Lauantaina 9 p. Huhtikuuta K A R J A L A T J A R N:o 39 — 1910 Aioulut. Tampereen suomalaisen yhteis koulun matematiikan ja fysiikan opettajaksi on malittu filos. inaist H. Tuorila Sortamalasta. Tlicuuusta kontrahtimaksuista> Osakeyhtiö Ruskealan marmo- rille on senaatti myöntänyt 50 pros. alennuksen kontrahdin »nu- laisesta »verosta, mikä on mää- rätti) suoritettalvaksi yhtiön Rus kealan pitäjässä louhimasta mav morista ja kalkkikimestä. .^nlhon kiiva-ajoissa tk. 1 pnä Kontiolahden ruununori „Hei" saaivutti ennätyksen 4 m. 21,2 s. 2 km. matkalla, mutia usei den lauttojen tähden jäi palkin- notta ja lehdessä mainitsematta. maalaisseura» yLim. kolous l. )tissisen talossa m. k. 26 p sl"a keskusteltiin seuraamista an ivta: Päätettiin hanttia kirjallisuutta seuran rahoilla, niiden ostaminen jätettiin humitoimuunnan tehtä- »väksi. PerheiltannU päätettiin pi- tää huhtikuun H> p. H. Haivn- kaisen talossa. Edustajilsi P.- Karj. niaanmiljelysseuran kokouk- siin kahden »vuoden ajaksi »välit- tiin P. Piemiläinen ja W. O. Keinonen., heidän palkakseen mää- rättiin »viisi markkaa käynti ker- raita. Tämän »vuoden kilpailui hin osanottajiksi on ilmoitetlama hiihtilnun 1'> päiivään mennessä. Jäjcnmaksut päätettiin^maksetla- makn ensimäiseen päiivään touko- kuuta, Kilpailutin ei pääse ellei siihen mennessä maksa jäsenmak sua. Tämän »vuoden kilpailuihin pcintellii jiikcia pksisnta markkaa palkintoina seuran omista ralia- niaroisra seuraamissa kilpaitniSscl: Kesannon hoidon edistämiseksi 4l» uit., lurivepehkun hoidon edistä miseksi mk. lannan hoidon edistämiseksi ; >(j »nk. Seuran jä senien kesken päätettiin tehdä »)h- ieisostoja apulannoilla ja sieine- niliä y.m. sikäli kuiu ilmoittajia il mestyy lUpiksthuhtikuuta. Ahteisos- toja tekemää,» malittim F.'Hotulai- nen, O. Leinonen ja A. Nissinen. Pohjois-Karjalau Kotiteollisuus yhdistykse»» kiertmvälle »nies- käsi- työkoululle päätettiin tiedustaa huoneita inistä ne saataisiin huo- keammalla lämmön ^ja »valon kanssa. Tiedtistajikst tulimat A. Eronen, O. Lei»»onen. Zelkieu maalaisseuran kokous pidettiin Selillä H. ja A. Atarti- kaisen talossa t. k. 3 pnä. Met- säyhdistys ..Tapioon" päätettiin liittyä säseneksi. Esimies ilmoitti jäsenille saadun amustnsinäärän pääseuralta. Taivan n»ukaisia kil- pailuja päätettiin tänäkin muonna toirneen panna seuran jäsenten kesken, Kilpailuihin on ilmoittau- dtittaiva ennen ensi toukokuun 5 päiivää, ilmoitukset »vastaanottaa maainvilj. I. Rautiainen Teliltä ja maanmilj. P. Simonen Mön- nissä. Edustajiksi pääseuran ko- kouksiin kahdeksi muodeksi tästä lukien »valittiin »vakituisiksi: opet- taja Rob. Nuutinen ja maamvilj. I. Rautiainen Seliltä, heidäi» maramiehekseen malittiii» maan- »vilj. S. Hirmonen Seliltä ja »naanivilj. P. Simonen Aiönnistä. Siikasalmen kannatus yhdistykseen jäseneksi päätettiin liittyä yhdellä osuudella. Kun »viralliset asiat olilvat loppuun käsitelty, saatiin kuulla Pohjois-Karjalan »naanmil- jelysseuran sihteerin herra Reino- tai», Pcaatalonslehdestä selostama esitys maalaisseuran toiminnasta. 2" 47 1(» 4!» ;:o •) 33 •» lii see kaikki seuramme jäsenet. Woin lähettäminen alkaa t. k. 11 p:nä jolloin oi» jokaisen lähettäjän woin- sa tuotama lautan». P. Romppa- sen taloon, josta ne lähetetään woinwienti osuusliike Valiolle. Lähetykset ivastaan ottaa ja nis- tä y. m. asioista huolta pitää seuran »valitsema roimikuuta, jo- hon tuli isännöitsiäksi taloll. A 5t ukkonen, jäseneksi lautain. P- Roinppanen ja taloll. H. Puhak- ka sekä marajäseneksi taloll. I. Puhakka. Isännöitsijä »valtuuiet- tiin kuuden kuuka»ldei» ajaksi otta- maan rahastoon laina, jota käy- telään käsirahana. Nuriucksen u jiiseu- ten emtäuiohiihdossa 10 k»n. matkalla t. k. -> p:nä, saa- »v»itettiin seuraamat tulokset: A. Lang cm». 3f» min. 40 sek. I. .kortelainen M ^.Hämäläinen.'!!) T. Smvolaineu 40 II. Peltonen 40 E. Anttilainen 4:; W. 9iiikonen 44 Kuittinen 40 E. Timonen 47 A. Hämäläinen-">4 Keli hyivänlainen, maan tuuli haittasi paljo»», joten eimät tiilok- et ole parhaita. Iääsuhtect. Laatokalla oivat ajojäät aja»l- tu»»eet Sortanlahden ja Koneivil- san mälille, jotei» laiivaliikettä ei ainakaan toistaiseksi »voida alkaa. Jäät omat »niinten niin heikkoja, että inmitaniat huimapäät, jotka oivat yrittäneet niillä liikkua, oivat saaneet ..kuhnia" kylmässä »vedes- sä jäiden keskellä. Ziiomenlahdella oivat jäät toi miston seuduilla niin heikkoja, että odotetaan näinä päirvinä nieren aivautilivan. miksipä »varnstel- laankin lairvoja knumeentapaisella iireellä. svaniahdcn kreikanuskviset pitiivät w. k. 21 p:nä yleisen ko- ouksen sen johdosta, että piirin matktiSlajapappi L. Peiotzoiv oit iirretty Jloniantsiin. Kokoils lau- ui yksimielisen paheksumisensa täs- ä siirrosta ja päätti arkkipiispa Sergeiltä anoa että määräys pe- naitettaisiin ja pastori P. edelleen rtifi jäädä Soanlahreen. Niiomus- ta arkkipiispalle jättämään ivalit- tiin kaksin»iehii»en lähetystö, joka 'uorittikin tehtämäiisä »v. k. 20 p. Hra arkkipiispa ei lausuinit asian johdosta initään, maan kehotti anojat »valituksellaan kääntymään zyhään synodiin, jonne häitkin sit- tei» a»»taa lausuntonsa. Puso» maalaisseura» wäliai- kaisessa kokouksessa t. k. f» pnä oli taas käsiteltämä- nä ivoin- lähetysliikkeen perustami- sesta seuraan ja sen alkuun panosta. ^)iyt olikin jo kaikki tarpeelliset lie- dot hankittu, niin »voitiin jo lo- pullisesti päättää sen ohje-ehdois- ta. Voin lähetysliikkeeseen pää- niääriä, hallitsijain lausuntoja y. m., »vähintäkääi» hapuilematta ja härnmentyniättä. Hän mallan musertamasti kumosi ministeri- nenmoston selityskirjelinässä ole- »vat mäitteet Suonien oikeudellises- ta asen»asta. Miuisteriueurvostou puheenjohtajan lakiperusteluissa näet tahdotaan tehdä »nitättömiksi ne historialliset asiakirjat, joihin Suonten maltio-oikeudellinen ase- »na perustuu, ja riistää kaikki mer- kitys hallitsijan» makuutuksilta ja sanoilta. Monesta muustakin edusta- jaiimne lailsuunosta ansaitsisi yhtä ja toista »nainita. Mutta tilan puutteessa täytyy nyt suureksi ikä- mäkseni jättää tekemättä. Sellai- siakin lausu»»toja kuin m. m. Se- tälän Ingmanin ja Wrede»» on pidettämä moiiessa suhteessa hei- dän parhaimpinaan ja eduskunnal- le kunniaa tuottamina. Eipä Suomei» eduskunnalla olekaan Porivoon waltiopäiwien jälkeeit ollut näin tärkeää tehtä- wää kuii» näillä maltiopäimillä. Nyt jos milloinkaan »vaaditaan edustajilta isänmaanrakkautta ja maltiollista kaukonäköisyyttä. Si- mistyneei» Euroopan myötätuntoi- nen huomio on tällä hetkellä hei- hin kiinnitetty ja siltä taholta lausutut kauniit tunnustukset asiamme oikeuteen omat kuitenkin elähyttämänä ja lohdulliselta wa- loukajastuksena Suomen epätasai- sessa taistelussa kansallisen ole- massanlonsa puolesta. Tappara. Wakawaan raittiustyöhön. Aika, jota elämme, ei suinkaan kehoita ketääi» isäninaansa ja kan- sansa kohtaloista huolehtimaa, läin- minsydämistä kansalaisia, heittäy- tynlään toimettoinnudei» ja melt- touden m»tuwapatjoille, »vaan ja- loon ja uhrautuivaau työhön tä- »nän koetellnn Suomemme hyiväksi. N ioni pitänee itseään liian huo- nona, liiail kykenemättön»änä mi- tääi» tekemään hymien ja kanna- tettamien ihanteiden ja aatteiden palmeluksessa. Luulo ttiollainei» on itsensä pettämistä. Jos kei» kerran tuntee mieltymystä ja har rastusta esim. raittiusacuteseeu, niin hänen pitää myöskin, siiveel- lisen melmoitukse»» pakolla, tehdä jotakin tuon aatteen jnuruttami- seksi yinpäristöönsä, hänen tulee omalla esimerkillaäi» »vaiaivasti osoittaa »)ksilöllisyytensä juomari- raltkau rinnalla ja »vihdoii», häi»en tulee kehoittaa hymällä ja ivakuut- tamalla puheella luopuiuaan kans- aihmistänsä tuon mälijuomamyr- kyn orjutldesta. Jos saakin iivaa ja pilkkaa osakse»isa ajattelematta- mien puolelta, niin sellaisen pitää olla »vaan kannustamana tekijänä yhä iimokkaampaan ja symällisem- pääi» raittiustyöhön. Hymä oma- tunto innostamana »voimana rin nassa, tekee taistelijan kestämälsi tuiininnnassakin taistelussa alko- holiruhtinaan sotajoukkoa ivastaan. - Itsetietoisuuteen herätetty S no ine»» kausa, onvalrakoon oikean pe- rustuksei» ja pohjan pyrkimyksilleen! Meitä etsiskellään nyt aiman yh- dennellätoista hetkellä, meiltä ky sytään : tahdotteko mielä ..kansana kailsaknntien" joukossa elää ja olla? WaSta»ls epäilemättä ou sama: tahdoinme. yio, etsikäämme silloin myöskin yhteinei» perusta toimin- nallemnle. Heittäkäämme turhat riidat ja kinat jokapäimäisissä ast- oissainme ja antakaamme rakkau den elähdyttämän »voiman päästä »voimana sieluissamme »vaikutta- maau, niin saamme olla »varmat siitä, että työmme hedelmätkm omat silloin siunauksellisemmat. Jos nlikään, »uin juuri raittius työ kuuluu kaikille: säätyyn ja puolueihin katsomatta. Mäkijuo- m at turmelemat ja kukistamat niin rikkaan kuin köyhän, niin ylhäisen kuii» alhaisen, niin oppineen kutu oppimattomankin elämän tosionnen. Kun näii» on seura»isten laita, niin silloin pitäisi kaikkien yhteis- moiniin nousta kukistamaan noita Baechusjuinalai» alttareista: — Nyt jos koskaan, on railtiusmäen tulisella innolla työtä tehtälvä, kui» taas „hywä" senaattimme, rau- tatiehallituksen suosiollisella amulla amasi »vapaat mäylät mälijuoma- kulmalle. Ilosta »välkehti monen sellaisen- kin silmä, joka ei muulloin juuri ..amiraalisenaattia»nme" ihaillut, kun hän luki sanomalehdistä tuon senaatin päätöksen, että taas saa- daan »vapaasti rautatiellä kuljet taa mäkijuomia. Surkutella to- dellakin täytyy tuollaista kemyt- mielisyyttä, jota eräillä tahoilla näytään mielä, onnettoman ka»r- samme onnen kustannuksella, »voi- taman puolustaaku». Ei onnetto- mien äitien ja lasten kyyneleet sellaisille mitään merkitse, ei koko kansatrtlne raaistuminen ja »villiin tyminen. Näyttää todellakin siltä, että kansamme viilaan kurjuuteensa sortuu. Kaikki simeellisyyskäsitteet oivat onnettomasti höltyneet. Se Jumala, johon ennen »vaaran ja hädän hetkeltä turivauduttiin on nyt, sanotaan jo oikein radikaalli- silla tahoilla, syypä kurjuuteen ja kaikkeen pahaan. Tällaista oppia on tahdottu sisällyttää muutamissa piireissä niinkin kauniiseen aatteen- ajamiseen, knin on raittiustyö sen parhaimmassa merkitylscssä. Ei ientähden olekaan ihineteltämä, jos kompastuksia ja taantllnlnksia rait- tiustyössä niin iviljalti onkin il- mennyt. Toimottama olisi, ettei edes nyt, synkän taantumuksen meitä idästä uhatessa, ymmär rämme me, raittinsmäki ajettua yhteiseen ivahivaan ja »vakamaan rintamaan, puhtailla aseilla tais telemaan bylvän asiamme puolesta! Wanamo. Nlihtiuas Äceshtsherski tuoinitsee ,.Grashda»»issaan" ehdot- tomasti »viimeiset toimenpiteet Suo mea »vastaan ja pelkää tuhoisia seurauksia niisiä Wenäjälle. Hän pitää tätä politiikkaa Wenäjä»l ja keisarin »vihollisten työnä, joka lo- jaalisesta ka»»sasta tekee kapinalli- sen. näyttää puhuman personaalnmioo- nista. Puolan »nainitsemisen säi- lyttäminei», ei olisi tarpeellista koska kruunauksessa keisari kuumakaan myöskin Puolan kuninkaaksi. Sitä- paitsi tulkitsee 4 pykälä »väärin »»»aiiisestin. Sei» sisällyksen mu kaan omat »valtaistuimet yhdiste- tt)l; kruunausmauisestissa sila »vas toi»» lausutaan eri taivalla: keisari ipilorii lioite Muualta Suo mesta. Maaiisk. 2? p. inanisestiu waikuttts suomen papereihin. Viimeksi tänne saapnneitten e;ui= lantilaistci» lehtien mukaan näyt- rcirt maaitsf. :'T p. annettu ma nifesti ivaitnttaneen Suomen ival- tiopapereitlen kurssiin iilkoinaitten pörsseissä, itiinpä oi» »valtion »vuoden 4 * prosentin ob- ligatsioiiien kurssi alentunut nel- jäinies pllnnnlla. Ellei alennus ole sitä suurempi johtuu luulta- masti siitä, että englaiitilaiset pvrssimiehet »vielä toimomat Suo- »nen asian suotuisaa ratkaisua. Toiminimi Oskari & Eero ^koihau liitteen njcma. Toinliliinli Oskari ii Eero Roi han pesän selivityksestä on „Wii- puri" asiantunteroalta taholla saa nut seuraamat tiedot: Nyttemmin on pesän tilasta saatu tehdyksi tarkka selivitys. Se ei olekaan niin hymä, kuin ensin luultiin. Kirjaiipito on ollut le- iväperäineil ja epätarkka. Säätä mistä ei ole »lseana edellisenä muonna tehty minkäänlaisia pois- toja. "Jiiiuifäciii cn kiinleimistöt otettu kirjoihin liian korkeista hin- noista. Niinpä on esim. Mut- lelinmäen tila Parikkalasta mer kitty kirjoihin 7.~>,000 markan ar- ivoiseksi ja tilan niaailiviljelys .',9,000 nlarkasta eli yhteensä 134,000 maikasta. Nyt on tila arivioitn kaikkiaan korkeuttaan 00,000 markan armoiseksi. Ulkona oleivista säätämistä on täytynyt kokonaan epämarinoiiia poistaa n e l j ä t t ä s a t a a t n- h atta markkaa, joten majaus nyt tehdyn imventaarioi» »niitaan ON 310,000 mk. Kaikkiaan on nmksettaivia «vel koja 1,22^,000 markkaa, niistä etuoikeutettlilja, kiinnityksen y. m. ivakunksien perusteella : >43,, soo markkaa. Toimi,»imen »lykyinen omistaja hra Oskari Roiha tarjota akordiksi U.'> " mutta akordi tusln» ivoipi käydä päinsä, kun pesän asiat oivat perin sekaivat ja juurii» määrä on pankkeihin diskontee- rattuja ivekseleitä, joiden suhteen »voidaan »varmasti sanoa, ettei- wät läheskään kaikki lminustajat moi tuunustcitaau itse lunastaa. Viäin ollei» oii hyivin litultaivaa, että liike joutuu konkurssitilaan. 5iado:mcita pvstiläyetysmedsc- leiiä. Tiistaina katosi Ha»»konie»nessa postista tai jollakin muulla tnn- tematfomalla taivalla loo pun- nau (— 2,"»00 mk.) postilähetys- mekseli. Asiasta oi» ilmotettu et- siiville poliiseille ja myöskin koik- kiin pankkien konkoreihin. Tois taiseksi ei »vekselin kohtalosta ole »vielä tietoa. Keskiiviilkona ilmoitettiin Mii- purin pankeille, että Viipurin et- simalle osastolle tehdyn ilmolut- sen nnikaan 01» postissa kadonnut eräs Pohjoisnlaiden osakepaiikin aiitaina 2',o ,nkn postilähetys- mekseli. Mekselin on 'nhetiänyt toii»»inimi Silsmerhjelm A Hoin; Hclsiitgistä kauppias Hjalmar ^iy- bergille tänne maaiisk. 30 p:nä. Vekseliä ei ole mainittuun pank kiin tänne jätetty eikä ole tietoa, minne »vekselin sisältmvä kirje on joutunut. Adols Lindfors S.» wuotta suoulalaiscu »äyttänlön pal- wcl«ksessa. Tänä »vuonna on Kaiisallisteat- terin nykyinen johtaja Adolf Lind- sors olluk 2f> »vuotta suomalaisen näyttämön palmeluksessa. Tämän merkkitapauksen johdosta näyteltiin tk. l> pnä. Kansallisteatterissa joh taja Lindfors in resettmäytäntönä Björnstjerne Bjornsonin mainio »iäytelinä „Ku>» uusi miini kukkii", jossa hra Lmdsors näytteli Wil helm Armikin osan. Taas raiskaus. T. k. <i p. pidätettiin Oulussa 40 »vuotias kulkuri Juho Ala- »netsä, kotoisin Kestilästä. Ala- metsä raiskasi maanailtaina ra»»- tamakasiiirien mälissä 9 muotisen kansakoulutytöii. Mies kieltää, miltta todisteita löytyy. astua aisti-ihmisisiä häiläisemällä ^ Aleksaitteri kolmas katsoi tarpeelli- ulkonaisella »voimalla. Siinä pi- ! seksi mmitlaa 4 pykälän, mutia-tää olla jotakin erinomaista, jota- j ivalrakunnanneumosto oli epä- z kin senkaltaista, jota ihmiset maaik [tietoinen siitä, »nillä taiuoin tämä'massa tamalliseSti pitämät korkea- I ^ VIV jmuuioS olisi panlama toimeen.jna. Rikkaus, kunnian loisto,suu- ^ ^ ^ z Senjälkecn on asiaa Teidän K. ;ri matta, sa»tkarin muoto ja roh- | Sininfa Zuomeit asema tuli lM:iine manifestissa We»äjän Zvaltakunttan Pcrzzs-! nielle astuniifcsta ja kruuna»»lses- ^ taito ja kyky tuslaissa määritellyksi. Kuii ininisterineumostoii puheei» johtajan Stolypinin Venäjän duumassa äskettäin hetekeskustelun alaisena, metosiivat itfeat puhujat Venäjän malta isän perustuslakien (»o:lta 1901 2 pykälääii, jossa he ottivat näke- . ... . .. ivinään tukea hra Stolypinin me-' ^ tulimuori. iiettelylle. ..... , , , . siinä ne mallat, ta selitetty toisin kuin edesmenneen ■ jolla maailma micluimmasti tai- Keisarin inaiiisestissa, nin» ettei 4-putt ktninioittamaan, maikka mii- senraisikiit paljon huonoa, pykälä nyt osottaudu oleman sopu- kaua Jeesus Kristus tuli omillensa, maan Hänen omansa eimät otta- »teet Häntä mastaan. Hänen yk sinkertainen ja alhainen muotonsa, Hänen nöyrä, hiljainen ja karsi- fj kirjoittaneet Hannes Ksj- mällinen olentonsa ei kelmannut t| lander ja E. Cajander, heille. Maailman mieli ei sellais- p Kui-saosti kuvitettu. 294 ta suuruutta käsitä. Kristinuskon, ^ juurta sivua sisältävä kar- joka maailnialle kelpaa, pitää esiin-! Z sklv^viclon kä--». ja kä^ttv- äiia' A kirja, jonka hinta on rid. 3: 60. sid. 4: 40. Hämeen Sanomat kirjoit tavat nyt juuri m. m.: »Jo Fe seikka, eträ meiliä ilmes tyy noin laaja omintakei nen tc 08 karjatalouden | alalta, kun kyseenalainen - teo?, on omiansa täyttä- niänn ei ainoastaan jokaisen '-.erjamiehi-n, vaan myöskin kaikkien ij-änmasnystävien sydämet ilolla. Siliä tietää- ja roy- I »ualtaistui- j fens, erinomainen tieto, taiuaton ehdotus oli '■ ivnineks» aniiettnjen ma-' »väärää ja jumalatontakin. Jos li- skettäiil' !sälsi tällaiset maailmaa hnrmaa- a metniimat' Paroili Di. Hrlull: 4 pykälä pe- > mat »voimat esiintymät ulkonaisen ku"-' ruötuu 1S08 annettuun manises--hurskauden ja kristillisyyden inuo- iJOf i > .... . .. ^ doissa, — silloin useimmat ihmiset trifpJ-."^ - ^likolai Nilolajeivitsh:! yhiyioät niihin ja toimomat niiden " ' ' ' 3äi= fanlui Eräässä Entllannissa ilmesty- ^aytyyepat-! kantta ihmeellisei» tuleivaisuitden j leinälta odottaa seikkailtua. Jokai- j koittama!» ihmiskunnalle. Räin sanamuodon »nuutolsesia, jhu-pi jokainen aika ja jokainen stt- ! sesta neesfa iulkaisussa kelidääu selkoa Asemoi aiheuttaa olosuhteiden kupolmiitselleeu oman mielensä mu- """""" " ,K '"S'.® 1 ? 1 ®™- ir.iifnfnniiAn 4) . ^.Cllbuufin QlfUlUlUlUtC OU tiiuiäu »valtakunnan perustuslakien - py kälä sai nylyijen muotonsa. Siitä selmiää, että hallitsija nimenomaan hylkäsi sellaisen mnodostusehdotuk- sen, joka ei olisi ollut sopusoin- mattömasti täytyy muuttaa, mut- 'ta sellaisesta, joka et suorastaan uusia Suomen mattio-oifeufcellisen i uufiöta laiusäädäntö- afemait kaitssa. i j ^ " ' Kreimi Söitte: Rui)ti»ia§ A. Odolenski: Ainoas- maailman ihmisten suuri joukko taan se on mnutettama, mikä mäittä- maltnis ottamaan palm.toksat ka- ei ole tarpeellista ptt- ämä itenmotteln tapahtui 1000 Ius'a vensftöfa, puf,«,ijol)toiano. „, e tnil>altn j la- niil , fil(oill ei at0! ! men kysyn»ys ole määrällinen. ;33hitla jos buumaSta muodostuu ! talonpoifaiäduuma, jolla ei ole ' aatteita, jo§ luaUanlumoutfcUifet toimi Keisari itse. ^.Keskustelun puhjana oli kaksi ehdotusta, toineu minisrevitteuivoS- toit itse laatima. N a mä tulee kaiisalli- »älle kuin totte jätetyn ehdotukse»» mutaan:' .'"J 1, ,uw ! w au • : hullujenhuone. Aiil na v- SLU.Ket- l iui ottaisi lvastttulleen Suomen joka on Vena a i Hei aiuu.tnan !. . 1 0 ., t ftuueveenifcit omistusoikendeu alai- ^m,nn^ Lttcuoon xmx ja erottamaton osa Venäjän S™, 1flnan Waltakn>:nasta, hallitaan sisäisin - ^ " öotal tit iUutcicin. <^ui»ntcn ^uuit-. uthlinaaitmaata, joka on eroitta-. nialoii osa Venäjän.»valtakunnas- ^ ^ «.uuman Y>)tey- ta, hallitaan sisäisissä asioissaan' ''' erinäisten laitosten amulla erityi-' Paroni Budberg: Epäilykset omat samat inyöskin siinä tapauksessa, i ministeriuci hyiväksyrääii. c:i laizisäädaimon perusteella. j .... . . , . Keskustelun kulkit oli seuraama: niuttsteruteuiooston,a»iarntm- ole niitään kuilenkin monvai ne suuria selkkauksia Suo» ruta. liniraali Biriless: Diäille sanoille ei »voi olla antamalta erityistä, merkitystä. Suotamaa on säilyt- tää Suomen omistuksen mainitse- »ninen. Sanotaan tämän lausu man »voiman aiheuttaa ikaivyyk- siä, miltta parempi on kerran oi- taa näinä ikamyydet »vastaan kuin ainaiseksi horjuttaa Suomen ase- ma Veiiäjääi» nähden, joiika su- »vereenisen omistusoikeuden alai- sena se on ollnt aina kukistaini- sesta saakka. Kaikki myönnytykset omat jääneet kaikkea tulosta »vaille; tässä suhteessa on tehty paljon, jopa poistettu menäjänkieli. Äintta mitään hymää ei ote saamutettu tällä tiellä. Ruhtinas A. Odolenski: Woi- inassa oleioan lain mukaan omat Suomen ja Venäjän »valtaistui met erottamattomasti yhdistetyt. Ehdotetuista sanamuodosta ilme nee mastalkainen asianlaita. Tä- hän saakka omat -valtaistuimet olleet yhdistelyt, mutta nyt, kun sioe Venäjän kanssa on heikontu nut, tahdotaan sille antaa omis tusoikeus Suonteen. Tämä merkit see sitä, että Pietarin »viereen luo daan »vallankumouksen pesäpaikka ja R. R. bierard sanoo, että sel- lainen säännös, josta puhutaan,moi slzniiytlää »vaUankuinoilkseil. , E. j^riseh: Valtaistuimista pu- hutaan »voimassaoleivan perus- tuskain 2 pmälässä. •Ji. Stysinski: Stimereeilisen omis tusoikeuden mainitseminen on tär- teätä ja aiheuttaisi lämmintä myö tätuntoa Venäjällä. Kreimi Vitte: Tuumalla ei tule olemaan mitään kosketusta Suomen kanssa, ei edes Suomen köyhälis- tö ole kosketuksessa Venäjä» köy hälistön kanssa. Mutta jos duu- ma tulee ivallanknmonkseUiseksi. silloin Suomi liittyy duumaan. Täten me luomme hymin sotkni- .. . sat olomme, luomme koatitsionin !}; Helsiitgin malliopäiivien ja riu duuma»! mälille. M. Alimoss: Haminan rauhan- ! sopimuksessa on janat „suwereeni- iieu omistusoikeus", miltta sanamuotoa ei ole otettu lakiin ja uyt o»! kylliksi puhtia suiverenuee- tiu erottamattomasta osasta. Tä ten määrätään keskinäiset suhteet. Mutta tämän ohessa on säädettä- »vä, että Venäjän lakiasäätäivci laitos jäätää Venäjälle ja Suo melle yhteiset lait. Tarkoitus on tällä ta,voin saamutettu. Kiihty- mystä ei sitä mastoin ylipäänsä pitäisi herättää. A. Saburofs: 1 pnkätässa sano- taan: Venäjän keisarikunta on yksi Parasta oii ot- tä ehdo- aiheuttaa wkMa ja loppu ministerinä fmn"fa ! woston jaimmuoDo»t<x ... 5t'reiivi Vitte: Siten syntyy risti- Kreimi Vitte: Räille janoilla ei u oleellista »»lerkitystä, ■ tn ?. filht0 ' a ^tuperat.e jiiitiä ja Huittamaaii: hofiatifa! siunattu Israelin kuningas! sille Kristuksen kumalle, jonka he omat itfelteext niuodostancet oman lihalli sen ja aistillisen mielensä tyydyt- täinlselsi. ^iylkiit omat useimmat ihmiset »valmiit Kristusta kunniot- taiitaai» kansanmiehenä ja maail- mallisen »vapauden sankarina: toi- set kirkoitralentajana ja hengeUi- ien sekä maallisen mallan tn- tcucr ja raha-crrkun rvcirtijana. Toisille oi» Kristus simeyden opet- tajana tai rajattoman snivaitseivai- suuden juurikniva. >!jet liimaa- mat häitlä hyiväntahtoiseksi, hei- koksi isäksi, joka pahankin pitää hy- wäuä ja lopullisesti lelee koko inaailinan autuaaksi. Määrät Kristukset pimittuvät näin Hänet, josta emankelistat ja profeetat to- distaivat, Iiunalan Pojan, joka ei lukenut saaliiksi Jumalan kal tainen olla, maan alensi itsensä, otti orjan muodon päällensä, nöy- ryylti itseiisä ja oii kuolemaan saakka kuuliainen ja ristin kn.ole-; maan asti, että Jeesuksei» nimeen; pitää kaikki polivet kumartuman, \ jotka taiivaassa ja maan päällä ja maan alla oivat, ja kaikki kie-; lei pitää tunimstaman, että Jee sus Krislns on Herraii, Isän Iu-. malan kunniaksi. j Tämän Herran ttiomitsimat Iuu- j Äk. Akimosf: Vanha laki »v:lta talaifet ristiinnaulittaivaksi ja luu-' lSSii) on kumottu, mikä ou aiheut- j limat itiin parhaiten palmeleman-1 tanut seisauksen lainsäädäntötyös- j sa kansan ja ivaltion parasta!: sä. Täytyyhän toki tietää, kuka'Sellaiseen pimeyteen ja sellaisiin^ tulee laatimaan yhteiset lait Ve-! kauheisiin rikoksiin eksyttää ihmis- näjälle ja Suomelle. Tullaan wäit-!tä määrä lihalline!» käsitys Kris- lämään, että tämä on epätietois-tuksesta! \ ta, koska on olemassa ainoastaan' Millainen on se Kristus, jota' peijonaalitmiooui. Venäjän oikeu-: sinä ystäiväni kunnioitat ja pai- det oivat turmaamat — ja sei!! melet? Onko se emankeliumiu tekee juuri ministerineumostoon Kristus Jeesus, Jumalan poika, jätetty ehdotus. Ilman tällaista joka tuli lihaan, että hän särkisi marmeniinsta eimät menäliset moi' perkeleen työt ja mapahtaisi mei- tulla toimeen Suomessa: he eiivät. dät synnin ja knoleinan mallasta? moi elää siellä. i Niil le, jotka Hänet otti- T. j>ilosofos; Suomi kuuluu!»vat »vastaan, sanoo Johan- Venäjän ivaltakuiitaan, mutta se ues, antoi Hän iv 0 i m an I u- ei muodosta osaa keisarikunnasta.' m a 1 au lapsiks^ tulla. Ja f Venäjän keisarikunnan sitmereeni- Paamali sanoo: nen omistusoikeus — se on jo Kristuksessa, niin jotakin mallan toista. Venäjä pää- u u s i l u 0 n 10 k a p p a !'k-.n se edistystä ja eteen päin pyrkimistä sekä tu- keitten antamista maata loutemme vaurastumiselle ja kasvamis*-lie. Nopeata vauhtia on kar janhoito nieillä viime aikoi- na_ kehittynyt ja yhä ki- vean^maksi on käynyt ko toisiin oloihin perustuvan cmmattikirjan puute. Siiä ei ole knivarineet ainoastaan ammattikoulut, vaan eteen- päin pyrkivät maanviljeli jätkin. Nyt on sellainen santu, joka lyydyttää suu retkin vaaiiniukset. Lämpimästi pyydämme suositeiia täiä ansiokasta kirjaa vai-sinkin kaikille aninssttimiehille. Mutta ei ainonstaan näille vaan toi vomme kirjan löytävän tien sä jokr .isen ediutysmielisen raatmiehen pöydälle. Se on olevia oloja, kotoisia tar peita silmälläpitäen kirjoi tettu, oma iijPatiaisksrjam- nie on siinä saanut voimak kaan kannattajan ja ennen kaikkea läpi kirjan käy pu naisena lankana opettaa karjanhoitajia mahdollisim man vähillä neuvoilla pää semään mahdollisimman hy viin tuloksiin.» Kustannusosakeyhtiö OTflVfl Helsingissä. Kermisiä maK^aa allekirjoit tanut ehdottomasti korkeimmat hinnat. Nopein tilitys. IIUOM.! Piimä annetaan ta kaisin. Chr. Oesch. Tohmajärvi. r<. S. k."l u Jos joku " m l i Kauppias O. F. Wahrmanin konkurssip-jsän velkojat kutsu taan täten kokoontumaan Toh majärven pitäjän Kemien maja taloon tk. 14 p:nä klo 5 j. pp. keskustelemaan ja päättämään seuraavista kysymyksistä : l:ksi, pesän omaisuuden ra haksi muuttamisesta ; 2:ksi, velallisen elatuksesta; 011 3:ksi, uskottujen miesten pal on l) ä ii koista sekä muistakin mahdolli- jee ivallitjemaau Luomea, ntua 01» erittäin epämieluista suoma laisille. Kreiivi Solski: !)!i)t mallilsee e. ^opt- sesti esiintyvistä seikoista. Huo matko nättiä tunnusmerkit simtttn? maut-taan konkurssdain sään- Wai oletko fiunEtn teljuqt itsellesi nöksestä, että poissaolevain on määrän Kristuksen, joka sumaitsee tyytyminen läsnäolevain päätök- sellaista, niitä ilnnistei» edessä siin. luonnoton aika: jos puhutaan kei- kyllä on korkeata, maan Jumalalle £jjr Oesch K P Hakulinen savihuutan jusoetceniscSta omistus- • on kauhistus? j ' ^kotut'miehet, oikeudesta, »iiin moi je herättää I Kerrat» ptnra katltteu polmien 1 tyytymättömyyttä. kuinartumaii ja tunnustaman, et- i. Paroni Arlull: Ia jos puhutaan tä Jeems Kristus on Herra, j erityisestä lainsäädännöstä, niin ^san Jumalan kunuialsi. Katso-' »nerkitsee se jo erottamista. . faaiume, että me silloin kuulumme; E. Frish: Ehdotnlsen 2 pykälän uiihiii, jotka turivallisesti »voimat' <K. 3. 1 k.) fiuuattu Israelin kuningas! t<) . R.-5t. Laat. Rajaiv. min.) 1 k. toinen sa»a»?uoto on sopusoinnus- häntä termehtiä, sanoen: hosianna, sa lain kanssa helmiknun 15 p.lta 1S9!). Ensimäinei» sanamuoto on taas historiallisesti oikea, koska se on sopusoinnussa Haminan so pimuksen kanssa: se on ainoa kan- sainmälinen asiakirja, missä Suo men kuuluminen Venäjään mää rätään. Mutta sanontatapa „Ve=. näjänkeisarikniinan omistusoikeus" ; ei olisi sopusoinnussa lainfääöäu= non termiloqian kanssa. Tämä on joka vidctään Puikkolan hornissa se termi, joka ehdotuksessa rikos- Pälkjänvellä perjantaina kuluman oit muutetta,va Snomeeu kuttu k.» p:i»ä alkaen kello !> aa- en »vuoksi on määrätty, unilla, myydään herra Mikko Pis- Wapaaehtoisclla hlliltokaijpatta, Kaikkia niitä henki löitä, jotka omat »velkaa kauppias O. F. Vahrmatiiit konkurssipesälle, keho- tetaau ennen tuleman toukok. 8 pivää käymään asiansa suoritta- massa uhalla, että muussa ta- paulsessa tulemat perittämiksi. j (<hr. ^csch. 5!. P. Hakulinen. (K. Uskotut miehet, k.) 4-» e UI!Il !!i Olkisella konkurssihuutokaupalla Keskusleluu täten lopiittita H. M. Keisari lausui, että 2 pykälä hymäksytään n»inis!erineumosto!'. ehdotuksen mnkaan. ^.^. c l^p^nukiella myon- manttaalia, ja loppiiirtaimisto huu'- tää .! lk. makjuai.a. ^ tokauppa-tilaisuudessa määrättä- Pälkjärmellä huhlik. 1 p:nä 1910. willä ehdoilla. Jy. (S. Nicminc». SanirniUailiUuniista myytäwänä yllämainitun pesän roetkojat ko koontukoot edellämainittuun paik kaan samana päimänä kello 19 a. p. keskustelemaan ja päättämään Hammaslahbeila, •'! mk. ase- pesää koskemista asioista. Kon- malta, kauniisti järiven rannalla kitrssisäännön mukaan huomaute- sijaitsema ^,7 tengau tila. Pii»- taan, että poissa olemat saamat tilalla tnr., asuin rakennusta, tyytyä läsnäolemien päätöksiin. Palninoksat käsissäiisä »neni Ie- tnpa ja täydelliset ulkohuoneet. ! HuhtilainmUla 4 päimä huhtik. jakamaton: siis Suomi muodostaa rusalemiin jnhlalle kokoontunut kan- Rakennukset uudet. Palomäkiin- l'.»lt>. nfnn ' ,'n.nm.kkn mastaan kuu- tl.siumman 21,4.»" mk. Vlhelyk- i Pekka Pttpponen. TolMitjijamies. llusi ja wauha Kristus. osan siitä. sanjonkko Jeesusta mastaa» huu- tiisiumnmu L'i 4.»u mt Viljelyk-^ H. K. K. Vladimir Aleksand- taen: hosianna! sinnattn, Jsrae- jet yhdesja palstaoja, hyivat juo- ^ romitsh: Perustuslakien 4 pykälä kin kuningas! He olimat kuulleet, miljelykjet ja tcubuu hyma, ka»= talon tarpeeksi. Konkurssi- huutokauppa. Oli jätettäivä muuttamatta, sellai- että Hän oli Lazaruksen kuolleis- sena kuin se 01,. ; ta herättänyt, ja nyt He olijimat Vtlieltj^felpotyia _ maata paljon, j Kreimi Pahlen: 4 pykälä on »nielellää»! korottaneet Jeesuksen ku- Taaa »vuonna jaatu, huonosta^ , säädetty »vuouua 1832; siinä pu- ninkaakseen toiivossa että Hän nn- muodentulosta^ huoltinatta, .!■> tuh.; Pcfjaijtaina t. k. 15 p:namyy- hntaau myöskin Puolan kuuiu- distaa Israelillemaltakunnan. Tä- kiloa heuua, zoka helposti noujee daan Tohmajärven pitäjän Ke- aaskunnan waltaistui,»resta. ma tapahtui maanantailta ennen •>«» tuhanteenjo tanafejanaeraau mten kylässä, alkaen kle 9 e. p_ P , Kreimi Solski: 4 pykälä lausuu pääsiäisjuhlaa, ja jo seuraamana «lllyn mejlttamtjen >a tekeillä ole- ^0. 1 \\ahrmamn konkurssipesän »väärän ajatuksen. Suomella ei perja»»tai.»a, ennen knin aurinko «an uutismtlielytjeu kautta. - omtstam^a katkenlai.ta avaraa, koskaan ole ollut mitään malta- oli tai.vaalla korkeinitnilleen nous- H"Ua irta.m-stotta 2o 00(>; ntau ^^""1 a 'l^eiSrv'm istuinta. fut, jama kansan joukko kiristi nustomcen 30,00"martfaa. Haups huonekaluja, halkoja, heima y. m. E. Friseh: Separastisilla pyrki- hampaitansa Jeesukselle ja huusi paehdoista lähemmin (<>. ?}lclav= Chr. Oesch. K. P. Hakulinen. myksillä on penistänsä »voimassa suuressa mihassa: ristiinuattlitse, °l- Hammaslaht». ; Uskotut miehet. olemassa laissa, koska 4 pykälä ristiinnaulitse! >K. S. 2 k.) ' (k. 9. 2 k.)