Lauantaina 5 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 26 — 1910 MW!!t ja M antavat sunnuntaina 6 p. maalisk. klo 5 i. p. Soittajais-Laiilajaiset il nri up! Oviraha sivullisilta 50 p. Kan sanopiston piiriin kuuluville pää sy vapaa. Pelastusarmeija. Tänään Lauantaina Hedelmä- juhla kello 8. Huomaa! Tuomi kukkii. Kaikki tervetulleita! (K. S. 1 k.) V. S U. S. ..Katajan" Mestaruushiihtokilpailu 10 km. matkalla huomenna kello 9 ap. Naisille 2 km. Matkalle lähtö luistin radan kohdalta. Kysykää Sortaialis Makkaratehtaan @.-Y:n Joensuussa saatavana Ä. Hei nosella sekä toistaiseksi hal lissa N:o 4. Kunnioittaen Sortavalan Mkarateiidas Q.-Y. »vastaanottaa. Niin oli italialai- nen professori Emilio Pamolini lähettänyt seuralle äsken malmis- tuneen Kalemala-käännöksensä, joka ulkonaisen muotonsa puolesta on komeampi kilin mikään muu mie raskielinen käännös kansalliseepok sestamme. Ulkopuolella olimat pääkaupuu- gin suomenkieliset siivistysseural järjestäneet suuren juhlakulkueen patsaalle. Suunnattoman pitkä juhlakulkue lähti senaatintorilla lippuinensa, soihtuinensa kulkemaan määräpaikkaansa. Joukossa oli useita ylioppilaskuntia, »valtiolliset yhdistykset, kuten Suomalainen 3wija, Keskusteluseura, ja muita yhdistyksiä. Suunnattomat ihmis- joukot olimat keräytyneet katso- maan kulkueen matkaa. Sähkömaloilla »valaistuu pat- saan luo sijoittuiivat joukot miten parhaiten taisirvat, laulukunnat aswiwat lamalle kajahuttelemaan laulujansa, tulkitsemaan niitten tunteita, jotka olimat suurmiehelle tulleet kunnioitustansaosoittamaan. Wakawana istui Kalemalan kerää- jä mankalla paadellansa, Wäinä moinen hänen mierellänsä ja Ka lemalan neito hänen jalkojensa juurella. He kuunteliivat laulua, joka pimeällä talmi-illalla kajah teli. Illalla oli Kansallisteatterin juhlanäytäntö. Oli aijottu päi- wän kunniaksi näytellä merkillinen kotimainen uutuus, Johannes Linnankosken »Ikuinen taistelu", mutta syystä tai toisesta ei sitä näytelty, maan synkkäaiheinen .Kullermo". Ennen näytännön alkua kajahutteli satahenkinen löä ri Toimo Saarenpään mahtaman „Kalewalan kansan laulun". Pääkaupungin lukuisilla yhdis- tylsillä on olleet juhlansa, joita emme tahdo emmekä moi luetella. Kaikkialla juhlapukuisina liikuttu, kaikkialla juhlittu, kuin kansallista merkkipäiivää ainakin. Pääkaupungin sanomalehdet oli- wat kehoittaneet yksityisiä ja ylei- siä laitoksia tulittamaan iltasilla talonsa. Useat yksityiset olimat kehotusta noudattaneet ja myös monet liikkeenomistajat. Monissa vanhoista kätköistä. Kirj. A. R. C. VI. Tohmajärlveu pappila kahdeu ja puolen tvuosisadau . »vaihteloissa. (Jatk.) Omi tamallisine lukkoineen ja kaksine kääntörautoineen sekä ri- poineen. 14 kappaletta tamallista tuo- lia. Kaksi uunikohenninta. Eteistumassa: Kaksinkertaiset owet ja niissä kahdeksat kääntöraudat. Kolme kappaletta omikiinnitti- miä ja yksi haka. Keittouuni lemeine suojuksineen Tilleistä laadittu uuninpiippu. Omi ilman kääntörautoja. Pappilassa oli kaikenmoisia ul- kohuoneita, niinkuin asiaan kuu- luukin, joiden edut ja mukamuu- det kirkkohrrra tarkasti luettelee Meidän esityksemme menyisi liian pitkäksi, jos kämisimme tätä luet- teloa kertomaan. Kirkkoherra Sylmester asui ta- maroineen, lapsineen mukamassa pappilassaan Kirkkoniemellä. Wä hän toistakymmentä muotta oli hän ennättänyt Tohmajärmellä olla, kun jo puhkesi Ruotsin ja Menäjän matilla määrällinen ikkunoissa tuikkimat kymmenet tu- et hohtaen pimeään yöhön. Eipä ollut ilotulitus kuitenkaan laisin- aan niin mahtama kuin mitä miime Runebergin päimänä esim. täällä nähtiin. Juhlat haipumat pois, kynttilät ammuivat ja juhlatunnelma mie- istä haihtuu, mutta se seikka on tärkeä, että tällainen juhla on kansan kiitollisuuden osoitus uh- rautumalle, jalolle työlle. Tällai- nen juhla osoittaa, että meidän kansamme ymmärtää panna ar moa Lönnrotin ikimuistettavalle elämäntyölle. M®@BSE^9Sg3BäBä@SESa@Em8 Kysymys suomalais ten miesten menosta senaattiin on miime päilvinä ollut milkkaan pohdinnan alaisena useissa suoma- laisen puolueen sanomalehdissä, puhumattakaan mastapuolueidem- me äänenkannattajista, jotka tie tysti omat tästä kysymyksestä rien- täneet itselleen agitatsiouikappaletta tekemään hyökkäämällä suomalai- sen puolueen kimppuun siitä syystä, että pari siihen lukeutumaa miestä on uskaltanut nykyisissä oloissa ottaa ivastaan senaattorinmiran senaatin talousosastossa, jonka sei- kan mainitut lehdet leimaamat siksi, että suomalainen puolue mu- ka aikoisi asettua hallituspuolueeksi niiden»venäläisten miesten rin- nalle, jotka nyt senaatissa emin- mät istuimet mallassaan pitämät. Tällaiset tahalliset perustelematta- mat lausunnot eiivät sen suurem- paa huomiota ansaitse, jääkööt ne omaan armoonsa. Mutta, kuten sanottu, on asia ollut milkkaassa pohdinnassa oman puolueemme lehtien keskuudessa. Sen alotti tällä kertaa ..Aaruu- lehti". ' Tehtyään ensin'selkoa siitä asemasta, jossa senaatin ta- lousosasto kokoonpanoonsa nähden nykyisin on, lausui lehti käsittä- mänsä kyllä niiden miesten iva- kauniuksen, jotka nykyisissä ivai- keissa oloissa omat uskaltaneet se- naattiin astua ja jatkaa sitten sen- raamaan suuntaan: „Me emme kuitenkaan näe mi- tään edellytyksiä siihen, ettäsenaa- tiu talousosaston nykyisessä tilassa ollen parin taikka maittapa useam- mankin suomalaisen senaattiin me- no möisi asiain kulkuun »vaikuttaa. Että heidän apunsa siellä on erit- täin termetullutta monessa ralkai- sussa, joissa ivaaditaan kansan olojen tuntemista, sitä moidaan pitää luonnollisena. Mutta käy- tetäänkö heidän tietojaan ja anne- taanko heille maikutusta myöskin sellaisten päätösten teossa, jotka koskemat kansallisen elämämme ja »valtiollisen itsenäisyytemme elineh- toja ja tarkottamat menäläisen hallitusjärjestelmän laitonta maa- haunne saattamista, sitä emme moi uskoa. Näissä asioissa tulee senaatin menäläinen enemmistö toimimaan ja päättämään Pieta- rista annettujen ohjeiden mukaan. Talousosaston suomalaiset jäsenet mohvat päätöksiin ja toimenpitei siiii joko yhtyä taikka olla yhty mättä. Asiain kulkuun se ei mä- hääkään maikuta." „ Onko niillä suomalaisilla mie hillä, jotka omat tarjonneet tietön sa ja kokemuksensa nykyisen senaa tin käytettämäksi, mitään toiivoa saada jotain korjausta aikaan lailli sen tilan palauttamiseksi maaham me, sitä emme tiedä. Mitkään merkit eimät ainakaan siihen miit taa. Päinmastoin luettiin mii nieksi, että m. m. senaattori Saari kosken on senaatti malinnutmalio kuntaan, jonka tulee laatia ehdo tus »väliaikaiseksi hallinnolliseksi asetukseksi yhdistysten ja seurojen muodostamisesta maahamme." sota, jonka laineet kohta kämimät Suomen rantojakin huuhtelemaan. Wuonna 1705 tekimät menäläiset kasakkaparmet tuhoaman hyöt käyksen Pohjois-Karjalaai», osui mat Pälkjärmen pappilaan, mei mät perheineen mukanaan Wenä jälle. Tohmajärmen pappilan tällä kertaa kiersimät. Sen muoro tuli pian. Kemät- taimella 1708 osui uusi lemoton mihollislauma Tohmajärmelle ja muiden pahojensa lisäksi poltti pap- pilan poroksi. Tuhaksi meni kirk- koherra Sylmesterin kaunis raken nus. Kauman ei kirkkoherra enään katsonut moimansa olla seurakun nassaan. ^ Kun Wiipurin linna kesällä 1110 oli joutunut -venä läisten käsiin, pakeni Sylmester ToHmajärrveltä rauhallisemmille maille. Hän miipyi pakomatka!- laan 12 pitkää muotta, palaten seurakuntaansa masta kun rauha sotimien maltakuntien mälillä oli solmittu. Ison mihan jälestä rakennettiin sitten uusi pappila entisen polte- tun sijalle. Tästä pappilasta ei tietääksemme ole mitään yksityis kohtaista kertomusta säilynyt: muonna 172G mainitaan maau, että Kirkkoniemellä oli pappila ja siinä hymä asuinrakennus ulko- huoneineen. Woimme sentään useista asianhaaroista päätellä, ettei pappila suuri ollut, sillä suu- reii sodan ja isonmihan ajat oli- mat niin perin köyhdyttäneet seu- rakunnan, ettei sillä suuria ma- roja ollut pappilan rakentamiseen panna. Kirkkoherrat maihtelimat Toh- majärmen seurakunnassa, pappi Tällä ei lehti kuitenkaan tahdo anoa, etteikö nykyoloissakin tulisi maikuttaa siihen suuntaan, että senaattiin saataisiin suomalaiset miehet, mutta tämä ei moitapah- tua tukemalla nykyistä menäläistä enaattia. Meidän tulee perustaa siivomme eduskuntaan tai odot- taa hallitussuunnan muutosta Venäjällä. Ia lopuksi lehti tor- juu niiden hyökkääjäin lausuntoja, jotka omat tahtoneet asettaa puo- ueemme mastuunalaiseksi suoma- laisten miesten senaattiin menosta. Tämän ..Aamulehden" kirjotuk- sen johdosta ilmaantui lehteen toinenkin kirjoitus, mapaaherra E. N r j ö - K o s k i s e n kynästä lähtenyt. Siinä kirjottaja asettuu hallituskysymykseen nähden aiman edellistä mastaiselle kannalle koet- taen todeta, että suomalaisten osanotolla hallitukseen nykyolois- sakin saattaisi olla isänmaalle hyötyä. ..Uudessa Aurassa" otti asian puheeksi asessori I. W. H a- m u asettuen hänkin samalle kannalle kuin mapaaherra Hrjö- Koskinen. ..Suomalaisen puolu- een täytyy entisyytensä ja tule- maisuutensa nimessä rumeta hei- tä (hallituksessa olemia suomalai sia) julkisesti ja rohkeasti °tuke- maan", lausuu häu. „Uuden Auran" toimitus puolestaan an- taa tunnustuksensa asessori Ha ivun esiintuomille mielipiteille. Herra Hamun kirjotuksen johdosta uudistaa »Uusi Suometar" aikasemmat sanansa Rainesalon nimityksen yhteydessä, nimittäin: „ Ilmeistä on näin ollen, että suomalainen puolue ei tätä ny- kyä moi puolueena olla se- naatin täydentämisessä mukana, niinkuin se myöskään ei siinä ole ollut, ei hra Saarikosken eneni- pää kuin nyt hra Rainesalon ni mityksessä". Wiime sunnuntain numerossa ..Uutta Suometarta" esiltää jäl leen tohtori Lauri I n g m a n mielipiteensä hallitusasiassa huo- mättämässä kirjotuksessa. Siinä hän aluksi selittelee hallituskysy- myksemme kehittymistä nykyiseen surkeaan tilaan ja asemaan, jonka mallitessa suomalaiset senaattorit miime syksynä senaattoripaikkansa jättiivät. Kirjoittaja jatkaa: „Onko sitten aseina miime syk- systä siinä määrin muuttunut, että mastakkainen menettely kuin silloin, nyt on mahdollinen ja suotama? Toisin sanoin: eimätkä ne syyt, jotka puoluekokous tunnusti täy- s i n p ä t e m ä k s i aiheuttamaan puolueemme miesten eron senaatin talousosastosta, enää ole maikutta- massa, estäen toisia menemästä heidän tilalleen? En ole kuullut edes mäitettämän, että mitään olennaista muutosta olisi tapahtunut, ^a maikeata oli sikin luullakseni osottaa, että ase- ma olisi yhdessäkään kohden olen naisesti käynyt toisenlaiseksi. We- näjän hallitus jatkaa edelleen duu- maenemmistön kannattamana suu- rella laumalla tähänastista poli- tiikkaansa maatamme kohtaan Aiman selmää on, että suomalais- ten miesten olo tai ei-olo senaatis- sa ei tällä hetkellä maikuta tähän suuntaan ja sen toimiin yh- tään mitään. Samoin on „suun ta" täällä kotimaassa suomalaisen puolueen politiikalle »vähintäin yh tä epäedullinen kuin miime syksy nä. Minkäänlaisia..järkiiutulemi- sen" merkkejä nimenomaan soti- lasasiaan nähden ei ole ollut ha- maittamissa. ))^ikäli miime edus- kunnan enemmistöryhmien mieli- pide tulee julkisuuteen on se aiman muuttumaton. Kysymykseen puo lueemme jäsenten senaattiin me nosta ei niin ollen tällä hetkellä moida mastata muulla tamoin kuin miime syksynä mastattiin sa- maan kysymykseen". ..Kantakoot siis eduskunnan enem mistöpuolueet huolen ja edesmas tuun siitä, millä menestyksellä laan muutti toinen toisensa pe- rästä uusia asujamia ja niin oli päästy 1740-lumun alkuun. Toh majärmen kirkkoherrana oli silloin Johan Kyander, joka tullessaan seurakuntaan pappilan muka- na oli saanut haltuunsa ottaa entisen kirkkoherran lesken lapsi neen, niinkuin ivanhan ajan hymä tapa käski. Ei kestänyt kauman, taas sai sota »voimaan ja laajana palona kämi hämitys yli Suomenmaan ja marsinkin yli kauniin Karjalan Maakunnnn mirkamiehistä osa pakeni pois paikoiltaan, niiden jou- kossa myös Tohmajärmen kirkko- herra. Hän jätti pappilansa ja seurakuntansa eikä enään koskaan ollut palaama sinne. Hän sai pakomatkalla ollessaan uuden miraii rauhallisemmilla mailla. Sillä aikaa olimat miholliset Tohmajärmellä mellastaneet ja pappilan poroksi polttaneet. Turussa oleilema menäläinen hallitus määräsi Tohmajärmelle poispaenneen Kyanderin sijaan toisen miehen — Armid Thora nius oli hän nimeltään — ja tä mä muutti heti seurakuntaan Hän kotiutui, rupesi rakentamaan itselleen pappilaa pitäjänmiesten amulla entisen pappilan kimija lalle, kun tuli tieto, että Ruotsin kuningas, joka ei menäläisen hal lituksen nimittämiä miehiä hy mäksynyt, oli määrännyt Tohma järmen kirkkoherraksi toisen miehen Molander — se oli uuden kirkko herran nimi — saapui Tohma järivelle ja niin koma ottelu syn tyi molempien hengenmiesten wä lillä, että ..laillinen" kirkkoherra lopulla nimismiehen amulla ajatti maamme oikeuksien puolustusta uyt käydään. Suomalainen puo- ue on selmästi ilmottanut, millä aivoin se Jahtaisi tätä taistelua 'äytämän, mutta sen käsitys on, miimeksi äskettäin maalien kautta, ^olonaan hyljätty. Elköön suoma- lainen puolue silloin menkö, ilman mitään menestymisen toimetta pää asiassa. ottamaan edesmastuuta päälleen — sotkemalla enemniis- töpuolueiden puolustusohjelman." Näin tohtori Ingman. Kirjoi- uksessaan hän, mikäli mielipiteitä ässä polttamaksi käyneessä halli- tuskysymyksessä tunnemme, osuu aiman oikeaan ja lausuu tuhan- ien mielipiteen asiassa, joka tällä letkellä jännittää kaikkien mielen. Hän aiman oikein kumaa ne syyt la perusteet, jotka puhumat asiain- ilan nykyisellään ollessa suoma- aisten miesten senaattiin menoa ivastaan. Onhan aiman luonnol- ista ja miime päiminä se seikka jo senaatissakin on todettu, että enemmistönä istumat menäläiset enaattorit parin suomalaisen mie- ien »vastaanponnistuksista huoli- matta ratkasemat asiat omalla ta- mallaan, niinkuin ..maltakuniian edut", siinä merkityksessä kuin ne »venäläisellä taholla käsitetään, maalimat. Ainoa, minkä suoma- laiset moiivat näiden heidän käsi- ystään mastaan sotimien päätös- ten suhteen tehdä, on perusteltujen «vastalauseiden tekeminen, mutta mitäpä hyötyä niistäkään nyky oloissa olisi. Aseman ollessa niin sekama ja sotkuinen kuin se nyt on, ei siii »lomalaisella puolueella ole nlie- lestäinine hallituskysymyksessä muuta tehlämää kuin odottaa ny kyisen suunnan muutosta ja koet- taa eduskuilnan kautta saada ase- maitoiseksi. Kun se on onnistu nut," masta silloin on puolueemme mahdollista täydellä todella ottaa hallitukseenmenokysymys uudelleen esille. LtlMuma. Maalisk. 2 p:nä. Puhetta johti manhin nykyisistä eduskunnan jäsenistä, senaattori Leo Mechelin ja pöytäkirjan kir- joitti entinen eduskunnan sihteeri, homioik. notario I. Ahama. Toiniitettiin puhemiehei» ja mo- lempien ivarapuhemiesten maali, joilka tulos julkaistiin jo iviime numerossa. Senjälkeen antoiivat malitut puhemiehet puhemiesivakuuiuk sensa. Puhemies P. E. Sminhusmud lausui: ..Armoisat edustajat Kiitän teitä siitä luottainuksesta, jonka olette minulle osottaneet ma- litsemalla »nii»ut puhemieheksenne Olen koettama parhaani mukaan täyttää mastuunalaisen tehtämä- ni. Eduskunta kokoontuu ajalla jolloin maamme maltiollinen ase- ma on suuresti uhattu. Työmme ei ole helppoa. Ahteiskuntajär jestykseinme perusteet omat tur mattaivat ja siinä kysytään ta mallista enemmän tarmoa ja tai toa eduskunnalta, mutta hymä yhteistyö mähentää maikeuksia täs sä kohden, ja tällaista yhteistoi mintaa nykyhetki maatii. Luot taen siihen, että edustajat täyttä- mät melmollisuutensa, toimotan eduskunnalle menestystä sen työn suorittamisessa." Puhemies ilmoitti sen jälkeen että päiväjärjestyksessä on jäljellä kaksi asiaa: ilmoituksen tekemineii H. M. Keisarille puhemiehen ja marapuhemiesteii maaleista sekä 4 jäsenen »valitseminen kanslia toimikuntaa»». Eduskuntaan saapui samalla juhlame»»ojen ohjaaja esittelijäsih teeri A. Te g erh olm, tuoden ilmoituksen juhlallisista amajaisis- ta, jotka omat torstaina alkaen umalanpalmeluksella Nikolainkir- ossa klo 12 päimällä. Sitten esitettiin ja hymäksyttiin hallitsijalle tehtämä ilmoitus puhe- miesmaalista. Kansliatoimikun- aan ehdotettiin ja hymäksyttiin yksimielisesti edustajat S. Wuoli- oki, Tokoi, Arajänvi ja Erkko. Iltaistunnossa klo 9 johti pu hetta puhemies Sminhufmud il- mottaen että istuni»ossa käsitel- 'ään maltaistuinsalissa torstaina pidettämä puhe ja samalla ehdotti, että se käsiteltäisiin salaisessa is- tunnossa. Ed. Tokoi ehdotti ed. E l o r a n ii a u kannattamana, että istunto samoin kuin kaikki eduskunnan istunnot pidettäisiin ulkisena. Huutoäänestyksellä päät ti eduskunta istunnon salai- efsi. Maalisk. :'> p. Waltiopäiwäin juhlalliset awa- jäiset. Heti kun eduskunnan puhemies ja »varapuhenliehet sekä edusmie het, senaatin jäsenet ja prokuraat- tori oluvat kokoontuneet Nikolain- irkkoo»», alkoi jumalanpalmelus lo 12, jossa saarnan piti suo- meksi ja ruotsiksi romasti N o r d- u n d, tekstinä Ps. 02: 9. Jumalanpalmeluksen päätyttyä 10 1 lähtimat linnam» Keisarilli en senaatin »varapuheenjohtaja, jäsenet ja prokuraattori, edusluu- nan puhemies ja marapuhemiehet sekä edusmiehet ja »nuut henkilöt, !otka oli kutsuttu läsnäolemaan juhlallisuuksissa maltaistuinsalissa. Kenraalikumernöörtn apulaiiien. enaatin marapuheenjohtaja, jäse- net ja prokuraattori sekä kenraali- 'umernöörin seurue olimat kokoon- uneet sinne heille marattuihin luoneisiin. Maltaistuinsalin toiseen päähän 011 kuten tamallista asetettu mal- taistuin ja edusmiehet sijoittuimat paikoilleen kuten näissä tilaisuuk- sissa on tapana. Pöytäkirjaa pitän»ään oli mää- rätty esittelijäsihteer» A. Grön- dahl. Kun edusniiehet oliivat kokooi»- tuneet maltaistuinsaliin, ilnioitti siitä jählainenojen ohjaaja, esit- telijäsihteeri T e g e r h o l m ken- raalikumernöörille, jonka jälkeen kenraalikuivernööri lähti »valtais- tuinsaliin ja hänen edellään ja jälessään asianomaisessa järjestyk- sessä hauen seurueensa. SLe-traaljkmocrnvvri awaa waitiopäiwät. Kenraalikuivernööri Seynin pu^ he »valtiopäimäin amajaisissa oli seuraamasisältöinen: ..Kaikkeinkorkeimmasta käskystä ja Hänen Keisarillisen Majesteet- tinsa korkeassa nimessä termehdin minä eduskimnan jäseniä ja julis taii nykyiset »varsinaiset ivattiopäi mät amatuiksi". Puheen tulkitsi suomeasi ja ruotsiksi kenraaliluutnantti Mar koiv. Puhemiehen wahtaus. Puheniies Sminhufmud tasi: ..Eduskunnan puolesta ilmi tuoi» minä sen alamaisen ku»»»»ioi tuksen ja onne»»toiwotukse»» Hänen Keisarilliselle Majesteetilleen ja uuriruhtinaalle". Puheiniehen puheen menäläisen käännöksen luki ylikielenkääiitäjä Ringivall. Kenraalikuivernööri l»»ki tämän jälkeen »venäjäksi tehdyn luettelon niistä esityksistä, jotka Häne» Majesteettinsa Keisari ja Suuri ruhtinas on Armossa tahtonu eduskunnalle esittää, jonka jälkeen mainittu luettelo luettiin snoniek ja ruotsiksi. „laittoman" pois seurakunnasta^ Tämä ihmisystämällinen ja niin sanoaksemme korkeakirkollinen teko tapahtui mielä päälle päätteeksi jouluaaton aaltona. Wähät siitä, kirkkoherra Molan der jatkoi Thoraninksen työtä pappilan rakentan»isessa ja pian oli uusi pappila malmis. Nyt »valmistuneessa rakennuk sessa oli sali, kaksi kainaria, kyökki ja eteinen. Eimät olleet pitäjän miehet jaksaneet saada pappilaa niin isoksi kuin se jo kerran oli ollut. Sali oli suurenpuoleinen, kaksi siinä oli ikkunaa, oikea lattia, omi lukkoineen ja saranoineen ja harmaasta kirvestä tehty uuni. Kammarit olimat pieniä; muut ..mukamuudet" siinä oli, mutta lämmityslaitoksia puuttui. Ku»» pidettiin tarkastusta pappilassa syksyllä 1748, lupasimat pitäjän miehet, että kammareihinkin hanki taan uunit. Kyökki oli myös suurenpuolei »»en ja se lienee ollut perheen pää asiallinen olinpaikka. Siellä oli suuri perheen ruokapöytä, siellä pitkät penkit ja lamitsat, siellä suuret perheen sängyt. Siellä kaikki työt tehtiin, niin talouspuu Hat kuin muut; siellä romasti saarnansakin kirjoitti, milloin ei kammarissa tarennut. Wielä luettiin kammariksi suuri eteinen, jonka mukamuuksista ei muuta mainita, kuin että siinä oli kaksi omea, joista itäänpäin miettämä oli yksinkertainen, läit teenpäin olema kaksinkertainen. Pihan toisella puolella oli tupa kaikkine tarpeineen ja sen takana Kun tämä oli tapahtunut, pa- asi kenraalikumernööri sisähuouei- iin seurueen saattamana kuten maltaistuinsalin» tullessa, jonka jälkeen eduskunnan puhemies ja marapuhemiehet, edustajat ja muut saapumilla olleet samoin ähtimät salista. uutisia. 3a La Joensuun DäyUlmXseuran johtokunta pyydetään kokoontumaan Ilo saarelle tänään klo '/»L ip. ja kaikki seuraan kuuluvat jäsenet äamaan paikkaan klo 8 ip. Tär keitä seuraa koskevia asioi- esillä. Johtaja. (K. S. 1 k) ta Suomen asiat mintsterineu- lvostossa. Pietarista maalisk. 2 pn»ä. Ministeruieuivosto on käsitellyt ja puolestaan hymäksynyt seuraa- mat Suomea koskemat asiat, ni- mittäin 1 > esityksen (>,.">00 rakit »vuotui- en määrärahan myöntämises tä lisähuoneen muokraainiseksi yliopiston maantieteelliselle laitok- selle: 2) esityksen, että tilattoman mäestön lainarahasto saa hankkia muutamia tiloja Liperin pitäjäs- ä tilattomalle »väestölle jaelta- ivaksi: ^>) esityksen enintään ir>0,000 mk:n myöntämisestä teräshöy- rypurreu ja »viiden purjemoot- torialuksen hanklnniseksi tullilaitok- selle : 4) esityksen mielisairaslääkäri- Mirkojen per»:stamisesta Turu^., Wiipurin, Äiustasaaren ja Lulun lääninsairaaloille: •O esityksen marojen myöntä misestä »valliopäiivänienoihin m. 1011; (>) esityksen pelikorttisuostunnas- ta m. 1911: seka 7> esitykseii, että Suomen mal- tiomaroista kormattaisiin ne san- tarmicn ivahingot, joita he omat kärsineet Suomessa »vuodei» 10o mellakoissa. Totilaeiililjvottam snorittamineu w»lodelta 1910. Asiain esittely senaatissa. Senaatti sai miime lauantai»»a sähkoteitse kenraalikumernööriltä ilinotuksei», eitä H. M. Keisari ala- n»aisessa ministerimaltiosihterin esittelyssä on sumainnut suostua siihen, että »väliaikaisesti saadaan sotilasrahastoon maltionrahastosta siirtää kaksi inilzoonaa inarkkaa tämän sumn»an suorittamiseksi en nen maaliskunn 1 päiivää uutta lukua sotilastarkotuksiin »valtakun nan rahastoon. Asia esitettiin heti yllämainitun tiedonannon saamuttua laua»»taina senaatin talousosastossa (Esittelijä I. W. Wartio- »vaaran lausunto. Esittelijä »vt. kamreeri I. W Martiomaara huomautti, että ky sylnyksessäoleivan »naksun suoritta^ niinen hänen inielipiteensä niukaan edellyttää hallitsijan ja maltiopäi mien ydtäpitämää päätöstä. Muu toin miittasi esittelijä siinä tilai suudessa antamaansa lausuntooir jolloin yllämainittu esichs senaa tissa päätettiin. Viimemainitussa lausunnossaan huomautti esittelijä, että koska, mt tali hänen tietoonsa oli tullut, se naatti aikoo Hänen Keisarilliselle Majesteetilleen tehdä alamaisen ehdotuksen armolliseksi asetukset sonlasmeron suorittamisesta »vuo delta 1010 ja koska tämän asiaii järjestämisen esittelijän mielipiteen mukaan tulee tapahtua hallitsijan ja »valtiopäimien yhtäpitämän pää töksen kautta, kysymys '.varojen siirtämisestä »valtakunnan rahas toon amustuksena sotilaslarkotuk siin »vuodella 1010 on nykyhetkellä katsottama liian aikaisin heräte- tyksi ja tulisi sitäpaitsi sellainen »varojensiirto todenmukaisesti ai noastaai» maikenttamaan asian saattamista onnelliseen ratkaisuun malti.'päiiväin niyöntämaikutuk- ella. Tähän nähden ja koska ma- rojen siirtämistä lälnmpinä miik- ^oina rahalliseltakaan näkökannat- la ei moibti pitää hymin perustel tuna, pitäisi esittelijän mielestä enaatin ryhtyä sellaiseen toimen- piteeseen, että asian eneinpi kasit- tely fai Jääbä aivonaiseksi, kunnes maltiopäimät oivat antaneet ala- maisen maslauksensa aiottuun arm. esitykseen apumaksun snorittami- esta sotilastarkotuksiin muodelta 1010. kaksi pientä kainmaria. Nämä kormasimat tietenkin osaksi asuin rake»»nuste»» puutteellisuudet. Puolen muosisataa oli tämä pappila käytännössä. Sen hua neet olimat, maikka kammareihin uunit hankittiin, kylmän puoleiset asuttaiviksi. Kirkkoherrat »valitti mat tuon tuosta, että mil»» heillä on pappilassa marjötellä. Wuosisadan miimeisellä kymme nellä, »vuonna li02, saatiin »va! miiksi uusi pappila. Suurempi ja komeampi oli se kuin mikään edellisistä. Siinä oli sali, sen kumpaisellakin puolella kolme kammaria ja yksi kammari molemmilla puolilla eteistä, jois ta kuitenkin yksi sai toimittaa kyö- kin mirkaa. Sali oli sellainen, jossa sopi kääntelemään. Se oli hiukan kol- mattakymnientä kyynärää pitkä, toistakymmentä kyynärää kemeä ja noin miisi kyynärää korkea. Ikkunoita oli miisi ..neljä korttelia korkeat ja neljä ruutua jokaisessa ikkun«kaaressa" kuten manhassa asiakirjassa sanotaan, ^iiissä oli sitäpaitsi saranoilla kulkemat luu- kut, jotka yöksi medettiin ikkunoiden suojaksi. Salin uu»»ista mainitaan erik- seen, että se oli laadittu harmaas- ta kitvestä muuten, mutta pesä hienoista tilleistä. Eteläisen päädyn huoneet oli- mat mierashuoi»eiksi »varatut ja ne olimat kokonaan paneeratut. Kumpaisessakin nurkkakamarissa oli kaksi ikkunaa, keskimäisessä maan yksi. Pohjoisen päädyn huoneet oli- mat sainaan tapaan laaditut kuin eteläisenkin, »uutta eimät olleet »3 I senaatin päätös. Senaattori Saarikoski lausui mielipiteensä joksee»»kin sainaan mintaa»! kuin esittelijä ja senaat- ori Rainesalo, samalla kun hän huomautti, ettei hän ollut ottanut osaa senaatin päätökseen, joka koski esitystä marojen siirtämisestä mal- tiorahastosta sotilasrahastooii, lau- 'ui mielipiteenään, että senaatin pitäisi tehdä esitys siitä, että kysy- mys sotilasmaksuu suorittamisesta hifi toistaiseksi jäädä aivoimeksi. Senaatti» ei»emmistö päätti km- tentin maltiomaraintoimituskun- nan kirjelmällä kehottaa maltio- konttoria siirtämään »valtiorahas- tosta sotilasrahastoon 2 miljoo- naa markkaa sekä miimeistään ku- luman helmikmm 28 pnä suorit- tamaan tämän suinman Menäjän rahaininisteriön rahastoon Hel- singissä. W. t. prokuraattorin ivasta- lause. Tämän senaatin päätöksen joh- dosta lausui m. t. prokuraattori, joka oli esittelyssä läsnä, seuraa- maa: Viitaten lausuntoon k. senaatin' pöytäkirjassa lokakuun 21 päimäl- tä 1900 sen johdosta, että k. se- naatti silloin päätti aseluskokoel- massa julkaista lokakuun 1 piiä (syyskuun 24 pnä m. U 1000 an netun armollisen mainisestin, joka koski marojen suorittamista mal- takunnan rahastoon Suomen »val- tiomaroista sottlastarkotuksiin, saan täten Umotta mastalauseeni senaa tin päätöstä mastaan, mikäli se koskee »nainitun manifestin käytän- töön somelluttamista. : Eduskunuan puhemiehen puhe. Esityksessä korkeimmassa pai- kassa helmik. 25 pnä on kenraali- kumernööriu esityksestä käsketty tarkasti ja ehdottomasti nouda- tettamaksi, että puhemiehen on eduskunnan a»vajaisissa W. J.°n 24 §:n mukaisesti lausuttaiva ai noastaan alamaisen kunnioituksen tunteet sekä eduskunuaii päättä- jäisissä lausuttama ainoastaan eduskunnan alainaisen kunnioi- tuksen tunteet W. J:n 2-, ^:n mu- kaisestt. Mainittu korkeimmassa paikassa aimettu käsky esitettiin tiistaina senaatissa, joka päätti heti julaista sen asetuskokoel- massa. Asian esittelijä huomautti, että kysymyksä olema käsky ei ollut tarkotettu kenenkään senaatin alai- sen »viraston, mirka- eikä palmelus- miehen yleisesti noudatettamaksi, »vaan koskee se yksinomaan edus- kmman puhemiestä, joka W. J:u 9 ^:>» mukaan ei ole sidottu mui- hiii määräyksiin kuin perustus lakeihin ja siihen makuutukseen. m S33 SN CÖ S3. S3* MS ani so N Ö3 &9 ra 9 SS LdS maan niin hienot. Pohjoisen pää dyn tulisijat olimat maan har maasta limestä, kun eteläisen oli mat malmistetut ..melkein koko naan tiileistä". Nyt muistutti Tohmajärmen pappila jo uhkeata herraskartanoa^ joka taitekattoineen ja punaiset maalattuine malkoisine ikkunalau töineen kohosi Kirkkoniemen kuir nahalla. 'Nyt täytti uusi pappila kaikki ajan maatimukset. Oli sie' lä tilaa suurellekin joukolle kokoon tua: seu salissa saattoimat useam matkin parit yhtä aikaa milk- kaassa maississa tai miehättämäs sä menuetissa pyöriä: sen »vieras kanimareissa moimat kaukomatka» set saada rauhallisen yösijan py rystä ja pakkasesta tultuansa. Pari kirkkoherraa ennätti uu- dessa pappilassa jo asua, kuu tuli seurakunnan kirkkoherraksi pi- täjän omia lapsia, maisteri Petter Walleuius, Karjalan kuuluisa»» kunmkam» poika. Hänkin asui jonkun aikaa pappilassa, lnutta muutti e»»nen pitkää isänsä tilalle, kauniiseen Jouhkolaan, joka oli rakennettu Tohmajärmen toiselle rannalle. Täällä isänsä kotona miihtyi häu paremmin kuin pap- pilassa ja niin sai tohmajärme- läisten kaunis pappila seista au- tioi»a. Ehkä asui sen kammareis- sa kirkkoherran apulaiset ja mirau- toimittajat, mutta tuota Milkasta seuraelämää, joka pappilat niin kodikkaiksi teki, ei sei» saleissa ollut; Hoidon puutteessa oli pappila mähitellen rappiolle päässyt ja kun Walleniuksen jälestä uusi kirk- koherra seurakuntaan tuli, ei hcrn enään »voinut manhassa pappilas sa asua. Mikä muu »»eumoksi kuiu rakentaa uusi. Tämä mielä nykyisin käytänuös- sä olema oli taas hiukan suurem- pi edellistä. Nyt oli siinä jo kah- deksan huonetta ja kyökki, suuret marastohuoneet ja säiliöt. Oli sali suuri kuin edellisessäkin, jollei aiman yhtä tilama, olimat asuin- kammarit komeat talonmäkeä ja mieraita marten. Tässäkin uudessa pappilassa on monet kestit kestetty ja monet juhlat juotu. Uudenmuode»» tans sit, joihin keräytyi Pohjois-Karja- lan herralisto Joensuuta ja Sor- tamalaa myöten, olimat Tohma- järmen pappilassa kuuluisat. Vtti- den maineesta juttelemat manhat, jotka itse iiiissä kämimät ja muis- totieto niitä kaunistaa jutelles- saan ajoista, jotka omat ijäksi menneet. s Me olemme kulkeneet kautta kahden ja puolen »vuosisadan ja katselleet, kuiuka elämää on mie- tetty ja aikoja eletty suuren pitä- jän pappilassa. Ero on sen asu- muksen, jossa kirkkoherra Sylives- ter eleli pimeässä tumassaan ja saarnojaa»» somitteli päremalkean malossa kuunnellessaan lapsien itkua ja tyynnyttämän kehtolau- luu unista sämeltä, ja sen asu muksen mälillä, jonka kuuluisan suuressa salissa uudenmuoden yö- nä taiissimusiikki soreasti soi ja kymmenet, ehkä sadat kynttilät hohtimat miskaten maloaan pi- meään yöhön. B va Mi m 03 <s ta »•* tP VI ST CO &> sa ST «a m P* O a 3' & o» s SO