N:d 46 — 1910 ' KjföRjiSUOMI Perjantaina helmiknim 25 pnil John Redmond, irlantllaiston notsionaliistien johtoja, jon>ka nimi on wiime aifoiuta usein mainittu Englannin iparlamentti- asioita koskemissa söhkösoinomissa. Z KIRJAPAINO g Jyväskylässä Puhelin n:o 9 Kaksi reipasta ukkoa. :o*ti. E sitä in me tässä kaksi tvanhaa. ! luistelijaa, joika ottinmt osaa äskeisiin Kuten tunnettu, Mvat novjaloiset ^tristianinÄsa pidettyihin lmstinkilipai- innoskoita urheilun harrastajia ja ur-puihin. Toinen, Slznv^-rison, on 81 heilijoita. Lapset alkavat io 5—6 ikäisinä luistella ja urhellua jatketaan sitt>en säännöllisesti tvonhoille päuville ivucitias. loinen Thommesm, 74 ivu>o>- tias. kanat otvat hMiä ihautosia sekä hoita- wak poikansa hlzavin. >Wäri on kolval- litsesl» tuhanharmaa, mustilla pilkuil- la ja täipliAä. nokka ja jalat otvat kel^ taisek setä höyhenettömät. Poikaset kehitlywäi pian ollen jo 2 kuukauden w<mhoina malmiir teurastertamaksi. Leghorn rotu on kotoisin Italias- ta. Tämä rotu m ermäm ahkera mu- nija. a?ntaen noin 180 noin 60 gr pai namaa munaa Vuodessa. Amerikas sa on muuan Leghorn kana 10 wuon- na antanut 2,151 munaa, joka. aina- fin sen kirjallisuuden mukaan, joka meillä on ollut käytenämänä lienee suurin määrä mitä yhdesrä kanas.ta on jaaiu. Halukkaita hautomaan euvät tämän rodun kanat ole, rnuita jos ker- ram Leghom kana on siihen rumennut hoitaa se huolellisesti hautomien ja poiikaser. Näriltään on Leghorn ro- tu toaffoinen, musia tai ruskea. Nok- ka ja säärot owar vaalean keltaiset. >lo- ko Pienempi kuin Plymench-Rock ro- du n. Kumpiko nyi esitetyistä roduista on tvalntovva, riippuu monesia seitas:a. Koska Plymourh-Rcck vn suurcmpi ko- koinen, mutia munii mäheimnän on se edullinen sellaisissa paikoissa, joissa Ipoiikasia >hywin ja hixväsrä hinnasta saadaan kaupaksi ja jo-ia siis kanan- hosto Perustuin teuraseläinten mym- nm Palljon muuiipj Leghorn pii luon- nollyesti muna lana ja si.ö käyieiläivä siellä, missä munaniniMii on pääieik- ka j«.jos,sa teuraseläinten kauppa ei ole «dullin m. Kun rotu on ivalitiu. naliiaan sii- doseläunei huomioon omaen elieimär nämä ia a olla liian nuoria e kä liian »vanhoja. >Toipiwa ikä on 1—3 muot ia. Niinkuin kaikissa Ääm.hoidossa siitoseläimen maliniaan on pantaira ^ Wiola tulee siitoseläinten Ma aikai- fin haudottuijen. ei kesäkuun 1 päiivää ml>öhemPään ja kanain suhteen on !huomatiasva, että ne omat alkaneet munia synchmämuodellaan, jovta woisi "f 0S> f rt . u I-un,rcail ti_ ip we l0itwoa?. eittä poikasistakin saataisiin ai- -.if".!* 11 , 0:l .f'" sa ja M at ne siksi jo miikon manhasia asti, wähitellen siihen totujettaniat. Suurta »varovaisuutta noudatet!jak>>on kuidenkin sillä pienet poikaset moimai helposti kylmettyä. TäysikasMuiseksi tulma ruokitaan kanat kahdesti! Päimässä, aamulla ,a illalla. Ensimmäinen ruokinta tapah- tuu mahdollisimman aikaisin eli esim. Ko 6 aamulla. Kanan on. yleisen ruo- kiMajärjestykscn mukaan kanaloissa annenu syödä aam. liko-ruokaa ja ilta- puolella- jHviä, mutta sun samalla Pan naan Luutta painoa siihen, että kano- ien tulee olla paljon liikkecssä, on ymmärrettävä, ettei ylempänä ma!- nilitu ru>z>kintajärjestys ole aiwan tar koituksen «nukainen. Kun kana näet maimarta on aamulla Morhain syönyt kuwun täpösen täyteen, tulee se hel-^ posti kaickeatst ja Melloksi ja jättää ko- : Suorittaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa työtä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme Kauppaliike, kinppiktrt&non j» nyky Un planea rivaruton kuun*, hyvlili liikepaikalla, jokaplta&iaen TilkaaliikkeiMn laivakolan Turrellfc, laivalaiturin TiereUa, eritULin kMi- niiUa paikalla myydi&n omilta an toiMlla alalle muuttamisen vuoksi helpolla. Paikka •opii (nyftskin huvilaksi. On aivan ULhella hyviä lohen k ai ««ro» koskia. JpäsljlM KimtEimistäuAsioimisliUe Tucmu Yirililou. 1-8 kuisia inu-nijia. Hautominen koetettakoon?aada suo- Täs:ä älystä onkin. a!wa>n uudem- massa ammattikirjallisuudossa yhä ;"i j nekkääinmin rumettu Maatrmaan •# •- * iiciuiuiimiw,n imut u ira«' inua i (tm iMtenim:,, m »! SiiiJ ÄfX; ^ ^ «Mm MH. tö <L^,' nm määrä iiitosinunia on saa tn. ruokintaijärjeslyksistä on parempi lie- . ^ cuempaa roMvaa ei yh-^nee »vaikea sanoa, muita teiniin hyivuk- ^ della kukolla saa olla. ^ntoAkanojen ennen mainitun Iväitteen manhca! munimi-ta munista Malilaan sitten >rwo>k:ntajärjesnislä mas:aan, tahdoit ^ faiMiunintar iiti saannol- ^jääkin minä puolestani asettua nuoe-i ltnmmar,eka mydelltiest! k>Wmyt!es,a ruokmtqjärjeÄNiksen Annattajaksi, olevan lodun kallaiiia. Kuta iuo-. EiKmmämen ruoka «ainulla on siis reimpia ,a yhiaikmieittpia munar omar jenka luonnollisesti on hajalleen haulo.!n?ien alkaessa, ina parempi, ^lt rjposteltaiMa lattialle. Hakiessa jymäi- _1 wnorol«iuden, ei haudonamien mu- ^ kuiwikleiircn joukosia. >saapi kana nien tule clla 6—10 inunaa lienee ker- samalla wÄtläniällömän liikunnon, j rallaan/op?w!n haudottaa ja noin 19 Wil>jalajeista on kauraa käiftertämä ^1 pailivaa ke»raa hautominen. muniinisaikana ja ohraa sulkasadon ai- _ EnsimäiMä Päimänä ei tule poika- ?«,,«. Ohria ei tule käytiää munimis- Iille a>!!!:aa inin'faoula:s-ta .ruokaa, es- aikma koska ne. tosin kyllä edis:äen Jlmapurjchtija Danmille, joka »'.luutamia päimiä sitic-n nousi il- Kirjekuoria M postipaperia tioäi lehdei konttcrlssa. n f ulat ti urin KatkUSusman konttnritna P 21 v 51! s f a. irnm Tublinissa purj h 'akseen Jr- i * trK „ e „„ limllfe pidetii, «.N ««. lannm ka. aali !N yu Englantiin. Kello j nantaina, Ie«kiwiik!on» j« lcmwantai- puoli 10 lamona paiwa>!'.a kuin tyaa) na |. lo g n ni>ufi ilmaan, nähtiin hänet Touih Unttizi «uit t- lääklseen (häiriöitä ruuansulatus eli-= inissä. Vasta 24—36 tunnin kulut tua syiiiZnliisen jÄkeen, wn poikaset le- »votioinuudella näyliÄvät ruuan tar- peeiisa alkaa niirren ruok-nta. Topi- munankuoren synchmistä. nxiifuttaiU'ir ehkäisemästi mnnimisee». Wehnä on kyllä hyvä. mutia tamallisesii liian kallis.. Ruis ja ruisjauhopumo e i ole sÄvÄias kanoille. W'.tsaa annetaait min ruoka cn,i Palmina on hienok,l ha- livaan Yhtä lajia kerrallaan, sillä muu- kaiiui keiMyi munat, jo.h ii puolik,! on\ Un f n . mu syöimäi ainoastaan sen. joka sekoitenu mehnaleiman ,ljustaa. seka .^((e on »t^eluisampi. 3 wntia en- Rockin merkinanto-asnnalla. muna sittemmin ei l)>iieslä ole knulunut mi- tään. Iännitislsollä odoieiaan tietoja rohkeaÄa ilttiaPurjchli-Mlt. Tun-lville >.>n sama ilin<.purjehlija, jcka M. 1908 Hjordc-n-B^nnet kilpailuissa Purjchii ilinapallolla Veölmisrä Tanska» rajalle. juomaksi maitoa. Vähillellen, noin 4 —5 päiiivän kuluttua, annetaan liotet- ina ivehnäsiä, ohranryynojä ja sunvot- lua ruisleipää ja jcku 'kerta iviiko^a Uuihäii keiieliiyä lihaa. NM kahden Unikon >manhasia annetaan niille mä- ho n kokonaisia ohria ja »vehnää, maan »en'leivolle i»e»oa, annetaan niille n.k. liko-ruokaa. ' Kuumaan mereen sekoitetaan mä- hän mchnänleseitä tai lanranrouh.'it-i, rikkisuNvoitujen perunain, kyökki- kala ja li^jäiteiiten s M kuoriiun maidon ........ ^ kera paksuksi puuroksi, icfci haaleina mitä suurin huoli, min nchös kaiidn-» ei kauroja sekä kauranryyn puuroa, ic- f^noifte annetaan. .<5 ivo ii on. jos ui- hoidossa. Nleisimmär säännöt tässä ka iekoiteman .''uolen tceluprallix-ia lsekoneiaan mähän hienonr.^uuja o-mar. ei'teituat siiroeeltiimcir ole lii.ui i luujauhoja eläiniä kohti paimas^a. tai nolkoien lehtiä, likeistä sukua toisilleen iekä että ehdoi-! Naitisia meitä juoinakft iulce aina o.-^ Mikäli mahdollisia on maihielcioi'.^ somasti owar -tenvejtä ja «vi-rheettö- > la. > suutta ruokinnassa koeie:>:awa aikaan- miä ikuin M)ös synlyneci his.visiä w.i»^ Ensi miikon kuluessa ru ok im an U.= sa-ada. No->n 30—40 cm.'forfeubclla hemmista. »tukko olkoon lpjmänraken- nanpoi-kasia 5—ö kertaa päimässä. toi- lattiasta, langassa riippuiva kaal'-'.- teinen ja moimakas. Tillä tulee olla jella »viikolla 4, siitä mähitcllen mähen-.ipiiti tai juuriikasmi. josta kanar pienellä mahmar, mutia ei liian piikät sääret n>en 3—'2 kertaan päimässä. Wäh'iel- ^ivaiä^lla Moimat -nokkia, on lanahu> sekä!hywi.n kehittyneet kamiu^jei. pys- len oivat poikaset lotutettÄvat liotei- neesoen asete^ama. tnsuora ha^a ja vleemä kiMinytiessä luun ruokaan, keitenyihin pmuio 1 ;;:» | Muista k siioille sopimista ruokala- oleman rodun oininaisuu!>.'t ja lun!o- i).in u (5—7 miikon ma n hana jättää ka- ( je;,st<i ma mi ka koon liha, madot, '.on- anerkkit'. !na poikaset, joika siilen 3 kuukauden >5ai y.in. Koska kana juo Paljon, on Hiflvän siitoskanan mnloinerkit e-! ikäisinä omat tändellijen kokonsa ( j .uifi mältiäknäiöimä t-tlii kanahuoneeb- «Hin paksu ruumis, fnhnet sala:. iuu- >i»utra»eer. 6 kuukauden ikä sinä saa- ( | Q aina on saaiaivana railis.la uvtiii. hear höyheitet plirsiön juurespa ja suu- ^t poikaset saman ruu^n ku.n >vai>- ri ..munapussi". Tuuri inunapusst hoi»niat>!in^ kanat, on hiivin kehilchnee.il nmuasarjan' täydellisesti >kehit:yäksesn maatiilxit nicrPfr. poikaser ivapaaia liikuntoa ulkoiltua^- Paitsi näitä >!varsin a isia ra iv intoa' neiiia kuuluu kanan ramintc>.'tn Mälliä- mättä muutalnia. munankuoren inuo- dostuksevn tarpeellisia elimettömiä c.:-- neita, niinkuin kalkkiruukkia. surv.i- tuira luita, luujauhoja, hiekkaa. pr.''.i liidunpalasia ij.it.e. Karkea hiekka »i^i- mii »hampaina" se kun 'umussa mur- taa ja ihienoniaa ruokaa. Talmisaika-^ na. jolloui Kailat eÄvät pääse ulos. i n, kerrassaan tiiniUiäinäitöutci pitää huolia j siitä, että tarpeen mukaan on seatÄva-, na näitä äsken, inainbmita ainciia. | j Wielä tulee kananhuoneesia ajossa-^ fin prenessä llaatikossa löylyä Mähän ^ tuhkaa. 7»ssa kanat moiieat „utöa".. si-' ten chämiilläeit eli ainakin masdustaen i syöpäläisiä. I Wielä lspuksi huoniauramme, ei/* i ainoastaan kananhoidon ivaan f ofo käytännöllisen elämän tärkein sääinö o» puhraus. Puhtaus kananhua neissa! Puhdas raitis ilma! Puh- taat sei.nät. muniinioutt ja yöpuut! Puhia»! ruokaa-astiat! | Wielä tänä päimänä tuodaan meil- le paljon munia ulkomailta (esim. >v. 1905 1,460.000 mkn edestä), joten siis täysi syy on lprrastaa kananhoidon cl- pymijstä. Että järjellisesti hoidettu ja järjestetly kanainhoito kannattaa ia nienesiyy Meidänkin maassaiwne, on [ aikaa sitmn 'käytännössä iodistettu ja kun a>jattelemme että aininaltnnies en ^ PoSti lähtee: ^orMioitten mukaan Mähintäin 20 mitj. I mkn muodessa Suomikin möisi kanan-, pä:wä No 8.57 a.p, ja i .p. »au- hoidolla tienata, ymmärrämme, että latcitse pi)hjc.lseen ja -telään. !a crlipäiwä ia—i p. T»»me» PSllki» k»«tt»rt auli «rkiptUot^ nä k:lo 10—S. HhdHSpaski» k»«tt»ri auli Jota «riipii» wä k:lo 10— 8. PihjsiSmaive» »sakepanki» t»stt»ri avoinna jo?a arkipäivä klo 10—2 p. Jyväskylän Säästöpankki on «uvoiana joka arkipäilvä k«llo tv—2. tzletne» S»ir«»> ja »p«rehil»t» puuseppä M. Kumpusen luona maanantaisin k:lo 7—O ij. ?ih!Sl»»«itiuk»«ltt»ri avoinna «rrkipii- «einä ?:lo 8—S ja 6—7 Je!i p>ihi»ä 1:1» »—11 J« 8—7. o» ««Ii l:U Jl —1 » Vakk»h>«ee tullautta »arte» I:l« 10—1 xSiivällä, Fh»S»kHlt» «se««« kaikki toimistot pidetään avoinna arkipäivinä S—O a.p 10 a.p. —2 i.p. ja 4—8 i4>. ja ptz» häpäitoinä klo 8—O a^>. Rai»at»imika«art pidktään avoinna joka arkipäitoä k:lo 11—13 päivällä. ea,!vu»si» «»»ti tavataan asunnollaa» !:It 10—11 a.p. SiKitzSlti»tzhbi»ttzkse« kirjakt» auki s»»- t: 10 1—i päivällä. <«»ppalaiSse«r»» kirjalt» sunnu«tai.stn 1\a 13—1 L PoSttl«»tt«rt pidetään auki lokak. 16 p:Stä toistaiseksi: «a >«»»»» «<«»«« «ett *a*i; -iST.ittitctns jo ribiopdrvinA !Ji (•—>■ Arkipäivinä klo 8—12 ja 5—« i.p. fMXtlt. Pihti» IMKMM, H Itnutca II» M l|, Perjantaina No t a.p. Vlvazamtat ja Korpilahdelle. Ile 8.46 L Ncchlulle, Ptzl- könmaelle, Kalnurrii». Sarltslaaa, Waötinkiin, kivijärvelle, »iitasaarel- lt. Cubpmut* 3t9>UUx (• «ulaa» sekä klo 10M 1$. Oravassa» reen, loitvalkaan. A«Lalahdel». SeU vonmäelle, Joutsaan. Hartolaa». Gtzl» rttiärt ia Nuoramoistia. Lauantaina klo S a.p. SRvazamttv sa *»t- pi lahdelle. Cc 11 a.D. ttjfafclkeCt, IU 8.45 i. Sumiaifiin. AonginkankaaZ«. Il» mslabdell», Zviitasaarelle, ja Tuo»»», lahdelle, 10 i p. Uu.aisille ja ivcdellt. Litipaitfi läh»tetäi« $*ti- putaalle ÄilfimutJfTia, Periantaw« S* Lauantaina klo 8.40 i.p. Lievin!aai» ia • ••II Ulin Joka pSitvä rautateitse Ho 8.18 cj. |a klo 8.81 14). eteläittä ja pohjoiselta. Joka pälwä «nitateitse klo 8L4 tup. f* Co 8.15 i^>. Laukaasta, Suolahdelta ja Äänekoskelta. HietamaSta. P-ra,t»la»« ta ja Eaarijärveltit. Joka päivä klo 7 olP. Haapakoskelta Sal melasta klo 7.30 Sunnuntaina Co 8.34 a.p. Karit» laita, »almarilta. KitoijSrveltä. giSta. viahlulta, PhlktmnLeltt, (uji» aalto, Kinnulalta fc Lep»illi» > |« (la 8.15 i^>. Pihtiputaalta. Viitasaarelta. Jlmolahdelta, (f €i> miaifiSta. Maanantaina klo ISO «j. IhuccsuifU* ta, EtzSmäStä. Hartolasta. KsrtsaSt». Leivonmäeltä. RutalahdeSta, lii»» kaita, ja OravasaareSta. H« I MuurameSta ja Korpilahdella. Tiistaina kello 8L4 ajf. KivijSrioeUi. KaStingiSta. »arStulaSta. Kalmarilta. Phlkönmäeltä. Mahlalta. (u^ntUU. Kinnulasta, ja Leppälälti. Ci «.BQ »> tilfakoflkelta. ja II» S t^». Korpilahdella. La»newed»Ut L»« roisilta ja klo 8.15 i^>. Konginkänkaal- ta ja SumiaifiSta. Kelkuoiikkona klo 8.84 cj Soiltnlclu. Kalmarista. Mahlulta ja Ptzl?S»«Kel« tä, klo v i.p. Zkuuramelt» ja Karptlah- delta ja klo 8.15 i.P. Pihtiputaalta, 8B:i» tasaarelta. Klmclähdetti. fUe$t«ln< taalta ja TumiaistSia. Torstaina klo 8L4 a.p. KarStutatt».&tU «arista. Kivijärveltä ja «a»ti»ii»»«. k!» 4.80 aU». p»oratnoifi«ta. Hart-!i»ta, Zoutsalta. 2rtft«iuK&*IU, ^utelahdelta. koivakalt». OrrZoa» kaarelta, kl» «L0 a.p. ZWt! UtU \ i * t» klo I L>. KuaramtK:* jt S»r. pilahdelta. U»raifilta ja &nuie»«»»ItK. Perjantaina klo 8.84 Kar»t»la»:«. Kalmarilta, Mahlulta ja PtzW»«S»!< S t.p. Korpilahdelta, v?»urame«ta 1» 8.15 i.p. Pihtiputaalta, Wiitasaaretta. Jlmolahdelta, a V»- »iaifitta. Lauvantaiiu» klo 4.80 a p KaoiarutX». ta. Silmästä, Hartc!i<ir, Rutalahdelta, IrUoifalta, Craicjfas» zttia ja klo 8.34 a.p. Karl:ulaltc, Kai» marista, Kiwi?Zrve!tä ja Wa»"i?.zi»t» klo 9,30 a.p. Tikkakoskelta ja klo 5 i^>. Uuraisilta. Aorpilahdelta ja Muura- meSta. Kirjelaatikot kaupungilla tyhjc»«tSt»: Äello 'IS ajp. ja 7 14». i'<>i!tiIoKti^cta seinälli ole»» UttilV aneli vähää enn»- polki» libtsi. ' -utcitieasknialla ot:we laatiik» »ihtt ennen junan lähtiä. ' * » «.! Krankkomerkk^jä ptt* :iJrntti>rigfa arkipäivinä kell» 8 3 ip.. ja r>—8 ijj. sckä funmnuatftit ja juhlapäivin Ilo 8—10 ap. 'a 7—8 ip. — 75 — uskokaa Ruskea käsi. Yleisesti tunnettua on, että Sir Dominick Holden, tuo kuuluisa intialainen kirurgi, teki minut perilliseksensä ja että hänen kuolemansa yhdessä tunnissa muutti minut köyhästä kovaa työtä tekevästä lääkäristä varakkaaksi tilanomistajaksi. Moni tietää myöskin, että perinnön ja minun välillä oli ainakin viisi henkilöä, ja että Sir Domi niokin valintaa pidettiin omituisena ja mieli valtaisena. Minä voin kuitenkin vakuttaa, että se on erehdys, ja että, vaikka minä tulinkin tuntemaan Sir Dominiokin vasta hänen viimeisinä elinvuosinaan, löytyi to dellisia syitä, joittenka takia hän osoitti mi nulle niin suurta hyväntahtoisuutta. Tosiasia on — vaikka minä itse sanon sen — ettei ku kaan ole tehnyt lähimmäisensä hyväksi niin paljon, kuin minä intialaisen sukulaiseni hy väksi. Enhän voi toivoa, että kertomustani uskotaan, mutta se on niin omituinen, että minä pidän puhtaana velvollisuutenani pan na se paperille. Tässä se on taikka ei, se on oma asianne. Sir Dominick Ileldon oli aikanaan Intian etevin kirurgi. Alkujaan oli hän sotilaslää- käri, mutta asettui sitten asumaan Bombay- hin, missä harjoitti suurta yksityistä lää kärinammattia, matkustaen hänen apuaan etsittäessä kaikkiin muihinkin Intian seutui hin. Kuuluisimmaksi tuli hänen nimensä suuren Itämaalaisen sairaalan kautta, jonka hän perusti ja jota hän sitten piti yllä. Mutta tuli sekin aika, jolloin hänen raudan luja ruumiiurakentoensa alkoi osoittaa ra sittumisen oireita, ja jolloin hänen virka- toverinsa (jotka kenties eivät olleet aivan puolueettomia) yhdestä suusta kchoittivat häntä palaamaan Englantiin. Hän ponnisteli vastaan niin kauan kuin voi, mutta vihdoin meni hänen hermostonsa aivan pilalle, ja väsyneenä ja lopen kuluneena palasi hän takaisin vanhalle kotiseudulleen \Viltshi- reen. Hän osti suuren, hyvinrakennetun van han herraskartanon Salisburyn ja Plainin väliltä, omistaen loppuikänsä vertailevan patologian tutkimiseen, alaan, jota hän eri tyisellä antautumisella oli koko ikänsä har rastanut, ja jossa häntä pidettiin tunnet tuna ja tunnustettuna auktoriteettina. Luonnollisia on, että tieto tuon rikkaan, parannuksia kiipeästi tässäkin kohdassa tvaadiltaistiir. Joka Halossa, torpasia ia mökissä tulee fanoia olla. mutta maan pienc.n- misjä määrissä esim. 40—50 kappa- leita. Illman suuria maiovoja ja kus- mnuksia hoidetaan ne siinä muun ta- bcuden rinnalla ja tuloksena on sicmii. warma simutulo. kaikilla m emillä on ;'.io ]a työmaa 0- doltainassa kunhan Maan tichdoiiiiiu' käsiksi käydä. Melivollisumemme futsuu me.tä' Murtakaamme edes yksikin rengas ma haa uraa sitei-lelvistä 5ihieisia, niin o- lemme jo alkuun Päässeet suureisi hyö dyksi maalle ja kansallemln' W. 5. CtflpamSeltl 4.45 a^> Keuruulta 6.35 . Asunnalta 6.08 . Petäjävedeltä 0.50 , Kintaudelta Wcsangasta Zpwisktz!äi» AVwSSkvlä«ti Leppäwtdeltä Laukaasta Kuu saasta E»»lahtee» 7.15 7.50 8.18 8.34 8.03 8 .80 8.47 10 131 Myytävänä. Tilipaperia Keskl-Suomp.i kosttorlssa Erlsuarulsli tämäi lehdei konttorissa. Lasko- ja Vekselilomabkeita nryydään Keski-Suomen konttorissa. Joka päiwä flo «.34 a.p. ja 8.45 i.p. rauti» teitse Laukaaseen, Suolahteen, Äi:ne» koskelle. Hietamaan, Paranialaan ja Taarijäiwclle, joka pä'wä klo b.30 ap. Haapakoskelle ja.SuInuLtan. Sunnuntaina klo 2 a. p. Muurameen ja Korpilaqd^Ile, kto 8.45 i^>. Lannewk- delle, Uu^aijille, Mahlalle. Pytkönmäel- le. Kalmariin, Karstulaan, 2Zas!:n« kiin. Ä:wijirwelle, Pihtiputaalle, W>i» tosaarelle. Jlmola^delle ja T««»anlad delle Keli» 10.80 t.p. OrtdBofaairtf toitraffsan, Rutalahdeile. Sei»«»>n^e'» ie. Joutsaan. H-rtat»»,. f.' RucramoffUi». Maanantaina klo 8 4R Konainkankaal- ja Tumiaisiin sekä Mahlulle, Pylkön- mäelle. Kalmariin j Karstulaan. jtm ^ii«ta:n» kl» I a.» Äi*r«wr« f« Kor pilahdelle. H» 11 «.>• riNalolkeS»^ IU 8.45 iH, Sumiaifiin. Konginkankaalle Jlmolahdtlle. «!itas»»reR». Pihtip». fsc&t, Kaimar-Ul. K ^'»taiaa», ttnltt*- ftm ja K.«'jSl-»tU« seU IU 1» I». «»' raifiS* i<«itBt»ce>«It. »e«kiwiiZ?ona 5lo i aj. ?tu»ramee, |i «orpilllhdelle, klo 8.45 t. Lannevedrl, Uuraistlle. ftailnlt, «»»««Keli Kalmariin. Jtazltxliuni |« «iitasaarel- lt. IcQs 10.80 L>. C;UM{acttt«. k»! «akkaan. Rutalahdel». Leiw»«»i,U, Joutsaa». Hart»!»»». §M*lh |> Rttaramolfti*. Torstaina kello S a. p. Muurameen \ Snolahteen 6.50 ja Korpilahdelle. kello 11 a.p. Tik- > Suolahdesta 7.10 kakoskelle, klo 8,45 i^>. Mahlulle, Pyl» Äänekoskelle 7.45 lönmielle, Kalmarit», ftccltxiuv WaZtinkiin. AiwtjärwtR«. Kon^tnZaukaallt. Hl»»l«hdel«, Mtt» ^uuaiu kulut 2rwZkkytän ratoja. Losakuun 16 p:Stä toiStaise^i: 100 t p. (.60 «P. 'J50 3.18 *.lf 5,45 4.20 4 45 119 048 7.80 7.4» 8.08 «LI 8X0 tj. S 45 i>. 9.80 . 8.09 . « « . 8.« . 8.17 . >.48 . *48 . 101# „ Suolahti—Haapamäki: Tuolahdeöta 7.10 11.23 a.p. 6.30 i^». Kuusaasta 7.35 Laukaasta 7.50 , Levpämedeltä 8.12 ■ Jywäskylään 8.34 ! Jvwäski>läöti 8.57 | Vcsangasta 9.25 Kintaudelta 9.56 . Petäjätvcdeltä 10.13 Asunnalta 10.53 . Keuruulta 11.15 , H»apamSelle 11.45 , Snolahde»—Käackoskc» radalla: ftäneloSTelta 6.15 a. 9.30 3.30 i. 9.00 L 11.',5 . 12.11 . 12.30 i.p 1.00 . 1.22 . 1.55 . 2.» . S. »O . 3.53 . 4.30 . 5.05 7.04 7.22 7.50 S.» 8.10 9.13 0.50 10,15 10.57 11.25 12.000 10.05 . 10.30 11.05 , 4.05 . 9.35 4.30 .10.25 5.05 .11.00 Jyväskylissä, Kesti-Suomen kirjapainossa 1910.