N:o 39 Leliti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa (36 s Vuosikerta) Joensuussa Lauantaina 9 p:nä Huhtikuuta 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schluterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Nepp«nström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestyin!»» päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., sen jälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun S p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sauo- malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postiea osisto kello 8—10 aainup. ja klo 6,30—6,45 illalla. Arkipäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.— ip. ja 4— l / s 6 ip. Tulevien postien osasto kello 8 ap.— x /al ip. ja 4— i / i 6 ip. sekä 6,30—7 illalla. Hnom.! Sisäänkirjoitetut, vakau tetut ja postietuanti lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—Vii ip. ja 4—Y a ® sekä Va7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8—10 ap. ja 7*7—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe- riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ia lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirj elaatikot tghj ennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-K&rjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schluterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. [Hammaslääkäri G. Lindholm Ni- t kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankki komisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaapuDgin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta varaan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello 10:stä e. pp. kello '2;tcen j. pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e \P.P- Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip. klareerauksia varteo. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö- ankki pidetään avoinna joka oskiviikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo G—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorison k i rj as to kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6—8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V,1—V 2 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ]a klo 10 a. p.—klo 2 i. p. o:, sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. n aina saatavana Joensuussa Malmikatu 2G. H. Litmanen. tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitomossani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh- daslistoista. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan. Hinnat kohtuulliset Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa. Kuosikkaita ja sopivia Naisten palttoita y ^ / e r -v — i saatte aina Iiyviii valikoidusta palt- tookaupastani huokealla M. Koivula. ' /V > i i Jousiu Asioimistsiniisto " (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanolden y. m. kiinteimistojen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioissfatoindsto. Torikatu 6 — Tel. 180. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä • postilähetyksiä. j Kaikkiin Venäjälle meneviin lä-| hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta-J kunta). j Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliirerin kirjakau-f pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Vakuuttajaa hevosensa Turun HeYOSYakuutus- yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa: V. Kallio. Kontiolahdella: J. IliisiiöPfe. Pielisjärvellä: M. JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy varastosta Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 in. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »Kuhnen». Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par- viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ia 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—U a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu L H. Kinnusen J oensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselyihin vastataan. Viipurissa - Rautatienkatu 5 Aseman vastapäätä Tarjoaa siistejä ja halpoja huoneita, alkaen Smk. 1: —. Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. ALBIN KEMPPI Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Polkupyöräliike -- Viipuri Pohjolan ja Maununkatujen kulma. Teli-fooni 1)45. Kun kaunista tikkiä vaatteisiin' tahdot Ja kukkaros hyötyä sumalla katsoi, Käy Joensuuhun Antti Lehikoisen* luo Hän halvalla Kayserin* hyvän suo. Jos sarkaan, nahkaan tai silkkihän Sä tahtonet tikin kaunihin. Niin -Kayser on aina valmiina Vuosikymmenet ompelee vahvana. Vaikk' linnoissa uljaissa koristus Matalan majankin somistus On sirous, komeus -Kayserin ; Ja kuuletko? — Käynti on hiljaisin. * A. Lehikoinen, Joensuu, Malinik. 11 P. Kopponen, Xiskakatu 12. i-Siiea Iiäliaffiiitöimisti EffcDff CIIIIOG3 " K. Parviaisen talossa. JUUIlSUUdSCl .. . . Pnhelln N:o 148 . . Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Lii w IM/ Nurmeksen konttori. S Matkustetaan maaseuduille. maksaa korkea Tallafii&siil©: 6 kuuk, !rfi*£jBo<:Miseilä 8 % 1 „ vaadittaessa TsiletuskoBtto&uraurj Iti iillä 5 °|o 8äästoka*sfttilillii Juoksevalla tlliii» »♦ « f* S °|o 4 'I2 °|o 4 o| 0 3M2 °|Ö » °|o 3°io SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:ii Paperik . T Siiiia Msen Viimeinen Kon sertti. Laulaja Eino Rautavaara. LYSEOLLÄ sunnuntaina 10 p. huhtik. klo 7 i. Säestää Kyösti Teljo. Raittinsasian taka- talwi. Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Ldnllism tallentajille on 1°alietuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ja pannaan korko pääomaan kahdesti vuodessa, joten ee kaavaa kerfcoa korolle pr?GlivJicw.-l*in. Sahoja voi lähettää pankkiin pos- laali Kirjap. B.-Y :a Rirjansit. □ E E S E3 DM SQBBBBQ Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Joensuun Kirjapaino- Osakeyhtiön QsaKReonomistäjat kutsutaan varsinaiseen 1, joka pidetään yhtiön konttorissa Perjantaina Huhtikuun 29 p:nä 1910 kello 5 i. p. ja tulee ko kouksessa käsiteltäväksi seuraa- vat asiat: 1. Johtokunnan kertomus vii me vuoden liikkeestä ja tarkas- tajain lausunto tapahtuneesta ti- lientarkastuksesta. 2. Johtokunnan ehdotus osake pääoman lisäämisestä. 3. Vastuunvapauden myöntä minen johtokunnalle ja isännöit sijälle. 4. Isännöitsijän ja jäsenten valitseminen johtokuntaan. 5. Kahden tilintarkastajan ja niiden varamiesten valitseminen. 6. Palkan määrääminen isän nöitsijälle, johtokunnan jäsenille ja tilintarkastajille. Joensuussa 19 p:nä Maalisk. 1910. Johtokunta. Lisiiittra f LlijjllllilS* ajaa asioita O. V. Levander. Lääninkirjanpitäjä. Osoite: Kuouio. olen muuttanut Seurahuoneen vastapäätä entiseen Lappalainen puotiin. Nahkuri T. Vehviläinen. Heiniä myytävänä kohtuullisilla hin noilla Raivion kartanossa. Joosef Pitkänen. ^JSairautoja S H • # Ram puli a ja Vialua^ieJiä, viulu* ja soitin' tarpeita Joensuun JQrJep. O> T:m Paparikaupa isa. ' Ei ote miefä luiittäfäcm rouotta tutunut niistä toiroctjiffaista ajois ta, jolloin yhdessä käden kään teessä uskottiin kieltolain oleman saawutettawissa ja meidän kan- samme olisi ensimäinen raitis kan- sa Europassa. ajat nyt omat olleet ja meniteet ja kieltolain tulo on siirtynyt ja siirtyy yhä , kaukaisempaan tulemaisuuteen. I Ätielet meillä masentumat, har- >rastus ei silloin ole mirkeä ja I ja raittiusasian tulemaisuus näyt- ^ tää synkältä. j Paitsi meidän omaa hymäksy- : mystämme, uhkaa raittiusasiaa nyt maara ivaltiollisen asemamme täh- den ja mielä lisäksi nykyisen koti- maisen hallituksemme taholta. En ' tarkota tällä maaralla sitä, että eduskunnan toisenkin kerran päät- i tämä ja sentään paljon täydelli- zsempi kieltolaki kuin ensimäinen l oli, saattaa ajautua karille. Tar- ^kotan sitä, että monet niistäkin -moitoista, joita raittiustyön teki- i jät hiellä ja mannalla näihin asti i omat saamuttaneet, uhkaamat ^ mennä käsistämme. ! Tunnettua on, että maan ainoa i juoppoparantola „Turma" lakkaut- !taa toimintansa ja että raittius- j'wäen äänenkannattajan „Kl)lwä- -jän" lakkauttamisesta on nostettu z kysymys sentähden, että asioitani- ime hoitamien muukalaisten mal- f lanpitäjien ehdotuksesta on emätty ,,Turwa"-laitoksen ylläpitämiseen ja raittiustyön edistämiseen ennen myönnetty maltioapu. Eimätkä nämät suinkaan ole ainoat maka- mat merkit. L!yt koossa olemalle eduskunnalle on jätetty hallituk- sen arm. esitykset palomiinan mal- [ mistusmerosta ja mallassuostun- nasta ensi muotta marten. viäis- sä ehdotetaan palomiinamero alen- nettamaksi 2 inkasta 1 mk. 40 pniin litralta ja mallassuostunta a lennettamaksi 8 mksta 10 kglta maltaita 4 mk. 50 pniin. Kuten muistetaan, eduskunta miime ivuonna päätti suoranaisesta rait- tiusharrastuksesta palomiiname- ron ja mallassuostunnan noiksi mainituiksi määriksi, jotka nyt se naatin esityksen mukaan, tietysti miina- ja oluttehtailijoiden suu- reksi mielihymäksi, tulisimat alen- nettamikst. Vähimmän maksetta- man mallasmeron hallitus ehdot- taa 1,000 mksi, sen sijaan, että se nyt eduskunnan paatoksen mu- kaisesei 10,000 mk. Eikä tässä kyllä. Wakawan ajan merkki on se, että miinamie- het pyysimät senaatin kumoamaan sen miime muoden tammikuussa annetun määräyksen, ettei maltion- rautateillä saa kuljettaa miinejä ja mäkijuomia muuta kuin mää- rätyissä tapauksissa. Asian joh- dosta senaatti pyysi rautatiehalli- i tuksen lausuntoa. Sillä taas ei [ ollut milään miinankuletuskiellon \ peruuttamista mastaan. ^itn ! miinaherrain pyyntö tulee senaat-! tiin. Asianomainen esittelijä siellä! on epämääräinen ja jättää asian senaatin ratkaistamaksi. Tulos; on tunnettu. Väkijuomain kule-' tuskielto, mäkijnomakauppiasten iloksi ja raittiusmäen suruksi on nyt peruutettu. Senaatin päätös mäkijuomain kuletuskiellon peruuttamisesta ei ole ilahduttanut ainoastaan jno- makauppiaita. Sitä termehditään ruotsinmielisten leirissä armaten- tiu mallan yleisesti suurella rie- mulla. Hibladet ainakin on ilos- ta mallan hurmaantunut. Leh- den mielestä teki senaatti tässä aiman miehen työn, kerrassaan kunnosti itsensä. Entinen suoma- lainen senaatti, oli antanut type- rän kieltomääräyksen, menäläinen kenraaliluutnantti korjasi asian. Lehti on olemittaan hiukan har- missään siitä, että juuri tämä menäläinen senaatti saa kunnian miisaasta päätöksestään, mutta lohduttaa itseään sillä, että ta- pahtuihan tuo kiellon peruuttami- nen meidän oman rautatiehalli- tuksemme ehdotuksesta. Suuret ja kauniit kiitokset me- näläinen senaattimme saa miina- kauppiailta ja ruotsikkolehdistä. Aiman luonnollista. Eihän mei- dän miinaylimystömme muuta tarkotakaan kuin kukkaronsa rikas- tuttamista tämän kansaraukan kustannuksella. Ja kaikki keinot omat meidän miinaherroillemme luivallisia tarkotusteitsa saamutta- miseksi. Siksi he juoksemat mie- rasten maltaherrojen rappusia saa- dakseen miinoilleen mapaampaa lemenemistä. Kun Preussissa 1848 muoden kemätajan jälkeen taantumus pääsi maltaan, niin maltapiireissä ru- mettiin komasti harrastamaan sitä, että kapakoita tulisi runsaasti pe- rustetuksi ja että ne olisimat auki niin myöhäiseen yöhön kuin mah- dollista. Samoin maltapiireissä Preussissa silloin suositettiin kemyt- mielisten humitilaisuuksien hankki- mistä kansalle. Taantumuspiireis- sä näet tiedettiin, että simistyneet ja kansakin »vaipuneina mäkijuo- miin ja irstaisiin huiveihin hel- posti unohtaa kaikki paremmat ja jalommat harrastuksensa jopa kan- salliset mapautensa ja oikeutensa. Suomen kansalle nyt tarjotaan „ajan kulukkeeksi" mäkijuomia ja irstaita humeja. Ainakin johto- waa. miesten simistys- ja edistysseu-! roissa tulisi huomata, että mäki- juomiin nyt tahdotaan tukahdut- taa meidän jaloimmat harrastuk- semme. Ajattelemattomin raittiusmäki on aikanaan kiihkoillut niitäkin hallitusmiehiä mastaan, jotka omat olleet kieltolain lämpimiä kannat- tajia ja jotka omat esim. juuri puheenalaisen perustetun raittiutta edistämän kieltomääräyksen anta- neet. öiykyisen takatalmen aikana, kun miinaivallan kannattajat kään- tymät kerta toisensa perään „elin- keino-oikeuksiensa" laajentamista ja suojelemista tarkottamilla ano- mukstlla senaatin puoleen melkein samanlaisella luottamuksella kuin lapsi isänsä puoleen, sopisi kiihkoi- lijain mähän ajatella. Niin, ajateltama raittiusmäen nyt olisikin. Sisäisen lamaannuk- sen mallalla ollessa ja maltojen mustan seinän yhä korkeammaksi eteen kohotessa, olisi sen jälleen ryhdyttämä sisäiseen makaumuksen työhön. Ei niin ajatellen, että toi- ivo kieltolakiin ja muiden edus- kunnan raittiusystämällisten toi- menpiteiden tehoisuuteen olisikoko- naan heitettämä, mutta kyllä sillä tamoin, että otettaisi tarkka maari siitä asemasta missä nyt tosiasia!- lisesti ollaan ja inihin tällä ker- taa on mahdollisuus päästä sekä minne tästäkin mielä joudutaan, jos silloin, kun kieltolakia ei heti saatu, kaikki annetaan ylen tai uhrataan mielenosotusten aitta- ville. Työtä on sanomattoman pal jon. Mäkijuomain käyttäminen ei näytä mähenemän. Näinä malttoi- lisesti kiihottamina ja kieltolain odottamisen aikoina tuntumat suu- ret joukot ajatteleman: eletään ja juodaan, koska emme tiedä mil- loin miinat otetaan pois. Tilasto myöskin osottaa, että jäkijuomien aiheuttama rikollisuus on miime muosina kasmanut. ^Näiden edellä mainittujen surul- listen tosiasiain silmäimme edessä ollessa tulisi raittiusmäen palata uudelleen kasmattamaa, ihmisten persoonalliseen makaukseen metoa- maa raittiustyötä tekemään, jos- ta työstä liian suuri usko asiam- me pikaiseen moittoon on monta pois mierottanut. Kannustakoon tieto takatalmen olemassaolosta raittiuspyrkimysten aloilla ja uhka taimen yhä pahemmaksi muuttu- misesta raittiusmäkeä työhön. Elä- mä on taistelua ja pettymystäkin, mutta mastoinkäyinisissähän on tilaisuus osottaa raittiustyön ja raittiusaatteen todellinen suumus. Toimottomuus, katkera lähimmäis- temme syytteleminen pahentaa raittiusasiata, niinkuin suurien uskominenkin pahentaa tällä haa- H. S.