1910 N-O 7S lsasnkivs Z B 1910 7S Quznkins MMmi 8 M curun cevli chänttssn Kauta- ja Kristttnan- Katujen Kulmassa Haskaxäätä AäästöxanKKta Hoimittts: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun tulmaSta lähtien Läntisellä Rantakadulla. KuMmet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 o^.—7 i.p.) .... 84 Toimisto (10—12 a.p. ja 5—7 i^,.) 1441 KaSsakouttori. ..... 745 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toiuujohtaja . ..... S 91 Hikmshiunat: Turussa Postik. Koko wuod. ... 8:-- 4: — Puoli , ... 1:60 2: — Melj. „ . . . —:S0 1:20 JrtouaiSnumerot S p. Umottusten hinnat: Tekstiä edM 0 p. millimetri. Tekstin jäleStä 7 p. . Wähia ilmoitushinta 60 p. Vastauksesta: 20 p. paitst ilmoiwShintaa Hurun Hchtsä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. DnÄthh kolmesti viikossa, »imit. täi» tiistaisia, torstaisia ja lau antaisia aamulla. Lehti kauuetaan Turussa maksutta luukin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. Lautoautai, heinäk. 2 p.: Lumea. jEmnmutat, hetnäk. 3 p.: K s. K o lm. p. Maanantai, hewäk. 4 p.- Ulriikka. Sää-olot Turussa. FoispöivSuS tuorstaina: Lämpömäärä: korkein -j- 21, alin -4» 11. Ilma» suhteellinen koSteuS KZ ^ Tuulen jmmta: Eteläinen. Aururki. on paistanut: 8 t. 4b m. Kile» perjantaina: Lämpömäärä: korkein -s- 2». ali» S. Ilman suhteelliueu kosteus: 89 Tuule» suusta: Koillinen. Aurinko o» paistanut: 11 t. 10 m. Lurun cevti sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Mele»ty?»e?ttS tarvita»»: Joh tava kirjoitus. Asessori Svinhufvud!» puhe Ferijoe» koulujuKlnsja. Aenr««ltt»vernöSri akkaa tar- Rastaa Suomea. Maasa» ltt»i» knveruööri jilt- tt»?t erohakemuksessa. ZVangitut »eniliiiset luovute taa»^ M«jeskeeti»ritosjuttu leipuri SirSaiä vastaa». Sai vankeutta 7 kuukautta. Aakfi Huomiota herLttSuyltt pu- Hetta: Suomea puolnstawi:u Liemeni» ja Olsus^evin puhc-t valtakunnanneu vostossa. ^a?a omatuntoko? Jnon patterit vaimeilla Terijoen lanlujuhlan aitana. Farisfisopimus kirjapaino-akalla: Irtisanottu ensi vuoden alusta. Fuyoisa »SjiHdys »ansaujuh- lassa. Se Kultalöytö Amerikassa: Saa. uut aikaan kauheaa «kultakuumeen." S«»»u »tailuk-mista. A»»ia: Luzeruiu kaupunki Sveit sissä tulwaweden vallassa. N. M., Y. M. I Kenraalikuwernoöri alkaa tarkastaa Suomea. Kenraalikuvernööri on matkustanut viikon viime päivinä Pietariin, joSta hän palannee sunnuntai-aamuna. Easi maanantaina lähtee kenraalikuvernööri sitte tarkastusmatkalle Itä-Suo meen. Matkalla tulee kenraalikuver nööri käymään Lappeenrannassa, Vii purissa, Sortavalassa, Savonlinnassa, Joensuussa ja MalamoSsa. Mikäli aikaisemmin on kerrottu, tu- lee kenraalikuvernööri kesän kuluessa ulotettnmaan tarkastusmatkansa myös pohjoissuomeen. Massan laimin kuver nööri jättänyt cro- halcumksm. Vaasan läänin kuvernööri KaLten de Pont on jättänyt erohakemuksensa. Joka aika takaperin pyysi mamitta kuvernööri virkavapautta ja oikeutta oleskella ulkomailla virkavapautensa aikana, mutta kenraalikuvernööri kielsi sen. ViUlMlt venAZKet luovutetun. Luovutusta koskevat asiakirjat faapu»eet. Kutea muistamme, vangitsi poliisi Helsingissä v. k. 3 pnä neiti Ljuba Ostroumolvaa, kirjurit Bjeljakoffin ja Rovogradskijn, konttoristi Jljinin, kauppa-apulaisen Djerevjagin, sorvari Sjamkiuin sekä ulkotyöläisen Jesimoffin ja seppä Timoscheschtkin, samalla kuu heidän asunnoissaan pidettiin kotitar- kaStukset. Sittenkun heidän kanssaan oli pidetty jonkunlainen poliisikuulus- tela etsivässä osastossa, passitettiin heidät joku päivä myöhemmin läänin vankilaan säilytettäväksi 30 päivää eli siksi kunnes heitä koskevat asiakir jat luovuttamisesta Menäjän viran omaisille olisivat saopuueet Venäjältä. H:bln tietämän mukaan ovat nyt temmin asiakirjat asianomaiselta Pie tarin wiraS:olta saapuneet Uudenmaan läänin kuvernöörille, joten vangitut tnllaan ennen pitkää siirtämään Pie tariin. Asiakirjat ovat salaista laatua, jo ten ei tiedetä, minkälaisesta rikoksesta vangittuja syytetään. Se suuri kultalöytö Amerikassa, joSta viime tiistaisessa vumerossa ker roimme, oa synnyttänyt ankaran kulta kuumeen. Stevartiin, sille paikkakun nalle, missä se tavattoman kultarikas vuori on, vaeltavat ayt snnret ih mislaumat kaikista osista Ihdysvalto- la. Jopa on ryhdytty rakentamaan rautatietäkin sinne. Kultapaikan löytäjät olivat eräs amerikkalainen nimeltä Dclgrooe ja eräs ruotsalainen nimeltä Ludvig An dersson. Tuhoisa räjähdys kanjalijuhlasja. Eräs vapaaehtoinen sotilasrykmentti pani viime lauantai-iltana toimeen kansanjuhlat Leedsissä Englannissa. Juhlassa laskettiin ilmaan myöskin ra ketteja juhlatulitukseksi. Mutta eräs ra- ketti räjähtikin liian alkaisin ja kaksi kymmentä ihmistä tupertui verissä päin maahan. Osa onnettomista tuli kauhe asti silvotuiksi. Eräältä aliupseerilta meni pää, toiselta repivät raketin kap paleet vatsan auki niin että suol.-t tu livat ulos. Kaksi nais.a katsojain jou- koSta sai myöskin surmansa. Kailk^an kuoli paikalla 5 henkeä, 15 haavottui hengenvaarallisesti, »seita liewasti. Torstaina viime viikolla julkaisimme kolme kuvaa tulvista Saksassa. Liitämme niihin vielä tänään tämän kuvaa, joka osottaa kuinka tulva muutti kauniin Luzernin kaupungin Sveitsissä oikeaksi Menetsiakst. kun näet sen kaikki olevammat kadut ja torit tulivat muntetviksi kanaviksi ja lammikfi — niinkuin kuvamme tässä näyttää. 27. Joka Unikeonpäiväni «okaa ptt» kälti tai tavallista enemmän, o» loki vuoden oleva aneliaS. Jos Unikeon päiväaä sataa, »ii» s» taa seitsemän viikkoa. 29. Jos Ollina sataa» »ii» sataa seitsemän viikkoa. Kyllä o- yötä Uolevista, P«»« Paavalista. Syksyä Uolevista, kevättä kyntt»- liStä. Kolme oa kiirettä kesällä. Uksi oa ruta rukiilla, Toinea heinällä helinä, KolmaS kallis kaaraaaiitta. Mla viljaa kasvattaa lämpöine» terää tekee. M Kua oa puola puolikypfi uiia oa pelto koko kHfi. M Kuu vuodea vanhaksi t«l^ ruis, aiia leikkaa pois. Joka oa jalo pellollansa, Siltä ei puutu puhdas ruoka. Hiihtäjä hikensä saapi, riihenpuija lämpimässä. Xslai kuomiots kerA- LuM Melk. Lieveuiu ja HlsufZemt» puheet waltak»«»anne»wostossa. Pietarista sähkötetääu Saksaa lch- delle ^Frankfurter Zeitungille" t Oikeistolais-vanhoillisten valtakun nanneuvostoa jäsenten, ruhtinas Lie venin ja kreivi Olsufjevin puheet ovat Stolypiuiu ympäristössä ja byrokraat tisissa piireissä synnyttäneet kauhistus ta. Heidän hylkäävä kantansa Suomen kysymykseen nähden ei ole piirejä niin yllättänyt kuin puhujien terävä arvos telu Stolypinin politiikasta ja muuta missa heidän lausunnoissaan ilmenevä halveksumineu. Puheet saavat sitä suu remman merkityksen, kun ajattelee mikä asema puhujilla oa suljetnimmissa ho> vipiireissä; erittäin voi ruhtinas Lie- ven iloita nanttimastaan erityisestä ar vonannosta ja omaamastaan miltei rajattomasta vaikutusvallasta. malla hyläteu todistajiea aaomuksen, että heidän todistajapalkkionsa korvattaisiin yleisistä varoista, velvoittaa Sirenin todistajapalkkioina suorittamaa» yhteensä 306 markkaa. Kolera BZenäjällä. Menäjän ainainen tauti — kolera on suurimmalla osalla varsinaista Menäjää taas tänäkin kesänä levinnyt äärettömän laajalle ja tehnyt suuria aukkoja asukasryhmiin. Useissa piireis sä sairosmu viikottain satakunta henkeä, zoista melkein aina kolme neljättäosaa samalla viikolla kuolee. Kun on vaikea socda tarpeellista hoitoa kolera alueille, on ruvettu vakuuttamaan sinne läh tevien lääkärien ja sairaanhoitajatta rien henget. Maiestccttirikosjilttil leipiin Sircuii! vastaan. Sai kokonaista 7 kuukautta. Sittekun oli käsketty nostaa majes- teettirikosjnttu leipuri Miljan» Artur Sireniä eli Salokantoa vastaan Par kanon pitäjän Nerkon kylästä, jätti kan- ueviskaali G A, Schybergson toukokuun 22 p:nä 1909 hovioikeuteell syytekirjel män, missä vaati Sireaiä rangaista vaksi majesteettirikokicsta rikoslain 13 luwun 2 Z mukaa», koska Siren asun nossaan 23 päivänä huhtikuuta 1908 sanomalla Keisaria väärän valan teki jäksi, oli loukannut Äeuarin ja Suuri ruhtinaan kunniaa. Asia on senjälkeen ollut esillä howio!kc»d:siL ia on useita todistajia asiassa kurltu. Nyt on hovioikeus torstaina antanut lopullis-u pa .ökjcn aftc-?s^l ja ?a soen sel-vittlykii koyneen, ett: Wuja^ Artur Siren ilmotetu-sa ii.ui'n^Äc->a on leu sunnt Keisarl^ljen ä)t0les!cc!:n kunniaa louk!ac>wia sanoja, harkitsee oi'.'atsi tuo mita Sirenin majesteetinrikokjesta p'.d:t- töväksi vankeudessa 7 lu ^autta ja sa Paha omatuntoko..? I»o» patterit valveilla Ferijoe» saalujuylie» aika«a. ^Karjalaa* kirjeemvaihtaja ilmottaa Jnosta patterin vartiosotamiesten itsen sä kertoneen, että heidän oa täytynyt Terijoen juhlien aikana valvoa yöt läpeensä täydessä sota-asussa. Odotet tiin väet suomalaisten nyt vihdoinkin alottavan sen kauan hoetun kapinansa ja silloin heitä tarvittaisin. Jopa eräänä yönä tehtiin hälyytyskin harjoi tuksiin. Nähtävästi tahdottiin koetella, miten nopsaSli tarpeen tullen voitaisiin rynnistää. Kuorma-automobiilit seisoivat niin ikään lastattuina täysissä varustuksissa hyökkäyksen varalta. — On niitä siis muitakin kuin „N. Mremjan" Menshikov, jotka näkevät Suomenmaassa peikkoja ilmipäivällä. Ennen kaikkea näkee niitä Menäjän ul jas. peloton armeija. Paha omatuntoko se urhot panee näin vapisemaan? Tariffisopimus kirja painoalalla. Irtisanottu enst «uodeu alusta. Suomen kirjaltajaliitto on sanonut irti nykyään kirjapainoalalla voimassa olevan tariffisopimuksen. Sopimus on kuitenkin voimassa tämän vuoden lop puun. Samalla oa ktrjaltajaliuto Gra- filliselle työnantajaliitolle jättänyt ehdo luisen uudeksi palkkaussopimnkseksi, jossa palkkoja on tuntuvasti korotettu. Enemmän juhannustvii- nojen ansioluetteloa. Maikka jo oa kulunut viikko juhan nusjuhlista, saapuu yhä vaan netoja juhannustappeluista ja murhista. Näyt tää siltä, kuin kaikki vanhat vihat olisi päätetty viime juhannukjena selioittää puukkojen ja pyssyjen avulla, sillä usei-sa uutisissa kerrotaan itse tapc htuman tijälsi, että teko on tehty kostoksi joistakin enti sistä teoista tai mihoista. Raahen seuduilla vietettiin juhannusta tamalla, jolla juopuneet ihmiset sitä yleensä viettävät. Olutta naulittiin Aasarannassa ankarasli ja sen noustessa päähän rumettiin aydic-iam-ian Llutraup- pias Kostista partaveitsillä, ja huudet tiin: „tänä iltana pitää punas-n .'vuo taman" — siis oiran kuin indiuanien sotahuuto. — ?lhd>.goss^ar. uh^tiu siep pasi keitiiön scinciita haulikon, war?tel I ien: „!o^iol^'aä, t^i miaä ammun", i Mutta muuan uiatt^pcik^ ei !i)aislynyt j ivana ryntäsi eieen?jolloin hanlltks pamahti, ja !?yöktaaja rinta reivittynä ja kaSivc: sapatcinä, lähil mekään luo leinaan. H?nkltoret??l'.an etsijät siteen ! tapaavat hcinct cräiin puun iuureiia. Raahea läheisellä Mikoukarillakaaa ei vanhoja jahauauStapoja aahotettu. Tääl lä iski työmies Frans Lahtinea talolli- senpoikaaa Eemeli Lautelaaa aeljä pu- uottavaa paukoahaavaa, jotka osotti- vat, ettei leikia vuoksi oltu puukkoa vlljelty. Haavottuneea tila o» huo- Ohjelma Kansanvalistusseuraa Uudenkaupuugia Haaraosastoa toimeeapauemissa Laulu», soitto» ja ttrheilu» jnhlissa Myuimte» kirkonkylikssä heixik. 2 ja Z pSiwi»k. Lauantaina: Kello 8 a.P. kokoonnntaaa kirkonkylän kansakoululle, josta mennääa kirkon luo, missä pidetään hartaushetki (ro vasti F. W. Sipilä), ja sittea juh lapaikalle. Kello iz10 a. p. alkavat urheilukil pailut. Klo 3 i.p. Kansanjuhla vaihtele valla ohjelmalla, johoa kuuluu: soit toa, laulua, puheita ja voimistelua. Sun auutaiaa: Klo 5z7 a.p. Aamusoittoa. Klo ^3 a.p. Hartaushetki kentällä (ro vasti F. W. Sipilä). Klo 10 a.p. Juhlajumalanpalvelus kie kossa. Klo 1 i p. Juhlapäivälliset. Klo 3 i.p. Juhlalaulajaiset, joideu oh jelma on ftsältörikas ja vaihteleva. Se käsittää: torvisoittoa, laulukuorojen yhteisesityksiä, voimisteluseurojea yh teisesityksiä, tervehdyspuheen (kirkkohra E. Antila), juhlapuheen (tri ZL. Woion- maa) ja runolausnntoa (neiti Aina Koskinen). Tietoja kansan merkkipäivistä. Heiaäkaa. 11. Manhasta Pietarinpäivästä lue taan takaperin vanhaan Jyrkiin kevät- aikaa 10 viikkoa. Niistä sanotaan: „Kahd:ksas kauralviikko, seitscmäs sekali- viikko, kuudes kuiturviitko, viides ohra- wiilks." 20. J?s Markena sataa, sanotaan satavan 7 viukoa. Paikoltain sanotaan että Markena aina sataa, kumminlin jonkun pisaraa heittää. 25. Jaakkona jalalla, Uotina orrella, sanotaan rulusta. JLa'!ona sulaua, Uotina orrella. Jaattona tulee paarma sokeaksi. Zaalksna oa kirppujen kutnaika. Jaatti) vislaa kylmän kiven veteen. Jos Jaakkona sataa, tulee muka pit kalliset sateet J?s Jaakkona on pouta, ennuste > tt''pcuoj-z sij'iy!lc. sutt)> t Jaakoppina, Pääpukcn., Partih!i> ci, Puilvan-i Pärttylin per^s.u Utklu^at lituict sulhot. 2L. Zanoraan, että jo? Martan päi vänä ivettä sataa, tarvitaan sinä syk^ syna paljon rnyiuamispuita. Se» suu »ipsaa, jonka jalka kipsaa. Jumalal? oa oauea oUat, Luojalla lyky» avaimet. PäivSn pakinaa. Sai korvillee» lisa»ttaa»tSyttLetsij»<A» kettäia oli Lappeeuranuaa rankkuri »t» taaut eriäa irrallaan juokseva» kopattomaa koiraa kiiaai, mutta kuia rankkuri kerkesi koiraa saada säi lytyshuoneeseen, ilmestyi fiihe» «A upseeri, joka ryösti koiraa pois ja >— hakkasi vielä rankkuria korville. Tämä ei ole ensi kerta kui» tve»Z« läisessä sotamäeSsä palvelevat upseerit käyttävät raakaa väkivaltaa ai»atz viattomia ihmisiä vaStaaa — sa»«r ..Työ". — Suomalaiset ssa Likp»- ria vallotaksea riemajvhl». Retshia kirjeenvaihtaja kertoo, että suo malaiset riemujuhlaa aikaaa esiiatyimiit aiia tahdikkaasti, että venäläiset «ps«- ritkia olivat pakoitetut «yö»tö«tt» ea. Keino syöpäläisiä vaS. taan kotieläimissä. Syöpäläiset kotieläimissämme, etexkm nautakarjassa, ovat monia paikoi» to» dellisena maanvaivana, mikä aiheuttaa etäiuteuomistajalle paljo huolta ja eläk, mille kärsimyksiä. Tosinhaa kyllä syö päläiset esiintyvät eaimmäksee» huo»vSti hoidetuissa karjastoissa, mutta saattavat ue sattumalta ilmestyä mihia tahäasa ja nopeasti levitä. Suun määrä keinoja o» suositettu tätä hankaluutta vaStaaa, kirjava loukko eriarvoisia aineita. Muutamat »äiStt ovat vaarallisia myrkyllisyytensä kautta, aiink. esim. harmaavoide; muista kuulee rahvaan sanovaa että ue ovat tehot tomia (kuten kreolinliuoS y. m.). tällaiseen kelvottomuuteen oa kuiteuki» monta kertaa se, ettei ainetta ole käy tetty kyllin tarmokkaasti eikä määrySte» mukaan. Mutta yksi asia oa aina yleensä muistettava: että hymässä seoksessa syö» päläisiä vastaan aina pitää olla suo paa. Suoman pesemisea ja liukeueun- sen kautta tapahtuu «ahaa koneellinen puhdistaminen, jota esim. kreolinliuokse» yksin käyttäminen ei aikaansaa. Hte- roontnnect paikat ja likakimpaleet, joissa lyöpo.laiiitlä oa hymiä lymypaikkoja, liu- ke„cna?, >a vasituinen lyöpälaisaiUt vu ce ,un helpommin ja paremmin > le .. Iluilumaan Erittäin sopi» ^ ^ >e»raa>»a jeoS: Äc.r. aa gr. 100. .ul. wenal. gr. 600. S:r. Runsaihiu pesuihin lämpimillä vedellä.