Lauantaina 14 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 53 — 1910 KIrkoli. ilm»ltuksiA. Helluntaipäivinä saarnaa opettaja Einiö. Kollehtat otetaan Sörnäisten kristilliselle kansanopistolle ja keinutetaan seurakuntalaisia tätä erittäin hyödyllistä, avun tai peessa olevaa laitosta lahjoi! l.nsa avustamaan. tassun fifiisiilikifldlstys. 2:na Helluntaipäivänä maanantaina 16 p. toukokuuta 1910 klo 5 i. Kaupungin kirkossa jonka tuloista osa käytetään Älttaritaulurahaston perus tamiseksi. Esiintyvät: Orkesteri ja seka kuoro. Solistit: Johtaja Taneli H u rri (urut). Konserttiin. H. H i t z- a c k e r (viulu). Torvisoitk. varajoht. O. Ervi n n (trumpetti). Pääsy: Parville 1: 50, alhaalle: kes kikäytävästä oikea keskikirkko ja si vusta 1 mk., vasen keskikirkko ja si vusta, sekä tausta —: 50 p. Lapset maksavat kaikille paikoille puolet. Pääsylippuja ja laulujen sanavih- koja ä !0 p. myydään Joensuun Rohdoskaupassa (puli. 2) lauan taina sekä konserttipäivänä klo 3:!ta ip. kirkon ovella. Kannattajajäsenille vapaa pääsy. Maaseutulaisille huom.! Höyryl. Liperi tekee samana päivänä kirkko matkan Joensuuhun, lähtien Ristinpoh- jasta klo 2 a., poiketen Liperissä y. m. väiilaitnreissa ja saapuu Joensuuhun klo 9 a. Lähtee Joensuusta paluumat kalle kirkkokonsertin jälkeen. Kaupungin Paloasi 1 : uksen 25 ijis.-a miuträrty kevätpalotarkas- tus tulee tässä kaupungissa toi mitettavaksi Keskiviikkona ja Torstaina tämän Toukokuun 25 ja 26 päivinä, siten että edel lisenä päivänä toimitetaan tarkas tus kortteleissa 1 — 37, 44,45, 53, 60, 61, tihnonekadcra G8 ynnä Raa varrella olevilla kartanomailia kortteleissa 43, 51. 5't ja 67, ja seuraavana päivänä muissa kortteleissa, kaikki kau pungin vanhemman asemapiir roksen mukaan; ja on asian- imiuisten annettava tarkastusmie- liille vapaa pääsy kaikkiin huo neisiin ia kaikille viisille, otettava kunlavai kustusnii^s.en koeteltaviksi. Ja tulee myöskin talonomistajien ja isännöitsijöiden tahi lieidiin edustajansa olla tarkastuksessa ja kaikille ylisille, sekä esi!.e kuhunkin taloon naiosammufuskalut tar snapuvil'a, kaikki sillä uhalla, kuin kaupungin Palosdännön 2'i pissit määrätään : j-^sta asianomai sille täten ilmoitetaan. Joen suun Raatihuoneella Toukokuun 13 päiväuä ] ( J10. Maistraatin puolesta : Juho Saloheimo, v. t. 24 K:ssä määrätty palolcalujen tarkastus toimitetaan kaupungin kauppa!orilla Lauantaina 28 päi vänä tätä Toukokuuta kello G i. p., jolloin jokaisen, kaupungin vakinaiseen palokuntaan kuulu van kaupunkilaisen tulee kat sastuksensa olla saapuvilla, pa- lojärjesiyksessii säädetyllä uhal la. Joensuun kaupungin Raati huoneella, Toukokuun 13 p:nä 1910. ilaistraatin puolesta : Juho Saloheimo, v. t. Tämän kuun 16 pistä alkaen lähtee. Joensuu—Pielisjärvi—Juuka- Nurmes. Mar r: u-.taja-höyry laiva »Lieksa", JCajt. ISK. HOVI, kulki- ■ täija kebaiKi .j' >KN.SL'L'N ja MIIMEKSKX välillä, poiketen Nis- .n. Uimaharjuun. Alivoniseen, Vuo- 11i.~,:;ili t en. Vnaraniomsmi ja Syvään- i-.-.h-et-n-. muksiansa ottaon matkusta vaisia runtitavaraa. Pohjoiseen : •J'!KNS("l'->TA j"ka ni^:>n-mtai ja torB- t:ii kl i 9 aa.i.ull LIIOiV-ASTA joka maana-.tai ja tors- I >i jui..'!i tultua; nin.iitäiii: iiiaaiian- > :i. n i V.iaranujmtii a Hukänicaien ja torstaina Vaaranie r,t-n ja .Juuan kautta. Etelään: ,\ 1,'KMLKSJj-jTA joka tiistai ja per- jajitii kfllo S illalla, nimittäin: tiis- taiun Juuan ja Vaara niemen kautta si j kä perjantaina Hökänniemon ja Vaaniiiremen kautta. LIKK.SASTA joku ke.skiviikkn ja lau- vnntai kelle 6 aamulla. Kii tilauksetta poikkeaa laiva Kolilla. Lähemmä tietoja autaMt kapt. lai valla ja Herrat M. G. Piipponen ja M. Koistinen Joensuu Bsa. X Ufcksessa. Nurmes—Joeusau. Ajanmukainen, matkustajille mukavaksi rakennettu Höyrylaiva „N U R M E S" Kap . Anton Äorjcis. kulkee Nurmeknen j& Joen suun va.il!ä, kaydeu itiatk*!!» > L i<>- iän'jemessi, WMracienm«i, !.i>'k- Kerrauireaixva, Ahven»»»***, C&iltitAVA'0:lA. LShtöpS vät 'toistsisak^:: JSnrmeksesta joka sunnuntaina klo »/ai aamusella ja torstaina klo 1 1 aam. Joensuusta joka tiistaina klo 7 aamusella ja perjantaina klo 11 päivällä. Lähempiä tietoja antaa kap teeni laivalla sekä F. Neppenstrcm K. W. Pälianer, .Joensuussa. Nurmokposa. Wiipuri Lappeenranta— Savon linna—Joensuu Matkustajahöijrylaiva OSMO Kaptnoai AJtVnl JittVerb^r;. poiketen Puumalassa, Oravissa, Enon- knslit-lia j.i mahti. Vuoiai-vssa, 'iahtee pohjoisoer. Viij orista tevst.. ki. :i o p. „ L:rirniasta tor^t. „ »i.so j. p. „ S:li-">iiAsta [•tr jant. ,. <! e. j. i;teiaau Joensuusta luuaiit. kl. il > p. n iS:iinna»'4 Huru:u;-t. „ i2,:» j.p. „ L:r .nnasta uia*nant. ., Ij e. !>. Lii-u-o L:rfi.nnasta iltajunan tuitm ia T - • i - saapaa l/ranma:, onnen yoju.j n; xaatoa. Laheuipii tietoja «".tavat- bci »f Hj. Grönroos O. Snsilman G. Oiier Vupuri. L:i\ntv. S:liai>:i. O.-Y.Gustaf Codarbarg & Co Jt er.-su:l Piclisiar^i Juuk-2—Nurmss Matkustajahöyrglaiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, iShtee Joensuusta NurmeVsean : sunnu :ta-, na ttlo 7 e. po. V r a.; J -ranienien kautta ,ja keskiviikkona klo 7 e. e[i .Juuan j-» Vuokon kautta N-rmeksasia Joensuuhun : m,:maut kl° 4 j. pp Vaa.amemea kautta ;a torstaisia klo jLl.su !. j.p. Vuokon ja Juuan kautta. ia[>uu ('.>hjo.ses*a J..!e (Saan eine.e. JoenBUuu junan lähvjii. Koiiila p iketaan eri B0p : nr.;kson uaukaan Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Joensuussa. (H., fc. 2 k. 2 s. !0 r»i e.j 2 tai 3 huonetta, eteinen ja keittiö vuokrattavana alle kirjoittaneen talossa. K. G. Krook. Teiden tekeminen j« kunnossapito maalla. 3atf. Myöskin on sanottu että, jos maanteiden tekeminen ja kunnossa- pito tulisi yhteiseksi koko maalle, niin tämä »vaikuttaisi toiselta puo len sen, että maadittaisiin useita kyläteitä julistetuiksi maanteiksi ja niiden kunnossapito siten siinetyksi maltion kustannettaivaksi ja toi- selta puolen, että maatimukset ki ven kunnossapitoon nähden tulist ivat suuresti kohoamaan ja kus- tannukset silläkin laivoin enenisi- wät. Maliokunnan mielestä saat- taa kuitenkin toiwoa, että kun kun- nallisiviranomaiset tulemat huo- maamaau, mitenkä »vaatimusten lisääminen maanteiden paljouteen ja laatuun nähden on omansa li- säämään myöskin tiewerowelwol- listen ivuosimenoja, tämä on ole- iva mansa saattamaan rvaati- mulset maanteiden ja niihin kuu- lumien laitosten rakentamisesta ja kunnossapidosta kohtuullisten rajo- jen sisälle. Maikka yleistä kulkuyhteyttä ivälttmvien maanteiden rakenta- ininen ja kunnossapito niinmuo- doin on katsottu kuuluman maltion tehtämiin, on esillä olemissa edus- kuntaesityksissä paikallisiin eli kylä- teihin nähden asetuttu sille kan- nalle, että paikallistiet edelleenkin jäisimät niiden tehläiviksi ja kun- nossavidettämikst, jotka sellaista tietä tarmitsemat tai siitä hyöty- wät. Kuitenkin olisi niissä paikka- kunnissa, missä maanteitä puut- luu, niinkuin maan pohjoisimmas- sa osassa, saaristossa ja muissa syrjäseuduissa, tai kun asianhan- rat muuten yaatilvat paikallistei den aikaansaamista, maltiomaroilla awustettawa siten, että sellainen tie harkinnan mukaan joko koko- naan maltiomaroilla tehdään tai sen rakentamista maltioamulla hel- potetaan. Maliokunnan enemmis- tö ei kuitenkaan ole pitänyt pai- kallisteideu siirtämistä maltion kustannettamaksi ainakaan mielä mahdollisena. A!itä sitten tulee mähemmislön huomauttamaan tientekorasituksen epätasaisuuteen, ei enemmistö ole arivellut siinä kohden oleman pelättämissä mää- ryyttä. Maliokunnan enemmistö on niinmuodoin päättänyt puoltaa hymäksyttämäksi mähäpätöisiä muu- toksia lukuunottamatta eduskunta- esitysten tekijäin ehdotusten kans- ka yhtäpitämän asetuksen teiden tekemisestä ja kunnossapidosta maalla. Valmistamia toimenpiteitä mar- ten on, huomauttaa »valiokunta tarpeen riittäivä »väliaika puheena oleivan asetuksen julkaisemisen ja »voimaanastumisen mälillä, jonka siirtymisajan kuluessa maantiet edelleen oivat kmtnossapidettäivät »vanhan järjestelmän »nukaan. Tätä -varten ei »valiokunta kuitenkaan ole katsonut asetukseen oleivan otet- - taiva erityisiä määräyksiä, mainit- tu tehiäivä kun »voidaan hallitut- sen toimesta ilmankin saada suo- ritetuksi. Koska uudistuksen toi- > »neenpanoa »varten tarpeelliset ! »valiniStaivat toimenpiteet »vaati- • neiuat noin kolmen »vuoden ajan l siitä lukien, jolloin asetus tulee 'hallitsijan »vahivistamana julc.is- luksi, niin on näyttänyt sopimalta, että aika asetuksen »voimaan astu- inisette määrätään 1 päimäksi tam mikuuta Tiewerou maksainincu ja scu käyttäminen. Maliokunnan laatima asetus tieiveron maksamisesta ja sen käyt- läntisestä sisältää seuraamat sää- dökset: 1 §. Kustannuksiin »naanteit- ten ja yleisten polkuteitten raken- tainisesta ja kunnossapidosta ntaal- la o»» suoritetlmva tiemeroa tässä asetuksessa olemain perusteitten ntukaan. 2 §. Tiemeron suoritukseen omat melmolliset: a) kunnallisiverotuksen alai- nen tulo manttaaliin pannusta maasta sekä kruunulle maakirja- »veroa maksamista ulkopalstoista ja torpista: b) »nuu skuin ci) kohdassa mai- »uttu kunnallisiverotuksen alainen tulo maalla, joka on mähintäin SOO markkaa »vuodessa'. cl kunnallismerotutsen alainen tulo kaupungissa, joka on mähin- täin markkaa »vuodessa; sekä Jj. Kaikissa 2 §:§fä maini tuista »verotusesnteistä suoritetta- iva tieivero on jaettaiva tieäyrien Milkaan, ja on tieäyrejä paniama; 1. a) kohdassa mainitulle tu- lolle, jos se ei nouse 800 »narkkaan! muodessa, yksi tieäyri, täydelle 800 »narkalle kaksi tieäyriä, 1,1001 markalle neljä tieäyriä, 1,600 mar-j kalle »viisi tieäyriä, 1,800 markalle kuusi tieäyriä, 2,000 »narkalle seit- seinän tieäyriä ja siitä ylimene- »väslä tulosta mainittujen tieäyrien' lisäksi yksi tieäyri jokaiselle täyden sadan markan tulolle. 2. 6) kohdassa mainitulle tulolle yksi tieäyri täyden 800 markan, kaksi tieäyriä 1,100 markan kol- me tieäyriä 1,400 markan, ueljä tieäyriä 1,<i00 markan, kuusi tie äyriä 2,000 markan, seitsemän tieäyriä 2,200 markan sekä siitä suuremmasta ivuosituloista niin- kuin edellä 1 kohdassa on sanottu: 3. c) kohdassa mainitulle tulolle yksi tieäyri täyden 1,■">()() markan »vuositulolle, kaksi tieäyriä 1,800 markan, kolme tieäyriä 2,100 mar- kan, neljä tieäyriä 2,.'>00 markan, »viisi tieäyriä 2,.">00 markait, kuusi tieäyriä 2,700 markan, seitsemän tieäyriä 2,000 markan ja siitä yli nousemasta tulosta lisäksi yksi tie- äyri kullekin täyden sadan mar- kan tulolle: sekä 4. d) kohdassa maiiutuille me- rotusesineille yksi tieäyri jokaisesta täyden sadan markan tulosta, ja luetaait muosituloksi (poist.) kruu- nuitpuistoista ja n»uista kruunun metsämaista niideit antama koko naistulo. Jos iverotettaiva saa yhdessä kuimassa muosituloja 2 §:n sekä a) että b) kohdassa »nainituista merotusesineistä, omat näinä tu- lot laskettamat yhteen ja siten saa- lamalle suunnalle pailtama tie- äyrejä »mukum a) kohdan mero tusesineistä säädetään. Jos jollekulle yhdessä kunnassa edellä tässä pykälässä olemain »nääraysten mukaan pantujen tie- äyrie»» luku yhteensä nousee yli miidenkymntenen, on kuhunkin täy- teen kymmeneen »varsinaiseen tie- äyriin siitä yli pantama yksi lisä- äyri: jos marsinaisten tieäyrien luku nousee yli sadan lisättäköön kuhunlii» täyteen kyinmeneen tie- äyriin siitä yli kaksi lisä-äyriä, ja jos »varsinaisten tieäyrien luku määrä on yli kolmensadan, on jokaiseen kymmeneen tieyäriin siitä yli lisättämä kolme lisä-äyriä. £en erityisen hyödyn mukaan, joka meronalaisella armioidaan maalla maailtiestä oleman, on hänelle lisättämä tieäyrejä ylitäs- sä säädetyn määrä»», kuitenkaa»» ei enempää kuin korkeintaan miisi- kyinmentä prosenttia siitä. 4 g. Tieäyrinpano o»», paitsi tulolle 2 g:n d) kohdassa maini tuista weroesi»»eistä, toimitettama kunnallisiverotuksen yhteydessä, so- meltaen mitä kui»nalliswerojen tak- soituksesta on säädettynä. Joka ei tieäyrinpanoon tyydy, hakekoon siihen muutosta kunnal- lismerojen taksoituksesta säädetyssä järjestyksessä. 5 §. Tillekun tieäyrinpano oi» kunnassa loppuun toimitettu, on tieäyrien lumusta miipymättä, malituksia odottamatta lähetettämä ilinoitus kumernöörille, jonka tu- lee Keisarilliseen Suomen Senaat tiin toimittaa tieto lämnssä pan- itujen tieäyrien yhteen lasketusta 'lukumäärästä; ja on Senaatin, ' maanteistä tehtyjen kulunkiarmioit- !ten perustuksella sekä ottaen huo- mioon tarkotusta marten saata- mat muut tulot, niin myös mitä merorästeinä ehkä jää saamat- ta, määrättämä minkä merran sa- mana muonna on tiemeroa täy- sissä rahayksiköissä kultakin tieäy- riltä kannettama, ja antaa Se- naatti siitä yleisesti julistettaman päätöksen sekä kumernöörien kautta kullekin kuitnalle erityisen tiedon. »i ij. Kunnissa t af soitetun tie meron maksuunpano ja ylöskanto on kuntain toimitettama kunkin pii- rissään. 7 §. Kannetusta tiemerosta suo rittaa kunta maalla piirissään ole- lvaii» maanteitten aiheuttamat me- not; ja tulee kunnan ennen maa liskuun loppua seuraamana »vuon- . na tästä tehdä ja kumernöörille lähettää tili. ! Jos kunnassa kannettu tiemero ei riitä edellisessä »nomentissa mainittujen kustannusten suorit tamiseen, on puuttuma määrä ku- mernoörin maksumääräyksellä lää- nmrahastosta kunnalle lähetettä- mä. Jos ylijäämä syntyy, on se läänin rahastoon ennen maaliskuun loppua toimitettama. Kaupungissa kannettu tiemero on lääninrahastoon maksettama ja tili siitä kumernöörille lähetettä- mä »vuosittain ennen joulukuun loppua. 8 §. Läheistä kuntia sekä tie- ja mesirakennusten ylihallitusta kuulustettuaan on kumeriiöörillä ivalta määrätä, onko ja minkä taksan mukaan suoritettama erityi- nen maksu lossin tai lautan tai suuremman maantiesillan taikka kallisrakenteisen tien käyttämisestä: ja on kumernöörin päätös sellai- sessa asiassa alistettama Senaa- tin tutkittamaksi. Mahmistettu taksa »»yt sanotuis- ta maksuista on naulattama julki näkymään paikkaan tien tai yli- menopaikan miereen. §. Tämä asetus astuu moi- maan 1 päimä tammikuuta 1915: ja on Seitaatin asiana antaa tie- meron taksoitusta, ylöskantoa ja tilitystä marten ehkä tarmittamat tarkemmat määräykset. Maliokunta edelleen ehdottaa, että eduskuitta alamaisesti anoisi tutkiinuksen toimittainista tie- ja katurasituksesta kaupungeissa sekä että siitä ehkä aiheutuma asetus- ehdotus yleistä kulkuyhteyhteyttä mälittämäin kaupunginteiden ja katujen rakentamisesta ja kun>»os- sapidosta pää-astassa yhtäläisten perusteiden mukaan kuin maait- teistä säädetään, annettaisiin edus- kunnan hymäksyttämäksi. Maliokunta on esilläoleman asian yhteydessä ottanut käsiteltäiväkseen erään anomusehdotulsen kyläteitä ja tilusteitä koskeman lainsäädän- »tön uudistamisesta. Kun maliokunta on asettanut kylä- ja muihin paikallisteihin nähden sille kannalle, että tällaiset tiet jäisimät niiden tehtämiksi ja kunnossapidettämiksi, jotka »täitä teitä tarmitsemat tai niistä hyö tyivät, niin ei maliokunta ole saat- tanut kannattaa aitoinusehdotuk- sei» tekijän esitystä, että anottai- siin malinistettamakst lainsäädän- töä siihen suuntaan, että kylätei- den kunnossapito jätettäisiin kun tien ja niiden kaikkien asukkaiden huoleksi; ja ehdottaa maliokunta seit muoksi, että anomusehdotus, mikäli se tarkoittaa kyläteitä koskeman lain- säädännön uudistamista, ei an- taisi eduskunnalle aihetta toimen- teeseen. Mitä taasen tulee siihen ano- inusehdotuksen osaan, joka kohdis- tuu tilusteistä moimassa olemaan lainsäädäntöön, niin maliokunta ehdottaa, että eduskunta anoisi lainsäätä- inistointa tilusteitä koskemain oi- keussuhteiden järjestämiseksi sekä että siitä annettaisiin eduskunnalle armollmen esitys. I3XE Eduskunta. Touk o k. 10 p. Eduskunnan huo n eusto- kysymys. Kansliatoimikunitasta ilmotet- tiiit nykyisen istuntohuoneuston muokrasopimuksen päättymän ku- luman muoden loppuun mennessä. Puhemies ehdotti, että eduskunta maltuuttaisi kansliatoimikunnan tä- mä»» johdosta ryhtymään tarpeel- lisiin toimenpiteisiin. Ed. Jonas Castren pyysi ed. Fräntin kannattama»»» asiaa pöydälle seuraamaan istuntoon. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin pyyntö. Kyytiasetus. Kolmanteen käsittelyyn esitettim ehdotus kyytiasetuksesta ja hymäk- syttiin asiassa laki- ja talousiva- liokunnan mietintö suurenmalio- kunitan tekemillä muutoksilla toi- sen käsittelyn mukaan, joten asia ^ tuli loppuun käsitellyksi. j Jäämistömero. | Esttettiiit arm. esitys jäämistö-^ merosta. Puhemiesneumosto eh-' dotti esityksen maltiomarainmalio-^ kuntaan. Ed. Renmall huomautti,että merotuslaitoksemme kaipaa uudis- tusta ja että toimenpiteisiin tässä kohde»» onkiit ryhdytty. Esittämil- lään syillä ehdotti pnhuja maltio- marainmaliokunnan harkittamaksi, eikö kysymyksessä olema esitys olisi hylättämä. Ed. G r a n s e l t ehdotti esityksen hylättämäksi, koska se »nenee koko- »»aan määrää»» suuntaan, Ed. Jonas Castren iviittasi siiheii, että näille maltiopäimille on jätetty uusia meroesityksiä euem- u»än k»n»i koskaan ennen. Puhuja lausui m. m., että nykyisen halli- tuksen ollessa ei olisi myönnettäivä mntkäänlaisia »veroja sekä hylkäsi jyrkästi esityksen. Ed. Paasikiivi lausui esillä oleman esityksen oleman tuloksen eduskunnan ivnonna 1!>07 leke- mäit anomuksen johdosla. Pnhuja ariveli, että jos rikkaita kuolinpesiä rumettaisiin komin ankarasti ive- rottamaan, niin rikkaita tuolisi san- gen mähän. Asiat järjestettäisiin asianomaisen eläessä siten, että kuolinpesään ei jää maroja. ^Zlr- »vosteli eri periaatteita, joiden mu- kaai» tällaisia »veroja moidaan kan- taa »viitaten ulkomaiden esimerk- kiin. Toimoi esityksen hyiväksy- mistä tekemällä tarpeelliset kor- jaukset. Esitys iiiem maltiomaraimvalio- knntaan. P a l o m i i n a m e r o. Toiseen käsittelyyn esitettiin eh dotus asetukseksi paloiviinan iva!- mistamisesta »v. lii 11 suoritetta- masta meeosta sekä sanotun »ve- ron käyttämisestä suurenrvalioknn- naii mietmuön pohjalla. Ed. Hallberg (ruots.) puo- lusti mästalausetta, jossa ehdote- taan mero samaksi kui»i arin. esi- tyksessä. Hltomautti tullimaksujen ulkomailta tuoduista mäkijuomista tänä muoiina osoltautuneen kak- sinkertaiseksi miime »vuoteen »ver- raten. Ehdotti mietinnön palautta- mistä takaisin maliokuntaan. Ed. A s c h a n (ruots.) huomautti, että denaturoidun mäkimiinan käyt- tö on paljoa suurempi kuin luul- laan. Ehdotti, että hallitus asian- tuntemilla henkilöillä tarkastuttaisi mäkimiinaa koskeivat asetukset sekä antaisi asiasta uudelleen määräyk- set. Suure»» »valiokmtnan mietintö hymäksyttiin ja asian toinen käsit tely päättyi. M a l l a sj u o m a s u o s t u n ta. Toiseen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi mallasjuotitain malmistamisezta suoritettamasta suostuntamerosta. Ed. ^l s c h a n huomautti yhdek- fan olutpanimon kuluneen »vuoden aikana lopettaneen toiinintaiisa, niistä yksi maan paraita, niin. Sörnäisten olutpanimo. Ehtisi kan- nattamaan ensimäistä ivastalau- setta, puhuttuaan tämän teollis»tu- den haaran pnolesta. Mietintö hvmäksyttiin huutoää- nestyksellä ja asian toinen käsittely julistettiin päättyneeksi. P e l i k o r t t i s u o s t u n t a. Toiseen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi siitä suostitntame- rosta, joka pelikorteista on suori tettama m. 11)11, suuren malio kunnan mietinnön pohjalle. Ä!ie- tintö hymäksyttiii» ja toinen käsit- tely julistettiin päättyneeksi. Tämän jälkeen esiteltiin jatko- käsittelyyn maatalousmaliokunnan mietintö uudismiljelyksen edistä- mistä iviljelyspakkoperiaalteiden mukaan tarkottama aiioniusehdo- tus, mutta Iesti siitä keskustelu myöhäiseen yöhön. T o u k o k. 11 p. E d u s k u n n a u »vastaus suuressa kysy m yk s e s s ä in- in e tarkastettu ja h y m ä k s y t t y. Suonten eduskunnan alamainen mastaus Keisarillisen Ä!ajesleetin arm. esitykseen, johon on liitetty esityksessä mainittu ehdotus laiksi niiden Suoinenniaata koskemien lakien ja asetusten säätämisjärjes tyksestä, joilla on yleismaltalun- »iällinen merkitys, esitettiin tarkas tusta marten. Ed. Wuolijo ki huomautti eräästä painomirheestä. Ed. M e eh elin lausui tarkas- taneensa mastauskirjelmäii ruot- siiikielisen tekstin, sekä häiväin- neensa, että toimitusmaliokunta oli tehnyt ainoastaan eräitä selioen- »tyksiä ja lauselyhennyksiä. Ehdotti mastauskirjelnlän hymäksymistä. Ed. Setälä huomautti luke- neensa suomalaisen tekstin sekä eh- dotti mastauskirjelinän hyiväksyt- täroäksi. yksimielisesti hymäksyttiin »vas- tauskirjelmä. M ets ä n h äw i 11 ä n» i s e n e h k äs e mi»»e n. Enstmäiseen käsittelyyn esiteltiin talousmaliokunnan mietintö met- sänhämittämisen ehkäsemistä tar- kattamien eduskuntaesitysten joh- dosta. Ed. Honkajuuri toimoi suu- ren maliokunnan ottaman huo mioonsa neljännessä mastalau- seessa tehdyt huomautukset. Ed. Storbjörk pyysi suurta maliokuntaa harkitsemaa»», eikö ma- liokunnan ehdotus koske perustus- lain muutosta, jonka muoksi hän kin ehdotti neljännen, ed. Jnborrin tekemän mastalauseen hymäksyttä- niäkst. Ed. O. M. Turunen ptlhui sos. deinokraattien mastalauseen puolesta. Kuit oli käytetty mielä useita puhemuotoja, meni asia suureen maliokuntaan. Eduskunnan huo n eust o- asia. Ed. Jonas E a s t r e n huo- mautti, että eduskunta on jo tot- tunut ja kotiuluuul liykyiseen is- tuntohuoneustoon ja sen' muokra on main mähän kalliimpi luin ky- seessä oleman uuden, lisäksi on itiisi ehdotettu talo ivasta raken teilla ja malmistuneena olisi se jonkun ajan kostea ja epätenveel- iinen. Toimoi, että pysyttäisiin ny- kyisessä talossa ja »vuokrattaisiin nykyinen isiunlosali. Ed. Tokoi oli muuton puo- lella, koska uttsi huoneusto on ti- lamampi ja lähempänä säätyta- loa. Ei myöskään hyiväksynyt pa- loltmnanlalon isännistön menet telyä, se kun lorottaisi »vuokraa, maitta maltiorvaroja on uhrattu talon korjaamiseen toistasalaatli- hatta markkaa. Ed. Estlander mastusti eh- dotusla, että kaiisliakomilea mal- ttlutettaistin asia päättäinään, niin kauan kuin eduskunta on koossa, niin että se itse saattaa asian rat kaista. Muuttoa »vastaan puhuimat mielä eduslajal S oderh ol m, H o m e i» ja Fränti sekä sen ptiolesla ed. H e i k k i l ä, M u o l i- joki ja Hah l. Kansliatoimikunnan ehdotus hy- mäksyttiiu 122 äänellä '>4 mas taaii, joten asia jäi sen päätettä- mäksi. Yleisiä uutisia, Eduskunnan päätös lvaltakun^ nau lainsäädäntöä koskemassa Tiisraiiia jaelliin eduskunnalle toiniitusmaliokuunau laatima mie- lintö maltakunuan lainsäädäntöä koskemaksi eduskunnan mastauskir- jelmäksi. Keskimiikkoua kokoontui edus- kuuta ylimääräiseen istuntoon ja hymäksyi toimituSmaliokunnan mie linnön, kulen toisessa paikassa leh- leämme on mainitlu. Eduskunta päätti siis Keisarilli- sen Ätajesteetin armollisen esityk- sen johdosta, johon on liitetty eh- dorus laiksi niiden Suomenmaata koskeivien lakien ja asetusten sää- tämisjärjeslykseslä, joilla on yleis »valtakunnallinen merkitys, ala- maijesti ilmottaa: että eduskunta, roska armolli- seeu esitykseen liittymä lakiehdotu sisältää Suomen perustuslakien peninpohjaisen muutoksen, eikä e- duskunta moi luopua päätäntöoi- keudestansa sellaisessa asiassa, ei ole katsonut moimansa antaa tar- kotettua lausuiitoa lakiehdotuksen sisällyksestä. Vlinisterinenwoöton käsittelenliä Tnomen asioita. Pietarista toukok. 11 pnä Äiinisterineumosto on käsitellyt seu- raamat Suomea koskeivat asiat: 1) Suomen ritariston ja aatelin alamaisimman anomuksen moi- massa oleman ritarihuoneen jär- jestykseii muuttamisesta; sekä 2) Keis. Suomen senaatin ano muksen saada maltiorahastosta etu- käteeii käyttää kaikkiaan s!)!),:554 mk. karkotukseen alottaa miipymättä työt Suomen maltiourautateittei» somelluttamiseksi keisarikunnan rau tateiden liikkumaa kalustoa^^»var- tcn, josta summasta 453,877 »nk. tekee »vuoden 1U10 osalle ja loppu- summa muodelle 1911. Ensimäisen asian suhteen pää tettiin ritariston ja aatelin aiio- »uus jättää huomiooiiottaii»atta. Toisen asian suhteen päätettiin puoltaa senaatin anomusta. Wirkav»iesolot eduskunnan tvirkamiesafiain »valiorun- nasfa. Mirkamiesasiainmaliokunta on ensimäisessä lukemisessa käsitellyt mirkamiesoloissa »vallitsemien epä- kohtien korjaamista tarkoittamien anomusehdotusten johdosla laa- limansa mietinnön. Maliokuii- nan enelnmistö on päättänyt eh- dottaa an ottamaksi hallittiksella eri kansanluokista kokoonpannun komitean asettamista, jonka teh tämäksi jätettäisiin mirkamiesolo- jen eri puolien tutkiminen ja tä män tutkimuksen perusteella oh- jelntan laatiminen mirkamiesolo- jen uudistamiseksi eduskunnan hy- tväksymään suuntaan. Maliokunnan ivähemmistö on ollut sitä mieltä, että tyydyttäisiin osottainaan wallitsewat epäkohdat »virastojen työtamoissa, palkkaus-, eläke-, sporlteli-, lahjapalkkio- ja lakkautuspalkka-oloissa. Mielä omat jotkut maliokminan jäsenet pidättäneet itselleen oikeu den seuraamassa lukemisessa eh- dottaa, koska nykyisellä hallituk- sella ehkä ei ole halua eikä kijkyä korjaamaa»» mirkamiesoloja siihen suuntaan kuin olisi toimottamaa, että anomusehdotukset eiivät an taisi eduskunnalle aihetta toimen- piteisiin. Krmmuntorpparien oikcudelli- scn tilan parantaminen. Maatalousmaliokunta on toi- sessa lukemisessa käsitellyt kahden. m* M 3 e/5 '^3 53 QS g fS SS3 &3. ET 33 sss S/d ren « SS aT sr: i eduskunnassa tehdyn, sotilas- ja simiilimirkatalojeu y. m. kruunun- mailla olemien torpparien oikeu- dellisen tilan parantamista tar- kottaman anomusehdotuksei» joh dosta annettaman mietintönsä. Maliokunta on päättänyt ehdot taa että eduskunta anoisi että hallitus ryhtyisi kiireellisiin toimenpiteisiin kuninkaankartanot- den, sotilas- ja simiiliiviraston mirkatalojen y. m. kruuirnn omis tamien tilojen sekä kruuimntalojeii alaisten torpparien ja mäkitupa- laisten kuin myöskin kruunun- puistojen ja metsämailla olemien kruuuuntorpparien oikeudellisen li- lan parantamiseksi; että sanottuja »vuokrasuhteita järjestettäessä maltion edellämai nituilla mirkataloilla uoudatet- täisiin perimiöllislä muokraperi- aatettn: että kruununtalojen sekä kruu- nunpuistoissa ja metsämailla ole- »vien kruununmetsätorpparieu oi- keusoloja järjestettäessä sotvellu- tettaifiin edelläsanottuja periaat teita kuitenkin myöntämällä heille oikeus lunastaa torppansa perin- nöksi; sekä että eduskunnalle annettaisiin arm. esitykset niistä edellä sano tuista lainsäätämistoimenpileislä, joihin tarivitaan eduskunnan myö- tämaikutus, sekä että eduskunta, mikäli tarmittamat muutokset kuu- lumat hallinnollisen laini äädännöu alaan, saisi tilaisuuden niistä an- taa lausuntonsa. -Tcrumtutkimns- ja w-.,lm:ötus laitoksen perustaminen. Senaatissa esitettiin tiistaina kenraalikumernööril» kirjelmä ja eduskunnan anomus, joka koskee serumtutkimus- ja malniistuslai- toksen perustatnista maahan. Se- naatti päätti anoa lupaa komi- tean asettamiseen malmistamamt kysymystä mainitun laitoksen pe- toistamisesta. Samalla päätti se naatti alistaa korkeimpaatt paik- kaan, että myönnettäisiin 14,000 mk. kerta kaikkiaan ja 21,000 mk. muodessa serologisen laboratoorion perustamista marten Helsinkiin. Täinä laboratoorio olisi main ivä- liaikainen eikä siinä malmistettaisi serumia. Määräraha sitämarten olisi myönnettäivä siinä tapauk- sessa, että maltionmarat <nlli- »vat. N!inisterinenwoStolle saapu- neita »uomen asioita. Menäjän ministerineumostolle omat ..Rossijan" mukaan saapu- ueet lausunnon antamista mar- ten seuraamat Suomea koskeivat asiat: Seiiaatin alamainen esitys :!!)!),354 markan määrärahan ot tamisesta etukäteen maltionrahas- tosta heti alettamia töitä marten. Tuomen maltionrautateiden so- mittamiseksi keisarikunnan liikku maa kalustoa marten, josta mää- rärahasta 453,877 mk. karmitaan muonna 1010 ja jäännös 1911: kysymys keisarikunnan maltion- säästökassojen ja Suomen posti- säästökassojen panosten siirtä- misestä; lääkintöhallituksen maraston- hoitajanmiran uudestaan järjes- tämistä koskeiva asia, sekä kysymys poronpyyntiä koskemien määräysten muuttamisesta. senaatti. Kesä-, heittä-, elo- ja syyskuun aikana on eri toimituskuntien päällikkyys jaettu seuraamas- ti: Kesä- ja heinäkuussa on oikeustoimituskunnan päällikkönä Saarikoski, simiilitoimituskunnan Markom, maltiomaraintoimitus-' kunnan kesäk. Hedlund ja heinäk. > Berg, kamaritoimituskunnan Saa- rikoski, kirkollisasiaintoimituskun- nan Mirenius, maanmiljelystoi- mituskunnan kesäk. Hedlund ja heutäk. von Kothen, kulkulaitos- toimituskui»nan Berg, kauppa- ja keollisuustoimituskuunan Mirenius ja talousosaston kanslian päällik- könä kaikkina neljänä kuukautena Äiarkoiv; elok. ja syysk. aikana on oikeus- toimituskunnan päällikkö Raine- salo, simiilitoimituskunnan Mar- kom elok. ja Rainesalo syysk. ajalla, maltiomaraintoimituskun- nau elok. Markom ja syysk. Hed- lund, kamaritoimituskunnan Ho- siainoss, kirkollisasiaintoimituskun- nan sekä maaiuviljelys- ja kulku- laitostoimituskunnan Kraatz, kaup pa- ja teollisuustoimituskunnan Hostainoss. Llansalaisoikeudet »uomessa. Senaatissa esitettiin eilen ken- raalikumernöörin kirjelmä siitä järjestyksestä, missä ulkomaalai- sia on olettama „ Menäjän kansa laisiksi ja Menäjän alamaisia Suomessa" mapautettama ala- maisen welwollisuuksista. Se- naatti lähetti asimt maliokuntaan, johon kuulumat senaattorit Berg, Saarikoski ja Hosiainoff. Rkaamvuokralautakuntien pu- heenjohtajien Palkkio. Kuten uuden maanmuokralain «>5 pykälässä määrätään on maan- muokralautakunkiei» puheenjohta jille suoritettama palkka maltion maroista. Tiistaina määräsi senaatti pal- kaksi 6 »nk. toimituspäimältä ja lii penniä kyytirahaa kilometriltä. Tähän palkkaan sisältymät kanslia- menot. 5ienraaliknwernööri» kanslian jr - osastoi» päällikön apulaiseksi on nimitetty saman kanslian wan- ' hempi mirkamies erityisiä toimia marten Pjotr Rosenheim; miran entinen hoitaja homineuivos Georg Thillot on sairauden tähden saa- nut pyynnöstä mirkaeron. sU' MM--?!- €13 m SS es aas CO Ss' fS B E2. 5" ssa < -t VI c n tn v- ps v-> < s O sr S. as