Tiistaina 1 p. Helmikuuta KARJALATAR Nx) 12 — »910 g Minkä NIITTOKONEEN Te 03tatte? Luonnollisesti parhaimman, nimittäin jonka myy Osakeyhtiö Agros, Helsinki. Edustaja Joensuussa: Oskar Haaranen. ovat perinpohjaisten koetusten, oivallisten ai neiden ja parhaimman konepajatyön tulos. VII ? I ? auroilla on maan muok- I I UUnll käämistä varten sopivin muoto. ff II VI? aurat eivät rasita eiieni- llunAttmän vetojuhtaa kuin ajomiestäkään. VII VI? auran hankkii sentähden II Lllfla jokainen ajatteleva in aa- mies. Osakeyhtiö Agros, Helsinki. Edustaja Joensuussa : OSKAR HÄÄRÄNEN. Kuopion takaa. // Kun pitkän ajan perästä sain taas manhan yhteisen ystämämme Karjalattaren luettamakseni, omat entiset rakkaat muistot elpyneet sii- hen määrään, etten malta olla lä hettämättä termeistäni teille, enti- sille tuttamilleni Juu'assa ja ys- tämilleni Nurmes Kauppalassa. Maalit omat jo aiman käsissä. Waalipuhujat tekemät miime mat- kojaan, ja sanomalehdet panemat parhaansa paperille puolueensa hymäksi. Hauskaa on puhua ja kirjoittaa puolueasioistakin, kun tietää kuulumansa puolueeseen, jo- ka toimii ja käy maaleihin suurien aatteiden innostamana puhtailla aseilla. Te tiedätte, että meidän manha, paljo kokenut puolueemme, jonka rimeissä maamme parhaat miehet omat taistelleet ja — kaa tuneet, Suomalainen puolue, on sellainen. Minunkin rintani ilos- ta paisuu, kun saan kuulua sen rimeihin. — Oletteko te imelä py- syneet yhtä uskollisina puolueel- lemme kilin ennen? Täällä „Kuopion takana" on sosialistit ja nuorsuomalaiset jaka- neet mallan keskenään. Wiime maaleissa menetimme ainoan edus- miespaikkamme. Ehkä saamme sen nyt takaisin, jos joukolla käymme maaleihin. — Kemätkesästä lähtien omat nuorsuomalaiset täällä metä- neet ankaraa tukkanuottaa. Pääs- kyset omat panneet kaikki moiman- sa liikkeelle saadakseen tänne oikein huoatun maan itselleen. Helsin- ginsanomalaiset omat poikineet mastaan, minkä omat tainneet. Niinä aikoina, jolloin oli asetetta- wa edusmiesehdokkaat, yltyi tais- telu aiman huippuunsa. Pääsky- set tahtoimat yleisehdokkaaksi pro- sessori Th. Homenin ja paikallis- ehdokkaaksi taas omat miehensä. Sanomalaiset olimat malinneet ylitarkastaja H. Nylanderin ja omat miehensä. Kumpikaan ryh- mä ei luomu parhaasta miehes- tään eikä aijo äänestää toisten miestä, jos täytyy luopua omas- taan. Mikä nyt neumoksi? Wä- hennetään kummankin ryhmän miehiä ja perustetaan itsekuhunkin paikkakuntaan kaksi malitsijayhdis- tystä. Tämän tähden komeilee- kin nyt Kuopion läänin läntisen maalipiirin maalilistalla 32 nuor suomalaista listaa. Cli sentään siksi sopua, että somittiin yhteen maaliliittoon. Mutta ..Kuopion täkäläiset" ihaillen näyttelemät tätä maaliliittoa, sanoen: Näin mahtama on meidän puolueemme. Miten huonoa mahtamuutta tämä sentään on! Pääskyset omat nyt siis moitta- neet. Entinen Kuopion nuorsuo malainen sanomalehti ..Otama", joka ainakin loppuaikoina oli jok- seenkin maltillinen ja kannatti sa- nomalaisia, tapettiin ja sijaan han- kittiin „Sawo", joka on mitä pu- naisin pääskynen. Mutta seurauk sena tästä on ollut, etta isot jou- kot maalaisista omat eronneet puo- lueesta ja liittyneet — maalais liittoon. Näin sitä saa harhailla, kun ei saa oikeaa pohjaa jalkainsa alle. Suurella osalla kansaa tääl- lä ei olekkaan mitään makaumus- ta maltiollisissa asioissa. Kuulu- taan maan siihen puolueeseen, jo hon joku Kuopiossa olema sukulai- nen tai paikkakunnalla olema po- hatta kuuluu. Sattumimpana esim. moi pitää erästä tunnettua .kansankirjailijaa, joka ensin on ol- ' lut nuorsuomalainen, sitten sosia- j listi, maalaisliittolainen ja nyt taas nuorsuomalainen. Paljo on hänelläkin uskollisia seuraajia. Olen nähnyt, eitä siellä I—kin on perustettu maalaisliiton ma- litsi'ayhdistys. Se tosin ei ole mikään ihme, sillä ainahan löy- iyy ihmisiä, joita moi nenästäme- tää, mutta se minusta tässä on hauskinta, että siinä sen ensi eh- doktaana mies, joka pari muotta sitten oli I—n innokkain nuor suomalainen. Minutkin hän oli aikonut pistää nuotan perään ja heittää sitä niin monta kertaa Pieliseen, että suomalaisuuteni muuttuu nuoreksi. Tekemättä on on se kuitenkin jäänyt. Laillisuu- den saarna on miehestä taitanut kuimaksi käydä, koska nyt jo pus- kee turpeita. Eiköhän olisi paras puskea kiiviä/ Oletteko tekin, manhat ystämät, näin joka tuulen »viskottamia. Onko teillekin samantekemää kuu- lua mihin puolueeseen tahansa. Oli teillä ennen marmuus asiois- ta. Tiesitte, ettei tyhjänpäiioäinen suunsoittaininen auta, tiesitte tar- mittaman tehdä tosityötä suoma laisen kansallistuuman kohottami seksi, työivnestön toimeentulon pa- rantamiseksi, maanmiljelyksen, kar-1 janhoidon ja toisten elinkeinojen' elmyttämiseksi, tiesitte että Suo-! inctlainen puolue kokenee tässci' kohden jotain aikaan saamaan ja j tiesitte ennen jokainen nainen ja. mies mennä maaliin — ei mat-! kan pituus estänyt ja metää mii- man oman puolueen listalle. — Minusta tuntuu kuin kuulisin tei- dän yhdestä suusta »vastaaman:! asiamme on muosien kuluessa! äynyt maan rakkaammaksi ja kal-" iimmaksi, ja nyt jos milloinkaan on jokaisen annettama äänensä uomalaiselle puolueelle. Karjalan poika. BSS Kaksi kysymystä on perustuslaillisille kipeää. Mut- ta ne omat eduskuntamaalissa pääkysymyksiä ja niihin tahtoisi- mat malitsijat mastauksen ennen maalia. Miten aikomat ..perustuslailli- set" menetellä sotilasmiljoonakysymhksessä, myöntämätkö miljoonat mai kiel- lämätkö? Ia mitä ajattelemat nuorsuomalaiset kotimaisesta hallituksesta, onko se hymä ja siis pysytettämä mai onko se huono ja siis koetet- tama maihtaa parempaan? Pyytäkää nuorsuomalaiset ma- litsijat esim. nuorsuomalaisten sa- nomalehdiltä ja eduskuntaehdok- kailta mastausta näihin kysymyk- siin. Sillä juuri ne nyt ratkais- taan maalissa ja jos aiotte „pe- rustuslaillisia" äänestää, täytyy teidän saada edeltäpäin tietää. selmille, mikä perustuslaillisten kanta lopulta on sotilaskysymyk- sessä? Järki sanoo, Suomen mel- ^mollisuus on ottaa osaa sotilas- ! kustannuksiin. Tunne sanoo, em- *me uskalla myöntää miljoonia, Isillä se olisi „suomettarelaisuutta", jota me lakkaamatta olemme hauk- kuneet, se olisi isku naamaan mei- dän ylmäälle mastarintaohjel- mallemme. Mutta raukkamainen on jo sellainen yksityinenkin, joka ei rohkeuc suoraa» ilmaista lautaansa saatikka sitten maltiollinen puo- lue. Entäs hallituskysymys! Onko esim. nuorsuomalainen puolue tyytymäinen nykyiseen menäläis- ruotsalaiseen senaattiin? Ei luu- lisi. Mutta jos sen kokoonpanoon aiotaan tehdä muutoksia, ärähtä- ivät nuorsuomalaiset kiimaasti. Jos joku suomalainen mies roh- kenee mennä maikka niin kipeää epäkohtaa korjaamaan kuin on oi- keustoimituskunnan päällikön paik- ka, kun senaatilla ei ole siihen panna muuta kuin nuori menä- Iäinen kreimi, niin on nuorsuoma- laisilla suu täynnä manhoja her- jauksia maltion „lihapadoista" ja mallan tamoittelusta. Sanomat, etteimät hymäksy menäläistä se- naattia, mutta eiwät myös kuole- makseen moi nähdä, että se maih- dettaistin kotimaiseen. Ältinkälaisen senaatin nuor- suomalaiset siis tahtoivat, sillä eiivät kai he anarkisteja ole, jotka kaikkea hallitusta mastustaisimat. Olisikohan sittekin niin laita, että tämä nienäläis-ruotsalainen senaat- ti, jonka aikaansaamisessa nuor- suomalaisetkin olimat apuna, on heidän senaatti-ihanteensa. 9?iin ollen ei kukaan rehellinen suoma- lainen moi nuorsuomalaisia edus- kuntaan äänestää. On kuinka hymänsä; hallitus- kysymyksessäkään ei nuorsuoma- laisilla ole omaa marmaa kantaa tai eimät ainakaan uskalla sitä ilmottaa. Ja sekin kysymys on näissä eduskuntamaaleissa ratkais- tama, sillä me emme moi jäädä nykyiseen tilaan, että menäläis- ruotsalainen senaatti saa täällä makiintua. Arpi. muuttaa niinsanottua pysymäistä, olemaista, somitella olemia yhteis- kunnan muotoja hallittujen maih- Uteleman simistyksen ja tarpeiden 'mukaan, laajentaa, kehittää, muo 'dostaa niitä." m:lta 1845. Snellmanin sanoja. „On kyllä totta, ettei ole ole- massa yhtään niin moimakasta ! kansaa, jonka ei ole pakko alistua historiallisen mälttämättömyyden alle, jota se ei pysty mallitsemaan. Wielä mähemmin on pieni kansa tästä poikkeuksena. Mutta sellai- nen moi osoittaa moimansa itse alistumisessa,' sillä ei ole olemassa mitään kohtaloita, joiden yläpuo- lelle se ei kykene kohoutumaan sisäl- lisesti kehittymällä." m:lta 1863. „Ei mikään hallitusmuoto synny kansalle yleisten aateskelujen poh- jalta eikä se, toimeen saatuna, ole aijottu ijäti pysymäksi; maan se mitenkä heidän edustajansa aiko- saa alkunsa hetken kaipiosta. Kaikki mat noitten elinkysymystemme maltiollinen lainsäädäntö saa sen- kanssa menetellä. ,Sotilasmiljoonakysymyksessä sa- nomat ..perustuslailliset" yleensä oleman ..samalla periaatteellisella kannalla kuin hajoitettu eduskun- ta". Eimät siis aio myöntää mi- tään sotilaskormausta, maikka suo- malaiset eimät mieskohtaisestikaan suorita asemelmollisuutta. Mutta ..perustuslaillisten" johtomiehet hrat Mechelin, Donner ja Felir Heikel, nehän juuri simu maltio- päiiväin ja senaatin m. 190ö:n alussa menimät menäläisille tar- joomaan sotilasmjljoonia. Ja nuorsuomalaisten lakimiehet hrat Stahlverg ja Talas selittimät mal- tiopäimillä, että eduskunta pc- tähden järkemyyskeinon muodon, jonka ainoa oikeusperuste on siinä, että se sillä kertaa on tarkoituksen mukaisin ja lähinnä mastaa kan- san tarmetta." miltä 1842. ..Olemme tällä tahtoneet ilmi lausua makaumuksen, joka meidän mielestä olisi jokaisen isänmaan ystämän ja jokaisessa maassa hy- mäksyttämä, sen näet: että isän- maan menestystä edistetään sillä että olemia oloja käytetään kaikkeen siihen hymään, minkä ne suinkin sietämät, eikä sillä, että kemytmie- lisesti hyljätään jokainen keino sen- ruStuSlakieu estämättä kyllä > kaltaiseen toimintaan, sentähden tvoi miljoonat myöntää. Wie-! ettei se mastaa toimeita, ja tyy- läpä esim. ..Turun Sanomat" j dytään sillä aikaa tyhjään kritiik- keskimiikkona makuutti puoluelai-: fiin. Tämä jälkimäinen on tie- sistaan, että „me olemme myös . tysti helpompaa, sillä siihen ei tar- sellaisissa asioissa kuin sotilas- j wita työtä eikä taitoa." m:lta 1861. kysymyksessä täysin selmästi osot- taneet olemamme taipumaisia suos- tumaan suurempiinkin uhrauksiin kuin mitä meiltä kohtuuden mu- „Mikä on pysymäistä esim. ih- kaan oikeastaan moitaisiin maa- misten yhteiskunnassa, sitä ei moi tia". Seuraamana päimänä, tors-! mikään ihmisjärki tutkia. Päin- taina, toinen nuorsuomalainen ^ mastoin olisi kaikki lainsäätämi- lehti, miipurilainen ..Karjala"! nen, kaikki yhteiskunnan hallitus amomielisesti tunnusti: ..Nuor-, tarpeeton, jos yhteiskuntalaitos suomalainen puolue ei ole koskaan itsessään olisi muuttumaton ja pysy- lumannut sitä, että se estää mie- mäinen. Sentähden ei myöskään inästä miljoonia maasta". ! millään lainsäätämisellä eikä Hat No tuletteko, lukijat, tästä nyt lituksella ole muuta tehtämää kuin Maanmittarit! A.lanl*sku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällys- y. m. lomakkeita tmunntmmm Näitä kukkia saatavana Jatmioi (irlipain- l-fo mirikaiiiilL Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmeksessa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkoneo. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen* Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Mönnissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Hausjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. j » H. Ikonen. | Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. . » M. Nevalainen, Kylän- i lahti. ! A h m o v a a r a 11 a : P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Tohmaj arvella: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- nieml. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukko. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Värtsilässä: Maanvilj. A, V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, ÖUölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. iriao. 0.-Y:n Kiriansit. KOULUTABPEITA Jm kirjan. D.-T:a Paasritaiiassa. V akuutus-Osakey htiö KALEVA Vakuu tuksia vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, Opinto-, Elinkorko ja kansanvakuutuksia ilman lääkärfei tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. Utrassa O. E. Heiskanen, lohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilässä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. » Elias Pikkarainsn, Polvijärvellä O. Ahti. Nurmeksessa P.~Eskellnen. Juuan Vuokossa Emil Hyttinen. Junassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Korpiselällä S. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Hammaslahdella J. Puustinen. > H. Wenäläineo. Mulossa F. Koponen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis, Utrassa isännöitsijä H. Vesterintn. Liperin Vaiviosea H. Elovaara. Venäjän kurssi on tänään . 268: 50 266: 66®/ 8 3 kk. . . 263: 60 Ulkomaan kurssit Uk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 3 kk. ... Pariisi a/v . . 3 kk. . . . Antverpen a/v. 3 kk. . . . Berlin a/v . . 3 kk. . . . Lybekki a/v . . 2 kk. . . . Hampuri a/v 3 kk. . . . Frankf. a.M. a/v 3 kk. . . . Amsterdam a/v 3 kk. ... Wien k. s. . . Kristiania a/v . Tukholma a/v . Köpenham. a/v. Chigago a/v . 25: 39 100: 90 100: 50 124: — 124: 10 124: 10 124: 10 209: 40 105: 50 139: 30 139: 30 139: 30 5: 23 25: 24 25: 06 100: 10 99: 60 99: 80 99: 20 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 206: 80 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 5: 16 Huutokauppoja. (K. S. 1 k. 4 s. 63 mm). Tavaranhankinta Liperin vaivastalolle. Julkisella huutokaupalla, joka toimitetaan Liperin vaivashoito- hallituksen kokouksessa kunnal- lishuoneessa maanantaina ensi helmikuun 7 päivänä kello 12 päivällä, tarjotaan vähinvaati- valle hankittavaksi Liperin vai vastalolle 25 säkkiä ruisjauhoja ja 6 tynnyriä silliä, ehdoilla, jotka huutokaupassa ilmoitetaan. Liperissä »/i 1910. K. E. Saarenpää. Ilmoituksia. Keski-Taipaleen Puima osuuskunnan höyrymyllyssä otetaan kaikenlaista viljaa jau hettavaksi toistaiseksi joka arki maanantai ja torstai. Tullia kan netaan 4 litraa rukiita ja 5 lit raa toukoja sekaviljasta. Hallitus. (K. S. 1 k. 4 s. 45 mm.) Tutjunniemen kansakoulun Johtokunta toimeenpanee yleiset Maksu-iltamat vaihtelevalla ohjelmalla t. k. 6 p:n& K. Ruuskaa talossa klo 5 j. pp. Kello 1 päivällä on yleiset hiihtokilpailut 6 km. matkalla. Johtokunta. !IISIBQ Värjäys- tehtaassani valmistetaan kaikellaisia siihen kuuluvia töitä niin kuin ennenkin • ja sarkoja myös kesän aikana vanu tetaan. F. Neppenström. aSQBQBQ Myytävänä. Myytävänä hyvä, puhdasrotuinen jänis koira. Lähempiä tie toja saa t. 1. konttoo- rista. Kaikki ostajat tyytyväisiä! Yhä uusia kiitos- lauseita saapuu „Non plus ultra" parranajokoneen kelvollisuudesta. Se kestää miesijän on täysin vaara ton, ajaa nopeasti, kevyesti ja same tin sileäksi karkeammankin parran. Maksaa rahtivap. ainoastaan 2 mk. 90 p. Lähetetään myös jälkivaati- muksella. Yksinmyyjä Suomessa V. Kröger, Viipuri, Kullervonkatu 21. ~ / JZk * i 4 ^ Viulunkieliä, Joensuun J^irjap. O.- 7:n Paaartianjtassa. Vuokrattavana. Vuokrattavana 1 päivästä ke säkuuta huoneusto, jossa on sali, 2 kammaria ja keittiö sekä tarpeelliset ulkohuoneet Maalari Väistöllä. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 pata toistaiseksi, joka samassa osoittaa juaain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Joensuu—Viipuri A * Joensuu . Iftht. Hammaslahti OnkaiDO . „ Tohmajärvi _ Kaari la . „ Värtsilä . tul. v läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . _ Helylä . . ; Sortavkla tul. n . läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima Ihala . . „ Eliaenvaara tul. „ läht. Alho . . „ Hiitola „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea li tul. läht. Hannila Kavantsaari „ Karisalmi _ Tali . . „ Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n n n Viip. Hels. läht. 3.26110 00 3.3610.10 4. io; 10.44! 4.24! 10581 4.52 11.27: 507 11 42 5.3412.08 5.52; 12 18 6.HI12.36, 6.^:12.551 7.07! 1271 Viipuri—Joensuu Hels. Yiip. tul. n Pietr. n » n n n n n r n yi n yi Viipuri . läht. Tammisuo - Tali . . „ Karisalmi . 7.A 7M\ 8.54 8 .15 8.52 y.fir 9 .53 9 .T7 9.55 9.JI 9.5<J 1.50! 2.0 L 2 24i 2.39! 2.50; 3.09' 3.211 3.33! 3.44 3.56 4.04 600 6.21 6.85 6.49 7.03 7.16 7.25 7.15 5 .57 1120 1.16 1: fl a 2 51 10.4& 5.02 10.29 P $ Pika juna 6.10 2 41 7.SÖ tr <2. S SP 7.M 4.341 5.55 5.06 L03 : 10 .12 | 2.27 11 .03 ; 3.54 -T — S 7.54 _ — 111 .35 — Kavan tsaari Hannila Antrea tul. läht. Koljola Sairala Inkilä Ojajärvi ffiitola Alho . Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima , Niva . . ? Euokkaniemi Sortavala tul. , läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä n Pälkjärvi , Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. , Hammaslahti Joensuu. tul. 6.40 6.50 7.02 7.13 7.25 7.37 7.54 8.091 8.26 8.48 9.00 9.27 9.55 10.16 10.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.55 1.07 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 1.30 1.40 1.53 2.05 2.18 2.31 2.50 3.05 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 6.05 5.24 5.34 6.02 6.ST 6.46 7 .05 7 .33 745 7 .5? 84l 9.03 9." 9.?5 9W 10 .03 10 .51 10.4o 4.45jll.§2 5.2312 .55 Seka jana 4.15 4.27 4.44 5.001 5.32 5.48 6.09 6.24 6." 7.TS 7.53 8 .53 8 23 9." 9.32 I 6.35 6.53 7.1^ 7.4PJ 8.33i 9.iei Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi H "0 £ Asema ST 3 & sr «2 o V ?| 9 "0 V Joensuu . . . 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 5 6.55 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 aof Haapalahti . 8.31 2 8.3S Kelvft . . . 8.53 2 8.5c Vuonislahti . . 9.15 10 9.2c Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — H jr e. M tr Asema g S S f 9 s 'V V T3 V Lieksa .... 6XX Tiensuu . . 6.19 1 6.2( Vuonislahti . . 6.55 10 7.0. Kelvä . . . 7.25 2 7.2' Haapalahti * 7.47 2 7.4'. Uimaharju . . 8.11 10 8.2 Paukkaja . . 8.33 2 «3 Kaltimo . . . r..u i iO 9.0 Jakokoski . . 9.25 5 9.A Kontiolahti . . 9.46 10 9.5 Lehmo . . . 10.16 2 10.1 Joensuu . . . 10.30 — Rautatien tavara- sekä pikati varatoimistot pidetään avou na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällt „ » 4 .J-.PP— » 6 J- PP-., Sunnuntai- ja juhlapäivinä pid tään toimistot avoinna klo 8- 9 e. pp., Jolloin vastaanoteta* ja ulosannetaan ainoastaan & laista paketti-, pika- ja rahi tavaraa, joka helposti pilaa tuu. Joenronn Kirjap. 0.*¥. 1910