N:o 284 — 1910 KESKISUOMI Sunnuntaina joulukuun 12 ptna K. S. R. 1501 Puusepät ja Suutarit huomatkaa! Suomen Väri- ja Vtrnisiat ehtaan hyviksi tunnettua LAKKAA ja PULITUURIA puUoissa gekft irtaaltaan, help im ui &U a K.-S, Rohdoskaupasta ! jo. 40 »vuoden kuluttua kansakoulu- pitkään runsaasti fortoaamaan tä- oikeudellisessa lainkäytössä. Mainia -- Matkarahauanomus. ^'«'.ntie- laitoksen järjestämisestä, olisi saatu män kulutuksen. ! tut seikat yhteydessä usein tapahtn- l.zä ^'.arne Orjatsalo on anonut - sille lannalle, että se Mastaisi Cyg- j^oska taaskin on ^liaeukscll sille asettamia waalimuksia loin koulujen kustannusarmioi: Ilmoituksia. Saomcn Thdjs-Pankki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 38,000,000, miksaa korkoa O. Talletu «tilillä muuttural % Vorolla ja KarttuTalla tilillä, ««ka 5 *» Juoksevalla tilillä oleTtftn pääo mista. Jyväskylän Haarakonttori. 17B iai '—O Smsfan cmicla» ! lonfi«»tm< i nSti! ) V «w«wwO (I. 46780). 17—Q Jyväskylän Kaupungin- valtuusmiesten varsi nainen kokous E idetään Valtuustoa istunto- uoneessa kunnallistalolla kuluvan Joulukuun 28 päivänä kello 5 i.p., jolloin l:o) laaditaan kaupungin tulo jt menoarvio ensi vuodeksi, 2:o) valitaan kaupungin kunnal liset virkailijat tämän vuoden lo pussa eroamisvuoroBsa olevien si jaan ja 8 :0) käsitellään muitakin mahdol lisesti asilletulevia asioita. Jyväskylässä joulukuun 8 p:nä 1910. Toimeksi saanut: Anton Heinonen. Huutokauppoja T. k. 15 pä klo 6 i.p. myydään täkäläisellä Seurahuoneella huutokaupalla: 12 kpl. Höyrylaiva Kaiman osake kirjaa 4 „ Opiksi ja Huviksi osake kirjaa. 20 » Suomalaisia kaivososak- knita. 2 „ Osuuskassan lainarahaston osakkeita. 7 „ Saromalehti Keski-Suomen osakekirjaa y. m. Jyväskylässä 9 p] jouluk. 1910. Wilh. Kammonen. Uusia osakkeita voi ilmoittaa vielä. 4 82 i_a Huveja. Elävissä kuvissa Opiksi ja Huviksi Joaluk. 9—12 p. erittiin arvokas ja laaja-! (8 kuvaa). j OHJELMA: m. m. raamatanhist. kuva: Kain (näytetään ainoast. me 114). I Huom.! On todellinen nautinto' nähdä tämä ohjelma! 4rt95 1—1 ' ja tarkotusperiä. Mutta, ikäivä kyllä, -useissa paikoissa tässäkin suhteessa -ivielä paljon puuttuu. Paljon kyllä on asian hytväksi teh- tykin. On pyritty kehittämään yhä tarkotukieumukaisempia opetustapa- ja, on laadittu mallisarjoja ja nlalli- piirustuksia toinen toisensa kanssa kilpailemaan ja toisiaan täydentä- n.ään. Samoin on käsityökalustoia yhä parannettu ja täydennetty. Onpa runsaita maltioapuja myöunerty naittett hankkimisen helpottamiseksi kouluille, kuulisi siis riittämät edel- lytykset inainitun opotuksen menes- tymiselle oleman olemassa. Kuitenkin löytyy meidän Keski- Suomessammekin tiuhassa kansakou- luja, joissa kysymyksessä oleman ai- neen opetus ei ole tarkotuksenmukai- sella kannalla. Koettakaammepa ot- laa selloa syistä siihen. On koulussa kykenemä opettaja, on mallisarja, on- pa kokolailla työkalujakin, multa puuttuu yhtä tarpeellista — aines- puuta. Sitä ei ole muuta kuin, minkä usein puolilahoista ja märistä polt- lohaloisra saa. Tässä ei ole tartvis ollenkaan liici- tclla. Missä wain useampia opettajia sattuu koolle ja asiasta tul:e kyky- nutf>, niin melkein poikkeuksetta l.e -'anow.it asian kouluissaan niin ole- ivan. Tuntumatpa useat pitämän tä- ta sfikkaa kuin jonain mälttäinättö- ditaan, niin otettakoon niihin inyös- kin rittäivä erä yllä esitettyyn tacko- tukseen. Siten osaltaan toteutetaan Uno Cygnaeuksen aatetta kai? ia'.uine kälemvyden ja toimeliaisuuden kehot- tamisessa. Euotama olisi, että lnrkas^ tajatfui matkoillaan kiinnilraisimät huomiota tähän seikkaan. St. SR. jtut jettat yyteydessa usein tapanin- l.iä L.arne Orjatsalo on anonut käsillä aika, iol-,'™" talousosaston jäsenten maihtu- yleis:-tä Maroista ink. n.atka- nusarwioi:a laa-!!'"^!' lanssa cstäisimät myös wa- apuiahaa Moidakseen tutfia nänttä- • .-o kaantuneen oikeuskäytänniin sr n ly- muiai^ctta Taksassa, Ranskana. J= in millin mlios- , n r n «L ' JiU . ' ° v iraili6it»>.m.yleiMfa uutisia. Maataloudelliset matka rahat. Laatiessaan ehdotusta niatkaapu- rahojen jakamisesta maatalouden tutkimista Marten on maanmiljelys- hallitus pitänyt silmällä, että oja Mttamasta 3,500 nikn inäärärahas- ia i*Hji käytettämä tutkiinutsia Mar ien etupäässä ulkomailla ja toinen osa 'ullimusten toimittamista mar- ten loiimaassa. Maaniviljeiyshall!- Ut-o on sentähden senaatille csittan.yt, etia seuraamille hakijoille myönnetä tö>siin matka-apurahoja allaolemot määrät: sil. maisteri I. O. S au- l l l l e 1,200 mk., sil. maisteri I. F. S ii n ' \ e 11 e 800 mk. ja agron. E. Karstenille 000 nir. etupäässä niänä pahana, jovta ei^tunnu oleman tutkimusmatkoja Marten ulkomailla leka cpettaiatar Edla T a m m i s e l- 430» 1-2 Rahatoimikamarin laatima ehdo tus ensi vuoden tulo- ja menoar vioksi pidetään joka arkipäivä kello 10-11 kaupungin Rahatoimikont- torissa asianomaisten nähtäänä 14 vuorokauden aikana tämän kuun 13 päivästä alkaen. Jyväskylässä jouluknun 8 p:nä 1910. 4399 Toimeksi saanut: Anton Heinonen. 1-2 Suomalainen Teatteriseurue (Joht. K. KARI.) Jyväskylän Kunnallistalolla Sunnuntaina jouluk. 11 pnä klo 8 i.p. Puolan Juutalainen Kansannäytelmä ä:asa näyt. Kiri. Ergk- man & Ghatrian. Parannotta painos. Pääsylippu a myydään ennakolta: Gum meruksen kirjakaupassa. N&ytäntöpäivätii ovella klo 12—2 ja 6:sta näytännön lop puun. 4880 1—2 Luistinrata avataan tänään yleisön käytettäväksi. Merkkejä on saatavana radan vahtimesta rilta radalla teki apteekilla ja Veilin & Göösin kirjakaupatta. Merkin hinta 2: 75. Jyväskylän Osuusmeijerin ylimääräinen Osuuskunnan KOKOUS pid itään tämän kuun 21 p:nä kello 9 a.-p. meijerikonttorilla, jossa esi tetään mainitun meijerin tilit v. 1910 marraskuuhun saakka. Jyväskylä 19 I0 /u 10. Hallitus. 4397 1-1 Jyväskylässä joulak 11 p:uä. Muutama sana käsityön oPetulseSia kansa- koulussa. Muutamia Miikkoja sitten Mietet- ti in kautta maamme kansakoulumme isan Uno Cygnaeuksen syntymän ia- tiMuoiismuistoa. Kuten luunnol- Hi^ra, Palautettiin silloin taas mie- 'iun, paitsi Cygnaeukseu eläinämv^i- Heita, myöskin hänen ajatuksensa, suunnitelmansa ja maatimulsensa k.''tjaloululc>swatuksen alalla, ^a näissä tutkielmissa selmiää aina, et- tä uraa-aukaseminta laatua aUlvtit Cyqnaenksen maatimuksot käsityi-opk- tnksen käytäntöön ottamtsekji kansa- koulussa. Syystä kt)llä on huo?nau- tettn. eitä suureksi osaksi tän:än op piaineen ottaminen opetussuunnitel- maan teki kansan monin paikoin suo- sioll'.semma.'s: kansakoulua kohtaan kuin se muuten ehkä olisi ollut. Tämän tietäen luulisi, että käsi- työnopetus*) kaiisakouluissaiiiinc nyt liiulorniaiöuoknfirj# *) Tarkotetaan käsityönopetusta. lähinnä poikain toimoakaan päästä. Että tässä on epiifohra olemassa, sen myöntää jo- kanien, ken mähänkään on selmillä Cygnaeuksen ^vaatimuksista lasityön- opetuksesta kansakoulussa. On tar- pe^tonm laajemmin puhua siitä, mi- ten!ä i?ähiin tällaisessa tapantsessa tuli-kset opetuksesta supistumat ja mitenlä lamauttavasti tämä »vaikut- laa sekä opettajaan että opeietiamiin. Miten olisi asia autettamissa, nii- t^.nka saataisiin tarpeellinen määrä kunnollista ainespuuta kouluille? Hylrin tamallinen neumo on: „2uo- t.iot oppilaat kotoaan käsitymacpeet, ruska I>e itse saamat pitää malinisi^- mansa elimetkin", kieltämättä on tämä neuwo periaatteessa oikeutettu, murra sen seuraaminen käytö.ni'.öosä >rie useimmiten yllämainittuihin tu- luksiin. Mikäli kymmenkunnan Nmo- den kokemuksessa olen tullut näke mään, moimat Main yarmat oppilaat kotoaan saada kulloinkin sopiman tarmispuun. Useimmat sanomat: ,.Ei meillä ollut sellaista lautaa, jota opettaja käski tuoda". — „Hlo, mc ne sitte haltopinolle", on neumo, jonka opettaja hänelle tällöin Moi a.itaa. Cpäiiemättä on korjaus tässä koh- ti aikc.an säätämissä parhaiten johto kuntain ja opettajain yhteistyön kautta, kun Maan molemmissa on hriiiiäu tahtoa ja asian harrastusta. Opettajan on hymissä ajoin esitetiä- nä johtokunnalle, minkä Merran ja minkälaisia puutarpeita kulloinkin tarl-.itaan. Johtokunnan, jos se t lh- too luulun parasta malivoa, on otet- taita esitys huomioon ja toiinittaiva niin. et:a koululla kuulin l u- k u M u c d e n alkaessa on ma- rattuna ainespuula sen mnoden tarpeeksi. Äustan> llukset, jotka tästä aiheutumat, eilvät ainakaan n.eidän seudullamme mo- Nellakaan markalla kohora koulun menoarMiota. Runsaammat tulokset opetuksesta marinaan tulemat ajan misen, joka Möisi mähentää niiden tä:val!assa ja Englann'->sa mnodoliisten puutteiden epäkohtia,! _ P^tihallitukse» letta liaittainmat Suomen hallinto-^.., - -- - oikeutta, sekä olla tarpeelliscna .. käytön johtona alemm-^ia uikeusas- ' t^icsa. Luonnollisena seurauksena lehityk- sestä taloudellisen ja kunnallisen elä- inän alalla on hallinto-oikeudellisten »r-nlitueasioin lukumäärä Miime ai- koina yhä lisääntynyt. Nykyään iaa- p'.>u senaatin talousosastoon »vuosit, tain noin £00 sellaista asiaa. Kuten eduskunta on esittänyt, r se:>aalti moi cmisiaa kysymyksessä olemille aiioille sitä aikaa, jonka niiden tyy- di >ttämä käsittely, niiden usein moni- mutkaiseen laatuun nähden, maatii. Tähän Maikuttaa osaltaan myös se seikka, että senaatin jo ennestään runscis työtaakka mielä on melloises- ja määrin lisääntynyt sen jälkeen luin t.iauiopäiwät tehtiin jokalvuoti- s-lii. Wiime muoden päättyessä oli sen miioks- ratkaisematta 1,171 hai- linto oitcildellista asiaa, joista mel- koinen osa oli jo aikaisemmin saapu- n'u:, liiinittäin ennen Muotta 1'.'07 15 selä sanottuna muouna !>0 ;a M. l!> >8 "2-l!v Sellainen lainkäytön vit- kälns'>rs, josta usein melkoiset talou delliset ediit omat riipplimaisia, täy- tyn tii.iiiustaa sisältämän todellisen epäkoyda». joka jo yksin sinaäu Maa. t: ,'i Malitusasiain käsittelvn läries- tykjen muutosta. Tähän lisäksi dl- .'emot muut yllä eduskunnan ano- mukses'a sellaisen uudistuksen puo- lesta esitclyt syyt, joita senaarti ma- kar.niuksenaan esittää että puheeksi o- lcrt:i uudistus niitä pikemn!:i>. olisi ail<,ansaa:ama. Lilani, anoninkseösaail on edus- lan:a auonut saada mastaanottaa arwiomäär«- ^r.,hat. ^ostihallituksen esityksesttl on korottanut seuraamat arlvio- niaäcäral.at kuluman muoden meno» ac.^iosäännössä: Nuutatien postitoimitusten mutka- kustai-.nuksia Marten 3,000 mk., huo- neuston muokraa samoille 1,500 mk.» ylimääräisten apulaisten palkkaami- seksi postimirastoissa 60,000 in:kaa. päimärahaa postiljooneille 10,000 mk., postimerkkien »valmistukseen 8,000 mk. ja sijaismirkamieöten ^all- kaamiseen 1,500 mk. Maasau howiolteus. Presidentn nimitetty. ^'a?san homiolreuden presidcilt.ksi on nimitetty saman homioikeu^en neumos Frans Eriksson. — Hirxiea tuhotyöt. Senaatti un hirmien oiraansaamista mahlnstoista myöntänyt kortvausta tal. öcriimnni 5?aukkalalle Jylväskylän pitäjältä -^0 nik. 50 p. ja kruunuutorppari I>uho % i^ilauimclle Keuruun pitäjän Liesiärmen kylästä 172 mk. U2 ii. — Hlrwiumetsästy5. Häniecn lännissä on Miime syksyn kuluessa a» s!an?maiiella lumalla kaadettu 1-0 ur-.sdirmeö. n e15 e liOC mk. tutkimuksen tonnitta- nii&ia Marten kotimaassa. in glcifco fairaalai wm> fiiitii arin. cMtijlfeu kysymyksessä olemalle l e. jjl. niaist^eri 'Lino C a- uudistukselle tarpeellisesta lainsää- janderille 400 mk., ja maaia- fcannivslä. Koska eduskuuia tätä lousrakennusmestari O. Jo ti tse- ei ole esittänyt mitään perus- te!ua. catioo senaatti taytymansa e- sutäa että myös »vain muuttamalla senaatin johtosääntöä ja lisäämällä sen mcnosääntöä, niitä epäklV.itia, t ^ jo'.ta l'ykyään haittaamat malitusa- pai» käsittelyä, Moitaisiin oleellisessa n. Märässä korjata. Mutta jos. kuten eduskunta on edellyttänyt, esilläole- nalia alalla sekä periaatteellisessa et- tä käytännöllisessä suhteessa täysin lyi^rttämtt järjestys on aikaansaa- tava, pitäisi malitusasiain käsittely erikoiselle tuomioistuimelle, jonka »vinneisenä asteena tulifi tai k.iktn lie ja tämä uudistus toteuttaa tdnskunncm mnötämaikutukselle.. Se- naatr: alistaa sen muoksi että H. Keis. Majesteetti sumairsi si ari''. suostumalla eduskunnan e- si!!ooi.'!vaaii alain, anomukieen. !ual tnuilar senaatin tekemään e'.idoti:k- sen arm. esitykseksi tuomioistuimel» perllstainisesta käsittelemään vii ra- piinii otteena hallinto-oikeudellisia »ralitusasioita. oi: korkei,.«massa paikassa mahmisl tettn. Korkein hallinnollinen tuomioistuin. «euaatin lauiunto eduökuiinan anomuksesta. II l. Luonnviitieteellisiä lastenkirjoja. Edellä vlenime seioStelleet niuuta- in:a uusimmista luonnontieteellisistä kirjallisuustuotteista ja olenims tul- leel näkemään, miten tärkeätä osaa Marsinkin luonnonhistoria näyttää ihmisen henkisessä kehityksensä. On siis marsin luonnollista, että kuta ai- taiseinmalla asteella lapsi moi tutus- tuc luonnon monenmoisiin muoloi- me mäittää, että luonnolliset, animaliiet maistot lapsessa omat korkea.jipia sielullisia mirtauksia mah. ivenunat. Meneminepä »vielälin pi- teininälle. Väitämme, että juuri masta ja koettaisimme lapsessa ?>e rättiä sekä rakkautta, ihailua, että Miiteit ennen v.,i maini'tu. on se naatin räskettn antainaan lausunton- sa eduskunnan lokak. p. li)08 leke- a;uin. anomuksesta, jnfci kos kee tnoinioistuiincn perustamista kä- siiteleinään korkeimpana asteena hai linto oikeudellisia asioita. senaatin molempain osastojen täysi-istuunossa äskettäin päätetty lausunto on seuraama: hallinto-oikeudellisten Nuilitusasi- ain ratkaiseminen ylimpänä asteena on, lntuunottamatta pienehköä mää- röä sanotunlaisia asioita, joika kasit- telee vilcusosasto, senaatin talous- osaston tehtämä, jonne ne tulemat kumernööreiltä, ylihallituksista, tuo- >.iioka»'ituleilta ja remisionioikeudel- ta. Täcä järjestystä ivastaan on e- dnslnita huomauttanut pääasiassa etta kusyinykscssä olemain asiaiii kä- sitteln. niiden lukumäärää'» ja laa tuun nähden, maatii enemmän aikaa kuin talousosasto, laiminli',ömättä muita tehtämiään. Moi omistaa niil- le setä että lainkäyttö sellaisissa a- sioissa tämän johdosta on tarpeetta- »'.an pilkallinen eikä myöskään oi- keusturmallisuuden kannalta anna tarpeellisia takeita, erittäinkin kun jäseniä talousosastoon nimitettäessä erikoista huomiota ei Moida kiinnit- tää heidän kelpoisuuteensa halliit:o- Suomea koskevat ehdotukset duumassa. luomea koskemat „lakiehdolutset" tulemat käsittelyn alaisiksi duuman maliokunnassa luultamasti jouluk. alussa (manh. l.). Tuuman täysis- tunnoissa käsiteltämiksi joutumat ne tuskiu ennen maaliskuuta, — .<'els. Ilolla »voimme siis termehtiä eiiiöici uutuutta sarjassa „Viiioritit toi|ii; fl an sääliäkin elamia Inonnon kirjoia" nimittäin teosta Joel esinutä kohtaan. Tasta syystä Puai->^^^ Ilmolan juttuja, 8:o. 140, .sikiii lastenkirjojen,^ iotka k-MUelervat! H^iinki, Otama, 1010, nidotcuna 1:75 p. Sadut tässä kirjassa omat teiksi ytsilseen sangen hymin »voi tär- mellä löytämänsä uuuilinnun pesän, tai sillä aikaa kun katseemme Miipyy kauniissa kesämaisemassa, lapsi rie- muissaan repii niityltä kauneimmat kukat heittääkseen ne murahautaan. Voisimme menyttää esimerkkisar- jaauime loputtomiin, mutta yllä esi- tori'.} on tartotuksellemme ri il lämää. 1>.':e hnomaamme siis, että lapsen hin, sitä parempi on. Lapsen luonne'luonto tosin on altis luonnolle ia öil täijä paraimpana amustaiana. Eläiniet omat sen ystämiä, kasivil hymiä tuttuja. KuMakirjoista jo duo- maamme miten luonnonesinset »var« sinkut sellaiset kuin eläimet, kukat ja hedelmät »vetämät lapsen Huomiota puoleensa. Me olemme siis tvakunts- tut että lapsi mielellään leikkii kissan- poikien kanssa, solmii seppeliä ruis- kukista tai kissan käpälistä, kuunte-- Ice laulurastaan limerrystä j. n. e. Mutta uskallamme mäittää. että lap- si mielä suuremmalla innolla tarkas- tclcc Hänelle outoa eläintä apinaa, sarmiknonoa, piikkisikaa j. n. e., taik- ka nauttii nähdessään kvvsy- neen päärynän, MiinirZpäleitä ta- hi muita hedelmiä, ilskallem- iliailtessamme esimerkiksi lauluras- luontoa, olla mitä suurimmassa taan suloista laulua pieni seuralai- määräesä termetulleita Manhemniille senime jäätyään muutamiksi niinuu- ja ovettnjille. On luonnollista, ettei lapsille moi kirjottaa oppikirjoja eikä esityksiä. Varmaa on kuitenkin, että lapset en- nen muinoin suurella halulla seiira- simat »Luonnonkirjan" kertomuksia. 3,'vt oi: tämä oimallinen lastenkirja joutunut pois käytännöstä, koska In- kulujalle nykyään pannaan toisia maatiniuksia ja koskei lukukirjaa moi käyttää luonnontieteiden Palmelnk- sessa. koululapset saamat kumminkin tumallisista oppikirjoistaan riitta- musti f.eioja ulkoluonnosta, cmme aizekaan tästä puhua, otamme pn» heeksi, miten pikkulapsia woisi johdat- taa luonnon yhteyteen siten ettei heillä ainoastaan olisi tietoja luon- ilosta, »vaan myös rakkautta luon- toon. Lllunmalla asteella omat sadut erinomaisia huomion herättäjiä. Eläinsatuja kuulee tai lukee !.'.pji mielellään. Eläimet omat hänelle jo jukapäimäisestä elämästä osaksi tu tut, tietääpä lapsi niiden lamoistakin ylitä ja toista. Kun hän nuo tutta- ivansa jälleen tapaa toimilvina ja eläminä, tuntee hän mielenkiintoa ja innostusta. kauneudelle yleensä, mutta lapsessa on luontainen raakuus, joka siitä on foisteiioma. Me »väitämme, että ireimvllisuutemme on »viedä las set luonnon yhteyteen. Lapset omat tosin jo luonnon yhteydessä, mutta lapsi ei tietysti cic etisesti toimima yksilö, zoka panisi suurta arlvoa kaunettdelle ja sopusoinnulle, sitä nähtyään ki.l- lökseen. Lapsi kyllästyy pian leluun- sa h »viskaa sen maahan, niin että se särkyy. Helposti »voimme saada lapsen katumaan tekoaan selittämällä Ie!»» kärsineen tuosta, siis herätta- mällä lapsessa säälin tunnetta. Tno on kumminkin paljon luonnottomani- paa, niin jopa Malheellistakin, kuin jos käyttäisimme luontoa lelun ase- miellyttämät ja sujumasti esitetyt, sa malla kuin niissä ilmenee paljo,'um- moria ja monta totuutta. Lisäisi on kieli kaunista ja sujumaa. Lamalla asteella kuin edellä inc>i^ nittu. on myöskin seuraama kir^a luettaiva. Artvid Lydecken, Aunn^on Mailia, d>:o, 148 s., 08 kunna, Hei- sinki, Otama 1'.)10, Nuorten kivioja n:o 'is, sidottuna 1:75 p. Laste., kir jailija '.'irmid Lydecken ei ole nuoralle mäeiie tnntematon. Jo ennen iä!ä on hän jnlaissut kirjan »Suuri kau- aiö maailma", 8:o, 149, kumitettu, Helsinki, Otama, 1909, siootrrna 1:75 p. ja ahkerasti on hänen k.rioi- tnksiaan näkynyt laSten lehdessä Pääskynen, jonka kolmantena toi- mittajana hän on. Hänen tuott».is- saan tutustuu nuori lukija ulkomaa- laisiin — niutta silti ei tawat:omiin — tläimiin, niinkuin apinoiyia, nor- suihin j.n.e. Sitäpaitsi saa hän tehdä monta hanskaa matkaa sekä loalkois ien että mustien maanosassa. Tekijä on syntynyt lastenkirjailijaksi. Hänen tekotapansa on luonnollinen, eikä sii- nä koskaan huomaa pinnistettyä teennäisyyttä ja »valheellisuutta, joka lapsen tarkalle silmälle ei jäisi huo> niionn ottamatta »vaikuttaen tympiii> - - santarmit. Senaatissa «.sitel- tiii'. periantaina rautatiehallitulsen kirjelmä armiomäärärahan tou ita- miiesta maltionrautateiden santar»i.- martion ylläpitämiseksi kulumana »vuouna. ^'lääräraha tämän muoden meno- arwio»sa päättyy 120,000 mkn, mut- ta luo sumina on osoittautunut n>t- täniättömäksi, jonka muoksi rautatie hallitus on ehdottanut 65,000 nikan lisämäärärahaa ja senaatti on sen myöskin myöntänyt. Jyväskylästä ja Keski-Suornesta. MMi» kMM«»iIImi kokoontui miime perjantai-ittana ly- seclla. Kokouksen amasi rehtori K. < a 1- k an e n muutamilla tecme^tiysja- nou-a. Senjälkeen arkkitehti ^!riö Blomstedt piti esitelniän tiiifl f cv Boys"-liikkeestä. johtaja ^.Raition alustain ui ji. kouluylihallituksen kouiujcn tou- tuf.eumosloille lähettämään lieriö- uikeieei, Perustuman I isyn>.ytsen ioi;ö'jvti\, olito paittakuunatta i)uo» iraiiu elamic» kumien aäntoksistä o- iema.'. Mailallista »vaikutusta koulii- ien oppilaisiin, seurasi miltäs pii- ta ltSlus^elu. Vastauksena kijj. see.i tlmoilettiin yksimielisesti, että patttatunnalla esitettyjä elämiä ku- mia pidettiin suurimmalta ojaltaan ala auvoisina ja kaswatusopillise.'.»i hi-tiätlämlnä, maikka muu en clci.^ä kuivia sellaisenaan pidettiin oiaullijc» iu ta.malusmaliueenä. jieskuölelun kulessa herätettiin ky- syini.s tilaamme kaikkia opettajia za kasmatuijen harrastajia läs'.ttä'?cs- ta suuremmasta liikkeestä, joka cU taisi, elämien kumien teaitereibe jaa- lamaisi hommalatscen armotkaita ul- komaina ja aitaan saadatjeen k^ll- niauio kansallisia kumia. Tälä mi:- »'.cmainitlua tarkoitusta ensi kokouk seen kehittämään »valittiin lra'iof^i:- N, jo!,on tulimat lehtori P u 11 o, kokoontutsujana, tohtori K. 5kika- l a. johtaja Armi K u h a. opettaja %: i h k a l a ja opettaja I. H. K u r k i l c h t i. Puhetta johti kokoukiessa rclitiai Ä. Jalkanen ja pöytäkirjai piti opet- semästi ja oudosti. Ihan marinaan- kin olemme usein lasten lehdissä huo- monneet tuota siirappimaista ivaiku- tnsla, jota muka muutamalta lahol- ta on sopiminta lapsen lukea. Onneksi ei tuosta huomaa mimahdustakaaa yllämainituissa tuotteissa, jotka oivat luettaivat samaan »kouluun", jos niin saamme sanoa kuin tuo mainit- tu erinoinainen lastenlehti päästy- ^.eu. ^.anoimme edellä ettei pienille lap- sille'»'ooi kirjottaa oppikirjoia. Satu- ien 'nnodossa moimat he yhtä ja tois- ta op.^a ininknin kumakirjojentiit a- .vnlia. Mutta ajatelkaainmc että zotu c'.-ht:nsi maileaan tehtämään kir>otiaa losisatuja opettamaisella ohjelmalla. Cmme tarkoita noita kuolleita ja lynipäisemiä moralisaarnoja, jotka useinimat lastenlehdet omat tehneet .nahdottomiksi. Me karkotamme to dellista tosiseikkojen esittämistä il- m.?n moralisoimaa taustaa, pientä tojiscikkojen esille runoilna, joka on aiiottu lasten lukea ja kuulla. Tuol- lainen epäkiitollinen ja arkrluontoi- nen koe on kirjauutuus: Jane Aud- rei»S, Seitsemän pientä sisarusta, jotta elämät pyöreällä, ilmassa lei- jailemalla pallolla, pientä s:o kokoa, 100, Pormoo, V. Söderström O. I., '.910, kumitettu, 1:50 p. Tekisä sanoo kirjastaan ilse: »Olen omistanut kir- jani lapsille. Heille kerroin iiämä tarinat, kun ne wielä olimat mieli- kumituksessani. ja kertoessani ne tuntuimat kehittt)wän. kuunes ne typ>l)imäl Malmiiksi. Ja lapset nä- pitämän niistä niin intljr-a, et ta >. jätte! in: jos ite julJistcijtnt painettuina, niin toisetkin lapset saattaisimal pitää niisiä ja sitten ne moisimat toteuttaa hymää täsiä i:'.aa- ilmassa". Pallo, joka mapaasn aiva- r^udessa leijailee, on maapallomme ja seitsemän sisarusta kumaa seitse mää rotua maapallollamme. Hcl- pum maila ja miellä kiinnitlämäia- »iällä taivalla cimät lapset moi n.aan- tiedettään oppia. Sillä pieni lir«acn oikeasloan pieni, mieyällämä tarkka iiiaaitieteellinen kumaus maapallon :ii osista. Jymiset esiintyivät ela.ri- itä toimimina henkilöinä, cimäikä 'uolleina keltaisen, punaisen t. m. rodun edustajina. Meissä ueräa l-ei- ^ä lohtaan rakkautta ja myötätuntoa niinkuin todellisiin ihmisiin. ii!ylnaitac:n, jolloin pannaan nit t suurta armoa maailmankatsomuksen kehitiämisellc, merkitsemät sellaiset kirjat kuin yllä selostetut, sangen pal,o. Uus,n tiede on osottaniit että kaikki tokemuksemme siis mnös kas> matukiemme on substantialinen, ai- neellinen. Se, jonka me oleniine op- pineet on ikäänkuin aine, joka ai.oo- astioihimme on sullottu. Kaikki, joka tajuiltamme piiriin joutuu, jää m ie- leemme. s. o. aimoihimme. Joskin jo fnohtalsimme, möisi se «iellä ^l,k'- äkkiä tuoreena taas esiin sukeltaa. JeS nis lapsi pienenä jo saa tn.