N:o 12 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina tammikaan 16 "p:n& BaomU. 2 k. 1 ». 75 mm. Hevosen kasvattajat! Koska UBe &mpia halukkaita ul komaalaisia hyvien herosten osta jia on ilmoittautunut, niin pyydän hyväntahtoisesti arvoisia hevosten kasvattajia saapumaan allekiijoit- taneen luokse Tikkamannilan kar tanoon tk. 25 p:nä klo 12 päivällä keskustelemaan ja päättämään he- To %ten viennin järkiperäiselle k an- nalja jäijestämisestä. Samassa ti laisuudessa mitataan, luetteloon mer kitään ja ehkä valokuvatatnkia myytävät hevoset. Constantin Bernhard. aia i —a Mimmiin «iinnj» ytini' iRiimililiiilitifftlt. Wälja ikäinen hallinnollinen asetus sanomalehdistöstä. KZirVakirjelmässään huh:ik. 29 p:ltä 1909 on senaatti, joka on yhiyny.r eitti- sen 7enraa?ikuwernööri Böckmannin aniekipkteessen, jonka mukaan sanoma- lehdistön 7oko MaLmonta on toistaiseksi keskitettävä painoylihalli:ulseen, Päät- täidyt Myöntää 10,000 mkn määrära han tvuodsn 1909 loppupuoliskolle, jo- ^a määräraha annetaan mainitun yli hallituksen käytettämäksi ehdolla, e.iä ^elonteso Marojen kSyt-ä.niMä lähete- tään sonaatin srmiilitoimituskunnalle. Tämän johdosta siihen nähden, -että senaatin laatimat maan sanoma- lehdistöä 7oskewat uudet määräykset «iwät mielä ole saaneet armollista Dahmistusta ja kun nykyhetkellä on mahdotonta lähimaikaan ilmoittaa ai- kaa, milloin nämä määräykset Tooiivat Faada armollisen wahwistuksen, anoo j>enraali>kMvernööri, että senaatti mah- tollisimman Pian ottaisi harkiitama?- iseen kysymyksen 16,000 mkn suuruisen «nöärära>han myöntämisestä painoyli-- hallituvselle muodeksi 1910 tarpeellisen monen apulaisen palkkaamiseksi ma-- nisuun ylihallitukseen. Tämän ohessa anoo tenraaiikumer- nööri lieroija siitä, millä kannalla kysy- mys ehdotuksen laatimisesta lvaliai- kaiuksi Suomen sanornalehoistöä koske- Maiksi hallinnolliseksi ase.ukseksi ntif;)' ään on. joka ehdoius on annettama se- naatin laadittamäksi miniskerineumos- ton «syyskuun Ib p:nä 1907 armolli sesti >wah>wislelulla pääiöksilla.' VmsiijMiiipB. TilaStoteruut. Senaatti on. kuten maremmin on kerrottu, 'käskenyt leollisuusyallilulieii toimeenpanemaan tilastotietojen ke räyksen llmmäensuojeluslakikyjymyksen ta rk i np u oi t j e Esi Jixiki iienuselft. Myöskin Suomen Kleine» Työnan- tajaliiuo on Nchivnvt toimiin anai' vieläkin setwinämi>sel'si. Lnito on kat konut, eitä jos miime ivaltiopäi.vätil hymäkjymä laki sellaisenaan tulisi wah- Misletuksi, se niin suurassa määrin inuuttaisi nylhisiä työoloja lvarsinkin mi:ä työaikoihin tulee, että useine» teollisuudenhaarain kanuoialivaisuu? sen johdosta joutuisi kaaraan. uhkaisi niiden kcko olsmaHaoloa. Seiiivuoksi liitto on asettanut komitean asiaa pe rinpohjaisesti sellvinelemään toiivos- lsa. et:ä asia tui elä ensi !ixil'.iopä!willä saataisiin liiton mielestä oitealle to lalle jchdemisi. Äomitea on myöskin pannu: alulle tilaston kerä-ykscn. Stipendejä haettatvana.Z K- :'-r--.V V >^r »Seuraamat stipendit owat julaistui cpenajien ja apeltajattariea kouluhal- kituselta haettmviösi ennen helmik. 15 päimää kilo 12 päimällä, nimittäin 2 3,000 mkn maika stipendiä kas>vatus- opillitseen tai tieteelliseen tarkotukscea ehdolla että hakijat hakemuksiinia iiit- tämär matkasuunnitelmat, että maika- rahan jaaja 3 kuukauden kuluessa st:- ipendin'saannista lähtee maikalle, jonka rulee kestää Mähintäin 6 kuukautta, sekä 6 kuukauden kuluessa takasin pa- laituaan jättää kouluylihallitukselle matkakertomuksen: yksi 1,000 mkn ja saksi 750 mkn stipeitdiä saksan ja rans kan kielen opettajille ja opettajattarille oleskelua warten Saksassa ja Rans- 7aÄa kesäloman aikana täydentämässä mainittujen tielren taloaan, ehdolla, eti-ä stipendin saaja palattuaan '2 kuu kauden kuluessa jänöä l^Yycn maita- kertomuksen: 4 730 Nikn stipendiä we- nlijänkielen opeimMe ja opettajana- rille clekeslua varten kesäkuukausina Venäjällä ehdoäla euä stipendin jaa- ,jat palattuaan 2 kuukauden kuluessa antamat lyhyen maikakertoniufien: sekä kaksi 500 mkn stipendiä cveltajille. jos haluamat mähiniäin 2 kuukauden aika- ivd seurata opetusta normaalilyieesjä. — Maalaistansakoulujen piiritar- kastajain »valtuudet. Esiin-ulleesta Milsiä jamiitaten piiritarkastajie.r jcch- t ^äännön 7 pykälään sekä kansakoulu- awuksen 118 pykälään ieilaijenc kuin >se kuuluu arm. julistuksesi 7 p:llä maali sk. 1893. on koulu!>l'hall tus kai- sonut taripeellisc?si huomauttaa, ettei I maaloiZkansaikoulujen Piiritarfastajain ' ole fcpjtä ryhtyä mihinkään toimenpi-' teeseen koulujen lakkauttamiseksi, waik- ka niiAsä oppilasmäärä olisikin Mähen- tynyt 15:teen, tai sen alle tai olisi <n- tuudestaan niin alhainen, tvaan on piiritarkastajien lähettäessään syksyisin tar?astuspiirinsä lukukausi-ilmoiiukjen kouluylihallitukselle aina er-loisesti lueteltaZva tällaiset kansakoulut sekä tl- sittämä jyyt apiplasmäärän mähyyteei:. Lyhykäinen seKvitt^ näistä seikoista on ylihallitukselle tarpeen Ivoidakieen tcihdä mainitun asetuksen pykälän edel- lyttämän päätöksen palkka-zpujen edel- leen suorittamisesta. — Kunniamerkki. Suomen lennä- tinpiirin päällikkö Nyberg on saanut^ Stanislain ritarikunnan 1:feit luokan ritarimerkin. MlraStot ja leimamerkit. Turun r a a s t u >v a n i t e u- dekla oli eilen enjsimäinen islunic joululoman jälkeen. Leune.merkliei, käyltäimiseenlnähden päätti raasiu>van-j oikeus Ma tvaatimatta fnrrtainetfrejc i sillle jätetiiÄviin asiakirjoihin. Äarivi- t-eltuja asiakirjoja ei leiuia:a. Kouluylihallituksen akkeiskouluosas- to on äänestyksen jälkeen päättänyt maalia Me jäteitäniät astalirjat kar- toiteitawi5si. Osaston notaario neiti Lyydia Reuter ei puolestaan waadi kartoittamista. Waaraa ei kuiienknan ole olemassa, etteievät osastoon jäte- ryt ka rt oit ta ma t t oma t ka an anomu?jet lukisi esitelkl)it!si, 'koska kouluylihallitus^ on päättäw)t käsitellä asiu huolimaita siitä, o«wot?o asiakirjat kanoitett.ija, wai eikö. Kiansakouluoslastoon nähden ei »vielä - ole päätöstä tehty. I — Jämsän kansanopisto. £p.\:.ija . Jooiias Muolle-Apiala on irn11uu;e;■= iuuia anonut, etlä Jämsän ktUisanepis- lon yhiK)dessä to'>m'.n'ien iiäniä- jn j emäntäkoulujen agronoouiicpctiaja.i: pakkaamiseksi myönncttäi;i':i :J,000:u' aikn muo'uinen apuraha. Maan.viljc- ly-:h<tllitus on anomusta mtoluuut!. Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. — Nirorsuomalaisten Nuorten wuo- sikokoukscsta jäitään klo •'> i.p. Kun- nollistckolla huomautetaan ivielä jcjseniä. — Luistinradalla on iitf)!ir.ua!a::-nt3 tänä iltana. Maalien lähestyessä muistakaa! Malitsijat, jotka tvaalipäiivinä olette toisessa ääncstysaluijessa kuin mnodcn 1908 alussa. Hankkikaa heti ote ivaaliluettelosta! Maltakirjan otteen saamista war:en woi kirjoittaa näin: Tällä >waltuutan — tai määräämänsä otta maan asianomaisen äänestysalueen ivaaliluettelosta sellaisen oireen, kuin ivaalillain 46:s § edellyttää. ssa uitu — p:nä 1910. Todistamat: Valtakirja on kähetetläivä jollekin luotetulle henkilölle siinä äänestys- alueessa, jossa on lvaauluet!elossa. TitäpaiH pitää tarkasti '.lmoittaa. missä iotetta haluama asui Muoden 1903 alussa. Otteita maaliluetielosia hankkii kaikkialta maasta W aa san läänin it. tvaalipiirin Nuorsuvlinalaisteii Piiri- hallinto, ÄMäskylä. Nuorsuomalaisten yhdistysten on walitt<rwa henkilö kustakin äänestys- alueesta, nimenomaan pitäinaän huolta maaliotteiden hankkimijcsra. Hevosten vienti Suomesta ulkomaille. Äuten toisessa paikassa lehteämme olemasta ilmoituksesta näkyy pidetään tiistai im r.'k. 25 p:nä kello 12 päimällä Tikkginannilassa h^wostntestcn ko- kons, jjossa keskustellaan hemosten maasta miennin järk^P.'räiscl!e kan- nalle järjestämisestä. Kokouksen kut- suminen on aiheutunut siitä, että useat ulkomaalaiset owat ilmoittaneet ha- luamanha ostaa hymiä suomalaisrotui- ,sia httvOisia. Kehottamme >hewosmiehiä lukuisasti kokoukseen saapumaan. — Salaperäinen »varkaus Haapa mäellä. Perjantaina i.k. 7 p:nä oli joku henkilö hiiviskellyt Haapamäen aseman läheijyydesjä stjaitseivaan wal- tion omistamaan pakarilaitoksen huo- neustooit, jonka eteläinen pää on ra- Mintolan pitäjän hallussa ja jossa ra- Ivintolapalmelijat nuAuivat ivuoroon- sa sekä säilyttämät osan tarnaroistaan. Täältä oli pitkäkyntinen anastanut saaliikseen noin 40 mk. rahaa sekä jonkun päähineen ja lakin. Toistaiseksi ei ole märkäistä tietoa. Sainana ilra- na «löytyi aseman lähistöltä lumen päältä miehen pääcklyshousut ja Mielä rautatieläisten lukuhuoneen eteisestä aamulla riewäleipä sanomalehte.in kääritchnä. NähtÄväsii oli ivaras eli Zva^kaat joko täällä aikoneet jotain ottaa eli aikoneet, tai jo majailleet lu- kuhuoneessa koska >owet oivat auki saa- neet. löydetyt housut owa: jotkut hottkrköt iwarmasti wakuu:tanect kuu- lmvan eräälle puu tarha: öissä olleelle nuorukaiselle —S.W. — A!ielenwikaisille hohdokkaille eri rakennus Keuruun waiwaiStalolla. Keuruun waiwastalon hoitokunta t.ln 7 pnä pitämässään kokouksessa päätti tilata piirustuklset ajanrnaatimusten mukaisia hourujenhoitorakennusta irarten ja päätti waltuustolle ehdot- taa, että rakennuksen kimityot pantai siin heti alulle ja koko rakennustyöt niin pian 'kuin piirustukset joutuu. | "Samalla päätettiin laittaa kaikkiin asuinhuoneisiin kunnolliset ilmamvaih- tajat, joita ei wi.elä ole ollut '.vaikka toistakymmentä wuotta on hoiiolaisia wai>!vaistalossa asunut. Näitä kaikkia tavpeita warten >on kuntakokous otta- nut aluksi 1,500 mk. — Talonkauppa. Pckka Stoiom-n Hci- singistä on ostanut ?auvp!ns Heikki Hemmingiltä Alawudcn asemaita !a»r-va- kartanon ja waraston. Kauppias Xies^- >ncn on ollut cnnmi 10 w>wtta kaupp-aa- na Älawu!>cn kirtonthlässä, muna iiuöi ^ Vs Jonotta sitten faiiippafavt.ir.onni V;- Ttfluubcn k:flylän Osuuskaupalle. Pientä Palmaa. m. sisältö: Uksimielis'.i'iu,i ja eriini'itä. — >Wirfain'.ch!> itljata-an. — Se naatti ja iiitUnnriuuut. iltitoo amiraalii.naatin ja fcnvoalihu lvernöörin fcnälian, Jruflitfrc inaas ; anu mc nyt oikein will::iy sekusotkn leimaire- ron ^rimiseen nähden. Uaikki puolueet ja Puolueiden ään.'l'.!^rna::a>.'.t, uksin >,ll. lZuoinetarfin". Av at tä-öfa asiac-sa a- iseitunect samalle fannasie, sille »im., et- tä fim hallitsija ci Ivielä ole mal,wi-?la nut cdusfunnan 's»ost»i>iQvä.i>o<>!a. I ai n mutaan ei int>ösfään mitään >uc>suln:ac silloin woi olla olcma^sii .'ikä suoSiunia- werva P<riä. Tällaisen yliiimielisyliden wall>it-essa on sitä surcttaivampaa itäMö, että 'j-iyfkut yffityisei wirkami.l»et, jopa livirastMin, as>ettuwat t)!ctie:.iä mielivi- tcc»tä poikfeoin>allc kannalle taipuei. nru- datiamaan laittomalla taivalla n>n!!;uei- tä i»näärÄ)fsiä. Erikiiseöti an'aii>ee ml- la linainitufsi, että ilvaltiollincn puolue- kanta ci tässä suhteessa ole mäaiämvänä. Niinpä löytyy kcinialliscsti pichtaiia suo- mctta^rolaisia, jotka >eiwät ole taipuneet perimään leiinÄveroa sa toiselta puolen yhtä puhtaita porustuslaillisia, jo:!a ^i- tönijät ioe huolii suut e naa.n noudattaa ie- >naatin määräystä ja kantaa leimalverca Niiloissakin. Tam>malohd'Ssä on näis- tä -eri menetwlyta1voista f rriot r i: jr la z>äiivä. Wa?ta!vasti suuri enemmivtö SviraÄosa ja »virfamiehiä oivat aseitu- neet »lxiÄustalivallc kannalle. Muita k»- ten sanottu, löyttH toisiaan. Sellaisia oivat esim. Helsingin raastumaiioikeilden fokmas ja neljäs osasto. >)elnngin ja Hairgon tullikamarit, Turun l?ow!oikcii- den juoiircttarclaisjäscnet ulosannetta- tviin asiakirjoihin nähden j.n.?. Ei siis tässätään niin wim-n f-ctfcäitä näyttä- iväoisä asiansa »voitu asettua voiffetlkset- toinan yksimielisyyden fannallc. Eri- >miclisyt>dcn kirous taaskin, jos tofi san- gen ivahäiseKsä määrässä, heikon:.ia oi- feustaistcluammc tässäkin asiassa. Cri- näisten »virfaunesten toiselle kannalle o- iettumisesta ävoiwat ivenäläiset saada sen käisit»ik>sen. että isuomalaisi>en cifeuZ ci olefaan niin selivä, fuin he itse mäittä- irvit, kostopa osa »virastoja mcnettclee päimvastvin kuin toixt. ^ia e Itä lvi ha- micchemme raion toisella puolen ^'saaivat värittää faillfia tällaisia hajaann»-?ilmiv'- tä -hyivätsccn, sohän on selivääkia >elive>n- pi. — Eikö linilloinfaan ivo Ida fo.'ta joka miestä rintamaani * Mnu-aalifiuucniööri iiäkmi tämän lei- maiveroselt ka uksen 'takia aikowan ryhtyä oikein »voimaporäisiin tvkneupiteisiia. <2tiä tai tarkoittaa Hiitu n kirjelmänsä nraan kmacrnööreille, joilta koluten i^iio- w7aiiden «sisään tvaadiiaan luetteloa niisiä «virkamiehistä, jotka joutuma: te- keiuisiin leimaiveron .porimiien kanssa, sekä niistä jotka mivat ki.'!:ä:ii>>iie.'t pe rimästä iätä tveroa. Äo.va urakka siis laäninhallitiiksilllt, sillä laajoiksi mar inaan N n paisuivat nämä ..mustat kir- jat", siksi yleistä ^kicltäytyniiid^r on kaut- ta imaail. jtai siellä nyt kenrnaiikulver- -nöörin palatsissa haudotaan ottein »hir muista prosessia". On iman mieltä kiinnittÄvää nähdä, mistä siepataan kai?- ki ne tuomarit, neuwosmieh-t, syyttäjät tyjnt, joita tässä näköjään jättiläisjulus- sa tanvitaan, jos nim. kenraalikutvornöö- ci «i ajoissa huomaa jutun lu.'nnotto- muutta. Oli miten oli, wirknni<!ö:cn ci mielestäni tattvitse säikähtää nuitä :oi- menpiteitä, »vaan tyynesti noudattaa la- kia, s.o. ei alistua kantamaan laitonta tveroa. * Jatkaaksmi tuielä näitä suostunta- asioita «n woi olla kiinnittämättä huo- miotani siihen huolenpitoon jota senaat- timme osoittaa maamme olutpatruuncil- le. Kuten tietty, korotti iviime edut-kunta täksi »vuodM a isottua mallasjuomatve- roa kelpoi ai lla. Tästä olutt^htailijat hä- täänchiivät pahanpäiwäiseZti ja lähetti- toät tuota pikaa lähetystön amiraalien puheille anomaan, «ttä senaatti ci mil- lään inuotoa puolustaisi cdusfunnan päätöstä iv<rhwistetiawatsi. Kaikesta päättäen teki olntherrain käynti l?'.»vän tvaikutukscn senaattoreihin, -illä ny: on saatu kuulla senaatin aikoivair esittää, et- tä eduskunnan päättämää mall.^sweroa ei todellakaan ivahtvistettain. Onpa se- naatti kääntynyt asiassa ieollisuushall'.- tulisenkin puoleen, huolestuneena kysel- .lert. tMo maan okuttc!htai!ijat >atsai^at kantaa sellaista »veroa, kuin eduskunta on päättäw)t. TtMzliväisyydeliä olutvat- ruunat ^varmaankin näitä uusien liitto- taisteiisa puuhia seuraaiv.it. -«Man nyh tänee, ontko niistä todvottuia inlefiia. Kyllä kai, sillä onhan Malta ja Svoima sillä puolen, kuin taas toisella talilla ci sle sitä imastaan panna miiu:a, kuin ny- kyään niin huonossa kurjissa o!ewa oi- ke us. P a f i s i j a. Manulta Suomesta. »Itsepuolustusta." Kun par! mieshenkilöä Scpp kiiran- nassa keskilvii^kkona klo 10 ajoissa ilta- isillä kulki Rantakadulla, kuului äkkiä taloista n:o 20 useampia kimäärinlau- laullsia. Hetkisen kuluttua syöksyi ia- loisia kadulle ailircktsumestar: Ulasclv- skin sotilaspakoolija huutaen, eitä hä- nen herranisa oli iÄpetlu. ?^ies juoksi häkemaan läheisestä kaditnkuintasla polisia. Tämä tuli ja kohta «iar.pui ioineickin, mutia kun mentiin pihaan tarkastamaan, nähiiin kyllä, eitä pi- hati.puoleinen akkuna oli anmiuttu rik- ki, inuita tuoreessa luincesa offanaii edusialla ei Mut mitään jfflfiä. En nen mainitut henkilöt oliumt s o ta tn ie- heit mennessä poliisia hakcniaan jää- n?>et kadulle lapa uksen kulkua seuraa- maan, eikä pihassa ollut tullut muita kuin mainittu sotamies. Tämä tahtoi nyt lähteä hälyyiiäniään ryinienttiä, inuita saajiin jeniään jäämään paikal- le, kunnes kaupungin miskaiil! Nelan- der ennäiii saapua. Nyt n/hdyltiin lähc/.„inin .otkastele- maan ja huoniaitiin, ctra laukaukset oli ammuttu silsältäpäin. Lasinsiru: eOwtt Pihalla. Tällöin seii:ti sotamies irse ampuneensa puolustulsekjeen, koska mu'la suomaaisci iahioimot Hillo sisään. Edelleen tutkinaeesa sanoi hän miesten jseinoneen pihalla ja katselleen. Uttien sanottu, ei jälkiä kuitenkaan mi- iiyni-t eikä ketään pihasia tuleman. Aliralsumesiari Ulasoivjk! ei cllur kotona ollenkaan. Siellä oli ollut ivaan mainittu sotamies koiran kansja. — Laulaul!sia oli ammuttu kaikkiaan 5. Nijsi cli ammuttu lvielä sinen kun erä» konstaapeleista oli tullut asu n ti osia ulos. Näin >ollen ei laukaus:e>a tarkoiuk- sesia liene epäilystä. Asiaa tutkitaan. — Erohakemus. Helsiimin m. t. pÄiilsiinostari Merstiluutnaiitu K. E. Berg on eviime Pevjantaina jänänyt erohakemulsensa. Syynä eroon ott se jyrkkä kirjelmä, jonka kenraalikumer- nööri oli lähetiänyt hänelle ien jch- dos:a, eit-ä poliisi aikaisemmin eräässä tilaisuudessa oli ollut pakoiieriu pane- maan eräälle juopuneelle menäläijelle sotilaalle MarmuMetjut käsiin saadak- seen hänet talttumaan. Samalla anoo «versn Berg inyös- kin eroa sotAaswiras:aan oikeudella kauiaa »virkapukua. — Itiisi pankinkonttori. Tanipereen Osali>paiftu on anonut lupaa saada chvata haarakonttorin Ikaalis'en taup- palaan. !m»ikm ll PJ. Mmi. Sakari Topeli^>scii mtiiöiopäiirää ivieiti Ätaiiisamvalislusj'ura -'.kainalla Tqpeliukjen perustamasta ..Tamuii- kuun 14 päimän rahastosta" multia- mia sadan ina^kan suurutsia kunnia- palkintoja ansiokkaille, waan tvaratw- mllle ja nxiiihoille kansan lasten opct- lajille. joi'.a eiivät ole saaneet >nuun- haista julkista palkintoa. Heitä, kansanopetuksen maatimatlo- mia tja niin usein unhotettuja työnteki- ^öi^ä oli tällä lertaa esi:c:>Y Palkinto jen saamiseen kaikkiaan 52. Tekisi mieli sanoa, että?ai'kki he olisitvai pik ku palTimonsa an!saii!sew'.a ja varmaan myös tarwitsewia. Walitet.awasli .saartaan näiiÄ palkintoja nykyisin ja- Faa <wuo»sittain ainoastaan seitsemälle. Palkintoja owat tänä wuonnz saaneet: Kaitisanmalitusiseuran arkistoon on keräänchnyt jo suuri joukko kansanlas- ten wanhain opettajain elämäkertoja, joita jälkimaailma »armaan liikutuk sella 'lukee. Eiwät ole nämä köyhäin loAm kölMt opettajat palkuut eiwät- kä autetut niillä muis.opalkinnoilla, joita muutamat heistä olwt saaneet Jotakin muuta omat he itse työllänsä tarkort:aneet ja jotain muu:a tarkoitta- wat suuren runoilijamainajan kunnia- kirjatkin. Varmaan Äoiisisima: opet- tajat ja heidän ystÄväivainaja'.'.^ enin siitä, jos heidän uskollisuutensa, nöy- ryyte»jä ja kunnollisuutensa säilyisi heidän oppilaissaan, joina cn niin suuri osa Suomen kansaa. — Waillinki Tawitai.palecn pitäjän pappilan rakennuskassassa. T.k. 9 p. luettiin Samiiailpaleen kuntalaisille tirkolliÄasjaan kuuluivat pappilan ra- >!c:i>-mskassan tikit Sawi:a:palse>» pap- Pilassa, jolloin niissä ilmoitettiin ole- nan 2,900 mkan >waillink'. kassan hoitaja, eitt. laulamia- Adam Haimila, ^)uäsi ivaillingin edesmenneen lukka- rin tekemäksi. Mutia kun ukot eilvät tyytyneet sellaiseen iseliiylseen, niin lu- Pasi hän tarkastuttaa paperit henlikir- joiltajalla. — Wäkijuomain myynti Raumalla Nau ma n kaupunginlivaltuus:» päätti kokoussessaan tcrstaina 11 äänellä ( was:aan olla myöniämättä yhtään mi:, nien i>. m. miedoinpa in Mäktjuomain kauivpcoikeulsla ensi tulemaksi myynti- kaudeksi, kaupungissa on tähän asti ollut train izlhdet sellaiset oikeudet, joikc, siis nekin ensi kesäkuun alussa tulelvai laikcaiiiaan. Wiime keivännZ poistot- ti',n Rauman hotellista ja rawin:olois- ta kaikcllainen Mäkijuomain myynti. Kaupungissa tullaan mast'cdes nnnv in ään mäkijuomia ainoastaan annis- kÄnyhtiön Mähittäismyy nälässä, joka on aivoinna tvain 3 pnä tviilssja 4 ^tu»i:ia 'kerrallaan. — Juna ajanut hirsiknorm-i!' päälle. Oulusta sähkötettiin perjantaina: Koi- inisen kilometriä Haukiputaan tiemal- :a pohjoiseon ajoi pohjoisesta tulema >7c:'iijuna tänään hirsikuorman päälle. Heivoneu 'kuoli, Meiuri Mioittu:, pa- kaasi!'vaunu suistui kiskoina ja särkyi Ouluja on lähciet^ apu.i. killliu-nutisia. — Äcnraali Tolmatshcw Tuome» lcn- raalikumernöörin apulaisolsi? m Pietarin lirjeemvachtaja sähköiiää :ors- taina lehdelleen: Huhuna fc.irotaaii, että Odessan f::* wernööri, kenraali Tolmat''h?>.v tule: >:i- anitcltä;uiii?'i Zuomen kcnraat^u.veriioö- -rin aPulaiseLsi. — Msi tiesi, ettei häntä -u^iueösa tarwita. (rilisille wenäläiii.'l< lclidille i!' >moiletaan Kiewistä, että jiläminisierin apulainen il 11 rloff on ciotiar.ul lviras taan Goroslcm'iin rautai:e'an!5rmiu>iä,- li ton e>versiit»litnan:l! Z)aragan ier johdosta, että täinä on ficltäytliny: täh:c- '!n,^rstä kästystä Tihinen rauiarcille. — Tampereen työttömät, ia-.auciccn työttämäin iviime 'kokouksessa >ke-?kiistel- tiin m.m. siitä, että Oskari !uc»n-. cli juonut keräämänsä <rwustusr-lh-:t. ?.ä- män asian ratkaiseminen pääte!'.:in jät- tää ^viranomaisten huoleksi. ?i!vus:us- komitea tveldvoitettiin ajamaan mainit- tua juttua. — T. S. — «Suosion ja armon" anoia taa«> liikkeellä. Äskettäin kerroimme, cttä Portvcon pitäjästä kotoisin olcir.z Kn- >devs Ekholm oli tammi k. 23 v. 1!«)7 jät tänyt Uudenmaan läänin ku'.?e'.nöo'.ille anoiiiuksen, jossa hän pqysi saad., sano tussa pitäjässä sijaitsclvasta Kullän t'- lasta itselleni erotetuksi „Bilt^rv'-»imi- sen torpan. Tämän anomuksen kuiver- nöövi jätti huomioonottamatta. Ekcholm kääntyi nyt prrllucaaitorin puoleen, mutta hänkin W'käsi kameliin aiheettomana. Cn iM)ös jo kerrottu Ekholmin fh:ä 'cpäonnisttmcesta ansmulsesta keisari- kunnan maanlviljclysministcrin liiona Mutta lvicläkään ci mainittu Ekholm kuulu 'jättämccn anvmusrclfe.it'». Tors taina fäävi fenraalifuivernööriiliasliasta muuan evirfamics lääniiih lllit!ik'<sia tiedustelcma^sa asiaintilaa, Tiilin kun taas oli fäi)n»)t cnsin >niain:t'.is''a 'vira-^- tes'a ..armoa ja suosiota" anom.issa. laatuaan asianomaiscn sclitylien pois- tui ivirfainies ja iväärin ei l'enc ennils- lettu, jos sanoo (Mjolmin taas iaarteen „6afin." Sananen siansaksa- runoudesto. Ntto ja hulluus — niin sznoiaan — olmat likeisiä sulkua to isille.'te. Tii- nä puolestani en sitä aina ole uskonut. Muna miimeaikoiua olen tnllui näh neeksi. enä ilmiössä on perää. Olen näet nykyisin lnkenut nerokkaana pide- tyn suomalaisen runoniekan hengen- tuotteita, joita on julkaisut milloin mikin arlvoisa sanoinalehn. Tosin mi- nulla on hiukka epÄuuloa ettei min- lään sanomalehden wa sto awa toi mittaja muka ymmärrä, mikä on runo tai mi5ä on huono, mutta sen asian jätän nyt siffeen. Ihmettelen main tuota nerouden j» hulluuden hienoa rajaa. Edessäni on «Joulumakkara", ka!- kesta päättäen oikea jubileum:-poema, koskapa se on julaistu eräässä hyw:n- tunneiuÄsa ^sanomalehden riemunuine- rossa, jonka tiedämme maksaneen kuusi tuhatta markkaa. Te kai tunnette lä- män opettamaisen tarinan, joka alkea salaperäisillä säkeillä: Oli kinvonnut hankeen se keskellä joulukiireen ja riemun nostanut monem kitttihin hiireen. Minä h:>ppään nyt yl: p^ri l<pvu- sointua »suurista" ja »:nakula:uur:s- ta" ynnä makkaran kahdeS a päältä, jotka „suliwat kuin matsi' ja jatka» runoilltjan omin sanoi») Oli »vaaraan se joutunut, ihan mähäläntään, Sainan mukaan, se oli menossa koi» ranhäntään. Tässä paikassa tvaliaa minut epäi- lys, eitä »koiran häntä" on >.^ut ra- noilijalle rakkaampi kuin „mähaläntä". .naifla ruo kapine onkin runokoirort ^alaosaan liiteiti). Olen :wtkuuic:u siiiä eitä runoilija itse on hihkaissut ilosta kun on saanur koiran hännän näin runollisesti nä/ymiin. Mul'.a menkäämme eteenpäin fimuuitae!: »ar^ panolpar" ja »kuonokopat". Saamum- :ne nercuden (hulluuden?) huippu- kohtaan: Pyry :oinen kuin silamaks siirtyä hei- lään hiireen, — Se sielunsa hädässä sepiui 'c .,?ies irae"n! Typerä lukija joutuu ensin ymmälle näistä säkeistä, epäilee korrehtuuri- mirheilä, muita ajattelee lopuksi: ju« ma la ties ei makkarassa olekkaan uh- lään päätä, »vaan se on — rengas ma! ka ra? Muna runoilija i:je »re:- saa kuitt kovkeimmasia kuorista: En hullunakaan pois jumalanmii-aa Miskaa, 2-t kyllä kelpaa, kun wähän kuorii ja ltÄaa. Ia yhä hän „liS:aa": - , Teus cr machi'i.i. nurkan taa liua. Hä» P>miilää meitä oppine.suud-.'!- .aan! Siitä ei ole e-päilysräkään. Häneii ..Joulumakkarassaan" Piilee >i,i.r>ä hengell nen sailaisuus. .'luien sa- :>or.u: nerouven ja hulluude.l hieno oire. ..Joulumallkara" on tullut melkoiien kuuluisaksi. Olen «nähnyt monen hen gellisen herran silä j?)rjiivä'i. niutia tvppu on aina Mui sama: makkara irn 'lennäiel.y mielä kauniemmas han- :ecn tuin minne runoilija iise sen on heittänyt. Nähkääs: kansallinen iyperljijiem- ne! Ä»e emme Mmärrä. irnkä läc-jä inakkarasia oli hienoa. Sama runoilija on touoden »vaih- ices>sa sonvannut loisenkin runon. Se on .ollut nykyisin julaisiuna suoma» laisesja »lultuur^lehdessä". Sen ni:::i on ..Persoonallinen maku". Runo alkaa riimeillä „tassu" ja »hassu", koskettckee wertauksellises:i iuojuskeniiä ja saappaita ja jatkuu seuraairasti: Ia jhmisjakkine — kuule main ko»» soja: „th, latuun jos tunnet, et syö lapa- Wssoja!" H op o isän.o: „Hyi, sitoi iU! Ei hely- !annus:a!" Ia lehmä: „En nahakseni itinä tun- nusla!" Kisu saapasjalka: »Miau, ei mallaa: alinomaa täss' oman häntänsä tallaa!" Lchmä. hepo ja „kisu" :dustaMat iieriMi kulttuurihenkilöitä, jotka teki» jä anraTtazvasti tu.ntce ja niillä syin- bolist.lsesti simistyminä yleisöä huivi:- telee. Eteenpäin siis: Ihan toisinpa fuomi:si myös Iso- Pöpö kuin tuhrnnme Is. h. t. Töpö-Töpö. No, jalai>:omill' edes lie 'opu -vakaa? E-hei, nehän kiitvainta lyö kika-kakaa. Herranni.messä! huudaluaa lukija, mitä ..pöperöä" tämä kaikki on? — Malttia, rakkaat ysiämär, iässä ta rivi- taan ennenkaikkea karaklääria: Muut kiinni inaasp omat terivein kin tuin, su>tul:iltoa tää paratiiisi lintuin. Ku:en tiedämme: parali ii linnulla on rnnut jalat ja juuri tällaisia kau- nista, >inu>na rumajalkaista oliota kai oui kumoaminaan iMämainilft runo ..Persixmallinen maku"? Jos Suomessa joskus julistetaan pa!'kinto semmoiselle runoilijalle, joka kirjontaa parhaiinlma^ runot niinsano- lulla siai^aljan kielellä, niin epäile- mänä „Ivc<umaMran". .,Pers>>onal- lisen imaun" y. m:n kuuluisa tek.jä on samoa ensi paktinnon kilpailusja. Ihan wakawasli sanoen? „Pellawa.i kuk.jä". — Burtsew läht« luentomatkalle Amerikaan. U:ro Rossiji o» saanut Pariisista sähkösanoman, jossa 'lino:t?- taan, eitä Burtsem on lähtenyt lucio- markalle Amerikkaan.