"N:o 188 — 1910 KESKI-SUOMI Sunmmtaina elokuun 21 p:na Werot Suomessa ja kansa- r-ul»t cn otsakkeena „R>assijas^a" olelvaösa nimim. UMuinikin kirjoituksessa. Kir- joittaja omaa aluksi „Raja-Äarjalair" mukaan muutamia tilastollisia tietoja kunnalliÄverojen taslvamisttta ja ja- noo. että maalaiskuntien päämenot te- kemät ffliflutalioien rakeniamiseen, nii den kunnossalpitoon sekä opeuajicn palkkoihin. Enin tässä suhteessa wel- >kaan:uwat Wiipurin läänin kunnat, Mä tviranomaisn karkketn enin pakot, talvai rakemamaan kouluja juuri läs- ja läänissä, joka emlen on Venäjän lvaikuiuksen cjlailven. Kanfakoulunlin lässä lääninsä, kirjoittajan janoM mutaan, lulee «olla ei niin paljon ylcisjiivistykjellisenä laidoksena, kuin kaniallispotiiittisena aseena taistelussa tvenäläistä vaikutusta tvastaa.r. Kun »väestön on suorlteuaiva niin suuria jummia 'kansakoulujen hywäksi, niin ;< ujemfin «sortaa sellaisia sum» tumueta niitä kohtaan, eud mähällä on häwitt>ää ko-ulukartanot kokonaan. Tämän wäiUevn!jä tueksi kirjoillaja eslitää seumatvan esimerkin. Tämän tvuoden tammikuun 9 p:nä kokoontui väkijoukko kanjakoulutaloile K: t e el» l a ja loimeolnpani sen häivitiämisen, jonka seurauksena olt, et:ä onxt o!i silivouu weirsillä, lulusärjcsiykset ja seinillä vlemat!kukai roroitct); urku- harmonio di nähiäivästi kannettu lu melle. koska sen päällä oleu^i kirjat olmxl: kastuneet niin etiä irtosilva: ni- ic^siääii". (Ziaja^larja^a n:o 3,1910). „K>'!polan koullmalolla pi^tolan pitäjässä löi joku henkilö rikki 76 kou- itnolcn ikkunaruuiua. Tä:ä rikosta pi detään yhm^dessä riiiVjen kanssa kou lun rakentamisesta". (Karjala n:o 99, 1910). Vielä sueeraa kirjoiltaja Aansan Lehdessä (n:>o 106, 1910) ollutta 'kir= j^iirsm. josta kuimall-Ävercjen kac- n«miöia malmeiaan. Nämä lvaliiutic:. sanoo firjoittaja, mat aumn tföjiieii* missä, kun oietaan huomioon. että puisi kunnan ja kruunun mcr^ja wäes- tun wielä >lis<iksi täyiim maki<v. pap^l- le. tuomareille ja niille järjesro!lle. johcn k «on kirjoittautunut esim. sosia- i;s;;jinie|tcille j.n.e. mat agitatsionis myöskin laillisella pob» jotta. Tässä taÄotukffessa on kuluneella Mvotclla kaikkialla Suomessa tcimezn- pantu laulu- ja tvoi»nist :luseurojen y^m. yhdistysten kokouSsia. Niinpä Helsingissä äskettäin Pidetyssä palokuntalaisten ko» iou?sessa aitvan julkisesti herätettiin lysymys, eikö palokuntalaisilla jo olisi ai- ka tvarsinaisen toimintansa »hella o>'ot- taa Suomen kansalle myöskin unuita ipalweluk.sia" . . . Kokonainen joukko ko« kouksia on pidetty ja pidetään Suomen ulkopuolella. Siellä ti^tysii voidaan esiintyä pahjon julkisemmin. Tässä suh teessa on suuri meokitys ollut äskettäin KrtctianiaÄsa Pidetyllä Pohjoismaitten työnantajain ikv?ouksella, Tukholman opettajakokoukffella ja sos. demokraattien kokeuksella Käpenhaminassa. — Saksalaisia tiedemiehiä käynnille Suomeen. Tämän kuun lopussa pide- tään KönigsbergiIsä saksalaisten luon» nontutkijain kokous. Sen jälleen lähte- wat osanottajat vriZoisestt sitä »varten tvaratulla ilaitvalla retkelle Itämerelle ja käwäisewät he — naisineen — Helsin gissäkin syyskuun 10 p:n aamulla. Wielä samana iltana matkustamat retkeilijät Wiimuriin. On luonnollista, että meillä »valmistetaan näille ulkolaisille wieraille kyllin anvoikas Mastaanot:». '— Topakka tyttö. Eräällä ^eSki -Suo» me» rawinltola«ais«malla sattui tässä hil jakkoin, niinkuin monasti ennenkin on sattunut ja tietysti tulee yhä edelleen sattumaan, että muuan »suomalainen ruotsalainen" -tuli tarjoilijattarelta ky» u<>m«n kansa ei m^ne, lausuu k!r« jfcmänn ruotsinkielellä »Huusista^. Wil- joitiaja lcpuksi, lso?cana sinne, minne ^ kas neitonen. Ijoika «i taitanut muuta kuin ■liit i tahtoivat huinbuugi-agiiaattorit. ^ suomenZieltä, kutsui kyökin Puolelta kie« Mutta sietää huomauttaa niistä, ettei' lenkääntqjän ja kun herra taa? Pyysi Mcnäjän hallitus olisi Ivälinpitc»mätön Ndaitca. niin tarwiffi neitonen äaas "suo» tällaiseen agitadsioonun näihden, jvka kai- inenlajaa. Nytpä oli herra sekä hannis» (in mokomin on estettäivä. tunick että nolostunut, jonka wn»hsi hän ävjäsi: — Ettekö te tiedä, että teidän täyty.) osota ruotsia! , Tyttöpä «i ollutkaan ailvan eilispäiivän lapsia, kun tokaisi iloisesti ja ylsinker- talscSti: — Kyllä ne muutkin oivat suo mea ymmärtäneet. Oli jsimä suvussa muitakin kuulemas- sa ia makeasti -saiMat nauraa tälle kes- ku?telulle, joZsa tuo »ruoisalainen dlas- kasi". — Menepäs suomalaisena waa- tiinaan affemiemme rarvinioloiös» suo- menkieltä, niin jqpas on nenäkäs was taus ivalmiina^ kun uskallat Vi.hua tuo« ta .MvuRien kieltä", mutta onhan <{Uä joskus tvaatimattomia ja ilahutramia »vastakohtia. — T.S. Pikku-uutisia, Rowoje Mremja «uorsuomalaisesta puolueesta, „Wapaa- den liitoSta" y.m. Ncn>oje DremjaSsa nimimerkki T. H. kirjoituksessa: ^Lojaalinen S u o< m i' kertoo >seuraaw'a ro-?wojuli>l^a nuolsuomalaiseNa puoluecoia: Wiime kewäänä Wlipurissa pi^eiyn nuo>rsuomalai.scn puoluckokoukscn iarko!- tulisena. waikka se olikin kumitin koo!'e puolueriitojen tiishben, oli nuicirueUii puo lueen kanta nykyisiin N^niiolimin olci-= hin nähden. Kirjoittaja tviutaa .puolueen perusta- jan ja hengen isän" IonaZ Castrenin puhecseen, jossa tämä muka oli ehdotta- nut. että uudestaan olisi jokaisccn pic- nimeäänkin kylään peruNeita!va ainou- inaseuroja ja ctpctcttorc:! kansalaisille on^uiruitojtoa, jotta suoma.a'.>el tavpi-en tullen tvoisuvat aseet kädessä p»ouis:aa oikeuksiaan. Kokous hyiväksy., sanoo T. H. tämän hra Jonas eämr.i;, ehdo tuksen — jollaista ei mainitussa klkouk- se-^sa tehnyt I. C. enemmän kuin kiilaan muukaan. ■o« kokous lohta ryhtyi, jotkaa kirjoit taja. »valitsemaan toim^enpaneiva,-. les- kuÄomiteaa, jonka tehtäwäl>si annettiin toteuttaa hywäisytty ehdotus li). jiirjctttaja mainitsee samassa kirjoi- tukscssa että nuorsuomalainen puolue tässä tilaisuudessa jakaantui kahteen eri puolueeseen: Enemmän tasapuolisiin Helnngin Sanoma laisiin ja radikaaleihin ^onas Castrenilaisiin. jonka miimemai- nitun puolueen äänenkannattajina oivat .Päiivä" ja ^Suama>lainea jiansa". Wi!. m: mainittu puolue kuuluu yhdessä Ruotsalaisen jian>sanpuolueen kanssa Perustuslaillisten ja Mapauden liittoon, johon heti liittyuvät maassa hajallaan clenat Woima-liiton jä-scnet sekä raura- tieläis- ja postiyhdischkset, jotka owat muodostunoet tvarta tvaSren taistella?- se:n Venyjän hallitusta ivasraan. Tä- män uuden järjestön sorakomilean muo- dostaa entisten juomalaisten kadettien klubi, jccka kirjoitiajan mielestä on kaiken pahan alku ja joka on laannut suunni- telman uudeksi passiuvisebsi tvastarin- naisi. Tämän Wapauden Liiton tcimes» ta lewitetään, on hra T. \j tietäminään. ympäri maata tvallankumouksellina ju- tiStuksia, perustetaan ampumaseuroja, palokuntia y^m. Eräässä julistuliessa 5 p:!lä heinäk. Wapauden Liitto kchonaa muistamaan Eugen Schaumania. »Me uskomme", sanotaan siinä, .että nytkin jäsentemme joukossa löytiiy rohkeita mie- hiä. jotka »vapaaehtoisesti astuivat n» tvcihin ja lmuodositatvat waiiojoukkueita, jo-.lle kohdakkoin tullaan antcunaan wai« keitä tehtcttviä, jotka itseuhrausta waati- wat". jicikkia, jotka ertvät näitä suunnite!- „Toweritkln" jo epäilevät Punastaan. Kun Rautalammin kunraan noin pari tviiona >sitte perustettiin erityinen ivai- ivaishoitohallitus, niin sen mallikeipoiS- ten jäsenten »valintaa «värien pidettiin edeltäpäin, etenkin tomerien leirissä, aika touhua. Entisiä toimihenkilöitä moitit- t'.in kalliista kustannuksista, huonosta lveitvaisten kohtelusta ja kokemattomas- ta huutokauppa-taidosta, kun uuden a» wulla luultiin «kunnan tarpeet tuleman halmcn.maksi. Ja tässä touhussahan on- ni-tuttiinkin, oikein lainopillisetta awul- ia, aika hywin, sillä hallitus tuli kokoon- kutsutuksi punaisista, pualipunaisista ja jos jonkin kaavaifista. Ia silvumennen mainiten, «sattuipa joukkion niinkin pu» nasia, joilla »kansa" punaisbmmillaan ol- ten luuli olvivan oikein edusiunnallista älliä. — Tämä onnistunut malmia saai- toi arkaan iloisen hymähdyksen, rva:wa:set ht^ppitvät ilosta, kun toiwo!n?at yleisiä hyiv!nwointia, ja maksajat hymyiliwät lyyiyiväisinä. tkun tvihdoinkin on tulossa se aika, että wächällä paljon saadaan.— Hyivtn korkealta Jennalta otti myöskin hallitus toimensa 'Ivastaan; heti alussa rumettiin tvaatiinaan enrisiä jooromiehiä tilille kuluneen kymmenen ivuodcn ajal'a maan siihen ^viranomaisten puolelta,pa- ha ki)l!ä, »vastattiin: „soo v'>jar, piZsykää- pä lestissänne". Tämä merkittiin jo kun- talaiöten puolesta meidän korkeata ja äsken tvielä niin toiworikasla hallitusta arvstaan enjsimäiselsi masennukseksi. Ja kahta alkoi, kumma kyllä, tomerien piio- l?lia „Sawon Tyixniehesiä" ilmiantoja, et:ä waiwaistalolta kuuluu ruoskan läis- ket'ä ja waiwaisten mätkiniä.i, ja :ise- !pinlais>a huhuja kierteli, jotta hcliiius ivaan silittää piiskurin pääiä. Tähänkin >junuun sekaaniuiwat wiranvn>a^sei ja i-.ncvkittiin se toiseksi masentumiseksi. — Erään kerran oli taas kuniakokouiiessa esillä mieliiairaalaa koskew<r kysyniyS. jossa kunta peruutti enliscn hallitulsen ennen masentumistaan esittämän pää- iökscn ivanhan huonera!eiinu!icn purka- miiesta, niin silloin hallitulisen pä.i il- moitti suoraan, että heidän sakissaan ei ole yhtään ?>)kene»vää miestä uuden ra- keruuilsen chön tarkastukseen, kun kerran »vauhaii purkaimi>sella eiivät saaneet am- maiiitaitoaan harjotella. Kunla oli va- fo:citu tvalitscmaan hallit, ulkopuolelta eri palkalla perää-nkatsojai. Tämä seikka j? merkittiin oikein allöiviirvaamalla ko!- manneksi masennukseksi. Ja Yhä uin'ia on waan odotettaivissa (eikö jo alkane •fcikottaa) kun kuntalaiset poruaitvat ja »viranomaiset ihmetteleaiät suurista, cn- n:n lk>.ulumatt»mista menoista; tiliinar- kastaja' hikoilemat tilien sebiville saami- sessa ja „tcwerien" puolesta ,.'mestyy »hä piireivanPia kirjoitukiia ..Salvon Työmiehen" palstoilla iäiä köyhälistön ednvkuntaan aikomaa kykyä ja aUu-aioil- taan niin toivorikasta hallitusta mas- taan. Siis toweritkaan, kun kokemus on hei- täkin jo opettanut, eiivät enää sokeasti luota punasiinsa. „Sawossa" W a s t a. T »i >vottaiwasti tämä kokoelma, Zsnka hyödyllisyydestä >j<r tarpeellisuudesta «i liene kellään aFi<mhmmärtäwällä epäilyä, «n saapa niin ihymin nuorisolta luin tvanhemmikta kaiNea ansail-somaansa huomiota. Kustantaja on Arjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö. Kirjallisuutta ja taidetta. Nuorison lomakirjasto. — Hm>mattawa lainopillinen teos tulossa. Pmf. Allan Serlachius on saanut ivalmiM helppotajuisesti esite- tyn teoksen Lainopin alkeet, lorcka tarkoitus on antaa lyhyt selwi- tys ^ oikeusjärjestyksen luonteesta ja tehtäwislä sekä sen ohella yleiskutva oikeustieteen eri 'haamn.pääpiirteistä. Kirja >on aiottu muittenkin kuin yli- op:s:o«opiintoja harjoittamien luetta- »vaksi. Sitä painattaa parhaillaan Verner Söderström osakeyhtiö. Suuren suomalaisen puutarha- teoksen aikaansaanti. Wiime helmi» luussa Lahbesisa yidetyssä 3:ssa ylei- iessä puutachutien kokousessa alusti seminaarin puutarhuri Maitr Sihwo- rrcu kysymyksen ajan lvaatimuksia ivaK. taawan ammatin kaikkia alo^a käsittä- wän suomenkiÄisen puutarhateoksen toimittamisesta. Ehdotusta edelleen toteuttamaan malittiin silloin erityi- nen toimKutrta. Tämä kokoontui herra Sihmosen kuksuAa wiime lauantaina Lchden kansanopistolla. Kokouksessa laadittiin suunnitelma .Rosoiselle wä- chintään 100 lpainoavkkia sisältämälle puutarhateokselle sekä Valittiin toiuii- tusnxilivkunta asiaa edelleen kehittä- mään. Wa!liolkuntaon iulNvat maist. Gust. Ignatius, senaattori A. W. Kairamo, pomvioogi A. W. Heikel, puutacha-atkktchti Ossian Lutrden, ia puutarhuri KaorVo Wanamo tvaki- naiM, wavÄta t:ri I. E. Tunila, maisteri Rl^us Eaikku, sekä Puutar- hurir W. Toiwo>nen, K. Aalerwo ia K. Stening, kokoonkutsu jaksi K. Vanamo. Teoksen kirjoiMjiksi ehdotti toimi- kunta joukon maamme etemimpiä teok- sessa «frinttjUoien alojen edustajia tie* leeu katsomatta. Kustantajaksi teokselle to:wotaan jotakin kirjc>nkusiaunusl'i» >kcttämme ja Ämestymisajaksi korkein- taan 10 wuotta. V»Urosi» Hyvin lajiteltu varasto ia | Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. Moniostarpeita: huntuja, kokkia, rakkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Sitäpaitsi liittyy teatteriin ^iMpleSnninicfiliflll uutta jäsentä, noin. rwa Lyyli Puro, |'lllulavllUllHolaJlU! joka aikaisemmin on ollut Tampereen teatterissa sekä hrat Wilh? Ilmari (Tundberg) ja Lauri Pakarinen. Ulkomailta Almi WiM. Useita kymmeniä henkilöltä kuollut. Rooma. elo!. 19 p:nä. Varlet- tossa on koleraan sairastunut 12 ja kuollut 9 henkeä. Tramissa on sairas- tunut 15 ja kuollut 12. Muissa pai koissa «m sairastunut 37 ja kuMut 6. AriveTaam Batumista saapuneiden mustalaisten tai toisen tiedon mukaan Odessasta saapuneiden matkatlijain fuon«n maahan koleran. Ennenkuin ryhdytte metsäkaup- poihin, lukekaa kirjanen ^Sanoja ja numeroita metsänomistajille" ja arvostelkaa tukkipuunne siinä an nettujen ohjeiden mukaani Kiija- nen saadaan K. J. Gummeruksen kirjakaupasta Jyväskylissä seki Rafael Kjellman'ilta ja allekirjoitta neelta Saarijärrellä ynnä lukuisilta asiamiehiltä ympäri Keski-Suomen. 6—ii P. Kuronen. Koulujemme jpififcSt loma-ajat iuoivat helpvsti mukanaan sen ivaaran, että nuo- riso, toi tuessaan silloin jak>sz-lliscen jou- tilaisuuteen, pyrkii ^vieraantumaan iyöS- ■tä — «samoinkuin nykyään oJkaa yhä enemmän kuulua «valituG-, s«n lisään- tymäctä >opäkäytännöllisyi)dcSia. Ollakseen apuna poistaniaosa tällais- ta kaÄvatukscllista cPÄohtaa ja antaak- seon nuorisolle olhjaiista pysyttyinään harrastliksensa iiinni hyödyllisessä, ke- hittälrässä toiminnassa, on nyt eräs in- noitunut aisianharrastaja. prosessori I. E. Rosberg, ne^moteltnaan useiden o-pc:tajain ja ilvan Hornpa in kanssa, päät tänyt ryhtyä ijukkaiisomaan kokoelmaa ?ä- sikirjoja, jotka .soveltuivat täytetiÄväksi sinä aikana, minkä nuoriso on ivapaana siiännöllisestä työstään. Kokoelmaa tulee kiir.iumaan eri ikäkausia itxrrUn kirjoi- teitirsa pieniä -kirjoja milä erilammmilta aleilta, (jatifa woi-siivat näyttää nuorisolle tien itsetoimintaan ja ivaikuttaa bu^io- kyirNin teroittivmiseen sekä käytännöllisen taitalvuirden kchitichmiseen. Eirsimäiisenä näkymänä tirloksencr tästä simnnitelmasta on nyt ilmestynyt pai- no^ta insinööri Onni Ollilan kir- soittama Nuori maanmittari, jonka johdolla taripeelliset matcmaattisct pokijatiedot omistama henkilö Moi pereh- tyä y!sin?crtailsc>mPiin maamniitaustöi- hin. Kansiin lsidottuna mahsaa kirjanen wain 1:75 lp. Tekeillä aivat parlhaillaan seu-raaMat teaksct, jsotka Kukkaistaan tässä sarjassa sikäli 7uin ivalmiStuMat: Tertveysoppi nuoria tvart-en, Kvsäurhcil» ja ktsäleikit, Linnuirtuntija. KoUlukerbarioni, Nuori insinööri, Kstitseututlltkija, Amerikcn nuoriso lja sen askareet, Apikaalisia kv- kc>ta. Talviurheilu, Kalastus ja m:t- sästys, Hhönteiskokoelmani, Jumala luonnossa, lJävmiimaisema, maantieteet- lis-geologiisia huomioita, Eläinten täyt- tmninen >ja >säilybtämin?n, Poikain käsi- työ:. Tyttöjen läsithöt. — Kansanvalistusseuran Nuottima» roöton SS numerona cn ilmestynyt Sclaäänisiä lauluja. 24 mihko. Toumitta- nut P. I. Hannikainen. Si-sältää Hcinc Kalspen sÄvellyksen Runebergin „Tuu!tulaUluun isydämelleni", P. I. Han- n ikäisen sävellykset I. Bäckwallin ^un kerran kawät tulisi" ja Larin Kyöstin ,Lewät<lauluun" s«kä Er. Äug Hagforsin säwellyk'sen Erkon »Pyhän aatton". 2BI hon hinta 25 lp. Kolmantena painoksena on ilineZtynyt Selaäänisten laulujen 6 »vihko siisäUäen 10 paljon laulcktua sämellystä. Siivuja 29 Hinta 25 p. Kun Kan,sanwal:stus- senkan erittäin habpahiulaista laulu- nuottijulikaisusaizjaa wuosittain lisätään u>sealla Milholla, uusitaan ja täydenne» tään — tähän asti on sarjassa ilines- tynyt 17 mies-, 12 nai-Z-, 21 seka- ja i> l)I'i>äänistä wi>hkoa (ä 25 p.) — tarjoaa tämä nuottilivarastv epäiiemaitä run- jaimman MalAoiman nuotteja laulajille. Uusi tähdellinen luettelo laulu- ja soitto- nuoteista isaadaan pyydettäessä ilmai- s-e.fsi Kattsanivalistusseuralta. — D'Annunzion melot. D'Annunzio on otianut eräältä rikkaalta niaamic- hcltään Roomassa 2öv,(XX> liiran lainan maksaakseen Ivelkanisa. Lainaa makuudek Tulipalo Brysselin maail» maunSyttelyssä Näyttelykö im ikuntq syytteeseen? B^ssMstä sähköltään: Englannin nätfttelykomisario aikoo nostaa Lanteen näylteiykomiteaa waswan, koska tämä ei cflict tptomttji tarpeeksi huolta tulen- N'.-aran wätttämije-'ä', sitie näiutcly- rakennuZsiin «oli esim. sijoietw sellaisia huoneita, joissa keittämistä t. m. s. varten käsite li iin tulta). En^lantilai- nm paloapmHtiö, jossa enin osa tu- hcutuneesia oli wakuu:eltu, tulee me nettämään lnoin 75 milj. frangia tuli- palon j'ch!>osta. Ickaisessa sodassa tämän jälkeen on Englanti kysynyt hänen neuwoaaa so« tasairashoidvn javjeslämisesjä. Se sairashoitokoulu, jonka hän perusti Lontoon löhiStölle niillä tvaroilla, jot» ki hänelle kamta maailman kerättynä kunniolahjana jätettiin, on aina ollut mallilanokseua. . keisari Frans Iisoin ^t)-wuo- tisMko. Be rl i a. <lok. 18 p. Zöil- h?zn>^höhessä, joösn k.usari Wilhel:n nykiiaän oleskelee, p!deltun s uh la-.ia- niiaiiet, joihin otti osaa Itäwalta-Un. 'ann lähettiläs, maltiokanZleri sekä ul- kocs!i"nministerr. Keisari Wi^helm maljapuheessaan Itän>allan lä. f;?t:ii'lön Ipuofeen lausuen, e:tä keisari ,lrr.i3 Josefin wuosirikas elämä cn ?a!sal!t vhtä kallisarnzciuen kuin sy-'- iinuimaalleen. Lauiue l Taksan kansan nim-slö onnittelunsa toiircrti keisari luhl-ivalle pitkää ikä-' maittcnsa suo- ja.t!t.l'<., Jtälvaklta-Unkarin armeijan korkeimpana päällikkönä, uskclliscna li'.itv!aisena ja perwnalliiena ystäwä- nä. — Florence Nightingale. Lontoos sa on 'kuMuit tunnetta ihmisystävä Florence Nighiing^le. Hän oli syn ^ m ." R ,tijniit roukofuim 1^ p:nä 1820 n en han soittanut eraa-e.n pankknn ' ^/^ut huc>mattawa — Now. Mremja ja mcitrifiuätctt tor- pecdoweneiUen läqnti Tuomen sisäve sillä. Naivoje Mromjaöia on kirjoitus menätäisten tonpvedoiveneitlen käynnin johdcsta Suomen sisämesisimllä. Lehti huomauttaa etteNvät ivenäläisct laitvat ennen uskaltane«t liikkua edes Suomen isaaristiossa-kaan, mutta nyt on luomen lahden laiiivaston päällikön ami- raali Essenin innolkaitten tonncnpiteit- t.'n johdosta joukiko Menäläisiä torpedo- »veneitä Zulkenut tänä kesänä noin 1,300 peniUkul-man matkan Tuomen sisäjävwil» la. Huoma ttatva on wielä et täi Zoko -matka on tchch ilman luotseja ja ilman k«»>dcl'san alkuiperäistä käsikirjotuslaan. — Kansan Näyttämö. Kansan Näyttämö, jonkla johtajana, kuten tun. ncitva, edelleen on sen tarmokas pe- rnsiasa, hra Kaarlo Halme, alkaa näy- töniökautonsa slHsk. 1 p:nä. Teatterin jäsenc: ^kokoo-ntuwot harjoituksiin jo tiistaina. ?<atterin ohjelmisto tulee tänä näy- tiii'!ö?autena olemaan yhlä armokas ja ivcihteleiva kuin ennenkin, käsittäen milmeiset huomattakmimniai. uutuvdet ullomailla sekä muutamia kotimaisia ■itamdmiä. Teatterin ohjaajaksi on otettu meikä- läiiesse taideÄämässä tunnettu yli» oppilas Toiwo Niskanen. sija oman maansa ja ihmiskunnan his tor?asja. >Ku>n Krimin sodan aikana sotäkirjeentva-ihtaja Russel oli paljas taitut sen tiian, missä Englannin ar- meijan haaivoitcltu-t olin?at. tarjoutui 3-t.^vuotias «miss Florence Nightingale jcirjcstämään sotakentällä ranvittaivan. sairaanhoidon. Satanäyttättiölle hän läksi mukanaan 34 sairaanhoitajatarpa. Tavattoman tarmokkuutensa, särjes- tämiskykychä >ja todevisen rohkeuden kaiitta hän sai aikaan uuden järjestykö sen. jvka Imeläkin on mallina saira? hoidolle. Krimistä hän muutti sai- rasbarakkinsa Konstantinopolin edus» talle ja onnistui täälläsin aikaansaa- maan uuden järjestyksen. „Kcski-Tuome»" kuoron matkoilta. 4. Tampere—LeimonmZki. ^ Olipa Juhannus-aatto ja kesäinen pai» !vä aito hämäläisessä koreudessaan ?m» saalvuttiin Tampereen kaupunki». Päitvää Mietettiin katselemalla kaupun» gin merlillisyykziä. Koskia tutkiskeltiin, käytiin Kotkankalliolla ja Hämeen wu< seo-sa. mutta kai-kista huwittaivinta oli käyntimme kaupungin palo-laitolsella. Vc-:äwällinen palomestari antoi meidän omin silmin nyt nähdä palokuntalaiZ» nopeutta, josta meillä muilla ihmisillä ei ole aavistustakaan. Onpa se isähän ihmettä katsella, kuinka IS sek. hälytyksen tapahduttua, makuulla ol?:vat miehet «vai jo malmiina hewosineen ja ruikkui» ncen rientämäM palopaikalle. Tilmät pyöreinä kun sarilanapit töllistelimme :äiu ja ihmettelimme suurestl uskoin»» ioina nopeutta, mihin .hitaan hämäläi- senkin" näklH opettamalla saa.van mu» kauiumaan. „Priki" näppäili kuivia Läs- t^i kome-nnosta, mutta epäilen saiko hön aiwcn tar?kapiirtei<siä niin nopeista lii- Viinurista, waiikka hän Ichiiufin koneensa o t laiva n yhden wiU>e»M!ljoonas-csa se» ■kunnin pAakuivia. Ziltaa »vietettiin Pyynikin rinteellä, Rosendahlin ratvintolassa ja ihailuin sieltä aw«veranna-lta Pi)häjänven tum» maan kalmoon kuwastu!vain judannuS- iul:cn loimua. Konserttimme Tattipercen kyöivZen» talolla Juhannusipäimänä kello 12, rncni mi»ä lauluihin tulee, mieledtäuune aika hihoin, mutta rahallinen puoti oli kotvin laiha. Olimme saapuneet tänne juuri nyt. saadaksemme kaupungissa paraikaa pidettälvien chömäen-Iaulujuhlicn juhla» yleisöetä tvankan publiikin' itsellemme. Pctiymyksemnie oli suuri! Väkeä puo- lisen salia ga se kauttaaltaan kaupungin pcrU>aristoa. Tämän konsertin keZtäeSla kadotimme «myös rimeistammt .Joose» pii", tuon aina innostuneen, aina !au« luun Malmiin, ivankan ensi-basiklimmt. Hän sai sähköteidse sanan, suorinta tietä lähteä saattamaan sisariaan tuonelan tummaan kätkyeoseen. Keniertin päätyttyä käivimme laulu» terivchdyksellä unkarilaisen prosessori m?a hyaväksy, uhataan häpeällä, heitä merikarttoja, joita Suomen luotsilaitos boikotteerataan ja uhataan kuoleinalla- ^ e: luowuta. Kirjoituksen luussa lausu» kin. I taan: «nsimäisen Zerran näkitvät Mille» Ei saa sulkea silmiä siltä, san^'o kir- johtaja, «ttä se agitatsioiu, jota täällä kaikill« tunnettu, muita wenäläisill« wi- ranomaisille salainen Vapauden liitto harjoittaa, on tullut aiivan julkiseksi ]a «skomattaman rävkeäksi. Suunnattomia summia tuhlataan ulkomaan sanoma- lehtien ^muoKaamisetsi". Toiweet owat nykyisin siirtyneet Englannista Sak'aan, jonka wuoll>si sinne on lähetetty melkoi- nen joukko henkilöitä »vaikuttamaan Saksan kaupp»- ja maltiollisiiu piirei- hin.' Myöskin Äöenäjällä on kaikki tvai- krttimet pantu liilkkeelle, jotta siellä ta- tvalla tai toisella saataisiin aikaan hal» lituSjarjestelmän muutos. Puhtaasti tvalkanlmnoukszllis^ tov Minnan alalla liiton johtajat harjo:.?a« Iin .ja Joensuun asukkaat AZenäjän sota- lipun liehuman jäävillään. Wähän olemme tähän asti ottaneet lvaaria historian opetuksesta. Suomen walicituksen ailana ei mirenkään pääö- syi Kuolpiovn, ennenkuin rakennettiin tykkimeneitä. Wasta silloin onnistu: Kuopion Mallobtus. Mesien katkaisemilla teillä on tvain se aseman herrana^ joka hcllrtsee we>siä, ja jos me jätämme tä- män huomioon ottamatta, niin mvimme kohdata Suomen .jäävillä toisen Kauka< sian. NähtämäSti owat sotilashenkilöt kiinnittäneet tähän huomionsa, lukuun» ottamatta ZaiDea tätä tekee Wenäjän so- takipun ilmestyminen ja aseiden kalske »rauhoittaman" vaikutuksen lojaaliseen Suomeen, - 224 - rakentanut, ei kestZn>t ectes kuolemaani asti. Omien 8llmieni edessä juoksee elämäntyöni um peen kuin vako santaan. Oi, Harry! Miten katke raa, katkeraa? Mamma lausuu lopun sydäntä vihlovalla tuskalla. — Mutta, kulta mamma. Onko pikku Harrysi elämän onni sinulle rakas? — Vielä nytkin, vaikka näinkin teetl — Niinpä et voi minua kirota etkä luotasi pois- ajaa. Sillä se suuri sielun kysymyshän on meillä molemmilla yksi ja sama. Erotus on vain siinä, että sinä rakastat Ruotsin kansaa ja minä Suomen kansaa. Mutta rakkaus omaan kansaan on meillä molemmilla pyhä ja palava. — Sinä et siis tunne mitään veren siteitä Ruot sin kansaan etkä velvollisuuksia sitä kohtaan? — En. — Laupias luojal Näin pitkälle olemme erkau- neet! — Niin nyt olemme. — Ja minä sentään ennen ilosta värähtelin, kun sinun silmissäsi olin näkevinäni minun oman ruot salaisen sukuni hiilenhehkuvat silmät... ja omat silmäni. Minä join niiden katseesta elämän onnea ja sain siitä voimaa paljon kestämään elämän taakkaa. Sinun kasvoissasi olin tuntevinani oman isäni hienot piirteet ja sinun suunseutu on äidil täni perinnöksi saatu. Miten selität tämän, rakas Harry? — 221 — telo mene. Mutta ne edelliset polvet osaa arvata ilman luetteloitakin. Sillä sukumme kantaisä tässä kaupungissa viidennessä polvessa on räätäli Nik kilä Sotkamosta, josta Isonvihan aikana kulkeutui tänne rantamaahan. Muuta ruotsinmaalaista ei ole koko suvussamme kuin sinä yksin. Kaikki muut paljaita tshuudeja. Pappakin! Ajatteleppa sitä, mamma... Oi, ajattele, eikö minulla ole velvolli suuksia näitä vainajia kohtaan? Enkä ole rotu- ihmisenä täysi mongooli...? — Sinä olet siis nyt kuin maisteri Tervo? — Olen. Mamma ponnistaa viimeiset voimansa, kohoaa kuin taistelukentällä haavoittunut soturi suurella vaivalla istualleen ja tehden ankaran liikkeen kä dellään huutaa Harrylle: — Pois!... Pois!... Samassa putoaa takaisin vuoteeseen, pyörtyy ja korisee tainnoksissa. Harry puree verensä kylmiksi. Sillä tämän tais telun täytyy loppua hänen voittoonsa. Rauhallisesti virvottaa hän mammaa. Ja hän py syy ihmeteltävän rohkeana. Kun mamma tointuu, on silmistä uhma poissa. — Jos mamma tietäisi, miten minä nyt olen onnellinen, niin mamma itse kehottaisi minua jat kamaan edelleen sitä polkua, mille nyt olen jal kani astunut Niin, kulta mamma. Vai tahtooko mamma, että minustakin pitäisi tulla samallainen väsynyt, onneton mies kuin pappa on?