N:o 86 — 1019 KA IKTJ. Perjantaina Heinäkuun 29 päivänä. Varastossa oleva TOMUIMURI ii vuokrataan päivittäin :: Oulun Uusi Sähköliike.:: Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 358. my//ZM7 7//7//fö.'> > P C RETTIG l C' TURKU Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. kitkoon sopimat keinot ynnä laatikoon niille opetusohjelmat: 3) että tämän aineen opettamisen helpottamiseksi syn tyisi kotiolojamme tuntema ja niihin someltuma halpahintainen oppikirja ja jos mahdollista liittymällä siihen sa- maan sarjaan, jota Kansanmalistus- seura parhaillaan hommaa käsityöläis- ten oppaaksi ja käytännöllisten koulu- jemme oppikirjoiksi. Waliok. ponnet hymäksyttiin. III:n kysym. maliokunnan mietinnön esitti O. Järmeläinen. Valiokunta ehdotti 1) että oppilaiden ja nuorten työntekijäin teosten paikallisnäyttelyitä on edelleen läänittäin toimeenpantama; 2) että joka 4 muotena tai useammin- kin teollisuudenharjottajain yl. kokouk- sen yhteydessä on järjestettämä sellai- nen oppilaiden ja nuorten työntekijäin teosten näyttely, johon osanottajia otetaan Suomen kaikista osista; 3) että teollisuusmaliokunnan K. K. laa- tikoon yhteisen palkitsemisohjelman näitä näyttelyitä marten; 4) että näyt- telyiden menoja marten anotaan mal- tiolta muotuinen 8,000 mkn suuruinen määräraha ainakin 5 muoden ajaksi K. K. harkinnan mukaan käytettämäksi. Maliokunnan ehdotus yleensä hy- mäksyttiin: toimottiin, että manhem- pain työntekijäin teosten näyttely on eri osastossa. Kun kokouksen puheenjohtajan kun- nallisneumos W. von Wright'in täy- tyi nyt matkustaa junalla pois, niin kiitti hän edustajia ja nyt luopumia K. K. jäseniä hymästä yhteistyöstä. Hra Astren oululaisten puolesta lau- sui kiitokset puheenjohtajalle ja Loimotti, että von Wright'in työ kantaisi hymiä hedelmiä. Mielä kiitettiin K. K. eroa- mien jäsenten puolesta. — Kaikki me- nimät sen jälkeen saattamaan kunnal- lisneumos von Wrightiä asemalle. Sieltä palattua ryhtyi marapuheen- johtaja, kultaseppä Isak Saha kokousta jatkamaan. V:n kysymyksen maliokunnan mie- tinnön esitti F. Oulasmirta. Mietin- nöstä kämi selmille, että löytyäkseen todellakin sellainen paikka, mistä asian- barrastajille olisi helposti säätämissä kaikenlaista teollisuutta ja käsitöitä koskemaa kirjallisuutta yhdessä pai- kassa, toimoisimme että K. K. ensi ti- lassa ryhtyisi toimenpiteeseen Teolli- suushallitukseen perustamaan mahdol lisemman monipuolisen teollisuutta ja käsitöitä käsittelemän kirjaston, johonka myös melmoittaisi maamme kaikkia mirallisia ammattiyhdistyksiä lähettä mään muutamia kappaleita kaikista painotuotteistaan ja julkaisuistaan. Maliokunnan ponnet hymäksyttiin. VI:n kysymyksen maliokunnan mie tinnön esitti teknikko I. Heiniö. Mie- tinnössä lausuttiin, että työnantajalle on hyötyä jos hän saa tilaisuuden päästä maikka maan kuukaudeksi ulko- maalle näkemään ja tutustumaan am- mattiinsa ja sen kehitykseen. Jotta matkasta koituisi lyhyellä ajalla tun- tumaa hyötyä, on asia niin järjestet- tämä, että mahdollisimman monta sa- man ammatin harjoittajaa saa tilai- suuden yhdessä sinne päästä. Kun tänkaltaisiin opintoretkiin tarmitaan maroja, rohkenemme esittää, että mal- tiolta pyydetään muosittain 5,000 mk. tätä tarkoitusta marten ja että maam- me Käsityö- ja Tehdasyhdistyksien mä- lityksellä kerätään muotuisesti mähin- täin 1 mk. jäsentä kohden. Että ke- räys parhaiten onnistuisi, rohkenemme toimoa, että K. K. tiedustaa maan '.virallisilta Käsityö- ja Tehdasyhdis- tyksiltä, josko se kerätään pakollisesti tai mapaaehtoisesti. Saatujen tietojen perusteella laatikoon K. K. sääntöeh- dotuksen Tanskan ja Ruotsin y. m. järjestelmän nojalla, somittelemalla niitä meidän oloihimme. Jättäköön kokous nyt tämän kysymyksen K. K:lle pyynnöllä, että se ryhtyy sopimiin toi- menpiteisiin. Mietintö hymäksyttiin. VII:n kysymyksen maliokunnan mie tinnön esitti A. Lindström. Malio- kunta ehdotti, että kaikissa käsityöam- mateissa otetaan käytäntöön samanlai- set maksuehdot ja annetaan samallai set laskut tamaran malmistuttua tai kun jokin suurempi tilaus on loppuun suoritettu, on lasku annettama mii- meistää kuukauden kuluttua; — näis sä laskuissa tulee olla selmästi ilmo- tettuna, että laskua mastaan on teh- tämä mahdollinen muistutus 14 päi- män kuluttua laskun antamispäimästä lukien; — maksun tapahtuessa heti tai 30 pm. kuluessa myönnettäköön 2 °/o kassa-alennus; — jollei 3 kk. ku luessa ensimäisen neljänneksen kulut- tua laskun antamispäimästä maksua ole tapahtunut, huolimatta muistutut- sesta, lisätään laskuun 6% myöhäs- tymiskorko. Laskuun omat edellämai- nitut ehdot merkittömät. Kun tulee kysymykseen molemmanpuoliset laskut, on tili tehtämä muosineljänneksittäin. Kokous katsoi ettei maliokunta ole kyl- Iin selmästi asiaa esittänyt, pikemmin päinmastoin. Periaatteessa mietintö hymäksyttiin ja jätettiin asia K. K. lähemmin to- teutettamaksi. Villin kysym. maliokunnan mietin nön esitti I. Mustonen. Maliokunta ehdotti, että koska ei olisi tällä kerral- la toimeita saada yleistä tamaransuo- jelusmerkkiä registeröidyksi, niin asia saisi raueta. Alkuperäisen alustuksen ponsi lisäyk- sellä hymäksyttiin. K. K. ryhtyköön malmistamaan esityksen tällaisesta mer- kistä. IX:n kysym. mietinnön esitti I. H. Pekuri. Maliokunta ehdotti, että Suo- men Teollisuusmaliokunnan K. K. tai- teen ja teollisuuteen yhteistoiminnan edistämistä marten anoisi maltiolta muotuista amustusta 5,000 mk. koti- maisten piirustusten ja mallikumien kilpailu, armostelu, monistamis ja le- mittämiskustannuksia marten; ja että K. K. muosittain järjestäisi eri am- matteihin ryhmitettyjä kilpailuja, joi- den armostelua marten olisi käytettä- mä eri ammatteihin kuulumien henki- löiden ja taiteilijain amustusta; ja että K. K. sopimalla Lamalla leivittäisi kilpailutulokset. Tällaiseksi muutettuna mietintö hy- mäksyttiin. Ensimäisessä oli sanamuo- to sellainen, että moi saada käsityksen asian oleman yhdistetyn Käsityö- ja Teollisuuslehden kannatuksen kanssa yhteen. X:n kysym. mietinnön esitti O. Jär- meläinen. Maliokunta ehdotti, että kokous hymäksyisi alustuksen ponnet ja lisäykseksi, että laaditaan suunnitel- ma kotimaisten teosten käyttämisen ja kauppaamisen harrastajain keskustoi- mistoa marten, ja että tämän perus- teellä otetaan selko, onko kannatussi- toumuksia toimiston ylläpitämiseksi ai- nakin 10 muoden aikana säätämissä, ja että jos on, toimisto miipymättä perustetaan, sekä että K. K. asettuu yhteistoimintaan Suonien Kauppamal- tuuskunnan kanssa suunnitelman to- teuttamiseksi. Mietintö hymäksyttiin. XII:n kysymyksen maliokunta ehdotti mietinnössään annettamaksi K. K. toi- meksi hankkia kiertämiä puhujia, laatia luettelo perustettamista ammattilii- toista. Näiden liittojen on järjestyt- tämä siten, että moimat yhtyä Suo- men yleiseen Työnantajaliittoon. Mietintö hymäksyttiin. XIII:n kysymyksen maliokunnan mie tinnön esitti arkkitehti Kekkonen. Ma- liokunnan laaja perustelu päättyi eh- dotukseen, että kokous antaisi K. K. tehtämäksi ryhtyä pikaisempiin toimen- piteisiin 1) mallisääntöjen hankkimi- seksi niin paikallisille osuuskassoille kuin niiden keskuskassalle ja lähettäisi nä- mät sääntöehdotukset kaikille käsityö- järjestöille pyynnöllä, että nämä kukin tutkisimat kassan tarme- ja perusta- mismahdollisuutta paikkakunnallaan. Tämän jälkeen ryhtyköön K. K. toi- menpiteeseen ehdotuksen lopulliseksi ja mitä pitemmäksi toteuttamiseksi. Mietintö hymäksyttiin lisäyksellä, että jos ennen ensi teollisuudenharioittajain kokousta osuuskassain keskuskassan muodostaminen saadaan aikaan, niin ryhtyköön K. K. kaikkiin toimenpitei- siin maltiolainan hankkimiseksi. XV:n kysymyksen maliokunnan laa- jassa mietinnössä ehdotettiin, että teol- lisuushallitukseen olisi saatama mähin- täin 4 neumottelemaa lisäjäsentä, jotka teollisuudenharjottajat 3 muodeksi ker- rallaan n?alitseisiwat erityisen maali- taman kautta, ja että näillä neuwotte- lemilla jäsenillä, jotka kokoontuisimat tarpeen maatiessa, mähintäin kerran muodessa, olisi olema esityksentekemis- oikeuskin; ja että, milloin tärkeitä eri- koisammatteja koskemia kysymyksiä on ratkaistama, sitä paitse olisi kutsuttama kykenemiä erikois-asiantuntijoita juuri kyseenalaisen ammatin alalta ottamaan osaa asian käsittelyyn; ja että teolli- suushallitus, ennenkuin edellä olemat esitykset on lopullisesti ratkaistu, omas- ta alotteestaan kutsuisi asiantuntijoita ammatinharjoittajain piiristä asioista neumottelemaan; jc että ehdotus uuden intendentin-miran perustamisesta Teol- lisuushallitukseen tällä kertaa saisi raueta siihen nähden, että teolli- s u u s m u s e o-kysymys lähemmässä tulemaisuudessa toimottamasti tulee ratkaistuksi ja katsoo kokous oleman syytä odottaa siltä sekä alotteita että jatkumaa toimintaa ammattien edistä- mistä koskemien kysymysten malmomi- sessa. Maliokunnan mietintö hymäksyttiin. XVII:n kysym. maliokunnan mietin nön esitti insinööri I. Karhi toisen marapuheenjohtaja G. Astrenin joh- taessa puhetta. Maliokunta ehdotti, että kokous antaisi K. K. tehtämäksi yhteistoimin Suomen Leipurin- ja Konditorinammatin harjoittajain liiton kanssa laatia esitys ja toimittaa se ensim. lakimääräisille maltiopäimille leipomolain korjaamisesta ammatin maatimusten mukaiseksi, sekä että uusi laki tässä suhteessa tulisi mahdollisim- massa määrässä sisältymään uuden yl. elinkeinolain puitteisiin, paitsi mitä tulee eräisiin poikkeustapauksiin yötyön suhteen. Mietintö hymäksyttiin. XIXm kysymyksen maliokunnan mie tinnön esitti F. I. Airaksinen. Ma- liokunta ehdotti, että kysymys paikalli- sesta eläkelaitoksesta kannatuksen puut- teessä tällä kertaa saisi raueta. — Useat edustajat sanoimot ikämällä kuu- lemansa maliokunnan esityksen „ raueta". Mietintö hymäksyttiin. XVI:n kysymyksen maliokunnan mie- tinnön esitti tehtailija Alanko. Ma- liokunta ehdotti, että itsenäisen elin- keino-oikeuden saamuttamiseksi sellaisissa ammateissa, joissa työntekijöiltä maa- ditaan ammattitaitoa, työnantajan tu- lee olla mestarinäytteen suorittanut, jos osakeyhtiö, osuuskunta tai yksityis set liikettä harjottamat niin on heidän pidettämä mestarinäytteen suoritta- nutta työnjohtajaa: ja että kaikissa ammateissa ja myös kauppaliikkeissä liikkeenpitäjältä on maadittama todis- tus kirjanpitotaidosta sekä tilien ja kustannuslaskelmain teosta y. m. ja jos liike on osakeyhtiö, tulee johtajan olla ammattiin perehtynyt, ammatti- näytteen suorittanut henkilö, ja että kokous jättäisi lakiehdotuksen laatimi- sen K. K. tehtämäksi. Mietintö hymäksyttiin. XVI:n kysym. maliokunnan mietin- nön esitti L. Eskola. Maliokunta lau- sui: Sen lisäksi, mitä Teollisuusmalio- kunta on ennen päättänyt uudistuksis- ta teollisuuslainojen hakemis- ja myön- tömistämässä, olisi maliokunnan mie lestä saatamat seuraamat muutokset aikaan: 1) lainain hakemuksista tulisi Teollisuushallituksen päättää ja myön- netyt marat jakaa; 2) jos lainanhaku tarkottaa koneiden ostoa, on lainaa myönnettämä :! /4 koneen ostohinnasta: 3) lainan takaisin maksamisen ja kor- kojen makuudeksi omat koneet kiinni- tettämät ja annettama takuu; 4 K. K. tulee lainanhakemisesda antaa lausun- tonsa: 5) korko on 4 % ja lainan kuoletus tapahtuu 10 muoden ku- luessa. Mietintö hymäksyttiin. XVIII:n kysym. maliok. mietinnös sään ehdotti, että maan miralliset am- mattiyhdistykset tilaisimat jokaiselle jä- senelleen lehden joko häneltä itseltään perien maksun tai muuten hankkimalla rahat; ia että ammattiyhdistykset an- taisimat toiminnastaan tietoja, sekä että yhdistykset asettaisimat asiamiehen lehdelle: ja että lehteä lemitetään tar- mokkaasti maalaispitäjien käsityöläi sille. Mietintö hymäksyttiin. XI:n kysym. maliokunnan mietinnön esitti K. S. Sahlstedt. Maliokunta ehdottaa, että kokous hymäksyisi K. K:n tekemän ponnen ja lisäksi lausuisi toi- momuksenaan, että asiaa kiirehdittäi- siin. Mietintö hymäksyttiin. Tähän loppuimat keskustelukysymyk set. Seuraama teollisuudenharjottajain yleinen kokous pidetään kahden muo- den perästä Hämeenlinnassa. Sinne toimotaan saataman paikallisnäyttely kokouksen yhteyteen. Kokous antoi Keskuskomitealle mal- lan ensi kokoukseen saakka käyttää ma- rojaan matka-apurahaksi ulkomaalai- seen edustajakokoukseen matkustajan amustamiseksi. Luettiin johtaman komitean ehdotus luonnokseksi Keskuskomitean toimin- nasta. Ehdotuksen mukaisesti myön- nettiin K. K:lle täydellinen tilimapaus muosilta 1908—10. Hra Isak Sahan toimiessa jälleen puheenjohtajana ryhdyttiin malitse- maan Keskuskomitean jäseniä eroa- mien sijaan. Malituiksi tuli Helsin- gistä herrat: kunnallisneumos W. von Wright, kelloseppä I. F. Midemark, kultaseppä F. W. Lindroos ja teknikko oimo Sohlberg, maralta: rakennus- mestari Ahde, tehtailija Holmberg. Maaseudulta: kultaseppä Isak Saha Porista, maralta kirjansitoja I. Hon- kanen; teknikko Juho Heiniö Tampe- reeltä, maralta tehtailija I. N. Sal- minen; räätälimestari Lauri Eskola Turusta, maralta kultaseppä K. S. Sahlstedt. Päätettiin antaa K. K:lle tehtämäksi laatia selmä esitys siitä, miten K. K:n jäsenten maali tapahtuu sekä 5!. K:n kokoonpanosta. Tämän kokouksen pöytäkirjan tar- kastajiksi malittiin herrat I. H. Pe- kuri ja I. Mustonen Oulusta. Rakennusmestari A. Jsakson'in eh- dotuksesta pantiin toimeen yksityinen rahankeräys stipendirahastoksi opinto- matkoja marten ja tuotti keräys illan kuluessa miidettä sataa markkaa. Tämän jälkeen puhui ensimämen marapuheenjohtaja Isak Saha lopet- tajaisiksi. Hän huomautti kuinka ny- kyaikana työnantajat koetetaan tehdä merkitsemättömiksi. Tämä ja mone^ muut maarat uhkaamat meidän yh leiskuntaa nykyaikana. Tällaisena ai- kana on teollisuudelle saatama mankka pohja. Se on se taloudellisen mau- rastumisen pohja, joka kestää. Sitä ei ole helppo lannistaa. Mutta täl- laisen saamuttamiseksi on meillä pal jon työtä ja tehtämää. Kotikasmatus on huono, — koulusimistys on kun- nianarmoinen, mutta siinä on kätket- tynä yhteiskunnallinen maara, jolle ei saa enää silmäänsä ummistaa. Koulu ei ole käytännöllistä elämää marten. Se päinmastoin mieroittaa siitä. Ny- kyajan nuoret eimät ole ivatmistuneet mitään ammattia marten. Heillä ei ole kunnioitusta isänsä ammattia kohtaan eikä halua sitä kehittää kouluissa saa- millään tiedoillaan. Kasmatus on kai- kin puolin suunnattama siihen, että jälkeläisemme kohottamat kunniaan ja armoon sen käytännöllisen tehtämän, joka on meidän teollisuutemme kehityk- sen tulemaisuuden ehto. Tällöin säilyy kansallisuuskin. — Lopuksi lausui hän kiitokset oululaisille kaikin puolin on- nistuneen kokouksen puuhaamisesta. Illalla oli klo 6:lta juhlapäimälli- nen raatin ramintolassa. Laulellen ja jutellen kului siellä aika hymin. Puhei- den sarjan alotti rakennusmestari Wik- lund, puhuen oululaisten puolesta. Herra Saha puhui Oulun paikallis toimikunnalle ja naisille: L. Eskola in- tendentti Paloheimolle, joka myös pu- heeseen mastasi; I. Heiniö arkkitehti Kekkoselle, j. n. e. Kokouksessa oli osanottajina edusta- jia seuraamilta paikkakunnilta: Helsin- gistä 10, Miipurisia 5, Kotkasta 4, Hämeenlinnasta 4, Turusta 4, Kuo- piosta 2, Iisalmelta 1, Pormoosta 1, Jymäskylästä 2, Joensuusta 4, Po- rista 2, Raumalta 2, Sortamalasta 3, Suonnejoelta 1, Muuramelta 1, Tampereelta 7, Maasasta 2, Lappeen rannasta, Haminasta, Mikkelistä, Han- gosta 1, Torniosta 1, Kemistä 1, Raa- hesta I, Haukiputaalta 1, Haapame- deltä 1, Kestilästä 1, Kajaanista 3, Romaniemeltä 1 ja Oulusta 40. Yleisiä uutisia. Mnliiiiriiisct mltioliiiiM. Tieto siitä, että ylimääräiset maltio- päimät kutsutaan koolle syyskuun 14 p:ksi, on mahmistunut. Icrijocn liiiiliiiiililini |Hlfllll'3lll|ll. Hli kaksikymmentä sanomalehteä syytteeseen. U. S. kertoo: Mikäli olemme kuul- leet on kenraalikumernööri käskenyt nostaa kanteen sanomalehti „Karjalaa" mastaan siinä otsakkeella „Jnon patterit malmeilla Terijoen laulujuhlien aikana" marustetun uutisen johdosta. Kanne tulee nostettamaksi sekä lehden mastaa- maa toimittajaa että uutisen kirjoittajaa mastaan. Saman uutisen johdosta on kenraalikumernööri käskenyt nostaa kan- teen myös useita muita sanomalehtiä mastaan, jotka omat julaisseet mainitun uutisen. Meidän tietoomme on tullut näitten kanteenalaisten sanomalehtien joukossa seuraamat: Uusi Aura, Turun Sanomat. Sosialisti, Samon Työ- mies. Uusmaalainen, Raahe, Helsingin Sanomat, Turun Lehti, Työmies, Lahden Sanomat, Kyminlaakso, Kan- salainen, Miipurin Sanomat. Liitto, Kajaanin Lehti, Kansan Tahto, Suur- Samo, Itä-Suomen Sanomat ja Suupohjan Kaiku. Mielä emme ole onnistuneet saa- maan tietoomme minkä lainkohdan nojalla näitä lehtiä mastaan on käs- ketty nostaa kanne. Emme myöskään ole saaneet tietää, onko kanteenalaisten lehtien joukossa useampia kuin yllä mainitut. — Nykyisiä purjehdusurheilu lippuja »vaaditaan poistettatvik fi. Kenraalikumernööri on Suomen kaikille kumernööreille lähettänyt seu- raaman kiertokirjeen: „Hänen Keisarillinen Majesteettinsa Hallitsija Keisari on meriministerin alamaisimman esittelyn johdosta Tam- mikuun 18 päimänä muonna 11)10 sumainnut Kaikkeinkorkeimmasti käskeä, että kaikkien muiden pursiklubien ja purjehdusseurojen, paitsi Keisarillisen Pietarin Pursiklubin ja Neman Pursi- klubin (Kaikkeinkorkeimman käskyn 1 ja 2 k. S. As. kok. muonna 1910 N:o 34) kirjoissaolemille aluksille on, nykyisten perälippujen sijaan, mah- mistettama sen perälipun mallin mu- kaiset liput, jota käyttää Neman Pursi- klubi, jolloin miimeksimainittujen lip- pujen yläkulmassa lipputangon mie- ressä pitää olla kumottuna Menäjän kansallislippu sekä sen alla alakulmasi sa sen kaupungin tahi sen läänin maa- kuna, missä minkin pursiklubin eli purjehdusseuran kotipaikka on taikka mihin se aijotaan perustaa, minkä ohessa nykyään moimassa olema sään- tö, jonka mukaan meriministerin tulee mahmistaa pursiklubien ja purjehdus- seurojen alusten lippujen piirustukset, on eteenkinpäin pysymä moimassa (Kaikkeinkorkein käsky 4 k.) Tämän Dksinmaltijaan tahdon täyt- tämiseksi pyydän Teidän ylhäisyytenne toistamaan kaikille Teille uskotussa läänissä olemille pursiklubeille ja pur jehdusseuroille, että entisenmalliset pe- räliput pitää poistaa käytännöstä ja että pursiklubien ja purjehdusseurojen aluksiin saadaan nostaa ainoastaan Kaikkeinkorkeimmasti mahmistetun mal- lin mukaisia lippuja. Tämän yhteydessä pyydän Teidän Ylhäisyytenne ottamaan ohjeeksenne, että Kaikkeinkorkeimmasstl käskyssä mainituilla purjehdusseuroilla on ym- märrettämä kaikkia yksityisiä seuroja, jotka urheilun tarkoituksessa harjoitta- mat soutu-, purje-, höyry-, moottori- j. n. e. aluksilla, olipa sitten minkä- laista medellä kulkemista tahansa. Saatuanne tämän kiertokirjeen pyy- dän Teidän ylhäisyytenne minulle mitkastelematta ilmoittamaan, oletteko Te jo ryhtyneet toimenpiteisiin ja ni- mittäin minkälaisiin sitä marten, että entisenmalliset peräliput ja urheiluseu- rojen rakennusten päälle nostettamat liput tulisimat poistetuiksi käytännöstä; samalla kertaa pyydän Teidän toimit- tamaan minulle täydellisen ja tarkan luettelon Teille uskotussa läänissä olemista pursiklubeista ja purjehdus- seuroista. Alkuperäisen allekirjoitti: Meisesi- kunnan Kenraaliluutnantti Seyn. Mar- mensi Kanslian Tirehtööri Pl. Jma- noss. Alkuperäisen kanssa yhtäpitämä: Suomen Kenraalikuvernöörin Kans- lian Osastsn Päällikkö Kandauroff. malta ylimääräisellä junalla Kymiin ja Karhulaan kapteeni William Ruthin maatilaa katselemaan. Saman päimän illalla palataan ylimääräisellä junalla Lahden asemalle, jossa päätetään yö- pymispaikasta. Miimeisenä, 20 p:nä käydään Uu- denmaan ja Hämeen lään'n maan- miljelysseurojen maanmiljelysnäytte- lyssä. Tämän jälkeen lähtemät retki- kunnat paluumatkalle jokainen omalle suunnalleen. Gulun kaupungista. U Öinen Siionien MW»- ackjm fiite — Gaseta kehottaa U. S:ta asetettawaksi edeswastuuseenma- jesteettirikoksesta. Finlj. Gaseta te- kee selkoa U. S:n miime sunnuntaises- ta pääkirjoituksesta, sanoen sen oleman täynnä räikeitä hyökkäyksiä yleismalta- kunnallista lakia mastaan ja sisältä- män sopimattomia huomautuksia hal- litsijan pyhästä persoonasta, josta osas- ta kirjotustaan U. S:n olisi, lehden mie- lestä, kärsittämä rangaistus. Muuten ei „ Gaseta" pidä kirjoituksen sämyä suomettarelaisena, maan smekomanilai- sena. — Knlutvan wuoden waltion menoarwio. Kuluman muoden mal- tion menoarvion laatiminen on nyt edistynyt niin pitkälle, että senaatin raha-asiainmaliokunnan malmistaman menoarmioehdotuksen käsikirjoitus oli miime perjantaina malmis ja lauman- taina kello 3 i.-p. iaettiin se paineltuna yli 90 siivua käsittämänä niteenä se naattoreille. Sen kääntäminen menä- jänkielelle mie mielä jonkun aikaa, mutta moitanee se jo ensi miikon alussa esitellä senaatissa. — Mikkelin läänin lääninsih- teerin tvirkaa on m. m. hakenut Oulun lääninhallituksen lääninnotario A. I. Jalas. — Miskaalit. Prokuraattorin- mirasto on myöntänyt Kemin kaupun- ginmiskaalille I. A. Nymanille kimu- loisuuden muolsi mirkamapautta tois- täiseksi, ei kuitenkaan pitemmäksi ajaksi kuin kolmeksi kuukaudeksi ja määrännyt siksi aikaa hoitamaan Kemin kaupungin miskaalin mirkaa toimittaja Wilho Jämsenin. — KrnunuutorPPia wai ei? Senaatti on hylännyt työmies Aukusti Liuskin anomuksen saada muokrata kruunulta eräitä Oulun pitäjän Ou- unsuun kylässä löytymiä sotilastorp- iia, kun ei ole selmitystä siltä, omatko yseessäolemat torpat kruunun alueella mai ei. — Koululaitos. Oulun suoma- ailen klassillisen lyseon rehtori Sakari A. Westerlund on pyytänyt koulunli- lallitusla ryhtymään toimenpiteisiin, että sen rinnakkaisosaston, joka äsken- ^uluneena lukumuotena oli mainitun yseon seitsemännellä luokalla ja joka oli reaalinen, sallittaisiin yhä edelleen, niinkuin sen oppilaat omat olleet eri- yisena osastona ensimaisestä luokasta alkaen, jatkaa tulemanakin lukumuotena kahdeksannella luokalla ja että sitä mar- en myönnettäisiin 5,077 mk. suuruinen määräraha. — Suomen »valtion Pikknti allisten opintoretki. Ensi elokuun 15—20 p:nä toimeenpannaan Suo men maltion pikkutilallisten retkeily. Kahdeksan eri retkikuntaa kokoontuu elokuun 15 p:nä klo 12,30 päimällä Suomen .Kylmösiemenyhdistyksen koe- asemalle Korsoon, josta mennään Anäsin koeasemalle Tikkurilaan. Tik- turilasta matkataan Keraivalle, jossa aadaan kuulla esitelmä. Sieltä jatke- aan matkaa 5^ausalan aseman kautta Perheniemen kylään Taamilan taloon 5teIä-Jitin maalaisseuran mieraiksi. Elokuun 17 p:nä käydään neljässä eri joukkueessa katsomassa pienmilje- lyksiä maltion asutusalueella. Kaik- kiaan käydään katsomassa 15:den eri tilallisen miljelysmaita. Päimän oh- jelmassa on mielä esitelmä illalla. 18 p:nä tehdään yhdessä kämely- retki kuudelle eri tilalle. Jltapäimällä on o.-y. Agrosin konenäyttely sekä näytetään retkeilijöille Suomen eläin- suojelusyhdistyksen teurastustapaa ja teurastusmälineitä. Sitäpaitsi on näh- tämänä kyntöä eri auroilla, turnipsi- maan muokkaamista, kylmää ja bar= mennusta, nurmen karhitsemista, kas- telemista y. m. Waliajoilla on esitel- miä ja puheita. 19 p:nä lähdetään Kausalan ase- alkoi eilen aamulla klo 9 täällä Nuor- ten Miesten Kristillisen Yhdistyksen huoneustossa. Ensin tapahtui sisäänkirjoitus ja edustajain maltakirjain tarkastus. Kokoukseen oli ilmoittautunut seu- raamat osanottajat: O. Leinonen, Kuopiosta: A. Lyytikäinen, samoin: E. Jäntti, samoin; Lauri Eskola, Tu- rusta: S. Ammunet, samoin: O. Ku- lomesi, Tampereelta; Z. W. Palmroos, samoin: O. W. Jääskeläinen. Waa- sasta : K. Jokela, Helsingistä;L. Aalto, samoin; K. G. Lehto, samoin: I. G. Ranta, Maasasta; I. H. Tanskanen, Oulusta; P. Mutanen, samoin: K. Aura, samoin; A. I. Mirtane», Hei- nolasta; K. M. Jokela, Helsingistä: M. Sutinen, samoin: Kaihtanen, Mik- keli: I. Kuusinen, Sortamala: I. Er- lander, Hämeenlinna: Kaihla, Oulu: Hilma Ranta, Maasa: Hilja Jääske- läinen, samoin. Termehdyssanat kokouksen alussa lausui mieraille hra K. Aura. Ama- jaispuheen pui hra K. W. Jo- kela, lausuen osanottajat termetulleiksi ja mainiten ehdotetusta sopimuksesta Ruotsin ja Norjan räätälityönanta- jäin mälillä, joka on jo Ruotsissa hy- mäksytty ja Norjassa on parasta ai- kaa pohdinnan alaisena. Tämän jälkeen malittin puheenjoh tajaksi hra L. Eskola, marapuheenjoh- tajaksi L. Aalto ja sihteeriksi K. W. Jokela. Ensiksi keskusteltiin Suomen räätä- lityönantajain Keskusyhdistyksen sään- töehdotuksesta ja päätettiin malita ma- liokunta, joka harkitseisi keskustelussa esille tulleita muutosehdotuksia sään- töihin ja esittäisi ne sitten kokoukselle. Maliokuntaan tuli 5 henkilöä, nimit. Jäntti, Kaihlanen, Aalto, Ammunet ja Viitanen: maralta taas hrat Aura ja Palmroos. Seurasi sitten keskustelukysymykset. Ensimäisen kysymyksen: ..Olisiko huo- noille maksajille annettama »vaatteita sopimusta mastaan", alusti hra E. Jäntti. Alustuksessaan toi hän esille, että huonoilta maksajilta olisi maadit- tama 20 'V» maatteiden hinnasta ja koko summa maksettamaksi 3 kuukauden kuluessa, mutta jollei maksu tapahdu, saa myyjä ottaa ne pois. Keskustelussa kannatettiin eri pro- senttimääriä ja mieläpä puoltakin mak- sua maatteiden hinnasta huonoihin maksajiin nähden. Lopuksi malittiin 3 henkilöinen maliokunta, johon tuli- mat paitsi kysymyksen alustaja E. Jäntti, myöskin Jokela ja Kuusinen. Piirustusten palkintolautakuntaan malittiin 5 eri henkilöä, nimit. Kaih- lanen. Ammunet, Jäntti, Jokela ja Erlander. Senjälkeen seurasi aamiaisloma klo 11—12. Kolmannen kysymyksen: ..Onko työn- antajain yhteenliittymisestä hyötyä'^" alusti hra I. W. Nylander Helsin gistä. päättäen alustuksensa seuraa- miin ponsiin: ..että työnantajat jokainen liittyisi- mät yhdistykseen, myöskin maaseutujen räätälit: että osanotto kokouksiin olisi milk- kaampi kuin tähän asti ja että jokai- nen kohdastansa toimisi yleisbyötyä silmällä pitäen sekä niin paljon kuin mahdollista koettaisi kasmattaa jäsen- tensä keskuudessa ammatillista ja pe- riaatteellista tarmoa". Emästyskeskustelun jälkeen tuli ky- symys maliokuntaan, johon malittiin seuraamat benkilöt, nimit. hrat Lehto, Kaihla ja Wirtanen. Miidennen kysymyksen: ..Mihin toi- menpiteisiin olisi rybdyttämä, että yb- teisiä päätöksiä noudatettaisiin?" alusti myöskin hra I. W. Nylander: alus tus päättyi ponteen: „että jokainen työnantaja, joka kuu- luu yhdistykseen ja kokouksissa ottaa osaa päätösten tekoon myöskin poik- keuksetta noudattaa yhdistyksen pää töksiä ja sen makuudeksi olisi yhdistyk- seen annettu melkakirja tarkoitettu". Kysymystä seurasi aika pitkä emäs- telykeskustelu. Sen pohtimiseksi ina- littuun maliokuntaan tulimat hrat: Cu- tinen, Tapanila, Leinonen, Kaihla ja Jääskeläinen. Neljäs ..luotonantokysymys", jonka alustajaksi oli merkity hra W. Suti- nen Helsingistä, aiheutti jonkun merran keskustelua, minkä jälkeen enemmistö päätti asian ratkaistuksi ja jätettämäksi johtokuntaan, jonka tulisi ottaa kysy- myksen suhteen huomioon kokouksen by- mäksymän teollisuudenharjoittajain ko- kouksen ratkaisun periaatteessaan. Toisen kysymyksen: ..Ammattikoulu ja kasmatus", jonka alustajana olisi pitänut olla bra P. E. Vraneh Hel singistä, päätti kokous jättää seuraa- maan kokoukseen, jollei main alustus ebdi saapua nyt olemaan kokoukseen. Kuudes kysymys: ..Ammattikunnan