liistsmZ elokuun 3 I.Ä sessS on enst kerran Porin W. P. K. sammutusosaston komppanioiden kesken tänä iltana klo 8. East muonna kilpailee samasta pokaalista pelastusosasto. Suomen uinllillkstll- rliiislulpailut Zlirissk. Sunnuntaina kellon lyötyä 12 al- koimat nämät suuret uimajuhlat uu della uimalaitoksella. Kun Seikun sahan soittokunta oli soittanut alku soiton, estttimät porilaiset mies- ja naisuimarit kauniin Virtahypyn, jonka jälkeen alkoi jännittämä kilpailu Suomen mestaruudesta. 200 m. rintauinnissa: Osanottajia oli ainoastaan 4. En si parina starttastmat L. Lindroos Helsingin uimaseurasta ja K. Jär- minen Tampereen uimaseurasta. Tiu kalle ottamat pojat. Järminen alkaa Vähitellen päästä etukynteen ja pide tään häntä jo warmana mcittaane, mutta miimeisellä kierroksella Lind roos ottaa hurjan loppuspurlin ja päätyy kaikkien ihmeeksi noin metrin merran ennen JZrmistä. Seuraa- ivana parina kiistelewät Veljekset Armo ja Lauri Aaltonen, molemmat Porin uimaseurasta. Ara?o alkaa heti alussa tehdä eroa Veljestään ja jättää häntä noin 20 m. Tulokset olimat: I L. Lindrocs, H:gin u.s. 3 m. 8.» s. II K. Järminen, Tamp. „ 3 „ 9,2 „ III A. Aaltonen, Porin „ 3 „ 12 ,7 „ IV L. Aaltonen, Pcrin „ 3 „ 31,i „ MeStaruvden 200 m. rintauinnissa woitti siis L. Lindroos Helsirgin uimaseurasta, sacden mestaruusmita lin ja Vuodeksi haltuunsa W. Hus- bsrgin lahjoittaman komean pokaalin. Ajat, marsinkin kolmen ensimälsen, olimat mainioita, kun ottaa huomi oon, että matkasta oli toinen puoli uitaiva mastarvirtaa. Naisten uintikilpailu 50 m. matkalla oli hymin lpuSka katseltavia. Tulok set siinä olimat: I Taimi Holmlund 49 sek. II Mendla Lep stö 55,s „ III Hilja Rothsten 56,. .. IV Taimi Stenfors 57,? „ Seurasi sitten naisten kumiokellunta, joka onnistui hymin. 100 m. uintikilpailusta Vapaalla uiatitawalla muodostui myös hymin jännittämä. Ensin uimat E. Johansson Maasasta ja E. Seppä Porista. Johansson ui trugdeonio ja moitti muutamalla metrillä Sepän, joka ui kylkiuintia. Sitten koettelemat nopeuttaan I. Kahma Maasan uima seurasta ja M. Salokannel Porin uimaseurasta. Kahma, joka ui cram- lia koko matkan, meni kuin torpeedo, Voittaen jonkun matkca Salokante leen, joka ui trudgeonio. K. Järmi- Vinen Tampereelta ja L. Aaltonen Porista uimat yhdessä, molemmat rintauintia. Aaltonen jäi auttamat tomasti jälkeen. Arao Aaltonen ui yksinänsä ja kokomatkan rintauintia. Tulokset viimat: I I. Kahma Maasan u.s. 1 m. 18,«s. II M. Salokannel, Porin,, 1 „ 22 „ III K.JärminenTamp.,, 1 „ 26,z „ Lähinnä A. Aaltonn Porin u.s. I m. 26,. s. Suurta suosiota saiwat helsinki läisten herrojen U. Mesterholmin ja I. Henrikssonin esittämä taideuinti ja K. Mohlosen pituus- ja symyys- sukellukset Kerroshyppyjä esittimät hra E. Siwen Tampereelta sekä muu tamat porilaiset miesuimarit ja on- nistui-vat ne koko hymin, Varsinkin hra Si-venin hypyt. Suomen mestaruuskilpailu 100 m. yhdistetyssä uinnissa ja hengen- pelastuks esse. Tässä kilpailussa oli kilpailijan ensin uitama Vaatteet yllä 75 m. ja :o LS — ISIS laumaa ajama piikatyttö harhaU j'.i- tamme Vastaan. — Mieköhän tämä tie maantielle? — Ei! Ällistys. — El'ö tästä ollenkaan pääse sinne? — Kyllähän tuosta metsän läpi pääsee kilometrillä, mutta ei si ä outo osaa kulkea. — No, koitetaanhan kumminkin. Sitkeästi marssimat miehemme mii- tattuun suuntaan. Tie loppui, tuli ivastaan laidun. Sitten oli kiimet- tämä a.dan yli. Se oli jo miltei mahdotonta. Nousi eteen näreikkö. Ja taas aita. Nyt ei ollut enää mitään tietoa polustakaan. Metsää, synkkää tiheikköä ja kimikoluja joka puolella. Muoroin seisoimat matka- miehemme käsillään, muoroin kontta- siivzt polmillaan. Synkkä aamistus siitä, miltä erämaahan nääntyminen tuntuu, hiipi nuorukaisten puoleksi tarkkaamaan mieleen, mutta näin li kellä kotoa eimät he toki kehdanneet- kaan menettää toimoaan, — ji noin tunnin harhailtuaan he taas seisoimat kruunun pitkällä saralla. Se lyhempi oli sillämälin metänyt kartan taskustaan ja näytti sitä nyt tomerilleen: — KaS, tuossa on se tiehaara, jossa me poikkesimme maantieltä. — No, mikset sitä ajoissa sanonut. — Enhän mirä huoman? ut, että sellaista kokc kartalla olikaan, pahan- päimäinen kyläntie. loppumatta 25 m. kuletettama pelaK tettamaa poikasta. Mestaruuden moitti Voimakasta craml -uintia uiwa I. Kahma Maasan uimaseurasta, saaden mestaruusmitalin ja kenraali N. Sjömanin lahjoittaman pokaalin Vuodeksi huostaansa. Tulokset olimat: I I. Kahma, Maasan u.s. 2 m. 9, , s. II E Ojanen, Tamv. „ 2 „ 12 III L. Lindroos, H.gm „ 2 „ 16, E. Johansson, Maasan „ 2 „ 19,? Lopuksi oli mesipalloa Vieraiden ja porilaisten Välillä. Mieraat moitti mat ylimoimaisesti 4 maalilla 0 mas tacn. Kilpailuja suosi kaunis ilma ja mäkeä oli tungokseen asti. Palkintojen jako toimitettiin illalla uimaseuran toimeenpanemissa tanssi aisissa JohanneslehdsSsa. U>mari. — RaastuvausikeudeSsa ei len langetettiin höyrqlaima Frejan kokki Johannes Gill Köpenhaminasta tullinkamaltamiseSta 100 mkn, sinv tinrikkomisekta 100 mkn ja iviinan- myynnistS 100 mkn sakkoon eli yh distettynä 300 mkn rahasakkoon tai 40 päimän Vankeusrangaistukseen. Warka«deSta on etsimäpo lnsi pidättänyt kaupungista kotoisin oleman ajomiehen Juho Kustaa Pe reen, joka on Varastellut kaksi tasku kelloa Nakkilasta, yhden kaupungista ja yhden Lat.omeren takamaalta. Lisäksi on Pere «arastanut Nakki lasta yhdet kranat. TM kelloista ja kanat on saatu takaisin, yhden kel lon on Pere myynyt tuntemattomalle henkilölle 2: 35 pnstä, yksi kello on kätkettynä Nakkilassa ja yhden olin paikkaa Pere ei tiedä. — Wääreutäja wa»gittu. Ent. kavppioan Robert Helander- Anttilan, Eurajoen Huhdankylästä, onnistui miime laumantaina nostaa Kansallispankin täkäläisestä kontto rista Väärennetyllä mekselillä 3,000 mkaa. Mekseli ja maltakirja olimat tehdyt Nestor Ruoholan Pan eliöstä jz Frans Kuritun Nakkilasta nimiin, joista ensinmainitun nimen piti olla metelinnostajan oman nimen. Petos huomattiin kumminkin hetimiten ja mielä somana päimänä pidätti Porin etsimäpoliisi Eurajoen Huhdankylän Lähteenmäen talossa Anttilan. Pi dätettäessä oli hänellä ruhoja paitsi nostamaansa 3,000 mk. l sälsi 335 mkaa. Eurajoen poliisi on tietänyt kertoa saman Anttilan muistakin teoista. Joku aika sitten olisi hän tämän mukaan ilmoittautunut Tampereella eraä-sä liikkeessä marakkaalsi eura jokelaiseksi kauppiaaksi ja esittänyt asiantuntijaksi Eurojoen piirin nimis miehen, jolta piti anoa tiedustelta- man, jotta Anttilan tilaamat 10,000 markan kauppakamarat olisi parem min uskallettu lähettää. Sittemmin oli hän itse Eurajoen nimismiehenä telesoneerannut Tampereelle ja taan nut Anttilnn maralkuuden. Mutta kun liikkeestä mielä toistamiseen soi tettiin Eurajoen nimismiehelle, ei hän tietänytkään miehen Varallisuutta kehua, jotenka 10,000 mkan tamara- läheiys jäi tulematta. Toinenkin samallainen juttu tun nettiin Eurajoella. Sen mukacn oli Anttila ostanut Raumalla eräästä liikkeestä myös 10,000 mkan kauppa» tawarat. Tällä kertaa oli hänellä ollut 4,500 mkaa käteistä rcchoa Loppuerä piti uskottaman melaksi. Tamarat lähetettiin Eurajoelle. Mut ta kuinka olikin, myytiin niistä 5,500 mkan erä taas jonkun päimän kulut tua Eurajoen muille kauppiaille. Ilse on Anttila mangrtuna rlles- saan tunnustanut myös Maasan pankin täkäläisestä konttorista nosta neensa Väärennetyllä Vekselillä 1,000 mkaa, joka summa lankeaa ensi tors taina maksettcmaksi. Tämä mekseli pitäisi olla maarmiljelijä Frans Ku- ritun Nakkilasta ja Robert Anttilan nimiin tehty. Marmaankin olisimat he hiukan harmitelleet tätä erehdystään, mutta nyt he eimät jaksaneet. Hoippuen he koettimat Vaeltaa eteenpäia. — Miime pylmäästä, jonka simpu timme, oli 13 km. kotiin. Nyt olem me harhailleet noin 1V^ tuntia; ehkä enst pylmäässä on 8. Näkyi jo seuraama matkanmäärän osottaja. Jänniiys kasmoi noissa raihnois^a, nälkiintyneissä matkamie- hissä, ja askeleet taajemmat. Saa- muttiin pylmään kohdelle. 11 Nacma wenyi pitkäkst, hymin pit- käkst. — Ei koskaan pitäisi loinsa mah dottomia! Joko heittäydytään tie puoleen? — Masta kilometrin päässä. Se kilometri tuntui taivallista pi temmältä, ja sttä he astuimatkm 16 minuuttia. Mutta annos olla. — Taas 11 km! Kummankin naama menyi mieläkin pitemmäksi, oikein pitkäkst. Kauan he makasimat sen pylmään juurella. 5 Ja taimas k.areutui kohden eteen päin pyrkimän malkolakin yläpuolella; piiminen taimas. Lihzma maa le- mitteli mehukkaita saraojaan heidän yinpärillään. Sade alkoi »valua yhä rankemmin, jz tiepuolessa seisoman töllin porsas sanoi: ..röh, rö^", ja syhytu selkäänsä majan nurkkaa mas- ten. — Stzsätää» suomettarelais- te» tilii» waa«, kyllä sinne mah- luu, armeiemat sosialistilehdetjatyön- tämät kaikki mahdolliset jamohdotto- lNstt ju'.ut ..suomettarelaisteu" nis koille. Kotkassa ilmestymä sosialisti- lehU esim. kertoz tohtori Aspin ka- mallukMa sevr^amalla Lamalla: „Tämä tohtori Asp, joka lie paik kakunnan tunnetuimpia suometterelai' sis, on usein ennenkin antanut asää- reMään yleisesti puheenaihetta." »Sosialidemokraatti" ei ole rohjen nut tämän jutun uhteyteen me!ää juuri noin isoa pajuköyttä koska hra Aspin ruotsinmielisyys on täällä siksi hymin tunnettu, että lehden olisi ollut maikea syytöksestään selmiytyä, m nta kyllä se taas puolestaan, malloin Kol kassa tai muualla tu!ee jokin juttu, polkitsee kotkalaisen tomerilehdm ur hoollisuuden. — Ome»avu« e»kM toZSta- misee» tänä kesänä er ä;sä puutar- kassa Kaumatsan asemzn luona. Kuklia cn puussa hymin runsaasti. Samassa puussa on myoZ kohta laisen suuria omenia. — Tämä» kesä» harwi»ai° on merkittämä sekin ilmiö, että samaan aikaan niitetään hzinää ja kaadetaan ruista ja kauraa. — Wede» lävzps P^rin uu della uimalaitoksella oli eilen 19°. Suuri tulipalo. Sunnuntaina klo Vz2 aitoen i.p al?'.i toinciselsi tunt.maitouialla la malla p.laa oft-keyhtiö A. Ahlströmin Merikarvian Haminaholmcsia omis- tam-un sahan lautatarha. Ankaran tuulen maLitsssz lemeni t',:!i haroin nopkaSli ja Valtasi pian sahan p5r^ ja stääwi^arastcn. Kohta oli myös kaksi työmäen asuinrakennusta, joitta toinen kaksikerroksinen, schan sauna rakennus, muutamia ul?ohuzner>>k^i-- nuksia ja lautatarhan raitiotie!ul-n mallassa. Ahtenä tulimerenä olikin yhtem aikaan merrattain suuri alue, liekit näkyimät aina 2-3 per.ikulnian päähän, sawu 5—6 penikulmaa. Sam- mutusyritykset huomat,rn alussa mah dottomiksi, jonka tähden ryhdyttiin pelastustoimiin. Suurimpaan w?a- raan joutunut Hainincch^lman kcnsa- koulurakennus saatiinkin sitkeiden pon nistusten jälkeen pelastetulsi Sa moin moiiiin tukita mr-rjella pienen mäentömään takana oiema eräs toi nen lautatarha, jotamasioin eräs puutar?.-roita täynnä ollut lautc-in?. jus alkoi palaa. S-^hun trömäki jc. läheiseltä mantereelta luodolle saapu nut mäti teki moitamonsa ja Pihla- masta toimot höyryalukset ..P^nu" ja „Dockan" sammuiusrvälineitä ja mäkeä Vaarapaikalle. Mämmnitut rakennukset ja tamarawarc?to pal.n- wat maan tasalle. Sahan konttori- rakennulset ja schalaitos sitävastoin jäimat palamatta. Malmilta tawa- raa paloi armiolta noiit 600 stan- dartia. Mahinko nousee noin 100,000 msacn. Palaneet rakennukset olimat ma kuutetut «Fenniassa", sahan tamara- marasto taas ..Pohjola»^", „Fen- niissä" ja ..Smeassa". Sammutustöissä clui'> mielä <ili- nenkin päimä. Oialsutaan t'y emism kestämän kvk) miikon kun sahc-ulue on sahar!moilla pohjattu. mchu MilLS jz Kokmse» rsjslls. Lauu antai-iltana näliaat Sääis» järire .i seutumilla asurvat .hmisei i'- mapaikn lähenemän maatu. Tän ä täälläpäin harwirainen „otus" näyt i oleman kokonaan tuuUujolla. Hetken perästä laskettiin pallosta cnkmri, joko, pallon mielä miiltäezsä huimaa maa mal-htia, alkoi riistää ja repiä, mitä tielle sattui. Kokemäen H^h tiönmaalla Kullaan rajalla ol^i p ^llo Vähitellen klo 6 aikaan pysähtyä sii- tenkun antkur g.nsin oli kattan>>.>. ci- toja, kaiwanut perunamaata, kislonrtt kimiä ja kantoja sekä repinyt AMn torpan asuinrakennuksen ja ulkohuo neen katct. Lopul.a oi.kkuri takertui erääseen puuhun ja pallo laskettiin puiden latmojm maraan, miS!ä ta, - su päästettiin siitä ja »u^t^ugtazct naurusuin laskeutuimat puita myöten alus. Sitten masta ihnetle'yt alkoimat. Ensi hämmästyksestä päästyään läh- timät asukkaat seuraamaan palloa, maikka eimät niityllä tohtineet tarttua pallosta riippumiin köysiin. Purjeh tijat olimat menäläisiä, eimälkä ym märtäneet kieltä; maaseutumäeS!ö ci myöskään tajunnut heidän puh t-ac n. M.imein tuli apu. Eräs matkailija taisi saksankieltä ja muuan talollisen poika, joka oli käynyt Lännen mailla, ..cngelskaa". Nämä sopeuluimat mä- hän toisiinsa ja aikoihin mUiin kun seuraan sattui mielä eräs por-lainen rautatienpalmelija, joka mähän taisi menättä. Tätä ennen olimat mattus- tajat Linnainmaan torpaSsz pyytä neet päästä rautatieniisemalle si ten, että olimat piirtäneet pape- rille junan ja sitä lähenemän he- mosenkuman. — Saatiin sittm kuulla pallon klo 10 lauwantai aamuna läh teneen Pietarista ja nousseen 3'/» km. korkeuteen sekä mukana vllcen tarkaStuökoneen kartalle piirtämän merkinnän mukaan kulkeneen 60 km. tunnissa, kunnes se myrskyn Vaiku tuksesta rikkoutui ja alkoi laskeutua alas. Pallon määräpaikkana piti olla Tukholma, ja matkustajina siinä oli yksi emersti, yksi kapteeni ja yksi luut nantti. Mikaonnutluaan kulki pallo sinne tänne muutamia peninkulmia ja j?hkaap.tui lopulta tänne länsi Suomeen. Kun matkustajat huoma sinat painumansa SääksjärTSZN, pon nistautuimat he palloineen uudelleen ylös ja heittimär ankkurin masta sit ten kun huomasimat mannermaata allaan. — Pallo, joka irroiteltiin sit ten puiden latmoista, oli noin 25 nur. pitkä; ankkuri ehkä 40 - 50 kilon painoinen. Dömyttyään mainitussa torpÄ-sa lähu-rät purjehtijat seuraa- mcina aamuna hemosin Pzipohjan asemalle, josta matkusti ivat päimä- junalla Pietariin. Peipohjassa oli mat he sel ttäneet matkansa onnistu neen, maiira illalla ja koman tuulen ollessa enoa: tohtineet lähteä mcrsn y'i Ruotsiin. 3 ja puoli astetta oli ilmassa ollut kylmää. Enn-n lähtöänsä olimat mieraat täysin suorittaneet aikaan saamansa mah-rgon samoin myös kormanneet k^d n y !N. — Aasslixi» faar»ah«o«e ja ko»l««»destaa»rake»»ett«. Toukokuun 21 x.nä m. 1909 arta- mallaon päätöksellä määräsi senaat i m. m, että Hämeenkyrön piläjässä oleman S..solinin rukoushuoneen ja xiente^laötsnkoulun sasrnaojan- ja opettajontoimi oli muutettarva yhdis tetyksi sa;?n5aja?.« ja Hämeenkyrön kunnoil Jumcsnieme?: koulupiirin kansakoulun opett.zjanmirakst ja sil- loiren sa^rnahuone-, koulu- ja s.:er- naojaopsttajan asuinrakennus seka kellotapuli olimat Hämeenkyrön kun nan kustannuksella smrcttämät tar koitusta marien luon-uietnlle, Kärjen talolle kuulmvalle n. k. Ruokolan moisiolle leka rakennelama^ tarkoi- lukft'.!mukaiseen kuuloon ja asianmu- kaisesu sisas!Lltawaksi. Taonnokapitul.lle lähettämässään kirj-e^sä miime he^nLkLUN 27 p:ltä on Hämeenkyrön lirlkoberr^ I. H Ilmonen ilmoittanut, että puheena- olema SeZlinin saarnahuonc-, k ulu ja sccrnaajaoyettajan asuinrakennus ja k llo-avul, nyttemmin omat Hä- meenk^rön ku:msn kustannuksella siirretyt yllÄmainiu-lle, senaatin muä- räZmSlle paikalle, Ruokolan moisi olle ji siellä raleans:ut niin, eitä päärakennus sisältää kirkko- ja koulu salit eteistneen ynnä kellotapulin ja saarna, jL<>rettajalle neljä asuinhuo netta, keittiön ja eteiset sekä r^ten- nuksen alla kivikellarin ja ullakto- husneraiennus paitsi tamauisia ulko huoneita myös käsitijöhuoneen. Sitä- p^-i-si on scuna eri rakenukse^sa. ?!ämä raker.nukset on Hämeenkyrön kunnon malitsema rakennustoimikunta toimitetussa tarkastuksessa täysiksl- voisina ja asiann.ukaise-ti sisustettui na hyn?äksynyl, ja moitanee siis kun asiat on tuomiokapiluliösa käsitelty, yhd ste^ty S^sslinin saorii<^ jan ja Juizzrsniemsn piirin k-2nsakoi'.tunopet. taZznmirku piakkoin julistaa h ie t - mc>ksi. — Hiippaku«»a» uutisia. Maltakirja n ant ä tuomiokapi tuli t. k. 5 p:nä M «jakkalan lukkari- urkurin mlrkaan Sippolan lmkari- urkuritle E, I, T',mosell?. Wa alie hdolle Kastamin kirk- kvhcrravmirkoaa on 1:s?lle sijalle ose- t:ttu Oripään w. t. kappalainen, ma- rapaZtori E, E Ermo ja 2:lle sijalle Hinnerjoen kirlkohirr.- H O. Mä- k.Sä ja Uudenkirkon kappalaismirkcan 2:lle sijalle Ulmilan kilkk herr^naxu- lainen K. Kylänpää. ^ Waroje»fiirtomyöuAtztys. Senaatti on myönlänyt Ear.-joen kunnon cnomulseen saoda wirka'a'on rakennusrahaston yliiäämämaroista käyttää 150 morkkaa saman kunnan erään kiertokoulun rake. nuskustan- nuksun. — Hvkkuiiut. Miime sunnun taina t. k. 7 p:n illalla kello 8 tie noissa meni muutamia pikkupoikia Kokemäellä Tulkkilan lylän rzntaan uin. aan. Mikana ollut kan^pics K. B?rgroch'n 10-muouaZ poika, Eerik, joutui äkkiä symään eikä kvennyt pöä- semääa pois, maan Vaipui pohjan. Ketään a kaihin stä ei suttunut ole maan lähellä eikä tomereista ollut pelaslajikfl mailka poika usean kerran uo^si meden pinnalle. Runnvs saa tiin , tunnin kuluttua y!ös, mutta mir^oiiusyritylsistä huolimatta pysyi poika kuolleena. — Miime louw. ntsina klo 5 i. p. kuoli Kokemäellä jalkineen- tekijä Adolf Stenberg. Suo ralla, rehellisellä luonteellaan saaivuui mainasi lukuisan ystä-näpiirin, joka nyt omaisten kanssa HZnen poisme noaan kaipauksella muistaa. Hiljai sessa kod!n piirissä täytti wainaji raskaita p-rheenisän Velmollisuuksia tunnon tarkasti, johdattaen lapsiansa iankaikkisen totuuden tuntemiseen, jon ka tuntemisen marmu'udessa hän itse kin silmänsä rauhallisesti kuoloon um misti. Lepää rauhassa päimätyösi täyttänyt matkanne-! — Siemessäki» ihmeelliset retket. Miime kesäkuun 17 ;:nä sai L itsilan Saunokosken renki maun lav aan ohella miedäkseen k.vapun- g!sta kotiin 50 kilon säkin timoteir- stemeniä. Muut tam .rat tuiimatkin perille, mutta timoteisätki oli maikalla jäänyt Rudanmaan kylään Rch. Lepistön taloon. Kun säkkiä kaimat tiin, saatiin Lepistöstä kuulla, että Saunakosken toinen renki, joka tällä mälin oli matkustanut lännen maille, oli sen aikoja sitten tuonut kotiin Mutta kun sttä ei siellä näkynyt, ilmoitettiin cstasta Porin etsimälle poliisille, joka sai selroille sellaisen ihmeen, että kolmas osa tuon säkin sisällöstä oli palannut takaisin Poriin jz löytyi muurari Miljasen luota täällä. Toinen kolmasosa oli jonkun eriskummallisen ihmeen kautta joutu nut Rudanmaan metsään kunnes tie- tomiehet sen eilen sieltä keksimät. Mielä oli miimeinen kolmasosa ka teissa, mutta löytyi sekin eilen illal la. Poliisi Nordlund oli sen löytä nyt, kumma kyllä, Lepistöstä ja mei Saunakoskeen. Monien maiheiden per-Zstä siis siemensäkki kokonaisena seisoo Saunakoskessa, mutta juttu ehkä elää Vielä hetken aikaa. — Koleraa cn perunoissa huo mattu cleman runsaasti, ilmoitetaan meille Kokemäeltä. Merikarvia. Mäliaisessa kuntakoko uksessa, joka pidettiin t. k. 5 p.nä, käsiteltiin seuraamat asiat: L^utami>-sehdok?Liksi molitt in Ala- j: Mkylän piiristä laurnm es A. Muorela, maonmilj. E. E. Osterby ja Anttoni Malmila; Köörtilän ja Lammelan piir stä lautamies I. Ny- gärd, maanmiljelijät Armidi Tommila ja Zt. Länsitalo; Lautjärmen piiristä lautamies M. Hannukos°?, maonmilj. Julms A-tasa>o ji Juho Saarimirta, selä Kaialan ia Rnspvyn p iristä maanviljelijät Frans Postitalo, Mik ko Isotalo ja O. Alinen. Lautamie hen paikka päätettiin pysyttää enti sellään, nimittäin 100 mk kullekin.— K^ymyksen johdosta, kuinka suuri mäoraraha myönnetään mapaiden op pi- ja lukukirjojen sekä koulutarpeiden hankkimista merien ensi lukumuodeksi kansakoulun oppilaille, sukeutui pitkä keslustelu, joZia ainoastaan jotkut asettui ir at jyrkästi Vastustamalle kon nalle. mu ta enemmistö oli sitä mieli pidettä, että m^paat kirjat y. m. kou lutarpeet edelleen annetaan koulun op pilaille, jo!ta johtumat kustannukset kork inkaan saisimc-t nousta 2,700 markkaan. Asiaa opettajien kera lo pullisesti mulmistelemaan malittiin kuntakok. maroesimies M- Lvho, kun- nanrahoston hoitaja K, E. Mesanen ia kunnallislnutak. esimies I O. Rika- laine". — Työmies F Langenille, m?atetusawuksi hänen kuurumykälle pojalleen, j >ka on kusiannettama k>u- romykkäkouluun, väätettiin kunnan kassasta amustaa 25 markkaa. Mallmikgten opiiitli- rejkkliliU ulko- mille. «aksa. (Jat'oa), Jos ennemmin näkem'emme suur- kaupunkun, Tukholman, Köpenhomi- nan ja H.mburgin milkasliikkeisyys ia ulkonainen suuruus olimat herät täneet ihmette yä ja mielenkiintoam me, n.in synnytti B.rlinin näkeminen sitä mieläkin enemmän. Liikkeen jär jestämiseksi kaduilla oli niistä Milkas- lukkeisimpien risteyksessä poliiseja kat kaisemassa liikkeen Vuorotellen toista ji toit-lj katua kulkeivilta, joten yh teentörmäykset niillä oli mäliettämislä. Ka^pargissa risteilemät rauta- ja sählöraitiotiet kullimat milloin tun- r.e eissaun mäen alla, milloin piikin kaupurgin katuja ma:n pinnalle las- ke-tuja raiteitaan, milloin tacs pitkiä riippusiltoja yli rakennusten ja ka kkujen. S^raaniana, kesäk. 22 p:nä, käy tiin Berlinissä siiloin oleskeleman inaiL cri Markkulan opastamana kat sojassa kaupungin hnomattamampia pz!kkoj?. Enst.'. käyt.in keisari Mil- helmin palatsissa, johon sisääntullessa me lle annettiin jalkineitamme Ver hoksi sitä mcrten maratut huowitkaat. Nnn, askeleiden pienintäkään kolinata sym-yttämä-tä sitä sitten kuljettiin mah ime-tarin op.istaman?, hänen merkki-esineistä ja huoneista selkoa tehden ylellisen loistamaöu sisustetun pzia!sin huo-ieista toisiin. Useat sei nillä riippumat muotokumot ja ta'de- maalaukset kertoimat menneistä hai- -itsija-smvuiSta Preussin maltciStui- Mklla, selä muista maliiollisi^ta m rk- kchenk!!ö'.Stö; osalsi myöskin muista w2Ua'uuz.ist,', setä kumauksia sidista ja msrtki-tupahtumista Saksan hiSto- ricssa. Sieltä »lentiin sotilasmuseoon, jossa oli nähtämänä suunnattomat määrät joukkomurha-aseita niiden alkuperät- simmiltä kch tysasteil.a, tik r Sta ja jousipyssystä altain nykyaikaisiin pis timiin j t pikatykkeihin asti, puhuen selin puolestaan ..ihmiskunnan suu- remmoiftsta kehityiseStä" olallaan. MyZslii! entisaikaisia sotilaspukuja, sotalippuja ja sotakaritoja oli musecon kerätty tamattomc.t määrät. Senjätkee» käytiin kaupunkiin yleen sä tutusiumc.sta monine merkillisyyk- sli.een ja iltapäimäilä käytiin ostok silla kotimatkaa marten Varustautu maan. Merville pantamana seilkana Ber- linissä oloajalta tulkoon mielä maini tuksi, että ramintolamme, Hospi z im Ceulram m, isäntä siellä pöirrälliStä syödessämme piti meille pöytäpuheen, jonka maisteri Markkula suomensi, mainiten siinä mitenkä juorut, rehel liset, hymZntahtoiset suomalaiset käy dessään heillä ja joutuiSsaan siten hä nen kanssaan tekemisiin, omat moit teettomalla käytöksellään Voittaneet hänen myötätuntoisuutensa ja mitenkä hän usean muun saksalaisen kanssa mielenkiinnolla seuraa Suomen koh talojen kulkua näinä Vaikeina aikoina, päättäen puheensa suomeksi sanomalla ..Eläköön Suomi!" Sanomalehti Uusi Suometar oli tilattu ramintolaan. Kun lähes 3-miikkoisen yhteisen to- «erillisen yhdessäolon jälkeen retki- kunta seuraamana päimänä tuli ha- joamaan muutamien, siihen lnettuna oppaammekin, palatessa tanskaan meidän muiden lähtiessä Stettinin ja Tallinnan kautta paluumatkalle Suo meen, niin kokoonnuttiin mielä erää seen ramintolaan illallisille Viettä mään yhdessä tätä ..Viimeistä" iltaa. Illallisilla retkeilijäin pirteä opas, kansanopiston johtaja I. Tormelainen puheessaan teroitti Vielä mieliin muu tamia hamaintoja matkoiltamme. Ret keilijäin puolelta kiitospuheiden ohella hymin suunnitellusta ja huolellisesti johdetusta retkestä lahjoitettiin wac- timattomana muistona oppaalle kulta kello perineen. Kellon kuoreen oli urretty sanat: ..Muisto retkeilijöiltä oppaalle ^ 1910". Pal«»«atka. Junamatkan jälkeen BerliniStä Stettiniin astuttiin Viimemainitun kaupungin satamasta kesäk. 22 p.nä kello 1 p:llä lähtemään Mellamo- laimaan. Pitkän ulkomaamatkan jäl keen, jolloin main Harmoin sai ulko puolelta retkeilijäin kuulla Suomen kieltä, tuntui hauskalta kuullessa ai nakin laimapoikain sujumasti puhu man suomea, mieläpä poikkeuksena kertomuksen alussa mainitusta Oihon- nan palmeluSmäestä 2:sen luokan naispalmelijakin jotakuinkin pystyi puheessa suomea ymmärtämään ja käyttämään. Merimatka oli aluisa lämpöisellä tyvenellä ilmalla purjehtiessa haus kaa. Kesti 3 tunnin merran kulkea Oder-mirran mähitellen laajenemaa suistamaa ennenkuin päästiin Itäme ren ulapalle. Mutta jos alussa oli kin kaunista, niin kylläpä myöhem min useakin ehkä tuli muistaneeksi sa nanlaskun: «Toisin merellä tuulee, kuin ämmät kotona luulee". Moimak- kaasn puhaltelsma tuuli sai meren käymäZn niin, että se loiskutteli sil loin töllö'n mettä laiman kannelle sillä seurauksella että melkein kaikki matkustajat saimat tuntea, miltä tun tuu olla merikipeänä. Seuraamana päimänä oli ilma tyyntynyt ja elämä sille, joka oli jaksanut moittaa yölli sen „y!ön annan" alkoi tuntuz oike- alta laiskurin elämältä. Shödä, juo da, istua metelehtiä, loikoilla — siinä uhannus aatto päimämme pääasialli sin ohjelma. Illallisen jälkeen sentään mielä kerran kokoonnuimme keskuste lemaan matkalla tehdyistä hamain- noista ja kertomaan omia kokemuk siamme maatalouden alalta. Seuraaman päimän allmupuolella pysähdyttiin Tallinnan satamaan. Sinä IVz lunnin ajalla, joka siinä miilrähd^ttiin, kämimät muutamat kaupunkia katsomassa. Soukkine, muUaisine ja epäsiisteine katuineen sekä osittain manhoine, ränstymine rakennuksineen teki sen näkeminen epä miellyttämän maikutuksen. Säälien tuli ajatelleeksi sitä kcns^a, jolta kan sallinen mapaus on riistetty ja joka on pitkällisten kärsimysten, hallinnol lisen painostuksen ja mielimallan uumuttamana kadottanut toimon pa remmasta tulemaisuudeSta, kadotta nut innostuksen elämään. I hznnuspäimän iltapuolclla kello 1,-.s laskettiin Helsingin satomaan. Tullitarkastuksen jälkeen ja toisillem me ..hymästit" sanottua hajaannuttiin pienempiin ryhmiin, toiset rientäen kohdakkoin lähtemällä junalla kotiin, toiset '.äämällä mielä joksikin aik. o H^Isinklä katselemaan. Käydessämme ennemm n Helsingissä, olimme sieLä aina nähneet eloa ja miikasta liikettä ja samaa olimme kotioloissammekin, ainakin Juhannuk sena, tottuneet näkemään. Suuret joukot pääkaupunkilaisia tietenkin oli lähtenyt maaseuduille mirlisjymään ja siksi sen kaduilla maan siellä täällä näki j ^kun liikkuman. Kaikki oli hil- ja-sta, niin kylmän rauhallista. Ja maaseuduille tullessa! Oako totta, että „nyt on Juhannus, sumi Ju hannus?" R:-is main oli hywäk?s- maista. sumi!aihon or^at kuivuudesta kärsineinä pystyimät töintuskin main heikosti maan peittämään, heinä oli alkt.kasmussa ja peruna oli monissa paikoin jo pieninä taimina ollessa hallan panemaa. Tuntui niin omi tuiselta. Oliko poissa-olomme aikana tapahtunut jokin onnettomuus? Oli niinkin. Pohjolan kylmä miima oli edellisenä yönä jääkylmillä käsillään pahoin pidellyt orastamia mainioi tamme. Idän uhkaamat, synkät mar jot olimat nousseet tyhjäksi tekemään sitä, minkä me aineellisilla ja henki sillä ponnistuksilla ja uhrauksilla kan sallisella »vainiolla, olimme saaneet syntymään ja — kaSmamaan. Mutta jäykät Suomen metsät sankkana, ka tajasta komeaan kankaan honkaan asti rauhallisen ylemästi kurottimat kauniita latmojaan pohjolan maloi- saSsa kesäyössä korkealle »valoa koh den ja sen tuttu humina taaS kotoi sille kunnaille ehtiessä lauloi toimoa rintaan, lauloi: »Huku ei se kansa yöhön, joka maloon rynnistää! Tiedon malta, hengen malta mahdin suistaa sortajalta, turman iskut torjumi." I. R. n K. — He«ktvak«»t«sosareyhti» Salama» johtokunnan puheenjohta jaksi on Valittu senaattori G. E. Fellman. ^ Mirkaer». ..Jnmalidin" mu kaan on Helsingin w. t. Vanhempi poliisimeStorinapulainen, kapteeni Ja- lander saanut yksityisten asiain täh- den eron sotilasmirastacn jääden Uudenmaanläänin nostomäkeen (?) — Koske»pää itsenäiseksi kirk- koherr-tk»»»akfi. M. k. 30 pmä päättivät koskenpääläiset 53 äänellä 5 Vastaan muodostaa Koskenpään itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi. Tuo miokapitulin puolesta o'i kokouksessa läsnä romasti G. A Heman; ruunun asiamiehenä marat. Liukkonen. — Uli t«h»t marttaa käsit tävä rahakirje kadonnut Zk«- rikassa. Miime keskimitkkona katosi Kurikan Koimiston postissa opettaja I. F. L-htomaaran postitoimiston hoitajalle, hra I. Oppaalle osottLma kirje, joka sisälsi 565 mk. rahaa sekä postiosotuksen 476 mk. 63 p. Kirje ei kumminkaan ole tullut perille. Po- liisitutkinto on pidetty, mutta mitään selyyyttä asiassa ei ole saatu. — P«««aSsa- ja paperiteol- lis»»de» harjoittajat!iitty»eet tzhtee». Näinä päiminä omat Ky min osakeyhtiö, Tampereen pello ma ja rautateollisuusosakeyhtiö, Karhulan Osakeyhtiö, Osakeyhtiö Stccksors ja Myllykosken puuhiomo-osakeyhtiö muodostaneet Mercatorin saamien tietojen mukaan kauppayhtiön, jonk : nimenä tulee olemaan..Puutamara- yhtiö Kymmene Aktiebolag ja kumpp." ja joka wlee harjoittamaan metsä ja puutamaraliikettä. Ahtiön tarkoituk sena on etupäässä hankkia hiomopuila, sellulocsapuita ja polttopuita yht ön osakkaittkn Päijänteen mesijaksossa sijaitsemien puuhiomoitten, selluloosa- tehtaitten ja paperitehtaitten tarpeisiin. — Osuuskaupan hallituksen jäseuiä tuomittu wa«keuteeu. Kemijärmen mälikäräjillä tuomittiin, erään maasalaisen kauppiaan edeS- maStuumaatimuksesta muutamia Ke- mijärmen osuuskaupan hallituksen jäsenä maillinaiseSta kirjanpidosta ja konkurssin miimyttämisestä Van keusrangaistukseen. Siten tuomittiin kaksi jäsentä, jotka eri aikoina omat toimineet hallituksen puheeniol tajana, kumpikin puolentoista kuukauden Vai keuteen konkurssin miimyttämisestä ja huonosta kirjanpidosta sekä kolme muuta hallituksen jäsentä, kukin yh den kuukauden «ankeuteen. — Työselkkaukset Helfiugis- sä. — Sovitteluueuvottelut aSfalttittzSalalla raueuueet. KtsZimiikkona piti työnantajain ja assalttityöntekijäin erikoistyöscpimus - toimikunta miimeisen neuvotteluko kouksensa. Ukstmielisyyttä ei saamu- tettu, sillä työnantajain edustajat ei mät katsoneet moimansa suostua työn tekijäin palkankorotus maatimuksiin. Työntekijät maalimat y'eensä 5 pen nin tuntipalkankorotusta. Osaksi työn antajat tähän suostuimat, mutta hyl- käsimät maatimuisen useimmissa koh dissaan. — Kasakat ajaueet uaiseu yli. Perjantai-aamulla !l? 8 aikaan ojoi- mat kasakat Fredrik bergin aseman läheisyydessä rouma Koskisen yli, niin että hän pyörtyi ja sai pienem piä naarmuja. Samalla häwisi rou ma Koskisen käsilaukku, jok) sisälsi noin 20 mk. rahaa. — Murhapoltto. Eilen aomu- na klo 6 aikaan syttyi lo.sen Os . Sundströmin csuinrakennus Kheitä Köllahtea tuleen ja paloi poroksi. Sundström ja hänen maimonsa, jotka palon alkaessa mielä nukkuimot, jou- tuimat liekkien uhriksi. Armellocn kysymytseSsä oleman murhapolton. Sundströmit olimat noin60-muotisi.'. — Nimismieheltä sarastet tu. Lemmantaita wa-ten :^öllä ma rasiettiin Mäntyharjun piirin nimis mies B. I. Bromsin asunnon kont torista 570 mk. Maras pääsi ikku nan kautta pakoon. — PurjehdusmatkaSa huk kunut. Miime perjantaina hukkui purjehdusmatkalla Pyhaselällä lähellä Mäntyharjun Kirkonkylää ylioppilas O. A. Kantele. Etsiskelyistä huoli matta ei ruumista eikä menettä mielä eilisiltaan mennessä oltu löydetty. Moppilas Kantele oli lehtori Kante leen poika Kuopiosta. — Huimaama itsemurhata paus. O. y. Bergströmin tupakka tehtaan työntek jZtär Alma Elmira Malm hyppäsi sunnuntai-iltana Hel singissä 5-kerroksisen rckennuksen ka tolta maahan j , murskaantui niin, että sairaalaan mietynä kuoli. ^2 --- Tulipalo «iiualaitoassa. Semastopol, elok. 5 p. Munoniule- tuslaimassa Dunai syntyi tulipalo mahingoittaen miehistön hyttejä. Lai man kokkaosa upotettiin meden alle, jonka kautta saatiin estetyksi tulen tunkeutuminen pyroksilinimaraStoon. Palo saatiin pysähdytetyksi.