>*<y Afyft- VV V/ Ha 10 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina tammikuun 14 p:nä 1910 Tilaushinnat: l-yihiiiei fiiitj (Ilmestyy «oka pilvfl paitsi maananteina klo 8 a. p.): koko toosI 7 mk. P«oll vnosi; 4: — Ja kaukanal 75 p. — WeilJLle koko vaon 4 rupL — Aaerikui; . .1» 1k««aMe 22 «k. S-piiiilaei palata (Ilmestyy tflrains, torstaina ja lanvantalna klo 8 a. p.): koko vuod 4 mk.; pnoll vuosi 2 mk. ja km kausi 50 p. — Weläjille 2 ropL — iaierikaaa |a alktaillle 12 mk. W. Waorelalaea, Tav. 11—1. Oma puh. 196. Toimitus: 0. Svaba, Vastaava. B. Kalnla, Tolmltassthteerf. Toimisto Ja konttori vastapflltl rantatlenasemaa. Pobelln n» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. v. 1910. (A msilnli). Entisen koetellun ja kestäneen cbjelmansa mukaan tulee „Keski Suomi" nuorsuomalaisen puolueen Länenkannat- tajana edellem ensi muonnakin makaaSti suomenmlelise» Itä, laillisuuden ja oikeuden pohjalla horjumatta seis- tm, kansanvaltaisessa, tvappa- ja edistysmieli sessä hengessä moimieusa mukaan työskentelemään kan- samme ja ennen .ailkea KeskvSuomen mäeötön niinhymin aineellisen kuin henkisen hywinwoinnin ja mauraStumisen hymäksi. ElSnzään sucmalaiseen kansallistuntoon ja mää- jäämättömään lainkuuliaisuuteen perustuman tarkoin harki- tun maltiollisen menettelyn törkeyttä ei moida kylliksi te- roittaa marsinkaan nykyisin, jolloin mallassa olema maallem- me epäsuoxea menäläinen halliti ssuunta on täydellä todella käynyt hämittämään lakiin ja oikeuteen perustumaa sisäistä itsenäisyyttämme. Vapaan sanan teh ämä tällaisena aikana on siiS mitä suuriarm öisin. ZäSsä tehtäivässään paremmin onnistuakseen, moidakseen tarmokkaammin työskennellä niitten kauniitten aatteitten puo- lesta, jotka tätä lehteä tirat aina elähyttäneet, julkistaan „Keski Suomea" ensi muonnakin kuusi-päiwalsenä ja ilmestyy lehti kaikkina muina unikon päiminä paitsi maanan- taina. Kuusipäimäiscn painoksen ohella julaistaan myöskin kolmipäitvaineu painoi?, joka, ilmestyen kuten tähänkin asti tiistaisin, torstaisin ja lauantaisin, tulee lyhykäisessä muodcssa sisältämää: sum m.tain, kcskimiikon ja perjantain numeroissukin clleet kaikista tärkelmmät uutiset. Sen lisäksi omat „Kesti-Tuomclla" tässä työssä hyivänä apuna ja tukena womlt>kuiset, tunnetut ja asioihin perehtyneet atvlls- tajat ja v aaseutukirjcenwa>htajat, joitten lukua on onnistuttu taas entisestään lisäämään. Näin ollen woikin »»KeSli Suomi" mahdollisimman tarkoin seurata koko laa- jan maakuntamme paikallisia rientoja ja harrastuksia. — Zoka numerossa tullaan edelleenkin julkaisemaan tvereksim- mat seka koti- etta vlkcmaan kuulumiset puhelin- tietoina pääkaupungista ja muualta. „Keski-Suomi" on siis ainoa lehti Jytvaskylassä ja koko Maasan läaniesa, joka moi päiivittäin mälittää tuoreimmat tiedot tapahtumista yleisölle. Eduskunnan työtä seuraa „Kes?i Suomi", kuten tähänkin saalka, nopeiden isturto,- ar.cmuS- ja mieti töselos- tuSten sekä oman kirjecnmoihtajan lähettämien kemeämpien eduskuntapakinain kautta. Helsingin kirjeitä tullaan julkaisemaan tuontuostakin muoden marrella. KeSki Suomen luonnollisee pääelinkeinoon maatalon» teen ja sen edistämistä tarkoittaviin harrastus» stin tulee „Keski-Suomi", kuten tähänkin asti, kiinnit- tämään erityistä huomiota. Kaunokirjallista y.m. ketvyempaä lukemista tulee „Keski Suomi" sisältämään entiseen tapaan. Mirkeitä kirjeenvaihtajia ja innokkaita asiamiehiä otetaan kaikkialle hhwkä palkkiota mastaan. Ohjeita lähetetään pyydettäessä. ZymäSkylässä jculukuun 1 p:nä 1909. N. 8. SmfiB. H. AimI». wastaawa. «vaivainen painos: Koko muodelta 7 mkaa Puolelta „ 4 „ Kuukaudelta 75 piniä. Menäjälle 4 rupl Amerkaan ja ulkomaille 22 mk. Tilaushinnat: 3-pSitoäinen Painos: Koko muodelta 4 mkaa Puolelta „ 2 „ Kuukaudelta 50 p niä. Menäjälle 2 rupl Amerikaan ja ulkomaille 12 mk. saatavana nnoltosblnnat: Tekstin edelll 8 peanll m/m Ja tekstin JUkeea 6 pemdl a/a. Omoltalolsta aknmata. Knoleman-llmaitnkaet 3—t mkaaa. tymlllauitaksat 2 mk. — VaflrtcflmottnkiU vtQtatiAa Vi* Ja pttempblkahlsti Klhlan> v&klaB- )a q» Hj. Hollmerus'® Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä, Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto »vaivu» 10 a p. — 2 i.p. l]n ublti kiUDL klrajliu x M- ■ittn kittldi tttuim kularti ttftlrtL 153 Käsilaukkuja, Rahalaukkuja, Rahapussia ja Lompakoita. Juhani Keto, Herrain Vaatetus- |a Sikaarllllke. 119 1 1 6 Rahakurssi. Suomen Puikki 18 p. tammikuuta 1810. Myynti- Osto- knraai. karasi av Pietari . . . . 1. n. 2C8 70 266: 66'/. 90 pp —: — 263: 60 uontoo , . , 25 8& 25: 28 90 pp —; — 25 Oi Pariisi . . . . 1 n. 100; 80 100: 10 90 pp. —: 99: 60 Antwerpen . , I. n. 100: 60 99: 80 90 pp. —: — 99: 20 3crl;inl . . 1. n. 121: 10 128: 40 90 pp. —: — 122: 4 > Hampuri. . . 124: 10 128: 40 90 pp. —: 122: 40 Lyyp^ki . . 1. n. 124; 10 128: 40 90 pp. —: — 122; 40 Frankfurt a. M 1. n. 124: 10 128: 40 CO pp — 122 40 ImsteriBO. . 1. n. *209: 70 2t 6; 80 90 pp —: — 206: 50 Tukholma , . 1. n. 189: 80 188: 80 Kriatiania . , 1. n. IbS: 80 188: 80 Kööpenhamina 1. n. 139: 83 188: 80 Varatuomari Harald Boucht, Asianajaja Vaasassa. 95 Hieroja«voimistelija Hanna Lehtinen Kunnallistalolla. suuntaan ijotfuen joutuu maamme ta loudellinen pohja enemmän tai mä- hemmän ontolle perustalle. — Ettei lämmöistä meille epäedullista menoa jatkuisi, n>imt kiireelliset toimenpiteet tarpeen. Miten sitten on apu tähän hankittalva ja maamme makamaraisuus suunnattava oikealle tolalle? Tehok- kaana keinona siihen on. että koetam- me maamme tuotantoa kaikilla aloilla, kehittää niiin. että woimme säännölli- ripiirteisintä säästämäisyyttä, jonka Maikumkset eitvät rajoitu aimxistaan nykyhetkeen, Maan ulottumat LauaS kaukaiseen tulewaisuuteen, voimme harjoittaa ostamalla niin paljon firitt mahdollista ainoastaan kotimaisen teollisuuden tuotteita. Toisen tuntuman erän Marojamme miewät nautinto-aineet. Kun nämät owat melkein kauttaaltaan ulko- ja siir- !tomaaiawaroita, menelvät niidenkin 81 LSikSm» touteotlofiiiil: Tohtori G. Palander, sairaalan lää Yaasanläänin Itäisen Vaalipiirin Nuorsuomalaisten Piirikansiia on „ Keski- Suomen" toimituksessa. Puhelin n:o 9. Piirisihteeri toimittaja Heikki «koi- vula tavataan varmimmin arkipäi visin kello 12—2 ja 5—7. Nuorsuomalaisen puolu en PUOLUEKANSLIA ■■ t n r\ Helsingissä, Kasarminkadun23ssa, r 'j. • — Päivölän ttlossa, on avoinna arki äivinä 10—4 Puhelin 5429 w — 5—6 i.p., pyhäpäiminä klo 10—11 a .P. Tohtori William Wartiowaara, kau- ipunginlääkäri, arkipäiminä klo 9—11 a.P. ia 4—G kp., pyhäpäiminä kello 9—10 a.P. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäiw->-.!i Ko 9—11 a.P. taudit. — Erikoisalana sija» U3ke- Ja smmLttiosolteila. Artturi Wakkola, asianajaja jyväsi yIässä, pnrtnri 011il»iaen Udosaa, lähellä Hotelli Vnblgrenia. 31 Ta^ktaan 10—2. — Puhelin 195. Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35 Kaarlo Liukkonen, kruununtrmismie*, vara'uom9ri Korpilahdella. &: Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaessa. Theodor Lilius? pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastoina. Matku sta maaseudulle. 52 Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Äke Lund. Castrenin talossa Bantak. varrella lahelli asemaa. 5' Avoinna 10—2. Puhelin 188. k>' uoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Ilmoituksia. Jyväskylän kaupungin verotuslautakunta alkaa verottamisen tiistaina kulu van tainmik. 18 päivänä klo 5 i.p. Sitä ennen kehoitetaan kaupunki laisia jättämään kirjalliset ilmoii uk set tuloistaan kuluneelta kaleDteri- vuod lta kaupuDginpalvelija Nils- trömille Kunnallistalolla. Ilrroit ik- siin on merkittävä missä talossa asianomainen on asunut v. 1909. J:kylässä, 12 p. tammik. 1910. Verotuslautakunnan puolesta: J. Karlstedt. 181 2-2 |i»jrt oloissa ulfomauferr lvientimme >M<,miseen käytetyt lvarat atvaraan raha-arwon saada nousemaan tuonri- > maailmaan. Näiden suuresti suomittu» :awarain armon suuruiiikil. Eibä m<i-, j €n aineiden käytön rajoittamisella tai dän lvielä >ldhen >ol« ^ysähdyttÄva, niiden lvaihtamiiella sotimaan tuoitei- ivaan meidän on otettalva taloudelli- uisimme suuresti säästää waro» sen asemamme korjaamisessa päämaa- luisumasia ulkomaille. Miksi lik^i se, etiä ulkomainen wi«ntimme ^mme woi esim. tuota rakasi kahvi» noujlir mielä tuontia suuremmakii. ^ kuliaamme, joka meilrä kiskoo kymme- illoin ivasta ivoimme tvarmuudella ni ä miljoonia ivuodessa, kottvata edes silmäillä tuleivaisuuteen, eikä meidän johonkin määrin kotimaisten, marjain -.mvirse enää sitä huolissamme aja-^mehulla ja samoin kalliiden «t«län he. ! delmäin sijasta käyt.ää marloja koti- Muita tuotannon suurentaminen ja pellon pientaceiua. Znken e» t^.it-iia eliiMnojen edisläminen on piikäaikai- ^ muuia kuin 'vähän ripeys ä ja ::scnsä »en, ^ljon Ivaiivaa ja ponnisluksia kicllämisiä, sc.l oiva: jo luhannci iääs» t\f\\)\v>i\ n>ö. i2e ei ole wuodes,sa eikä rähiset ihmise: uieilläk!» osclianeet. Arissa su-oritetlu. maan siihen tarlvi- )!äin menetellen edesaultuisimnie sa- laa» tarmokasta ja jalkulvaa ponnis- malla koiimaisla marja',', 'alosius.',.- tclua aaiieen ja aineellisuuden laajoil- kettämme ja p.'la?:aisiiii!ilc äärettömät la n^ainioilla. Enkä aijo tällä lyhyellä joukor kai kellä, si.i marjoja muosiltain esiiykiellä siihen Puoleen lukijain huo- mätänemästä kanla-Ilemme ja aycil- mioia f.inniiiiänfääit. Mutia löytyy lciiime sekä jääslu'"li!>!N.' n:i:ä lraroja. keino, jonka aivulla ivoidaan saada ai- joika nyr n!a!'ctaan ivieraisiin maihin kaan tääune maamme taloudelliqessa kaikellaisien cn^mm.in ia: ioähemmäil tilassa minä kauniina Päiivänä tal)an- larpecltomicn ^erlkuj.':! hinnaksi, suu- sa. jos ivain opiiaan >ltä oikein käytiä- rcn joukon ontua maalnii:- r.kkaud.'ksi. iiiikin. sce keino on jäästäwäi,sM. Tällä ci ole taviol^f», eitä pitäisi htti Täastäivärsyys, iviinfuin kaikki ne- Ivaihiaa kaikki iviat-cintiraiatf:it nau- läiväl. on samaa kuin kuluttaa tarlvi»?- tin^oauicemm-e yeti pois. Sitä emme oinciHV, olipa ne mitä lajia tahania, wci, niin suuri on :o.'tu!»utien woi- niin iv ähä n kuin mahdollisia. Ei juu- ma. Mutia kuin esim. talvallinen tyL- vi näyiä siltä, niintmn me suomalaiset mies käyttää lähes Puolet 'uloistansa kuluttaisiimiie yleensä liiau paljon, sil- kahmiin, tupakkaan rai mäkijuomiiu. Ia nkiktaa leipäähän tne «syömine. niin se on kerrassaan liikaa ja kumun Muna meidän ivähäiseen luotanioom- finnniinkin menet:elemme melkein m-c koii»en on je luuunmkin liikaa. Ja fo Ifs. Mitä warien me nurkuen tais- koska emme piesty ^uoianioaiiiine lisää- :.'lcm»re Pohjolamme kylmää luontoa määlN, on meidän taloudellisen tasoni- ivastaan, kun meillä puolet waiwoja non lähden pakostakin >opitiawa lvielä riittää turhamarsuuksiemmc palwele- kerran kuluiusia iväheiuämään, — inisee». Tuskinpa kukaan iväiitänee. sääsiäuiään. | -ciici iässä löl)i)isi parannuksille tilaa. Miten ivoiiiiine me siuen kanuuna eiici meillä enää olr>l syytä harjoittaa maamme ivaroja säästämisellä ja mi- uudestaan ja yhä uudestaan ruoia ien meildän on sääsiettäivä? ! l^nhaa, muiia aina yhiä suuria siu- joukko niisiä miljooneista, nau-.a tuoitalvaa säästämäisyyden ia.- ioa. jyväskylässä tummik. 14 p:ns> Säiistölväisyljdcslö. >Wielä sananeit muulamia tuhlauksen inuoioja ivastaan. Vaikkei lvakaiva kaiisanniic clckaan herkkä uusille u^aiku- luksille on se kuitriifiii h Ylvin alris kai kella! sille pitkuivieiielyksille ja taipu- mainen kaitellaisiin turhamaisiin os- 55 tämän lehden konttorissa. Ilmottajat huomatkaa! XESKI-SUOMI on paikkakuntamme enin levinnyt ja enin luettu sanomalehti, joten siinä ilmottaminen tu lee edullisimmaksi. Castren & Snellman — Kirjansitoja — A. PELLIKKA JyvBskrl &ssa. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitt otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetSiin kan kaalle ja kiillotetaan. Taalan kehysliatoja suori varasto. Salkkuja (portföljejl) val- mistetaan. Bnom.! Lainakirjastojnn kirjoja «i77. ta&D huokealla. 100 ■.suuri joika ulkomaai meiltä nielewät, lan- keaa ulkomaisien teollisuustuolieiden 01'allc. Ne lvaral, joilla oslamme ul- koina a laisia tc-oTfi fuuben tuotteita, me- neivät kokoiiaan Pois maastamme hyö- dyilämäl:ä meitä enää millään taival-.^ la. lukuunotlaiiiatta pientä tullia ja kauppaivoitioa. josta ehkä joku osa lokiiin. Näin menee elun. wuo>l wuo- woi jäädä koiimaisten ivälinäjäin kä- suomalaisella renkipojalla hänen Muu silmäilee maamme tuouiu- ja sim. Peräti ajanelematromasli me- ^Mkan a jäämättä edes attua kassan ivieulitilastoa, niin jaa ikäivyydcllä neuclee se, joka ostaa ulkolaisi a icclli- Äa renkipojalta «>wär lv: e tehdä sen hamainnon, eitä ulkoinaincn juuslmvaroita, saadessaan samoja :i)ii= palkkaansa iuuret menot. >oaan luoillimme on lvientiä paljon suurem- dyiiäivästi kotimaassa ivalmisteiiuna. ka>kellaiier pikkuwietiel»kiel ja pyh.i- pi. Me siis kulu.-ainme rneui-nän kuin Tosin o» osaksi toiia se ulkomaisen ilia-oslokjet. -ainoin kuin rentipo- kykeneuune tuottamaan. Se ylpöma,' itofliiiuuben juosijain wäiie, eitä joka i"Iia, puuiiuu ilscusahillilsemiicn jaloa minkä ulkomaisen iuontimme arwo on^ahtoo läysin taattua taivaraa. kää n ly-f^fcouuumvfui nivisiyksen saa- ivieniiä suurempi, sen me tuhlaamme köön ainoastaan suurtcn teollisuusmai- nc>lta. Ero on ivam Nina, että he Päälle omien Ivarojemme ja ivuotuis-^den tuoueiden Puolecn. Muna tuo luhlaaivai samoin monin kerroin eneni- teu lulojemme. Me siis elämme, ei lväiie on, niinkmn san-oin, ainoasiaan "uin. Oltiin»mar tneisia inen ania- ainoastaan kädestä suuhun, ivaan mensaksi toi.a. sillä hyivin useilla aloilla war Pen.ii-ta.n h.ella ,a ^.ivalla an- elämme suoraan sanoen Ullaksi. Ja ivalmistetaan jo kolimaassamme niin ^"'ut :ul.o-iisa tuhaititsia pikkureiiisia joka ivuosi näyttää täten jyniyivä auk- kunnollisia iuonci:o, eiici meillä ole llMlIuo kaikellaivien turhuuf|tcit aina ko oleioan enemmäii suurenemaan kuin miiään syylä ilnivautua ykiinomaan reille. ^ ^ lämäs-' nlkcl'..'.aihin. Ja sanialla kun ostamme 1 kaiken tamau ohella me,uomalat^t teollisuuden tuoiieiia sa- cmine osaa säästää kalleinta kaikesia na ilmiönä, inuiia me hyörimme pai-' malla aulamme sitä eleenpä in. Tämä aikaamme, «illaaikaa tuin muut Muaä.aa» ' t.Snti-n j o-fa ;,f cli e suomalaisen tulla kiiii-, kaniar ripeäsli ioimin^al ja :i,ynaji>>it pienenemään Päin. Vksityiftn el sä pidetään t ii t ii hyivin huvlesiutialva- koi imaise II Ämisxtkkiijli j>> ÄMltili myy Uusi Ruumisarklukauppa. N. Blom & Kumppani, 92 Jymädkylä. SulOtii MMu. M»» ^ : il tiMlm = tuotteita suositellaan. -se Alt Mihijärml. ivär pääsiään edes pysähiymäilä >va-^täylyi> faiiKiet i aja: telemaan iätä seikkaa kan-' n ia n asiaksi. Meidän täytyy oppia kä- sallisialoudessamme, huilimana siitä, sittämään. että me itse >olemme par- etiä asia on meitä jokaisia yhtä lähellä l>aar kotimaan teollisuuden iulen>ai- j« jofoiicvtn iiieisiä riippuu, etiä io- jnuöen luojat. ■Siukaou toinen ei juä dellakim »iin o». tee. Lllafaainme siis kukin kohdas- ^os läiniiiöiiien asiain lila jää yhä to ui mc kotimaisen '.eollisuuden inenes- edelleen malliiseivaksi, ivähencivai pää-^lys iMivoliaivaksoiiune. Me jokainen omamme päiivä Päiimiliä ja Ivaralli- olemme loelivollisei iiihen. samalla luulemine alkaa rappeuiua entiisiään kun aniainme iälen ichä iuurempun enemiiiän. La i nai le malla ulloinaisia pääomia ivoidaau kyllä .ivajausia läyl- lää. Muna läieii kehiieily ivaralli- juus on ivaan näennäistä ia siihen ivoinoiyin, jääiväi niihin läy^eiyi iva- roi edolleenkin oinaan maal)aiiimc o- inaiu ryöuiekijäimme hyivätsi ja oma» inaamine siuitaukselsi. Tiis linitä suu- meidänkin maamme työnsä tulkilla, annaiiime mc talliin elämämme kulua mailleen saamatta useinkaan pal.jon », ii ään aikaan. Saadaksemme kä>ii»k- sen siitä miien iväl)än n>e kykenemnie aikaansaamaa n muiden ri niellä, ei tanvitse muuta kuin lumot» waiu uicibätt maamme Tuotantoa esiin. TanÄail luotanloon. Todellakin sacnn- me me slllom hälvetä, sillä niin paljon olenfme jälellä tanskalaisista, ja rähäir on suurimpana iyiinä se. eriä me aiv- nammc ajan rientää ohit^cmive. n»)-