Lauantaina 12 p. Helmikuuta KARJALATAR N:o 17 — 1910 Rakas ainoa sisareni Dilja Vilhelmiina Sainio. o. s. Hukka, pääsi maailman myrskyistä ikuiseen lepoon Nurmeksen Laamilassa lielmik. 8 p. kello l !-i 5 j. pp. 33 l . '2 vuoden ikäi senä. Häntä kanssani kaipaa vat 3 pientä tyttöä, sairas mie hensä, kälv, fanko perheineen y. m. sukulaiset ja ystävät. Rosa Hukka. Joli. 3: 16. Hautaus tapahtuu Nurmek sen hautausmaalla sunnun taina helmik. 13 p. klo 2 päi vällä, jonne surusaatto lähtee Hukkalasta. I Surulla ilmoitan, että rakas vaimoni Talon emäntä Siiri Herranen, o. s. Toivanen, kuoli rauhallisesti uskossa Va pahtajaansa Pielisjärven Var- pasen Penttilässä Helmikuun 9 p:nä 1910 klo 12,2 yöltä 47 Tuoden, 2 kuukauden, ja 7 päi vän vanhana. Suureksi suruksi minulle. 3 pojalle, 2 tyttärelle, S veljelle, 1 sisarelle y. m. su- knlaiaillc ja tuttaville.* Pentti Herranen. Kristus on minulle elämä, Kuolema on minulle voitto. (K. S. 1 k.) (K. S jl k. 3 s. 30 mm.) JfHiiu Tuhisi n- li tatnuptiuu vuosikokous pidetSän sunnun taina tämän kuun 20 p. klo 3 j. pp. kaupungin kokoushuoneella. Lihaiäoppiit i •» Tuoretta sonnin lihaa ostaa Mia Makkara- ttts Osikejfltiö Sortavalassa •K. ». 2 k.j Telef. 74. »» «hi Kirjiufpgjilia JOEHSUUSSA •Utian vastaan kaikellaisten komeiden korjauksia sekä teh- 455n rauta- ja metallivalu- tSitK. OL 8. 2 k.) Suomen werotus- oloista Nuotsin mal- lan aikaua. Luonnontilassa elämät ihmiset ilman mitään yhteiskuntarakeitnet- ta. Silloin ei heillä myöskään ole kannettamanaan sitä kuormaa, jonka järjestetty yhteiskuntatalous kansojen hartioille tuottaa. Maan mikäli kansat omat tältä alkuas- teelta kohonneet, sikäli on heiltä myöskin yhteiskuntarakenteen yllä- pito »vaatinut tunlumampia kus- kannuksia. Näiden kustannusten hankkimiseksi on eri aikoina käy- tetty erilaista menettelytapoja; olemista oloista sekä kansan käsi- työkannasta riippuu, miten näi- den kustannusten kokoamisessa milloinkin menetellään. Nyt kun meillä on merotusolot käsittelyn- alaisena, lienee humittamaa tu- tustua Suomen merotusoloihin Ruotsin mallan aikana. Verotuksesta puhuttaissa tulee kysymykseen maltiollir.en kirkolli- nen ja kunnallinen merotus. Waan koska Suomella ei mielä Ruotsin mallan aikana ollut kunnallista itsehallintoa, jääpi sen käsittely itsestään tämän esityksen ulkopuo- lelle. Niinikään simuutan mero- wsolot kirkollisella alalla, joten esitykseni kohdistuu yksinomaan »valtiolliseen merotukseen. Wanhimpina aikoina olimat «erot henkilökohtaisia, t. s. ne maksettiin m i e S l u w u n eli Miliotelli. Saan täten kohteliaimmin arv. yleisölle ja matkustajille ilmoittaa, että sitten kun omistamassani nykyisessä Kestikieva rissa on tehty perinpohjainen korjaus ajanmukaisempaan kun toon, olen sen nimeksi muuttanut Tl ItMQXIHOTFl I I jossa suosittelen hienosti sisustat- 1 ^ 1 11 1 LLLI ' tuja matkustajahuoneita. I:si luokan kyökki. Kohtuulliset hin nat. Hyvä kohtelu. Kunnioittaen : C ä RL LINDEN. Varietee Joensuussa! Turistihotellissa esiintyy kuuluisia taiteilijoita ensiluok kaisella ohjelmalla ensi keskiviikkona, torstaina ja perjantaina t. k. 16, 17 ja 18 p:nä klo 8 ill. HUOM. 1 Ensi kertaa Joensuussa! (K. 8. 2 k.) fiummllisrlrtma:; järjestäminen Uhteiskuntataloudellis en Aika- kanskirjan miimeksi ilmestyneessä numerossa (N:o 6 — 1969) jul kaisee prosessori I. H. ©ennola kirjoituksen: „Mitä olisi tehtäivä kunnalliselämämme järjestämi- seksi?" Aluksi selostetaan kirjoi- tuksessa sitä sekasotkua, joka ny- kyisin ivallitsee ylen laajoilla aloilla maamme kunnallisessa elä mässä ja niitä ikämiä yhteiskun- nallisia haittoja, joita se synnyt- tää. Marsinkin on kunnallista- louden hoito ja järjestely monin paikoin ylen huono. Samoin kun- tien suhde työmäestöön sekä ylei siin talous- ja sosiaalipoliittisiin maatimuksiin on monin, paikoin aiman nurinkurinen ja tnrmiolli- siin lopputuloksiin' miepä. Täinä asiain tila on mahingollinen koko maamme taloudelliselle ja sosiaali- selle kehitykselle. Ja sentähden herää itsestään kysymys, niitä olisi tehtämä kunnallisen elämämnte uudistamiseksi, niin että sen itse- nainen, päämäärästään tietoinen ja aikansa tasalla pysymä kehitys tulisi mahdolliseksi. Kirjoittaja siirtyy sitten esittele- mään toimenpiteitä tämän tar- koituksen saavuttamiseksi. Hän lähtee siitä perusajatuksesta, että kaiken yhteiskunnallisen toiminnan, »voidakseen laajemmassa merkityt- sessä tulla yleisen harrastuksen esineeksi ja samvuttaakseen pysy- wiä tuloksia, täytyy olla järjcsiet- tyä. Kunnallisesta elämästämme puuttuu järjestelmällistä johdon- mukaisuutta. Sellainen olisi luo- tawa. Tätä marten tarmitsemme ylei- sen kunnallisen keskusseuran eli keskusliiton, johon moi yhtyä jäse- ninä paitsi yksityisiä asiaa harras- tamia kansalaisia, ennen kaikkea maamme kunnat. Tämän liiton tehtämänä olisi olema kunnallis- harrastusten mireillä pitäminen ja kunnallisroiminnan malmomi- nen maassamme. Tarmittaman muoromaikutuksen aikaansaamiseksi kunnallisasioin harrastajain, mar sinkin kunnallisten loimimiesten keskuuteen, olisi pidettämä erityi- siä k u n n a l l i s p ä i m i ä, joilla keskusteltaisiin ja neumoleltaisiin kunnalliselämää koskemista kysy- myksistä. Näissä keskusteluissa tulisimat kunnallisia asioita kos- kemat kysymykset paljoa asial- lisemman ja tietoritkaamman harkinnan alaisiksi kuin kuntako- kouksissa. Hhteismaikutuksen mireillä pilä- miftksi tarmitaan kunnallinen kes- kustoimisto, joka on järjestäjänä ja neumojen antajana. Tämän lisäksi olist saatama mielä paikal- lista kunnallisia toimistoja ja kun- nallisasiain neumojia, jotka lyös- kentelistmät paikallisen kunnallis- toiminnan järjestäjinä. Nimikään karmittaisiin raapatta paikallisia manttaalin*) mukaan. Eräi tä meroja kannettiin n. s. jousi- lumun mukaan. Täinä mero tuli suorittaa jokaisen täysi-ikäisen mie- hen, joka kykeni jousen jännittä- mään. Myöhemmin joutui myös- kin miljelty maa meronalaiseksi. Tätä maameroa kannatettiin n. s. koukku lumun mukaan. Tämä meronimitys johtui pellonmuok- kauksessa käytetystä käyrästä työ- aseesta. Ensin aluksi tarkoitti koukku yhtä taloa, maan myö- hemmin jaettiin se eri suuruisiin osiin kuten manttaali meidän ai- kanamme. Samoin kannettiin meroa n. s. s a m u l u m u n mu- kaan. Samulla karkotettiin aluksi yhtä perhettä, maan jaettiin myö- hemmin eri suuruisiin osiin kuten koukutkin. Itä-Suomessa mami- taan kannetun meroa n. s. me- ronahan mukaan. Weronahka käsitti niin suuren alan miljelys- maata, minkä moi kolmella pun- nalla kylmää. Veroperusteita oli siis monet- laisia. Waan merot olimat laa- dullaan niinikään monellaiset. '.Uiitä maksettiin miljana, moina, metsäeläinten nahkoina, oluena, juustona, pellamana y. m. We- rot suoritettiin siis luonnontuot teissa. Paikallisista elinkeinoista riippui, minä tamarana niissäkin mero oli maksettama. Tällainen luonnontuotteissa suo- ritettama meromaksu oli kuitenkin epäkäytännöllinen, jonka tähden Erik Pommerilainen määräsi kruu- nunmerot rahassa maksettamiksi. kunnallisyhdistyksiä, jotka »virallis- len kunnalliskokousten ulkopuolella ylläpitämät kunnallisten asiain harrastusta ja selmittelemät enna- kolta mirallisissa kokouksissa esille tulemia asioita. Pohjana näissä neumottelukokouksissa moimat olla yleiset, ulkopuolella puolueharras- tuksia olemat kuitnalliskysymykset. Tällä tamoin tasoitettaisiin puo- lueiden eri suuntiin käymiä yksi- puolisuuksia. — Tarmitaan myös kin kunnalliskänkirja ja kunnallis lehtiä) Tämä järjestäytyminen maatii kustannuksia, mutta hymällä tah- dolla moidaan kyllä tarmittamat marat kokoon saada. Tällainen toiminta edellyttää myöskin yhteis- kunnallista toiniintamapautta sisäisissä oloissamme. Mutta kun tämä työskentely olisi kauttaaltaan taloudellista ja sosiaalista pyrki- mystä eikä »valtiollisia päämääriä taivotteleivaa, itiin eipä luu lisi sille »valtiollisia esteitä ilmes- tymän. Toi»»ei» asia on, onko meillä nykyisin riillärvästl asianhar rastusta ja hymää tahtoa ja tässä oikeastani» on asian ydii» Kirjoittaja kuitenkin luulee, että tällä alalla uinailee paljon har- rastusta, joka kaipaa »vain he rättäinistä, kokoamista, nykäys- tä hereille järjestettyyn toimin- taan. Mielestämme ansaitseivat nämä kirjoittajan »nielipiteet kaikkien kun- nallina asioita harrastamain kan- salaisten huomiota. Meillä to- della tarivittaisiin järjestettyä kun- nallista toimintaa. Parhaatkin kum»allisiniehen»me kaipaisimat he- rätteitä samalla alalla toi»»»imilta työtmvereiltaan ja enttett kaikkea suuri yleisömme, kuntalaisten tu- hatlukuiset laumat, oikeata tietoa yhteisten asiain hoitoa koskemissa asioissa. Meillä oi» kunnallinen elämä »vielä jotensakin yleisesti ai- ma»» alkeellisimmalla kannallaa»». Joukoitta puuttuu harrastusta ja oikeata tietoa ja ylen »nonilta kun- nallisilta toimimiehiltä mälttämät- tömimpiäkin tietoja, moidakseen tehtämissään kelivollisesti selmiy- tyä. — Sentähden suljemme nä mä hra Wennolan esitykset kun- nallisiniestemme huomioon ja toimommine, että ne eiivät jäisi kormessa huutaman ääneksi, maan synnyttäisimät tositoimenpiteitä. Yleisiä uutisia. Tuomen asiat miniS- tenneuwovtossa. NPietari, 9 p. helmik. Minis- terine»l»vosto on käsitellyt seuraa- mat Suomea koskemat asiat: 1) Kysymyksen eduskunnan laa- timan ehdotuksen mahmistamisesta arm. asetukseksi, joka koskee muu- tamia yhteisnmitinnossa oleivia metsiä; 2) Ehdotuksen arm. asetukseksi Oulun merikoulun lakkauttamisen lykkäämisestä ja sen »nuultaini- sesta merimieskouluksi 14 p>ztä toukok. 1910; 3) Ätiiden »nääräystei» muutta misesta, jotka koskemat tilusta» suojelemista kotieläinten luottamil ta mahingoilta. 4) Merenkulun tarkastajan apu- laisen miran täyttämisestä; 5) Esityksen 132,382 markan 38 pennin myöntämisestä maltion ra- hastosta Kuopion lää»»insairaala»» kalustamiseksi: 6) Esitys senaatin oikeuttaini- sesta myöntää mäliaikaisesti maa laisku»»tain lääkärien palkkaamisen amustamiseksi kulunkiarmioi» yli 25,000 mk. muodessa. Ministerineumostolla ei ole puo- lestaan ollut mitään muistutta- »nista näiden asioiden johdosta. ''I KunncillislciUi onkin l. w. nhi5ta alka- rnit ilnicotiiä iJiiftiliäjä liicibcn rnaninnu' tlUDiirnltauitmpicn licde- ja fumiallk-inicJtcn toimittamana. Eläintautia. ^Ilmoitetaan Pol»vijär»vei» pitä- jän Haapaivaaran kylässä karjaan ilinaantuneei» n»yöskin jotain ivaa- rallista tautia. Läänin eläi»»lää- käri H. W. Helander on määrät- ty ryhtymään toimiin taudin le- iveneinistä mastaan. *) Manttaal ott lchdiöt>>o niotfinficli. sistä fanoiSta: ntan =— mies i« tai --- lufti, mantal «= niicsluku. ©aan rahanpuutteen lähden ei aina »voitu meroa rahassa mak- saa, joten raha»» rinnalla läpi koko Ruotsin mallai» ajan koottiin »veroa »nyöskii» luonnomuo^ teissä. Miten suuria »verot siihen ai- kaan oliivat, ei tarkoin tunneta, sillä säännöllisiä merokirjoja ei silloin »vielä käytetty. Ti edetään kuitenkin, että saivulta kannettiin ylsi pauni (20 kappaa) »maltaita, ylsi pauni rukiita ja yksi pauni kauroja, kuorma fjeiuici, kuorma halkoja, yksi kana ja puoli mark- kaa rahaa. Tämän lisäksi tuli 20 saivun yhteensä suorittaa yksi nauta, yksi puuta moita ja kaksi purnaa sianlihaa. Eerik Ponnne- rilaisen aikana tuli samun »nak- saa rahassa 5 markkaa ja koukun 2 markkaa. Werot koottiin läänittäii». Wan- hempien linnojen, nimittäin Tu- rui», Hämeen ja Viipurin liimo- jen »nukaan jaettii/n Suomi aluksi kolmeen käämii», maan keskiajan loppupuolella rakennettiin uusia linnoja, nimittä'.,» Kastelhol»»»a, Raasepori ja jkorsholma, joten Tuomi ^ siten tuli jaetuksi kuuteen linnaläänin». Näiden läänien hallitusta hoiti n. s. linnan- isäntä jolle m-erotkm maksettiin. Itse hän ei kuitenkaan merojen kantoa toimittanut, maa»» antoi sen tehtämän n. s. m o u t i e n tehtämäksi. Tötä marten oli lää- ni jaettu useampiin »voutiku»»- tiin. ©outvkunta taasen jaettiin pitäjiin. Pitäj ässä toimitti »veronkannon nimismies, jo- hon toimeen malittiin joku talon- poika. Pitäjät jaettiin n. s. »v e- Wuoden 1911 pelikorttisuostunta ja waltiopiiiwiikustannukset. Senaatti on päättänyt korkein» paan paikkaan alistaa mahivistet- taiviksi laatimansa esitysehdotnkset pelikorttisuostu»»nasta mnodelta 1911 ja marojen osottamisesta 1911 muoden maltiopäimäkusta»»- nusten suorittamiseksi. Suomen Pankin nettowoitto panki»» miime toimintamuodelta nousee Smk. 6,396,525: 56, josta oi» siirretty »vararahastoon pcmkin- toimistoa marten Smk. 454,069 24, mastaten pankin miime muonita Miipurissa ja Kotkassa rakennet- tujen nutisrakennustei» arivoa, sekä Smk. 5,915,456: 32 moittomara- tilille. Suomen kaupunkien hypoteekki- kassa ottaa 5 milj. lainan. Osakeyhtiö Suonten kauptutkieit hypoteekkikassa on senaatitta an» nut lupaa 5 milj. suuren obliqat stoo»»ilainan ottantiseen. Wiipuriu hotvioikeuS. Aksi notarion mirka on julistettu haettamaksi 14 pm kuluessa tk. < pslä lukien. Amoinno olemaa»» miskaalii» Mir kaan on nimitetty notario Euk Sopanen. Joensuusta ja likitienoolta. Äskeiset tvaslit. Tulokset — ja miksi ne owat sellaiset kuin owat. Jos meillä tässä maassa oli maltillinen, kansallinen ja yhteis ku»mallinen tietoisuus täydellisesti mallannut kansan kaikki rimit j kerrokset jokaista yksilöä myöten- jos kansassa järki hallitsisi tunnet ta '/a jos siitä huolimatta äskeiset maalit olisimat antaneetsamanlai sen tuloksei» kuin minkä »»e nyt lo- zuilleen lasketuista äänistä päät- äen antaivat, silloin ei meille olisi mahdollista kirjoittaa näitä miet- teitä ilman tappion katkeraa tun- netta mielessämn»e. Toisin on nyt. Sillä kukapas ei "ätä olisi jo edeltäpäin aamistanut! Jokainen »viime »vuosien jullista lämää seurannut tiesi: Osanotto maaleihin käy e»»tista laimean»- maksi, kaikki puolueet »nenelläivät ääniä, mutta suoinalainei» puolue uhteellisesti kaikkein enin. Niin on käyitytlii», muutamia zoikkeuksia lukuunottamatta. Puo lueen»me eDusiajamääva »vähenee taaskin tuntmvaSti, ja yhä'suu- remmat joukot maaseudnn hiljais^ la mäkeä, monin paikoin äanioileu tetlnjen kanfalaiSion e»»emmistö, on metäytynyt syrjään, ja jättänyt käyt- täinätlä 'äänioikeittlansa, koslana ieidän mielestään eduskunta ei nykyoloissa »voi saada aikaan »»»un a kuin oman itsensä hajoiluk>'e»'. erla toisensa jälkeen. Heidän n»ie .estään on koko eduskunta!»on>.!»»a nykyään toimotoula kilpajuok't»o. menäläisten kanssa. Toimotonla scii mnoksi, että jokainen eduskunnan Majoitus ja sitä seuraaivat uudet maalit »naksaivat maalle »niijoo- »»an »verran puhdasta rahaa ja ei» lisäksi »vielä tamattomia uh- rauksia puolueille ja yksiiyisille kun sei» sijaan menäläiscllä taholla suornldutaan anasta patilla kol mella tynänpiirrotfeUa. Ia sotilas miljoonot oietaan ednsluniian >vas tustuksesta huolimatta. Ei »voida nätit ollen nähdä mitään malidol lisuuksia siihen, että »venäläiset mäsyisiivät eduskum»an hajoitta »niseen enneinmin kuin Suonien kansa lakkaamatta uudistumiin »vaaleihin. Cn näet muistettaiva, että eduskunnan hajoittamine tapahtuu täysin »valliopäilvajäv jestyksessä sallitut» oikeuden »nulai sesti, kun sitämastoi»» koko »vaalilait» muuttamiiten herättäisi koko maa ilmassa ftinrta huo:niota, joka Menäjäi» hallitukselle katoisi koivin kiusalliseksi. Kaikesta päättäen tu lee Menäjäi» hallitus näinollen toimittamaan ediisluuuau hajoi tetuffi yhä uudelleen aina siihen asti kunnes suunnan »nuulos edus kunnassa tapahtuu. Kun iiyt ei ainakaan toistaiseksi moida aja telia mitään ratkaisemaa suunnan muutosta eduskuiinan eitemmis tössä, »»»ii» se luonnollisesti »vie makalvan»iel!seltä kansalta loput kin toiiveet asenian onnelliiesta scliviylymisesrä. ~ Silitä sitoma laisen puolueen äänien nuiheiietni sen syyt. 3m)t oivat siis kylläkin yntmärrettä mis sä, mutta hyiväk syä niitä ei »voiva: sen mc otein in e moneen kertaa todistaneet. Suomalaisen puolueen »valtiot lmeu katsantolanta edellyttää fau konäloisyyttä, järkemää arivosrelu ki)ko,ä. Sellaiset »vaaliparollit, jotka joukkoja kokoisirvat, oi» puolueen» me jyrkästi hyljännyt. Sillä n olisiivar leikittelyä kansan tuuteula ne ehkä auttaisiivat hetkellisiin moit^ töihin, mutta koman todellisnudei edessä ne ennemmin tai myöyem min osoittautuisiivat poliitlisik' päiiväpechosiksi, jotka palelnnuat kuoliaiksi ensi patkasen tultua Suomalaisen puolueen kantajouito ei ole ennenkään antanut hetken »yleisen mielipiteen" ohjata loi mintaansa. Silsipä se onkin saa ,»ut elää ahtaita aikoja. Routa muosien kaikkein piinein»»nillaän ollessa näytti koko puolue sltpis tunee»» moitin paikoin miltei ole mattomiin: muttet hetken tuttua osoitti neljäiiiiesmiljoonaa kansa laista soisoivansa puolueen peri aatteiden kannalla. Milääi» Irto punnsia pois puolueestcimme ei senjalkeei» ole miltään jeudulti maata ilmoitettu, joten tuauituu della »voidaati janoa, ettei routa muosiei» aikuinen ka^aaliouhecii parsi „suoinettarelaisesla konralli sesta" enää saata naurunalaiseksi joutumalta lulla fäytäntööit. Ka r sieit »viimeksi suoritettujen maalien tulokset osoittamat, että silloinkin, !un aseina mastapuoluelaisille on »intä edullisin kui» nuorsuomalai- 'et »voimat kosketella kansan her- impiä tuttteita esittämällä itsensä maan ja kansan ainoiksi matti- joiksi ja „ f n o m e ti a x e t a i f ot" maan oikculnen »nyöjinä ja kansan iva- ojen laivalla-ma ia kmt sosialis jmnki))"i)iiiylTcti rinnalla sisäis- tei» nndistilSlnmmnsten on täyty nyt jäädä toistaiseksi syrjään, on »voinut syyttää meikäläisiä edusta ja ohjelmansa ja lupaustensa pel- läjiksi - että silloinkin, kun »vas tustajilla on käsissään tällaiset »vaaliaseet, joita he suinkaan eiivät ole säästäen käyttäneet, suomalai- nen puolue tuiteiilin pysyy huo- mattamasli smtrimpana ponvari- puolueena. Eikä tässä kyllin, maan immilla seudnit» maata on oi- iiäiöui maaieisia hmuatttaiois: äänten »vähennys failisut puo lueissa. :>,'impä esitit. v.'litkelii» o.äitiit »vaalipiirissä sosialislie»» iänintäärä aleni yli neljällä in- iumvlUt, suomalaiset» puolueen yii kolmelta ja miomtoiitautistei yli tuhannella äänellä. ^-älinpi'.ä- inättoinyyttä itälyy siis olleen inel- "öisessä määrässä yksinpä niilläkin lahoilla, joilla kaikesta päättäen r v k u n t i i n, joilla kullakin o rrityiiien esimies. Kunkin »oe rok»mnan oli suoritettama mää rätti) »verosumma, jonka esimies jakoi »verokunnan jäsenten kesken Jos merokunnassa oli sellaisia jäseniä, jotka ei»vät moineet »ve roaan maksaa, tuli toisten jäsen ten maksaa siten synty»»yt majaus: merokunta oli näet mastuunalai- nen alueettsa meromäärästä. L!äis- tä merokmmista kokosi merot esi mies, joka anfoi kokoomansa »ve rot nimismiehelle, nimismies an toi ne mondille ja mouti linnan- isännälle. Toisissa lääneissä käytti linnanisäntä merot omaksi fekä lääninsä hymäksi, toisissa läänei ssä oli hänen osa meroista suoritettu- »va kuninkaalle. Kuten edellä maimttiiit, ei roe-i rojeu ylöskannossa käytetty mero- knitteja, joten talonpoika ei aina saanut tietääkään, minkä zverran hä»»e»t olisi ollut kruunulle »vetoa maksettama; hänen olisi pitänyt antaa jokaiselle meronkaittajalle, minkä kukin tahtoi. Tähän hän ei kuitenkaan aina suostuuatt, jo- ten toi.sinaan syttyi meristä vttelui- ta meronkantajain ja maksajan» kesken. Saattaa otaksua, että ta- kotipojat toisinaan syyttäkin rupe- simat roeronkantajain kesken rette- löimään, maan usein niihin rette- loihin oli syynä meronka»ttajain liialli»'Kn meroje»» kiskominen. He nimittäin tilittimätmäärätyn osan kantaatistaan »r>eroista itseään ylempiänä olemalle meronkaiitajal le, iv«an ylijääinän sairoat pitää palkk, maan. M itä enemmän saimat meroj Q kiskotuksi, sitä stmremmaksi heidä p oma palkka»»sa tfxXt. Tätä Sirkkunen ja A. Osiv. Kairmno: nuorsuom. ). Astala sekä sosia- istit Alma ja Wäinö Joki»»en, Vihtori Eloranta, Artturi Tirenius. Hulda Salminen, Sulo Vuolijoki jä 5tuslaa Kopila. ! n r »i ti l. pohjoisesta tv a a 1 i p i i r i s t ä: suom. p. Paa- sikimi, ^nqman. Rapola, Junnila a Seppä-'I>lurto: nuorsuom. Se- tälä ja Hannula: sosial. Aronen, Lautasalo, Tamter, haitte, Mimini Kanetmo, Koskinen, Saarinen, Aromaa, rliantanen ja .Hirvikoski. U!C ut joilta lähdettiin ivaaleiiiin stmreininoi- ja t voit osta Ivar f a p i ti nuorsuom. Halonen ääntä. »vaalipiirissä oi» Fränti saanut 365, -'(tu, ja Kiminiemi luj iZ3 CO Waaia>i läänin itäisestä illa toiiveiHa motita. E^äs Siloinen ioatihimmista ja koke»:eimmista icaliiontiehistä eit nustt miime keivääna, että suoma laisen puolueen edustajamäärä maltiopaiivillä tulee ainakin »"ii- det» mnoden ajan vhtämittaisesti ivähcnetnääii. Wasra sitte kun kansa on kokemuksen kantta lopnl- lisesu tullut makuutetuksi siitä, että nykyisen eduskunta-enemmistön »naUiollinen kanta ei kykene ase maa selmittälnään, alkaa puolueel- le jälleen »voimakas nousun aika. Puolueenaoleman maltionlieheu sil- »nä on tässä epäilemättä itähiiyt oikein, kiitit kauivan kuin kansaa ivoidaan hurmata uutritla sanoil la ja syyttää „utometiareiaisia" ailesta maassa »vallitsemasta »val tiollisesta »ilielnvallasta ja ahdin- gosta, oii asema masutpuolueille edullinen. Uhitta tokihan tulee en nemmin tai myöhemmin aika, jol= ioin niiltä ryhmittä, jotka nyt yh dessä niuodostamat suuren edus- kunta-enemniistön, »vaaditaan »nah- talvien ivaaliparollieiisa totenlta- tnista. Ja ntinpian kun sitä rumetaan ivaattmaan, »vaihtuivat osat. Ät. tuloksia. (Edustajiksi tuleivat »vaalituiksi: ^ i i p n r i n l ä ä n in i t ä i- s e s t ä »vaalipiiristä suo tnal. puolueen ehdokkaat Heikki Repo, Erkki Pullinen, Oskari Gnoriiviria, nuorsuomalaiset P E. Sminhusmud, (Z. Arokallio A. Kaasalaineti, M. Kelli, sosia- listit N. Palamaata, C. W. Tu tunen, A. itotrnicn, M. Wirkli, S. Saarikiivi ttai Ä. Tichanosf), maalaisliittolaiset L. Relander, K. K. Pykälä, Poutiainen, M. E. Oranen. Miipurin läänin länti- s estä maalipiiristä: sno^ mal. puolueesta I. Arajärmi, I. Tulikoura, nnorsuoinal. T. Rii- helä, T. Hultin, I. Casifen ja M. Pietineti, sosialistit H. Pärs sinen, T. Tyyppö, I. Kinves, M. Paasuvuoei, 'Airola, F. Kello- salmi, maalaisliittolaineti A. Kakriainen. Hämeen läänin eteläi sesi o. maalipiiristä: suo- mal. puolueen ehdokkaista I. R. Tailielsoii-Kalinari, Arttnri H. >v a a l i p i i r i s t ä: suomalaisen puolueen ehdokkaista esittelijäsi!»- teeri A. viisto, iitaantntlj. 'A. Koi- »visio ja kauppias H. Aarnitko; nuorsuomalaisten ehdokkaista aaro- noomi K. W. Kostelin: sosialistien op. E. Etelämäki.^.»vabtimestari' K. Mänty, torppari I. Rantanen, pikkutilallinen S. -JJiäkelä, toimit taja O. Tuomi ja pikfutilall. Kautto sekä »naalaisliittolaisten ehdokkaista muokraaja Äk. Lativala. W a a s a n läänin p o h j o i- sesta maalipiiristä: suo- tnal/ puolueen ehdokkaista romasn Malmiivaara, maamvilj. Torupa ja maanm. I. Älalkainäli: sosialisteistä maamvilj. il. Tokoi: maalaisliittolaisista maaniviljelijä ^ahdensno sekä ruotsalaisista kirk- töherrä A. Bäck, prokuraattori \. Grotenfelt, nimismies I. Stor- »jvrk, i»i,nismies I. Jnborr ja ma- rat. M. W. Björk. W a a s a n läänin eteläi- estä >va alipiir i s tä: suomat, pnolueen ehdokkaista M. Honka- juuri, 9). K. ?)rjö-Koskinen ja K. f anne; sosial. I. Mäki ja K. Saari: maalaisi. S. Alkio sekä rnotsal. (i'. v. Troil, E. Estlander, Armid Neoivius, 5i. I. Nordlund ja G. K>ädda. Uuden in a an läänin maa lipiiristä snomal. puolueen ehdokkaista O. Laine, K. Ojanen ja Hilda Käkikoski; nuorsuomal. E. EtÄo, sosialistien Aliina Sil- lanpää, E. Helle, I. Hörhammer, W. Perllilä, W. Aro, A. Siren, E. W. Lundström, E. Walpas ja K. Bcanner, sekä ruotsal. L. Me- chelin, R. ^l. Wrede, G. G. Rosen- qtvisr, K. Söderholm, M. Hallbera, E. T>.'hyber^son, Älug. Nyberg, U. Lindelos, Wera Hjelt ja Hedmig Sohberc». Hämeen läänin p o h j o s e s- la iv a a li piiristä: suomal. puolueen ehdokkaista Nemanlinna, Arjö-Koskinen jaKaakko-oja; nuor- suom. Mkjakainen; sosial. Häyry- nen, Telkkä, Pohjola, Halonen, Saarinen, ^Murros ja Lnmio. « tää gag- St® CSE* —5 »varten he kaytnivät »vääriä init toja, petosta, »vätiroaltaa y. m Ei siis ihme, joskin talonpojat toisiltaan telitvätkin ivastariiita tuollaista »nettcitelyä kohtaan, sil lä malilnlnstalaan ei ollut avua. joskin nämä mäkinaiset mecol olimat jo uumnlsiin asti naän- nyttää kansaa, inoliimat n. s. yli- määräiset »verot heidän aseinansa tukalaakin tukalammalsi. "Naislä ylimääräisistä meroista oli n k s i k y y d i t s e »n i s m e l m o l l s u u s. Talonpoikain tuki niittitraiit mal- sntta aiitaa kyyti mirkamiehille heidän ivirkamatkoillaan. Tätä mukamuntta täyttiivät sitten hy- mäkseen mirkamiesten palmelijai- kin y. m. "in. henkilöt, joista oli talonpojan mailea knlloinkin päät tää, kenelle olisi ollut kyyti annet- taiva, kenelle taasen olin saanut olla antamatta. 'Jfaitt ollet» syn tyi tämän tästä rettelöttä lyydit semiSmelivollisnnden takia. Ätäistäylimääräisistä meroista ansaitsee mainitsemista myöskin n. s. h o p e a m e t o, jota kannet tiin Elssborgin linnan lunnaiksi. Erää»» kerrai» tätä »veroa koottiin kymmenes of a kaikesta irtaimesta omaisuudesta. — 'Näistä sotarasi- tnksista »nainittakoon »nyöskii» s o t iv ä e n m n j o t n s ja m u o- n a m a r a i n kuljetus. Edelli- seen nähden käyttäytyiivät sotilaat — erittäin ulkomaalainen pulkka mäki marsin omamaltaisesti, riis täen talonpojitta, »ninlä »veron- kantajat ja halla oliivat armossa heidän osakseen suoneet. Älnona- maratit kuljetuksen ankaruutta osottaa m. m. se seikka, että toi sinaan määrättiin pitäjistä euem- jST i&r &» «O Waalin tuloksin. Koko maassa eileu illalla Sosialistit 313,161 Suomal. puolue 171,594 Ruotsalaiset 105,558 Nuorsuomalaiset 112,752 Maalaisliitto Krist. työmäki 53,291 16,849 e& ©tinte nnmerossa viimat ereh dyksen katitta nuorsuomalaisten ja ruotsalaisten äänimäärät maih- tuneet. Piti olla: »»uorsuomalai- set 108,441 ja ruotsalaiset 97,106. iitän hemosia sotalarpeidet» kulje- tutfeen kuin niitä pitäjissä oli- kaan. Jfäitä edelläntainittujapcls jättäiuiu oli fuireitkiit n. s. tv eri- ir. e ro, joisi tiintifeuiin soramäen ottoa. Zäta pelaten pankeniivat uticlict ti'ijtnaau erämaiden ytsi- ttati uiuec 1 !, ui aa ti ]k\utltt» heitä etkiuiin. ja fuletettiiit sotatante relle. Tällä lannalla oliivat »verotus olot Suotuessa läpi foto keskiajan ja pitkään uudella- ajallakin. Kus taa Waasait aikana tehtiin lyllä »verotus oloihit» pieniä korjauksia. 'JJiiitpä m. m. määrättiin, että »veronkantajain tuli tarkalla tilillä kuninkaan rahaiantariii» tilittää laittamistaan meroista se osa, mitä jäi jakelle tieidan omista palkkioistaan seka linnojen ynnä muiden yleisten taitosten ylläpi- dosta. Muut Kustaa ©aasan korjaukset eiivät tuoneet korjauksia olemiin otoUjiti. ©nau hänen poi kansa Eerik XiV koetti lakkauttaa laittomat kyyditsemiset perusta malla kestikietvareja, joista mal- kustaivaiSten tuli saada kyyti ja mokaa maksua mastaan. Tämä hymää tarkottama asetus jäi kuitenkin enimmäkseen kuolleeksi- kirjaimeksi, sillä entiseen tapaan »vaadittiin talonpojilta laittomia kyyditsemisiä. — Joskin itämä Eerik kuninkaan hyiuät aikomukset jäiroät enimmäkseen toteutumatta, niin hätien meljensä Kaarlon rau tainen koura oli kyllin mäkemä käytännössä toteuttamaan aiko mansa hankkeet. Hän knlki ympä ri mattakuntaansa ja piti tutkin toja mirkamiesten loimista. Sen- tauksena siitä oli, että useat heis tä erotettiin toimestaan, ja epäre- hellisimmät saimat lopettaa päi- mänsä hirsipuussa. Ja jotta ei- ruät mittamiehet olisi tilaisuudessa delleen harjottaa inielimaltaa ja petosta talonpojille, »nääräsi Kaar- 10 kuningas, mitä mittoja ja pai- noja iveronkannosia oli käytettä- mä. Samoin hän järjesti »veron- kantotamait sekä meropernsteet. Pitäjän kirkkotupaan oli kunkin talonpojan maksettama muodentu- loistaan kylmän mukaan kymme- nesosa, josta pappi otti kolman- nenosan ja loput tilitti kruunulle. Tuomarille tuli kunkin talonpojan maksaa 6 äyriä ja laamanille 4 äyriä. Kun täten oli itseknllakin ivirkamiehellä määrätty palkka ja tilitysivelmollisuus kruunulle, saa- tiin ..kruunun »varkaat" jonkun »verran »varoivaisemmiksi. ©aan yksistään et ivoiitui tä mä tilitysivelmollisuus frumtnUe kannetuista meroista poistaa »vää- rinkäytöksiä mero»»kannossa; tapah- tui näet usein, että meronkantaja tilitti kruunulle mähemmän knin 011 meroa kantanut. Jottei täl- laistakaan petosta moitaisi meron- kan»»ossa harjoittaa, määräsi Kus- taa II Aadolf iv. 1614, että »ve ronkannossa tuli antaa meroseteli eli kuitti meronmaksajalle. Hänen aikanaan otettiin myöskin merope- rusteelsi ii. s. maaretkenmeto, joka alnksi lnyöimeettiiii ainoas taan yhdeksi muodeksi, maan jäi edelleenkin pysyiväiseksi ^ meroksi. Samoin säädettiin m. 1622 n. s. pikkntukli, jota kannettiin kau punkiin tuoduista tamaroista. Tä- tä merotusta marten ympäröitiin kaupungit korkeilla aitauksilla, jo- »»-» N < PJ 5- Ui --»»> O 03 S? I# ta vt 93 < tä u> £ N