N:o 257 (131) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina marraskuun 10 pnä '.Txll Metallien kiillotus ja puhdistus aineita Color, Sampo, Voiiua, Ceolin, PuNnl^u, Bolen, Geolin ja Pufcd ; stus-hyytolö& saatavana K,-S. Rohdoskaupassa Matkailija yhdistyksen, kokous tänään klo 6 i.p. Hotelli Vahlgreniasa. Tär- keitä asioita. Kaikki mukaan. 401)8 1—1 ' iaiicn A. A. von Karmin. Hra Kar- j niillä ci ole minkäänlaisia ansioita, | jotka oikenkkaisilvat Iiilr.ci »virkoihin i tullilaitoksessa. Hänen ainoat an- sionsa wirkauralla o.ra!. että hän on palmellut w.t. kielcukääi.täiäna Vii' ! purin raastulvanoikeude^sa fofä ici- jiiiimit kaupungin w.r. kaupun^inlvis- ! kaalina kolmeen erään yhteensä 23 poiiiniä, kaikki laittomuusivuosina. ?ainän jälkeen on luin tniuaiUnt i keitraaliklilvernöörinranöl iässä. 88Htteparhaiten f llekirj'ittr.neelt8,joio osumalla katskaan tarpeirerr, Tai il- Tamoin käsitellään erästä ■ mystä, jo-:-ta Bayeri.sa on paljon kiistelty, nim. onko »valtion pioätet- tämä itselleen »vesilvoimia yleishyö- ^ h^^esitvoin^alaitoksia varten, joi- dyksi myös muitakin kuin paljasiuan amnlla on tarkoituksena »varus- fix-foalifia tarkoitukim h-aitcu tahi ^ IU ; kokonaisia fcittn;a sahköivirralla. onko maltion otettalva osaa yhteiseen ^ ämat laitokset rakennettaisi'.!! yfiu rakennuspuuhaan mesipntouksia käy-! iyise-otä alotteesta. Mutta on myös nalle, jonka yleiset yhdysruiinat ^»vat käyttäneet. Missä ci ole tilai- I suutta liittyä suurempaan sälikemesi- moimalaitokseen, ehdotetaan pieneni- piäkin wesiwoimia käytettälväksi koh talaisen suurien piirien »varustami-^ scksi sähkömirralla. Tällaisia laitoksia perustettaessa sopii käultää sitä oi- Senaatissa esiteltiin tiistaina ken- keudellista muotoa. joka esiintyy raali'uwernöörin kiri? ja ministeri- osuuskunnan nimellä. ^ »o-.i!tiosihteerin lviraston kirjelmä, sitten tehdääi: selkoa cljboiufUöra j fr >£elra armollista .nyöunyiyStä fiU he:?, että »vuoden Ivll Maltiopäimäin Waltiopaiwäknstaanukfet tv. 1911. täntöön otettaessa kuntien, osuus- kuntien ja yksityisten henkilöiden kanssa; erityisesti käsitellään ajatus ta »resitalousosuuskuillien tahi osake- yhtiöiden muodostamisesta, johon »valtio, kunnat tahi muul yhdyskun nat ottaisnvat osaa Belgian pikkura- tojen esiknlvan mukaan. Vesitalous- nenivostossa tästä asiasta neumotel- taessa wastustettiin ehdotusta ja tuotiin esiin melkoisia epäilyksiä nai- den tarkoitusten toteuttamiseen näh den sekä hylväksyttiin se kanta, eitä ainakin toistaiseksi on edullisempaa, ct.ä yksilyisteollisuus tai myös kun- nat ja osnuskuntientapaiser järzestöt itsenäisesti käymät ottamaan tvesi- »voimia käytäntöönsä ja että »valtio edistää näitä yrityksiä liemillä lu ^ansaantiehooilla, jotka kuitenkin tarpeeksi suojelemat yleisiä etuja. Useaminicta luivansaantiiiakemiilsis- ta annetaan sille etusija, joka takaa taloudellisesti ja teknillisesti par- yaimman hyödyksi länitäminen. Tuuria painoa pannaan siihen, että jokainen epätertve, taloudellisesti puolustamaton ja itsekäs yritys saa- daan tässä suhteessa pysymään lai tolla. Erittäinkin ponteinvi-u vn maan uielkcin kaikissa osissa tn.un esiin »vaatimuksia wntien, pikki.teoltisuu- Len ja maatalouden »rarustamiscksi sähkömirralla. Kuten eräässä wesi- Moima-osaston ylsitr.iskohtiin mene- Mässä tutkimuksessa on oiotertn, wvi tätä tarkoitusta marten snurcmpien lv».siwoimien käiiiäntööitoltamiuen ainoastaan silloin tulla kysymykseen, kun on olemassa sähköivirran suur- . käyttäjiä, jotka samalla täyttämät^ , . . Mirtaa tasaisesti, tällaisia olvat suur-! Viräill81tty.Ifl«yi6iSi& teollisuus ja suureminat kaupungit.^ suurteollisuus on kuitenkin tähän ^ saakka pysynyt pidättylvässa asemac- ^ sa, nähtämästi mähemman ottaen' buomioon woiman a>kaansaanliselsi menemät kustannukset, kuin muut^ määräämät tuotantokustannukset, ..... . , . .. ». . . . ... lanettanyt kirielman. ?osia han aluk- tentin rahtimakint ;a palkat. Zieu-... . ' 1 . _ . .. .... . » >i huomauttaa, että kuvernöörien oh- motteleMan tn moorin paatehtamana [ ,[ . „ ... . , . x r „ 'eiaannon O ia b Js:ain noialla on on alettua luurteolliiuuoen. kaupan- ' . ficn ja maaicubu» to»). MmMcc! ^d-""'°->> >-->"» M. ichI°..!,ulliSI°» tlim-Mn läjill-■ Ia "" cu " kustannusten suorittamiseen saadcian käyttää eduskunnan esittämä inäerä 700,000 mk. Pclikorttisuostunta w. Senaatissa esitenuii tiistaina ken- taii'.a kenraaliluMernööri'.: kirje ja !'.t!n<tcriwaltiosihteerin miraston fiviclmä, koskema arm. Mahiuisinsta aiViiilsceii w. 15)11 iuoritertawas:a peiil>?rt!isnostunnas!a. senaatti päucti julaista asetuiseu osetuslo- k.;elmassa. - - Tckijäpaikkio. Maanlviljely-" halliin? on myöntynyt tal. Atikko II- kal!? !00 iiikn palkkion teoksista Jic- hiläiskirja" ja „Sla:miU)oitofuia". clcincssct ehdotuksia »vesilvoimalaiLok- siiii, joita maltio on itse aikonut ra- kentaa. Erityisissä luetteloissa on lyhyesti knMattu mnnt tntkitnt pu- tonkset. Näistä t-x'i nähdä »'utonkset, soita Moidaan käyttää l,yodyksi, milä >ekinllestä rakennustapaa niissä on iäyiettälvä sekä rakeni>uskustannuk- !.'i. Tämä luettelo tarjoa niille piireil le. jatka tuntemat mielenkinito.i '.vesi- .roimien käyttäniiseen, monta terme- tvllntta näkökohtaa Ivalinnassa, mit- ta plltouisct paraiteu sopilvat kär.tet- tumiksi teknillisesti ja taloudellisesti tuukin tacpeen mnk.an. Rnten ylläolewa:ta uökr.y, on Vayerin hallituksella tändellinen ia-' lonspolitiikka sein illä maan Meiilvai-! 'itien lmödyksikäyttäinnttn r.ölifcu.' Cimiöti::nit on ajatus erityisen mesi- ^ pocin■ aofaxtort perust>.ii!!!!.str Iiiiiv.-o- teknillisen taimiston ylit^yteeii, j:.'i'ka nitsen on saanut »'.aianniainnittari kantta aikaan saadaan pkjityiskoht>ti- I. '-varpion toimntaina ».aan c- ieiiipi täsittely ja faa;inictoau sini- vokquuiio ;!, jonka lm*ia 0,52 ha me= icrnpi yjtlf.iiiiroyo wesuvvimatutki- rcnrnimau-oUHra ja — ha urivotonta nuikzia kosken issa s<ikc-issa sekä ^e!- uia-^.ta on erotettu t--önjoh!as>t Juho Mempi yleiskatsaus kokonaisuuteen Lehtoselle Rajala niiriselsi Palstati- nähden. Erittäinkin onnistunut on [aksi, kuuluen kruununivonn Bolter mcsi:a!ousneuwoston perustaminen Lindrothin ja hänen lvaimonsa o-! er: toimialoilla tySskentctcmistä hen- ^ n.istaniaan Lahden '.verotalosta e-! kiloista sekä sen toimintaohjeet, ^^oi- >ro:ettnun ^jlisrön osaan Iyiväskylän j • lv .« n olla marinoja, etiä näiden toi- p-täjän Jyiräskylän kylässä. > menpiteiden kautta '^ayerin Mesimoi- Erotetuu osan hinta on 2,5.00 »:k. iv.at tulemat järlir/väisesti ja yleis- p on sitä kantatilalle m .ksettama hiiöiyö parhaiten Masiaaivalla tama-- muotuista mcroa koln.s inarkkaa. Palstatilat. Asianomaisen ni'<U!i>>.> n-ainvis^ — Tuomarit. .?>ow!oik. asessori ^ » » I. von Ztveygberg on anonut, että S ÄLV!VÄSL.L6SL bäi-.tä ei otettaisi huomioon Saari- laamalla ne valmiina. järMen tuomiokunnan tvomarinwir- KankaUa on niin rucBg &eti, että TRativaifiinkin osaaja tule© tyjdj- kaa täytettäessä. ■ tetyksi. Ehdotuksesta Saari-armen tuo-: M. G. OKSALAN MM» NmsiMlM kokous tänä-iltana klo 7 i ltä erottaminen olisi lap..htunut rMcn palokunna.ualoila } enraalikmvernoorin 5askysta, ci pt- . .. t «.t -ci- m hfiiff(inn?o. Maan raNohtui erottu- i^>'sa keskustellaan ^arkt.l^ a niiokuunan tuomarin Mira:' täyttä- \ miscstä on Malittannt, paitsi ennen ^ mainittu asessori Tähkäpäätä, oi- keusncuMosmies Lennart Lauren. ^ — Waasan w. t. poiiisimcstarin ; erottaminen. „Waasa" kertoo, että sanomalehdissä kierrellyt uutinen,' eitä l bd paikkaansa, Maan rapahtni erottu niinen kuwernöörin oma.?- ta alotteesta. — Tapaus, naii» si sitä, että se hywin kuivaa uuden inaaherramme Mirkaintoa. on sitäkin kummallisempi, kun Poliisi Menäläi- sen papin hämäistysjuiuissa on usot- tanut pontemaa toimintaa, io?ta seu- rauksena oli m.m. miimckn t>lpah<:t- neen ikkunainsärkemis'utun pääity- minen lain sallimaan ankarimpaau rangaistukseen syyllis.'lle. Pak!mc!Uk8. l v. itä* Kokouk- istä edus- kuutctvaaleja koskemista asioista, jonka wuoksi on wälttän'.ätöntä, että nuorsuomalaiset luknimsti sinne saa» pnMat. J yväsk yi ästä ja Keski-Snomesta. Wille Wessman. HxS Keur»vn wanhs kirkko oio taan siirtää Helsinkiin SeurafaareUe Seurasaaren ulkomuseon luoja ja Mäsymälön Maalija toht. Axel Heikel on lviime miikolla oleskellut Keuruul- la. Toht. Heikelin käynti siellä on yh- teydessä Seurasaaren ulkomuseon laajennussuunnitelmien kanssa. Ci piiäisi olla kysymys sen '.vähemmäs- ta kuin Keuruun Manhan lirkon siir- täinisestä Helsinkiin, mainittuun ul komuseoon. Todella näyttääkin tämä hanke ole man Seurasaaren ulkomuseon wc.- jan ohjelmassa.' Juuri ilmesty- neessä „iiotiseudun" numerossa ot- taa näet toht. Heikel tämän asian pu Pitkällisen sairauden nnirtamana, hieksi, antaen samalla seuraamia tie- Moipni kauppias Wille Wessman' tr-ia tästä »vanhasta kirkosta: rauizallisesti kuolemaan eilen aamu. 1 ^"iruun kirkko maiinislni m. 1758 na klo 4. Hänessä kadotti kaupum 1" nmalattu w. 1785. niinkuin .. . , . ... . luetaan taulussa lanti-en oMen otn- kuume yhden tnnnetu.mmista ia ar- on riotikirkko. mutta on Ivoss^pidetyimmistä liikemiehisiään.! tapuli rakennettu yhteen kirkon Wainaja oli syntynyt täällä Iy-! kanssa. Paitsi kapeahuippnisia pää- lväskylässä 7 pnä huhtikuuta 18 .'>2. ! tyiä on tvarsinkin kattopaanujen jär- Puliveltuaan kanppanemvos Ioh. j^" a - Moleinpia pääomia ojnvii.inMVi. «sr.rr.i k{ä ! Uiuickc kuisti. Kirkko un ulkoapan, 1 laudDirctiu. iiirkkopihcaii lullaan a käytet. ilii. a r t t i (5 e v i f a i n e n. uutimia. A. 8. Jtiiiittin lvmsl. KenraalikuMernoöri on senaatille Samoin läänin !il!vernööriil mi- raslon hymätsyniisen manmist^k- sen on saannt maramaanmii^ari ^lr- ms Edgrenin toimittan>.: maan erot- taminen, jonka kantta 2.^d ya lv>.ron- kannattamaa ja 0,«i2 ha armotonta maata on erotettu Multian kunnalle Behloon kylän kansakonina mart^n .^oskilehto niniiseksi palstatilaksi kuu- lulvana tal. Aapraham Väätäisen o» inislamaan sanian lumiseen iuerora- loon Multian pitäiän Mehkoon ly- lässä. Palstatila on lahjoitettn janotulle kunnalle ja siitä on emätilalle mak- seuama »vuotuista Meroa yksi markka. Niinilään on ivah>vistu!'eii saanut Maramaailniittan I. v. SlaCun toi- ,«.,.«.».1.»^.... •viv—v - , , mitrama maan erottaininen, jonka »S marl-n. kiinnittää »äidcu f U( "' L laiidrt 1,5 ha Ilicrmilmm-ltaiM', ja w-siw°imiin i-kä koittaa saada «ta, A«,m« _ • • ••• r;;.. ie» kmtenkaan taman lalkeen ole kes^ mita yhtymään yhteiiln to,men-t ' .... . .... tleyttanyt wahmgoll'.sra toimintaan piteijlln. ,. Monessa kunnassa, pikluteollisuu- ! ' . a n . ^ ]uUi ia lnentoia desic. ia etenkin maatalouoes a he- ' ' , L . . .. . V-. f lieet oikeutettua ranneet hartaat tonvomukiet sahko- wirran saamiseksi malo- ja moiiiia tarpeisiin on Miime aikoina aikaan- saanut sen, että sekä suuret että pie- iötjiiiliilftcl >°-°wä. -t.d°.uk!ia {uuIiianfa , joiäta , Ituni cn pmmp.™ ma>I°I°» P^ia ckrncn o|Qi(äinenlin ,ulupu-ti6ämi» Pariviaiseii liikkeessä täällä kauppias Pakarisella Joensuussa a- Masi hän täällä Iv. IS7-1 oman ink- , fctn. joka lvuosien Mairella kaÄvoi i hyroinkiii laajaksi. Mutta ollen l-ar- lluinuiseii lämminsydännilen ja ant- tamainen, joutui hänen takausten ! kautta kärsimään. 2£umeisina wuo» I sinaaii olikin hänellä ivaan terwateh- | das ja pienempi lainpputauppa. .kaupunkimme kunnalliseen elä- i?'ään otti kauppias Wille Wessman terlveytensä päiminä innokkaasti o- saa. Hänen tarmoaaii, taitoaan ja tunnollista, uhrautumaa iyötaan käytettiin monella alatta. Ollen u- seainman kerran ivalitt:: rahatoimi- kamarin isännöiisisäksi toimi hän l^äsymätlöniällä innolla silniällä pi- taen kaupungin edistystä ja paras- ta. Monta muuta luottamustointa hänelle uskottiin, m.m. oli hän useat muodet Jywäskylän kauppiasyhdis- tyksen esimiehenä samoin myöskin saitori;alcf]ti Keski-Suomen johto- kunnan monimuotinen pulieenjohta- ja ja jäsen sekä täkäläisen Matkailija- yhdistyksen puheenjohtaja ja rahas tonhoitaja. Kaupunkimme lukusali ja kansankirjasto olimal hänen cri- t.'ijen huolenpitonsa esineinä, niiden samoinkuin Malkailijayhoistyksen kahden porttirakennuksen kantta. Äoska kirkko ivielä on hymin säily- nyi, on siinä hauska käydä. Maikka paljon sieltäkin on '.viety uuteen kirk- taon, niinkuin kyiltiiläkruuni-.r, kir- konkellot y.ni. Muutanna esinei:ä/'"^ on lahjoitettn Helsinij'.n historialla icen (— kansallis-) niuscoon, m. m. komea arkku w:lta 1G40 ia 2 öljy» taulua. Jäljellä kirkossa on alttari- taulu ja saarnatuoli, .kirkkoa koris- m z r a i n j a l o s k u 5 za kaup- paayiinen omiin käsiinsi. Laajaa pohjustusta seurasi innoka» keskustelu, jossa metsäasiat» pihdit» ti in moneen puoleen. Muudankia inaanmiljclijä liikutettuna toiwoi sen oleman lähellä, jolloin picnwil» jclijäin pakosta täytyy ottaa puuts» lvarain jaloötuS omiin käsiinsä, «h- symys sai yksimielisen ja lämpimän kannatuksen osakseen. KysymyS »Sfc t«.'itiin wirittää tulelvaSsi Äeöki-Cuo- men maanmiljelyss-uran kokouksetsa esille ja walittiin op. Kuronen se ko» kouksessa esittämään PylkömnSe» maalaisseuran puoleSia. ?Sielä walittiin KeSki-TnomN» Maanmiljelysseuran mnkkokoukseen scuromme edustajaksi opettajat PÄ» linen ja Kuronen. — Vilppula» laafstdulim Jmpelasc»» ra n orpajaiset ja iltama cunwt t. k. S p. S.'uori|o]cur<Jti talolla. Ohjelmassa oli m. m. torwisoit:o<^ kansanttlnSseja sekä runo «Äarjalon huokau!'. jonka lausui yliopp. neiti .Wa-lma Kau"?. Au?a!aup» pa !ä>r>i huonosti, koska se oli rottia ilta» mankin aitana imreiflä, Uxtikfa iltama cifeifin l'/t tuntia myöhemmin kuin «ti nmouettu. .Iltama alkoi noin puol. yhdeksän. LH» jelma oli. hymin wan!!u ja arwokaS. Äluksi sorrteli Nuorisoseuran torw?soit» toiunia. Terwchdy-puheen pit: opettaja» :ar Hulda Pylkas. Laajassa, innokkaassa puheessaan hän m. m. koSke:teli yhteen- liittymisen tärkeyitä. sitä hyötyä, nufii siitä on, joS silä johlr»» kauniit isän» mac^.isct, kansamme onnea tarkcitmivat aaucet. Runon la:isui opettaja Sul» S!auialah:i. 5!aytelmä?2?pale »Wuloa fctti" näyteltiin jotenkin hylvin ja teki se tnicfiä hlentäwän lvaikutuksen. Stu* iva ei ma .Rebekka faiiuoCc" vli erntäin kännit. Wi iin ei scksi. yleiscn ianbsin «d«l« .ä. o!i kansan tanss-j-i. Lhjclman suoritus yl«ns,'i onnistui tywin, joS ei »Ut lukuun yitiföä kiusaa npa ajan haaskaa. T'imi p'.!kä odottele» tninen haumitii ainakin tanssiliihkoisia vikiiöä. ulct sckä arpajaisista, etiä iltamasta ! ?ulcn>at löyhäin kansakouiulasicn hywak« i si. siiS «rittäin hywään tarkoitukseen. ; — Kuortaneen lokkari-nrkurin maa» sitä paitsi inaalaukset talossa li^ka wiime sunnuntaina e. l:U;i siialla ja kolmen lehterin laidoissa. Ikämän »vaikutuksen tekemät kui '.enkin muutamat seidat. Kumman kin porttirakennuksen pihanpuolcllc oi: laitettu uudet olvet, soisia toinen en n a!toiseksi maalattu, karunkin tämä omi on hirioean näköinen. Nännit olvat etelä- ja itäpuolisilta var^töirtii pudonneet pois. Ilse kat- to näkyy kaipaaman paikkaamista ja teiiraamista. Eteläinen kirkonkuis- li on rappiolla. Pcrnstus on toi- ollu: Humppilan lukkar^urkvr'. S. Tum« ntuncn saanut yhtään ääntä. 2:Ika fijaUa ollut Kuortaneen w. t. lukkari-urkuri A. ik!v.ri sai 302 ääntä ja 3:Kc njaila oi» lu: MuLtasaarcn to.t. urkuri B. G. .^ail» ma n 42 ääniä. — Rcwolwerit ja «euse» weljeh» den ja tasa-arwois»«Äca jatajuia. 5u-.n oudolla kun edellä sanotut «seer ...luulvuilin iäyi:k.rw.i:ii nim ihmis» l)::awalliseen t>arkoi:ulieen kuin weljey« t.-n ji tasa-vnvoiju^^vn jakaminen on« kaantunut pohjoisen ristikäytälvän cr tämä kumma kuiienlin lapahiUlNllt länsipuolella. Penkkien owet omat, Virroilla niin fanoian Rantakunnan inikäli niitä on ollut, reivityt sijoil» TyötvaenyhdiSiykscn talolla wiim« lota« taau ja on enää ainoaltaan Uku i :ä !'->:uun Lv paiwän jälkeiscna yönä. Sano» tänäuä. Että tämä kirkko on wiral- :ulla talolla piti olla yhdistyksellä tlt®» ta pantu osoittaa sekin seikka, että ''akaristoa käytetään ruumisarkkuma- ka'-inina. Lopuksi lausuu toht. Heikel: Hämitys on Keuruun kirkosta wie- la faukana, johtuen liitä, että se jäi täytäunöstä masta m. 1L!>2. Mut- kunnassa ja ti» woi päättää, ettei toht. T. ole edes; i Erotetun osan hinta ou 1,700 'uk. i yrittänyt esittää luentojensa sisältöäpä fiitä fln CTnätiIaUc „,atsettowa^ tieteellisessä muodossa, lvaau tutus-, muotuista meroa kuusi markkaa. Että mältcttäisiin mesiivoiinien hajov tu»'ta ja estettäisiin epätaloudellisten sähkörvesuvoimalaitosten syntymistä, on annettu Mastaalvia asetuksia. epäsimeellisiin puoliin ja kehoitrannt heila hillittömyyteen seka wääcisie!» lyt niitä simeellisiä periaatteiia. joil- le awioliitto on rakennettu. Ken- raalikuMernööri katsoo rämän Ivuok- i »viilattu hänen e^äaiänsä toimiin ja harrastuksiin, mutta ken tunsi Wille Wessmauin, se tietää, että hänen elä- — Jämsän waaliiväärennysjutun' u '" n ^„ jälkikaikuja. Kuten muiölertanee, uelnn.au, se tietaa, etta .aikki hylvat tuonntsi Jämsän klhlaiuunanoiteus harrastukset herattuvat lammin.a aikoinaan toimittaja I. Pohjolan sak- ^ lvastakaikua hänen sydäiumessään, koihin ja maksamaan oikeuskuluja'joka sykki kaikelle hyiväUe, kauniille uia johon towcrit olevat raahanneet terpirojua »sorreruill»' lohdututselfi ja vrMe iloksi. Multa kimlngaS lorpiroja olikin taitaiva kuin Napoleon, hän osast :aiwunaa towerien p-.enen iloisen taso» '.»Xillan ot lainaa n waS!aan ilseioaltioan öiolpirojun ^altitjijakseen. Itselvaitia» ajoi tyvannimaisesli jouktonsa hnmeaän :appcluun sellaisella ryskeellä, etlä se >cki enriscn tomerien tasalvallcn rcuhal» ..''ci aikcc: tyhjiksi. Z.'aina>l sija':a :uli 'olo yön kcstcuvä kauhea tappelu. N^y» :e.mäkappale y.m. ohjelma jai suoritta» naita. Tillä kaill» järkeä cjo.:ran)at yri» jekaantuuoat y'eiscen tappelun secn. Hurjaa temmellystä jalkur yön aamuun jaakka wu»rol<!len sv ulkona. Ascct 0lwai hirmuisin?» jellailsina kun käyieltiln rewok» ^se saataisiin siirretyksi Helsinqin lä-j ivircja ja meichä; olipa wielä ^ljänä Tässä on wain muutamin piirtein' l".isnyteen perustettuun ulkomuseoon. ^ saticjattn. joilla meljeyz ja :aja-arwot» hyivätsi hän »vielä tautimuoteellaan ^ ia alulle se on jo päässnt. Ja jos seu toimi. Edistyksen ja suvistyksen lliin-j U1lltn * a j ci , t omin Päin • • •• . .i-u.» •• r f i •• ■ tarnuu cijioihin kankii. niin kaulus trnncrna YÄ°W°°. !u->si ha» ttrM. ^ r __ i, fi arlvotonta maata c \ eroteltu ia ' ia oa l i ll J a M uu ', porttivafennusten o'.v?t Kirkon for- "' itiorinvrfp Attpli ni-! fau1uu N)wleu ja.nnisen on tapahduttama ainoas- J 1 ^ La^jl.alle Makt n -, kohottamiseksi. Myöskin Jy- taan rakennnstaiteilijan johdolla. «MttrtXt* UAT f !«««( I»AM * I (YV1 «- ( av • »I ^ . . su US leikcltun aiwan 'atke:oiltawanpi«» ii » i niin annoksiin, ^hmcellinen onni tuossa ~™~™" | jmkcaesa onncttomuubeiio oli, ettei kaa» — Multia» lunnou väliaikaisessa! .«noita ollut Yhtään eilä pahemmin haa- kunteki-koukseSsa t.k. G pnä käsitettiin seu»! ».oiuuneilalaan jäänyt uiistclutame» asiat: L>allttiiin t^. 14 pnä pivetläwä!»n yh- rcclle. Mutta joS tusllaiisia a^kaa ja:kva .r^n hinvcä laiioj tuollociun joiatasar» teiseen kuntakotoukseen seuruulle kun, uii on a-.lvan Peräkunnan uudcn kansa» nan puvlcsta edustaji!>i talolliset Fr. ^ kouiun »vieressä. Jos siellä lulla«m usein» Näissä asetuksissa määrälään myös, ' stn johdosta, että hän oli »oäittänyt, > ^' oikealle elämässä Se ioka dänet' ^ulktisenmäki ja B. ^arivenpää ja.tin toimeenpanemaan yhtä «ercha hac» että kuittien tekemät sopimukset säh- ^ c ^ clt,at ) ,f " ' ctli muutamat Jämsän pitäjän ^ ,,' Ä , n . ; „: it v ,^ eiU< wairamiehijsi talollinen <!dwin ^.oUutsia nnn tsmen tahi toinen on si.r» O.it. ■ - - tun|i, se tietaa, etta han oli Uiita ( Harjula. — Postihallitnlscn tiedustelun ie":;ä»ä nykyilsestä paitastaan. WaStal« hurwoja ihmisiä, joiden tekoja ei it.! jcl .-dosta, muutetaanko tiistain, torstain ' koon kuka ia hansa siirictuvlannuksc^ setläisyys koskaan määrännyt, sillä! ja lauantaiin postinlulkumuorot aamu»'mutta se ei sowi, että moi»:a «cljeyttä että muutamat Jämsän pitäjän köliikkeiden kanssa olvat ennen pää» * :l , ta ri ^ tetää " tilaisuus harjoittaa Sammallahden äänestysalueen waa» > wahmgollista tottmn;acuin mm? a lilautakunuan jäsenet »vuoden 11)08 telaan e,tlettawat ii|aa|iauumr.i:ote» f ..^ » t.hnp.f riölle, että kunnille woitaisiin aika- naan antaa neuwoj<r. Ministeristö ca myös saanut aitaan, että yhdys- tuutia ja juurempiat','. tuntia ottaa yhleisesti osaa tafa^Uipuuiiiin suurempien wesiwoimien käyttämisek si ja täten waikuttawat sähkomirran hinnan halpuuteen. Julkusten uh» dyökuntien yhteenliittyminen teovi» suuden kanssa pitempien matkojen päässä olewien sähkölaitosten rakeu- tamiseksi tapahtuu paraiten kauppa- lainsäädännössä edetlytctyisä muc° dossa nim. joko osakeyhtiönä tahi Saksassa talvallisena yhteisliittymis- muotona G. m. b. H. Onko ja pitää- kö »valtion tämän ohessa ottaa osaa, on joka eri tapauksesta riippniva; moltion osanotto ei siis periaatteelli- sesti ole poissuljettu. Etenkin on sitä seikkaa punnittu, ejkö waltion olisi tizattawa kohtuullinen korko ^ää- Naaleissa olisitvat tehneet »r>aaliwaä renuyksen. Päätöksestä oivat Maali» lautakunnan jäsenet »»alittuneet Tu- lääneissä, minkä tähden kenraaliku- Mernööri pyytää senaattia harkitse» maan asiaa sekä antamaan maan ku». , . run Ho»utoueutecn. Mutta lvernooreille ohjetta Uix'|a suhtee»] i otuat he hotvioikeuteen jältaueet sekä hänelle mahdollisimman pian *'l* hiiynslin kirjelmän, jossa anomat, ei> iiioittamaan, mitä asiassa on tehty, tr heidän sallittaisiin anomuskirje!- Kenraalikuwernööri on samalla lä- \ »tään oheenliitettyä ivirallisestt oi- hettänyt myös w.t. prokuraattorille i todistettua jäljennöstä was- ' ' ... ..... ... . ^ taan saada haltuunsa malttuksensa o- sanian sisältöisen kirjelmän, missä howioikeuteen jättämänfä ote hau keho it taa to.t. prokuraattoria ryhtymaäa olosuhteitten aiheutta miin toimenpiteisiin» jotta tri T:n lucntotoiminta saataisiin maassa lo- petetuksi. WW tMMm mk». Karm nsmitetty. Helsingin tullinyottojeksi on se- naatti puolestaan nimittänyt kenraa- I'.tuwernoörinkanslian Meerinaxu' kihlak.oikeuden jutussa laatimas ta pöytäkirjasta woldukseslt afianö maisella ulosottomiehellä panettaa täytäntöön kihlakunnanoikeuden pää» töksen. Hotvioikeus on kuitenkin »vastannut, etta kun se ei mielä ole rankaissut asiaa, josta kantajat o»vat Malittaneet, on howioikeus hylännyt anomuksen. — Cotilascläkkttk. Entisen tark- kampujan hajoitetussa ruotujatoijcs- sa Kuopion tarkkampujapataljoonas- sa Nikodeemus Pyyn, Konginkan- kaan pitäjästä, eläkeanomuL on jätet» huomioon ottamatta. toisen menestys oli hänelle nulfei tärkeämpi kuin oma. Eheä luonne hän oli, hylvä ja jalo ihminen hän o- li, ja niitä on monta, jotka siunaa mat hänen niuistoaan. Nauha si nulle, Wille Wessman! Nuorsuomalaisilla naisilla vti kokous tänä iltana klo 7 i.p. kun- uallistalolla. Tärkeitien tvaali^asun- päilv'.!si, sen sijaan että ne lähän a»ti 0N opetetaan juuri pienokaisten cpctufclat» lähtenyt iltapäimällä '/, 3. päätettiin sa» tolscn mieressä. Aa se on wtelä yleiselle »otut poltin lulkutvuoro» pyiyltää enii» ] turivallisuudelle waa>.aLit-la. Aa kun fclUii.it. Lisaksi uudistettiin jo «nncn' cpn ta jakin kansakoulussa on naiöhenli» tehiy pyynlö, «ttä post:hallitus myvn-1 lö. niin käy hänenkin olonsa sietämättä» täisi kaksi kulluivuor».: lisää, nimtttäin' mäkji tuollaisten metelien aitona. ^'Unikoksi ja perjamaiksi. ^ „ ^ a])Un kaupungintalo. La h- — Pylköumäea maalaisseuraa ven »valtuuston kokouksessa triimc syyskokous pidettiin Kuoppalan kam sakoululla sunnuntaina t.k. 7 pn :ä. Kotcuksessa opett. Pellinen piti wa- laiseman esitelmän kokemuksensa pe- rusteella turnipsin siemenmiljelykses» den tähden on runsas olatioito suota- tä. Esitelmä kiitollisuudella palkit- Jl1a< i tiin. — Pylkönmäen maalaisseuran «jäsenistä onkin monet '.änä syksy,>a - ! ottaneet istukkaita turnipsista, »voi- . . .. . .. , ! dakseen tulemana kelväänä alottaa sic» — Takal. matkatlnayhdlstykie» ko- ,„x,lwiljelyksen. Siemenet jakoi wii» kous on huomenna kello O i.p. hotelli me f ctt ,jjÄ n Q Keski-Suomen maait Wahlgrenissa. Esillä on m.m. 1 U ^ »oiljclysseura ehdolla, että «iistä is» kalsu „$tcöfi=£iiouii kuivissa seka tänä jyksynä korjataan. — kunnianosoitus »vainajalle. Opettaja Kuronen pohjusti kysymyt sen: E i k ö o l i s i j o a i k a m a a n» wjljelijäin ottoa P.UUU- laatoantaina päätettiin lisättyjen Maltuusmiesten waali toimeenpanta- n-atsi käsittelemään kysymystä talo» rakennuttamisesta kaupungin wiras» tojen, poliisilaitoksen, palolaitoksca sekä kansankirjaston ja lukusalin !ar« peeksi. Asunnalta. — Taiwi tuli :äitnc!in, tuli etiä tupsahti, ivaremmin kuin iiniithat ennue» tilvattaan. Lunta on jo hmoäkji rekikelii si asti, omatpa jo jaikanuche; yiitclleet jäitäfiu Julkea. SSautoamen tulisi Nyt jc laisen osaltaan olla, ctnktn lapsia