:o 93 - 5v1 <«« KAI KU, SVSaanarstah-s EloM<un 15 p*:-iw f .rt&. -'öhjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kausankatu 2! Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Meidän on täytynyt jo siinä huo- mata sekä epäselmyyttä ja asiallisia erehdyksiä että harhaanjohtamia näkö- kantoja ynnä niistä johdettuja maa- rallisia päätelmiä, määrällisiä ei ai noastaan Suomen kansalle kansana, :vaan nimenomaan juuri Suomen työmäen erikoisille luokkaharrastuksille- kin". Sitten huomautetaan, että jo se so siaalidemokraattien mäite on osottau tunut määräksi, että nykyisten yhteis- kuntaperusteiden jatkuessa muka jou- duttaisiin siihen, että rikkaus main täsmäisi samalla kuin rikkaiden luku mähenisi ja että köyhien joukot pai- suisimat main suuremmiksi, jolloin „rik- kaiden ja köyhien mälillä ei olisi tus- kin yhtään itsenäisesti toimeentulemaa, marallista ihmistä", sitä mähemmän niin sanottua keskiluokkaa. Suomalainen työmäenliitto asettuu siis heti sitä sosialistien Forssan oh- julmassakin omaksumaa uskonkapoa- letta mastaan, joka oikeastaan tekee kaiken parannustyön tässä yhteiskun- nassa toimottomaksi ja tarkoituksetta- maksi. Edelleen huomautetaan tässä Suomalaisen työmäenliiton periaat teellisessä ohjelmassa: „Forssan ohjelmassa sanotaan: ..Köyhälistön joukko kasmaa, ja sa- massa kasmaa myöskin riistäminen yleensä, jonka kautta yhä laajempain työtätekemäin kansankerrosten elämän- ehdot joutumat jyrkkään ristiriitaan niiden (s. o. työmäenluokan) oman tuo- tantokymyn sekä sen kautta syntymän yhteiskunnallisen marallisuuden paisu misen kanssa". Tämä mäite sisältää toisin sanoen sen, että kuta enemmän jonkun maan kansallismarallisuus kas- maa nykyisen yhteiskuntajärjestyksen ai- kana sitä kurjemmaksi käy työmäen lila siinä maassa. Tämä käsitys on meistä enemmän kuin määrä. Se on -.vaarallinen työmäenluokalle ja koko maalle. Siitä moi kuka tahansa me- tää armeluttamia johtopäätöksiä, lä- !>innä sen, että kuta pitemmäksi työ- mäen onnistuu saattaa maan kansal- lismarallisuus, sitä kultaisemmat ajat koittamat työmäelle. Eikä tarmitse lu- ke a montaa rimiä Forssankaan ohjel- maa, ennenkuin huomaa jo siinä teh- dyksi samallaiseu miltei samallaisen johtopäätöksen: Sanotaanhan siinä: ..tuta enemmän kapitalismin kehitys «se, joka tekee köyhästäkin köyhemmän) kartuttaa köyhälistöä, sitä enemmän sila pakoitetaan ja tehdään kykenemäksi taisteluun kapitalismin kehttystä mas taan". Toisin sanoen: mitä enem- män köyhää köyhempiä laumoja syu- tyy, sitä mäkemämmiksi nämä käymät — sitä paremmin ne pystymät taiste- luun, sitä lähempänä omat onnen muu- toin saamuttamattomat kukkulat!" Niinikään asetutaan tuossa S. t. l:n jyrkästi kaikkia sosialistien mal- t-ollisia hourailuja mastaan: katso- taan mahdottomaksi meidän oloissam- me ajatellakaan sellaista hallitsijamal- lan supistamista, jonka sosialistimme oivat ottaneet kaikkein ..lähimpien" tehtäiviensä joukkoon: lainsäädäntöjen kautta katsotaan mahdottomaksi saa- muttaa eduskuntamaltaista hallitusta- paa; osotetaan sosialistien äänioikeus- maatimusten hurjuus, heidän kansalli- suusohjelmansa turmiollisuus ja hyljä- tään kerrassaan kaikki tuumat liitoista Venäjän »vallankumouksellisten aines- ten kanssa. Tällaisten puuhien katso- taan johtaman niin määrällisiin seik- kaikuihin, että meidän kansamme moi niissä hukkua. ..Aksityinen moi panna elämänsä alttiiksi, mutta se, joka teollaan tuot- ma maaraa oman kansansa elämälle, on rikollinen. Menäjän mapauspyrintöihin me moimme ottaa osaa ainoastaan yh dellä taivalla, pysymällä Menäjän sisällisistä selkkauksista täysin eril- tämme ja toteuttamalla omassa kes- kuudessamme meille suodun »vapau den niin, että Menäjän mapauden miehet moimat siihen aina sitomana, »vakuuttamana ja innostamana tosi- asiana miita". Myöskin sitä uskonnon pilkkaa ja uskonnollisten työmiesten sortamista mastaan asetutaan, mistä sosialis timme omat ennättäneet tulla kuului siksi. Ia työn sekä pääoman mältsiäma?- takohtiä se käsittelee seuraamalla huo- mättämällä tamalla: ..Työmäenasian kannalta on mie- lestämme kyllä maikea käsittää työn ja pääoman alituista sopusointua ja mielä maikeampi uskoa niitä mäittei- tä, että työntekijäin ja työnantajain edut aina olisimat yhteisiä. Mutta yhtä maikea on meidän omistaa sitä- kään oppia, että ihmisten keskuudessa ei olisi ollenkaan muita mastakohtia kuin työn ja pääoman, riistämien ja riistettämien. Päinmastoin me olem- me sitä mieltä, että nämä muut mas- takohdat moimat aika-ajoin ilmetä niinkin moimakkaina. että luokkamas takohdat joutumat ainakin toiseen si- f^Tästä johtuu, että^me kyllä käsi- tämme luokkataistelun mälttämättö- myyden, mutta samalla käsitämme myös, että sillä on rajansa ja mää- ränsä ja että nämä rajat ja määrät asettaa koko yhteiskunnan tai kansa- kunnan, sen kaikkien luokkien yhteinen etu". „Me emme hymäksy oppia luokka- taistelusta meidän sosialidemokratian esittämässä muodossa. Mielä mähemmän hymäksymme nii- tä keinoja, jolla se tätä luokkataiste- lua tahtoo ylläpitää. Ei tahdota tun- nustaa mitään inhimillistä hymettä muiden kansanluokkien yksityisissä jäse- nissä edes silloin, kun se ei mitenkään ole kiellettämissä. Ihmissydämen kaik- kia parempia ilmauksia selitetään joh- tumiksi, joko huonoista maikuttimista tai medetään ne muuten maan tasalle, silloin kun nämä ominaisuudet eimät ilmene omalla taholla. Parannusta ei koskaan tahdota pa- rannuksen itsensä muoksi. Parannus otetaan korkeintaan main silloin mas- taan, jos se saadaan, niinkuin sano- taan, pahalla. Mikään ei ole kau heampaa meidän sosialidemokrateillem me kuin ulkopuolelta omaa piiriä tul lut apu sorretulle luokalle, sillä tämän luokan peljätään silloin lakkaaman mi- haamasta ainakin osaa ulkopuolella sosialidemokratiaa olemista". „Työmäki kärsii koko siitä tamasta, jolla sosialidemokratia sen asioita joh- taa, siitä raa'asta kielestä, jolla tätä jaloa, tätä sorrettujen ja komaosaisten asiaa ajetaan sekä siitä totuuden tay dellisestä halmeksimisesta, mikä taiste- lutamassa myös ilmenee". Sosialistien kannasta ammattitaidon suhteen sanotaan: ..Sosialidemokratia ei pane juuri periaatteessakaan mielä mähemmän käy- tännössa mitään painoa ammattitaidon kohottamiselle. Ja mitä yksityisen työ- läisen tuotantokymyn edistämiseen tulee, niin ollaan sitä jotensakin julkisesti mastaan sekä käytännössä että periaat- teellisesti. Ahtä paljon on se myös alkanut halmeksia marsinaista simistystyötä omassa keskuudessaan. Ainoastaan so- sialidemokratista puoluekirjallisuutta le- mitetään ja sumaitaan. Muulle ei an- neta mitään armoa. Työmiehen hen- kinen köyhtyminen tästä yksipuolisuu- desta on mälttämätön seuraus. Me kumminkin pidämme näitäkin lai minlyötyjä asioita tymäen ja työmäen- liikkeen menestymisen ehtoina." Ohjelman toisessa osassa palataan uudestaan eri etujen keskinäisiä suhteita selmittämään. Huomautetaan, että kaik- kien maiden työmäellä ei läheskään aina ole yhteiset edut: »Toinen kansa »valmistaa, tuottaa ja myy, toinen ostaa. Silloin on näiden kahden kansan kesken jo sama suhde kuin ostajan ja »nyyjän konsanaa. Niiden edut eimät ole yhteisiä. Myy- jän etu on saada mahdollisimman pal- jon myytämästä, mutta ostajan etu on saada se sama mahdollisiminan hal- malla". „Sillä jos toinen kansa lyö talou- dellisessa kilpailussa Loisen kansan, kärsii siitä häminneen kansan koitti luokat, »voittaa »voittaneen kansan kaikki luokat. Silloin on työmäenluokan asia malmoa, että nämä moiton hedelmät tulemat mahdollisiminan suuressa »nää- rässä myös työmäenluokan bymäksi. Tämä johtaa useiinmassa tapauksessa luokkataisteluun. Sitä on silloin käy' täivä, »nutta on estettämä taistelun kehittymistä niin pitkälle, että kansa sen kautta joutuisi maailman kilpa- markkinoilla syrjään. Suomalaisen työmäenliiton tarkotus on pitää silmällä, ettei kansalli- nen tuotantokyky suinkaan heik. konisi, maan että se päinmastoin mah- mistuisi. Sentähden on Suomalaisen työ- mäenliiton tarkotus kehittää yksityis- ten työläisten sekä ammattitaitoa että kohottaa heidän tuotantokykyään". Liiton tässä lausumat periaatteet puhumat itse puolestaan. Ne eimät kaipaa kenenkään suosituksia. Ne omat selmälle käytännölliselle järjelle kiistä- mättömiä tosiasioita. Liitto tahtoo olla mukana kansallismarallisuutta luo- massa. Se tahtoo siitä itselleen main elämänarmoisen osan. „Ko»va työ ja koma palkka", on ol- lut periaatteena Ameriikassa. Siellä on lyhyet työpäilvat ja suuri palkka, mutta työtä maaditaan kuitenkin monin »verroin e»»emmän kuin Suomessa pi- temmässä ajassa. Se on tehnyt Ame- rukasta rikkaan maan. Meillä saadaan ijänikäisesti metää malitusmirsiä kotimaisen teollisuuden kannatiamattviii-iudesta, ellei täällä aseteta tykkänään toisellaisia maati- muksia sekä päällystön ja johtajain että työmiesten työmäärän ja laadun suhteen. Luonnostaan ei suomalainen työ- »nies suinkaan ole saainaton. Hän tarmitsee main tasmatnsta ja hymää esimerkkiä työnjohtajain puolella. Eng. lännin työmies on maailman ensimäi- nen. Ia häntä omat olleet siihen ase maan korottamassa juuri hänen omat ammattiyhdistyksensä, jotka omat aset- taneet maatimuksia myöskin hänelle eikä main työnantajalle. ..Kansallinen asia oi» työmäelle konsa kalliimpi kuin ikinä yläluokalle. Sen yksinoikeudeksi emme sitä koskaan tah- do luomuttaa. Sillä juuri rne työ- »niehet enin kärsimme, silloin kuin se kansallisuus kärsii, johon me kuulum- me. Marakkaalla on tilaisuus oppia kielet, muuttaa kansallisuuttaan, luo- pua siitä, niinkuin historia todistaa meilläkin kansamme onnettomuudeksi käyneen. Mutta me emme moi luo- pua. Kansan laajat kerrokset eimät moi kansallisuuttaa maihtaa niinkuin maatetta. Suomalaisen rahmaan täy- tyy pysyä suomalaisena ajan kaikissa käänteissä ja kärsiä silloin kuin suo- malaisuus kärsii, mutta se myös moit- taa silloin kuin sen kansallisuus moit- taa". Yleisiä uutisia. Aaikkeinkorkeitt käskykirje ylimääräisten rvaltio- päimien koollekutsu- misesta. Me Nikolai Toinen Jumalan Ar- mosta, koko Menäjän maan Keisari ja Jtsemaltias, Puolanmaan tsaari. Suo- men Suuriruhtinas, y. m., y. m., y. m. Teemme kaikille Meidän uskollisille alamaisillem»ne Suomen Suuriruhti- naanmaassa tiettömäksi, että Me, tar koin nojautuen heinäk. 7/20 p:nä 1906 mahmistamamme Maltioväimäjärjes- tyksen l9 §:ään olemme nähneet hy- mäksi kokoonkutsua 1/14 pksi syyskuuta 1910 ylimääräiset Maltiopäimät, kah- den kuukauden ajaksi, joilla eduskun- nan on: 1) Laadittaiva, Maltakunnanneu- moston ja Maltakunnanduuman hy- mäksymän ja Meidän 17 päimänä kesäkuuta tänä muonna mah»vistamam- me niiden Suomea koskemain lakien ja asetusten säätämisen järjestystä, joilla on yleismaltakunnallinen merki- tys, koskeman lain 2:sen osan mukaisesti tarkemmat määräykset Valtakunnan neumoston ja Maltakunnanduuman jä- senten malitsemisen järjestyksestä Suo- men Suuriruhtinaanmaan mäestöstä ja toimitettama sanottujen jäsenten maalit; 2) Annettama saman lain 1:sen osan 7 kohdan nojalla lausuntonsa seuraa- mistä lakiehdotuksista: a) Muiden Menäjän ala»naisten saattamisesta oikeuksiltaan yhdeniveroi- siksi Suomen kansalaisten kera, ja b) Suomen maltionmaraston Keisa- rikunnan Maltiorahastoon tehtämistä »naksuista Suomen kansalaisten per- soonallisesti suoritettaman asemelmolli- suuden sijasta. Tämän nojalla Me käskemme että edustajain on saamuttama ylläsanot- tuna aikana Helsingin kaupunkiin mai- nittua meidän armollista tahtoa täyt tämään. Nikolai. Pietarholvissa (heinäkuun 27) elo kuun 9 p. 1910. Ministerimaltiosihteeri La n g h o f s. — Kenraa!ikuwernööri Seyn on määrätty amaamaan ylimääräiset maltiopäimät. — Määrärahat uusia rauta tierakennuksia tvarten on korkoiin- massa paikassa hylätty. — Hylätty eläke. Karkeimmassa paikassa on hylätty kamreeri P. A. Rikbergin pyytä»nä eläkeanontus. — Kuten muistamme kieltäytyi maltion- marain toimituskunnan kamreeri N. niniellään »varmentamasta senaatin minne marrask. ;>0 p. tekemää pää töstä, jolla senaatti päätti antaa mal- tiokonttorille määräyksen sotilasmiljoo- nien suorittamisesta. — KulkulaitoSrahaston meno- sääiuö on »vahmistettu. — Eduskunnan esitys etumaksu na maltiorahastosta suoritettujen li milj. markan siirtämisestä kulkulaitos- rahastoon hylätty, on samalla »nää- rätty, että sanottu rahamäärä heti on poistettama kulkulaitosrahaston pää- omatililtä ja sillä hyivitettämä »valtio- rahastoa. — Sotilasmiljoonat. T. k. 10 pnä »vietiin Helsingistä Pietariin 18 milj. markkaa. Nyt »valmistuneessa maltion tulo ja »nenoarivioehdotuksessa on kysymys sotilasmiljoonista simuutettu, koska ei mi^lä ole hallitsijan päätöstä .v. 1910 eduskunnan mastauksen johdosta esityk- seen sotilasrahaston täydentämtsestä. Senaatti on esittänyt H. Majestee- tilleen, että julkaistaisiin erikoinen tulo ja menoarmion lisäsäännös, mikä kos kisi nmta sotilasrahoja. — Eduskunnan esitys luolka- järjestetmän poistu»uisesta »valtion rautateillä on torkeimniassa paikassa jätetty huomioon ottamatta. — Luctsipäällikön apulaiselle, mapaah. I. Indreniukselle ja öiversti- luutnantille luotsilaitoksessa von Bons' dorssille on korkeimmassa palkassa myönnetty heidän kimuloisuuden »vuoksi pyytämänsä »virkaero. — Maltiolaina. Hänen Majes teettinsa Keisari on sumainnut armos sa suostua senaatin esitykseen siitä, että muutamille tilallisille Turtolan ja Kolarin kappeleissa, Oulun läänissä, heidän tiloihinsa kiinnitettyjen yksityis- ten lainojen maksamista marten »nyön- nettäisiin '^30,000 mk. lainaksi 5 pro- sentin korkoa mastaan ja korkeintaan 10 muodeksi, sekä sumainnut armossa sallia, että ylläoleiva summa makse- taan maltiomaraston lainausrahas- tosta, johon maltiorahastosta lainan muodossa siirretään sitä marten tar- »vittamat 330,000 mk. sillä ehdolla, että äskenmainittu laina muoden ku- luessa palautetaan miimesanottuun ra- hastoon. — Ratkaistuja Suomen asioi- ta. Korkeimmassa paikassa on rat- kaistu seuraamat asiat: Senaattori Rainesalo »näärättiin tarkastamaan edustajain maltakirjat ylimääräisten maltiopäimien kokoon- tuessa. Senaatille annettiin oikeus esittää lakiehdotuksia uskonnollisia oloja mar- ten Suomessa. Arm. asetus normaalisyseoiden luon- nonhistorian ja maantieteen yliopetta- jan »viran perustamisesta mahivistet- tiin. Psykiatrian ylimääräiselle prosesso- rille määrättiin samat palkkaedut mi- rastaan erotessa kuin on ylimääräisillä professoreilla. Kuortaneelle rakennetta»vaa keuhko- tautisten parantolaa marten on myön- netty Suomen yleisistä maroista 72,032 mkaa L0 penniä Kuortaneella kansanparantolan paikan pakkoluomut- tamiseksi. Helsingin laimapäällikköyhdistyksen anomus, että sen 1906 ottama mal tiolaina 75,000 mkaa, saisi jäädä suo- rittalnatta 5 muoden ajaksi, hymäksyt- tiin. Teknillisen korkeakoulun laboratori- rakennuksiin myönnettiin 250,000 mkn määräraha kuluivan »vuoden ja 500,000 ensi muoden menoarlvioehdotukseen otet- tamaksi tonttien ostoa »varten. 300,000 markan erä »nyönnettiin eräille turtola- ja kolarilaisille. Kuusjärmen malmilöytöjen tutkimi- seen myönnettiin 35,000 mkaa. Ko»nitean asettamiseen kätilöiden oh- jesääntöä ja kätilöiden malmistamista koskemia määräyksiä tarkastamaan suos- tuttiin. Björlbodan Tehdas-Osakeyhtiön tul- liperuutusanomus jätettiin huomioon ottamatta. Iymäskylän seminaarin malmistus- laitokselle seminaariin pyrkijöitä ja kiertokoulunopettajiksi aikomia marten »nyönnettiin 3,000 mkan muotuinen amustus 3 muoden ajaksi, jos maltio- rahaston tila sen sallii. Heinolan seminaarin jatkoluokkien ylläpitämiseksi myönnettiin 2,000 mkaa 3 muoden ajaksi, jos maltiomarat sal- limat. Tampereen yleisen sairaalan kalus- ton ja koneiden hankkimiseksi myönnet- tiin 140,000 mkaa, jos maltiomarat sen sallimat. Iymäskylän uusi asemakaama mah- mistettiin. Määrärahoja simistystarkotuksiin on »vähennetty yht. 1,350,0 A 0 mklla. — Alamaisuuden tunteiden esittely. Pyhän synoodin yliproku- raattorin esitellessä ..Standartilla" hei- näk. 28 p:nä niitä alamaisen uskolli- suuden tunteiden ilmauksia, joita Sal min pitäjän karjalaisten lähetystön ja oikeauskoisen karjalaisen »veljeskunnan puolesta on esiintuonut Suomen arkki piispa, on H. M. Keisari sumainnut omakätisesti merkitä: „Luettu naeli- hymällä." — ÄZaltion tulo j-n menoar wioehdotus. Senaatin laatiman m- luman muoden »valtion tulo- ja meno- anvioehdotuksen »nukaan nouseivat mal- tion tulot 144,441,'>00 mkaan. Muon- iia 1909 tekimät »valtion tulot 131 miljoonaa 773,000 mk. Lisäys tekee siis 12,<>68,300 mk. eli noin 9,«i " o »vuoden 1909 armioiduista »valtion tuloista uvastaten 5.572,000 mk. eli 4/... <>/<» »vuodesta l908 muotcen LlsäyZ johtuu pääasiallisesti 4,700,000 inkan lisätuloista kruununmetsistä, 1,700,000 mkn maltionrautateistä, tuontitullia 2 nuli. 100,000 mk., pa lotviinanmalmistusniaksuja 2,ti80,000 mk. ja »nallasjuon»asuostuntaa 500 tuh. >nk. Menot tekemät taas m. 1910 »val- tion tulo-- ja menoarmiossa 128 milj. 404,030 mk. 4 p., »vastaten 122 milj. 172,224 mk. 30 p. muonna 1909. Lisäys tekee siis 6231,805 mk. 74 p., ivastaten non: 5,n> "/<> »vuoden 1908 maltioninenoista «»vastaten 7 miij. 3()7,854 »nk. 19 p. eli 6,41 0 o »vuodesta 1908 muoteen 1909). Muoden 1909 menoihin »verrattuna osottaa muoden 1910 menosääntöehdo- tus seuraaivaa lisäystä »nenöissä: Hallitsijan käyttömaroissa 50,000 lnarkkaa; Hallituslaiiosten menoissa 170,500 »nk.: Tuomioistuinten 493 tuh. 300 mk.: Siiviilitoimituskunlaon kohdistumien ballinnonhaarojen me- noissa 612,889 »uk.; Wa!tiomarain- t onnit us! untaan 174,275 mkaa. Ka- maritoimituskuntaan 1,458,900 mkaa: Kirkollisasiaintounituskuntaan 900,785 inkaa: Maan:viljelystoimituskunt>»ali 205,185 »nk.: Kulkulaitostoimitnskun- ia'.n 1,270,492 mk.: Kaupva- ja teol- llsuu?'toi»niluskuntaan 773,164 mcrk- kaa ia talo»lsosaston kansliai» »nenot ll>5,2000 »narkan lisäystä. -- Seminaarit. Naahen semi naarin harjotuskouli».', yhdistetyn luo- kan opettajattarelle Fanni Airakselle on nlyönnetty ivirkamapautta ensi syyslukukauden alusta marraskuun puolimäliin tai Minneistään jouluk. 1 päimään saakka. Sijaisina toimimat neidit Anna Schreck ja Hanna Poh- jola. — Kajaanin meijeri- ja mylly- osuuskunta r. l. on senaatilta ano- nut, että ..Kajaanin osuusmeijerien- osuuskunnalle aikoinaan myönnetty 60,000 mkn maltiolaina saataisiin siir- tää tälle osuuskunnalle, joka aikoo ot- taa haltuunsa mararikossa oleman «Kajaanin osuusmeijeri"-osuuskunnan marat ja melat ja mastata niistä. — Muurin murha. Kenraali- kumernööri on ilmoittanut m. t. pro- kuraattorille, että hän, arm. asetuksen nojalla 16 p:ltä helmikuuta 1816 oi- keudenkäymisestä niissä asioissa, jotka koskeivat yhteisesti Suomeen sijoitettu- jen Menäjän sotajoukkojen sotamäkeä ja asukkaita Suomessa, on lähettänyt 22:sen armeijakunnan päällikölle jäljen- nöksen m. t. prokuraattorin kirjelmästä talollisenpoika Muurin murhan johdos- ta, jotta mainittu päällikkö ryhtyisi asian aiheuttamiin toimenpiteisiin ja on kenraalikumernööri tällöin pyytänyt tiedonantoa siitä mihin toimenpiteisiin asiassa on ryhdytty. —-Yksityiskoulujen waltioawnt. H. m. Keisari on periaatteessa hymäk- synyt annettamaksi Oulun yksityiselle suomalaiselle yhteiskoululle »vuosittain 4,000 markkaa koulun kutakin kolmea ylintä luokkaa kohti ja 3,500 morkkaa kolmannen rinnakkaisluokan ylläpitämi- seksi, sekä 1,000 markkaa lisäystä ensi- mäisen ja toisen rinnakkaisluokan mal- tioamustukseen, eli siis lisäksi koululle ennen myönnettyyn amustukseen kolinea yläluokkaa kohti yhteensä 12,000 mark- kaa »vuodessa syyslukukauden alusta 1910 tammikuun 1 päimään 1913 ehdolla että oppilasluku näillä luokilla nousee kes- kimäärin mähintään 12:een kullakin luo- kalla ja rinnakkaisluokilla lisäystä enin- tään 5,500 markkaa »vuodessa ensi syyslukukauden alusta kunnes osasto! o»vat siirtyneet luokka luokalta läpi kou- lun, ehdolla, että oppilasluku jokaisen jaetun luokan »varsinaisella ja rinnak- kaisosastoilla yhteensä on mähintään 45 ja että uusia rinnakkaisosastoja ci enää perusteta: sekä Oulun suoinalai- selle jatko-opistolle yli sen 2,000 mkan muotuisen amustuksen, jonka senaatti moi edellämainitun Arm. Julistuksen mukaan myöntää, lisäystä 1,000 mk. muotta ja luokkaa kohti eli yhtee»»sä muotuista lisäamustusta 3,000 mk. mii- den muoden aikana tammik. 1 p. 1911 lukien, ehdolla että oppilasluku kullakin luokalla nousee keskimäärin mähintään 10:neen. Suomen valtionrautateillä ui» 2:ita vuosineljännekseltä 1910 uloseitämä töntä tavaraa osotettuna seuraaville henkilöille: Pietarsaari: Siekkinen, T kkanen, Becker, Kallio. Kokkola: Lehtovaara, Björk, Kilit, omist., Viklund & Sandström. Ylivieska: Ahola. Oulainen: Kangas, Salo. Oulu: Sanomalehti Kaiku, Piirai nen. Kemi: Ahonen, Lepistö. Rovaniemi: Castren, Blom, Kuo lajärven seurakunnan kirk. kassa. Asianomaisia omistajia kehoitetaan ennen lokakuun 8 päivää perimään tavaransa uhalla että ne muuten myydään. Helsingissä, Liikennekonttorissa, elokuun 8 p:nä 1908. Axel Sievers. (Dulun kaupungista. (Dtiluit kaupungit: Arm. Ocrra poliisimestarille. Wiime perjantain Kaiussa n:o 92 olleen pääkirjotuksemme johdosta olette Te telesoonikeskustelussa uhannut nos- taa meitä mastaan oikeudellisen kan- teen, ellemme peruitta sanottua kirjo- tusta sen kokonaisuudessa. Me em»ne moi käsittää tätä »vaati- »nusta muuksi kuin hetkellisen pahastu- misen ilmaisuksi. Sillä Te ette moine täydellä todella ja kylmästi asiata pun- niten pyytääkään, saatikka sitten ivaa- tia, että veruutetaan kokonainen artik- keli sen takia, että olojen armostelussa myös hipaistaan Oulun kaupungin po- liisilaitostakin. Ia mitä n»e sitteil olemme lausu- neet semmoista, joka moisen ubkaulsen oikeuttaa':' Olemme »vain tuonut julki hubuja, että niin suurta tarmoa ja niin juurta kykyä ei ole poliisikunnassa oleinassa kuin. enennyt rikollisuus ja kehittynyt rikostekniikka maatii, jotra saataisiin kaikti lukuisat rikoksentekijät oikeuden käsiin. Tämän käsittäminen loukkaukseksi jotakin yksityistä poliisi nuran omaista kohtaan on tosin n-liiet tämissä, mutta ken artikkelin tyynesti lukee, hän huomaa, että kirjotuksen koko sämy ja tarkotus ei tähtää ketään hen kilökohtaisesti, maan yleensä poliisiolo- jen parantmnista. Tämmöisen toimomuksen tai »vaikka pa »vaatimuksen julkilausuminen lienee toki paikallaan nykyhetkenä, jolloin miestit myötäänsä kertoivat »veritöistä ia muista rikoksista, joista toinen on toistansa ilettämäinpi. Wai pitäisikö silloinkin main maieta, maikka kaikki miittaa siihen, että poliisitoiminta on saatoma teliokkaammakft. Jos tästä puhuttaessa jotkut ylemmät tai alem- mat poliisimiranomaiset tuntemat it- sensä loukatuiksi, niin »ne sitä milpit- tömästi ivalitamme, mutta luulemme kuitenkin sanomalehtimies melmolliiuu- deksemme sanoa asiassa suoran sanon. Jos Herra Poliisimestari täntänkii» jälkeen todellakin uhkauksensa kanteen nostamisesta panee täytäntöö:', niin tusk-.n kykenee ie oikeiidenkäynti kaiten- kaan todistamaan, että läänin poliisi- oloissa ei olisi korjaamisen ja täydel- lisentämisen »varaa. Kunnioittaen: Toimitus. Sattunee8ta syystä halvaila myytävänä Suuri kartano Torikadun varrella, varustettu 38 tulisijalla ja kiinnitetty 52,000 markasta sekä palo vakuutettu 70,000 markasta. Lähemmin S. Haapalan Asloimistoimistossa. Raution seurakunnassa ilmoitetaan täten haettavaksi kirkkoneuvostolta ennen syyskuun 15 päivää. Opetus- aika 28 viikkoa, alkaa lokakuun alussa. Palkkaa 200 markkaa sekä huone ia lämpö opetusaikaa. Kirkkoneuvosto. kaikenlaatuisia ostatte ja myytte eiuisimmin meidän välityksellä. Kääntykää siis puoleemme halu» tessanne ostaa tai myydä keneita. Nykyääu välityksellämme myytävänä 650 konetta. Luettelo myytävänä olevista ko neista ilmaiseksi. Weljekset Frils. Ykspihlaja. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Kiimingin kirkkoherraniviran jäl- leen täyttämiseksi yhdelle amonaiselle maalisijalle asetetun Wiipuriu suomal. kaupunkiseurakunnan kirkkoherran apu- laisen Mar A. W. Katamiston on tuo- miokapituli määrännyt suorittamaan maalikokeensa 4 p:nä syyskuuta, maali- kysymyksen toimitettamaksi 11 p:nä syyskuuta ja maalin 25 p:nä syyskuu- ta. Maalin toimittajaksi on jo ennen määrätty Oulun kaupunqin komminis- teri Uuno Weqelius. Raution koppalaiscn Jaakko Kojosen tekemästä anomuksesta ou tuomio kapituli myöntänyt hänelle termey- tensä hoitamista marten mirkamapaut- ta li) päimästä elokuuta 1 päimään lokakuuta 1910 sekä määrännyt Kala joen papiston sanottuna aikana huo- lehtimaan Raution kappalaiseumiran boidosta. Muouioniskan seurakunnan kirkko- herraksi on tuomiokapituli 12 p:n elo- kuuta ilmaantuneista hakijois!a uimit- tännr Temmeksen iv. t. kappa!öisen ")!iilo Holmströmin. — Surkea tapaturma. Tapa turmaisen kuoleman sai t. k. 11 '^>:nä Polytnpi's kiriapainon nlikonemestari Oskar Ellenderq Turusta, .pineltä oli Nurmijärmellä »netsä^ty.'r^kellä edellisenä päimänä ollessaan tcivatur- maisesti lauennut kimääri. Kuula sat- tui reiteen ja lie kuula kierrellyt muual- laliti ruumassa. Vainaja, jota oli sizntunyt Helsiilcsissä 1S77, oli :n. »n. muutamia autosta sitten täältä Oulu»» Uudessa Kirjapainossa konemestarina. M. m. on hän oululaisille t'.u>:;ettu rohkealta Merikosken laskemisesta ui- malla. Lähinnä jäi häntä kaipaaiiiaan isä, äitipuoli, sisko ja »veli setä laaja ystämä- ja työtomeripiiri. — Sotviunollinen maistraatin istuntopöiwä oli miinie lauantai, sillä kokonaista kolme riitajuttua, joi den olisi pitänyt olla käsitettäiväno, so- mittiin ilinan oikeuteen »ne!»oa. — Jospa ihmiset aina oimaltaisimat kul- täisen sominnon ja ratkaisisiivat pienet jupakkansa ihncm oikeuspaikalle vienoa, sillä Harmoin kunniaa hakemalta saa! — Kuka sotkee puistojemme Penkit? Usein on marsinini tätä nykyä olleet puistojemme penkit so!ket- tuina niin, että tuskinpa niissä istua miitsii. Wiime perjantai-iltanatin oli eräs Palokunnan puiston ptiufi ter- zvattu joistakii» vaikoin n:in, >'Uä eräs roumasihminen ryivetti pahoin ?.>aat- teensä. — Ä)ar!aust. Eräs poikaiien »va- rasti miime lauantaina kauppias E-ni! Skogstedtin palmelijalta l."> i-.i ri.taa raliaa. joka kuinminkin on jo saatu takaisin. — TaaSlin ajettu polkupyö rällä lapsen päälle. Wiime lauan- taina ajoi täältä eräs henkilö. i jo tunnetaa-?, leski Anna Aiellimur.n !>- ivuotiaau lapsen päälle. Sunnuntaipäimänä samoten Kajaa- n'.n »»'.ääntiellä tapahtuneen polkupi)ö-. räkilpailun aikana ajoi eräs mies »nuu.