lorstsins syyskuun ö p:n«i 8^7^XUkt7^ N:o IM — 1810 Sitäpaitsi löytyy samassa kirjoituk sessa, jonka alla komeilee allekirjoi tuksena »Toimitus", aiman kouraan- tuntuwia typeryyksiä. Wai mitä r-n sanc>ttawa esim. seuraamasta lau seesta: „. .. sanomalehttosuuskunnat eimät ole osuuStoimintalain alkuperäi sen hengen Vastaisia maikkakin se naatti paljon myöhemmin on eräässä tavLviftSsd si;ä nnn tadtonut tuiki» ta".«!) Ja kod?a sen jäljen päästää lehti ilmoille sevraoman sen »Toin!'.- Uksen" m.rratonta lainsäädännön tuntemnsla todistaman neronleimauk sen: ..Laittomiisi ne (?anomalehnosvus- kunnat)^ eiivät suinkaan tule sen kaut ta, että senaatti on yhdcn sanoma- lehtl!?suuskun?i?n dylä^nyt, sillä se naatti ei toki Vielä oZe 7/.eidä?l lailli nen lainlaattjomme". Ken. Satakunnan S-ncin^in arw. ..Toimitus", on wä:ttänyt, että sc- n?atti on „meidän laillmen lain laatijamme"? Ei muut, ellette te itse. Jokainen sttämastoin marsin dy- win tietää, että senaatti on meillä ainöa lain tulkitsijamme. Muuten käy sananmaihlo yleensä sellaisten kanssa »verrattain maikeaksi, j^tka eimät osaa nn-uta kuin märsb- t?ä si!ä, näkä he:dän käteensä aikojen kulueSk: on osunet, jcille tä?wy opet taa laittiwud^n naisia, kuululoonva mastamäittLjä kuinka „y?r»stu)Iailli- siin" tadons?, saatikka Me kun sa- nanmaidto >uk?utvnut Satakunnan S?non?am ..Toimituksen" ka.i^sa, jok : on „lc:i!Iiiuud?n" ottanut urakalla huo-nacnsa, r»iwostuen samaan alaan kosketusta kalkkien muiden puolelta mman kuin härkä eräanwär'.sen maat- teen näkemisestä. - Kv w»otta täyttää tänään 7>a?tort L. M, Häggström täällä. P??t?ri H. muutti tänne 1876 toi men muoteen 1880, jolloin muutti Ulmila >n, jossa käytti nimeä Tuomi. Nykyiseen Virkaansa nimitettiin H. w. 1386. — Ws»ha k»»la hirioesli- hassa. Wiime lauantaina osti po liisikonstaapeli A. Termonen Parin torilta hirmenlihaa. Kun lihaa koto na leikattiin, löydettiin keskeltä kal mon ja puhkaan. eheän lihan ympä röimä, sinulta litistynyt kimäärin- kaula. Kuula on siis a kaisemmin, armatiarvasti luuta pitkin miillättäen, joutunut hirmeen. iM»Ul»iu j» ?Mz. Kirllokousertti. Kuten jo olemme maininneet, antaa urkuri Kyösti Alho ensi sunnun taina kello 6 i.p. kirkkokonsertin kau pungin kirkossa. Pitkä aika onkin jo siitä kun täällä Viimeksi on kirkko» konserttimusiikkia saatu kuulla. Senpä muoksi on hra Alhon konserttia pi- dettämä termetulleena merkkitapauk sena täkäläisessä musiikki -elämässä. Paitsi sitä, että seurakuntalaisille nyt tarjoutuu otollinen tilaisuus laajem min ja symemmin tutustua konsertin- antajan musiikkiin, on konsertin oh jelma niin monipuolinen, maihtelema ja armokas, että se helposti tyydyt tää ankaratkin Vaatimukset. Ensimäisenä ohjelmassa on Bach- numero, nim.Joh.Seb. Bachin Fan tasia ja Fuuga g-moll. Jokainen mähänkin musiikkia harrastama tietää, että Johan Sebastian B^ch on suu» rimpia heakiä, mitä musiikin olalla koskaan on esiintynyt. Sekä HZnen ajatuksensa että tunteensa omat poh jattoman symät, hänen taituruutensa on uskomattomiin kehittynyt, hänen tuotantonsa määrä ihan iamaton, hä nen mielikumsuksensa rikkaus mittaa maton. Masta nyt, puMoistasataa muotta hänen kuolemansa jälkeen, ale taan tajuta, mikä ääretön aarre löy tyy hänen sämellyksiinsä kätkeytynee nä, masta nyt on ihmishenki niin korkealle kehittynyt, että sille alkaa Vähitellen aueia se taiw?c.llisen laaja näköala, mikä hänen teoksissaan sil miemme eteen lerviää auru.n kuin tai- kasauman loihtima maisema, laaja- xiirteisenä, rohkeana, tunteen symim- missä ja hienoimmissa märeissä mä» rähdellen. Kuten useissa teoksissaan — painostan erikoisesti motetteja — täydentää Bach tässäkin ohjelmaan otetussa kappalessa muosisatain työn Hän nim. kutoo koraalisämelmät myrskyämään sämel-aallokkoon niin miettAiinnittäVällä tamalla, että se Väkisinkin wie mielikumitukssmme en nen tuntemattomiin korkeuksiin ja tunteemme laskeutuu ennen aamista maltomim symyykstin. Niissä on Verraton draamallinen moima ja ryt> millinen ponsi. Niinpä Bach-tMkija, prosessori Andre Pirro lausuu laajassa ranskankielisessä tutkielma teoksessaan „J. S. Bach" siw.216 217: ..Fantasiassaan hän (Bach) käyttää kaikkia pohjoismaiden mesta» rien apukeinoja, heidän suurenmoisia resitatiimejaan ja juoksutuksinaan tla» wiawurin päästä toiseen rohkeine äänimaihteluineen. Fugasso, joka on yhtä tasainen kuin Fantasia on mels- keineen, käsittelee hän teemaa jota Matheson sanoo tunnetuksi". Toisena vdjelma-numerona on M. Enrico Bossin uudenaikaista taidetta, Pastorale. Kolmantena seuraa F. M e nde Is- s o h nin sonaatti n:o VI (koraali, an dante sostenuto, allegro molto ja fi naali), tukemaa, laijapiirteistä, mutta silti helppotajuista musiikkia. Sen jälkeen saamme tutusta Rans kan suurimman ooppera-sämeltäjän I. B. L u l ly'n yhteen paraimpaan urkukappoleesen, aina miellyttämään R!gaudon'iin ja kun O. Meri- kannon pari koraalialkusoit toa on kuultu, päästäänkin F r an s Lisztin mahtamaan Alkusoittoon ja Fuugaan B-a-c-h. Kuten tunnettu, on LiSzt mieS, jonka suuret, laajat ostteet kohottimat hänet yli maallis ten mittojen ja jonka käsissä suunna ton taituruus yksinomaan polmeli henkisiä Voimia »ihmisten mielissä sytyttääkseen ja ramitakseen hymyyden lähteistä sukulaista kauno-intoa". Konsertinohjelmaan otettu B a c h on yksi paraimpia kappaleita, mitä hän erikoisesti uruille on sämeltänyt. Kuten ylläalemasta näkyyn on ur kuri A ho ottanut suorittaakseen hy» min muikean ohjelman. Yleensä on Bcchin musiikki Vaikeaa; se maa'ii esittäjältään sekä suuria taituruutta eitä hymää ymmärtämistä, luonteensa tajuamisia, — sanalla sanoen taiteel lista tulkitsemista, ennenkuin suuri yleisö pääsee siitä nauttimaan. Mä maatimia omat muutkin ohjelman numerot. Mutta hra A. ei olekaan turhaan opinnoltaan jatkanut. Mikäli tie- dämme, on hän aina erinomaisella menestyksellä tulkinnut esitettämäiseen ottamansa kappaleet kaikkialla, missä hän on konsertteja antanut, ja suu» rella ihastuksella on yleisö ain i hä nen huomattamaan taituruuteen kehit tynyttä tekniikkaansa ja sanan kau- neimmassa merkityksessä klassillinen taiteellista tulkintaansa seurannut. Niinpä ei tämänkään konsertin oh jelma hänelle tuota minkäänlaisia Voittamattomia «vaikeuksia, ja mar- maan suurella nautinnolla ja mielen» kunnolla tulee konserttiyleisö ensi sun» nuntaiuakin armokkaan konsertin ch» jelm-a seuraamaan. Kehottamme musiiMa harrastamaa yleisöä, sekä kaupunki- että maaseura- kuntalaisia, runsaslukuisasti saapu maan kuulemaan konserttikauden mar- macm armokkainta musiikkia. Pääsylippuja, ä 1: öd, 1: —, —: 50 ja —: 23, ennakolta saatawcna Kirkkoapteekissa koko sunnuntaipäivän ja ennen konsertin alkua kirkon omella< — Tamperee» Teatteri esitti eilen illalla 3-näytöksisen laulunäytel män Nukke. Mäkeä oli Uahdutta- man runsaasti ja oli se näkemäänsä ja kuulemaansa hymin ihastunutta. Isku sana illan johdosta toisten. Tänään esitetään Tukkijoella. — Tärkeä v»aa«w«okralai» selittzsteos. Kauppaan on ilmes tynyt ja toimitukselle ilmoitettamaksi saapunut „T -mpereella pidetyn M a a» Vuokralautakuntain Pu- heenjohtajain kokouksen Pöytäkirja." Tehnyt Prjö Raemuori, Tarkastanut professori K. I. Stählberg. Mainittu ko kous muodostui marsinaiseksi uuden maanmuokralain selittelytilaisuudelsi, jossa käytettiin useita satoja puheen- muoroja, pääasiallisesti kysymysten muodossa, joihin kaikkiin Suomen maanmuokralain etemäksi tunnettu selittäjä, professori K. I. Slä^berg, antoi asialliset ja selmät Vastaukset. Myöskin piti prosessori Slählberg useita esitelmiä. Kaikki nämä on pikakirjoituksella muistoonpantu ja nyt ilmestymässä pöytäkirjassa jv- laistu. Hymin tietäen, että kaikki maan- muokralakia selittämät kirjat nyky aikana omat Välttämättömän tarpeel lista kaikille niille henkilöille, jotka tamalla tai toisella owat tekemisissä kysymyksessä oleman lain kaMsu, kuten Vuokralautakuntien puheen johtajat ja jäsenet, luutien luotta musmiehet, Vuokranantajat ja Vuok ranottajat, eli toisin sanoen kaikki ne kansalaiset, joita maanVuokraloki lamalla tai toisella koskee, päätti kokouö painattaa pöytäkirjansa kan salaisten hyödyksi. Kirja makiaa nid. 2 mk. ja sid. taskukirjaksi 2: 50. Kustantaja on Osuuskunta Länsi-Suomi r. l. Rau malla. Koulujen laulun- opclulicu edistämiseksi. Laulunopetuksen järjestäminen on nykyään opettajien keskuudessa poh dinnan alaisena. Kysymys on wai- keimpia, koska sekä laulu» opettami nen että oppiminen kysyy enemmän luontaisia lahjoja ja taipumuksia kuin monen muun opetusaineen. Tämän maikean oppiameen helpottamiseksi on useita keinoja mietitty. Niinpä on rajotettu »vastaiseksi oppi-jaksot mel kein kokonaan yksiäänisiksi jz koottu aiman helppoja ja kuitenkin humitta- mia pikkulauluja erikoisesti koulun tarpeiksi, kuten esim. kokoelmissa ..Sirkkunen", ..Lauluseppele", „Kou- lun Laulukirja", »Opettajan laulu- kirja" y. m. Mutta tämä menettely jättää muutamia puolia oppilaan musiikillisesta aistista kokonaan ke hittämättä, kun se ei anna minkääNi laista Virikettä sointujen tajuamiselle eikä mitään takeita laulun puhtou desta. Niinkauman kun kansanlaS ten musiikkimaista Vielä on niin al teellisellä kannalla että moniäänistä laulua ei kouluissa Voida taatulla menestyksellä harjottaa — ja tätä asiaintilaa jatkunee Vielä pitkät ajat —, on tärkeätä, että tämä puute tu> lee muulla tamalla täytetyksi. Se Voi kin helposti tapahtua siten, että lau luja säestetään harmoonilla (tahi pianolla, missä siihen on tilaisuutta). Jokainen opettaja, joka joskus on lapsia harmoonilla moniäänisesti sä estänyt (esim. Virrenmeisuusso), on mannaan huomannut, kuinka suures sa määrässä se tukee ja auttaa lasten laulua, ja kuinka se antaa esitykselle eloa ja Vaihtelua. Samallaisia säeS» tyksiä olisi käytettämä muillekin lau luille Oppilaat innostumat ja mil- kastumat, kuu he laulun Valmistut» tua saamat laulaa sen opettajan har> muonilla säestäessä. Laulun puhtaus huonnrtamasii paranee, lasten äänet innostuksesta saamat heleämmän soin» nun, Virheellisyydet hämiämät ja — ennen kaikkea — lapsilla on iloa siitä, mitä omat oppineet. Tällaisia koululaulujen säestyksiä meillä ei tähän asti ole löytynyt. N iden laatiminen onkin monessa suhteessa maikea tehtämä, ja lisäksi tällainen trö ei suo tekijälleen Varsi naista taiteellista tyydytystä mones» takin en syystä. E -isiksikin koululau lujen luonnolliuen sointupohja usein kin on sangen yksitoikkoinen. Taitei lija tosin Voisi taidokkailla keinoilla ne muodostella moninaisemmiksi, mutta marsinkin alkuasteilla hänen täytyy siitä humista kieltäytyä, sillä alkeelli semmissa lauluissa hänen tulee yksin omaan tyytyä kaikkien tamallisimpiin somtuyhdistyksiin ja melkein kaania» maiseen yksinkertaisuuteen, Vähitellen to'uttazkseen lapsia sointuja tajua» maan, kuuntelemaan niiden säwyä, ja auttaakseen lapsia tajuamaan oike at sämeleet, Taidokkaampi, moni naisempi soinnutus häiritsisi ja häm mentäisi lapsien Välitöntä laulua, mutta ei antaisi sille tukea. Sitäpaitsi säestysten Vielä täytyy olla niin helppoja, että opettaja ai man waiwatta woi ne soittaa (aina kin mähäisen harjoituksen jälkeen), Voidakseen säestäessään kokonaan kiinnittää huomionsa lasten lauluun. Näistä m ukeuksista buolimatta on A. B. A, Apostol O. Y. päättä» nvt pottaa tällaisen kokoelman puut teen julkaisemalla tänä syksynä (kokoelma ilmestyy piakkoin), sarjan helvpoja, lasten suosimia koululauluja (yllämainituista y. m, kokoelmista), iaulucivetlajille vivuksi ja huwiksi. Kokoelma »Koululaulujen sä- tyksiä", jonka on laatinut ni mimerkki A. T. (lehtori A. Törnudd) sisältää 116 koululaulua, mahdollisim man yksinkertaisesti harmoznille so- miteNun-i ja järjestettynä sämellajien ja Vaikeutensa mukaan. ToimMaivasti tämä kokoelma on saamuttama opettajien ja laulunys» tämien suosion ja kouluihin ja kotei hin lemiten tuottama sitä hyötyä ja humitusta, jota se on tarkottanut. lLLÄ»LK0QS5tS. Kllmililkjia Tilkussa. Poliifiwa»kila» wahti«eStari kalvalta««t läheS 2,000 mk. W!rk'Zkirjelmässään m. k. 9 p:ltä ilmoitti Turun kaupungin apulais- kaupuziginmouti Jalmari Färling maistraatille, että poliisimankilan en tinen Vahtimestari Ludwig Albin Luotonen, joka oli toiminut polii simankilan Vahtimestarina tammik. 1 p:Stä 1909 Viime kesäk. 30 p:ään ja jonka Virkamelmollisuutena m. m. oli ollut amustaa kaupungin ulosotto- apulaisia sakkorahojen keräämisessä sakotetuilta henkilöiltä, tahi sellaisten henkilöiden toimittamisessa Marojen puutteessa lääninmankilaan somitta- maan sakkojaan, oli miime ja tänä muonna kantamistaan lakkorahoista kamalranut ainakin 1,583 markkaa. Maisiraatti jätti sitte asian kaupun- ginmiskaalille laillista toimenpidettä marien ja kaupunginmiskaali taas pyysi etsimää poliisia toimittamaan tutkimuksen. Sellainen tutkinto onkin nyttem min pidetty ja Luotonen on omista nut, että hänellä suorahojen suhteen oli olemassa 1,500 markan maillinki. Sen ohessa on Luotonen tunnusta nut käyttäneensä osan kamalletuista rahoista omiin tarpeisiinsa, mutta on mäittänyt että hän jonakin päimänä miime toukokuussa, maatessaan juo- puueena nukkumassa eräässä metsässä kaupungin eteläisellä takamaalla, oli taskustaan menettänyt 1,000 mkan Vaiheille, tekemättä siitä poliisille mi tään ilmoitusta. Tämän oheZsa on tutkinnossa huo mattu, että Luotonen ainakin 500 markkaan nousemien sakkorahojen suh teen on merkinnyt sakkoluetteloihin, että hän olisi mienyt sakotetut henki löt lääninwank>laan sakkojaan selvit tämään. Lääninivankilasta ei kuiten kaan ole moitu saoda mitään todis tuksia siitä, että hän todella olisi näin tehnyt. 3täyttää siis siltä kuin olisi Luotonen kaivattanut nuokin rahat ja koettanut peittää kamalluksiaan määrillä merkinnöillä sakkoluetteloi hin. Tästä seikasta ei kuitenkaan mielä ole saatu täyttä selmyyttä ja siihen kuluneekin mielä jokunen päi- wä, ennenkuin tämä puoli jutusta saadaan pengottua selmille. Maillingin, lukuunottamatta mii- meksimainittua 500 mkn summaa, on ulosottoapulainen, jolta Luotonen oli sakkoluettelot scanut, täyttänyt. Luotonen passitettiin lääninmanki laan. — Htippak«u»a« »»tifia. Määrätty on Tyrmään kirkkoherran- apulainen, sil. maisteri W. A. Hei» kinheimo, joka on Valittu Kokkolan suomalaisen yhteiskoulun johtajaksi, samoin t. k. 1 p:stä alkaen toistai seksi olemaan Kokkolan kirkkoherran- apulaisena, Kankaanpään w. t. kap palainen F. Kotiranta Lamian w. t. kirkkoherraksi t. k. 17 p:stä alkaen yhden kuukauden ajaksi sekä Kankaan pään kirkkoherra, romaSti H. Lind» sors oman Virkansa ohella hoitamaan myös sikäläistä kappalaiömirkaa yh» den kuukauden ajan t. k. 14 p:stä lukien, — Makaajat. Maskun ja Loi» maan kihlakuntien makaajaksi on mää rätty manhempi komissioonimaanmit- tari August Ohlander. - Tilatto«a» tväestöu lai »arahaStoa marten on Mampulan kunta Valtiolta anonut saada 20,000 mk. suuruisen määrärahan ja on läänin kumernööri anomusta senaattiin puol tanut. ^ Waltio» hei«ä»myh»ti. Kruunulle kuuluman Nuija lan jär- men heinäntekohuutokaupassa Huittis ten pitäjässä on tänä muonna kart tunut 6,180 mk. - Wararikkoa»om»kse»! jätti maanantaina Ulmilan tuomiokunnan womarille kaupp. S.' W. Wapaa- muori Me!ikarwialta. — Wiipuri« l«k!ari-»rkuri- ko»l««» on hyVäksytty m. m. seu raamat oppilaat: Sämele Saarinen Huittisista ja Zrjä Massa Kaumat- salta. — Hä«ee»li>«a» efise«i«aa- rii» on t. k. 1 p:nä otettu oppilaiksi m. m. seuraamat: Aino Halamasa!-? Säkylästä, Hilja ja Selma Kömi Huittisista, Manda Ojala Huittisista, Anna Suomela Kokemäeltä sekä Niini MuSto ja Anna Kotiranta Tyr- määltä. — T«s«ar»ieu»e» Pietsä- «äe» metsä»wartijako«l«« metsä»hoit»k«rSseille on otettu m. m. Aaron Pentti Karkusta. — G««ri m«rtowarks«s teh tiin kelloseppä Mirtasen mersiaaseeri Loimaan Pappilassa t. k. 2 p:ää Vastaan yöllä ja Varasteltiin noin 60 ä 70 kpl. taskukelloja, polkupyörä lyhiyir.een, laukku, hiusleikkauskone y> m. Worot olimat ensi-t tunkeuiu- neet werstaata Vastapäätä olemasta saunanikkunasta sisään ja sieltä mur taneet wintilällä ja tiirikalla owet auki Verstashuoneeseen, jossa myös kin oliivat murtaneet pöytälaatikot sekä kaapin omet auki mieden muka naan kaikki taskukellot y. m , seinä kellot sensijaan eimät kelmanneel. Mainita sopii, että Verstaassa oli 2 uutta polkupyörää, mutta niitä eimät ivorot nähtävästi tohtineet Viedä. Märkäistä ei ole Vielä mitään tie toja, mutta armatenkin niitä on ollut useampia. Ihmetellä maan täy'yy Vorojen rohkeutta sillä kelloseppä asuu keskellä kylää ja juuri samana yönä oli nuori Väkikin aina puoleen yöhön liikkeellä. — S. S. P««kot»lS. Eilen illalla, kun suutarit Kustaa Hurja ja Kalle Wirta saapuiivat todistajamaikaltaan Ulmi lan käräjillä kotiinsa Kullaan Lemän- pellon kylään, riilaantuimat he keske nään jolloin Kalle Wirta k:lo 9 mk. iski torvenaan K. Hurjaa puukolla, Viiltäen suupielestä oikealle puolelle niskaan ja repäsi oikeasta kormasta osan. Tappelun tuoksinassa sai Hur ja mielä toisen, hengenmaarcllisen is kun oikealle rintaan>a. Haamoittunut tuotiin miime yönä Poriin l:ri Pikkaraisen luo lääkärin apua saamaan. Sidottua haamat päästettiin H. palaamaan kotiin. Kokemäki. Kaksi hirmeä kaadettu. Poliisikonstaapeli A. Hakanen ampui miime sunnuntaina noin IVz »vuo tiaan hirrven Kiettareen luodosta. Samaan metsästysseurueeseen kuu luma torppari Perko ampui samoilta tienoilta tiistaina komean 3-muotisen hirmen. Merikarlvia. Merikarvian Voimistelu seura Innon syksyinen ja talmi- nen moimiStelukausi alkoi tämän syys kuun 2 p:nä jaopanilaisella nyrk keilyllä, jota moimistelijoille hymän- tahtoisesti opetti Innon entinen jäsen ylioppilas Niilo Malmanne. Ei Into enään lapsenkengissä kulje. Tämän syksyinen alkanut moimistelukausi eli moimiStelumuosi lienee 14:Sta seuran elämässä. Miten paljon wir'iStäwiä, reippaita ja sisältörikkaita muistoja sisäliyykään tuohon menneeseen ai kaan niille Voimistelijaryhmille, jotka toinen toisensa perästä Innon lipun alla omat ne muistot kokeneet. Miime elokuun 26 p:nä malitsimat moimistelijat alkamaa työkautta mar ten johtokunnan ja Virkailijat. Seu» ran johtajaksi »valittiin opettaja A Hakosalo. NaismoimiStelijoiden h av joituSten johtajaksi malittiin opettaja tar H. Pihlajamäki. Johtokuntaan tulimat kuulemaan neidit H. Pihlaja mäki, L. Kvläkoski, B, Elo, K. Po» voff, A. Rosnell, S. Läbde ja K. Santamuori ja miehistä K. Lönn- berg (marajohtoja). E KunaSpakka, L. Wuorinen, A. Mer.lahti, U. Näsi, L Santawuori lr>zloudinhoitajo) ja P, Kvläkoski (sihteeri ja rahaston hoitaja). Päätettiin ivsimistella: naiset tiis tai- ja miehet perjantai-ittoifln. Seura Voimisteluhuoneenaan saa käyttää Palokunnan suurta salia, maksaen seura Vaan Palokunnilla kcrmauksen lämmöstä ja Valosta. Mainita sopii, että kaikki miesVoimistelijat kuulumat palokunnan pelastusosastoon. Jaksakoot Jntolaisst, niin naiset kuin miehet, reippaasti ponnistella al» kamana rvoimiSteiukalttena ja ehjänä säilyköön yksimielisyys! Jntolaisten iloksi ja Voimaksi! Sunnuntaina 4 p:nä kilpailimat Merckarmian Alikalän ja Ali- kylän pyöräilijät kilpailu» sarweSt<^, joka aikoinaan kilpailu tarkoituksensa ostettiin. Siitä ei l)'e kilpailtu kymmeneen muoteen. Kil» pailtama matka oli 5 km. Se suori tettiin. Tuorilan ja Lankosken sylien mälisellä Valtamaantieuä. Keli oli kohtalainen. MoppilaS Niilo Mal manne c-j?i matkan 10 min. ji 38 sekunnissa, lähinnä olimat Voimis- telusenra Innon jäsenet Urho Näsi 10 min. 54 sek. ja Kustaa LönnbsrH 11 min. 9 sek. Kilpoilusärmi joutu: si:s Niilo Malmanteelle er.si teiään asti, jolloin sarmeöta tass kilpaillaan Joka sen kcilme k> rtiia peräkkäin Voit taa, iaa sen siniseen. S<lrwi on noin 80 mk. armoinen. Kilpailua oli kokoontunut katsomaan suuri joukko nuorta kansca, erittäinkin pyöräittjöitä. Kilpailuun otti osaa 6 pyöräilijää. P Ubntotuomareina viimat kauppias H M rtapuro, maanmiljelijä I. O. Aikalainen ja opettaja A. Hakosalo. Harjavalta. Maamiesseura päätti kokouk sessaan miime sunnuntaina t. k. 4 pnä järjestää paikkakunnalle kuusimiil- koa kestämän keittokoulun, joka sijoitetaan rautatien aseman läheisyy dessä olewaan rwa Syrjäsen humi- lac.n. Koulu aletaan t. k. puoliivä- lissä, josta M lstedes tarkemmin. Hy min suotama i olisi, että tätä hyödyl listä tilaisuutta lukuisasti hymäkseen käyttäisimät sekä emännät että emän niksi aikomat tyttäret. Suomalaisen seuran ko kous pidetään ensi sunnuntaina t. k. 11 pnä Honkalassa, alkaen klo 5 iltapäimällä. Kun kokouksessa tul laan käsittelemään erittäin tärkeitä kysymyksiä, win olisi suotamaa, että tilaisuuteen mahdollisimman runsas lukuisena saamuttaisiin. Jämijärvi. Kuntakokous pidettiin täällä kansakoulun käsityöhuoneessa m. k. 21 x:nä hsti kirkonmenojen jälkeen ja käsiteltiin seuraamat asiai: Esitettiin kokoukselle Ikaalisten pii rin nimismieheltä kunnallislautakun nalle saapuneet pöytäkirjat m. k. 5 ja 6 p:nä pidetyistä kestikiemorien urak- kahuutok^upoista. Kokouksilla ei ollut niitä maökan mitään muistuttamista, maan päätettiin nnötä silen, että keS1> kiemarin pito sekä marsinaisst että ylimääräiset kyydi'ykset yhLeisesti an- nettaisiin Jämijärmellä talolliselle Juho Mpetjirille sekä resermikestt- kiemarin pito talolliselle Mihtori Jc-li- salolle, joilla nykyäänkin on ollut keslikiemarinpito, sekä J?a^!isissa ta lollisille Oskari Lännille, Fcans Sa lamalle ja Frans Mliakalle sekä re- sermikestikiemarinpito Wihwri Haika ralle. — Metiänmc.rujaksi kunnan omistamaan Kalliolan uudistaloon ensi toukokuun 1 p:ään asti otettiin torppari Edward Kannosta, jolle palkkio!si tästä myönnettiin uiainitun talon tämän muoden maantuotteet, pai:si hätälajiperunakylmöä, kuin myöskin rehuja ei saa tilalta miedä vois, maon siellä käyttää. Morttja- toimeensa on hän oikeudessa manno- tettama kunnallislautakunnan esimie hen toimesta. Kirkonkokouksesi w. k. 21 v:nä käsiteltiin seuranmc'^ asiat: Valtuutettiin kirkonisäntä Jooseppi Vanhatalo oikeuden kautta uloshzke- maan Siikaisten pitäjän Sammin. vMjan kylään kuuluivLii Lampisen alon osuudelta Jämijärmen Viini kassalle rästissä olemat miinijymät neljältä Vuodelta ja annetaan hänelle Valtakirjaksi ote pöytäkirjasta. Pitkää heinäkauraa on kaSmanut tänä kesänä maaniviljelijä Juho Dlipeijarin Viljelysmailla. Kir- jeenVaihtajamme on yhden korren mitannut, täyttäen se 132 senttimet riä. Hirmien metsästyZaika on ollut juuri käsillä. Niinpä on Jämijärmenkin metsästysseurue ollut tuota metsän kuningasta tapaileman sa. T. k. 4 p:ään mennessä oli ai nakin yksi hirmi jo kaadettu. Sa«kaa»pää. 300 kilon painoisen uljaan uros hirmen ampui t. k. 4 p :nä E. Lep piniemi, A. Santin ja F. Mesinie» men kanssa Vuokraamiltaan mailta n. k. Sel ?änewain maalta. Meikea on taweta näitä eläimiä, sillä ne omat talmisin saaneet käydä salamet sästäjäin koman suksikou'un. W«!s, — Ra»«at<« kaäu»>Skvmi« te s. Raamatun käännöskomitea, jo ka on saanut loppuun suoritetuksi Uu den Testamentin suomennostyön, on nyt ryhtynyt tasoittamaan eri Vih koissa ilmestyneiden suomennosten epätasaisuuksia sekä punnitsemaan ko mitealle tehtyjä muistutuksia ja huo mautuksia. Tämä Viimeistelytyö tul lee Vaatimaan osakseen melkoisen pit kän ojan. - KcmsalliS-OsakePaxki» Maasan konttorin prokuristiksi on siirretty pankin Iisalmen konttorin prokuristi W. Angermo. — Poh- janm. — Maaria»hami»a« s«o«a- lai»e» ka»sako«l« s«lett«. Tänä syksynä on Maarianhaminan ainca suomalainen kansakoulu sulettu, syystä ettei kaupunki ole enää sille anmS- tuSta myöntänyt. Oppilaita on kou lussa ollut noin 15—20, jotka nyt jäämät kaikkea opetusta maille. Kou lua omat amuStaneet osaksi kaupunki, osaksi Maarianhaminan suomenkieliset asukkaat. Sitäpaitsi on koulu Hel singistä saanut 600 mkan suuruisen apurahan. — Lailoaliike T»r«« Tuk holma» li»jalla. Höyrylaima Oihonna on lopettanut matkaumo- ronsa Turun ja Tukholman Välillä. Oihonnan kulkumuorot suoMaa ensi morrask. 1 p:stä Prinsessan Marga reta. — Naimajutt». Miime lauan taina oli Hämeenlinnan raastuman- oikeudeSsa jälleen käsiteltämänä neiti F. A. Anttilan ja ent. talollisenpoika H. M. Nurmen mälinen kihlausjuttu, jossa ..sulhasta" syytetään »morsia men" rahojen petkuttamisesta. Mei- sen syyttäjän ilmoituksen johdosta oli Lempäälän holhouslautakunta asetta nut nti A:lle holhoojan, joka oli oi keudessa läsnä. Mastaajan pyyn» nöstä lykättiin juttu mieläkin tuon» nemmaksi. — Häm. S:t. Weuäjä» «lk»mi»isteri ero»»«t. Berlin, syysk. 6 p. Täglische Rundschaun tietämän mukaan on kei sari myöntänyt eron ulkoasiainminis teri Jsmoljskijlle. Tulemana ulkoministerinä maini taan lähettiläs Matikanissa Sasonom. Jsmoljsk.j nimitettäne- lähettilääksi. Heidiin Majesteettiusa FrieSvergissä. H. M. Keisari kämi miime torstai na, ilmoitetaan NauheimiSta, jalkai sin katsomassa Nauheimin kylpyhuo neita, suihkukaimoa ja puistoa, jolloin yleisö puistokadulla tunsi hänet. Ten- niskahmilassa iswi keisari seuralaisi neen jonkun aikaa. Sitten hän meni jälleen puistokadulle ja sieltä Fronk- furlinkadnlle, missä automobiilit odot- timat. Lukuisat poliisit martioiwat tietä. Samana päimänä kämi myös kin keisarinna prinsessojen kanssa au tomobiililla Nouheimissa. Berl. Tageblattille ilmoitetaan kei sarin perjantaina käyneen katsomassa N mheimin läheisyydessä olemia suola- kaimoksia. Hän saapui FriedbergiStä jalkaisin Vanhimman tyttärensä seu rassa. Enemmän kuin puoli tuntia oleskeli keisari kaimoksilla kuunnellen laitoksen hoitajan selityksiä. Sen jäl keen palasi hän taas jolkaisin Fried- bergiin. Keisarin läheisyydessä ei ol lut Vartijoita, ainestaan kauempana nähtiin joitakin salapoliiseja. Käivslyretkellä Nauheimissa on kei- ari joutunut uteliaiden kylpymierai- den huomion esineeksi. Keisarinnasta kerrotaan hänen Friedbergiin saamuttuaan ja hiukan emättyään heti rientäneen katsomaan linnan hänelle nuoruuden ajalta tut- uja huoneita, joissa hän Viimeksi yyskuussa 1893 oli ollut. Seuraa mana päimänä hän puolisonsa kanssa !ämeli linnan pihalla ja puutarhassa, etsien taas Vanhoja mielipaikkojaan. Perintöruhtinas, puettuna Valkoiseen merimiespukuun, leikki koko aamupäi- wän hesseniläistsn serkkujensa kanssa innanpihalla. Keisarinnan pyynnöslä !utsuu ympäristö perintöruhtinasta main yksinkertaisesti nimellä »Aleksei Nikolajemitsh". Ahä todennäköisempää on, että kei- sarinna ei sairasta orgaanista tautia, maan että hänen sairautensa on her motautia. Keisari Wilhelm saapuu luultamasti pmn Friedrichshofiin tai johonkin muuhun läheisyydessä olemaan lin naan termehtimään Menäjän keiscri- paria. Mahdollista on, että sinne silloin myöskin saapuu Englannin ku ningas Irjö. MW Wt misti. Eräs ilmoituskerääjä sai kerran Vastauksen: »Ei, minun ei ole tarpeen ilmoit taa nyt juuri. Miime muonna minä ilmoittelin sanomalehdessä usean sa dan markan armosta ja luulisin, että yleisö tuntee hymin nimeni." Ilmoituskerääjä ei mastannut tä hän suoraan, kysyipä main aim-n- kuin ohimennen tamallisella äänen painolla: „ Kuka o likaan miime muon na Kauppa- ja Teollisnus-toimiiu?- kunnan päällikkönä Liikemies ajatteli hetkisen, mutta sitte hänen täytyi hiukan häpeissään tunnustaa, että hän oli unohtanut nimen. »No niin", sanoi ilmoituskerääj,?, »hänen nimensä oli sanomalehdissä 20 kertaa yhtä teidän ilmoitustanne kohti. Jos te itse olette unohtanut hänen nimensä, niin onko järkemää otaksua, että ne muutamat sadat markat, jotka te miime muonna käy titte ilmoittamiseen, pitäisimät teidän nimenne tuoreessa muistossa yleisön keskuudessa?" Ilmoituskerääjä sai tilauksen. »Hermes". — 45 — ksa lcevAäpariii M rujx-si tutki- m-iaa. Alutta kukkien keskelle js tuolcsuvzs!,^ ilmana nä/tti kummikin pari äsrettomän runialta. 1^!<Änaait kuuluva ääai ei ollenkaan ikin^t/ttän^t ilä^tä. — <.)!i initea oli, niutta kenkiä civat kuiiimui- kia l sanoi ääni. — Siunatut kengät, Iiuoinautti lira ^.'larvel kallis taen päätään ja luc clcn kieron kat^con konkäkokoel- nisänsä, — ja kum^i pari näiltä on arvottomin, sitä, totta vie, tuskia kukaan voi sanos. — Hm! kuului ääni liänea takanaan. — Olen kelvottomimpiakia ommellut, ja joskus ollut iliaa ilmankin, rautta tällaisia, luvallanne sanoen, pirua roikaleita ea eanea ole nälm^t l kuinka kauvaa oleakaaa etsinet kuaaoa kenkiä, ja tällaiset olen saa- nut. Valivoja ne tosia ovat, mutta kun aina tulet ja- laittelemaan, niin ovat kenZ^t aivan välttämättömät, /a, usko tai elä usko, koko läänissä ei lö^t>n^t muita kuia aämä aiaoat. Xatsolian niitä I Vleeasä kengistä pulauttaessa voidaan sanoa, että täällä vallitsee ^lelli- s//s! — Vaikka minua vastukset kolitaavat kaikialla. ?Ilikä jo kymmenisen vuotta olen keräillyt jalkiaeita väillä tieaoilla ja viiweiak!a . . . niin. näin ne ovat kanssani menetelleet! — liettävä paikkakunta ja sikamainen kansa, sa noi ääni. — ^ivan niin, tokasi ivlarvel. - ll^vänen aika! XMäpä ovatkia lienkiä! Vaikka kaivoon deitä, niin ci säälitä! Hän käällnäktilie oikealle näticiäkseea millaiset jalkineet kaassaputiujallaan olivat, mutta kun ei mi- tääa nälm)'tkääo, niia kääat/i liän vasemmalle, vaan ei sielläkään nälin/t kenkiä enempää kuin jalkojakaan. 45 ^ n»än kanssa. ?aittaa tulia p^sä^tti IIatt'in tukevalla kvrvzpuu.-i- tilla niin että jonkun aikaa korjuttuaan ikäänkuin liar- kiten, minne olisi mukavampi kaatua, kieppautui sun- tivn saliin. Vielä llctkinen ja paita kokoutui aivan.^a- liialla lailla kuia olisi joku kiskonut päatääa sen sisästä pois. /sllers tarrasi siilien kiinm, mutta sitä pikemmin se irtautui ja jokia iski liäntä vasten naamaa, ^a kun liän yritti l^äclä Näkemätöntä kepillään, sattui isku ^ecltt/ Henlre/tä pääliän. — kois tieltä! liuusivat kaikki kuorossa ja piek sivät toisiaan niin paljon kuia enaättivät. — Ottakaa kiiaai! Lulkekaa ovi! Llkää päästäkö ulos! Ninä saia jo jotaia käsiiniI lassä liäa on! Oli kuia olisi Lad/loma sekoitus esitetty toista- miseea. jokainen tunsi iskuja satelevan kaikkialla, ja Vacl^ers tavaamukaisella kekseliäis^clellään ja saatu- aaa aimo muistutuksea vastea kuonoaaa, aukaisi pääl- lääa ovea ja alotti perä/txmisea. Heti ryntäsivät toi- set perässä ja piaa oli oven luona kirveä tungos, ^utta iskuja sateli e6elleäa. Lkippsiltä lensi liammas suust^, l^cllsre^Itä viottui korva, ^atters sai aimo kor vapuustia ja käännyttyään kuomasi kän jonkin erotta- van itseään liuxter ists ja estävän lieitä menemästä. Häa ojeasi käteasä ja tunsi paljaan, liliaksisea rinnan aivan läliellä. Nutta kansanjoukko vieri pian ulos ovesta. — ^o sain kiiaai! kuusi däa duoliottaea. /a kierien, punaisella kuia olisi kaikki veri pak- kautuneena kasvoille, paiaiskeli käa I^äk^mättömäa kaassa. Kansanjoukko vetä^t^i kauli usta syrjään ja näki mitea ^atiers puristetuia käsiä vieri alas rapuilta, liäa tiuuäaliti, mutta ei liellittäa/t. Vasta kua liänet tikKZMkitöll. 12