N:o 104 (54) 1910 KBSKI-SUOMI Tiistaina toukokaan l(Tp:n5 ®iörn[ontn ruumiskirstu ) w!edaan laitvaÄa maih.n Kristianhan i^tamasfa. " ^uskunta kansliaioimikun- syiden Perustalla maan mi raina tehty nan WÄrmMaa päättämään, 7arkasiet- tiin O. Halluuslatu 15 laatima Honirahdm luonnos, jofa hytväisyiuin mumamilla pienehiköillä muutotsilla. Näöstä oli lärbem se, että eduskunnal le pidckemm orfeu£ sowi:un wuokra- kauden pamy!v)ä joko 3 !v:lsi rai iy- hemmäi.isi edelleen saada Vuokra ta huoneusro. ^hviön asettamista muokttiehdoisla on tehdessäimme ai'5ai.jemmin tehiy sel koa. ' Lliainilsomme kuitenkin ateria, että eduÄkunua eulisi maksamaan muok kaa 35.000 mk. ja lämmiryisesta lijäk- fi 3,000 mk. U. S, (•ciffdpäötös päätettiin psrumtaa ja jatkoa töitä edelleen. — U.S. — Hmvilan ryöstö Simolassa. Now. Mreimjasjsa on seMaawa uutinen: Simolan ais«m<m luona ryöstimät siromailaisat näytlelijätär Dolinin hu- Mltlan. Qnlko tämä alkua lojaalisien suomalia-istemme !sanlkarttöille ja eikö siitä fiinä jqpauksessa mottaisi tehdä lappua. Joka tapauksessa »venM.is.-en aMukftn pitää lsaada tietää, tuka tulee isuovidtvnnaan kottvaaöSssn heidän N >ös- selystä omaffuiuidestaan. Wav olisiko heidän «mutMadva perheineen Pieta- riin esi->isiensä wallovttamasia Wiipu- rin läänistä. Emlme luule, että clem- me walloi!titajn»et Suomen tätä lvarten. Muistopatsas on Snellmanille tähän asti pys tytetty ainoastaan Kuopioon, mutta pystyttäkäämme kukin kodissamme patsas hänen merkityksensä ikuistamiseksi hankkimalla hänen tämänvuo tiseksi merkkipäiväkseen teok sen, joka on saanut kansallis aarteen arvon. J. V. Snellmanin Elämä, kirjoittanut Th. Rein, on kaksinkerroin kansallisteos. Ensiksi koska siinä kuvataan kansallisen suurmiehemme elä mää ja meskitystä kansallem me, toiseksi koska teos on niin elävästi kirjoitettu, että se yk sistään senkin vuoksi ansait see merkkiteoksen arvon. Teos sisältää yli 1,400 si vua ja on kuviteltu. Hinta on hyvin alhainen; teos maksaa kahtena osana nid. 15 mk. ja vaatekansissa 19 mk. Se saadaan myös ostaa kuu kausittain suoritettavia 3 mk. lyhennysmaksuja vastaan kaikista kirjakaupoista ja asia- miehiltämme. Kustannusosakeyhtiö OTAVA Helsingissä. Saarijärven Maalaisseura toimeenpanee ensikesän kuluessa seuraavat kilpailut: Niittyjen uudlstuskllpallu, jossa otetaan huomioon kilpailijan, sekä ennen, että kilpailuvuonna tekemät uudis tukset, kuin myöskin töiden jatkuva vastainen suunnitelma. Rehunvtljelyskllpallu, jossa otetaan lu kuun karjanlukumäärä, viljelyksien suuruus ja monipuolisuus talouteen nähden. TorpparMIJeljfSkllpallut koko talou dessa, ja seurataan näissä K.-S. M:seuran kokotalouden hoitopalkit- semisen ohjeita. Tässä osassa kil pailevat ainoastaan torpparit, ja niillä jotka kilpailevat kokotalou* teosa kanssa ei ole oikeutta ottaa osaa muihin. Edellisiin voivat ottaa osua kaikki talolliset ja torpparit Ilmoitettava ennen toukok. loppua allekirjoitta neelle. Saarijärvi toukok. 4 p. 1910. Toimeksi saanut: Kaarlo Hurme. "04 1-1 Lajiteltu varasto peililasia O.Y. Keski-Snomen Rautakaupassa* i" 1-0 1683 1-1 — Suomen asia Englannin sanoma- lehdistössä. Hbltn Lontoon lirjeen- «vaihlaja jahkvuää lHdeileen: $ctt>tattxi»ja «krjotmtsiessaan ottaa Manchester Guardian ankarassa ääni-- s ÄÄ; t«,4. <»« WP. m ien «li 'it, •?° ff". Gn^teinin «kk jd„. ««'«- fr ><«- läuiiratautti». karsoo, «tw EngVamiin /auppaedut waatiwat ryh.ymään tässä toimiin.! >> Kirjoitus on ^herättänyt juurta huo-^ mioia. — Tuomen liikeapulaisyhdiStykjen johtokunta an senaatilla anonut, cuä juitsts.ilaisiin haetiawalst 2 stipendiä, toinen 3,000 m'tn suuruinen i.iteapu»- laisten Äsecfvus.uspyrkimyslcn tutki- misia Warren uiltomatlla ja loinen lii- keapulaisalaa ^oskcivain lainsäädäntö- toimenp.iveiden «u^imista ivartett. U. S. — Luotsilaitoksen ivenäläistyttämi- nen. ^ouamui>=>iiioiUo oli päataupun- gi-isa olewia merenkulkijoita kutjmtu kokou>ljc«n Helsingin kauppaseuraan. Saapmvllla oliövm ujViiupiett >kaupun- gin jatc«til*ja o.eivien alusien Päälliköt ja Mköo mujita meri5a>pteen<ia. ÄaP- reeni L. Laurani ÄvQsi fctfou-tscn. jo Äman^ että hänelli erinä set. ut?o* maisten lamain päälliköt oliwat iou- su-ncvl pelkonsa ftJä, mr.cnfä purjeh- iirijDit fätoift inc.dän wejil!l.m:ne, jvs tinio M tieioiMs siilä. Äi'ei polta Tuomen Wo.sllaiil0!» jouiuiii n>enä- >mack!5oja n»näW alla. Mj sn hallinnon «uaijefft p liikkeenhar- > joiuajsisn sv sn läyiM uskoa alukjonsa > > — ja hei.toqa «eflllä ouiojcn luotsien ——— hdltmuti. Samaa Ritvat jitomalaijet | merikapleenil sanonen _ | Sf un puiheenjlch^a.j«ksi oli tvalutu >a- ^ :ama>Idipteen'k O. W. Aitoften ja asias-. m niiÄaaÄr keskusiel.u. anneinin sa-^ temakciptemj O. W. Audstenut, sara» mamescari W. Tmensson.a ja iiueri» . im ™»» ,„s„„ föpteeni A. W. Tederstlöinin toi.;neffi kokocktz.'n puolesta -laat.^ ^nciatille >tir- ^eriitnitn hÄvl inoljan wtik>.n >l..owi- jetimä, jossa I&ioufjftsiio ilmiiuotu hno- l uru,n * — Suuri maanjäristys. New- For! towkok. 6 p: Maanjäristys on hämiitänyt Carchagon kaupungin Cos- taricaÄsa. Sähkösanomajo>>oot c»vat ritlfi ja muutamat jähkös«noman>irka- miehet owat saaneet surniaiis.i. Kuol ?ikl!u-uutisig. — 100 wuotta täytti t. k:n G pnä Turun köyihömtaton hoidÄas E<wa Vächter. KLaachus on wielä weirat- tam lhtMiAsä woim >Ksa. — T. S. — „Kansa" paperosseja on toimini- mi P. C. Reiftig & C:o Turussa las- fcnmit ifauippöcn. ScMiukkeet wastaa»- lvaä ttftrilaikm nimeään. Sillä tie ma?» salvat »vain PcniM kappale ja owoi sii- hcn nähden hÄMtästytt-Äväa hylvän- makuasia. Tupasmilporrto ov ole suin kaan su'lHi^tc!tva, .niuito paaiuneille tupaten orsille, Ma tfinan eimär toi-- niean. tule, k<^paawat „Äansa"-saN>uk- ifcet imetiätvilsi kyllätin. Huomautain- nie 1>witeniin Mialla» että p»raS nau- Saarijärven Maalaisseura toimeenpanee kesäjuhlansa yhtey dessä elokuulla näyttelyn, jossa palkitaan miesten ja naisten käsitöitä, siemenviljaa, sekä puu tarhatuotteita. Lähemmin vasfedes. 1709 Toimekseen saanut: Kaarlo Hurme. 1-1 Ulkomailta Jämsän kunnan kunnallisten verojen maksu on Jämsänkosken Seurahuoneella lauvantaina t k. 21 p:nä alkaen ke!lo 9 aamulla. Ensia maksavat Jäm sänkoski, Kerkkola, Patala ja Vie relä. Sdn jälkeen maksavat kylä järjestyksessä n\ jotka ensi »an- no-sa ]ä'tivät maksamatta. Vero velvollisten on nyt maksettava kui tistaan ainakin puolet, muutoin lan keaa ko^o kuitti heti u'.oso'etti- vaksi Tämäa ji Ikeen ei enää ve ronkantoa ole ennenkuin syyske sällä, jolloin niillä jotka puolat ovat maksaneet kannetaan loppuosa. Jämsässä toukok. 7 p:nä 1910. Kansakoulun opettajan virkoja haettavana. Seuraavat opettajanvirat jull te- taan täten Jyväskylän kaupungin kansakoulun Johtokunnalta haetta viksi ennen tulevan kesäkuun 15 p:vää: alemman Kansakoulun nais opettajan Wlrk« t jonka vuotuinen palkka on 1,400 mkaa; ylemmln kansakoulun mies opettajan Virka, jonka vuotuinen palkka on 2,000 markkaa. Molempien opettajien palkat ko rotetaan 5 vuoden nuhteettoman pai* veluksen jälkeen 20 prosentilla, 10 vuoden palveluksen jälkeen samoin 20 prosentilla ja 15 vuoden palve luksen jälkeen 10 prosentilla alku peräisestä määrästä. Jyväskylässä, toukokuun 9 pnä 1910. Johtokunta. 1701 >_2 „Aura", „Sulku" 'a „Tuike" toimii G.eiM kcwätju!/lan Lautaan S?PPälon M.Ikisen talosja enstm. HÄ» luiitaipäiiivänä tätsinäRecn Wo 4 i.p. OhjMnasja on: puheita, köörilau- luo, AuNxvsLma, runoja, Y^m. PäSsy- imo^su on 50 p. ja lapset 25 p. Toimikunnat. 170? 1-1 Virvoitusjuomia ostaessanne kysykää aina AartS Haarlat tehtaan valmisteita, kuten useam man laatuista Limonaadia ja terveyttä edistäviä Sooda ja Vichj vesiä. Valmisteitani myyvät: Korpllahdei kirkolla: Hj. Riikonen, | Tolrakassa: O. Laine. L. R .usula, Juho Antin ja A. j Tammijirrelli: M. Meriluoto. Pasiin Tikkalassa: Hj Mehtonen. Hiuranessa: K. Noronen. Jyväskylässä: O. Qvickroth Putktlabdessar J. Uutiia. Saakoskella: V. Sillg^n. Juokslabdella: K. Koski. „KAIUA"-lalvai ravintola. Paljottain tilaavat liikkeiset voivat kääntyä tehtaan puoleen. Laa- je nettuani tehdastani voin säännöllisesti toimittaa suuremm/tilaukset. 1705 Aarne Haarla. 1-2 Rokonpano Korpilahdella toimitetaan seuraa* vasaa JdrJestylcsetsai Toukok. 23 p. kello 8 a.p. 10 n >• M If 9* n 24 25 p. 26 Kesäk. 7 p. 8 p. 9 1711 Armas Raitio. i i Borr. V., Saomal 1 k. 4 s. 50 mm. Hauskan Iltaman viettää Muuramen Nuorisoseura teöfumhien, maamme m eri li ikenien suh.cen olisi mcihdollisimman [clir>äxii estintuotailva. — U.2. — Uusi isorottotapans Hattulassa. Mime lorsta^ina sairasvui Äc>tina!an ^kylässä HaTiu?ossa a>i'i<rsemmin sairas- »imeen Mclvtla MS5elän roelt Äu.s:aa QJiäMä oir^isuin, j-c-rka läätärin iau- sunnin mut.aM owat tsoarokko.1, >va'.k- ka doistavisl liclwon»Pää jaauia. Tai- ras erisremin hen piirilääkärin mää- räyssM». — Wii.me lusia:na siutei- >rirn sonc>ruÄsa l^lässä suojelu-rc-kotus- ta 111 henkilöön. — 11.3. — Isä maannut iyturpuolensa. Hollc^an Lahden -tijlni-iä «cn (HKiitgtdiu inufuon mies jhystä. <ilä hän di iinocniniut 1ö-wuonaan iykärpuillen sa, jcifo sitiemanin jynnyni r. — Nuorsuomalaisen janomalehti- iniesyhdistyksen johtokunta on pi'.- beenjchtajoiiMN toaiitmut tri Santeri Jwe>lcn ehida:tcimasri', kieltäydyrivä toi- ini.mja ölalle Ä y t ö m /> a n, jcAi sa lvialla itvalmiin schveerilsi. Warapu^ heenjcchlajclsnnxtliitiin toimittajaAu° lusli Simelius ja rck^onhoita- ja-ksi maisteri E >no 3U ; l o. — Turun poliisimestarin wirka. T^t. 3 P. oi^i Turun PÄiistlnestali. emerstiliuartnant'^ R. Östman jäähy- Ivä^s» Turu>n poliisila'tokien ivirka^ miehiltä ja> michistölrä. Polirsiimstgl rin ZvirVaa nH.yi sanalla ho:ic.inioix bettl). Axmheinpi vxlrfamies erityisiä toimia Ivarien '5emaclikuwemöörin kanslias- ^ jo, «wcrÄ.^. HjMnar W,um^w:st — Kinvesmieslakko Tampereella pe ruutettu. Tainpervon 5'vivcöniichillä Ki torsiaiina ylimäärliinen iokou»/ Tillai^suuteen oli soapunu: mtiöstm Em>men puM^im^ijäin lÄon sihiee» ri, 'jo.^a Hi «rullut Xcmpeveciro lvana tvoören tuikmiaan Äoiuhiciia. ja niitä syjlä, ioiixf.n perustalla lc»l'.o oli pää- tettl) Tlil>ki>l:aessa asiaa ja oier- taessa isolkoa tluitifa suuri ituumi kir- IvexiinUihiä oli la'kon kcurnalla. sihleerr hÄva-itisi oile^st esiää main-ilun !a>kon (fotc-Cei nl^hinien HÄion mielestään lile sotrcilios laivn relvmis<-m. Kokou>k- ?en enommisrönä läsnäolleet ^irwes- miehen ammoiluosaston mkopuoleNa oLStvat ktM>esmi^het vastnslmm Yt>t- vnelijeStr l<Mog. EdBä esuettMn — Homisuruja. Kuniitaas EdivmÄ 7:n ktuztSlmm jchdvsta on 2 na HeJlurtai päivänä klo 5 i.p. Tasankolassa. Ohjelmassa m.m. puhe, voimistelua tiekä hauska näy töskappale: „Mo'emmat kuurot" ja tmssia. SUäänpääsy 1 mk., 75 j» 50 p 1680 1—1 Ilmoitus Sqarijanven Dhteiskoulun >kannat- lajat ja ha-rraÄajat pyydetään izstä- ljvällisesti jaopmnaan kannaitajayhdiS- tykjvn MMiLseein, ji>ka wkouS pidetään Täästöpankin «tacolla t.k. 16 pnä klo 1 atllä, DMus!Mzma<m ja pääÄämään lai-kista lvuvua 5oskcwista Meistä a» sioista. SaarWrwi 7 / i 10. 170? Johtokunta. i-i 12 päivällä 2 l p. 5 „ 8 9 a. p. " n 1 i. p. 3 » 7 . 9 a. p. H . 3 L p. 5 » 7 » 9 a. p. 12 päivällä 3 i. p. 8 a. p. 11 „ 2 i. p. I: 9 a. p. 12 päivällä 3 i. p. 7 10 „ 1 i. p 4 Kirkonkylän Tikkasella „ Markkulassa. Muuramen Perälässä. » Hietalassa. « Koivistossa. Muurajärven Rasinahossa. „ Honkolassa. Muuramen Riihijärven Honkalan Juokslahden Särkijoen Moiskalan Hyrtölän Putkilahden Könnösaä. Ruotsulan Rantalassa. Sutelassa. Laukkalassa, Sikalassa. Vehkoossa. Hangasjärvellä. Moksissa. Uotilassa. Lahnamäessä. Kalmarissa. Sipilässä. Juonaaltssa. E. Finnissä. Mutasen Oittilan Pajulahden Rutclahden VihijSrven pappilassa. Mäkelässä. Hantulaa* a. Uudessa Mäkelässä. Auvilassa Vehkooesa. Putalahden Ylitalossa H%ukaf ma n Piililässä. Käbön Heikki Niiniojalla. Vitikkal^n Anttilan Maatialla. T irkastus toimitetaan samoissa paikoissa ja aikoina viikkoa myö- hei m n. P ikkakunnan pirimies tai lautakunnan jäsen olkoon toimi- tukse 6a saapuvilla Korp lahii toukok. 6 pnä 19 0. KunRsliiflautakunnan puolesta: Herman Niittynen. > 70 * i-l Kuulutus. Lauvantaina tämän toukokuun 14 pnä kello 1 i.p. pidetään Karstu lan kunnantuva«sa kuntakokous, jossa 1 :si. Esitetään paloapuyhdistyk- sen sää' nöt vakuutustarkaatajan tekemillä ehdotuksilla hyväksyttä väksi. 2:si. Päätetään teit foonin laitosta 3a'ra8majille. Karstulassa, toukok. 1 p; 1910. Vihtori Tolppila. 1710 1—1 Huutokauppa. huutokaupata myv- ialla Julkisella dään Kumpulan talossa Multiäl t k. 17 poä kaikellaista Herman ja Maria Kumpulan kuolinpesän irtainta omaisuutta. 1679 Perikunta. i—i Uusi vene myytävänä Konsta Ahosella rakennusmestari Backman'in talossa. 1 —4 1678 eduskunnalle aum. esityksen jäänMö leiden, !haawo>i:>tu>neilden ja kodittoniain werosta. luku nousee yli 6,000. Äapaaksi Pääs WMWl>i>ImWmt!!W«s Mmisss. seet w«ngit ryöstckvät kaupunkia. San Jose, tioui5ok. 8 ],. Korilla ko n maachÄis.lljHeSsä tuoli 1,000 hen- feu ja liI:« monta lou^aantu!. Koko faupuingiAia cn Mjellä iva in Msl Puu- riken-nuSta. — Dynamiittiräjähdy). H utt i s- <; a. toa:l l;f. 8 ptnä. Cräösiä tehtaassa jsctut btiindmihitini^fioilvJ, jolloiti 20 fjCil./iiki :ft'i.fi ja 30 haawcitiui. Ä'uu- to.trtfr >Iä>h.'!set talot Cituor räjiilhd'»?!^ sä h;.f):xt:unect ja csa niiden asukkais.-i ^aatvo.I.Mmrt. Nasennuvlen kappa- llkila on rjeuliömtjt 2 penikulman pää hän. — Warkaus Kristianien historial lisessa museossa. K r i j t! a n : a s : a, qnitään. Tahdotaan hÄvittää Ival touikoikuun 4 Mwänä. Mllii waraZ- j-ssaimtömme ja kiell.'tä»:t ko-ko Tuo teitiin hiÄoriallisesia n,useos:a 75 men oikeus. WcM>oiääh;'l oliwat anc- ■fii-o-maut : ier'älkeen fa.iiuntu.c 5e»tä- • m , i ja niuksessaan fcnJtxisMisicii toimonpi- n 'siä koet.:.'cmuGsta lausuen, euV taon. PerMuslakiwalwkunmn mie- «Uä Aleksanteri l:n juhlallisesti toa. «kuutti, Ätä mitään Tuomen la»ia ei saa «tuuttaa Aman sen eduskunnan lsuosttvmusta. Tällaisia tosiasioiia esit 1712 tinnössä tällaiset wäittee: tumoiaan. Tämä lalkiehd«otus on jät?tili myöskin dumnalle. Ne, jotka otvai näin mene- . telleet, mci tienneet, mitä tekemät, kamalla oCtft 'paaminisien menetellyt '©itunniktan on kamala. Ensin duu- suuren tvaltakunnan hallituksen oi?jaa- 'inan awulla tuhotaan Suonien itsenäi- arivon mukaiisesti. P:ja malaisi Eduskunnan lauantaiscssa k. 11 Ä M ja ftitten hÄvite.ään duum.i. Jos wielä laajasti ai,laa eri PuoliUa. neessa istunnossa oli ensi kerran esillä duuma Mstuu tähkin tuhoiyöhön, on! Ed. ^oloi. eunniitl perusjMakitvaliokunnan mietintö se sellainen «teko, joka horjuttaa sen Huomiota Whe» fcifkoan, eaa nam wakakunnan!äinsäädäntö>i toskewasta oman olÄmi>sen 'perusftte. Me saatam- tärkeästä aitasta on PylMliy tvain.I^ asiasta. Puheenvuoron sai ensiksi me kui>te>iMn uAoa ei itsenmie, lnaan ed. M e ch e l i n (ruo^s.) lausuen Menijän icuoGsi, etiä duuma ei alenna aluksi to won-ansa, että eduskunta iilfeääin Sucmen iitsenäiiynden mesiaa- mieunnön hytväksyisi. ?en sisältö on ja^si. Muitta jos kulienkin iäuiä usko kielteinen. Mietintö on iasja, mutta pettäisi, ei niiden, jotka mÄdän tu- ^liiyskirjelmä, joka on kokonainen ku- boamime toiwowat, ole ennen aikojansa dos wäär'Mlyjä, on scn iraatinu!. riemuitlt<m>a. Määryyden:eJt lkohdis- Niistä periaaiteista, joila meillä oivai tumat lopulta kuitenkin sen harjoina- woimaÄja, ei selittiskirj-lmä tahdo tie- jiin. Mii-ttäsi Beltzajarin kemuihin jo nälymättömään käteen, joka setnälle kirjoitti tuhm ennustuksen. Puhuja jOfcta M* (.eiUU Koin. pienehkö, vmImii panaoen, korrtn nan&t lopMA%i kaono BOM», etukäpllU valkeat, il* maaotanat allekirj. luo, Otto Janhonen» Kanaa*. l-l f ui t asonn usta, rannerenqa daljia, kaikki sangen armokkaito. j deitten poistamisesta wedonnecj m.m. ic saa sortua ja nni^as' Unk'.c: i kan- Museoi arvoesineiden iva ms on ^rkcampaan niaailmanjärjesiykjeen. ^-san wapaus>isteluun. ^a.iiamme tu- Näyitää siltä, e.L'ci liene tar- Misiku-nnan lausuntoa. Tuomen kan- !^iius ollutkaan laatia la5.«hdotusia san e<duUunta ei woi iuos:ua tällaiseen ^l',iiiää ja sen larpeiia w»rten, waan «Ms »iim Itlfrii lätltiaiiia «M». Eduskunta. iei tämä woi antaa hywiä tuloksia e/a edisiää waltakunnan todcllisia etuji. On tchty ehdotus, että eduskunnan olisi Mut ösitetiÄvä uusia^ per us tn ta suhteittemme järjestänlij..>rsi, jotka si ten tariki st et täisiin molemmin puolin. Sellaisen chdotuiksen totuttamisella ei .nykyoloissa fuiitentaan olisi mii ään 1 toiZveilta ei'fä sitä nykyisilli IvÄtiopät- 'willä olisi ehditty suorittaa. | Ed. Jonas Cas:r5n (nuors.) Täysistunto lauantaina puhui sitten: Wenäjän pääministerin ?lo 11 a.p. ehdotuksen luonne kumastuu paraiten Puheja johti puhemies P. E. Swin- eräistä ?eliÄ)skirjel>män la>usunnoista. huftvud. Ne eiwät jÄä epÄvamiUUleen. mille Ed. KoÄinen sai jair^uX'n takia kannalle päämmister: on asettunut, lääkäriniod.sluksen nojalla oistaisekjt Puhuja siiteerasi eräitä lällailjla kohtia. wapautusta istunnoista. Niissä wödv.aan wuodateiun tvena- läilsen weren oilkeutuksten Suomen '.tse- fmiTimiiMt kumoamiseksi. Tuomen sdi» Uusi otm. esitys. Senaattori Hosiainoss esittklijäsih hallinnon kumoamiseksi milu tll letään olewan wain maakunta, jonka teeri DegevhÄmin seuraaniana toi ssiat Midsan järjestää niinkuin halu» >.n pist.mie'1 kärjissä. On siireellisiä m eritti o> jotka lopul.a cipo; ne li.i!t- mn'-at woitnat. Meillä on t!U)l>'llim° me »valistuneen Europan yleinen mie. lipide ja myös Menäjcin iv.iltakunnan b'.!rokralisinin ikeen illa huix'c>ilewa kansa>, joka sekin kai kerran luo ike.miä hartioiltaan ja silloin on metdänkin '.rapautemme päilvä koitiannt. Ed. A r ok ai l i o lnnors.) kiinnitti huomiota erinäisiin pääiriit!s:eri:t s?» liiyskirjelmän kohtiin, jolka antamat tosiaisioista >rwi!kuwa.t. Genäjän duu- >ir-<m jöisenillä ei liene läyu i sel.fynilä Sucmen oiieuksisia i-i> kun pääniinis- teri selityksessään weriaa Suomen ase- maa siihen asemaan ival> takun- nassa, jolka ennen on ollut muutamilla w alta kunnan osilla niinkuin .'sini. Gru- sialla ja Itämeren maakun.i lla, niin on siinä salattu duumalta tosiasioina. Duumalle olisi esim. woiin seliltä^ itsemuchatekoon. Perustusiakiwatio- Lunta on yPMelisesti yhiyny: Pon- teen, jossa lausuioon, ettx eduskunta ei woi W)del<>)ä lausuntoa antaa asiana, jossa sillä on täysi päättämis- oikeus. Menäjän taaniu-muisellisen hallitusjärjestelmän perusteihin ei m<ihdu> että »valtakunnan rajojen sisäl- lä on maa, jolla on sellainen eduÄunta kuin Suomella ja joka taloudellisesti >ja henkisesti Pyrkii Aeenpa.n kansan- maltaisöen periaatteiden pchialla. Wiuitasi niihin tirholobmenpitelsiin, joihin Wenäijän taholta on meitä Ivas- loan ryhldytttt): niisiin meroihin, routa- «ittemme yhdistämiseen »venÄaisiiny. m. ja meidän sisäisiä wapau?siamme mastaan tähloättyihin rajo'tus:oimen- Pi teipin ja Lchlchtimisyrilyksiin sekä kansamme wäl«tämättömään simistyt- läinistaopeetseen ja siinä suh.eessa teh- tychin alotteijsiin. Huomautti, myös, Luinika sosialisiion taholta on aaivis- .tettu tällaisten taaniumuksellislen ai kain tuloa, mutta eduskunnan por- »värillinen enemmistö ei ole tahionut Käyttää otollista aikaa kansan kohona* miseksi ja isen taloudellisen aseman pa- rantamiseksi. Lausui jiMän »vakau- muksensa siilä, että Venäjän Lansa — >se «kansa, joka kituu byrokratismin kah- leissa — toiwoo meille hymöä samalla knn se toiwoo itselleen ivapauöia. Tällä hetkellä ckisi meidän läheiettämä der- avehdti^omme tälle Menäjän kansalle. Ed. Ingman (suom.) huomautti, Mä jokainen, jcika lähommin tutustuu la>kichdo>tiikseen ja selirysktrjeimään. huomaa, kmnla epätoiuudenmukatncn ladtia «iinoastaan teoria. Vertasi scli« tystirjclmaä paokvin bulliin ja Marsin» kin erääseen 1L00-luwulla, siinä mää» rin!je on perus.elemalon ja aiheeton. P:ja 'huomauku kaltlisn hallitsijain lanMemme anrainls:a juhlallisista zvatuuiullsista ja sii.ä latvasta, jolla jetiltMirj^lntäsjä nä?:ä tvatuuiutsia jelircllään. Edelleen ojoii .i p:ja iaa- japeräiljesti selitt)skirjetmäsjä olemia ristiriitoja sciä h.siorjallisia että loin- cpill sia »vääristelyjä. Ed. Home n (nuori.) puhui laa- jalii oikieuven taistelusta hisiorian Musia huomauuaen, ett'ei sananparsi ..heiEo sortuu, wäk«vä woittaa", pidä pai^kaanja. Ed. Serälä (nuors.) lausui, «itä !aliehdo:us on täynnä epäselMiyttä. vist!tti«oja ja epämääräisyyttä. Siinä puh tu aa n esim. yleislvaliaiunnalli»es- ia tainsäädännöslä, muna siinä on la- tichdolus ainoastaan Suoinea marten. ÄnvoslÄi edelleen laktehd^uksen «ri livajanaiisuvVsia, huomauttaen, ei:ä sel- wanä siinä on ainoastaan \e, minne näyt ään pyrittämän. Ehdotuksen st- jälliylsenä on, että Suomella ei ale mi- tään oikeutta ja jos sillä qellaista oli- sikin, niin on se sika olettama Pois. Venäjän kansalle pitäisi olla tunnettua kodista wäärisie!yistä huolimalla, et tä Suomen kansa ci pyri uSonaisoen ivalrioasemaan. Se pyri» ainoastaan pitämään kovkealla simtsiytsen ja tva- listuk>n lvpipua. Se Ptjrfci täyttä- mään lsilä teh lämää, joka sillä «n maa- ilman savisrychistoriassa ja jota tch.