Lauantaina 7 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 50 — 1910 r n 'i 5 Iluouioima saarnaa suomal. ja ruotsal. (klo 1) jumalanpalve- lul- ^s.i ;i ••ctot' Haahti. Kull elit at p^kiinalähetykfielie. JgsrsHnn MssiiKkiySdisiys. 2:.".r HelluntaipSiväiiä 5(1 p. toukokuuta 1910 klo 5 >. K' upungin kirkossa a;-.yfi }'•••»*!' t'»!o'sta osa käytetään isuiurahasfou tamiseksi. perus- Orkesteri ja seka kuoro. Joiitaja Taneli H it r r ja konserttimestari 11 er m a n n H i t 7 a c k e r. I.isoni'v.'n vastedes. (iv S. 1 k. 1 s. 40 mm.) P. K io koontmi kalustohuouoelle ke- v ■-i-niioa vartan sunnuntaina k. 8 r u'.ä klo 8 a. ?>. sekä 'ji5 i p. s: maan paikkaan vuosiko- ; i en menoa varten. \ iipiuiiilkkö. (K. S. 1 k. 1 s. 20 mm.) L. ff u, l uomonna Lyseolla klo 1 /a 7 i. p £d Vi. V 1 «j» ! rl Toukok. '! p. 1:oijccn käsittelyyn esitettiin c () b o t u § kyykia s et u k- seksi niietiuuöu suuren ivaliokuuuau poijjalka. yleiskeskustelun loputtua ryh dyttiin asetusehdotusta pykäkittäiu tiifittelemädn. 1 ja 2 §§ hymäk- [iiiriiit sellaisenaan. • > v}:»td ehdotti ed. M ä k i ed. H ä y r y s e u kannattamana, että l! moni. hymäksyttäisiiu laki- ja talousivaliokunnan mietinnön mu- kaisesti, joten hemoskyytiiuaksuu suuruus olisi mähiutäiu ja enintaäu penniä kilometriltä. Ehdotus hylväksyttiiu äänellä ivastaan. Lopvupykälät hylväksyttiiu sel- lai>enaan ja toinen käsittely julis- lettiin päättyneeksi, ainoaan käsittelyyn esitettiin prokuraattorin kerto in u s l a tien iv o i m a S s a p i t ä- niisestä ja lakien k ä y t o s t ä maassa lakiivaliokunnan mietinnön perus- teellä. Edustajat niautapää ja Ny- der^h ilmoittimat olleensa senaat- torina olonsa takia esteelliset ot- tamaan osaa asiain käsittelyyn ivaliokunnassa. . äänestyksessä hyiväksyttiiu laki- ivaliokunnan mietintö sellaise- nnan. Tuomen P o s t i s ä ä s t ö- pakin t i l a s t a j a h o i d o s t a w. 19 0 8 auneiun kertoniuksen johdosta hy- ivätsyniin paukkimakiokunnan mie- tintö keskustelutta ainoassa telyssä. ^tinoaan käsittelyyn ^ esitettiin siivisZysivakiokunnan mietintö mää- rärahau myöntämisestä maalais- kansakouluille iv a r a t t o m i e n o p p i l a i- d e n l a iv i n t o- j a iv a a t e t u s- a w u k s i. MietiiNö hymäksyttiiu yksimieli- v -v i -Jliuoc - . käsirtelyyu esitettiin "','istysiva!iokunnau mietintö ,t öntämi- :j a kierto- - u ^ e i i r .. i i a- XtL luU";j UH''. seen 1 o ^ 1(1(1,0(10 n; n (t Tiivisty.' a! f LiOitUu ' 1 ! . . oi:. M§yMMWMli BNälllS m lain- Peru?tu?laki;valiok.lunatt mietintö. että se tulee ratkaistaivaksi eduskunnan suostumusta, täivä perustuslakimaliokuuuaumie-! maikka tämä suostumus perus manaan teltämäuä on eduskunnassa käsi- kettu, suurta siivua käsit- ilman tintö yleismaltakuuuallisesta lain- äädännöstä Mietintö on useine laadittu liitteineen, eduskunnan tnslain mukaan on mälttämä- ton. Se seikka, ettei Eduskuuualli irastauskirjeliuäu muotoon ja nyt jätetty ehdotus muodollisesti sisältää pääasiallisesti seuraamaa: j eikä asiallisesti ivastaa sitä mitä Teidän Keisarillinen Majesteet -^Maltiopäimäjärjestyksessä edellyte- tiime on armollisesti esittänyt, että; tään sellaisiin asioihin nähden, joi- Tuomen Edustuuta kuukauden! den tulee olla Eduskunnan käsitte- kuluessa antaisi lausuntonsa esi- h) n esineenä, ei ivoi oikeuttaa tyksen oheen liitetyn lakiehdotuksen sisällyksestä, mikä lakiehdotus tar- kottaa niiden suomenmaata kos- keivieu lakien ja asetusten säätä- misjärjestystä, joilla on yleismal- takunnallinen merkitys. Koska mainittu lakiehdotus ou ikmotettu ..Minisleriueumostou pu- heenjohtajau ehdotukseksi" eikä siis ole Tuomen hallituksen ivalmis- ta-ua, Teidän Keisarillisen Majes- teettinne nimessä annettu ehdotus, eroaa puheeuaoleiva asia muodok- lisessa suhteessa kaikista Tuomen kansaneduskunnalle tähän asti annetuista lakiehdotuksia sisältä- ivistä armollisista esityksistä. Vasta kaksi iviikkoa myöhem- min, kuin esitys liitteineen, on Eduskunnalle saapunut se asiakir- ja, joka sisältää ehdotuksen perus- telmat ja jolla ou nimenä „Teli- tyskirjelmä Atiuisteriueumostou puheenjohtajan ehdotuksesta sellais- teu Tuomea koskemien lakien ja asetusten antamisen järjestyksestä, joilla ou yleismaltakuuualliueu merkitys". Koska esityksessä on tuutattu Teidän Keisarillisen Majesteettin- ne iviirueksi kuluneen maaliskuun 14 2 < päiivänä antamaan armol- liseen julistuskirjaan, on Edus- kunta tätä asiaa käsitellessään kiin- inttänyt huoiuionsa mainittuun julistuskirjaan. Siitä on käynyt ilmi, että puheeuaoleiva lakiehdo- tus, jonka julistuskirjassa sano- taan oleman iniuisteriueurvostou esittämä Teidän K eisarilliselle Ma- jesteetillenue, oli annettaiva Wal- takuuuanduumau ja Valtakuu- uanneuivoston tarkastettavaksi. Kysymys on siis lainsäädäntötoi- menpiteestä, joka on tarkotettu uomessa ivoimaanastuivaksi, mutta joka ou aikaansaatama Kei- arikunuau lainsäädäntölaitosten toimesta. Edusttinnan tehtäivä on rajotettu lausunnon antamiseen, joka, mikäli julistuskirjassa ou sa- uottu, ou jätettäivä ivaktakunnan- duuman ja ivaitakuuuanneuioos- ton hartiltaivaksi. Kun Eduskunnan tulee a i k i s s a toimissaan t a r - o i u noudattaa w o i m a s - a o l e iv a n Valtiopäim ci - järjestyksen m ääräyk si ä, on Eduskunnan ollut tutkittaiva,' onko tässä puheeuaoleiva ehdotus senlaatuinen asia, että Eduskunta am mukaau ei ole oikeiltettu siitä päättämään, ivaan ainoastaan an- tamaan siitä lausunnon. >. J:il •'51 H kuuluu: ..Jos Kei- ari ja Suuriruhtinas ivaatii edus- unnan lausuntoa asiasta, josta Keisari ja Suuriruhtinas moi »tää- cätä eduskunnan myötämaikutuk- etta, tulee eduskunnan sitä war- ten käsitellä asiaa ja antaa siitä Eduskuntaa tässä asiassa poikkea- maan säädetystä järjestyksestä. On ajateltamisfa että joht Kei sarikunnassa annettaivaksi ehdotettu laki moi koskea Tunriruhtinaskun- nait etuja, ivaikkei sitä ole tarko- kettu Tuomessa moimaan astu- ivaksi, tämän maan asukkaiden uoudatettamaksi, eikä se siis myös- kääit edellytä Tuomen lain muut tautista. Jos Hallitsija ivaatii eduskunnan lausuntoa sellaisesta lakiehdotuksesta, ou lausunto an- uettaiva. Alutta jos iveuäläiiten lakiehdotus ou sitä sisällystä, että seu moiluaausaattamiseksi maadi- taau Tuomeu kaiu muuttainista, ei tätä tarkatusta laiklisesli moida saaivuttaa mnutoiu kuin antamalla Tuomen eduskunnan tutkittavaksi ja hymäksyttämäksi erityinen esitys, joka sisältää ehdotuksen tarpeelli- siksi katsotuiksi Tuomeu lain mmi- lausuutousa". 5ieisarikunnan miuisteriueulvos- ton ehdotuksessa laitsutaau jo 1 osan johdannossa nimenomaan, että ehdotetun lain tarkotuksena on muuttaa ja kumota sellaisetkin säännökset, jotka on annettu Suo- messa. manian osan 1 artiklassa mää- rätään, että lakien säätäminen Suomelle on tapahtuma tähän asti olemattoman jaotuksen mu- taan: joko „yleisen lainsäädännön määräämässä järjestyksessä", mi- kä näyttää käsittämän Keisarikuu- uassa lakien ja asetusten antami sesta ivoimassaoleivat säännöt, tahi ..erityisen lainsäädännön mää- räämässä järjestyksessä", johon nähden iviitataan Venäjän 1"(><! ivtioden perustuslakieu 2 artiklaan. Saman osan 2 artitlassa sano taan: „Suomen hallinnon sisälli- sen järjestyksen alku.perustee! sää- detääu ja muutetaan yleisessä laiusäädäutöjärjestyksessä Hänen Keisarikliseit Majesteettinsa alot- teestä". Telityskirjelmän mukaau tietää tämä, että Tuomen itsehal- liuuou pohjaperusteet ja laajuus, s. o. Suomelle makuutettu eri- tyiueu lainsäädäntö ja hallinto, oivat määrättäivät ja muutetta- ivat Keisarikunnan lainsäädännön kantta. Ehdotuksen .! artitlassa luetaan yleisen lainsäädännöu määrää- mässä järjestyksessä käsitektäiviiu 17 asiaryhmää. Kaikki nämät asiat, jotka kohdistuivat sekä oi- keuslaitokseen, iausakaisteu ylei- siin oikeuksiin, iväestön ivelrvolli- suuksiiu puolustuslaitokseeu näh- den, iverotusoikeuteeu, rahajärjes- telinään, kansanmalistukseen, että ! myöskin teollisunteen ja merenkuk- Tämä säännös osottaa että edus- kuu» sekä moneen yleiseen liiken- :minan tehtämä moi rajoittua lau- nelaitokseen ynnä muuhuu, ratkai- 'uunon ^ antamiseen ainoastaan sisiivat tämän artiklan utukaan etlaisissa asioissa, joissa ratkaisu- Suomea melmottamalla ivaikutuk- ivalta kuuluu Hallitsijalle yksinään, sella Keisariknuuan lainsäädäntö- Jos sitä mastoin asia on sitä laa- tahi hallituslaitokset, ja 4 artik- tua, että kailtsäädäutö siinä on lan mukaan möisi näitä 17 ryh- Hallitsijan ja eduskunuan yhtä- mää mielin määrin lisätä yleises- sä laiusäädäutöjärjestyksessä. Edus- kuuuan tehtäivä näissä asioissa olisi rajotettu 7 artiktau jotenkin epäselivien n-.ääräysten mukaau lausitutojeu autamiseen eräissä ta- pauksissa. Ehdotuksen muista määräyksis- tä huomautettakoon tässä edelleen niitä, jotka Keisarikunnan hallitse- ivalle senaatille ja ministerineu- ivostolle antamat Suomeen uäh- den toimimalla», mikä moimassa- oleivien lakien mukaan ei kuulu näille miranomaisille, maan osit- tain Suomen halkituslaitoksille, osittain Hallitsijalle ja eduskun- ualle yhteisesti. Tämän yhteydessä on huomat- taiva 1 osau 3 artikkau 5 kohta, jonka nojalla moidaan antaa Kei- sarikuuuau yleisille laitoksille ja miranomaisille rajaton toimimalta Suomessa. Wihdoiu mainittakoon se ehdo- tttksen 1 osan 10 artiklan mää- räys, että ehdotetussa järjestyk- sessä annetut lait ja asetukset itses- tään kumoisiivat kaikki Suomen lakien ja asetusten määräykset, jotka eimät ole uiideu mukaiset. ■iii \uitt irneiuiii pikku- jr c ■ j r o k i, u I ii j c n iv a! tio a jr u s t a muutainien puhemuoeojeu jälkeen hyiväknittiiu ivaliokuuuau ehdotuk- ien nlltlaiieöti muutamalla edus- taja /»usiiuauili tekemällä lisäyk- iella. y >> iv ä e u o p i s t o j e u u atusapu. k a n- Alinan keskustelua hymäksyttiiu siivisiysmaliokuuuan mietintö n:o 4 :io,( k id mkn ivaktioamuu myön tämisestä työioäenopistoilke ensi mnonna. puaivan paatotjen marasja, ei Hallitsija moi eduskuimalta ivaa- tia aiuoastaau neumotteleivaaasiau 'äsittelyä, ivaan on asia jätettäivä eduskunnan tutkittaivaksi ja pää- tettämäksi. Asianmukaisen erotukseu moi- ntassapitäminen näiden molempien asiaryhmäin ja menettelytapani ivälillä ei ole ainoastaan inuodol- iueu asia. Eduskuuuau W. J:n 'M pykälän mukaau antamalla lausuuuolla ei ole sitomaa mcrki- tystä: Hallitsija moi paima siihen inoiuiota taikka myös tehdä lau- suuuosta poikkeama» päätöksen. Tentähden on mastamainittu pe- rustuslaiu säännös rajottuuut iieu- ivottelemau menettelyn asioihin, loista 5teisari ja Suuriruhtinas ivoi määrätä eduskuuuau myötä- ivaikutuksetta. Tällä karkotetaan lähinnä sitä lainsäädännön alaa, jota kutsutaan hallinnolliseksi tai taloudelliseksi. Eduskunnalta moi- daan myöskin pyytää lausuntoa niistä perusteista, joille ehdotus Eduskuuuau pätemyyspiiriiu kuu- luivaksi laiksi on rakennetkama. illä yksin Hallitsijan asia on määrätä sellaisen lakiehdotuksen sisältö, mikä ehdotus sitten anne taan eduskunnan harkittaivaksi ja hyiväksyttämäksi. Kaikissa perus- uskaiukuoutoisissa asioissa ja koko yletseu eli marsinaisett lainsäädän nön alalla on lain moimaan tule- misen ehtona, että eduskunta on lakiehdotuksen hymäksynyt. Edus- kunnan päätöksellä on sellaisessa lainsäädäntöasiassa se sitoma mer- kitys, että Hallitsija ei moi muut- taa eduskuuuail hyiväksymää laki- ehdotusta- jollei Hallitsija ehdotus- ta muuttamatta mahmista, ou se kokonaan rauennut, niinkuin aikai semmin ivoimassaolleiden periaat- teiden mukaisesti W. J:n 75 py- käkässä säädetään. Tästä näkyy, että Eduskunta myötämaikuttaisi maltiosäännossäAsetta (H. M:n 40 lait synty- säädetyn lainsäädantöjärjestyksen [ mät Keisarin ja Suuriruhtinaan syrjäyttämiseen, jos eduskunta sekä eduskuuuau yhtäpitäivällä luopueu päätäntöoikeudestaan ai- päätöksellä. Zlkoteoikeus lainsää- noastaan antaisi lausunnon asias- \ dännössä ou Hallitsijalla yksinään ta, jossa nimenomaan on ilmoi-' lakiin nähden, joka koskee perus- Eduskunta katsoo melivollisuu- dekseeu maiuittuihiu ehdotuksen kohtiin nähden etusijassa johdattaa mieleen seuraamat Suomen pe- rustuslaeissa mahmiste- tnt oikeusnormit. Suomea ^ou hallittaiva lakiensa mukaan (It rl muoden Hallitus- muodou 2 ja '> 17^9 muoden Hhdistys- ja Wakuuskirjau 2 kohta), siis Suomen perustuslakien mää- räämässä järjestyksessä säädetty- jen lakien mukaan. Tämän lainsäädäutöjärjestykseu pääpiirteet oivat, että Hallitsija ei moi tehdä uutta lakia eikä kumota mauhaa eduskunnan suostuiuuk- tuslakia taikka maa- tai rneripno- kustuksen järjestämistä; muissa asioissa sekä Hallitsijalla että edus- kunnalla, (Waltiopäiwäjärjestyksen 29,07, 00, 75 §). Hallitsija moi tosin n. s. talou- delliseu lainsäädännön alalla an taa asetuksia eduskunnan myötä- »vaikutuksetta (H. M:n 17, 20, 21. 24, 21, 28 § sekä historialliseen kehitykseen perustuma käykäutö). Mutta tässäkin on noudatettama Suomen perustuslakieu osottamaa menettelyä. Hallitsija ei ivoi Stlomessa ole- ivaili alamaistensa suoritettaivaksi määrätä sota-apuja, sotamäeuot- toja eikä uusia »veroja eduskuuuau suostumuksetta «H. M:u 45 Kuli Hallitsija antaa eduskunnalle esityksen marain haukkiiuisesta un- hin tarpeisiin, joihin makmaiset ivaltion tnlot eimät riitä, pitää tarme selitettäinän ensitulemau wa rainhoitoivuodeu tuloja ja meuoja osottamalla laskelmalla (W. J:n 2L Varojen myönt rustaa eduskunta toimittamaansa tarpeitten tutkimiseen (W. I:u 4S § ja 1789 ivuodeu Dhdistys- ja Vakuuskirjau 5 kohdassa säädetty periaate). Tähän on selitykseksi lv sättämä, että H. M:it 45 pykä- lässä käytetty sana..sotamäenotto" merkitsee käskyä pakolliseen sota- palivelukseeu olipa se mitä laatua tahansa*). Se seikka että Hallit sija ou moiuul ja edelleen moi määrätä mieuti- ja tuoiltitullit sekä erääulaatuiset mirkamiesteu toimenpiteistä suoritettaivat mak- silt kansaueduskunuau suostuiuuk- setta, o>: erinäisistä historiallisesti selitettäivissä olemista asiauhaa roisia riippuma poikkeus perustus- laissa mahmistetusta sääuuöstä: mutta silloinkin, kuu Hallitsija käyttää tätä oikeuttaan oman hao kintansa mukaan määrätä erään- laatuiset maksut, moi se laillisesti tapahtua aiuoastaau, jos tässä menetellään maamme perustusta- kieu mukaisesti, koska uäitä ou Suomea hallittaessa aiua nouda- tettama. Suomen ivaltiosäännön mukaan Hallitsija käyttää maltaansa maan hallitsemiseen ainoastaan sellais- ten miranoiuaisteu amulla, jotka sen oma laki tuutee (H. M:u 10 i?, A. ja W. K:n 1 kohta, H.M:n K!), eikä miranomaisten, jotka oivat maan laeista riippumatto- mia. viimenomaau Ruotsin laeissa tuli tämä periaate ivahmistetuksi siihen aikaan, jolloin Ruotsi oli yhdistettynä uuioouiin Tauskau ja ^corjau kanssa, ja tähän miittaama säännös on H. M:n 2 pykälässä edelleen soivellutettamaksi ivahmis- letussa Maalaissa. Tähäu peri- aatteeseen myös nojaamat ne pc- rustuslakieu ja maamme yleiseu lain säännökset, jotka määräämät, miten ..mirka- ja maltamiehet", joiden apna Hallitsijan oil käytet- tämä ivaltakunnan haklilseinisessa (H. M:n 13 £), oivat asetettamat, miteu heidän on hoidettama teh- tämänsä, miten he oivat mastuuu- alaiset ja moidaau mirastaau erot- taa. Siiheu aikaau, jolloin Tuomi oli yhdistettynä Ruotsiin, ei ku- kaau olisi pitänyt mahdollisena, että knningas möisi laillisesti hak- lika maltakuntaa innideu kuin ko- timaisten miranomaisten amulla, jotta omat täydellisesti sen lakien alaiset. Tentähden oli seurauksena Tuomessa aikaisemmin moimassa olleiden perustuskakieu mahmista- misesta Suomeu maltiosääunoksi, että tätä maata ou hallittaiva seu omaiu mirauomaisteu amulla, jotka omat Suomen lakieu alaiset. Tämän periaatteen toteuttamiseksi asetettiin jo O 18 pnä elokuuta 1809 auue- tuu ohjesäännön kautta Hallitus- kousekji, myöhemmin nimeltään Keisarilliilen Suomen senaatti, jolle uskottiiu ..Suomen yleinen hallitus", ja seu lisäksi Suomen maltiosihteeriu mirka Pietariin (<i puä marraskuuta 1811) Tuo- meil asiain Hallitsijalle esitteleinis- tä marten.^ Julistuskirjassa maa- liskuun 1' p:ltä 182l>, jossa au- uettiiu mielä ivoimassaolema joh- tosääutö Suomen Valtiosihteerin- mirastolle, lausui 5t'eisari ja Suu- riruhtiuas ^iikolai 1:u tahtoneensa säätää ivahmistamieilsa maan pe- rustuslakieu mukaisen järjestyksen niiden asiain esittelemisessä, jotka oivat korkeimman mallaNz päätet- täiviä. Tämän yhteydessä johdet- takoon myös mieleen, että kenraali- kuiveruööriu mirka asema ja tehtä- mät senaatin pnheenjohtajana ja maassa oleman toimeenpaneman hallituksen päällikkönä on määrät- ty Suomeu asetusteu kautta. *) Saua ..sotamäeuottoja" ou jätetty pois 1772 muodeu Halli- tusmuodou meuäjäukielisessä kääu- uöksestä. Näyttää seutähdeu tar- peelliselta tässä mainita, että Hal- litusmuodourauskalikielisessä kään- nöksessä, joka tehtiin Kustaa 3:neli toiniesta, ilmaistaan sana „ut- skrisuiug" sanoilla ..lemees de mi- liee" — sotamäen kutsunta. Yleisiä uutisia. Perustnslakinialiokmman mietintö maltakunnaulain- säädmmöstä pantiin eduskuuuau tiistaisessa is- tunnossa pöydälle ja käsittelee edus- kuuta sitä tänään lauantaina, jol- loin istunto alkaa klo 11 a.-p. Työnjako senaatinoikcusosas- tossa. Oikeusosasto ou jakaautuua kah- teen jaostoon. Ensnnäiseen jaos- toon kuulumat m. t. marapuheen- johtaja 9i. Bärlund sekä senaatto rit A. Käpy, W. Andersin ja B. Anneberg ja toiseen jaostoon se- naattorit K. Malin, S. Saarinen, I. Peltonen jaa A. A. Liuksiala. Csitys jäämistöwerosta saapu- nut senaatille korkeimmasta paikasta. Tk. 4 p. saapui senaattiin Pie tarista uudelleen esitys jäämistö- merosta. Wiime kerralla, kuten aikoinaan on mainittu, oli ehdo tuksesta pyyhitty pois 2 §:n töi ne» ja kolmas momentti, joista ensinmainitussa m. m. määrättiin, että jäämistömeron alaiueu ou ntyös se irtain omaisuus, jonka jälkeensä jättää Suomen mies sii- hen katsomatta onko omaisuus Suomessa tai sen ulkopuolella. Ryt palautetussa esityksessä on erinäisiä muutoksia, joista tärkein lienee se, että 2 §:ssä on uudel- lainen toinen momentti, jossa ai- noastaan määrättänee jäämistö meron alaiseksi se Suomessa ole- ma irtain omaisuus, miukä Suo- men mies jälkeensä jättää. Asia esitettiin tk. 4 p. senaatis- sa. Paikkakuuualla sattui näet olentaan riittämä määrä senaatin jäseniä, nim. Hedlund, von Kot- hen, Hosiainom, Saarikoski ja Rai- nesalo. Esityksen jättää eduskunnalle lauivautaina klo 11 senaattori Ho- siainom. dns knnua» husneustokysy- mys. Kansliatoimikunnassa oli >v. k. 30 p. käsiteltämänä kysymys edus- kunnan hnoneustosta ja päätti kansliatoimikunnan enemmistö (4 jäsentä) puoltaa muuttoa Palo- kunnantalosta Hallituskadun 15:ta. Vähemmistön (3 jäsenen) mieles tä olisi Palokunnantalo ollut edel- leeukiu kolmeksi muodeksi eduskun- nalle mnokrattama. Uudeu huoueustou muokra tu- lee olemaan sama. 35,000 inkaa muodessa, mikä Palokunnantalosta nyt lopullisesti ou maadittu. Helsingin maistraatti kieltäy- thy ryhtymästä toimenpitei- siin „Päiwän" lakkanttami- seksi. Helsingin maistraatti käsitteli t. k. 2 p. painoasiain ylihallituk sen maatimusta wirka-awun an- tamisesta aikakauslehti ..Päiivän" enemmän julkaisemisen estämiseksi. Maistraatin päätös asiassa sisäl- tää pääasiassa, että koska ylihal- lituksen maatima wirka-awustus ou ristiriidassa elok. 20 puä 1900 lausumis-, kokoontumis- ja yhdis- tymismapaudesta annetun ase tuksen määräysten kanssa ja kos- ka jutun asiakirjoista käy selmille, että mainitun aikakauslehden jut- kaisija maisteri H. Tteuberg on painoasiain ylihallitukselle huhtik. 19 puä jättänyt sellaisen kirjalli sen ilmoituksen kuin painoasetuk- sen 12 pykälän 2 kohdassa sää- detään, ei maistraatti moi suos- tua ylihallituksen maatimiin toi- menpiteisiin. Puhe »valtiollisesta asemasta keskeytetty. Kun Mikkelin sosialidemokraat- tien Vapnnpäuvänä toimeenpa- nema miekeuosotuskukkue oli saa- puuut Pirttiniemen puistoon ja ohjelman suoritus ehtinyt piiri- sihteeri A. Rupisen puheeseen ny kyisestä maltiollisesta asemasta kielsi kaupungin m. t. poliisimes- tari aliratsumestari G. Ahreuberg puhujaa jatkamasta puhettaan. Kokousta ei muuten keskeytetty mutta lopetettiin se kuitenkin tä- hän. Modenin juttu. Sen johdosta, että Turun hoivi- oikeuden kaunemiskaali Sehyberq- son on protokollasihteeri Modenin jutussa asettunut toiselle kaunalle kuin prokuraattorinmirasto, pitäen kannetta aiheettomana, on proku- raattoriumirasto Turun homioi- keudelle lähettämässään kirjelmäs- sä pyytänyt, että joku muu mää- rättäisiin hra Schybergsouiu sijaau toimimaan jutussa yl. syyttäjänä ja että kannemiskaali Sehyberg- sonia mastaan nostettaisiin kanne mirkamirheestä. Dliopisto. Sisätautien lääkeopin dosentiksi on ehdotettu lääkeopilliseu kemian dosentti Ehruström. yliopiston konsistorio päätti tk. 4 p. asettaa estetiikan ja nyky- aikaisten kansain kirjallisuuden prosessoriumirkaan ehdolle ensim. sijalle 23 äänellä dosentti Hrjö Hirnin ja toiselle 13 äänellä pros. I. W. Söderhjelmin. Kuten inuistetaan asetti ntyös- kin hist.-kielitieteellinen osasto do- sentti Hirnin ensim. sijalle ja pros. Söderhjelmin toiselle sijalle. Joensuusta ja likitienoolta. Piispantarkastttkset. Samonlinnan hiippakunnan piis- pa O. I. Colliander pitää jom- mankummau tuomiokapitulin ases- sorin ja notarioksi kutsumansa Kon- tiokahdeit pitäjän apulaisen P. Hyt tisen seuraamana kirkkolain mää- räämiä piispantarkastuksia seuraa- missä seurakunnissa: Toukok. 28—30 pnä Ristii nassa; Toukok. 31—kesäk. 2 puä Puu- malassa; Kesäk. 4—6 pnä Vehkalah- della: Kesäk. 7—9 pnä Muolaassa; Kesäk. 23 pmä Liperissä alotetaan yksityinen tarkastus; 24 pnä päimäjumalanpalmelus; rippiuuorison tutkinto; 25 pnä jat- ketaan yksityistä tarkastusta; 2(> p. päimäjumalanpalmelus; yleinen tarkastus; 27 pnä pöytäkirjan tar- kistus ja neumottelu kirkkoneumos- ton kanssa. Kesäk. 28 pnä Kuusjärmel- lä yksityinen tarkastus; 29 pnä aamnjumalanpalmekus; rippiuuo- risoit tutkiuta; 30 puä asetetaan kirkkoherra A. Vartiainen mirkaan- sa; päimäjumalanpalmelus: ylei- nen tarkastus: heiuäk. 1 puä pöy- täkirjan tarkistus ja neumottelu kirkkoneumostou kanssa. Heiuäk. 2 puä P o l m i j ä r - m e l l ä yksityinen tarkastus: 3 pnä päimäjumalanpalmelus: ylei- nen tarkastus: 4 pnä aamujunia- lanpalmelus; rippiuuorison tutkin- to; 5 p:iä pöytäkirjan tarkastus ja neumottelu kirkkoneumostou kanssa. Heinäk. li puä Innassa yk- sityinen tarkastus; 7 pnä päiivä- jurnakanpakmelus: ykeiueu tarkas- tus; 8 puä aailiujumalanpalive- . lus; rippinuorisou tutkinto; 9 pnä pöytäkirjan tarkistus ja ueuivotte- .ku kirkkoneumostou kanssa, l Heinäk. 25 pnä P y h ä j ä r - . m e l l ä; j Heiuäk. 29 puä P i e l i s j ä r - ' iv e l l ä yksityinen tarkastus: 3( i ^ pilä aaniujuutalaupalivelus: rip- .piuuorisou tutkinto; 31 pnä päiivä- ! juntalaupakmellts; yleinen tarkas tus: elok. 1 pnä pöytäkirjan tar- . kistus ja ueuivottelu kirkkoneumos- !tou kanssa. I Elok. 2 pnä Nurmeksessa \ yksityinen tarkastus: 3 pnä päiivä- j jumalaupalivelus: yleinen tarkas- ztus; 4 pnä aaiuujtuuakanpalme- lus: rippinuorisou tutkinto; pöytä kirjan tarkistus ja ueuivottelu kirk- koueumostou kaussa. Elok. 5 puä Valli m o s s a yksityinen tarkastus; 0 pnä aamu- jumakaupakmelus; rippinuorisou tutkinto; 7 pnä päimäjumalaupal- melns; yleinen tarkastus; 8 puä pöytäkirjan tarkistus ja ueuivotte- ku kirkkoneumoston kaussa. Elok. 9 puä Rauta iv a arak- l a yksityinen tarkastus: 10 puä päimäjumalanpalmelus; yleinen tarkastus; 11 puä aamujumalau- pakmekus; rippinuorisou tutkinto: 12 pnä pöytäkirjan tarkistus ja neumottelu kirkkoneumostou kanssa. Elok. 13 pnä K a a iv i l l a yksi- tyinen tarkastus; 14 pnä päiivä- jumalanpalivelus; yleinen tarkas- tus; 15 pnä aamujumalanpalme- lus; rippinuorisou tutkinto; 10 pnä pöytäkirjan tarkistus ja ueumotte- lu kirkkoneumoston kanssa. Syysk. 2 pnä K e s ä l a h d e l - la yksityinen tarkastus; 3 pnä aamujumalaupalmelus; rippiuuo- rison tutkinto; 4 pnä asetetaan kirk koherra At. Aterimirta Mirkaansa; päimäjumalanpalmelus; yleinen tarkastus: 5 pnä pöytäkirjan tar- kistus ja neumottelu kirkkoneumos- toit kanssa. Syysk. <! pnä Kiteellä yksi- tyiueu tarkastus; i pnä päimä- juiualaupalmelus; yleinen tarkas- tus; 8 pnä aamujulualanpalme- lus; rippinuorisou tutkinto; pöytä- kirjan tarkistus ja ueuivottelu kirk- koueumostou kanssa. Syysk. 9 pnä R ä ä k k y l ässä yksityinen tarkastus; 10 puä aanut- juinakanpakmelus: rippiuuorisou tutkinto; 11 pnä päiiväjumalau- pakmekus; yleinen tarkastus; 12 puä pöytäkirjan tarkistus ja ncit- motteku kirkkoueumostou kanssa. Syysk. 13 pnä Kiihtelys- m a a r a l l a yksityinen tarkastus; 14 puä päiiväjuiualaupalivelus; ykeiueu tarkastus: pnä aamu jumalaupalmelus: rippiuuorison tutkiilto; 10 pnä pöytäkirjan tar- kistus ja ueuivottelu kirkkoileuivos- ton kanssa. Syysk. 17 pnä Komerolla yksityinen tarkastus; 18 puä päi- mäjuinalaupalmelus; yleinen tar kastus; 19 pnä aanutjuiualaupal- melus; rippiuuorisou tutkiuto; 24 puä^ pöytäkirjan tarkistus ja ueu- motteku kirkkoueumostou kaussa. Syysk. 21 puä Iloin au t- sis s a yksityinen tarkastus; 22 puä päimäjumalanpalivelus; ylei- ueu tarkastus: 23 puä aamujunia- laupalmelus; rippinuorisou tut kinto: 24 pnä pöytäkirjan tartis- tus ja ueumotlelu kirkkoneui^os- tou kaussa. Lokak. 8 puä Pälkjärmellä yksityinen tarkastus; 9 puä asete- taau kirkkoherra E. R. Siimes Mirkaansa; päimäjumalaupalme- lns; yleinen tarkastus; 10 pnä aamujumalaupalmelus; rippiuuo- risoit tutkinto; pöytäkirjan tarkis- tus ja neumottelu kirkkoneumos- ton kanssa. Lokak.^ 11 pnä Värtsikässä yksityinen tarkastns; 12 pnä päi- mäjiunakanpalivelus; ykeiueu tar- kastus; 13 p:uä aamujunialan- palmelus; rippiuuorison tutkinto; pöytäkirjan tarkistus ja ueumotte- lu kirkkoueumostou kaussa. Lokak. 14 puä Tohinajär- mellä yksityinen tarkastus; 15 puä aamujumalaupalmelus; rip- piuuorisou tutkiuto; 10 puä pai- mäjumakailpakivelus; ykeiueu tar- kastus; 17 puä pöytäkirjan tarkis- tus ja neuivottelu kirkkoneumostou kanssa. Lokak. 19 pnä Enossa päiivä- jumakaupakmelus; yleinen tarkas tus; 20 puä aamujumalanpaime- lus; rippinuorisou tutkiuto; pöytä- kirjan tarkistus ja neumottelu kirk koueumostou kaussa. Lokak. 21 pnä K on ti o la h- della yksityinen tarkastlis; 22 pnä aamujumalaupalmelus: rippiuuo- rison tutkiuto: 23 puä päiivä- jumalailpakmekus; yleinen tarkas- tus; 24 puä pöytäkirjan tarkistus ja ueuivottelu kirkkoueumostou kanssa. Lokak. 25 pnä Joensuussa yksityiueit tarkastus; 20 pnä us konnonopetuksen tarkastus lyseossa ja kansakoulussa; 27 pnä aamu- jumalaupalmelus; rippiuuorison tutkinto; 28 pnä päimäjumalan- palmelus; yleinen tarkastus; 29 pnä uskonnonopetuksen tarkastus tyttökoulussa ja yhteiskoulussa; pöytäkirjan tarkistus ja ueumotte- lu kirkkoneumostou kaussa. ' Marrask. '>—8 puä Teri joella. yliopisto. Lainopillisen tiedekunnan huhtik. 28 ja 29 p. toimitetuissa suomen kie- len koekirjoituksissa on hyiväksytty m. m. A. I. Könönen, K. Surakka, W. A. Immonen, W. Puustinen, A. E. Voutilainen ja S. O. Virk- kula. Nakenuuspiirustukset uutisrakeuuuksiin puuseppä An- shelm Juho Leskisen omistamalla tontilla n:o 4 Joensuun kaupuu- giu 18 korttelissa, ou lääuiu ku- iveruööri astauomaisteu uoudatet- laivaksi mahivistauut. ZZansallisvsakepattkki. Prokuristi A. Varosen luoivut- tua Joensuun haarakonttorin dis- konttokomiteau ,varsinaisen jäsenen toimesta ou ivarajaseu kauppias A. öteppeuström tullut ivarsinai- seksi ja tämän sijaan ivaratuoiuari Jalmari I. Leskinen »varajäse neksi. 'Aunistetusikeuöet hoijrl )lai= ivoilla. Läänin tumcruööri ou m. k. 29 puä antaiuallaau päätöksellä inyön- tynyt ^oeusuuu kauptuiflissa asu- mau emäuuöitsijä Ataria Muo- nau anomukseen saada tämän muodeu purjehduskauden aikana höyrylaiivalla ..Ilmari", joka mä- littää liikettä Joeusuuu ja Viipu- riu kaupuukieu mälillä, ateriaiu aikaua lämpimäu ruuau kaussa auuiskella aiuoastaau miedompia 22 proseuttia alkoholia sisältämiä iviillejä setä mallasjuomia mai- uitulla lai.valla kulkelviike matkus- tajille. Samoin on lääuin kumeruööri yhtäläiset oikeudet myöntänyt osa- keyhtiö Gustas Cederberg ja E:okle ramiutolailpitäjä Hilma Maria Hildeltin johdolla ja edesvastuulla höyrylaimalla ..Osmo", joka tule mälittämääu liikettä mäylällä Ioeu- suu—Viipuri. Joeusuuu Atusiiikkiyhdistys autaa 2:na helluutaipäiiuänä klo ö i.-p. kaupungin kirkossa kirkkokon- sertin, jonka tuloista osa käy- tetään alltaritaulurahas- tou perustamiseksi. Tilaisuu- dessa esiintymät orkesteri ja sekakuoro. Orkesterin mukana soittamat ensikerran taitamat am matti-soittajat, jotka omat palka- tut Ätusiitkiyhdistykseu palmeluk- seen, sekä solisteina esiintymät joh- taja Taneli H u r r i ja konsertti mestari Her m a n n H i t -, a e k e r. Maalaisillakin ou oima tilaisuus saa- pua kirkkoon ja jäädä kuulemaan tätä harminaista tilaisuutta, kuu laimakulku jo alkaa toimintansa. Musiikkiyhdistyksen tarkoitus on autaa kirkkokonsertteja suurimpina kirkollisina juhlapyhinä, kunnes alttaritaulurahasto on niin kart- tunut, että saadaan kaiivattu alt- taritaulu kirkkoomme. Aoensttu» Martta-yhdistyksen äiti-iltaan Ntntalan 5keinäseen tiis- taina oli kokoontunut yli 00 osau- ottajaa. Puhuttiiu ja keskusteltiin Martta-yhdistyksen toiminnasta sekä »valittiin piirinaisiksi Muta- kaau einäuuät Elin Asikainen ja Anna Timonen. Näille sopii nii den ilmoittautua, jotka haluamat käyttää hymäkseeu Martta-yhdis- tyksen kiertämää kasmitarhanueu- mojaa. Reumoja alkaa toimintansa Mutalasta ensi tiistaina. Karsi kossa oli piirinaiseksi lupautunut uti T. Westerlund. Illan ohjelmasta mainittakoon »vielä, että rma I. Kolilainen luki Mimrn Canthin ..Missä onni" ja rma A. Laine huvitit ..Veljeys". Emautiuä toimimat rivat I. Ko- tilaiueu, O. Reiuola ja A. Laine. Pohjois-5iarjalan laulu-, soitto- ja «rheilnjuhlaan tulee myöskin kilpailu yksinäni- sessä laulussa. Kilpailukappaleet tässä yksiäänisten sarjassa omat määrättyjä. 'Ne oivat; 1) „Aat- teet", sämeltänyt A. Törnudd Kaarlo Kramsu» simat, sekä 2) ..Leimahdellos uuori rinta", säm. Toimo Saarenpää, sanat ^)tiilo Mantereen. Laulut omat siis ai- mau uusia ja erityisesti yksiääni- sesti . sämellettyjä. Pyydettäessä lähettää näinä harjoitektaiville kuoroille Viuorisoseurau sihteeri H. Ollikaiueu, os. Kaltimo. Laiwat tekimät eileu koeiuatkoja, päästen joen polivekkeesta pieueu uiatkaa eteeiipäiu, jossa oli ivaskassa ko- ivat jäät, estaeu eteinniäksi pääse- mästä. Hylkeen anipui miime torstai-iltaiia Heikki Kinuu- nen Tikansaaresta. Tämän kemään kuluessa kuulostaa niitä näyttäy tyneenkin Pyhäsekässä taivallista runsaammin. Kauniit ja lämpimät päiivät houkuttelemat niitä aurin- kokylpyjä ottamaan. Ätuodiu mu- kana hekin tahtomat kulkea. Ikä- »vä maau että saaivat uiiu sur- keau pakkau. ^iytkiu olimat „pos- sut" rypeneet mitä suloisiminassa kykmyssä kun kyttamies pensaston takaa murhaamau luodiu leuuätti. Ammuttu hyle paiuoi uoiu 30 kg. Toinen paljo suurempi oli päässyt pakoon Ahkolau aivaraau syliin iikeyksiään yhä edelleenkin har- joittantaan. Vuosittain tekemät hylkeet näissäkin mesistöissä san- gen tuuttuvaa kalojen haaskausta. Kalastajat syksyisin muikun kutu- aikaua aliuomaan makittekemat niiden aikaan saattamia tuhoja. Useinkin ne tyhjentämät pitkän ka- larikkaankin merkkon putipuh- taaksi, heittäen maan kormalliset kllloista todisteeksi kalastajalle, että on riistaa ollut. Eiköhän olisi pal- joit snotamampaa, että meidän nykyiset ainpuntaurheilua harras- tamat henkilöt »vastaisuudessa snnntaisimat kenttäharjoituksensa kemäisin tuoime Pyhäsaaren ja Suursaaren rantainille, siellä sai- s. to Sunnuntaina 8 p. toukok. työväen talolla täsmälleen klo 7 i. p. näyttelee Ludvig Holbergin 5 näytöks. .Valtioviisas kannunvalaja' Pilettien hinnat alhaalle: 1 mk. ja 75 penn. Parvelle: 1 mk. ja 75 penn. Ainossa muuttuu tänään uusi erituin hauska ohjelma. suvak maalikaulukseeu pareiupaa- kiu kuin paperia. Pyhäsaaressaliu on kemään kuluessa useita hylkei- tä uähty. Vastaisuuden maralle pankaa kyttäiniehet tämä seikka kormamie taa. Muistakaa että yhdeukiu hylkeen mäheuuys on tuutu»va lisä kalarikkankeeu näin pienissä »vesistöissä. »vuotta täytti eilen räätäli I. Saimi (Skonbäek). Talonkauppa. Tk. 4 p. on jarrumies Pekka Samolaiueu myyuyt oinistaniansa talon Kontiolahden Piekisensuuu kylässä asioitsija S. Haaraselle Samoulilluasta. Kauppahinta tun- tematou. Vastaanotto tapahtui heti; kaupau mälitti A. A. Haa- rassu »välitysliike Joensuussa. Enonkosken saha ja mylly pa- laneet. Viime suiluuutaiaamuua syttyi- mät Euoukoskella palamaau osa- keyhtiö Gustaf Cederberg & C:u Joensuusta saha ja mylly, palaen aiman perustuksia myöten. Saha oli manha eikä ole useam- paau muoteeu ollut käytännössä, mylly ivasta rakennettu ja hymäs- sä kunnossa. Myllyn mukana pa- loi sata säkkiä jauhoja j-a joukko jauhamatonta miljaa. Tuli sai alkunsa sahan puolelta ja kun sitä ei ole käytetty, lienee kyseessä murhapoltto. Pahantekijöitä alkaa liikuskella harjoittamassa lu- »vatouta kalanpyyntiä. Niinpä muutamina öinä ou meitsellä lei- kelty kaupuugiu läheisyyteeit las- kettujen rysien selkäpuolia auki ja miety kalat konnamaisella kamalla. Sietäisi pitää mähän silmällä moi- sia kalastajia ja saattaa heidät nauttimaan töittensä mukaista au- siota. Tultvan takia kuulumat känien akselit saa man uida Kaustajärmeu ja Värisi- läu tiellä. — Mahtaisikohan ruu- uuumiehet saada tämänkin samot- talaisten medennosto-innon alene- maan — tuutuimat ukot suuko pua pitäessään tuumima». S23 •mx?* r\3 aa i i&S psr cn SSI tä/ OS eo =£3 S3* es m SO* as S£3 ms SJV I QS Tee w aluttasi pian. Täuä muouua ou taaskin jär- jestetty suuri ni»nien»nuutto Snell- mauiu päimäksi. Snomalaisuu- de»i Liitto ou asiasta toimitta- nut sauomalehtikirjoituksia, ke- hoituksia y. m. saadakseen rtm- saan määrän niinenmnuttoja syu- tymäält. Valitettama asia on, että moni suomalainen m i'elä pitää muu- kalaisnimeä, kun hän jo aikoja sitten olisi moinut siitä luopua. Ajateltakoon mitä muuta kausalli- suutta, mitä muuta maata tahan sa, missään ei tule kysymykseen- kään, että joku rohkenisi kantaa muuta kuin kansallisuutensa mu- kaista nimeä. Hänellä on se jo lapsesta alkaen, hänen isällään sa- »noin. Toisin meillä. Ja sen- tään me kaikki toiivomme, että kan- sallisuutemme säilyisi, kestäisi »ty- kyisetkin koettelemukset, maikka se lepää näin heikoilla perustuksilla. ..Voidakseen säilyä kansakuntana, tnkee kansalla olla moimakas kan- sallistunto", seit on suuri I. W. Snellman sanonut. Ja kummin- kin, kuinka mähäinen meidän kan- sallistuutomme on, se selmiää jo siitä, että suomalaisia täytyy kehoittaa jättämään mieraskie- lisen nimeitsä. Pitäisi todellakin käydä jokaisen muukalaisuimeä kantaman suoma- laisen knnniantunnolle jo sen, että hän Suomessa syntyneenä, kas- ivaneena ja suomalaista synty- perää oleivana käyttää mierasta nimeä, nimeä, jota tomerinsa, naapuriusa ja muut eimät osaa edes oikein lausua, — tuskin itse kään osaa. Antakaa siis ruotsalaisten olla ruotsalaisia, meuäläisteu »venäläi siä, mutta pitäkää huoli siitä, että edes uimeinme on suomalainen. Väitteet sellaiset kuin: „ olen liian manha", „kyllä tämä nimi mi- nulle^ kelpaa, onhan se isällenikin kelmänuut", eimät ole pätemiä. Liian manha ei kukaan ole ni- rneänsä suomalaistuttamaau. Entä isän nimi sitten? Teidän isällän- ne, ellei hänellä niin hänen isäl- lääit on ollut suomalainen nimi, mutta mierashenkiset miranomai- set omat sen — monasti ilman asianomaisen suostumusta — mie leisekseen muuttaneen. Ja mah- dotontahan olisi, että esi-isillämme olisi ollut muun kuin suomen- kielisiä nimiä. Emmehän me sii- nä tapauksessa suomalaisia olisi- kaau. Kuteu sailottu. malitettama asia ou, että suomalaisia täytyy ke- hoittaa suomalaistuttamaau ni- mensä. Mutta me toimomme, että tällaiset malituksenaiheet lop- puisimat mitä pikemmin. Niitä lopettamaan nyt siis jokainen muu- kalaisniminen! Kerääntyköön ni- menmuuttoja runsaat määrät ensi Snellmmtin päimäksi! ET S&3 mä CO £3.5 B vs «-»-» VZ pa O w sr Ui v- £i ES" < ta » ta O 3" SL v» s=s