tulevan maaliskuun 18 p:nä, klo 10 e. pp. myydään huuto kaupalla rouva Ida Siitosen kon kurssipesästä kaikenlaista ir tainta omaisuutta. Värtsilässä 14 p :nä helinik. 1910. Toimitsijamiehet. (K. a. 3 k.) Hyyrättävänä yksityinen rakennus, sisältävä keittiön ja kamarin, Torikatu 25. LYSEOLLA. OHJELMÄ: 1) Alkusoitto: Sivori, Sainiin tyttö . (Torvisoittokunta). 2) Juhlapuhe. (Fil. maist. L. Väyrynen.) 3) Vuorolausuntoa kansallis- puvuissa: Kohtaus J. H. Erkon Ainosta . (Aino: Aino Pakarinen. V ä i n ö : Ari Pitkänen.) 4) Soololaulua: Merikannon oopperasta Pohjan neito . 1) Louhen liyvästijättölaulu tyt tärelleen. 2) Louhi ylistää Väinöä. (Rva Hilma Nyman.) 5) Lausuntoa: Eino Leinon Marjatan laulu , pianon ja viulun säestyksellä : Järnefelt, Bereeuce. (Lausuja: Esteri \Veissenberg. Pianossa T. Hurri. Viulussa O. Sarola.) 6) Pacius : Suomen laulu. Wennerberg: Kuullos Suomi! Pacius: Hymni Suomelle. (Musiikkiyhdistyksen orkesteri ja sekakuoro.) 7) Maamme : orkesterin ja tor visoittokunnan säestyksellä. Pääsy vapaa. Ovet avataan klo 1 /i 8 i. maksaa korkoa TaiEstiihslSI® s 6 knu^. irtlöäaoffllselLi 1-5 fSÄflittÄessri TfiJlfctsiHkouuokur^HtTitililiri >SM*tokaNsatlli] IS Juokse* alla tilliin 5 o| 0 i % °|o 4 o| 0 3M2 °|O 3°!o' 5°!o 5 oj 0 rt rt! » U t0 ii ii ii ii ia e /i ii Nurmeksen konttori Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisia tallentajille on TaIleUiskc«ttok^rantti. ;>imä maksetaan korkein talletuskorko ja pannaan korko pftat saan kahdesti vuodon», joten eo kasvaa korkoa koreille puoliv-ao^tain. Eahoja voi lähet.aä pankkiin poa- r is*».kia. Karjatattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu-' raavat henkilöt: Nurmekses s a: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. KODLDTiSPEIfA imm kiriaj. B.-Ya KzM»». -aiistämäisyydestä. <5mien ja nykyääu. Tutustumalla kansamme elä- mään entisaikoina, näemme siinä mieltä ylentämää Harrastusta ja toimintaa. Raskaan työn raata- jalla, kotoisen maipan kantajalla tapaamme pään pystyssä, silmät kirkkaana ja mielen iloisen rnieras- takin turmetta tonkiessaan, kylä- Iäistenkin leipää purressaan. Hän on reipas ja toimorikas, t. s. hä- nellä on ihanteet, joita hän ta- juottelee. Tämä ihanne on oma koti monine rakkaine olentoineen. Tätä hän mielessään kumittelee; sen synnyttämä tunnelma luopi häneen kärsimällisyyttä, kestämyyt- tä ja sitkeyttä. Tämä tulemai- suuden unelma on hänelle niin ariookas, että ilman sitä hän olisi kuin elämältä kuollut. Seuraa- ivassa aion lähemmin kertoa tuol- laisen toimorikkaan nuorukaisen elämänivaiheita mertaamalla niitä nuorison elämään nykyaikana. Warattoman maalaisnuorison oli entisaikoina hankittama elan- tonsa enimmäkseen talonpojan palmeluksessa. Ei ollut palkat suuretr suuria! olimat main noin neljäsosa nykyisistä palkoista. Waan toimeen sitä kuitenkin tul- tiin, ja niistä mähistäkin marois- ta ruivettiiit kassaa kartuttamaan. Sanotaan, että äyrissä on tu- hannen alku: »vähistä säästöistä ivoipi kertyä suuria summia. Tä- män älysiivät nuo entisajan renki- pojat ja piikatytöt. Kui: olimat muotensa umpeen palmelleet ja saaneet saatamansa omiin kou- riinsa, pantiin kasnaan mastaisen marulle tynnyri tai pari rukiita, kenkäpari ja eräitä markkoja ra- haa. Lisääntymäänpäin olimat main yhä muosi muodelta waate- maratkin. Täten laskettiin wa- rallisuudelle alku, jota muosi wuo- delta kartutettiin. Kun sitten renki noin 10—15 muotta palveltuaan rupesi omiin oloihinsa, oli hänellä millä alot- taa elantonsa. Rukiita oli kas- nassa 10— :!o tynnyriä, rahaa eväitä saloja ja muutamia maate- kertoja. Tämän lisäksi oli hänel- lä lyöhön tottunut, karaistunut ruumis, joka oli oppinut luotta- maan omien käsimarsiensa kestä- myyteen, omien simujensa sitkey- teen. Tällaiset rautaiset käsimarret olimat hänelle nyt tarpeen ruwe- tessaan omaa elinpaikkaa perus- lamaan. Toisinaan ostettiin palmelukses- sa säästetyillä maroilla omituinen maatila ja alettiin sitä iviljellä. Rahaa oli kyllä mähän, maan talot olimat siiben aikaan myös- kin halpoja, joten pienilläkin ma- roilla moi päästä alkuun. Ja mitä kerralla ei moitu maksaa, jäi melaksi mastaisen maralle. Waan ei kaikilla ollut tilaisuut- ta hankkiakseen itselleen ennen elettyjä kontuja palmeluksesta la- kattuaan: suurimman osan heistä täytyi siirtyä salomaille, missä kyittäjän aura ei sitä ennen ollut makoa tehnyt, eikä raatajan kir- mes asuntoa marten puun juu- reen iskenyt. Karhut ja hukat olimat siellä ennen elämöineet. Waan nyt ilmenee sinne kaski johonkin eteläpuolirinteelle ikään- kuin pieni pälivi mäen poskeen kemättalmella. Tämä on ennus- tamassa uutta huomenta salon sydämeen. Kun kaski oli kaadettu ja paloksi saatu, kylmettiin siemen tuhkaan. Ennen pitkää aaltoili laiho, ja loimussa keskellä kaskea termehti kemätkäkönen kukunnal- laan salon asukkaita. Etäänpänä mäkirinteellä kuului kellojen kilkettä. Tämä of otti sa lon laidunmailla entisille eläjille ilmenneen kumppaneita. Iltasella kimakasti kaikuma naisen ääni kutsui muoroin Päimikkiä tai A!ansikkia karjapihaan. Aidan takaa tirkistimät kirkkaat silmät äidin toimintaa lehmikarjassa; lapset martosimat puukuppeihinsa maitotilkkaa Mustin kanssa. A!äen hunnuille kasken laitaan oli kohonnut nelinurkkainen tupa tuohikattoineen ja tuman ympä- rille pieniä huonehökkeleitä. Aa- musella osotti taimaalle kohoama