53!Q. KAIKU. KoxVrivHkko <\ Hiihti' if; £» ''ii v > i ( i UN NS n! f. ' ■.Viijicir Vlm.ii : illa. mat itlj ilk- CCn :\11! A >\:» f ? *1 i L - v 1 U' k ;u< '.valittiin ops- Sf. liicvin fti emäntä: iän iifcfle op.''taja Paamr. Säinö V-U ui a a i i-i'. |ä r enlUc puettiin taan kirkonkylänkään. Sitä tarmitfisi sekä iDiranoinaiv-len että ly!cm rnntfaifceri yhteismoimin yrittää. Gnfhnäifekfi olisi puiibifucuair/a ylsilyiSte»! talo* \a uoaiXui sillä :a :uaiia, ei tel ku- !aUt|i juopuneita huominaan. j VUUuiU nimfuu? oi j ; > toto niuli | siliä jos niitä sallitaan, >0 p. j tapana muutamissa „hotc!leiSsa"Zlöasi- i» iiv. f. * r< '• r'<v • räin . i i ! va»wu^a »vaav i.'ia^'.i,>-ai latona» n an kassaan »«aZrässä y:öiui •■UUI 7. — Ztem:jarweLtä. Perä-Pohjo laisen :iu numerossa uikurtelee muuan kirjoneina 5lemijärmen kunnan tunto»' foroufkMa nTaali^fuun 14 päimänä tavahl".nei's!a kuntakokousten esimiehen ja kunnallislautakunnan esimiehen uu- sista »vaaleis-a. Ensinnä hän on ollut ihmeissään, että fuoiiiettaretaifia oli kokoukseen niin paljon saapunut ja olimat mielä olleet maltakirjoilla »varustetut. Tosiasia on, että kokouksen osanottajat olimat aiman kirjamaa yleisöä. Siinä oli liittolais- ta, listiä ja sorttia jos mitä. Sen on lirjottelija Itfetin nähnyt kunnan esimiehen maalissa, että ei siinä tullut vuoluekanta kysymykseen, maan luuli ehkä kertoja, että eimät suomettarelaiset tulekaan maaliin. Älkää enää toiste niin pettykö, silla kuntakokous on ylei- nen kaikille kuntalaisille. Kirjottelija sanoo oleman entisen tunnanesimiehen, joka myös tuli uu- oelleen »valituksi, kahden penikulman vaässä kirkolta eki kunnan keskustasta asumassa, maikka on mailla yksikin penikulma hänen asuntoonsa. En tah- do sanoa kertojaa malehtelijaksi, mutta on ehkä tuntematon, koska ei sano oleman sinne postin kulkuakaan. Kyllä esimiehelle o j otettu posti tulee hänelle. Jos hän asuisi marsinaisen postitien mieressäkin, niin ei hän postista saa kuin hänelle tulemat lähetykset. Kertoja mankuu myös lautakunnan esimiehen asuman liika kaukana kunnan keskus- tasta. Se on muka mahingoksi kun- nan asiain säännölliselle menolle. Mutta e! moitteeseen riitä kuima sana, siihen pitää olla jotakin perustetta, sillä Kemijärmen kunnalla on 6 muoti- nen kokemus lautakunnan esimiehestä. Ei ole asuinpaikan etäisyns mitään epäkohtaa saattanut kunnalliselle elä- mälle. Tämä ei ole puoluekehumista, maan sen on osottanut kuunalliesnt asiain säännöllinen kulku. Suomettarelaisten sanoo kert. leh- neen kokouksen puolueluontoiseksi sen- tähden kun anoimat mieläkin entisiä miehiä kunnan luottamustoimiin. Mutta kuntalaiset olisimat tuulen hei- luteltamia, jos joka maalissa tahtoisi- mat uusia miehiä. Kertoja on kun- nallisten maalien suhteen tullut ker- rassaan erehdykseen. Hän itse muka tasapuolisilla kuntalaisilla olleen suomeltarelaisen ehdokkaan, niin eikö se puoluekannalta katsottuna olisi mu ka ollut yhdentekemää, oli kuka hpmän sä toimessa. Mutta hän ei ehkä tun ne kuntalaistemme tapaa, että oli mistä puolueesta hymänsä, jos ne omat kaikissa suhteissa kelpaamia ja toimeensa pystymiä, niin ne malitaan On aiman tyhjää sanomalehdissä lörpötellä, että täällä puoluekannalla kunnallisia asioita toimitetaan. Maalissa ollut. — Sodankylästä. Pitkän, pimeän talmilemon perästä aion taas tarttua kynään ja 'kertoa viestejä täältä Lapin mäkirikkaimmas- ia kunnasta. Tänään kun näkyy au rinko pitkän ajan perästä, niin en moi erityisesti olla mainitsematta il- moista, joka useimmiten onkin maa laisen kirjeen alku. Ilma on ollutkin jokseenkin leuto nykyisin, maan samal- la tuulinen; sitä omat todistamassa korkeat luminietokset kaikkialla. Helsinkiin on taasen matkustanut edustajamme suuria lupauksiaan täyt lämää,?. Saa nähdä sitten jälkeen- väin työnsä tulokset Lapin hymäksi, omatko sellaiset, joita puolueensa sano- malehdet omat maalien edellä toi- toltaneet: se olisi kuitenkin toimotta- maa, että Lapin edustaja oimaltaisi ne korjaukset, mitkä laiha Lapinmaa kipeästi kaipaa. Niistä en nimellises- ii ala selkoa tehdä, luulen että edus- tajamme mukaan on annettu tarpeelli- set emäät. Täkäläiset malitsijat seu raamat mielenkiinnolla sanomalehtiä, nähdäkseen minkälaisia anomusehdo- luksia tehdään Lapinmaan puolesta, ja kun ei mielä ole näkynyt, niin kysy- mät naavureiltaan, missä sanomaleh dessä niistä tieto annetaan. Hymin huolissaan näyttämät ukot oleman edustajamme olosta eduskunnassa näin makamana hetkenä kuin meillä nykyisin on. Viinakauppiaat omat tulleet oikein maan maimaksi, sitä to- distaa Kirkonkankaan elämä; sen ansiota an se miimeinenkin miesmurha, joka tehtiin tänä talmena, sitä myös todis tamat ne kolme miestä, jotka mansit- uin nyt Maarian aikana tehtyään pahoja miinan millitseminä. Miina- kauppiaita suojellaan ankarasti Kirk- kokankaalla, jotta miranomaisten on maikea saada niitä käsiinsä, maikka nimismies on ahkeraan etsinyt; kuulu- matpa jotkut paikkakuntalaisetkin kuljet- taman mäkijuomia. Useat pienet poi kasetkin maahto suupielessä rääkymät nät päimät spriin maikutuksesta. Ro- maniemen rautatien malmistuttua on salakapakoitsijain luku lisääntynyt ko- min. Kirkonkylämme kirkon puoli on muuttunut kauheaksi metelipaikaksi, jossa rauhalliset ihmiset eimät uskalla asioillaan liikkua marsinkaan pimeänä aikana. Eikö moitaisi millään tamal- la saada tuota epäkohtaa korjatuksi :er?aa mii) ia', i m f. pai-'puolella^'ylää, mm kyllä heillä silloin iiKicttuvat t n n nlaisuus puheitten harjoittamiseen. uwt ^ Kylämme ^ raitliusseuran pitäisi myös kun- i al^aa M'.r:ean'.nnn toimia juoppouden ?aa»' \ mastuscamisecsi ainakin omassa kes kuudessaan, sillä nykyään kuuluu joku peuran jäM ottaneen miinakauppiaan- kln suojelukseensa. Seuraa puolesta Alilla No ne parane:! pysnzy illoin ci tuota anvoste- h a tu ula Majuri oma n!- iomiioio, mikä muuten «sein mten fotc- mus ofoitaa kallistaa ivoiton iaunotta- 5 * f-i Sitä paitsi maikutti hän puhujana ja, omainen lupa ripusiaa iiiin. konterltisat-.n - p kirjailijana työ väen lainsäädännön, seinään sitä morien ivarattoiviin nonloihin, ammattiyhdistyslutkeen ia kansakoulu- sillä fificuifjan »r laitoksen hymäksi. Hänen merkityksensä! orwosiele:l'aan. osuuskauppatoiminnan tienraivaajana | lua suie harhaan ansaitsee lähemmän tarkastelin Tuottajain ja kuluttajain mallitseo määrä suhde, lamn Oaem j Ttt-ntajat, tehtailijat ja maanmiljelijät kuuluisi jollekin Eeman unille, ivailko, s? oikeutta vn)öten! K.D iM •K 4 * i nl P n 2 s Y' a w » •; 3 a 'if 3 1 VJ K'K ' ■ r k u*. ii arliaa bvitia ... , , pm olisi ilinoltettama myös tiedossa ole- wat mimakauppiaat miranomaisille, jotta he saisimat ankaran ranqaistuk- sen. T u k k i h o m m a t täällä alkamat olla lopulla. Huonoiksi omat moitti- neet ansioita ja totta se onkin, sillä usea työläinen kuuluu jääneen melkaa yhtiöille, palkka kun on halpa ja sa- puskat kalliita. —a. — Muuan tirehtööri on käynyt toimistossamme makuuttamassa, ettei hänen johtamansa moimisteluseurue, joka on m. m. Romaniemellä esiinty- nyt, ole antanut aihetta niihin huo- mautuksiin, joita Kaiun 34:ssä nume rossa tehtiin „Humpuukimestarien" esiintymisestä Romaniemellä, maan on se kaikin puolin yleisön mielihymäksi esiintynyt. Mielellämme sen uskomme, eikähän puheenaolemassa uutisessa ol- tukaan ketään erikoisesti nimeltään mainittua seuruetta moitittu, joten siitä on turhaa loukkaantua sellaisten, jotka eimät ole moitteisiin aihetta an- taneet. — Pyhäjoen Vppiiristä. Kau niin tal:oen perästä on kemät nyt saa- punut. Mariksenkin nähtiin jo w. k. 12 päimänä liihoitteleman pohjoista kohden. Koirien omistajat kytkekööt piskinsä kesän ajaksi, niinkuin laki määrää, siten saisimat lampaat olla rauhassa ja pie- net jänönpoikaset kasmaa isommiksi, et- teimät tulisi hämitetyiksi ennen aikaansa. Miime syksynä jäi melkein joka lam- paanomistajalta lampaita pois, miltä yksi, miltä useampia. En tiedä, söikö niitä kaksi- maiko nelijalkaiset koirat, mutta olisi hymä jos koirat pideltäisiin kiinni lain määräämänä aikana. Sul- jen tämän asian mirkamiesten huo- mioon. Eduskunta on nyt koolla ja ano- mnsehdotus on tehty m. m. '.virkamies- asiassa. Kyllä nyt ollaan kaikki m ie- hiä puhumaan sen puolesta. Mutta, kun tulee tosi eteen, mm eiköhän useampi akutaattori luomu sen puoltamisesta, tai ainakaan siitä ei tule mähemmällä eläjiä tyydyttämä, maikka sillä omat sosialistit ja maalaisliittolaiset edus^ kuntaan ratsastaneet. Jos olisi mirka- miehillä main sen merran palkkaa, että sillä möisi kohtuullisesti elää, niin »ve ronmaksajat tulisimat paremmin toi- meen ja — uskallan mäittää — Suo men eduskunnassa ei olisi montakaan sosialistia. Pieni esimerkki. Tuonnoin laski minulle eräs mökin mies mero- jaan ja tulojaan ja sanoi: „katso mitä jää minulle ja mitä niille, jotka eimät mälitä siitä, minkälaiset manhat päi- mät minä saan. Kyllä sosialisteja haukkumat, mutta mähentämät he kui tenkin noita herrain palkkoja edes puo- leen! Nyt he omat enemmistönä ja on heillä siis päättämismalta." Jos todella tuo räikeä epäkohta mirkamies- ten palkkauksessa poistettaisiin, ei pu- naisia ja puoli-punaisia eduskunnassa olisi paljo. H. lU. EB55£ES3 AliiistokAliiN!! alalta. I. Meidänkin maassamme on osuustoi minta eri muotoineen saanut melkoista tunnustusta osakseen. Niinpä osuus- kauppatoimintakin. Harmassahan on nykyään enään sellaisia paikkakuntia, »iissä ei osuuskauppaa olisi olemassa. Olihan osuuskauppojen luku »vuoden 1908 lopussa kokonaista 488 ja nii den jäsenluku noin 100,000. Tarkas telemme hiukan seuraamassa osuus- kauppatoiminnan syntyä ja kehitystä sen kotimaassa Englannissa. Samalla luomme silmäyksen periaatteisiin, sen menestymisen edellytyksiin ;a niihin epäkohtiin, jotka sen kehitystä ehkäise- mät. Englannissa, osuuskauppatoiminnan kotimaassa, oli työmäestön olot miime muosisadan alkupuolella sangen kurjat. Koneiden, marsinkin höyrykoneen, käy- täntöön tultua pääsi tehdasteollisuus yhä suurempaan mauhtiin syrjäyttäen käsiteollisuuden. Työmäestöä alkoi ke- rääntyä kaupunkeihin olojen pakosta, sillä maa oli joutunnt suurimmaksi osaksi maaloordien ja rikkaideu tehtai- ijoiden haltuun. S^un tyämäestöä oli runsaasti säätämissä, saimat tehtailijat määrätä sen palkat niin alhaisiksi kuin uinkin ja teettää sillä mahdollisimman pitkiä työpäimiä. Naisten ja lasten 'äyttäminen tehdastyössä tuli aiman amalliseksi. Näin syöksi tehdasteolli- snus työmäestän mitä suurimpaan kurjuuteen. Löytyi kuitenkin jalosydämisiä hen- kilöitä, jotka harrastimat työmäestön- kin olojen parantamista. Etumaisina niistä oli Robert Owen (synt. m. I^V). Köyhästä kauppa-apulaisesta kohosi hän nopeasti rikkaaksi tehtaan- osakkaaksi ja liikkeenjahtajaksi. Omis- tamillaan tehtailla Nem Lanarkissa Skottlannissa järjesti hän työmäen olot kerrassaan mallikelpoiselle kannalle. Mta tam?ranwältttäzM, kauppiaat maa tuvat itselleen suurta liikemoiltoa. Täs- tä on seurauksena, että tavaran hinta on korkea, luu se joutuu kuluttajani käsi m. Owen kehoitli työmäestöä pe- rustamaan yhdistyksiä, joiden tulisi jö;enilleett hankkia kunnollisia elintar- peitä ja samalla käyttää hymälseen se liikemoitto, mila muiiten olisi mennyt kauppiasten laskuihin. Tällaisia yh- distyksiä perustettiinkin. Ahdistyksen jäsenet maksoimat pieniä summia, esim. 1 shillingin (Smk. 1: 25) miikossa ja näin saatu pääoma käytettiin sitten kauppapuodin perustamiseen. Tällaiset kaupat, joita moidaan pitää osuus- kauppoina, tosin sangen alkuperäisessä muodossa, möimät aluksi lihaa, leipää, moita, perunoita, kynttilöitä y. m; s. ainoastaan käteistä rahaa mastaan. Kun pääoma kasivoi, rumettiin työttö millä jäsenillä teettämään kauppaa marten monenlaista tamaraa, kuten maatteita, kenkiä y. m. s. Osuustoimintaliike edistyi nopeasti. W. 1829 oli osuuskuntien luku 180 ja 1832 lopulla niitä lienee ollut aina 400—500 ja laskettiin niihin kuulu man 200,000 henkeä. Innostus osuus- toimintaan oli niin suuri, että Omenin usein täytyi maroittaa verustamasta osuuskuntia liian pienen pääoman maraan. Siitä huolimatta syntyi yh- distyksiä, jotka marojen puutteessa menimät kumoon. Ja muodesta 1833 alkaa osuuskuntien menestys yhä suuremmassa määrässä mennä taakse- päin. Tähän seikkaan oli monta syytä. Osuuskunnilla ei ollut ensinkään lain turmaa. Moittoa käytettiin sitäpaitsi liikeyritykselle mieraisiin tarkoituksiin kuten esim. hymäntekemäisyyteen, owe- nilaisten ..ihanneyhteiskuntain" perus- tamiseen y. m. s. Muutamista osuus- kaupoista, jotka jakoimat moittoa osuus- maksujen perusteella, hä-visi kokonaan osuustoiminnallinen henki ja muuttui- mat ne tamullisiksi kapitalistiyhtiöiksi, joiden jäsenet pyrkimät saaniaan mah- dollisimman korkean koron pääomalleen ja estävät sen muoksi uusia jäseniä liittymästä osuuskuntaan ja pääsemäs- tä moittoon osalliseksi. Osuustoimintaliike lamautui koko- naan muosina 1834—35. Ainoastaan aniharma tämänaikaisista osuuskun- nista jäi eloon. Multa se työ, joka nyt oli tehty, ei ollut kumminkaan hukkaan mennyt. Se oli lujittanut siihen osaaoUanciden yhteishenkeä ja simeellistä Vastuunalaisuuden tunnetta. Näin ollen se siemen, jonka Owen ja hänen oppilaansa olimat kylmäneet, ei jäänyt hedelmättömäksi. Muodesta 1844 alkaa uusi moittoisa ajanjakso Englannin osuuskauppaliikkeen histo- riassa. Silloin perustuvat Rochdalen kankurit osuuskauppansa, jota moidaan pitää maailman ensimäisenä marsinai- sena osuuskauppana. Sen kehitystä tarkastelemme seuraamassa. *> pikku uutifio. ^USfraon oiMf Miif. Niin armoton kappale, ja niin paljon har- mia aikaansaa! Älnvaat, lukijani, että olen niihaineu. Olen kärsinyt lverisen mää- ryyden tuon kiusankappaleen muoksi. Olen monasti ennen ollut samassa mielentilassa kuin talla hetkellä, marsinkin konserteista tai oopperoista tullessani. 5ioska pelkään jäl- leen joutumani samaan onnettomuuteen tule missä oopernnäytännöisso, täutyy minun sitä ennen ottaa asia puheeksi. Lierron siis, miten minulle kämi miime konsertissa hymässä «nsilossamme. Olin lunastanut itselleni hymän paikan. Istuin tuolilleni ja olin onnellinen. Kuutin, mitä taiteilija esitti ja nain itse taiteilijankin, mikä usein minulle on suuri yhtä suuri nautinto kuin itse esityksen kuuleminen Mutta yht'äkkiä häipyi näkymistäni kaikki. Eteeni oli ilmestynyt ison mustan padan tapainen, jonka läpi oli mahdoton mitään nnhoä. 5?oetin knrottna milloin oikealta, milloin masemrnalta sen ohi — turhaa kaikki. Se oli kuin leivitetty sateenmarjo tielläni. Ihmettelin, mikä se mahtoi olla, kun tomeriin kuiskasi, että se oli naisten - hattu. Ia toden totta! Sen alla olikin joku palmiklopää. Ei kiinalainen, maan meidän hienompaa herrasmäkeämme. Ja silloin minun kämi tuota patapäätä sääliksi. Sillä hän oli saanut leppymättiimän miha- miehen, josta hän ei pääse ennenkuin ta- pansa parantaa. Ja minä toiioon, että hän sen tekee oman rauhansa nimessä. Muuten olen pakotettu joka konsertin jäl- keen julkaisemaan yleisölle hänen nimensä ja ansioluettelonsa lisäselityksineeu. - Sillä pitäähän naismäenkin edes mähän ajatella muun yleisön mukaivuutta, mxikka olisikin se ivuodenaika, jolloin heillä on suurin kiu- saus kilpailla keskenään komeimmista ja kallisarivoisimmista pääkappaleistaan. Ei- kähän tämmöinen kilpailu sitäpaitsi ivoi olla tasaista ja oikeudenmukaista, kun suu- rin osa kuitenkin jättää kilpailuesineensä koilserttisalin ulkopuolelle, olkoonpa, että sen tekemät suurella itsensäkieltämyksellä. ?!iin että minä toimon, ettei tästä lähtien yksikään oululainen nainen pitäisi konsertti- salissa hattua päässään näytteillä. Alutta, hymat naiset! Jos te ivälttä- mättä tahdotte saada hattunne. >mo naisel lisen kekseliäisyytenne nerontuotteet joskin »sein monien katkerien kyynelten palkinnot, yleisön arwostettawikn, niin hankkikaa asian- tyttärelle. Sillä eihän tä$\a h altu kilpailussa saa merkitä mitään se seikka, että tällöin ;okn hattupäi-.. nen kaunotar helposri saattaisi hatuttomana \ muuttua taunotiaven maötatohdaksi ia päin - \ mastoin. I . .1 Pyydän lvpuksi huomauttaa, että se nai - j ■ nen, joka tämän nuhde- ja maeotussaarnani aiheutti, xi ollut kaunis. Eihän minulla siniä tapauksensa olisi ollur sydäntä iätä kirjoittaa. Julmuri. n m :,S) ch ' i ^ T* H & f , •;? ja as P - • f '.i k r ii. s-- l -i f. ?■ S"?, Hefge Hoistin rnuka&n sr»vitei5en la !;säe!ien mentanut :'aano Suc;-na!a!nen. — Miksi maniaisliittolaisct äänesti iviit Mccheliuiä. Mnistettanee, kuinka maalaisliittolaiset uskollisesti äänestiivät Meeheliniä eduskunnan marapuhemieheksi. Monen mielestä oli tämä käsittämätöntä. Nyt on armoitus selminnyt. Se oli „tak- Liikkaa". Maalaisliittolaiset äänestävät Meeheliniä senmuoksi, että l» suomalaisen puolueen edustajat eimät äänestäneet pu- heuneheksi Sminhusmudia, 2) osoittaakseen sillä, ett'eimät ole sinustyksen mastustajia ja 3) näyttääkseen perustuslaillista kar maansa. Niin kuuluu hra Saalasti täällä käydessään selittäneen. Tärkeintä tietenkin on ollut miimeisen seikan osoittaminen, kun „liittoon" kuuluu niin lukuisasti „luopioita," joitten oikeasta karmasta on asianomaisilta tahoilla ymmärrettämää cp am arm uutta ol lut olemassa. Jos Nya Pressen olisi tä- mäil hoksannut, ei se olisi ..liittolaisia" Meehelini-rakkaudesta niin komin nioittinllt. Se. — Propsin hinta on Englannissa yhä laskenut, ollen nykyään taivattoman alhai- nen. Se tietysti maiknttaa kaikkeen sahaa- mattoman, pienen puutamaran, kuten hal- kojen y. m. hintaan, stmreksi haitaksi järki peräiselle metsänhoidolle, kun näet nykyään tuskin kannattaa semmoisia puita metsästä korjata. — Palkintokilpailu Suomen Teotli- suusivaliokunnan Keskuskomitea kehottaa täteu asiaaharrastamia ottamaan osaa pal- kintokilpailuun, joka toiiireenpannaan lyhyen, kotimaisen työn suosimisen edistämistä tar- koittaman sanoinalehtikirjoituksen aikaan- saamneksi. Kirjoitus julaistaan Käsityö- ja Teollisuuslehdessä ja annetaan sittemmin maamme muillekin lehdille, ja tulee sen ly hyesti <noin neljä 5väsityö- ja Teollisuus- lehden palstaa>, kansantajuisesti ja samalla pirteästi suurelle yleisölle esittää kotimai sen työn suosimisen tärkeyttä. Kirjoitus on ennen toukokuun 15 p'ää 11)10 jätettämä Teollisuusmaliokunnan Keskuskomitean pu- heenjohtajalle. kunnaUisneumos P. v. Mrightille. Parhaista kirjoituksista antaa Keskusko- mitea kaksi palkintoa, ',() mk. ja 25 ink. Kirjoitukset armostelee Keskuskomitean aset- taina palkintolautakunta, johon kuulumat kunnallisneumos P. v. Wright, kultaseppä W. Liudroos ja kauppakoulunjohtaja Kyösti Järminen. — WaStataaukohon nyt näiden Pu heista! Oulun nuorsuomalaisen yhdistyk sen edustajiksi nuorsuomalaisten puolueko- koukseen Viipuriin on malittu maist. t>>ust. Kimistö ja insin. Jimari Karhi. Edusta jille emästykseksi kausin yhdistys ,.paheksu misensa sen johdosta, että puoluekokous juuri tällä kertaa oli asetettu niin syrjäiseen paikkaan kuin Viipuriin, yhdistyksen edus tajain pitää puoluekokouksessa maikuttaa siihen että puolueessa matlitsemat riitai suudet tulemat kokouksessa käsiteltämäksi ja että puoluehallinnon maalissa maikuttama: enemmistömaalien aikaansaamiseksi." — Zteiväiin merkkejä. Kärryjä on joi- takin jo alkanut liikuskella Oulun kaduilla. Eläiviä toukkia on myös ilmestynytkö mäntymetsään Tuiran aseman luona. Kottarainen kuuluu inyös täältä jo näb dyn. Kolitanu Hinta 3 mk. fc:: II u P f.- tahtoo iKovat i lentokoneet a o: e^suUin nmoj i, ja oi- uinen -o cueitäpain tutustua noihin ih- misnerö» viimeisiin Keksintöihin ja lukea tämän insinööri K, Suomalaisen toi m; ttaman, tun esityksen lentokoneista vilkkaasti nuvittavasti kirjoite- ohjattavista ilmapalloista sekä — Keinotekoisen ivoin myyjiä sakotettu. Helsingin raastumanoikeus tuomitsi lauantaina kolme henkilöä kunkin ö() markan salkoon siitä, että olimat myyneet keinstekoista moita noudattamatta keinotekoisen main kau- pasta annettuja määräyksiä. — Nufi kaupungintalo on pää- tetty rakentaa Wiipuriin, lehden kus- tannusar-vio yli miljoonan markkaa. — Kansainwäliseen sesialisti- kongresfiin, joka pidetään Kööpenha- minassa 28 p. elok.—3 p. syysk., on Suomen sosialisteille lu-vattu kahdek- san edustajasijaa — sanqen huomatta- ma luku, kun suuremmille maille on lumattu main ja pienemmille 2 sijaa. — 50 Umotta oli maanantaina kulunut sen arm. julistuskirjan auta- misesta, jolla Suomelle myönnettiin oma rahansa, markat ja pennit. Huh- tik. 11) pnä 1800 annettiin senaatille käsky tehdä esitys suomalaisen hopea- rahan lyöttämisestä. Muualta Suomesta. — Kuollut. Helsingissä kuoli m. k. 21 p. sydänhalmaukseen kauppaopis- tolainen Lauri Luylikki Bergroth 21-muotiaana. Wainaja oli kotoisin Kannuksesta. eut. E k- Torstaina kuoli Seinäjoella Hailuodon nimismies I. O l ö s 75 »vuoden ikäisenä. — Itufi laiwanlastaus!iike. Kaupp. C. A. Beltheim y. m. omat senaatilta anoneet mahmistusta yhtiön «Aktiebolaget Federations Stem^do- ring" säännöille. Nhtiön osakepääoma- na on 10,000 ink. ja tarkoitus Pie- tarsaaressa ja muissa pohjais-Suomen satamissa harjoittaa laimain lastausta ja purkamista. — Venäläiset sotilaat, työmies Muurin murhaajat Haminasta, omat edelleen mapaalla jalalla. Selitykseksi tähän on päällystön puolelta ilmoilet- tu, että sotilaat eimät ole tehneet mur- haa, maan puolustaneet itseään hyök käyksellä ja siinä on Muuri saanut surmansa. — Uusi kotimainen teollisuus tuote. Ainoastaan lyhyen ajan omat kookosmalot olleet meillä kaupassa, mutta ne omat jo saamuttaneet suuren menekin kestämyytensä ja alhaisen hin- tansa muoksi. Erilaisten hauskojen märisommittelujen takia sopinmtkm nä- mä matot käytettämiksi melkein kaik- kialla, mutta etenkin liikehuoneustoissa, kuten päällikönhuoneissa, konttoreissa, myymälöissä, eteisissä j. n. e., joihin sopimampia mattoja ei muita löydy mitä kestämnyteen ja siisteyteen tulee. Tähän saakka meillä kaupassa esiin- tymät kookosmatol omat kaikki olleet ulkomailta tuotuja: etenkin saksalaisia mattoja on miime muosina myyty maa- hamme suuret määrät. Nyt on kum- minkin omassa maassammekin alettu malmistaa näitä mattoja, joten tämän kin tamaran tuonti ulkomailta käy tästä lähtien tarpeettomaksi. Hankit- tuaan ajanmukaiset kookosmattokoneet on riimittäin Suomen Köysitehdas Osakeyhtiö Kokkolassa ottanut kookos- mattojen malmistuksen yhdeksi erikois- alakseen. Tämä tehdas malmistaa sekä tamallisia kaupassa olemia kookosmat- toja että myöskin n. k. japanilaisia mattoja. Kun tehdas on hankkinut suuren joukon uudenaikaisimpia, haus koja märimalleja ja kun se luonnolli- sesti moi myydä näitä mattoja halmcm- malla kuin ulkomaalaiset, niin tulema! sen malmisteet saamaan kaupassa etu sijan. — Kauppal. Kirjallisuutta ja taidetta. Agricolan kirjoja. Ludwig H o l b e r g, Jeppe Niilonpoika. Miisinäptöksinen huminäytelmä. Suomentanut W. Tar- kiainen. Vlll-f—102 simua 8 :0. Hinta 1: 50. Tämä merrattoman hauska humi- näytelmä, joka on elänyt jo lähes kaksi »vuosisataa Europan suurilla näyttä- mäillä ja herättänyt meilläkin lukemat- tomat kerrat suurta ihastusta, pysyen Kansallisteatterin ohjelmistossa, esiin- ti)y rnit uudestaan käännettynä, sillä manha suomennos on aikoja sitten lop- puun myyty. P. E h r. Asbjörnsen ^ I ö r- g e n M o e. Satukirja lapsille i. Norjan kielestä suomontanut Alli Nissinen. Varustettu lukuisilla kumil la. 91 sim. S:o. Hil'ta kansissa 1:50. Lapsellinen miattomuus ja leikkisä humoori hurmaa lukijaa näissä nor jalaisissa kansansaduissa, jotka omat saaneet osakseen suuren suosion kaikissa pohjoismaissa. Niiden miehättämää, kotoista tunnelmaa kohottamat norja- laisten taiteilijain hauskat alkuperäiset tunnit. Suomennoksen on suorittanut tunnettu lastenkirjoin tekijä, neiti Alli Nissinen. (Gunnar Lindström, R y d- m a n s u m u t. Elämäkerrallisia tie toja Nydman-nimisten sukujen jäse- nistä. iKuuluu ..Sarjaan suomalaisia sukuja W."). 01 simua 8.o. Hinta mk. AmllM kliämiisitss IN>- Herodotoksen Historia- teosta on kahden miime muodeu ai kana julaissut suomeksi -Werner Söder ström Osakeyhtiö Porumossa. Teoksen suomentajana on kreikankielen dosentti toht. Ed m. Rein. Tämän suurteoksen !>:s osa on nyt malinistunut, joten suomalaisella yleisöllä on marinaankin mieluinen tilaisuus tutustua ..Histo- rian isän" merrattomaan teokseen. — Sukuelämä ja nykyaika Kirjoittanut Henrik Ber<r, suom. Paavo Virkkunen. Hinta 2:75. Lukekaa ja ajatelkaa Yrjö Weilin & Kunipp. Osakeyhtiö, Helsinki. Herodotoksen syntymästä on jo kulu- nut .>100 muotta, mutta niin miehät- tämä oli hänen kertomataitonsa ja niin »uielenkiintoinen se aikakausi, jonka kulttuuri- ja sotahistoriaa hän on ku- mannut, että hänen teostaan yhä mielä luetaan niinkuin historiallista romaania. Romaanin kanssa on teok- sella muodollisessa suhteessa paljon yhteistä, mutta sen yläpuolelle korot- taa tämän teoksen se, että suuri kreik- kalainen kirjailija on kumannut omaa näkemäänsä tai ainakin sellaista, mitä hän on silminnäkijöittä kuullut. Kuinka mieltäkiinnittämä tämä teos on, moi jo päättä siitä, että nyt ilmestpnut 2^6 simun laajuinen nide kertoo koko persialaissotien maiheet. Kertomus cm eepillisen laajaa ja filmaamaa: kreikka laisten isänmaallinen sankarius esiin- tyy siinä osaksi mielikumituksen kirkas- tamana, mutta niin suuremmoisena. että Herodotoksen kertomus on syöpy- nyt symälle kaikkien aikojen historian- lukijain mieleen. — Tällainen teos ansaitsee lukijansa suomenkielelläkin. Teoksen lopussa on suomentajan selos- tus kirjailtjan elämästä. Kaikkien kol men osan yhteinen laajuus on 778 simua; hinta on 10 mk. Venäjältä. — Bhbysrata. Kulkulaitosminis- ttri on ministerineulvostolle lähettänyt duumalle jätettämäksi ehdotuksen, joka koskee Suomen yhdysradan masem- manpuolisella Neman rannalla oleman osan rakennuskustannusarmion mah- mistamista. — Lokakuulaiset ja duuman Suomen asiain ivaliotnnta. Lo kakuulaiset omat asettaneet ehdokkaik- seen maltakunnanduuman Suomen asiain maliokuntaan Shubinskin, Ka- pustinin, Matjuhinin, kreimi Bennia- senin, ruhtinas Tenishemin ja von Anrepin. — Kawalluksia Aleksanteri Newstin luostarissa. Aleksanteri Nemskin luostarissa on huomattu lä- hes 70 tuh. ruplan kamallus. Luos- tarin johtaja, arkkimandriitta Theosan on samalla huomannut luostarin asiain oleman huonossa hoidossa muutenkin, mikä erittäin räikeästi on ilmentipt arkkimandriitta Ambrosiuksen johta- massa osastossa. Metropoliitta Anto- niuksen »vaatimuksesta on pidetiy luos- tarin kokous, jossa majaus on todettu. Ambrosius on päätelty siirtää alein- paan »virkaan. Jostakin sypstä ei kuitenkaan ole ryhdyttn tarkastamaan luostarin »nui- ta laitoksia. Tyytymättömyyden muoksi pidetään metropoliitan luona »lusi ko- kous. Ulkomaalta. — Roosewelt saapunut Ita- liaau. Roose.velt saapui miime mii- t'on lopulla )!eapeliin alottaen siten laajan Euroopan matkansa. — (<°i kuollutkaan. Abessinian hallitsijan Menelikin kuole»uasta on jo monta uutista lemitettp, mutta elämän hän mielä kuuluu. Niin ainakin ker- too »nuuau sähkösanomatoimisto, että huhtt neguksen kuolemasta oli taaskin ennenkainen. — Iättiläistyösulku Tanskas sa. Helmikuulla esittimät sementti- teollisuuden työmiehet Tanskassa pal- kankorotus-naatimuksen työnantajille, jolka puolestaan »vaatimat peruutla- maan tämän »vaatimuksen kalsoen nii- hin huonoihin liikeasioihin, joiden alaisena seinenttiteollisuits oli. Kun pitkälliset keskustelut eimät johtaneet »nihinkään tulokseen, päättuvät työn- antajat turivautua sulkuun. Alkuaan näytti siltä, ettei täinä työriitaisuus tulisi koskemaan »nuuta kum noin 1000 sementtiteollisuuden tpöiniestä. Mutta työriidan »nukaau on sittemmin sekotettu ensin »nuurarit ja »tuhdoin lukuisat muut alnmatinhaorat. Työn- antajainliilto on näet päättänyt toi meenpanna työsulun huhtik. 2 p:stä alkaen kaikkia työläisliiton jäseniä