5 rfO <V(VfY <V fto36 39 vuosikerta Jyväskylässä sunnuntaina helmikuun 13 p:n& m Tilaushinnat: t-yiivilan filiM (Hmettyy toki pilvi pflltsi maanantaina klo 8 a. p.): koko nod 7 mk. paoU Taod; i: — ]a imnkaul 75 p. — ViitMe koko raon 4 rapL — laerfkui; Ja atoaaille 22 at S-yllTiliea fiiau (Umejtyy tiistaina, torstaina ja lanvantalna klo 8 a. p.): koko vuod 4 mk.; pooli vnod 2 mk. Ja kw kausi 50 p. — Weiljille 2 rapL — laerlkua Ja alkaaallle 12 mk. Toimitus: 0. Suka, Vastaava. B. K tl Tila, TobnttnrifatMit V. VnreUliea, Tav. 11—1. Oma pata. 196. Toimisto ]a konttori vastaputl rantatlenaseiaaa. Pabelln n» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. Onoltiuhlimat: Tekstin «talli 8 r*"^ 1 a/a Ja tekstin fUtan 6 pnoll a/a. flaoftaksbta alennuta. Knnlrnum-JImnftBkmt t—5 mkaaa. tymlflaoitaksat 2 mk. — VattoOaottntta vIHtatitii Vaoci- Ja ^aqUtabHi KUoh vihkiau- Ja q» Hj. Hollmerus'££ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienaaemaa. Toimisto avoinna 10 a.p. — 2 i.p. iju asioita kaiulla, nau Urljllll |a toi- ■Ittai kalkkia lakialaan kuuluvia tehtäviä. 153 v. 1910. (39 «msilerli). Keski- Tilaushinnat: v-väiwalnen painos: Koko wuodelta 7 mkaa Puolelta „ 4 „ Kuukaudelta 75 p:niä. Menäjälle 4 rupi Amenkaan ja ulkomaille 22 mk. 3-PSlwäinen Painos: Koko muodelta 4 mkaa Puolelta „ 2 K Kuukaudelta 50 p ntä. Menäjälle 2 rupl Amerikaan ja ulkomaille 12 mk. Ilmoituksia. Suomen Yhdys-Pankki Pirulitli 1IU. - lui varat laL I1.lll.lll maksaa korkoa 5 2 «I o. Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä O £5 J o. tilillä olevista pääo- Juoksevalla mistä. Jyväskylän Haarakonttori. 17B 14 -O tään päimän msrkichstä waÄaawalla tavalla? Siellä täällä maassamme on jo ryhdyttykin toimenpiteihin asian johdosta, mutta jotta kaikkialla heti käytäisiiin käsiksi Mailmist ecuihin tuota 75-i>vuotispäiMää Marben, olemme kat- soneet tarpeelliseksi huomauttaa asiasta näin yleisestikin. Jokaisella paikkoikun- nalla olisi saataiva jonkinl-ainen Kale- wala-<juhla aidaan ja silä ivarten iva- Iittalaa toimikunta. Toimikunnan »va litsemisesta pitämät luonnollisesti edisliMeurat ihuolta.Milä itse juhlaan tulee, olisi siitä saataiva aNvokas, isän- Maallinen juhlck iloisuus, joka jättäisi kansalaisiin mieiltäylentÄvän muiston. Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa ja Teollisuutta varten. Omat varat: Smk. 21,600,000: —. Talletustililtä Talletuskonttokuranttitililtä Kodin Säästökassasta Juoksevalta tililtä 5 pros. korko. 3 pros. korko. 10 niitä iLälsanollnjan vedenjakajien sisä puolelle lanlkeavaan IsadcOveteen tulee. West ävailuu nimittäin täällä, kuten edellä on mainittu. osa:fsi perusvirtoi<- »a osaksi «Ävoitaisina MeslkUlkupcvikkoi- na lukkmattomiin järviin, lampiin ja lähteisiin, joiden wedel taqsen yhdyt- tiyiän kuohmvi^n Mirtoihin, futen ai kaisemmin mainitut Vuoksen-, Kymin- ja iKokemäe,n y.m. j>oet. wastusta!mo^- lomailla voimailla ^PksiMt merta koh- ti„ »vihdoin pääsläksem lepoon. Talvilakkia ja Villapaitoja alennettuihin hintoihin Juhani Keto, Herrala Vaatetus- ]a Sikaariliike. Jyväskylässä helmi k. 13 p:nä. Suomalaisuuden Liito» Lipas IM. I. Suonialaisuud.'i suurjuhla iulossq. 119 6—6 llmottajat huomatkaa! KESKI-SUOM1 on p aikkakuntauime s enin levinnyt ja enin luettu sanomalehti, joten siinä ilmottaminen tu lee edullisimmaksi. Ho laisella ,elimvoim<usella kamalla on tnterffiipäiuuäiVfä. Milloin on fcl= 'fotijcfsi muodostunut iosifin snurcn kansalaisen syntymäpä mä, milloin jon- fin maltiollisen tapahtuman luuoftpa;- mä, milloin jonkin muun kansalle lär- keän saavutuksen muistopäivä. Merkillisimpiä tapauksia Tuomen Rahakurssi. Suomen Puikki 12 p. helmikuut* IM'» Myynti- Osto- korni. kura» PieUri LoBtttO i n. 2( 9 — 266: 66-/ Castren & Snellman 55 90 pp. —: - L n. 26: 89 90 pp. —! — Pariisi ■ ... I n. 100- 80 90 pp, —: — AitiirarptB . ■ Berliini . . Htmpuri. . . Lyypflkkl , , Frankfurt a. M Amsterdam. . T-Jtholma . . Kristiania . . Kööpenhamina 1. n. 100; 40 60 pp. —: — L n. 124: — 90 pp. —: - L n. 124. 10 90 pp. —: — L n. 124; 10 90 pp. —: — 1. n. 124: 10 90 pp. —: — L n. 209. 40 90 pp. —: — L u. 189: 80 L n. 189: 80 L n. 189: 80 263: tO 26: 24 25: tv 100: — 99: 60 99 7i; 99: 1» 128: 40 122: 40 li8: 40 1-fi 4 128: 40 122: 40 lii». 40 122: 40 2Cd 80 il)6. 60 188: 80 13 -: 80 108: 80 diMsOi. DtOgn = i« t, jcl tt * v i Qifmiöörl Thiem, yksi Taksan ett- Ohjelmaikiln olisi sen mukaisesti »välit- )vimpiä perusmesileknikoila on lutki- talva. Etupäässä alisi luonnollisesti | inussensa kautta tullut siihen intoiseen, koetettava käyttää Kallövala-aiheita se.' että peruÄvesdvirrat, muresri katsoin:- kä puheissa ja esitelmissä oträ kaikessa Mraavvai samaa suuntaa kuin a- muuMin ohjelmassa. Oppaaksi on >™mietfm ^t-tot, a^nhadra, jonka •i. •• or, myöskin allektrjoitianut an ollui tilai- «ritytsen sop'.lwa tanskalaiien F. näyttää, Viipurin lä- tin kiriä »Kalevala kansa n runoelmana ja kansalliseepoksena". Mutta Paitsi juhlimista Äisi entis- tä enenmnän muistettava kiinnittää lhuoiniota Kalewala-n lukemiseen ja tutkimiseen. KalÄvalakirjallisuutta oli- si jokaisen kansalaisen AZarojonisa mu- kaan hankirtaZva; ja kaikissa kivjastois- sa pitäisi olla mahdollisimman täijdel- lmen kokoelma tätä kirjallisuutta. Paitsi sitä iloa ja rikas-tuimista, joka Kaileivalan lukemisessa ja tutkimisesta epäilemättä '.nsi seurauksena, olisi fuurommasla jtalen?aiacharrastuffesta sekin suuri, kansallinen hi>öch, että niitä Marqja, jotla Ktiien>aia-kirjallisuuden menekin kauna kerty>siwät, iwo itäisi in käyttää wastoist!n Äclitvala-aineslel: heW/l)des,sä oi«van Äyräpään selän, Mmeenlinnvii Eteläpuolella oleman Ea^lpaussielän ja J^väÄ>ylän seuf.Mil- la löytyivän Hämeensclän muodosia- inieii!peru?ivesiwi>rt«.>jen ja aivonaisten ivedontultupaikkojen suhteen. ?>lem- päilä main.ruis>i» seikoista olemme jo lhuo>mannesr ja rulemme edelleen hno- >maamaan, millä perusteella tämä on asian laita, if.t.f. awonaiscl mcsisiöi ii;.Ui|.i'iTi ^eruswcsiwirroisla, joiden iveder, riippuen maa-poHjan geologises- lta laadusta, osaksi oivat lvuolan^'! imaalNsiMiä sa muo^osianeel no::a näennäisiä ^vesistöjä. Kuittikaan en U'.i>do ^n-ncn, eti'ei perusmesistöjä löy- ne ipadkat, missi harjanieet merien ja zmtvien läheisyydessä inuutluivat ia» sangoiksi. Muä mu J.)wäöki)län kaupungin peruÄvedenottopaikkaa» tulee, sijaitsee se «juuiri tällaisella tasangolla jättven tdhi lammen rannalla, ja löytyy täällä peruÄvesavirta. jcnka pääsuunta on läimeslä 'itään, fntca piirustuksessa o- lellva «uroti «oisoiltar, s.t.s. Hämeenseläs- tä Päijännettä !oh:-. Vettä kuleua- ivan kerroksen, jota sijaitsee 4, t m. pak suisen hielsasekaiM saw>kerroksen olla, muodostaa nom m. iixrhiva hiekka» kerros, joka paiko-t:»!,! myöskin sis.i!» M kawenq>ia we!:äläpipääslämältö- miä sööriä. Vedenottopaikan muodostaa 4 kpl. 2" walurautoup:!ikaiwoja. joita owat keskimäävm 20 m. siMiä ja asetetut linjaan, kohtisuorasti perusiresimirran lpäcksuuntaa lva^iaai?. sekä sillä eläi« iy>>della l»isis:a, kuin kartasta käy scl- niille. !Ka>»vot. jorka olva: yhdlste.l't öeskenään 0" iokoamisjohdolla n^rus- l^ltunolsulkumenlt lIä. »voidaan jokai- nen eritseen sulker ja puhdistaa ian- naeta, jos niin tul?? tarmis. Kokoa» misjoihio on asetetlu nousuun tulewaa tlokoami^kaiw^a kohu sa niin inuodos- teitu eitä.se aikaa myöten tahi millo.it hyiväiLä Ivokaan muutu» „käwcrli"« johdo-ksi. Cen symyys nykyisen perus- welstlpiiiiian alla on 4 m., joien mah dollisimman suuri alein u mi nen saa- daan aikaan, niinmuodoin myöskin kansan elämässä on epäilemättä .kan sallisespoksemme Äalew.f5N ivalmistu- julkaisuihin, joita Nykäsissä oloissa on hätämme loimiietuisia lmtunuksi-la minen 23 p helmit 1*35 Sen m-r. »vaikea, suorittaa. ^a jtlla Perusteell». im a me .uurcsu iiiuicn lo v ijeunu. i. oo. ^>ui .iut ........ „ » . .. fo tultuna, tiedämme sl,jl?my.'iesin 0- 'kitysta on Julius Krohn knivannul! ku .n toiniin, c.tu kan- ; j cuui: j cn maasuhteista. j.„f a >jieuraawm sanoin: jlfakiset kai.c alla maasniiiune ^>n>.it- liiiuas-sa kät^vär seliville ernui- »Ajatelkaamme köyhää, tuntematon- huom'vtansa näihin, cuoihin, sisiä rautatiepvosileista, ja sen tosi- ta koriwen kasmattamaa poikaa, joka huomautamme erityisesti., että ka-.'illa asian nojalla että Zvuoripohja .Pä.viial'. mm, -l-s nmnUm, 4a», V 1 niillä ^iffafun,-l!a. mi»ia :i »elä .1,,*» j»™ m-z- um«,imuuH, , U i ^ f _ _ 'fim ylcinpanfl Quiitaiui?t<i peru-we,l- kuirtoiou ja aivonaisten ivedenkulku- lyisi sellaisissa^ paikoissa mic-sä aivo-^NLhdv-ll..simman suuri peruslveden- aia^a livesistöjä ipuunuu. ivaan pikem- saalis. Wesi tukee kaitvovhin niiden -min päinivasloin. alipäässä olevien n.k. siilikorien kaut- <Stiä peruÄl>esWirroi.Ua lodcllaun ia. go^.ka omai päällyöleml kinatulla 1 on yleinjpäiiä mainitut pääsuunnal. seii tn/m kuparilankÄver^olla. estääkseen hintc^ h.etkaa tulemasla sisälle. Tii- litorien korkeus on k.-skiiinä.irin 7 m. ivasta 13 metrin syivyydellä pääsee ka^voihiiN ja on siis tvarmasli ivapaa bakierioista. lieden feniioitl iinen sc kooin us licur^ivd 100 liiraa >k>ohti: !lusta oilta maa n osaa ihmiskunnan juu- ^K«lcwalan 75-ckiuotispäiwän juhla 'uotteita suositellaan 86 Alt Niihijänoi. Ailiiiei »MiMchl: Tohtori G. Palander, sairaalan lää- !äri, arkipäiminä kello 9—11 a^>. ja 5—6 i.p., pyhäpäivinä klo 10—11 a.P. Tohtori William Wartiowaara, kau- punginlääkäri, arkipäiminä klo 9—11 o^). ja 4—6 i.p., pyhäpäivinä kello 9—10 a.p. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäivinä klo 9—11 a.P. — Erikoisalana sisä taudit. 3? NmisMch ji CkMleilii myy Uisi NuumiSarkkukauppa. N. Blom & Kumppani, 92 Jyivätkylä. Theodor Lilius, pormestari jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastoissa. Matkus taa maaseudulle. 62 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telof. 12 b5. Matkustetaan maaseudulle. 35. Varatuomari Harald Boucht, Asianajaja Vaasassa. reen taisteluun kauniin, hyivän ja ja- toimikuntaa, s- aiivan h'u ai'-.?'.ta>-. Ilon edistämiiseksi. Kaikki häntä lum- ft>n ja siten njhbi); u.iun npeihji toi-1 masttllen 'lkatselKvat, nauramat häncn ^nenpiteihin juhlan n> r c;:ä::i:»i f]t P.v- Liike- Ja ammaftlosotfeifa. Artturi Wakko!a, uianajaja JyvSikylässi, parturi OL< : lala«o Ulocva, lähellä. Hotelli VahlKrenia. 81 Tavataan 10—2. — Puhelin 196. Kaarlo Liukkonen, kruununnimismie*, vara'unmari Korpilahdella. 57 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaessa. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Akc Lind. Castrenin taloes» Bsntak. varrella i«i»«iis asemaa. 61 Avoinna 10—2. Puhelin 188. 95 — Kirjansitoja — A. PELLIKKA JrviskTlsssa. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Snintkarttoja kiinnitet&tn kan- kaaUe ja kiillotetaan. Taulun kehyslistoja suuri varasto. Salkkuja (portfäljejft) vsl- mistetaac. Huom.! Lainakirjastojen kirjoja »?So taar hokealla. 100 Nuorsuomalaisen puolueen PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 saa, PäivQiän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Huvejai 0. T. Opiksi ja Huyiksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja sunnuntaina 4-9 i p. 420 tottumatonta liikuntoansa, pilkalla tie dustellen, kuka hän on, että luulee it= se nsä mahdolliseksi N im Monen suuri- sukuisen ja kokeneen sankarin rinnalla seisMaan, ja millä hän voi todistaa MenÄvänisä niin suuriin tchtÄviin. Maan silloin HIDä haltia äkkiä antaa hciiMe käteen kalliin, kirkkaasti fäke- nöidvän miekan, isän lvanlhcm perin- nön, iHtaikaa epäämättömän todisteen hänen kuninkaallisesta sukuperästänsä sekä mahtajan aseen Ivastaisia sanka- ritöitä varten. Ja sen nÄityään Pilkka ja nauru Maikenevat, Muuttuen kun- nioitukseksi, ihastulkseksi, ja nuorukai- nen itise tuntee ujoutensa antaivan si- jaa toivorikkaalle rohkeudelle. — Ku ivailkaa mielessämme täitä kaikkea ja muistakaamme, mitä meiltä omakie- lista 'kirjallisuutta sii^hen saakka oli il- mesiynyt. Olihan suomalainen kirjat- lisuus, jos hartauskirjat pois luomme, ivasta ensimäisellä idullaiisa; sekinovä- hä. Niillä löiytyi, oli ala->arivoista, mel kein kaikki käännösttä. Silloin kuin aja- teltiin ^SuMimlaisen Kirjalkisuuden Seuran perusmnista, ei suinkaan roh- jettn toitvoa, että asian laita niin pian muuttuisi. Waan nt)t tuli heti toilsena Seuran toiNutusten sachassa ilmi al- kuperäinen leos, joka oli aijetettMva lparaitten rinnalle koko maailman kir- jallisuudessa, suuri kairsan-espos, jota ainoaÄi kreiMlaisten kertotvaiset iu- no^limat vertailussa »voittaivat. Eikä siinä kiKin; suomalainen kirjallisuus sai teoksen, joka kielelliseZsÄm suhtees- sa soiveltui esikuvaksi uudelle, vasta- Mavalle taiderunoudelle". Mikäpä näin ollen on luonnollisem- paa, kuin että Suomen kansa »viettää Kailc^alan lpäimää suurena juhlanan sa ja kokoo siten itselleen Moimia vas- laisia ponnistuksia »varteir? Ja mikä- pä on luonnollisemlpaa -kuin että tänä vuonna, jonka osalle sattuu Kalevala n 75-wuotispäiwä, tätä juhlaa lviete- van merli".is:ä ioasiacvalla ::falla. pahtojen keskiinäij>elsä yhieyoe-lä. iJos UiiijiMiun-iti taltaslelemme for= keuskavttoja esim. Sal'pau-sselästä ja sen ilänlliesiä harasta. Lohj,iiiseläo:ä. huomaamme näisiä lÄ)tewän joukcn sora-- ljamierinkiiviharjanieita ja tasan koja anelkcin kohl^uorasti pääharinia .ivastaon. muodosi^ni kesinään nolko- ja ja laajalle ulonulvia laaksoja, joiia muodosluks^ lliulta'.oasii e-lvat siiuni- neet kauau civivcii meidän aikaa, lujan pallo»i ijiiähiyfviri. Kun sitten sade al toi taiiMa.maal)a:i, al>koi heti osa pit- k in halloiiieÄen riitteitä virrata alas .^.also chi>n. joic^a sinen jaivji kultiian- Ole»»me huoiiiaiuieet, että vä!tu!-^a moav-n 1 . suu n li in m.ria k^h!.. niäiöii chto kelPlUÄvan Peruslveden e- Toinen hi/ivin huommiaiva osa la-kcn' siiiiilMselle on se että kallioperusia^ui liMiiltöiiiäsu maan sisään, inuodo-^ löytyy soipilvasisa syvyisessä. Kuten 'laen .i»aa»a!laisia Mirjoja harjmiicilicn tunnettu on meidän maassamme tämä,siiuntiint aika^emmin mainitiuiiie läli- PolW kaikkiall», ja seuraa tästä, se Perusloesisuhteista. (Jatkoa). on gr. ff muutenkin p äimä n selivä tosiana, eitä kai.l.kiellä löylW ^rusivettä. laajoina Soistensa kanssa! yhteydessä olevina »virtoma^ joiden suunta, kuten sanottu riiilftpuu .vuoripohjan kaliKvuussuh- ieisia, mutta. Meden runsaus löytyivicn maaikerrosten laadusta. Jos Mi M muistamme Suomen- •maani kartalle merkilinjä Pää-vedenjat kajia, A^iicielkää, Suomenselkää, Sall- pausselkää. y.m. huomaamme heti. kuinka nämät jakaivat maanpäälle jääneen ja maahan sisään tunkeutu- neeu kolmoiimet dscut ilmasta langen- neesta !sadewedestä. Kun tiedämme, että nämölt usain finnien enkin kilo- metriä leweA hiekka-, sorat- ja vierin- kiavilharjanteet. fitfeimvät inmnään it= seenlsä majhdottomia inasiinääriä, niin voimMe imyöskiiil käsittää, että niille laiMiuicesta sade määrästä mc ikein ka Uki h.iiwi tui pcvustukscen. WiVSluÄamailtoman luonnonlain pe-' wikei»a Moi "tulla nliic^i^en ^ d c iv esi mu ulisin een eri f>a<irc :11c. Harjankista laalsochin ntnfcir.invj mesi Mci mukanaan hienomman hiekan ja .kerrosti sen siellä mÄ)itellen joen pclhjaösa oleman syvennyksiin, iainclla lanalla 'kuiq, myöhempinä aikoilia pin- i^veteen kckconlunul savi vuosiiuhan- .sien kuluessa kerrostui uiihiu paikkoi- hin niiAsä vesislöi oli iva i ii)iui itv.iiii! ja llalveinimal .jo veden licpeii? sii? pien iii. Siten Vuliipoi jokien poikki- leilkautsei >-hä pieneminilsi ja m,'ia- lammitsi ja> joen p-^na sai l^'aiieu muodon, jonka määräsi lOilMoLk-nirUK- sa o I cnku taiiiopi^ieel. Maitnu'ii'^,1 tulema pentiaifsi ei enää ivoimt; iun k e iiii u a .piikaa». <päälliK»!e!v'.nt iaw> ierrotsien läpi,'ua-.in oli jvifoiiemi oi- U-.oiv.wn iiKiniiu-la ini !>ui'n. piiäasiail: se5i'i i'.:t;na-; ; a suuiina<''a kuin saiv'ker- rolse» »ltipuoliise s»vlim'aa ja aiivan uv .jllta seuduilla uilnoa vesivirta, i joiif:) f<riK%!<\ jf ainv.Ktiu-.:! iniiiiiaiiiill» ruAeella asettua t«sc.ipi»i>aan laitkiall pyrknväl kaikki sisÄnaan medet mereen, ja seuraa tiistä Älä sadevesi etelä- ja l^instpuolella Maanselkää sekä Pohjois- ja «länsipuolella Suomenselkää laskee Pohhainlahteen. osaksi ina>msiiäisi!iä lui rt oi.na osaksi maanpäällisinä mesis- iöinä. Wcsi ikchuolella Ateauselkää joutuu Poihjois-jääMereen. kun taas <loedet känsi-, etM- ja itäpuolella Sal- lpaussel.kää ivirtaomat Jtäinereen ja Suomen lahteen. Sillä llvälin ottä tälhän saakka .nai- liiiut »vedet suoraan laskeutumat me- reen, vn asianlaita mähän toisellainen, Sellai- >ei iKl>un>ä!pisi:'ei puii-iivedlii ja Pe- ruÄveden vÄillä joi^ailime ova: kaik- ki n.l. .kovkei. joiden posiian-i on kal- Iponipmiflii olcliM sora ja sani». ?>le>npänä sanorusia s.is käy jelivil- le. että »se jo'fMa : tsoi ylimalkaan ei= väi ole 'sopimia suurempieii Perusive- sila il osien perusiamiselie. kosta 'rv:^ä fitletuViiHil kerroksel muodolla i 'uu- rcmmatsi osaksi hieno hiekka, mulia ei- rä iutfo'ja rajo iitioumt jo ra mi vierin kiivilzarjanleer, joibei: liikavesi luien olenvme m>Mki.n nähneel. muodoviaa laakschen PeruÄvc^silvirrat.iäsiä juhiees ja ovat -enemmän ihanieellijia. ctcnkin ihmeitä aineiia s, .vMu^tusialpPio -J Epäorgaanisia aineiia .Gloria <6l.) i Hapenkulutus (kaliuurpermang.)»).» Ammonialkia <NHz) 0.» M SalpiciarihaPo-telV (N. £..) 0,„ .. Sal^ietaril^oa (:K 2 £ S ) jälkiä -lioutaa (5c) o, 0 .. .^Mmusaeic (Ea L \c. 3K g C; l.« „ siis, kuion myöskin :u;f : ja K. K. Zär- livinen huomauliaa „e r i. i l ä i n h >>- i>v ä ä m e l 'i ä sekä juo m av ? - d e k s i, e l l ä l a < o u e- j a t e k n i!- I i If ii i n karpeisiin f n y i c 11 boksi". ^ioeipunilppaus. joka on yhiä u.'.naa ; fe*täiM)r yhden kuukauden oijon, imiisi alÄfisia lpuui^paulsia kaimoja raken- laecha, on anianul 500 liiran tuloksen minuutiesa, perusivesipinnan laskeul»- jiio nro edes niin paljon e-ttu vesi 20 m. oäislsydettä T<viiooria olisi lakannut juoks.'mo!la koeputkien reunojen yli. Lasketaan yliiiiiatsaan 50 liiraa n>cirn henkilöä .ja Mue.l>^ka.ulla köhii, ja sit- .l0!ii «tulee Jixvä?tylän vedentarve 3,500 asukasia kohti olemaan 175,000 liiraa muorokaudesja, Koepumppaus ou an>ianiii 720,000 liiraa vuorokau- öe^-Ä. dlvsimääiä, jö.'a n>.?laa noi.n 14,.',00 suuruisia »väkilukua eli 4 ker- laa |0»fvii*ii)'fiin liyPiti-ui osukaslnkna. Huolllmaita siitä, mä >iutosla voidaan Piiää iverraltain mainiona, kuiienka<ul voi olla es?iiä»,anä siiä mielestäni niäl)emiiiii.ii t^ichyiltilnMsi. LSoepump- ijHiiisia ivarien 'hankitiu f -Mi-: oli nimil lä in liuvit he kto jaksaaiseen veiää pumppua x»re:»malla voimalla. Kun jokai non k aimo rulee pumpatuksi puh- :aaksi. antaa se iMimäin 300 litraa jiiinuutiiHa ja ka kki 4 yhdessä sn» 1.200 litran snnium^sa e?i 72.00») litraa lunnissa kuien v>iiinoc!;liIinas sakin. öloepunrilpauilsen kanna roieeu nnr. ieitn pcru^.vesi^määrä on knrienk u pi- delläivä edulli^na lulolsena verrai- luna kuslannuksiin. ^^»iäi L»lom :>. 2:5.000 mf.. siihen luot rinta kustannus setä »vesi' ei'iä lokaivlemärlehdotuksien teleniilicvtä. Mun tästä nvdetää» pois 2.00» m.k.. jo!a on jÄelle jääneilten laipen^n yutia tulee kolo looellinen lusiaiuiifö olemaan 21,000 mk. iva s. UM «öäiiieenlinnassa oivat mataneet iw.u ll»,000 mk., ja o'avu »»»oskiii alletirjoiiiameen toimiiramal. I»ikii»u.'t>)öi Yöajan laupiingiöja.