ti:o 125 — 1910. KAIKU. Perjantaina Lokakuun 28 päivänä. Huom.! Tehtailija RENFORS Helsingistä myy Seurahuoneella Miesten ja Naisten Turkkitavaroita y . m., y. m. kaikenhintaisia. HUOM.! Myyntipäivät: Maanantaina, Tiistaina ja Kes kiviikkona Marraskuun 7, 8 ja 9 päivinä. HERMAN RENFORS, Helsinki. Tuoreita Mignon ja Mixugen myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. TURKU Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Yleisiä uutisia. — Sotilasmiljoonat. Senaatis sa esiteltiin »viime tiistaina kenraaliku- mernöörin kirjelmä, joka koski 9 mil- joonan markan suorittamisesta Suo- men maltiomaroista keisarikunnan so- tilastarkoituksiin kulumalta muodelta. Senaatti päätti lähettää asiasta ken- raalikumernöörille kirjelmän. Kirjel- män sisällöstä ei sanomalehdille tois- täiseksi ole annettu lähempiä tietoja. Senaatti ei kuitenkaan mielä ole an- tanut maltiokonttorille maksumääräystä mainittujen miljoonain suorittamisesta. — Zlseitten tuontikielto. Se naatti on kehoittanut tullihallitusta miiden päiniän kuluessa miime lauan- taista lukien antamaan senaatille seli- tyksen toimenpiteistään ampuma-aseit- ten ja ampumatarpeitten tuontikiellon someltamisessa. — Leimasuostunta. Senaatti päätti miime tiistaina puoltaa muoden 1910 eduskunnan mastausta arm. esi- tnkseen muonna 1911 suoritettamasta leimasuostunnasta. — Laina waltiorahastosta suostuutarahastoon. Senaatissa esiteltiin miime tiistaina kenraalikumer- nöörin kirjelmä', missä pyydetään se- naatin lausuntoa muoden 1910 edus- kunnan mastauksesta arm. esitykseen marojen osottamisesta sen lainan ta- kaisin maksamiseksi, joka w. 1909 siir- tettiin maltiorahastosta suostuntara hastoon. Lausunnossaan päätti se- naatti esittää, että kysymyksenalmsen lainan takaisinmaksu saisi raueta. Kuten tunnettua, ei eduskunta myön- tänyt maroja tämän lainan suoritta- miseen. — Suomen tvaltiokonttorin sihteeriksi on nimitetty notario, wa- ratuomari Bertil Lindgren. — Synnytyslaitokset. Senaatti on lääkintöhallituksen esityksestä päät- tänyt, että Romaniemen kirkonkyl., Tor nion kaupungissa ja Kajaanin kaupun gissa olemat synnytyslaitokset ylläpl- detään edelleenkin w. 1911—1913 ja mahmistanut niitä marten laitosten en- tiset muosirahasäännöt. — Kajaanin maanwiljelysseu- ralle on senaatti myöntänyt 495 mar- kan muotuisen maltioamustuksen muosiksi 1911—1913 seuran karjanhoitoharjoit- telulaitostamarten. — Kansakoulujen waltioawut. Opettajan ja naiskäsitöiden opettajat- taren palkkaamiseksi Puolangan kun- nan Mäyrylänkylän koululle on myön- netty 900 mkaa ja 50 mkaa ehdolla, että muokratussa luokkahuoneessa yht- aikaa opetetaan korkeintaan 42 oppi lasta ja että koululle »valmistetaan oma talo kouluylihallituksen hymäksy- mäin piirustusten mukaan miimeistään 1 päimään elokuuta 1913 tontille, jo- hon marataan riittämä ala maata op- pilaspuutarhaa marten. — Meueeristeu tautien was- tustgmiueu. Senaatti on lääkintä- hallituksen esityksestä myöntänyt 50,000 mkn lisämäärärahan kulumaksi wuo- deksi meneeristen tautien mastustami- seksi. — Henkilökohtaista wuotuista atvustusta. Ylimääräinen prosessori Hannes Gebhard on senaatilta anonut, että hänelle myönnettäisiin 5,000 mkn muotuinen henkilökohtainen amustus, kunnes hän täyttää «0 muotta tai sitä ennen sairastuu parantumattomaan tautiin sekä että hänelle sanotun ajan jälkeen myönnettäisiin saman määrän suuruinen elinkautinen eläke, jotta hän möisi erota ylimääräisen prosessorin Mirastaan ja kokonaan antautua Pel- lermo-seuran palmelukseen sekä lopettaa tilattoman mäestön alakomitean tilas- tolliset tutkimustyöt. — Tulwien aiheuttamien maan wieremäin estäminen. Haukiputaan kunta on senaatilta anonut, että mal- tion kustannuksella toimitettaisiin tut- kimus- ja turmaustyö Kiiminginjoen marrella mainitun kunnan Haukiputaan kylässä Törmälän talon maan kohdalla kemättulmain aiheuttamani maanmiere- mäin mastaiseksi ehkäisemiseksi. Senaat- ti pyysi asiasta tie- ja mesirakennusten ylihallituksen ja miimemainittu Oulun piiri-insinöörin lausuntoa. W. t. piiri- insinööri S. Kiianlinnan laatiman kus- tannusarmion mukaan olisi työ tullut maksamaan 8,000 mk. Ylihallitus puo- lestaan laski kustannusarmion 5,000 mkaksi. Piiri-insinöäri K. Nordmall kuitenkin ehdotti, että anomus hylät- täisiin, koska hänen mielestään tallai- set työt tulisi suorittaa asianomaisten omalla kustannuksella. Tähän lausun- toon nojautuen on tie- ja mesiraken- nusten ylihallitus senaatille ehdottanut, että anomus jätettäisiin huomioonotto- matta. — Oulun lääninwaukilan laa jennustyöt. Arkkitehti H. Lindberg on saanut malmiiksi \c. yleisten raken nusten ylihallitukseen jättänyt piirus- tukset ja kustannusarmion Oulun lää- ninmankilan laajennuksille. Kustan- nusarmio päättyy 214,515 mkaan. Suunnitelman mukaan laajennetaan nykyistä päärakennusta hiukan sekä ra- kennetaan uusi tilama lisärakennus, höyrypannu-, pesu- ja saunarakennus, iso rvanginmartijain asuinrakennus ja martijain talousrakennus. Sitäpaitsi marustetaan koko laitos keskuslämmi- tyslaitoksella. — Palottninan »valmistus ja kauppa nmonna 1909. Selon teosta palomiinan malmistuksesta ja kaupasta muonna 1909 käy ilmi m. m. että polttimoiden lukumäärä muo- den kuluessa lisääntyi 5:llä, ja oli niitä niinmuodoin 26. Normalimoi- maisen palomiinan malmistus oli 7,979,932 litraa (6,361,766 litraa m. 1908). Marastoista lähetettiin muo- den kuluessa 7,046,920 litraa ja oli marastojäännös sen lopussa 2,567,904 litraa. Tislauslaitoksia oli w. 1909 kaik- kiaan 37. Työmäkeä oli niissä yh- teensä n. 165 henkeä. Tislaustaitot- sien mäkijuomamyynti oli w. 1909 6,607,463 litraa (m. 1908 oli se 6,826,114 litr.). Waltion tulot mäkijuomain y. m. malmistuksesta ja kaupasta nousimat kysymyksessä olemana muonna yhteensä 9,669,526 markkaan. Vulun kaupungista. — Oulun Nuijan kokous on tänään klo 7 i.-p. Keskustelua erään lentokirjasen johdosta. — Nuijan Naisjärjestön om peluseura kokoontuu säännöllisesti joka perjantai ompeluseuraan klo 6 j. p.-p. Huom! Hauskaa lukemista ja jos halutaan keskustelua luetun johdosta. Lukuisasti saapukaa! — Hiippakunnan uutisia. «Kuo pion). Maltakirjan Kiimingin kirkko- herramvirkaan on tuomiokapituli t. k. 27 pnä antanut Miipurin suomalaisen seurakunnan kirkkoherran miralliselle apulaiselle Max A. W.I Katamistolle, joka maalissa oli saanut enimmät äänet. Nimitetty saa astua Mirkaansa toukok. 1 pnä 1913. — Kuolema kadulla. Eilen illalla mähän ennen klo 6:ta kaatui kauppu- reinkatua kulkiessaan kello!eppä Oulas- mirran talon kohdalle kadulle „War- tio"-laiman koneenkäyttäjä Lauri Ferdinand Inkala. Lääkäri, jonka luo kaatunut mietiin, todensi, että sydänhalmaus, jota mainaja oli pitemmän aikaa sairastanut, oli näin äkkiä elämän lopettanut. Wainajalta, joka oli syntynyt 1860, jäi jälkeen maimo, synt. Soronen ja 11 lasta, joista nuorin on parin muoden ikäi- nen. — 2V:ta ^vuosijuhlaansa miei tää R. y. Pohjan Leimu ensi sunnun- taina klo 7:ltä i. p. Ohjelma on kai- kin puolin hymin järjestetty. Lähem- min ilmoituksessa. Toimomme yleisön runsaasti saapuman tähän harminai- seen ja armokkaaseen tilaisuuteen. — Puukotus. Miime keskimiikko iltana oli mennyt joukko työmiehiä johonkin Koskelankylän läheisyydessä olemaan metsään korttia pelaamaan sa maistelemaan mukanaan olleita mii- noja. Hetken aikaa pelailtuaan ja miinojaan maisteltuaan syntyi riita miesten kesken, joka päättyi sillä seu rauksella, että Oulujoen seurakunnasta kotoisin olema Sakari Zmick tempasi puukkonsa ja löi Parkanosta kotoisin olemaa Frans Jimari Mattilaa kau- laan. Mattilan yritettyä lähteä pa- koon, löi Zmick mielä häntä käsimar- teen, joka kuitenkaan ei käynyt ihoon asti. Mattila toimitettiin kaupunkiin lääkäri Borgin luo, joka sitoi hänen haamansa, mikä ei liene hengenmaa- rallinen ja puukottaja tuotiin kaupun gin mankilaan. Loppunäytös suori- tettanee oikeudessa. — Pyöränwarkaita liikkeellä. Miime tiistai-iltana katosi tuntematta- malla lamalla Isonkadun marrella sijaitseman maanmiljelyskalukaupan kartanolta kaupanhoitaja Wäinö Kaup- pilan omistama Achilles-polkupyörä, eikä ole mielä takaisi ilmestynyt, joten on se luultamasti joutunut markaan käsiin. — Warkaus. Miime trstai-iltana noin klo 9 tienoissa marastettiin Ison- kadun marrella oleman F. Piiraisen talon kartanolta pyykkinuorain päältä 2 naisten saalia, jotka omisti Heleena Riekti. Markauteen syyllisiksi epäillään paria naista, joiden oli niihin aikoihin nähty käymän sanotun talon ulkohuo- neissa olumia maistelemassa. — Palttoo katosi miime tiistaina maanmiljelijä Pekka Kandelbergiltä hänen kotitalonsa keittiön naulasta. Lienee ehkä joutunut markaan jätille, koskapa muutakaan mahdollisuutts ei tunnu oleman. Asiasta on ilmoitettu poliisille. — Varkaiden kirjoihin kai täy- tynee merkitä senkin henkilön nimi, jo- ka tässä joku päimä sitten mei Kiike- lin saaren rannalta seppä Matti Peh- kosen meneen, sillä jos hän ainoastaan olisi ollut niin omapäinen, että tois- ten meneitä lumatta kulettelisikin, olisi hän kuitenkin tuonut sen jo paikoil leen. — Warkaus. Eilen aamupäi- mällä pistäytyi maras kauppias Jo- han Antellin tarjoiluhuoneessa, mieden sieltä piirongin päältä palmelija Kaisa Leinosen rahapörssin, joka sisälsi mä- hän yli 12 mk. Leinonen oli ollut jossain miereisessä huoneessa ja oli kyllä kuullut jonkun kulkeman omista, maan katsomaan mentyään kerkesi ai- noastaan milahdukselta nähdä pakoon pötkimää marasta. Poikasten ansio- luetteloon on tämäkin teko merkittämä. — Sukkela waras. Eilen illalla etelästä tuleman postijunan aikaan marastettiin rautatien asemalla odotus- salin lattialta eräältä Iistä kotoisin olemalta työmiehellä juurikori, joka si- sälsi miinaa, maatteita y. m. yhteensä lähelle parinkymmenen markan armos- ta. Mies oli laskenut korinsa johon- kin omensuun puoleen lattialle ja men- nyt luukusta ostamaan pilettiä, maan palattuaan sieltä olikin sen jo maras korjannut. — Kiwi osui silmään. Kaksi koulupoikasta kimittimät eilen iltapäi mällä toisiaan täkäläisellä kauppato- rilla. Kiwi osui toisen poikasen sil- mään määrällisesti: poikanen mietiin lääkäriin apua saamaan. — Emme mielä tiedä, menikö silmä kokonaan ja oliko heitto tahallinen. — Laiwaliike. Toissa päimänä saapui tänne tanskalainen hyörylaima „Nautic" tuoden Königsbergistä ruis jauhoja. Eilen illalla saapui norjalainen höy- rylaima ..Starl", lastatakseen Paten- niemestä sahattua tamaraa. — Tämä laima lienee miimeinen, joka ottaa lastia täällä tällä purjehduskaudella. Mielä kuitenkin odotetaan useita lai- moja, jotka tuomat kappaletamaraa. — Kansantajuiset luennot. Sun nuntaina klo 4 i.-p. luennoi klassillisen lyseon moimistelusalissa maisteri A. R. H e l a a k o s k i Austraalian alkuasuk- kaista. Luennon lopussa kuorolaulua. — Oulun luistinseuran tvuosi- kokons pidetään Realilyseolla ensi sunnuntaiiltana klo 5. — Trubaduuri esitetään Manee sissa huomenna ja sunnuntaina klo 1 r> 8 i. p. Oulun soitannollisen seuran toimesta ja sen hymäksi. Pilettejä myydään Uudessa avteekissa. — Hartaushetken laestadiolaisten uudella rukoushuoneella pitää tänä il- tana Tyrmään kirkkoherra, romasti K. A. Heikel. — Tonttihuutokauppa. Raha- toimikamarissa ensi maanantaina pi- dettämällä huutokaupalla tarjotaan jälleen myytämiksi tontit n:ro 161 ja 162 kolmannessa kaupungin osassa. — Muuan tnrneejoukkue on nykyään kaupungissamme. Koska se ei sumaitse näytöksistään ilmoittaa leh temme lukijoille, niin ei se kai halunne niitä näytäntöihinsä. Tämä on hymä muistissa pitää. — Kaupungin tyttöjen rippi- koulu alkaa ensi maanantaina klo 12 päimällä. Mm klHlltIM eilen illalla päätettiin seuraamista asioista: Jäseniksi keskuslauta- kuntiin hymäksyi maltuusto mal- mistusmaliokunnan ehdottamat henki- löt, pohjoiseen m a a l i p i iriin: kauppias K. Poroputaan Pudasjär- meltä, metsänhoitaja P. Normasalon Romaniemeltä sekä maralta kauppias Aug. Snellmanin Oulusta: eteläiseen m a a l i p i i r i i n: toimittaja G. Kimistön Oulusta ja kauppias B. Somion Raa- hesta sekä maralta kassööri M. Ny- landerin Oulusta. Kaupungin lääkärien pal- kankorotusta koskemasta ano- muksesta oli malmistusmaliokunta an- tanut puoltaman lausuntonsa, ehdottaen ensimäisen kaupungin lääkärin pohja- palkan 3,000 mkan lisäksi 1,000 mkaa persoonallista palkankorotusta ja mak- settamaksi kunnallissairaalan sairashoi- dosta 1,200 mkaa ja toisen kaupungin lääkärin 2,400 mkan pohjapalkan lisäksi samoin 1,000 mkaa persoonallista pal- kankorotusta ja maksettamaksi sairas- hoidosta sairaskodilla 600 mkaa. Mal- tuusto yhtyi ehdotukseen ja päätettiin ottaa korotukset ensi muoden menoar- mioon. Korotukset astumat moimaan 1 p:nä tammikuuta 1911. Termeyshoitolautakun- nan esitys lihantarkastusaseman rakentamisesta luettiin ja asia päätet- tiin jättää rakennuskonttorille, jotta se tekisi kustannusarmion, laatisi piirus- tukset ja esittäisi paikan. Ä s t r ö m' i n lahjoituksia marten asetettiin maliokunta, johon tulimat rouma Höckerl, kamreeri S. M. Rantaniemi, arkkitehti H. Ander- sin, rehtori S. A. Westerlund, lehtori A. Rantaniemi, homineumos K. Th. Sohlberg ja insinööri B. von Haart- man. Suomalaisen komitean Berlinin turistinäyttelyä marten mää- rärahan myöntämistä koskema uudis- tettu anomus hyljättiin toistamiseen. Korkeasaaren sahan muo k- r a n määräämistä koskema rahatoimi- kamarin kirjelmä luettiin. Kirjelmäs- sään esitti kamari yhtyen rakennus- konttorin esitykseen, että muotuinen muokra olisi 7,000 mkaa ja että muokra kohoaisi joka 5:des muosi 10:llä pro- sentillä. Asiaa marten malittiin ma- liokunta, johon tulimat hrat A. Ca stren, I. Santaholma ja K. E. Höc- kert. Tuulaakimaksujen takai- sin maksamista koskemat osake- yhtiöiden G. & C. Bergbom Aktie- bolagin, kauvpias Lennard Lagerlöfin, toiminimi Gust. Hägg ^ C:nin, P. A. 11. Strenbergin, K. E. Höckertin, kaup- pias Nils Perssonin, kauppias Alsred Paamolan konkurssipesän ja A. San- taholma Osakeyhtiön anomukset, päätti maltuusto hylätä, yhtyen senaattori Stahlbergin kaupungin puolesta laati- miin »vastaselityksiin. — Mallasjuoma!» tvalmistus. Oulun läänin mallasjuomatehtaissa on mallasjuomain malmistamiseen kulu- man muoden kolmannella neljännet- setiä käytetty maltaita seuraamat mää- rät: Oulun kaupungissa: Toppilan mal- lasjuomatehtaassa 8,215 kg.. Kosken- niskan 6,8(14 kg., Nuottasaaren 18,580 kg. ja B. Johanssonin mallasjuoma- tehtaassa 9,750 kg.: Raahen mallasjuomatehtaassa 1,600 kg.; Kajaanin mallasjuomatehtaassa 5,770 kg.; Tornion mallasjuomatehtaassa 1,780 kg.; Lang & Korppilan mallasjuomateh taassa Raahessa 3,080 kg.; C. A. Anderssonin mallasjuomateh taassa Kemin kaupungissa 2,200 kg.; I. Kanniaisen mallasjuomatehtaassa Kemin pitäjässä 3,360 kg.; N. A. Kuuren mallasjuomatehtaassa Kemin kaupungissa 1,120 kg.; ja K. M. Autin mallasjuomatehtaassa Romaniemellä 2.290 kg. Yhteensä on sanottuna aikana lää- nissä käytetty maltaita 64,549 kg. Edellämainituista mallasmääristä suorittimat kruunulle suostuntameroa Toppilan mallasjuomatehdas 6,568 mk.. Koskenniskan 5,440 mk., Raahen 1,280 mk., Kajaanin 4,616 mk. ja Tornion mallasjuomatehdas 1,424 mk. sekä tehtaiden silmälläpidosta johtu- mien kustannusten törmäämiseksi Nuot- tasaaren mallasjuomatehdas 371 mk. 60 p., B. Johanssonin 195 mk. Lang & Korppilan 61 mk. 60 p., C. A. Anderssonin 44 mk., I. Kanniaisen 67 mk. 20 p., N. A. Kuuren 22 mk. 40 p. ja K. M. Autin mallasjuoma- tehdas 45 mk. 80 p. — Maalaispoliisit. T. k. 25 p:nä on läänin kumernööri pyynnöstä myöntänyt poliisikonstaapelille Kemin nimismiespiirissä Jaakko Lastumäelle mirkaeron sekä samalla julistanut siten amonaiseksi joutuneen poliisikonstaape- lintoimen sanotussa piirissä halukkait- ten hakukelpoisten henkilöitten haetta- maksi 14 päimän kuluessa senjälkeen kuin kuulutus siitä on Kemin ja Ter- molan seurakuntain kirkoissa julkaistu. Hakemuskirjat omat mainitun ajan kuluessa jätettämät Kemin piirin ni- mismiehelle. — Hylväksyttyjä halkohankin- tatarjouksia. Täkäläisessä läänin- konttorissa miime elok. 24 p:nä toimi tetussa urakkahuutokaupassa Oulun lääninsairaalassa muodeksi 1911 tar- mittamien polttopuiden hankinnasta tehdyistä tarjouksista on lääkintähalli- tus nyttemmin hymäksynyt maanmilje- lijä Yrjö Muodin, Kemin maalais- kunnasta, ja Jaakko Annalan, Hauki- putaan pitäjän Kellon kylästä, tar- joukset, joista edellinen otti hankkiak- seen 180 metrisyltä koimuhalkoja 23 mk. 40 p. syli ja jälkimäinen 180 metrisyltä kuusen ja männyn sekahal- koja ä 22 mk. 40 p. syli, jota mastoin lääkintöhallitus on jättänyt muut tar- joukset marteenottamatta. — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 25 p:nä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut kesti- kiemaritalonpidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen toimittamisen Muonionniskan nimismiespiirissä sijait- semissa kyytilaitoksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi: Tapojärmen tahi Kihlangin-Kutuniman seuduilla talolliselle Juho Kutunimalle, Eskelisen tahi Poikkijärmen tienoilla kruununtorppari Juho Eskeliselle, Kan- gosjärmen tahi Sillankorman seuduilla talolliselle Juho Niemelälle eli Repo- niemelle, kirkonkylän tienoilla talolliselle Kaarle Mäelle, Ylimuonion kylässä talolliselle Iisakki Puraselle, Kätkäsu- mannon seuduilla talolliselle Tuomas Alatalolle ja Kotakorman talon tie- noilla talollisille Armid ja Aksel Kota- kormalle. Mainituista toimista tulee Muonionniskan kunnan muosittain kor- mauksena suorittaa Kutunimalle 700 mk., Eskeliselle 900 mk., Niemelälle eli Reponiemelle 900 mk.. Mäelle 500 mk., Puraselle 140 mk.. Alatalolle 400 mk. ja Kotakormille 550 mk. Vuoden 1911 myytävänä sadottain ja kappaleittain Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. Oulun Valtuuston Ryhtykää levittämään Kaikua vuodelle 1911. Asiamiehille maksetaan hyvä palkkio. Pyytäkää tilauslis toja ja asiamiesehtoja Kaiun kanttorista Oulussa. — Helteen tilitysjupakka oli jälleen esillä Kemin miime tiistaisessa raastumanoikeuden istunnossa. Ylei nen syyttäjä ilmoitti, että Helsinkiin kauppakemialliseen laitokseen tutkitta- maksi lähetetystä kuitista ei ollut mielä lausuntoa saapunut, eikä sitäpaitsi Hel- lettäkään oltu saatu kiini, pyytäen asiain näin ollen lykkäystä ja Helteen peräänkuuluttamista. Opettaja Hol- min asiamies taas pyysi, että H. eroi- tettaisiin jutusta. Oikeus lykkäsikin jutun jouluk. 6 pmään, jolloin Holmin on ottama pai kalla 300 mkan sakon uhalla. Oikeus tulee mainittuun päimään mennessä pyytämään läänin kumernööriltä Hel- teen peräänkuuluttamista. — Notvauiemeu yhteiskoululle oma talo. Romaniemen yhteiskou- lun kannatusyhtiö on ryhtynyt hank- keisiin oman talon saamiseksi Roma- niemen yhteiskoululle. Tätä tarkoitus- ta marten on ostettu rakennustontti talokas Kustaa Uusitalon omistamas- ta Pikkukorkalon maasta. Rakennus- tontti sijaitsee manhan apteekkitalon ja Kemijoen rannan mälillä. Kauppahin- ta oli 8,000 markkaa, josta summasta myyjä lahjotti 2,000 markkaa yhteis- koulun ylläpitämiseksi. — P.-P. — Merijärtveu osuuskaupan r. l. marsinainen syyskokous pidetään kaupan huoneustossa t. k. 29 p:nä klo 12 päimällä, jossa keskustellaan hal- linnon esittämät jekä 25 £ mainitut asiat. M. m. saapuu kokoukseen Ou- lun osuuskaupan piirin puhuja M. Lehtomaara. Sitäpaitsi on samana iltäna nuoriseuran talolla osuuskunnan iltama, jossa on näytöskappale „Sa- lon sydämessä" sekä muorokeskustelua: „Mitä naiset moimat tehdä maatalou den parantamiseksi". Siis kaikki osuus- kunnan jäsenet mukaan! — Tulipalo. T. k. 10 pnä paloi Kuolajärmellä maanmiljelijä H. Hau- tajärmen omistama Ahola-niminen ta lo lyhyessä ajassa poroksi. Talossa oli yht. 6 huonetta niistä 4 asuinhuo- netta. — Tuli sai alkunsa katolta pii pun juuresta, joka lienee jotenkin ollut miassa. Talon mukana paloi suuri joukko irtaimistoakin. Talo oli ma- kuutettu kunnan makuutusyhtiössä 3,500 mksta. — Kadonnut. T. k. 16 pnä, kun Pyhäioen Yppärinkylän työlväen- yhdistyksen jatkoarpajaisissa työntyi joukko nuoria omesta ulos, eellimäi- senä renki Erkki Pisilä, asettui eräs pieni poikanen heidän eteensä omelle. Takanaolijain työntäessä joutui mai- nittu Pisilä tyrkkäämään poikasta sillä seurauksella, että tämä lensi otsalleen kokonk5ista 2i> 1:1 , io 10 julkiluetaan yleisölle Raatihuoneella Lokakuun 31 p:nä 1910 kello 10 e. pp. kimeen niin, että otsasta alkoi muotaa merta siinä määrässä, jotta poikanen oli mietämä hemosella kotiaan. Het: onnettomuuden tapahduttua katosi Pi- silä, eikä häntä ole kuulustelemisista huolimatta löytynyt mistään. Yleisesti luullaan, että Pisilä, näb- dessään poikasta hemosella kyydittä- män, säikähti luullen pojalle komin pahoin käyneen ja että P. oli sen joh- dosta lopettanut itsensä. T. k. 24 pnä on kadonnutta etsitty kylänmäellä met- sistä sekä merenrannalta ja etsintää on sitten yhä jatkettu. Olisi suotama, että Pisilä, päästääkö seen ihmiset mastuksesta, ilmoittaisi it- sensä jos hän mielä on elämitten jou- kossa. Peljätä ei tarmitse, sillä lou- kattu poikanen on jo terme, eikä hänen manhempansa aijo asianomaista tyrk- täyksensä johdosta maimata. — Notvauiemeu käräjillä sako tettiin eri rikoksista entisten lisäksi seu- raamia: Torppari Heikki Muopalaa Roma- niemen Kemihaarankyltä, poissaolosta todistajana 20 mkaa ja tultama ensi käräjiin 50 mkan sakon uhalla: työ miehiä Emil Hietasta, Hatusta ja Asi- kaista poliisinmastustamisesta ja pois- saolosta yht. 150 nikaa ja tultama ensi käräjiin 250 nikan sakon uhalla itsekukin: työmies Aapeli Miinikaista Lapinlahdella, miinanmyynnistä ja poissaolosta 50 mkaa ja tullama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla: työ- mies Iisakki Manhapihaa poliisin mas- tustamisesta ja poissaolosta 100 mkaa sekä tultama ensi käräjiin 200 mkan sakon uhalla: työmies Juho Halosta poissaolosta todistajana 4<^ mkaa: uurmiinankauppiasta Arttur Lyttistä Kemistä, miinanmyynnistä ja poissa- olosta 50 mkaa ja tultama ensi kärä- iin 150 mkan sakon uhalla: työmies Antti Sihmolaa miinanmyynnistä sekä poissaolosta 30 mkaa ja tultama ensi käräjiin 150 mkan sakon uhalla' työ- mies Matti Kumpulaista miinanmyyn- nistä tultama ensi käräjiin 75 mkan sakon uhalla: työmies Elis Koimuran- taa Romaniemeltä, ensikertaisesta mii- nanmyynnistä 75 mkaa ja maksainaan Romaniemen kunnalle 30 mkaa: työ- mies Emil Muhojokea Iin pitäjästä, miinanmyynnistä 75 mkaa ja maksa- maan Romaniemen kunnalle 30 inkaa: täömies Taneli Juhonp. Jämsää Haapajärmeltä, miinanmyynnistä sekä poissaolosta 30 mkaa ja tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla: todis- tajaksi haastetut Elis ja Hannes Luu- suoniemet, kumpaakin 10 mkaa sekä tultama ensi käräjiin 50 mkan sakon uhalla: työmies Yrjö Huomista mii- nanmyynnistä tultama ensi käräziin 75 mkan sakon uhalla: työmies Johan Edmard Strandmannia Kyminpitäjääs- tä, miinanmyynnistä sekä poissoolos- ta 30 mkaa ja tultama ensi käräjiin 75 mkan sakon uhalla: työmies Heikki Armid Latmalehtoa Romaniemeltä, miinanmyynnistä tultama ensi kärä- jiin 75 mkan sakon uhalla: edelliseen asiaan todistajiksi haastettuja Ollosta ja Aartolaa kumpaakin 10 mkaa ja tultama ensi käräjiin 40 mkan sakon uhalla: työmies Otto Lassinp. Saaren- päätä Kemistä, miinanmyynnistä 75 mkaa ja maksamaan Romaniemen kun- nalle 30 mkaa; työmies Selin Lahtis- ta juopumisesta sekä poliisinmastusta- misesta että poissaolosta 30 mkaa ia tultama ensi käräjiin 75 mkan sakon uhalla; työmies Jaako Klinkoa Petäjä- medeltä, sekä häiriön teosta tulipalo- paikalla että poissaolosta 30 mkaa ja tultama ensi käräjiin 75 mkan sakon uhalla: Auna Heleena Lyytikäistä eli Hakkaraista miinanluletuksesta 50 mkaa sekä tuomittiin miinat kruunulle mene- tetyksi: työmies Antti Kallenp. Hama raa Muhokselta, miinanmyynnistä sekä poissa olosta 30 mkaa ja tultama ensi käräjiin 75 mkan sakon uhalla: työ- mies Heikki T'!arta Romaniemeltä. juopumisesta ja komasta ajosta 40 mkaa: ajuri Juho Lindströmiä Roma- niemeltä, juopumisesta ja komasta ajosta 40 mkaa: työmies Arttur Haa- palaista Sotkamosta, miinanmyynnis- tä 75 mkaa ja maksamaan Romanie- menvkunnalle 30 mkaa; työmies Heikki Jalmar Kaasista Nurmeksesta, mii- nanmyynnistä 75 mkaa ja maksamaan Romaniemen kunnalle 30 mkaa; työ- mies Kalle Jauhiaista Pielamedeltä, miinanmyynnistä 75 mkaa sekä mak- samaan Romaniemen kunnalle 30 markkaa.