lorstama elokuun 25 p:nZ «:o SS — 1810 - Haminahol«a» sahalla, joösa tulipalo joku aika sitten teki niin tuhsisata jälkeS, on palotarlaS- tus suoritettu loppuun, mutta syitä tulen irtipääsyyn ei cle saatu sel mille. Piakkoin aletaan rakentaa uutta lautatarhaa sekä uusta työmäen asu muksia valaneitten tilalle. ^ MarkandeSta tuomittu. T. k. 21 p:nä oli Liedon ja Maarian pitäjien käräjäkunnon mälikäräjillä Suikkilossa esillä syyte murtomarkau- deSta Porista kotoisin olevaa meri» mieheiipoikaa Elis Lambert Andrellia mastaan, joka m. k. 21 p:ää Vastaan yöllä oll murtautunut Määntelän Säterin taloon L>edossa mieden sieltä polkupyörän, lvaatteila ja ruokatama- raa. Kun Andrell tunnusti tehneensä kyseenalaisen murtomarkauden, tuo mitsi kihlakunnanoikens hänet tois kertaisesta törkeästä markaudesta 2 mucdeksi kuritushuoneeseen sekä tämän jälkeen olemaan 3 Vuotta mailla kan salaisluottamusta. Kun päätöZ oli julistettu, huoma utti Andrell, että HZnen omallatun- nollaan on j?kin Raumallakin useiden toisten kcn^sa tekemänsä morkaus, mistä pyysi edellisen yhteydessä saada rarigaistuksuisa. Oikeus ei kaitenkcan moinut ottaa pyyntöä huomioon, maan kehoni Äudrellm tekemään tunnustuk sensa lääninwankilassa. - Hiema» tawallisu»deSta poLZkeawa kirkonkokous. As» kaisten kirkossa oli sunnuntain: t. k. 14 p:nS kirkonkokous, merkillinen jo simä suhteessa, ettet kokouksen puheen» johtajana okut pappismies, n^aan pu heita johti kokouksessa säteritilallinen Juho Autunen. Kokouksen oli kyllä kokoonkutsunut kahdesti kirkossa kuu luttamalla w. t. kappalainen Juho Uoti, mutta katsoi pastori Uoti itsen sä jääwilliseksi kokousta pitämään, koska asiat, joista oli päätettämä, koskimat häntä itseään; ssntähden eh dotti hän, että kokous Valitsisi jää- mittömän puheenjohtajan ja niin kat soi kokouksen enemmistö, että Juho Autunen on kyllä vätemä ja jääni- tön henkilö kirkonkoko nSta tällä ker taa johtamaan. Kolauksen a'?uaihe oli lähtenyt siitS, että Turun tuomiokapituli oli jo tä män elokuun 1 p:stä alkaen määrän nyt pastori Uotin muuttamaan Vel kuan seurakunnan m. t. saarnaajaksi. Mutta pastori Uotia et miellyttänyt tämä määräys, jonka muoksi hän tahtoi saada tämän määräyksen pe ruutetuksi ja on saanutkin myös suu ren joukon seurakuntalaista itseänsä puolustamaan. Sillä jo tämän elo kuun S p:nä kämi lähetystö tuomio kapitulissa anomassa, että edellämai nittu määräys peruutettaisiin ja pas tori U?ti pidettäisiin edelleen Askai- sissa. Kun peruutusta ei tuomioka pitulin puolelta myönnetty, pyysi pastori Uoti toistaiseksi mirkamapa- utta, joka hänelle «työnnettiinkin, al kaen t. k. 6 p:stä ja Askaisten kap- palaismtrkaa määrättiin siilä alkaen hoitamaan Mietoisten kirkkoherra An' tila. Pastori Uoti kuitenkin hoitaa tätä mirkaa edelleenkin ja edellumai' tussa kirkonkoukseSsa »valittiin uudes taan 10-henkinen lähetystö taaS tuo miokapituliin maatimaan edellämai- tun määräyksen peruuttamista. Muu toin pääteltiin kokouksessa kirkon kir jat ja arkisto pidättää pastori Uotin hallussa Louhisaaren kartanossa, ettei niitä saa kukaan muu ottaa haltuun sa. Monta muutakin päätöstä tässä merkillisessä kirkovkouksessa tehtiin, jotka kuitenkaan eimät ansainne mai nitsemista. — U. A. L«wia. Lumia n nuorisoseura miet ti kesäjuhlaansa miime sunnuntaina. Juhlan yhteydessä toimeenpantiin kil pailu kuusiottelussa: diskonheitoSso, kuulantyöntö, pituus- ja korkeushyppy sekä lvv ja 1,500 m. juoksu. Tulok set olimat: I p. O. Jääskeläinen, II p. Marjamäki, III p. K. Erkkilä, IV p. L. Jsomäk». Naisten juoksussa 100 m. sai 1 p. Hilja Nylund, 2 palk. Hilda Salo nen ja 3 p. Anni Äijälä. Seuran kiertämän palkinnan 6 km. pyöräilyssä sai toisen kerran Wäinö Penttilä ojalla 10' 53^", 2 palkinnon W. Puost 10' 55V-" ja 3 palk. L. Laoksonen. Ampumakilpailussa 50 metrin mat kalla sai 1 palk. L. Laaksonen 117 pist, 2 palk. W. Jorma samoin 117 pist., j-zllzin erituslaukaukset ratkaisi- mat, 3 palk. N. Salminen 116 pist. Kilpailujen jälkeen oli iltama seu ran talolla. Amauspuheen piti K, Risnmäki. Esitelmän näytelmätai- teesta piti Ewa Hermonen. Runon lausui Hanna Hermonen. Näytelmäkappale Anna Liisa esitettiin hymin. IleisöZ oli iltamassa runsaasti. Noormarkku. Kasakat kummittelemat. Noormarkun eläinsuojelusyhdistys on Finpyyn kylään Poriin miemän mal- tamaantien marrelle rakentanut tallin, johon paikkakunnalle yöpyneet mat- kustamaiset omat saaneet hewosensa suojaan »viedS. Tallia onkin jo us«an>- man muoden ahkerasti tarkoitukseensa käytetty. Siinä on ollut toista tu hottakin hemosta yötä muutamina Vuosina ja matkustamaiset omat olleet hymin kiitollisia, että omat saaneet sateisilla ja kylmillä säillä ja muul loinkin hemosensa suojaan. Parin Viime Viikon kuluessa ei ole kukazn talliin demostansa Vienyt. Torppari Isak Nordlund, joka on mainitun tallin hoitaja, tiedusteli muutamilta kankaanpääläisiltä syytä siihen ja hä- nelle selitettiin, että sielläpäin mah- masti kerrotaan, että se on Vuokrattu kasakoille eikä senmuoksi ole enää ku- kaan uskaltanut tallia käyttää. Mistä lie sekin juttu syntynyt. Täällä ei ole kasakoita eikä kukaan ole niitä täälläpäin nähnytkään. Käyttäkää siis m^in edelleenkin eläinsuojelusyh- diStyksen tallia hymäksenne. TaikapuSsi. Kun pitäjän sun tio Isak Nordlund t. k. 12 p:nä meni kirkonkelloja rasmoamaan, löysi hän kellontappien juuresta ison pussillisen hiuksia ja lienee siinä muutakin ollut. Mikä silläkin oli tarkoituksena Hy- määkö mai pahaa lie toimottu? Paljon oppilaita oli pyrki mässä Noormarkun tehtaan kansa koulun ensimäiselle osastolle t. k. 15 p:nä. Ensimäiselle osastolle pyrki» jöitä oli 30 ja ylemmille osastoille siirtyi muista kouluista 3, joten uu sia oppilaita tulisi kaikkiaan 33. En nestään on koulussa 39 oppilasta, joten yhteensä kouluun tulisi 72 oppi lasta. Koulussa on ollut wain yksi opettaja, mutta nyt on päätetty ottaa apuopettaja. Useilla perunamailla on perunarutto Vioittanut marret mallan mustiksi. Kemäällä olleet hal- lat perunanvarsia jo turmelimat, mutta hallan mioista ne toipuimat. Saa nähdä, mitä sille rutto tehnee. Tehtaan kansakouluunra- kennetaan paroillaan uutta namettaa, koulua laudoitetaan ja onpa Vielä tänä syksynä aikomus maalama koulu kokonaisuudessaan ulkoa. Ahlaiue». Lahjoitus nuorisoseural le. Tormisoittokunnan perustamista marten on Ahlaisten nuorisoseura äskettäin saanut Vastaanottaa tormi- seitsikon tormet. Lahjoittajat omat kapteeni Holmström, maamviljelijät W. H'lwb rg, Holmberg, I, Mat tila. F. O. Ollorq-vist, Norrgärd ja T. Sandberg. Tormet on tilattu A. Apostolin musiikkikaupasta Helsingistä. Soitto kuntaa johtamaan ryhtyy urkuri W. Maukola. - S. S:t. Merikarvia. MäliaikaiseSsa kuntako kouksessa, joka pidettiin tämän kuun 20 p:nä, käsiteltiin seuraamat asiat: Kun Lammelan ja Lautjärmen kansakoulujen opettajain maltiopal- kat, jotka olimat myönnetyt ainoas taan määräajaksi, olimat jääneet ajallaan hakemaita, päätettiin opetta jille suorittaa etukäteen heille tulema palkka kunnan Maroista ja näille tulemaa palkkaa maltiolta hakemaan malittiin kunnallislautak. esimies I. 0. Rikalainen. Itsellinen Juho Ranta, joka jo pitemmän ajan on asunut kunnan hänelle muokkaamassa huoneessa, päätettiin siitä irtisanoa, ja, siinä tapauksessa ettei hän muuttaisi lail lista tietä hänet HSädättää. Asiaa kunnan puolesta ajamaan maltuutet- tiin poliisi F. R. Miitanen. Wsi- maishoitohallitukselle jäi muuten päät tää mainitun Rannan perheen mas- taiseöta amustukseZta. Talollisen Juho Multisillan pyyntö saada tarkastuttaa joku muosi sitten Riispyyn kylään urakalla rakenta mansa kansakoulun rakennus, josta on koitunut pitkä riitajuttu, ei anta- nut kunnan puolesta aihetta mihin- kään toimenpiteeseen. Niihin Valituksiin joita Juho ja Maria Mälinema olimat senaattiin tehneet sen johdosta, että kumernööri oli keStikiemarin pidon päättänyt anneitamaksi taloll. Frans Mirseliuk- selle, Valittiin selityksen tekijäksi isän nöitsijä Walter Gallöa ja maanmilj. 1. O. Rikalainen. Kirkonkokouksessa, joka pidettiin t. k. 19 p:nä seurakunnan kirkossa käsiteltiin seuraamat asiat: Tarkastettiin kirkonkokouksen ääni- ja Veroluettelo, joka elokuun 1 p:Stä kokouspäimään asti oli ollut pappi lassa nShtämänS, ja hymäksyttiin semmoisenaan. Luettiin kirkolliset tilit kirkolliSmuc- delta V -1909-'/»19l0 sekä tilintar- kastajain kertomus. Kun kirkonisän nöitsijä F. E. RoSnell ja w. t. kir konisännöitsijä H. Mirtapuro olimat tehneet selkoa eräästä tiliin kuulu masta, mutta siitä poisjääneestä ra haerästä ja kun taloll. E. E. Öster- byn hallussa urkurin palkkaus rahas toon kuuluma mielä jälellä olema rahaerä päätettiin Vaatia, hymäksyt- tiin tilit ja myönnettiin tilintekijöille tilimapaus. Maksamatta olemat kantomalsut päätettiin pakolla ottaa, ellei niitä tämän muoden kuluessa makseta. Kuluman muoden kirkollisten tilien tarkastajaksi Valittiin nahkuri K. E. Mesanen ja maanmilj. F. Kouhi. Kysymys Vuokrarahain myöntämi sestä seurakunnan w. t. urkurille raukesi jyrkän Vastuksen takia. Luettiin julki Aakkosten toimikun nan kirjelmä, mikä koski kiertokoulun, opettajain palkkaa. Korottamista kuitenkin Vastusti enemmistö, joten sekin asia raukesi. Kysymys yksityisten kuulutusten poistamisesta kirkosta saamutti ihme- teltämän yksimielisyyden. Jotkut joukoSla tosin asian suhteen mähän harhaili, mutta nekin saatiin lopulta maitiollollaan kysymystä kannatta» maan. Yksityisten kuulutukset on tämän mukaan kirkosta poistettu, mutta jälellä on unelä suuri joukko mirMsia ja ei Virallisia, joita täy dytään kuuluttaa ja jotka antamat kyl lin aihetta menemään kirkkoon aino astaan kuulutuksia marten, kuten tä hänkin saakka. Tämä askel oli siis maan näennäinen. KirkkoneumoStoon Valittiin jäseneksi W. Bodman -mainajan sijaan taloll. Isak Luuki. M«K, Snomalaisev TySlvSen Liiton 4:S edustaja- lslsuS Turussa. Eri Valiokuntain ehdottamina hy- Väksyi kokous useita ponsia, joista tärkeimmät olimat: Malmiiden Vaatteiden tullin korot tamisesta : Suomalaisen Työmäenliiton tulisi koettaa moimiensa mukaan edistää kotimaisten tuotteiden menekkiä, tulisi saada kansalaista käyttämään ainoastaan kotimaista Vaateteolli suutta, ja lainlaadinnan kautto, joS se on maallemme edullista, koetetaan saada korotetuksi ulkomaisten tuotteiden tul lia. Kotiteollisuuden enemmän tunne- tuksitekemisestä työmäeStön keskuu dessa: esitelmien ja sanomalehtikirjoitusten kautta olisi ryhdyttämä selmittämään ja h erättämään yleistä huomiota mah dollisimman laajalti kotiteollisuuden suureen merkitykseen; olisi kaikilla tamoin lemitettämä S. T. L.n jäsenissä harrastusta ja in nostusta kotiteollisuuStuotteiden mal- mistamiseen ja etenkin tulisi heitä saada mäliaikoina tekemään kaikenlai sia käsitöitä; olisi mu>)dosteitawa S. T. L:n haaraosastojen keskuuteen käsityö- seurojo; S. T. L.n haaraosastojen tulisi ai na kullakin paikkakunnalla hankkia näille esineille sopimia myymäpaikkoja ja jos suinkin on mahdollista, olisi pääkaupunkiin perustettama — maik kapa työnmälityStoimiston cheen — kotiteollisuus osuuskauppa, johon woi- taisiia lähettää maaseudulta esineitä myytämäksi; S. T. L:n keskushallinnon tulisi nimenomaan huomauttaa tästä eri haaraosastoille ja samalla myös tehdä ulottamat toimenpiteet kotiteollisuuden elvyttämiseksi; ja koetettaisiin saadz ihmisissä juurtu maan kansalliseksi melmollisuudeksi ko titeollisuuden tuotteiden yleisempi käyttö. MaalaiSkysymyksestä: edustajakokous melmoittaa keskus hallinnon ensi edustajakokoukseen laa timaan sääntöehdotus maalaismLeS- tön keskuuteen peruStettamia Suoma laisen Työmäenliiton alaiseksi macn- oSto-yhdiSchksiä, jotka samalla muo dostamat paikkakunnillensa S. T. L:n alaista maalaismäes ön ammattiyh distyksiä sekä niiden keskusjärjestöä marten; ja keskushallinnon on sanomalehtikir- joitukstlla, kokouksia toimeenpanemalla sekä haaraosastoja asiasta huomaut tamalla ja welwottamalla ryhdyttämä malmistamaan asiaa ja, jos mahdol lista, perustettama mainitunlaisia yh distyksiä. Jos mainitunlaista yhdistyksiä saa daan aikaan, toimii S. T. L:n kes- kushallinto niiden keskusjärjestönä, kunnes niiden toiminta on siksi kehit tynyt, eitä ne moimat malita oman S. T. L:n alaisen keskusjärjestön. Työmäen asunto-oloista: TermeyShoitolautakuntia on waa- dittawa huolellisesti tarkastamaan, että asunnot eimät ainoastaan uusina, maan aina mastaamat termeydenhoi- don maatimuksia: rakennuslautakuntain kaupungeissa ja termeyslautakuntain maalla on yhä tarkemmin malmottama raken nusten asuntokelpoisuutto; asuntopulan poistamiseesi perus tettakoon asunto-vsuuSkumia j - yhti öitä työmäestön keskuuteen, joita mal- tio ja kunnat amustaisimat myöntä mällä huokeakorkoisia ji mahdollisim man suuria amustuksia ja kuoletus lainoja. Maltion ja kuntain olisi entistä enemmän rakennettama huo keita ja termeellisiä työmäenasuntoja; sekä että laissa on määrättämä se ilman kuutiotila, joka Vähintäin pitää olla jokaisen huoneen asukkaan osalle. Työttömyyskysymyksessä päätti ko kous, Viittaamalla siihen, mitä toinen edustajakokous työttömyysrahastoSta ja kolmaS edustajakokous tämmöisestä työttömyySmakuutukseSta on päättä nyt, mitkä päätökset käymät yhteen alustajan lausumain mielipiteitten kanssa, melmoittaa keskushallinnon ryhtymään mallisääntöjen ja ohjeitten laatimiseen ja asian käytännöllisen puolen järjestämiseen, niin että haara- ja ammattiosastot ryhtyisimät kukin paikkakunnallaan perustamaan työt- tömyySmakuutuSrahaStoja. KunnolliskysymyksessS lausui ko kous toimomuksen, että S. T. L:jen tulee koettaa saada liiton jäsenissä syntymään harrastusta yleistin asioi hin ja samalla tutustuttamaan heitä tärkeimpiin yhteiskunnallisiin lakeihin ja muotoihin. Samalla kokous ke- hoitti liiton haaraosastoja jäsenilleen hankkimaan yhteiskunnallisia kysymyk siä selmittelemää kirjallisuutta. Keskuuteensa päätti S. T. L. pe rustaa nuoriso-osastoja, jotka saisimat liiton keskushallinnossa yhden sijan täytettämäkseen. Liiton oman äänenkannattajan ..Työmäenliiton" laajentamisesta hy» mäksyi kokous seuraamat ponnet, jois sa ehdotettiin, että kokouS kehoittaisi ..Työmäenliittoa" kustantamaa osake yhtiötä toimimaan siihen suuntaan, että ..Työmäenliitto" laajennettaisiin kuusipäimäiseksi, silloin kun osakeyhtiö tietää olojen sen salliman. Mutta kun lehden pystyssä pysy minen riippuu pääasiassa sen lukija kunnasta ja kannattajista, sillä onhan lehti liiton ainoana äänitormena, eh dotti Valiokunta, että kokous pitäisi melmollisuutenaan kehoitta» haara osastoja toimimaan tarmokkaammin lehdm lemittämiseksi muidenkin kuin osaston jäsenten keskuuteen, sekä hank kimaan kannattajia lehdelle ja toimi maan niin että merkityt osakkeet to della saadaan kootuiksi mitä pikemmin. — Tamperee» t«ll!»hoitaja» tvirkaa» on 1:lle sijalle ehdolle ase tettu Rauman tullinhoitaja, marat., lakit. kand. Th. F. Wahlroos, 2:lle sijalle Sortawalan kaupungin tullin- hoitaja, marat. K. A. Flodin puolto- lauseella ja 3:lle sijalle Miipurin kau pungin pakkahuoneen inspehtori G. Grönholm. — Kolme» kaualva» hom ma. — Sawo» ja Waasa» radat atotaa» Hhdistää ka»a- wie» ka»tta Rautalammilla. Neljättäkymmentä Vuotta sitte oltiin aikeessa rakentaa kanamat Rautalam milla Kerkonkoskeen, Kiesimäntaipa- leeseen ja Temintaipaleeseen (Vaihto ehtoisesti Vierellä olemaan Neitvrin» kannakseen), ja siten yhdistää Keitele- järmi, Konnemesi, Kiesimäjärmi ja Niinimesi sekä sen yhteydessä olema Jismesi toisiinsa, maan rautateiden hankepuuhan takia jäi homma sillä kerralla sikseen. Mutta sumera ke- Vätkesällä - kuten tässä lehdessä jo aikaisemmin on kerrot!» — herätti kauppaneumoS H. Saastamoinen Kuo piosta tuon kanamien hankehomman uudestansa Vireille. Nyttemmin on asia saanut harrastajia yleisössäkin. Äskettäin oli Rautalammin kirkolla Valmistama kokous, jossa päätettiin asian edistämiseksi pitää suuri kokous Mesannolla lokak. 10päimänä. Ea- nen tuota kokousta olisi mainittujen järmien ympäristökuntien pidettämä ko'ouksiansa, joissa malitsisimat edus tajia tuohon suureen yhteiseen kokouk seen, jossa keskustellaan ja päätetään m. m. hallitukselle lähetettämästä ano muksesta sanottujen kanamien raken tamisesta. — Noiden kanamien kautta tulistivat Suolahden ja Jismeden ase mat, siis Maojan ja Samon radat, yhdistetyiksi toisiiinsa wesikulkumäy- lälla. — Kiwe«l»awa« «imiSmie- heltä waraStett» «oi» markkaa. Miipuriin saapuneen tie don mukaan on sunnuntaina Kimen- naman nimismieheltä E. E. Saleni- ukselta marastettu noin 10,000 mark kaa hänen hallussaan olemia muroja. Rchoja säilytettiin nimismies Sa- leniuksen huoneessa sängyn alla ole masta lippaasta ja on markaus ta pahtunut kello 7 ja 10 mälillä sun- nuntai-iltana nimismiehen ollessa pois sa kotoa Mirkansa puolesta mslmo- massa nuorisoseuran kokousta. Aino astaan eräs palmelijatar oli huoneis tossa. — Ankara halla oli eilistä mastaan yöllä Pälkäneellä, mikuut- taen perunan ja pamun marsia. Mielä klo 7 a.p. oli maa huurassa. Pirkkalassa on niinikään samaan aikaan ollut ankara halla, joka mi- kuutti, paitsi perunanVarsia, myöskin ohraa ja kauraa. — Koleratoaara. Miime maa- nantai-iltana sairastui Pietarista Lah teen saapuneesta 120 rakuunasta yksi ko'erantapaiscen tautiin, minkä joh dosta lääkintöhallitus on määrännyt Luhteen perustettamakst kolerasairaa- lan ja nimittänyt koleralääkärikst tri E. Run»b ergin. Myöhään yöllä ilmoitettiin, eitä Lappeenrannassa sairastunut rakuuna P. Pzulo» potee aasialaista koleraa. — Ka»sako«lvuopettajai» l«e»tok«rsfit Raahe» semi»aa rissa. Koulutoimen ylihallitus il moittaa, että Raahen seminaarissa alkaa kaksi miikkoa kestämä luento kurssi suomalaisia kansakoulunopetta jia ja opet'ajaltaria marten tiistaina ensi syysk. 13 p:nä klo 7 i.p. Samalla huomautetaan, että yli- hallitus ei ole moinut käsitellä tämän muoden kuuntelusi ipendianomuksia, koska eduskunnan päätöstä tähän tarkoitukseen käytettämästä määrä rahasta ei mielä ole lopullisesti mah- mistettu. — Itsemurha. Kun paikallis- juna Viipurissa eilen Vz3 i.p. kulki Salalkalahden kohdalla, heittäytyi ratamallilla istunut konduktööri H. Puustinen junan alle. Pyörät silpoi- mat pään erilleen ruumiista. P. oli jo kerran aikaisemmin yrittänyt tehdä itsemurhan, mutta saatiin estetyksi. Syytä itsemurhaan ei tiedetä. P. oli 33 wuotias, naimisissa ja 3 lapsen isä. — Mielipuoli äiti tzrittäutzt tappaa kakfi laStausa ja hu kuttaa itsensä. Miime sunnuntai aamulla yritti eräs mielipuoli äiti tappaa kaksi lastansa Muhoksen Kirkkoniemessä. Oli jo takonut lap siaan, joista toinen lienee 4 muoden ja toinen 5 muoden manha, kiivillä päähän haamoihin asti, kunnes las ten itkun kuultuaan riensi Kirkkonie men lähellä asumasta talosta ihmisiä paikalle, jolloin topasimat äidin me dessä hukuttautumiSaikomulsessa. Oi kealla ajalla he pelastimat naisen ja korjasimat itkemät lapset huostaansa. Onneton äiti, jonka nimi on Bet!y Häkli, on leski, sillä miehensä, joka on ollut Amerikassa on siellä kuollut. Leski on ollut jo pitemmän aikaa hermostunut ja näyttänyt mielipuolen oikkuja, kunnes lopulta mielipuolisuus puhkesi hulluuteen, josta onneton kolmimurha oli mähällä olla seurauk sena. Syynä kamalaan tekoonsa ja mielipuolisuuteensa lienee puute ja köyhyys. — Liekkien uhriksi joutui eilen Kymin pitäjän Eskolan kylässä työ mies Suomalaisen 32-muotiaS mai- mo, joka oli kyökki padan alta saannt tulen «aatteisiinsa. Utllöjö» kansa» Mo. Mistä se o» saauut rahoja? Se kiimas riiia, joka lri D brc- minin ja Menäjän kansan liiton pää- neumoston mälillä miime aikoina on mallinnut, on antanut runsaita ainek sia liiton näyttelsmän maltillisen osan kurvaamista marten, kirjoittaa Retsh äskeisessä numerossaan. Kailen sen, miSlä liittolaisia on syytetty, omat liittolaiset itse nyttemmin todeksi mah- mistaneet. Enstmäinen liittolaisten tekemä pal jastus koskee liiton..hämäriä rahoja". Nyt tiedämme »varmasti, mistä nä mä rohzt omat kotoisin. Liittolaiset makuuttimat ennen, että liitto saa ra hoja maikutusmallaisilta henkilöiltä, jotka omat myötätuntoisia liittoa koh> taon, ollen kuitenkin main yksityisiä hymäntekijöitä. Nyttemmin on mar- maa, että nämä ..yksityiset" lahjat omat kotoisin mirallisesta lähteestä, joten Menäjällä et ole ainoastaan ..yksityisiä" julkaisuja, maan myöskin ..yksityisiä" w2ltioll siz puolueita, jotka omat alitu si?sa suhteissa hallitukseen. Hallituksen suhde liittoon horjui. Dubrominilais.en paljastusten kautta saod^an nyt tietää syy tähän »hor jumiseen". Kun liitto alkoi toimin tansa ..otettiin se kiitollisuudella mas taan". Muoden 1906 kuluessa pidet tiin suhteita yllä ..mastoin tahtoa". 1907 alussa alkoiwat „wälit kylmetä" ja liittoa ..maimoin kärsittiin". Ke säkuun 3 päimän jälkeen tapahtui sitte lopullinen ero Dubrominin kanssa ja alettiin koettaa kääntää liiton toimin taa uudelle uralle. Dlibromin sai 20 tuh. ruplaa ..mräytynnsestään" ja liiton pääneumostolle luvattiin kuu kausittain aineellista apua ehdolla, että Dubromin eroaa neumoslcsta. Ezdot hymäksyttiin. «Hämärät vi. Hat" joutuimat Dubrominin kilpaili joille. He toimittimat maalit kolman teen duumaan ..rahojen ja mirkamies- ten awulla". ..Duumassakin he sai wat kannatusta persoonallisille asioil- leen". He soimat Varoja Semthshi- nan julkaisemista marten, jonka tuli ajaa somittamaa oikeistolaista katsan tokantaa. Missä syy suhteitten muutokseen? Tähänkin antawat liittolaiset tyhjen tämän selityksen. Erimielisyys aiheu tui osaksi ohjelmasta, osaksi taktiikasta. Mitä tulee ohjelmaan, niin..kunnian- himoiset byrokraatit" eimät tahtoneet entisen waltiopäiwäjärjestyksen pa lauttamista". He päättimät „yhdiS> tää lokakuun 30 päimän julistuSkiv jan ja entisen maltiopäimäjärjeStyksen toisiinsa". TäSsä syy, miksi „wallan> kumouksen" Vastustamisesta Dubro> minille »kiitolliset" ..kunnianhimoiset byrokraatit" kylmemmät liittoon, kun Dubromin heitä itfiään alkoi waiwata kuten kadetteja. He tahtoimat alis> taa liiton noudattamaan heidän Valtiollista ohjelmaansa. Tarkoituk sen perille ei mielä ole päästy, maikka rahoja onkin käytetty runsaasti. Mä jatkuma riita osottaa tämän todeksi. Eitä ..kunnianhimoisten" lopullinen moitto on epämarmaa, siitä on Va kuutettu ei ainoastaan Dubromin, maan myöskin Dumbadse ja Tolmat- shem ja kenties mielä muutkin mai- kutusmaltaiset benkilöt, jotka häntä edelleen julkisesti kannattamat. Ahtä selmäSti selitetään myöskin ..taktiikan" aiheuttama erimielisyyden syy. Dubrominin suureksi harmiksi »kunnianhimoiset byrokraatit" Vaati mat, »että on käytettämä kulttuurisia menettelytapoja maltiollisten toimi- miesten keskuudessa ja lakkautettama mäkimallan ilmaisut". Tämä häm mästytti manhaa johtajaa yhtä suu resti kuin mitä suurin kiittämättä- myyS. Ja todellakin, mitä liittolai sista oikeastaan jäisi jälelle „jos he noudattaisimat tätä kehotusta ja hei dän ..nyrkkinsä" heikkenistmät". Ei- mätkö myöskin uuden pääneumoSton jäsenet maltakunnanduumaSsa melkein joka kerta esiintyessään »heristä nyrk- kiään". Dubrominilaiset eimät moi käsittää, kuinka hallitus niin nopeasti moi unhottaa Vanhat palwelukset ja niin kewytmieliseSti uSkoa, että »mau rin" palmelusta ei enää tormita. Jz Dubrominin ystämät alkamat nyt olla mihoissaan siitä, että liitto pitää yhteyttä hallituksen kanssa. Kun näet uuden pääneumoston maltuutettu pristamin kanssa tuli pi tämään tarkastusta dubrominilaisten hallussa olemaan liiton Nikolain osas toon, niin Dubrominin äänenkannat taja Ruskoje Snamja piti sitä »en nenkuulumattomana" tapahtumana, makuuttaen, ettei hallitusmalta ole melmollinen sekaantumaan laillistet tujen yhdistysten keskinäisiin asioihin, mielä mähemmän »maikuttamaan" asioiden ratkaisuun ja »palauttamaan järjestystä". Kuten näkyy, alkamat Dubromiuin ystämät omaksua muutamia liittojen ja Valtiollisten puolueitten Vapauden periaatteita. Näin pitkälle on siis P. A. Stolypin Dubrominin johta nut! On kuitenkin toinen asia tuleeko liitto toimeen ilmin kumernöörejä ja piispoja. Silloinhan näet liitosta tulisi aiman toisenlainen kuin mikä se on ollut ja miksi se tahtoo jäädä. Kolera Pietarissa. Pietari, elok. 24 p:nä. Kole raan on sairastunut 60 ja kuollut 90 henkeä. Sairaaloissa on 715 kolerasairasta. Korean liittäminen Japaniin. Kuten olemme maininneet, sähkö tetään Saksan kaapelisähkösanoma o. y:lle TokioSta, että Korea nimitetään japanilaiseksi kruunun siirtokunnaksi. Terautshi nimitetään kenraalikumer- nööriksi. Korean keisarilliselle per heelle tullaan osottamaan samallaista kunnioitusta kuin Japaninkin. Ko rean keisari siirretään tulemcna muon- na Tokioon. Hänen simiililistansa pysytetään entisellään. Korealaisille mirkamiehille annetaan Japanin pee- rien armonimi. Moimassa olema Korean tullitariffi pysyy moimaSsa 5 muotta, jonka jälkeen se muutetaan. — Lihaupuute Saksassa. — A»om»S tulli-» poistamises ta. Lihanhinnan kohoamisen johdosta Saksassa on saksalaisten lihakauppiai den yhdistys Breslaussa kääntynyt suoraan maltiokanSlerin puoleen kir jelmällä, joSsa huomautetaan oleman Välttämätöntä, että karjantuonti maa han saa tapahtua tullitta kaikista naapurimaista sekä että karjantuottei- den tulli poistetaan. — Aseide» riisumiue» Ma- kedo»iaSsa. — Turkiu hallit»? lupaa rangaista shtzllifiä. Tur- kin hallitus on Bulgarian hallituk selle ilmoittanut asettamansa tutki muskomitean ottamaan selwää asei denriisunnassa Makedoniassa mah dollisesti tapahtuneista mäkimaita!- suuksista ja saattamaan syylliset ran gaistukseen. — Kolera Italiassa. Roo ma, elok. 26 p:nä. Apuliassa on sattunut 34 koleratapau-ta, joista 15 on päättynyt kuolemalla. S»»»i metsäpalo Amerikassa. N e m-V ork, elok. 24 p:nä. Mel kein kaikki metsä Jdahon maltiossa on palanut. Presidentti Taft on lähettänyt pai kalle sotamäkeä sammutustöihin. Tä hän saakka on löydetty 56 ruumista. Gams»-Kiwafi» rautatie. Konstantinoopol, elok. 24 p:nä. Hallitus on päättänyt kohden kuukauden kuluessa rakennuttaa jä lellä oleman osan Samsu-Simasin rautatiestä. — RauSka» suuressa kierto- ilmapurjehdukseSsa on ensimäisen palkinnon, Le Matin-lehden lahjoitta mat 100,000 markkaa, saanut Le- blar.c, joka ensimäisenä saopuipeMe. Hän on tuon 790 kilometrin matkan suorittanut 11 tunnissa 56 minuu tissa. Perille Parisiin saapui hän t. k. 17 p:nä kello 6,50, jossa suuret kansanjoukot riemuiten ottimat hänet mastaan. 14 minuuttia myöhemmin saapui Aubrun, Molemmat omat purjehtineet Bleriot-koneella ja osotta- neet tamatonta tarmokkuutta. Lcblarc on oimallisen koneensa ra kentajalle, Bleriotille, ilmoittanut ja kamansa palkintonsa hänen kanssaan. — Moisaut leutäutzt Kana lin tzli. Pariisista lennätetään elok. 17 p:nä, että ilmapurjehtija Moisont aamulla lensi Pirisistä Calaisiin, missä laskeutui maahan. Klo 10 ,30 nousi hän jälleen ilmaan ja lensi Englantia kohti. Saamuttuaan To meriin läksi hän rautatielinjaa seura ten lentämään Lontooseen. Tilman- stonen luona täytyi hänen kuitenkin epäsuoluisan ilman tähden laskeutua maohon. Seuraamana päimänä klo 5.5 läksi Moisant jatkamaan matkaa Lontoo seen. Pienemmän moottorimahingon tähden täytyi hänen kuitenkin klo 7:n aikaan jälleen laskeutua maahan Sit- tingbournessa lähellä Rochesteriä. — 15 kertaa sulhasena, kertaa leskeuä. Eräs Kansasin mies, nimeltä Rumers, on koi hymin tutustunut naisasiaan, kun hän on ollut 15 kertaa rakkauden pöllytykseS- lä, Kun hän teki ensi kerran amio- liiton umpisolmun, oli hän 14 muc- den ikäinen. Mielä 15 kertaa sulha sena ollessaan, maikka 77 muoden manhana, tunsi Rumers omituista tunnetta sydänsovukassaan mielitiet- tyään kohtaan. Hymin kehui Rumers edistyneensä tässä omituisessa koke muksessa. Mutta hsikein aika hänelle oli kun piti ottaa eroa armiastaan ja kun se misiä tapahtui 14 kerma. Enimmät naimiskaupit bän mahmis- tutti papeilla, mutta oli joskus tuo- mcirikin solmun sitojana. Se mies tiesi mitä amiosääty mer kitsee; me muut kuolemaiset viemme oppipoikia, sano. — 24 - j» vailcss on sanos kumi»! keistä, vieras vkiko lapi-et, olivat toisilleen vidaiseminat, — molemlliinpuollnea va5tenmies!s//s oli verrattain vankka. t)a luonnollista, että näin erislcumtnallinen lienkilt, antoi ailietta kaikenmoisiin juoruilun IpinF issä. Itänen työskentelystään oli niitä erilaisimpia niieiipiteitä. /a se oli rouva sall in arin paikka, vaikkakin liän jo- kaiselle vakuutti, että vieraansa tutkii »kokeellista ke- miaa», lausuen aina nuo merkilliset sanat tavu tavulta, ettei sotkeutuisi. ILua käneltä k^sMiin, mitä se »ko keellinen kemia» on, selitti dän vain, että se on kor- keusmittauksen eri kaara, ja sentiän pitäisi jokaisen si- vist/neen ilimisen Vetää ja että vieraansa kz^vin yksin kertaisesti »tutki erilaisia erilaisuuksia». — Isäntä koktasi onnettomuus, jaikoi dän, — jok» turmeli liänen kssvonsa ja kätensä, niin että idon väri muuttui ja kieootunteisuuciesta liän koettaa piilottaa tämän seikan yleisöltä. Nutta rouva l^all'in selän takana pukuttiin aivan yleisesti, että vieras on joku piilotteleiva paliantekijä ja puvullaan liän koettaa saattaa poliisin liarkaan. 1°ämä ajatus s^nt/i ensinnä I^er tre^n aivoissa, ^a vaikkakaan mistään suuremmasta rikoksesta ei ollut kuulunut mitään, k eliitti kansalliskoulun V. t. assistentti Lulcl tätä ajatusta. Hänen mielestään oli vieras anar kisti, joka valmisteli räjäkcl^saineita. päästäkseen täi sin vakuutetuksi, että asia toclella oli niin kuin liän oli luulotellut, päätti dän salaa ottaa siitä selon. Alutta tutkimus ei pitkiin aikoikin jolitanut millinkään tulok siin, vaikka liän koetti maliclolliscn terävästi katsoa vierasta silmun känet koliclattusan ulkosalla ja kysele mällä muilta Uimisilta. loinen r/limä taas kannatti ^aerensiclen mielipi- clettä, että vieras on kirjava-ikoinen. Lilas Durran, — 21 — mistä lattialle ja rouva Hall'ia oli poistuttava, va^kk i- kin kän niin mielellään olisi pitemmsltäkin kuunnellut vieraan ^ksinpukelua. l^un liän sitten saapui takaisi:?, oli kuoneesss kaikki tuijaa; ainoastaan joskus narakti istuin tai kelätiti pullo, kaikki oli päätt/n^t ja vieras työskenteli rauhallisesti. Hämärissä, kun rouva toi teetä, näki liän liuo- neen nurkassa koko joukon lasisirpaleita ja lattialla kieraantuneen kullankeltaisen pilkun. I Iän osotti vie- raalle niitä. — lankaa laskuun! ärjäsi vieras. — I>I^1ett)jcn p . . . . leitten nimessä jättäkää minut rauliaan l ^os minkä kuomaatte menneen piloille — pankaa laskuun! Kouva Hall'ia ei tarvinnut kakclesti käskeä ulos. Vieras käännäktike ja merkitsi jotain vikkoonsa. — Oli ilta ja z?stävz?kset istuivat kak<Zea Ipir!A'in kapakassa. — Maun kai tä^hmee ilmoittaa sinulle jotakin, sanoi kaerensi^e salaperäisesti. — I^o? k/s/i ^eclclx. — Le koskee tuota kuliviliä, josta sinä aina pa kiset, sitä, jota koirani suvaitsi keväillä väkemmiin miell/ttävällä tavalla. Niin, näes, asia on n^t niin, että kän on musta-ikoiaen, ainakin jaloistaan, kilinä täk^stelia kousujen ja liansikksall reisistä, ^äk^stelin ja ajattelin, että sieltä pilkistää esiin tuollainen punakka iko. v/lutta eikös mitä l Lieltä ei näk/n^t ^ktään mi- tään; pelkkää pimeää kaikki tz^ni. Voin vakuuttaa sinulle, että dän on aivan musta, idän samallainen Kain minua lakkini. — Herrajesta sentään I sanoi 1e66^ — k/lläpä tämä on merkillistä . . . vilutta käncn nenänsä on sittenkin punertava.