liistsins lokakuun II p:nZ kt:v 115 — iSlg oooooooooo ^ kuunu- j» ^MLflic. Uifscls- 12 g ttirmijs. ° M> UsiöanMkä/tvsIaitollLis, > ^ Ulsnllvi-in msiitonpukllistsjia, > ^ Vvinvsnutuspö>tis >. m. j MW ^slik^ viip^mitttä liVZ<I vj^! I S o. s. /llZ^8, llkkMi. I MW Läust»js,, porissa » 5IV8.2 ^rtlisr Ilelle. I oooooooooo Maatilain ja kaupunkitalojen oStoa ja'myyntiä mälittää sekä tekee esi tyksiä palstotuksiSsa K. E. Mljasen KmteimsMMysliikt PoriSsa Drjöukaw 10. Puhelin 3 64. hmtlMgri Uilessll Muorikatu S. Puhelin 245 Francon, joka ehdotti kuninkaalle pak kokeinojen käyttämistä, saadakseen jär jestyksen maahan. Kuningas jättikin kaiken mallan tuon diktaattorin hal> tuun, joka käytti sitä maStustajainsa mangitsemiseen. Hänen onnistui wal> lata tasamaltalalsten pääkortteeri ja mangita heidän johtajansa. Mutta muutamia päimiä sen jälkeen kunin gas Carlos ja kruununperillinen mur hattiin. Franco pakeni Lissabonista; muo dostettiin kokoomushallitus ja toimot tiin, että monarkistit ottamat tästä oppia. Tämä toimo oli turha. Mitään muutosta parempaan päin ei kunin gas Manuelin hallituksen aikana ole tapahtunut. Kuningas on mielä ko kematon nuorukainen, joka lisäksi on luonteeltaan heikko ja arkailema. Se> kin mähäinen kansansuosio, minkä hän saamutti, oli miime aikoina alka> nut järkkyä, hänen käytöksensä berät> tää julkista pahennusta. Lisäksi tuli wie!ä, että hän antoi jyrkästi kleri> kaalisen äitinsä, kuningatar Amelien, ratkaisemaSti maikuttaa päätSksiinsä, mikä herätti kansan keskuudessa, ny kyisen klerikaalismihollisen mirtauksen ollessa tamattoman moimakkaan, san gen paljon paheksumista. Napina» pxhkeamiseSta sähkötetään..Rietshille": Tiistain edellisenä yönä, juuri kun kuninkaanlinnassa Brasilian presiden tin kunniaksi toimeenpannut pidot lopetettiin, jyrisi Tajon suussa ole mista portugalilaisista sotalaimoiSta 21 kanuunanlaukausta. Tämä oli kapinallisten kesken somittu merkki Vallankumouksen alkamiseksi. Viipy mättä kokoontuimat kapinalliset joka taholta pääkaupungin kaduille rum pujen päristessä ja kimäärinlaukaus- ten paukahdellessa. Niin pian kuin rumpujen ääntä alkoi kuulua, pantiin heti koko poliisimoima liikkeelle, joka nähtämästi oli Vallankumouksen vuh- keamista odottanutkin ja nyt hyökkäsi kapinallisia mastaan, jotka suljetuin, asestetuin rimein marssimat kunin. kaanlinnaa kohti. Poliisit otettiin käsi kranaateilla maStaan ja pakotettiin suuria tappioita kärsien metäytymään takaisin. Poliisi kutsui nyt sotamäkeä amuksi. Se saapuikin, mutta jakautui heti kahteen toisilleen Vihamieliseen leiriin. Osa liittyi Vallankumoukselli siin, mutta muut jäimät hallitsijalle uskollisiksi. Itsepintainen ja mermen taistelu syntyi nyt armeijan kahden Vastakkaisen leirin Välillä. Heti alussa liittyi koko tykistö Val lankumouksellisiin. Sitä eimät komen taneet upseerit, jotka ehdottomasti erosi iv it kapinallisista, maan Vää pelit. Mtä kaikki tykistön liittyminen tasamaltalaisiin tuotti näille Voiton, maikka hallituSmieliiet joukot sitkeästi puolustautumat. Mäestö auttoi ai noastaan kapinallisia. Edeltäkäsin laaditun suunnitelman mukaan toi miman lai maston ja tykistön tulesta saimat eniten kärsiä Lissobonin tär keimmän torin ympärillä olemat kau niit rakennukset. Sinne nimittäin suunnattiin tykistötuli. TiiStai-aamu- na kapinalliset maltasimat arsenaalin ja jakoimat Väestölle sieltä otetut aseet. Kuitenkin kuninkaalliset joukot monessa paikassa vuoluStautuimat, jonka Vuoksi käsikähmää ja osaksi taistelua jatkui koko tiiStaipäimän. KeSkimiikkona kohotettiin kaikkien jul kisten rakennusten katolle tasamalta» lainen lippu kuninkaallisen sijaan. Myöskin Portugalin pankin katolle se pystytettiin. Ensimäisen julkisen puheen, sitten kuin Vallankumouksen »voitto oli war- ma, piti raatihuoneen parmekkeelta tasamaltalaisten johtoja Leao, joka kehotti mäestöä säästämään yleistä ja yksityistä omaisuutta ja myöskin tasamallan rvihollifia, sillä tasamalta» laisten tuli olla jalomielisiä ja Vil pittömiä. Koko Vallankumouksen ai kana ei todellakaan kertaakaan anas tettu yksityisten omaisuutta. Pankkeja wartioiwat merisotilaat. Mallanku- mouksen päättyessä oli kuningas nel> iän puoluelaisensa kanssa. Nämä saimat hänet jättämään linnan ja pyrkimään satamaan. Kuningas Manuel on liikutettuna jättänyt hywäSti kalastajia, mutta sanonut olemansa iloinen, että pääsee Vapaaksi kruunusta. Kuninkaan äit sen sijaan on Vihaisena uhannu mielä koettaa palata Portugaliin ja koStaa kuningashuoneen Vihollisille. Tasawalla» hallit«kseu ohjelma on lyhyesti seuraama: Hallitus tunnustaa kaikki entise sopimukset ulkowaltojen. nimenomaan myös Englannin kanssa. Maakun< nille ja kaupungeille suodaan laajemp itsehallinto. Maitokunnan taloudessa noudatetaan suurinta sääStämäisyyttS sillä kohden Viimeisen hallitsijan ai kana oli tuhlattu paljon ja Virka miehistö oli tullut epärehelliseksi. Siir tomaiden hallinnossa tehdään perin pohjaista muutoksia, jotta ne tulifimat lujemmin liitetyiksi tasamaitaan. Kirk ko ja munkkikunnat erotetaan wal tioSta. Kauppa julistetaan Vapaaksi Viillä txlleita säh!»sa«o«ia. Lissabon lokak. 9 p. Döllä tunkeutui aseilla Varustettu kansan joukko Treniasin naiSluoStariin. Nun> nat, joita oli 150, koettimat tehdä Vastarintaa. Haamoittuneina Vietiin 12 nunnaa sotilassairaalaan. Lopu nunnat on ajoneuwoiSsa Viety tun temattomaan paikkaan. Luostarin on sotamäki ottanut halwunsa. Gibraltar lokak. 9 p. Lasket- tuaan maihin kuningasperheen lähti humialuS ..Amelie" Lissaboniin. Lontoo lokak. 10 p. Orleansin herttua on ilmoittanut eräälle kirjeen maihtajalle, ettei hän tiedä mitään kuningatar Amelien ja kuningas Ma> nuelin saapumisesta Wudnoorda> niin (?). LuultamaSti eiwät he sinne tulekaan. Reuterin toimisto ilmoittaa, ettei maltain kesken ole eri mieltä LiSsa bznin tapahtumain johdosta. Ei ole mitään syytä epäillä, etteimSt mallat toimisi yksimielisesti kysymyksessä suh tautumiseStaan uuteen hallitusmua toon. Tunnustaminen tapahtuu, kun> han main maassa on muodostunut hallitus, joka nauttii kansan luotta musta. AG ijbraltar, lokak. 10 p. Tänne on saapunut italialainen panssarilai- wa hakemaan Italiaan kuningatar Maria Pian ja Oporton herttuan Kuningas Manuel ja kuningatar A> melie aikomat lähteä Englantiin. — Keisarie» kohta»?. Berlin, lokak. 9 p. Molffin toimisto on kuolettamalta taholta Fciedbsrgistä saanut tietää, että H. M. Kelsari marraskuun alkupuolella tulee käy> mään keisari Milhelmin luona Pot?< damiSsa. Ra«hatt»«»»lfia ESpa» jaSsa. Barcelona, lokak. 10 p. Ei len kokoontui 3,000 mielenosottajaa hautausmaalle laskeakseen seppeleen Ferreon haudalle. Tällöin sattui epäjärjestyksiä. Poliisi hajotti Väki joukon. — Metsäpaloja jatk«« Ame rikassa. Nem-Dork, lokakuun 10 p. Marrantista Minnesotan maltiosto sähkötetään, että siellä on metsäpalo hämittänyt Pittin ja Graytonin kau pungit. Waara uhkaa muitakin kau punkeja. On löydetty 75 ruumista. Uhrien lumun armeliaan nouseman 300. ZllMZlZket 8eurÄ. XzuzMzmielMt KmimMol ji> Xsrdit rurrui M ?orLn läänin pod)oissssa vaalipiLrissÄ. I^iitoo, Xarkuu nimi: Lsursu postiosote: .loktvkuullsn jäsenet <uiwi j» »mm^ttij: Kirjuri: sVIiäolevs. Iom»ke on Isiks.tt»va irti, täytettävä j» lädetvttävä keti «Latskuunau» toimitukselle k^riiuj. — GähkStoaloa il««« la«. koia. Hra Waldemar Poulsen Aar- hustssa on jo kauan koettanut keksiä keinoa sähkömalon sytyttämiseksi ilman lankoja. AarhuS AmtStidende kertoo, että hra P. on tehnyt joukon onnistuneita kokeita ja ennustaa tämän keksinnön saaman aikaan suuria muutoksia ma loiSluStekniikan alalla. Eräästä ko keiluSta kertoo lehti seuraamaa: Apuloinen piti hehkulamppua kum massakin kädessään. Poulsen sytyt! ja sammutti molemmat lamput konee laan jonkun matkan päästä. Lamp pujen ja koneen mälillä ei ollut m tään yhteyttä. — Poulsen työskentele edelleen keksintönsä kehittämiseksi. — D«ral«mi»i. Kuten jo en nen on kerrottu, on englantilainen insinööri A. Wilm onnistunut ma' mittamaan aluminisekotuksen, jolla on teräksen komuus, mutta aluminiu min kemeyS. Tätä uutta metallia jolla epäilemättä tulee olemaan laaja käytäntö, rupeaa englantilainen to' minimi MickerS Sons L Maxim ma miStamaan. Metallin myyntiä Var ten SkandinawiaSsa. Suomessa ja Menäjällä on muodostunut yhtiö nimellä Pohjoismainen Duralumin yhtiö, jonka johtajana toimit tukku kauppias Jsidor Meyr Kööpenhami naSsa. LitÄetiA kiljoikkziz Kw oin kirje Noormarkun k unnalliskMtukselle. Totena olen kuullut kerrottaman että Noormarkun kunnan ensimäisen muokra-aluepiirin muokralautakunnan jäsenten ja puheenjohtajan katselmus palkkiot ennen uuden maanmuokra- asetuksen syntyä tehdyistä muokra> estneidm katselmuksista tämän muo- den ensipuoliskolta omat tilitetyt ja maksettukin kunnan maroisto; mutta saman kunnan toisessa muvkra-alue- piirissä on samanlaisista mondem miSta muokraesineiden katselmuksista tulemat katselmuspalkkiot määrätyt, uuden maanmuokrolain 65 §:n 3:nen kohdan mukaan, asianosaisilta puoliksi kumpaisellakin, s. t. s. yksityisiltä tar mitsijoilta. Mumeksimainitun muokra alueen puheenjohtajana olen tämän menettelynne tähden joutunut ole maan — kuten sanotaan — „ni:n kuin koira vidalla ja häntä raossa" niiden henkilöiden suhteen, jotka yllä. mainittuja katselmuksia omat pvytä neet ja palkkiot maksaneet. Mutta luuloni mukaan olemme tässä kohden menetelleet oikeen. SelkeyS töstä osi aSta ei tietystikään tule molemmin puolisten sanomalehti-kirjoituStenkaon kautta, maan ehkä yhteisen kokouksen pitämisellä tämä sekasotku saattaa sel mitä joko niin, että ensimäinen wuok ra-aluelauiakunta maksaa kunnolle ta koisin ne sellaisista mavhemman ase tuksen alaisten muokrakatselmulfien kautta nostamansa palkkiot, tahi, että kunta maksaa toisen muokra-alueen saman-armoiststa katselmuksista syn tyneet palkkiot, jolloin ne maksetaan jokaiselle yksityiselle takaisin sen mu. kaan kuin heiltä kannettukin on, sillä ioS se sellaisena jäisi olemaan, kuten ylempänä on sanottu, niin ne henki löt, jotka jo omat omat katselmus volttiansa yksin maksaneet, saisimat mielä maksaa — maanmuokra-asetuk- sen 65 tzm 2:sen kohdan mukaan — kunnollismerojen konroSsa niiden kat> selmuSpalkkioita. joista kunta on etu käteen maksanut ja omat saman-?r moista katselmuksia kuin niidenkin, jotka itse omat palkkiot maksaneet, oka olisi ilmeinen määryys. Tämän johdosta kehoitan Noormarkun kun> nollishallituSta ryhtymään sellaisiin toimenpiteisiin, jotta ne asiot selkeni- simät ja saisimat laillisen muodon. Kunnioittaen: K. O. Paamola. Noormarkun toisen alueen muokralauta kunnan puheenjohtaja. — S«ome« PelaStuSarmeija toimeenpanee muotuisen..SyyLkeräyk- sen" t. k:n lopulla. Tilastoa muosikertomuksesta 1910. osastoja 25, ulkomartioita 15^ lasten koteja 2, upseereja 8l, sotilaita 955. Puolen muoden ajalla ^ 1910 on: rukoillut kokouksissa 1,380 sieluo; nidetty aikuisille 4628 kokousta; ylei söä käynvt 153125 henkeä; kotiluke muksia 7,339 tuntio? lapsia kodeissa 30 läpi muoden. Dli tulojen ollut menoja lastenkodeilla muonna 1909 1.862 mk 54 p., 338 mk 80 v. Auttakaa meitä työssämme Jeesuk en Kristuksen emankeliumin puo esto! Xsikonlaisls. — Ha» aikoi j««ri sa»oa sa maa. Amerikassa tekemät sanoma- ledet usein pilaa siitä saamattomuudesta, oka englantilais-amenkkalaisten mielestä oa hollantilaisen rodun kuivaamana omi naisuutena. Katie, joka oli tyttö hollantilaista su kuperää — hänen eii-isänsä muutti Hol lannista Peusylrvaniaan noin pari sataa »vuotta sitten, oli kymmenen muoden ajan valmellut eräässä rikkaassa perheessä Virginiassa. Noin kuuden muoden aian oli Jakob, hänen maamiehensä. pari ker taa mttkossa muodet läpeensä istunut il lan häven luonaan keittiössä. Hän katseli Katieta nähtämän ihaile- masti ja uskollisesti, mutta ei koskaan anallakaan miitannut siihen, eitä hän tuvst hellempiä tunteita häntä kohtaa». Kun jo oli kestänyt lähes seitsemän muotia tällaista äänetöntä „haikailua", loppui jo Katien kärsirvällisyys ia eräänä iltana sanoi hän väättSmästi Jakobille: ^ Kuule nyk, Jakob, jos sinä tahdot ottaa minut «aimoksesi, niin kyllä minä uostun. Hellä ilme tuli Jakobin sinisiin sil miin. Hän löi toisella kädellä polmeensa a sano: ihmetellen: — Kvlläpä sinä osaat lukea toisen aja tuksia, Katie! Minä aijoin juuri kysyä amaa! — NhkhailaiSta ka«»e»de«- »oitoa. Muotikauppiatar: W'l- pitlömäSti sanoen, roumaseni, tämä hattu ei sowt lainkaan teidän pyöreään leu kaanne ja suomalaiseen nenäänne ja fitä- zaist sen wäri ei somellu teidän hiuk- iinne — Rouma ^innokkaasti) : Kaikki nuo omat pikkuseikkoja, jotka omat helposti korjat- tamissa — minä pidän hatusta ja sen- tähde» otan sen — muun järjestän kyllä sitten. AZMtrtÄZ. Merilirmss kll»ss» leixs- MösMii lainattu wilja otetaan mastaan makasii nissa torstaina lokakuun 18 p:nä klo S alkaen aamulla. Milja, joka aijotaau mas- taanotettamaksi, pitää olla kuimaa, hy- mäkst puhdistettua ja kaikin puolin sieme neksi kelpaamaa sekä painaa hehtolitraa kohden ivähintään: rukiit 70 kg., ohrat 62 kg. ja kaurat 45 kg. Päätösten mukaan on kaikki lainat maksettamat. Merikarmialla, syysk. 24 p:nä 1910. Hoitokunnan puolesta: F. N. Ga«taiv»ori. Lauwantai«a t. k. lö p:nä llo 10 a.p. kootaan Nakki lan LainajymäStöön sieltä uloslainattu milja, huomauttamalla että milja tulee olla riihiluimaa ja puhdasta. Huonosti puhdistettua Miljaa et oteta mastaan. Nakkilassa S p:nä lokakuuta 1910. Fra»S Kaapeli. Uuulutus. Merikarmian seurakunnan äänimaltai set jäsenet kutsutaan täten kirkonkokoukseen, joka pidetään sunnuntaina tämän kuun 16 päimänä kirkonmenojen jälkeen kir kossa ja jossa seuraamat asiat käsitellään! 1. Kysymys pappilan ja kansakouluthan tilusten maihdon lmllisiuttamisesta. 2. Kirlkoneumoston ehdotys sylkiastiain hankkimisesta kirkkoon. Merikarmialla 1 p:nä lokakuuta 1910. H. E. Wegeli»s. Sat. San. KllllliMMN Telchomyhtiö» kokcus pidetään Kankaavpään kirkon kylän kansakoululla laumantaina t. k 22 p:nä kello 11 a p. Kaikkien osa kasten osanotto kokoukseen »välttämä tön. Kankaanpää 8 p:nä lokak. 1910. Telefooniosakasten puolesta: 5211,1 M. H»hta«e». Lmili» Mllmessenm maamiespäimää Vietetään t. k. 18 p:nä alkaen klo 10 a.p. Esitelmiä pitämät Satakunnan Moanmiljelysscuran mirkailijot ja Suomen kylmösiemenyhdisiyksen pu huja. Iltama alkaa klo 7 Suoma- laisen seuran talolla Vaihtelemalla ohjelmalla. Lähemmin mast'edes. 5200,1 Munia» lamjyMsMu kootaan sieltä uloslainattua miljaa maa nantaina tämän lokak. 17 p-nä klo 9 a.p. Miljan pitää olla ehdottomasti kuimaa, pukd^sta ia itämää. Ulmilassa 4 p. lokak. 1910. G. M. Kleemola. ZluuIMz. Mopaalla huutokaupalla joka ole man Lokakuun 13 ja mahdollisesti 14 päiivinä kello 9 a.p. toimitetaan Viktor Kuurin tilalla, Noormarkun ntäjän Söörmarkun kyläässä, myy dään talojen myynnin tähden kaikki irtaimisto, kuten hemosiz, lehmiä, nuorta karjaa, lampaita, sikoja, pelto-, työ-, sumi- ja talmiajokaluja, kaksi niittokonetta ja heinäharamia, rukiita, ohria, kouroja ja perunoita, heiniä, umilaihon ja rukiinpohnojo, rekijä a rattaita ynnä kaikenkaltaista talo uskaluStoa sekä noin s .ta sy!tä kul mia halkoja, joZta ja että huudot omat paikalla suoritettamat paitsi ne loille ennen huutokauppaa myönne tään maksuaikaa, yleisölle täten il moitetaan. Berndt Färlixg. 5062,1 Toimitusmies. Sat. San., Kansal., Sos.dem. 2 k. 4 s. Julkiskllahmtokililpiillil, ^oka toimitetaan itse paikalla keski- miikkona kuluman lokakuun 19 päi mänä kello 12 päirvällä, myydään eilarataraIe»ii»S Johannesleh dossa ehdoilla, jotka huutokauppatilai 'uudessa ilmoitetaan. Josef Li«dqwift, 5199,2 pyydetty toimitusmies. pieniä tietoja kirjoista. Antanut Werner Söderström Osakeyhtiö Pormoossa. Huutokauppa. Mapaalla huutokaupalla, joka pidetään Nakkilassa Wa!aran tilalla torstaina lokakuun 13 p:nä alkaen klo S a. p. myy dään talon myynnin takia koko irtaimisto kuten demosta ja lehmiä, sumi- ja talmi- ajokaluja, rekiä ja rattaita, maanmiljelys- kaluStoa, m. m. niittokone, heiniä, sumi- laihon- ja rukiinpahnoja ynnä kaikellaista talouskalustoa, 15 osaketta Nakkilan Osuusmeiieriiu sekä telefooni. Huudot omat paikalla maksettamal. 5144,1 F. Masara. HlliltoKllllPlillll myydään perjantaina t. k. 14 p:nä, nlkaen klo 10 a.p. talossa Ignatius- enkaw 13 6 osassa poismuuton takia maluri I. Toimosen irtain omaisuus. Huudot maksetaan paikalla. 5216,1 Hilda Toimonei». Metsä» huutokauppa pidetään Söörmarkun Kartanossa lokak. 14 p:nä klo 12 p:wällä jolloin tarjotaan Kartanon ja Kahaluodon Anttilan sekä Mäkitalon metsät, joista ehdot ilmoite taan paikalla. Söörmarkku 27 p:nä Syysk. 1910. z. Aultilt jlt Ktttaux millistä. Miimeiset tiedot: Uno Cygnaeuksen muisto, juhlajulkaisu, lonka toimitti Cygnaeus- juhla» järjestämiseksi asetettu totmtkunta, on Nyt ilmestynyt. Se sisältää kirjoituk sia tunvetuimmilta henkilöiltä lausakoulu- laitoksen alalla. Hinta 2: K0. Moitto käytetään kansakoululaitoksen hymälfi. Uuden Testamentin näyte- käännös, raamatunkäännöskomitean jul kaisema, myytiin heti malmistuttuaau syyskuussa loppuun. Se on nyt painettu uudestaan. Hinta maatekansissa 3: 15 tai 3: «o, jolloin painoksessa on paperi parempaa. Herbert Spencerin „Kaswa- t u s", käänteentekeviä teos uudemmassa pedagogisessa kirjallisuudessa, on ilmes tynyt uutena painoksena. Professori Soininen alkulauseessaan sanoo m. m.: »Harmassa kirjassa huokuu meitä mas taan tieteen henki niin moimakkaana ja ylemän yksikertaisena kuin tässä. Siinä on jotakin mapauttamaa ja samalla symää makamuutta herättämää". Hinta 2: 50. Eino Kalima on ensi teoksenaan julaissut kaksi näytelmää sisältämän teok sen .Maalla". Molemmat omat kaksi näytöksisiä. Ne omat mielestämme par haita lyhempiä näytelmiä mitä on ole massa; sopimat m. m. yhdistysten ilta missa esitettämiksi. Hinta 2: 75. Suuri menestys on Selma Lagerlöfin nomellilla .Suotorpan tyttö", jota ilmestyi miime jouluksi. Toinen painos on kohta loppuunmyyty; kolmatta on ryhdytty painamaan. O. Mannisen suorittamaa »Vänrikki Stoolin tärinäin" suomennosta on nyt yhdessä kuukaudessa myyty kuudetta- luhatta kappaletta. Se on siis saanut yleisön ja opettajien tunnustuksen. Jr. W. Foersterin teos »Osaatko elää" on nyt »varastostamme loppunut, mutta ilmestyy pkan kolmantena painoksena. Olemme luulleet, että m. m. joillakuilla kansakoulun jatkokursseilla o» sitä käy tetty lutukirjana, joiksi se kieltämättä hymin somettnu. Nykyään se on paras lahjakirja nuorisolle. Ketväällä ilmestyneitä teoksia: Historiallisia romaaneja. Santeri Jmalon romaani .Erämaan taistelu" ilmestyi muoden aluSsa uutena painoksena. Kansalliskirjallisuudessamme ei ole monta armoltaan yhtä mankkaa teosta. (6: L5). Miime jouluksi julaistiin helppohintaisena painoisena Juhani Ahon „Panu", joka myöskin on historiallinen mestariromaani. Nyt on Panua alettu käyttää lukukirjana muutamissa ylem missä kouluissa. (3: Sv). Kaksi osaa on ilmestynyt Topeliuksen miehättämiä „Tulwviltain tarinoita", jotka uudessa suomennoksessa saanemat sijan tuhansien totien kirjastoissa. (Osan hinta 3: 50, yhteensä 4 osaa). 2400 »vuotta on tänä muonna kulu- out Salamiin tappelusta, jossa päättyi Kreikan draamallinen puolustusfota Persian maailmaumaltaa ivastaan. Tä män sodan historioitsija on Herodotos. jonka suuremmoinen historiateos nvt on ilmestynyt suomeksi. .Kertojana et Hero- dotoksella ole mertaistaan." (S osaa, yhteensä 10: —), Kreikan kirjallisuuden jaloimvia teoista on myös Sofokleen draama „Antigone", jonka uust painos on ilmestynyt parannet tuna suomennoksena. (HelppohintaiseSsa koulu- ja kansakirjastossa, hinta 1: ^). Luonteenkasmatus on ajan tunnussan. Seuraamat kirjat koettamat sitä edistää: Nuori Woima, nuorten oma aikakaus lehti, sisältää joka numerossaan herätteitä uusiin harrastuksiin. Puolitoistatuhatta nuormo malaista ou jo olemassa. 2 suurta uidettä ä 1: 50. Fr. W. Foersterin uusi teos .Elämän ohjeita" antaa ratkaisemia mas- lauksia jokaisen nuoren ihmisen kysymyk siin elämänarmoisista tehtämistä. 3: —. Skomgaar d-P etersenin kristil- lishenkinen .Nuorison kirja" on saanut suuren ystämäpiirin. Se on maloisimpia kirjoja, mitä nuorisolle on kirjoitettu. 2:75 Uusi harrastusala nuori solle. W- S. B:n hauska kirjanen .Kuinka on opittu lentämään" esittää harrastusalaa, joka on miehättämimviä mitä moi ajatella. Lentotaito kiinnittää ehdottomasti mielikumitusta. Lento tekniikan tunteminen on jokaiselle nuorelle lukijalle mieluista. Kirja on runsaasti kumitettu. Hinta 1:50. Kotoisia harrastuksia marten omat senraamat kirjat huomattamia: Alexandra Smirnoff. maamme etemin kukkaistuntija, on teoksellaan ..Kukkais- tarhan hoito" antanut kaikille kukkain- yZtämille oikean tietosanakirjan. Se selit tää 1000:n monimuolisen koristekasmin hoidon. On juuri nyt syksyllä tär'eä opas. Kangaskansissa 7 mk. Rudolf Abelinin kirja.Huonekasmien hoito" ou kirja, joka parhaiten herättää rakkautta kasmimaailmaan. Tekijä on ei ainoastaan taitama ammattimies, maan myös kauneusarmojen tuntija. Suomen taja on tohtori Walter M. Linnauiemi. Hinta 1: 25, sidottuna 1: 50. Lauri Kr. Relander ou julaissut pienen kirjan.Kaniininhoidosta". Se on tarko- tetlu oppaaksi astanharrastajille, joita jo lienee paljonkin. O a ehkä tulema aika, jolloin tämä harrastus muuttuu tuotta maksi elinkeinoksi, niinkuin se on jo mo nessa muussa pienmiljelysmaassa. Kumi tettu. Sv p. Tohtori Reijomaaran kirjoittama 300 simuu laajuinen „Termeysliiltokirja" on nyt ollut puoli muotta kirjakaupoissa. Läheskään kaikki eimät mielä tiedä mikä mer itys tällä kirjalla on. Lyhyesti sanoen 'e on kansankotien perhelääkäri, joka opet taa käyttämään luonnon omia parannus keinoja. Hinta on 1 mk. H' i. - . .'>? f v. . 5» S 7';' 7 Freemsn" Iii. lilM M» Koneilsuppa?oi-isss. Luomal. XaIust»I<^upp» V. IV !?i6oro>v'iii gclustaju. Talliii miMti. Huutokauvalla myydään leskiiviikkona ensi marraskuun 9 p:nä klo 11 päimällä Noormarkun pitäjän Kairilan kylässä. Kiminiemi-nimiuen > >> mantt. suuruinen »verotalo n:o 3, pinta-alaltaan 7(.c> r. a. Viljelysmaat hymät, tekomaata runsaasti, rakennukset tamallisessa kunnossa. Sano tun tilan metsä myydään erittäin maa nantaina tämän lokakuun 31 p:nä klo il päimällä. Metsässä löytyy tukkipuita 7 11 tuumaan 13,800 kpl. Maksuehdoista y. m. somitaan lähemmin huutokauppa tilaisuudessa. Haluamille taloa näytetään ennen huutokauppaa. Kauppa, mikäli se koskee alaikäisten osaa, tulee holhouslauta kunnan ia kihlakunnanoikeuden hymäk- syttämäksi. Myyjät pidättämät tunnin mietintö ajan hymäksyä tai hyljätä tehdyt tarjoutset. Myyjät: A. Kilvkieuli. Z. Kimsieuli. F. Lähteevmäki. Alaikäisten holhooja. Q 5130,2 WWW. Uin» I-eino: « kiztorii!. I: 75. Vetä5i ItirjsIIistsn ilmiöittsmw>; rvli- mittslvlls uudot^ viiäsn oman si^sliissa vdtsxcl^n määräämät äZiiviivst ^ tsz. os ^leistvv IivNZöuvii taustoll valsis- t ukseen, siten tvtsuttsen — muuten sn«i kerran suom»I»isssn liirjallisuutssn väli- (joo — izii-j!iIIisdistori»IIjskii tutllliulikssu pääpsrisatstts.. Leivittää erinäisiä kirjallisuustiistoriao käsitteitä j» »lltg.» siis esteettistä vpastust», Vrjö kellin ^5 Lumpp. Osake;ktlö, Ilelsinki. 5192.3 0mp8Moiikitä I ks88skazpilchz » ^IS8UlliS z porskovettä » Ksiita8ä!i^ä » - toiiriittagA edullisesti ? vzksr ttelle Z korissa. ^ »»>>»>>>>>»»>>>>»>>>»>>>,» O« W s «s ' AO Hywä hemonen oste taan linjaalir'ttaineen ensi torstzina kello a.p. Vaakahuoneen luona. 5202,1 stkekivev» dsisMZ. Nuom.! Niiom.! LxsZz zvziotz. kis!islli?!iä is toimeiiÄitA ^tstaa» m^vniZäu koneita j» luatnvi!- jolvskaiujÄ. Hakijoita kedvitet»»ll vstä- ^äliisösti. pitemmsn kirjs.va!k<loll väittä- miseksi. liskukirjvissasm selvittämään vktvis!<ulli>al!isvii sekä t»!ouit«IIiseii ti- jz lälisttämuän virkamieliiZN eli kuinen e5imik>lic!ii toili^tuksen, otiä kotir^uksil»an nstutlii )'Iei^tä trlilvr llslle, ?ori. Kone- >I»A,ivj!jeIvsk»!>iIiiI<>! V. purivtiustsj». Hetvosajvo» tott»««t Alies saa paikan Ha«ta»ötoi«iStoSsa. Mzteii Mv- js szittookziilcsitz. Hmteii Ik ninlii - jz tsIMMzil». kllgerMMitZ js komieiiziilioM. VZrMjz ÄM- jz MitMsiis. MillZserliiillsiiIlM. kiiMzrtiilM. MtsvZiilM'» js MzIlzMilZ, Villslsnlcojz. Mzteii zzSetskkejz x. m. x. m. Mmim IlMlIiMiMii as «5S as S as S Uno ^gnseus muotolcuvÄ LoMzeii ?ZveriIkZiiM88z peilin Iszejs ja kelisiä, kek^zlistojs, kuvÄsulujs <1. LMzgell ?z?eriIlziiM88Z Vrjöitkatu 14 Itäpuistolcatu 4 »» »» ^ »» > M » M » » Kastsliliiks ^ Xikol»iuks.tu 16 1>I«k. I 17. klusi j» monipuolinen v»r»sto hiouompi» koti- j» ulkomaalaisi» s^vs- j» t»lvik»uk»it». > Lnvw,t l^n^l»lltil»lsöt uutlluäet s»»puusot. IvUo Mksutts, Maria Haggreu-Jotunin kuuluisa nomellikokoelma, josta on niin paljon riidelty ja kirjoitettu, lienee kaikesta huolimatta niitä Harmoja, jotka tule- maisuuden kirjallisuuden tutkimus on leimaama suorasanaisen tyylimme kul- makimiksi. Teos ei tietenkään ole mi kään ..nuorisonkirja", maan on se tarkoitettu ainoastaan niiden ajattele mien luettamakfi, jotka haluamat sy> memmältä tutkia inhimillisiä problee meja. Saadaan kaikista kirjakau poista. Hinta Smk. 3: 50. W Weili» 6 Knum. WeyW Helfiuki. 62^,2 isutojs ja listoja, höyläämättömiä lautoja, hylkylautoja. puhtaita, puolipuhtaita ja hylkylanlkuja myydään Piri» Pullmlsteitttllt Kariarannassa. Köytetyltii kiiiZkitii kaiken laatuisia ostatte ja myytte etuisammin meidän »välityksellä. Kääntykää siis puoleemme halu- tessanne oStaa tai myydäk oneita. Nykyään mälityksellämme saata- mana 650 koneita. Luettelo myytämänä olemista koneista ilmaiseksi. f »» halutaan alkuperäi siä liijoituksia ja runsaasti kumia si sältämälle joulu julkaisulle. Pyytäkää tilauslistoja osot- teella Joulujulkaisu, Lahti. AslllmitM! Tilauslistoja pyydän Nimi Ammatti Osote Esiliinan Kristoja saa paikan. Palkka l.:— miikossa. Turku Sairashuoneeni. 26. Elin Ahtola. MskrsttzvsM. 4 huonetta ja keittiö bl9^,1 Mähäuusikatu 13. jalustettu huone, mieluimmin nuc- v» relle miehelle, E'eläli-ija?a:u 49. 5201,1 W. Koskinen. tzuose osillt leittiöös 5204,1 Eteläliniakatu 49. ähäinen huone muokrattamana heti. Marminkatu 14. ^uone osalla keittiöön 13 p:stä t. f. rai 1 p:stä m --rta §k. 5212,1 Marminkatu 20. H uore ja keit^ö en kälMnMZ Rii siltaa. Kikata 7, 6 osa, lähellä maidon MM M. Ykspihlaja. Suurempi mäiirä Illkliv Mizfmeo ZiAuppakouIu 5srks, s:s 8. alottaa uudella kolmen kuukauden vvpi' lukukaudella marrask. Z p:nä. käsittäen j kauppa- ja konttoritebtämiin kuulumia j oppiaineita ohjelman mukaan, joka lähete- > tään pvynnösiä. Aksityisiä kursseja anne- j taan kirjanpidosia eri aloilla za kenc- kirjeituksessa y. m. aineissa HarjoituS- konttori. Mielihymäkseni sacilan myös kin mainita oppilaitten saaneen bymiä paikkoja kuten kaupunkimme suuriinvnn liikelonttoreihin y. m. Uudet oppilaat moirvat ilmoittautua joko suullisesti laki kirjeellisesti. Paikanmälitystä läikille liikealoille. Oskar Zetterblo». ZzsxzporzziiA ä 15 mk. kappale myytämänä Ltiiticri» jilekssi. HywS lohkotila myydään sattuneesta syystä nyt heti erittäin edullisilla maksuehdoilla. Iso vinta-ala, hymät pellot, uudet rakeunuk set Lähemmin Janne Nummela, Köyliö, Kankaanpää- HM»» utsz. Maanviljelijät huom.! Hymässä kunnossa olema Helsingin talo halutaan maihtaa mieluimmin noin 75 ä IV0,0L0 mkn armoiseen melattomaan tai ainakin pientrvelkaiseen maatilaan. Mastaukset osotettama nimimerkille ,,Maalle haluama^ Jlmoitustoimisto Hermes, Helsinki, (5ity-Pasaafi. Säkkejä ostaa korkeimpiin hintoihin 3S3 Leipuri S. G. Lai»e. Karjllkii ja karjakoiksi aikmal! Toijalan tietopueliscu karjandoito- koulu ^ nv.:i 5 kuukautta kestämä karjak- koknrsn alkaa tuleman tammikuun !> p:nä llo 2 Kurssille pyrkimien ualsten ja mieSten tulee enne:: marraskuun » päivää allekirjoittaneelle koulun ivhla- >alle läbmää haluvaperinsa. Pääsy- maatimulsiSta y. m. lähemmin Pellerivon 19 numerossa ja Helsingin Sanomien ja Uuden Suomettaren 22? numeroissa. Osote Tcijala. Aarne Langfors, tztnme» Vttllstettll. Ruskea mähäläntäineu plästpäähemo nen. Havia puolimaliin leikattu, kaatuen masemmaUc. musta riimu päässä ja k>'yii perässä, kaiosi torstai taalla K 7 mälillä pellolta kaup. osasta. Joka siitä moni tiedon antaa, pyydetään palkintoa ivas taan ilmoittamaan poliisilaitokseen tai N. Berkomitsclsi lle n:o I'>. «> k. osa. /^ekä käytännöll. että tiktopuol. opetusta Ruotsin ja Menäjän kielissä antaa haimalla Luutnantti A. La«»i«e«. Eteläouisiokotu 20, ^)!ordderg'illä. >1 nuorta < l on nuta) kadonnut Prei» unikin Penttilän lmasta. Palkin toa maStaan pyydetään ilmoittomcian niistä Preimiikin Penttikään. 5203,1 !, »M «ataksnaa» kirj«paw» lölv.