l-suvsntsins tikinsliuul! lö pmk TlltKlMllg tPMStll Sllomessll. Sen jälkeen kuin eduskunta puo lestaan hyväksyi asetuksen työstä teollisuus- y. m. ammateissa, jonka mukaan ivoimassa olema lainsää däntö, erittäinkin työaikaan nähden, tulisi oleellisesti tiukoitetukst, on se naatti pitänyt erittäin tärkeänä sitä, että hankitaan luotettama selmityS siitä, missä määrin teollisuustoiminta maassamme tulisi eduskunnan pää töksen Vaikutuksen alaiseksi. Tämän tutkimuksen toimittamisen antoi hal litus teollisuushallituksen työtilastolli selle osastolle, ja sen tulokset omat nyttemmin malmiina maisteri G. R. Snellmanin laatimina. Tutkimukseen tarwittawa aineisto saatiin siten, että maan työnantajille lähetettiin 3,146 kirjettä, joissa oli kyselykaamake, selittämä kiertokirje ja kuori wastauSta marten, jossa oli valmiiksi painettu maStausosote ja postimerkki. Näihin kirjeisiin saapui 4.039 Vastausta, joista 3,020 woi> tiin käyttää. Selonteko käsittää niin ollen 3,020 työpaikkaa, joissa on yh teensä 83,731 työmiestä. Ainoastaan päimätyötä on 67,376 eli 80,s prosentilla näistä työmiehistä Verrattain sangen Vähäinen määrä näistä työmiehistä alkaa työnsä ennen kello 6 aamulla. Ainoastaan tiilitehtaissa on tämä luku jonkun. Verran suurempi. Isommat laitokset alottamat yleensä työn klo 6 ja 8 «älillä aamulla. 63 prosenttia kai kiSta päimätyömiehiStä lopettaa työn aikaisemmin lauvantaina kuin muina Viikon päivinä. Kolmasosa näistä työmiehistä lopettaa laumantaisin klo 2—3 i.p, ViideS osa klo 6—7 i., muina päiwinä lopettamat useimmat työn klo 6—7 i.p. Työajan pituu den ero laumantaisin ja muina päi minä Vaihtelee V ,-6 tuntiin. Kol mannella osalla työmiehistä on se 4 tuntia. Ne teollisuuslaitokset, jotka lopettamat aikaisemmin sekä lauman taina että muina päiminä ja ne, joilla on suurempi ero työajoissa laumantain ja muiden wiikonpäiwien Välillä, omat isommat työpaikat, jota mastoin pienemmät, enemmän käsiteollisuuden tapaisesti johdetut laitokset yleensä työSkentelemät kau emmin illalla, ja on niillä pienempi työaikojen ero Viikon Viimeisen ja muiden päivien Välillä. Tamallisin työaika on 57-60 tuntia, eli useimmissa tapauksissa tasan 60 tuntia. Lähinnä seuraa työaika, jonka pituus on 54 ä 57 tunnin Välillä ja joka useimmissa tapauksissa on tasan 57 tuntia. Nä mä molemmat työajat omat käytän nöSsä niin paljon suuremmassa mää rässa, että ne kSsittSmät V, kaikista päilvätyöntekijöistä. Suuremmissa teollisuuslaitoksissa on työaika yleensä lyhyempi kuin pienissä. Pisin to dettu työaika on 98 tuntia Viikossa. Ne teollisuuslaitokset, joiden on tuotannon laatuun nähden työSken neltävä yhdenjaksoisesti, joko keskey tyen tai keskeytymättä sunnuntaiksi oivat järjestäneet työn joko kahteen tahi kolmeen Vuoroon Vuorokau dessa. Suurin merkitys on kaksimuoroi sella työllä sahalaitoksissa, senjälkeen seuraamat puuhiomot, selluloosa- ja paperitehtaat, sitten sokerinpuhdiStus laitokset, tiilitehtaat, tenvateollisuus j. n. e. Kaksivuoroisen työntekijäin koko lukumäärä on 13,321 eli 16 prosenttia kaikista. Kun työ on järjestetty kahteen muoroon, on tarvallisto, että ensimäi- nen muoron Vaihto tapahtuu klo 6 a .p., jotenka toinen useimmiten tc- pahtuu 12 tuntia myöhemmin eli klo 6 i.p. TäStä poikkeamia tapauksia on kuitenkin myös olemassa. Kahta Vuoroa käyttämissä työpai koissa on työaika joko sama tai eri lainen kahtena perättäin seuraamana Viikkona. Paraan käsityksen työajan Porin kirje. 24. Nuorsuomalaisten nykyinen kan sallisuuskysymyksen pohdinta. — Nuorison toiminta kansalliselle pohjalle! Nuorsuomalaiset omat näinä aikoi» na osoittaneet suurta harrastusta kan sallisuuskysymyksen pohtimiselle. Asiaa käsitteli herra E. Leino Helsingin Sa nomissa ja sen jälkeen nuorsuomalai set maaseutulehdet, Satakunnt Sano mat m. m. Tulin ajatelleeksi syytä, joka nuor suomalaiset nyt on saattanut näin huomaamaiseksi tälle asialle. Mieleeni johtui tällöin kumia tä män k>rjawawaiheisen puolueen elä män marrelta. Alkuaikoinaan esiintyi se kiihkokan sallisena, moitti silloisia suomenmie listen johtajia pehmeydestä ja laime- udesta. Sitten muuttui se n. s. Va paamielisyyden kannattajaksi. Sen nuoret jäsenet hosuimat lujasti, tais tellen kirkollista ja muita heidän mie lestään Vanhentuneita käsityksiä Vas taan ja tyrkyttivät ihmisten mieliin pituudesta saa sentähden määrää mällä sen yhteensä kahtena peräkkäi senä Viikkona. Se Vaihtelee paljon eli 48 ja 188 tunnin Välillä, eli keskimäärin 24 ja 94 tunnin Välillä miikkoa kohti. Pisimmät työajat omat paperi- ja sahateollisuuden aloilla. Tamallisin työaika paperi teollisuudessa on 72 tuntia toisena Viikkona ja 84 tuntia toisena eli keskimäärin 78 tuntia Viikossa. Kolmemuoroinen työaika on Vä häisessä määrässä käytännössä maan teollisuuslaitoksissa, min että ainoas taan 1,538 työmiestä eli 1,« pro senttia selostuksenolaisista työmiehistä on sellaisessa työssä. Suurin merki tys on sillä paperiteollisuudessa, jolla alalla 1,317 työmiestä, jotka työS kentelemät 21 tehtaassa, tekemät työtä kolmessa Vuorossa. Myöskin tässä teollisuuden haarassa on tämä työjärjestys kadottanut merkityksensä senjälkeen kuin useat tehtaat, työöken neltyään jonkun aikaa suuremmassa määrässä kolmessa Vuorossa, omat palanneet aikaisempaan järjestykseen, kahteen Vuoroon. Kaikilla muilla aloilla on ainoastaan sangen vähäi nen luku työmiehiä, joilla on tällais ta muorotyötä. Työaika on yleensä eri pitkä kol mena perättäin seuraamana »viikkona. Kolmena Viikkona on se paperiteolli suudessa yhteensä 144 ja 192 tunnin Välillä eli keskimäärin 48 ja 64 iun nin mulillä Viikossa. Sunnuntailepo on myöskin hyvin erilainen waih dellen 8—48 tuntiin yhtenä jaksona. Mitä pitempi on työaika sitä lyhy empi on myöskin keskeymäiöi, san nuntailepo. Säännöllistä yötyötä joka ei ole järjestetty Vuoroihin, on useissa teol lisuudenhaaroissa, etupäässä lasiteh taissa, kehruulaitoksissa, schsiss-z ja kirjapainoissa. Yhteensä on kuiten kin ainoastaan 1,537 työmiestä eli 1 ,8 prosenttia kaikista, joilla on tZl laista työtä. Tämän yötyön pituus on sangen erilainen. Eräällä teollisuuden alalla on sitä paitsi käytänközsä yö.rö .ä määrä aikoina Vuodesta. Sellaista on etupäässä tiilitehtaissa, kehruuieh taissa ja sahoissa. MarsinaiSta sesonkiteollisuutta, rakennustoimintaa, ei kuitenkaan ole otettu lukuun esillä olemassa tutkimuksessa. Erään toi sen huomattaman sesonkiteollisuuden, maatetusteollisuuden alalla ei tätä ole moitu todeta, koska suurin osatyöstä suoritetaan työntekijäin katona ja sitä niinollen ei Voida pitää silmällä. Mityötä ja sunnuntaityötä tehdään eniten koneitten ja pannujen korjaus ja puhdistustöissä, osittain myöskin tuotantoa Varten kiireellisinä aikoina. Se on laajuudeltaan sangen vaihtb lemao, ja Vaikeata cn saada warmo> ja tietoja siitä, kun työnantajilla nykyään ei ole minkäänlaista vel- Vollisuutta pitää kirjaa tällaisesta työstä. MÄ ml» Sirklolain muutokset wahwistettu. Johdanto saa»»t toise» m«odo». Korkeimmassa paikassa heinäk. 1 p:nä wahwistettu arm. asetus erinäi sistä muutoksista Suomen emznkelis- luterilaisen kirkon kirkkolakiin 6 p:ltä jouluk. 1868, on saanut toisellaiftn johdannon kuin senaatin laatiman asetusehdotuksen johdanto oli. Nyt wahwistetun johdannon sanamuoto on seuraama: „H. M. Keisari on Suomen kuu> dennen yleisen kirkolliskokouksen ja Suomen eduskunnan alamaisesta esi tyksestä nähnyt hyväksi armossa kumota Suomen evankelisluterilm- sen kirkon kirkkolain 6 p:ltä jouluk. 1869 88 H:n sekä määrätä, että sanotun lain 59, 73, 82, 83, ^4 ja 418 §:t tulemat kuulumaan seuraa masi!." Senaatin ehdotus oli näin kuulu ma: kaikenlaisia uudenaikaisia oppeja. Sii tä tuli myös pian harras ruotsalai sen yläluokan etujen suojelija. Kulu, neen Vuosikymmenen maliiollisten taistelujen aikana se lopullisesti irrot tautui kaikesta yhteydestä suomenmie listen kanssa ja liittyi kiinteästi ruot sinmielisten kanssa toimimaan. Ul konaisesti yhdiStämänä siteenä niillä oli: samallaisen menettelytaman nou dattaminen taistelussa Venäläisten taholta tehtyjen Vaatimusten Vastus tamisessa. Mutta ettei tämä ollut muu kuin ainoastaan ulkonainen syy, selmiää, kun ottaa huomioon sen lä heisen yhteyden, joka ruotsinmielisten ja nuorsuomalaisten Välillä on maam me puhtaasti sisäisiin, jo yksin kun nallisiinkin asioihin nähden Vallinnut. Mtävysten Valtiollinen yhteistyö ei ollut maallemme onneksi. Ehkei jo senkään tähden, että sen sisin pää määrä koko ajan oli taistelu suomen mielisiä VaStaan ja toiselta puolen ruotsinmielisten walta-aseman ja luok kaetujen turmaaminen. Tämän pää määrän tawoittelemisen muoksi jäi usein, niinkuin nimenomaan suurlakon jälkeisenä aikana, Valtiollisten vaa- rojemme torjuminen liittoutuneiden toiminnan simutarkoitukseksi. Niinkuin sanottu, nämätkin seikat „H. M. Keisari on nähnyt hyväksi mahmistaa Suomea kuudennen kir kolliskokouksen esittämän ja Suomen eduskunnan hymäksymän ehdotuksen muutoksiksi Suomen evankeelisluteri- laisen kirkon Voimassa oleman kirk kolain 6:lta p:ltä jouluk. 1869 59, 73, 82 - 84 ja 418 §:lien sekä 88 §:n kuomoamiseksi sekä sen Vuoksi määrätä, että sanotut pykälät tule mat kuulumaan seuraamasti." Takamrikkm otetut eumM- tmeet msiiläise» sokmes sSilytettMlii. H. M. Keisari on alamaisesti esi teltäessä senaatin ehdotusta 1 p:nä kulumaa heinäkuuta nähnyt hyväksi hyväksyä senaatin toimenpiteen jät tää Suomessa takavarikkoon otetut aseet ja ampumatarpeet Venäläisen sotamäen säilytettämiksi. Kenraalikuwernööri on ilmoittanut H. M. Keisarin korkean tahdon se naatin tiedoksi tarpeellisia toimenpi teitä war!en. — Prok«raattori Charpe»- ticritt erottamiie» efittelijäsih' teerin tviraSta. Senaatin oikeus- osastcssa esitettiin torstaina H. M. Keisarin aivoin kirje sisältämä mää räyksen prokuraattori Charpentier!» erottamisesta oikeusosaston esittelijä- sihteerin mirasta. Oikeusosasto päätti pöytäkirjanot!ee!la ilmaista asian senaatin talousosaston oikeustoimitus- kunnalle tämän mahdollista toimenpi teitä marten. — U»de» prokuraattori» «i- «ittämise» odotetaan tapahtuman näinä päiminä karkeimmassa pai kassa. — Ke«raaItk«wer»»Sri palasi eilm aamunoj pikajunalla matkaltaan itä-Suomesta. — U»sie» «aalaiskausakou- l»je» Piir«st»kset. Sen johdosta, että melkoinen määrä puutteellisia kansakoulutalojen piirustuksia jätetään Koulutoimen ylihallitukselle vahvis tettavaksi, on se Keisarillisen Senaa tin asettama komitea, joka Valmistaa uusia maalaiskansakoulujen rakennus piirustuksia, painattanutvSiimkaisen osajulkaisun, joka sisältää 8 kpl. ta vallisimmin käytäntöön tulemaa talo tyyppiä. Tämä Väliaikainen painos on luovutettu Ylihallitukselle jaetta vaksi niille kunnille, joissa lähim mässä tulevaisuudessa aiotaan kansa kouluja rakentaa. Piirustuökokoelma, jota seuraa 2 kpl. työselitystä ja urakkasopimuksen malli, lähetetään Vapaasti kuntakokouksen puheenjohta jalle, joka sitä kirjallisesti pyyiää mai niten hankkeissa olevan koulun tai koulujen nimet. d g, — Tuomarit. Mäntsälän tuo miokunnan tuomarin Virkaa on eilen päättyneen hakuajan kuluessa hake- nut 6 henkilöä, niiden joukossa Porin oikeusraatimies K. R. Bremer. — kkokemäe» l««l»j»hlat. Puhdas tulo Kokemäellä t. k. 1—3 p:nä Vietetyistä Kansallismielisen Nuorisoliiton laulujuhlista tulee teke mään noin 400-500 markkaa. Toi mikunnalle ei mielä kyllä ole kaikkia laskuja lähetetty, mutta kaikessa ta pauksessa jää yllämainittu 400 mkaa voitoksi. Sievä summa tosiani kun ottaa lukuun sen epäsuotuisan sään, mikä juhlien aikana vallitsi ja mikä epäilemättä Vaikutti sangen tuntu- wasti juuri juhlien aineelliseen puo leen. — Retviutolai» s«kio!oai?a. Tähän asti ovat jotkut yhdistykset y. m. erityisen luvan hankittuaan saaneet olla »sulettuina seuroina" ra vintoloissa myöhempäänkin kuin klo ovat olleet osaltaan syynä »perustus laillisuuden" huonoon kokonaistulo!- seen. ..Perustuslaillisuuden" aatekilpi ei enää vetele. Nuorsuomalaisemme tuntevat tä män ja koettavat taas etsiä uutta pohja z olemassaololleen. Sellaiseksi saattaisi heistä eräänlai seen muotoon puettuna kelvata jäl- leen kansallisuusasiakin. En tahdo salata, eltä vähin luulen sillä taholla suomalaisuuden asiaa pohditun juuri tässä tarkotuksessa. Satakunnan Sanomat, kirjoittais- saan puheena olemasta asiasta, on perin sapekas..suomettarelaisuudelle". Lehden kesätoimitus ponnistelee pääs täkseen puolelta ja toiselta kansallis mielisten kimppuun. Kansallismie listen nuorisoliikettä komasti kolhitaan. Kyllä ymmärrän. Herrat olisivat suoneet, että Satakunnan maakun nankin nuoriso aina maan kulkisi Satakunnan Sanomain hengenhei molaisten talutusnuorassa, ja kun Kansallismielinen nuorisoliike on eri kannalla, ollaan sille sanomalaisten taholla nyrpeitä. Satakunnan Sanomain kesätoimit tajat ovat myös sangen hapanmie- lisiä sen johdosta, että ..suomettare- 1 asii. Tämä on johtunut stuL, eitä on tulkittu aukioloaikaa koskeman määräyksen, jossa seotaan, että mää räys koskee «julkisia kokouksia ja hu veja", ulottumaa myöskin yllSmai- tilaisuuksiin. Nyttemmin on kuiteunn erinäisistä syistä kau pungin poliisimestari katsonut, eitei tämänlaatuisia pjiennyslupla enää voida myöntää. — Wähäu hakijoita. P rin KäsitvöläiZ- ja tchtailijayhdi^tyksen sällien haettavaksi j>.'li?tamaa kahta 400 m?n suuruista ulkomacmMc!- stipendiä o!i toissapäivänä umpeen» menneen hakuaj-m kuluessa hakenut ainoastaan kaksi henkilöä. Näistä kin toincu, maalari O >k?r Rocs, on vastikään saapunut kotiin oltuaan Valtion stipendiaattina 3-4 vuotta ulkomailla. Toisena harjana on puuseppä Frans Jalmari Juhola. — T«lipaloje» waralt« olisi kuivana aikana savutorvien päihin etenkin siellä, missä rakennukset omat pärekatoilla varustetut asetettava ki- punahäkki. Se ei tule paljoa maksa maan ja kumminkin on se osottautu- nut erittäin turvalliseksi. K'.xunahä- kin voi kuka hyvänsä, joka vaan uskaltaa katolle mennä, asettaa savu piipun päähän. Sen saa yksinkertai semmin siten, että ostaa palasen hy vin tihua rautalankaverkko, asettaa verkon savupiipun päälle ja ti liki- ven kuhunkin kulmaan painoksi. Si ten se on helposti poiststt Ylvissa eikä rakennettaessa tuota suurlakac-n vään- vaimoja. Tätä käytännöllistä keinoa sopii koittaa, se on varma, että sen avulla pärekatosta muuten ehkä al kava tulipalo ehkäistään. — Pori» «etfästhssesraz? johtok«n«a» ja ampttmatoimi- k«»»a» tzhteisessä kokouksessa käsiteltiin Hämeen laö.nin metsästys seuran lähettämää ehdotusta, e'!ä m^sästysseurat metsännk-jen häw'ä- misen estämiseksi pidentäisivät kukn alueellaan metsälintujen rauhoitus aikaa syyskuun 1 päivään, k n rcu hoitusaika ny' luinmukacn päättyy elok. 15 p:nä. Kokous, joka pericot teessa kannatti esitettyk asiaa, luusai kumminkm, koska koksmus on osotta- nut, että yksityisten rahoitustoimen piteillä ei ole voitu estää väärinkäy töksiä, että metsästyslakiin olisi Luo määräys saatava. Wasta silloin siitä syntyisi vastaava hyöty. Ky- symylssn ratkaisu jätettiin seuran vuositokoulselle. Ampumakilpailuja päätettiin toimia sunnuntaina t. k. 24 ja elokuun 7 p:nä. Edellisenä päivänä kilpaillaan 10 laukauksella kahtiaUa kuikev -an liik kuvaan tauluun ja savikielloammun- nassa ja jälkimäisenä päiirä^ä 10 lauk. 100 mc'r> sekä liikkuvaan tau luun. Samassa kokouksessa hyväksyttiin muiden asiain ohella useampia uusia jäseniä seuraan. — Lo»?kas»tu»»t. Rakuuiut- mestari I, Saarenheimo Pori-na, jo ka poraillaan rakennuttaa Kokemalle T'.l!kiilan kylään tehtävää uutta kc- msata ap!ee!tirakennus:a, p!i!osttors- ta>'.ltopuvletla rak-nnuisel.a maads > oleVien rakennustarpeiden, k 7i.>i?u y. m. sekaan. Loukkaantunut oli >.aa- rien avulla kannattava lääkäriin. Pa himmin loukkasi hän s:lkär,sä. Mam mat eilvät toki ole hengenmaaralliftc». — Mo«ttoriwe»e LvkSi tui kee tästä lähtien Sandööieen saakka. KoimusaloSta «.Björkholm^) lähtce L^kki aomuisin klo 6 ja poiketen köön laituriin kulkee se kuten ennen- kiii Kri>tiskerin ja Lyttylän kou"a Poriin. Tarkemmin i!moi'.ukse?s^. — kilpap«rjehd«kscn : .nii Saaristolaispurjehdu^seur^huo-iie.-.na sunnuntaina seuraan kauluvien aluZ- ten kesken. „Lokkt" lähtee kaupungin rannas-a seuran paviljongille sunnuntai-aamu- na klo 9. — Ui«asätzt»kse» toimii Porin Uimaseura Reposaorella ensi sunnun taina kello 1 päivällä. Marinaankin yleisö runsaslukuisena keräänlyy kat somaan näidea vesipoikien ja tyttö jen uimaesityksiä. laiset" ja suomenmieliset ovat samo ja. Eivät soisi herrat asianlaidan oleman sen. Mutta siten nyt kumminkin on. ..Suomettarelaiset" ovat suom^nnne- lisiä ja suomenmieliset ..suomettare- laisia" ja sitä asiaintilaa eivät Sa takunnan Sanomain herrat hengen heimolaisilleen pysty muuksi muutta maan. Minusta on hukkaan tehtyä työtä edeS sitä koettaa toiseksi saoda. Ihme ja kumma muuten on, miten syvälle vääristelynhalu on sanoma- laisiin juurtunut. Uuden Suometta ren muutama viikko sitten julkaise mien, kansallisuuSasiaa kcskevien kir joituksien eräitä kohtia, esim., Saw- kunnan Sanomain herrat kesätoimit- tajat aivan julkeasti vääristelevät. En kumminkaan kirjeessäni viitsi ryhtyä oikomaan herroja, siitä kun muodostuisi ehkä koko pitkä juttu. Jääköön siis nyt. Kelpitcn lukijoi tani tutustumaan noihin kirjoituksiin, huomatakseen Satakunnan Sanomain Vääristi-lyn. Nämä aikoina etenkin ovat nuor suomalaiset ot aieet urakalle nuoriso seuraliikkeen tcrktuksen selittämisen. Uims?o»l«Lss on oppilaita: miespuolisia 293 ja naiSpuol. 181. Wesi oli eilen 19 asteen läm pöistä. — Oikaisn. Wiime numeron yleisten uutisten ensimäiseksi asiaksi oli joutunut Menäjän uutta asevel- vollisuuslaliehd-^tusta selostama uuti nen, jonka olisi pitänyt kuulua We- näjän osastoon. Vttkliin paiuettaBaa käinii ailsina. Minui? mielestäni on Sallimus johdattanut meidänkin kansamme vai heita, ji siitä minä ajattelen: Jumala on jo liian paljon vaivaa nähnyt tcis!ä Suomen kansasta, että hän erää voisi työnsä ja teoksensa huk kaan heittää. Mnkälaatuiseksi Suo men kansaa tulevaisuus muodostu ne?, sitä emme voi tietää, muita sen >.,e tiedämme, että sillä kansallista tul?N.>a'suu!w on. Epäileminen tässä k hden on estänyt monta mieStä te kemästä mitä hänen olisi tullut ja mitä hän olisi voinut tehdä kansal leen. Sltä vastoin luja ja varma luottamus tulevaisuuteen antaa voi mia toimimaan, ja tämä luottamus ei kokkaan saa horjua. G. Z. Drjö-Koskinen. -5 Roh-eus ei ole ylimielisyyttä eikä uhwc: rchkeus toivomain, rohkeus elimäau ja toimimaan, rohkeus kat- somacin nin pahoja kuin hyviäkin päiviä vasten silmiä, luottaen ta kuuseen, joka on sen arvoinen, kuin koskaan mikään muukaan oikeuteen me jz lainkuuliaisuuteemme. Eikä mikään kansa, olkoon se kuinka mah ta-va tahansa, voi päästä pitemmälle, ei mitään kansa voi lujemmin itse vakauttaa tai antaa itselleen vakuut taa hyviä päiviä. Pimeys ja valo vaihtelevat ijankaiklisesti niin hen q?'.'.mcailn-.assa kuin luonnonkin. Sem moin>n on vapauden lal!? luonnon, vap mtiomuuden lait ne omat, joissa ,)N jäclähtämätiömyyden leiwa, ia siinäkin eh?ä vain siksi, että vikakau> det ovat niin äärettömiä, että ha- v.-into vain hitaasti woi päästä vaihdosien jäljille. A. Meurman. - Msi ai»oa. Hksi ainoa au ringonsäde. Matta kuitenkin valaisi ie a nion seudun ja ilahutti useam m^n kuin yhden surullisen sydämen. Msi ainoa tuulohdus. Mutta se^ !in kykeni Vilvoittamaan kuumia ot sia ja virkistämään väsyneitä jäse nia. Ä'si cin-a hopan ilme, mutta se kcskl kipeästi lapsen sydämeen, van sytti huulia ja kyynelsi silmiä. Aksi ainoa epäystävällinen sana. Mntz se herätti kiukkua ja kätke ruuiti j'- raskautti päivän työn. Msi mnoa yStä-vällinen, kehoittava su!>c/, y'si uinoa. Mutta se kohotti jällen rohkeuden, loi valoa ympä röiväön pimeyteen ja ohjasi mielen iloiselle polulle. Eräs haastattelu. Uneliaana olen jo pari kertaa ky synyt itsiltäni: Mistä on ilmestynyt tätaläisissä fcinomalehti-ilmoitukstssa osiytymZ „Suomsn pelastusarmeija", kun siitä ei tähän asti ole mitään kuulunut? Eräänä iltana sain tähän tyydyttämän selityksen. Huomasin nö»t uuds? pelastusarmeijan kokous- huoncln edustalla erään ..armeijatta- rea", '.oka tiiunitti julistuksia. Pää- -m käyttää -naisuutta hyväkseni, ka risia itsen: ja niin lähestyin armei jalaista. Araan kuuli, vat koh?e!jai- s^ d.i suoritettvani kysyin suoraa pä i!ä: — Toimiiko tämä nyt perustettu pelastusarmeijanne aivan erillään täältä vanhastaan olemasta? N :o 78 — ISIS Taru?!?. Eerikinkatu s. Puh. 484. H^"?^''keudennotario » ^omioileuden- lauvN'.'t^ «Mter, >isa>!nnio!i. — Wai niin. (Huomasin, etten ole seurannut tarkoin aikaani). Koska ja minkä tähden tämä armeija on pe rustettu? Omatko riitaisuudet tai muut sellaiset seikat siihen Vaikutta neet? — N^ minkä johdosta uusi ar meija o-, peritStsttu? — Ei -nmeijamme ole mikään uusi. Se on jo kuuvan ollut olemassa, maiika sillä tätä ennen ei ole täällä P riös > ollm osastoa. - - Wai oiin. MiSsä sen päämaja on? - Helsingissä. He o^at oikein hiki hatussa koitta nee! scada väkeä agiteerctuksi nuo ri ose.>r.chin, joiden jäsenmäärä toi- si^a scuduill-^ huomattavasti käy nollapistettä kohti. Mi läkin tahdon olla nuorisoseura liikkeelle niin huomaavainen, eltä otan sen puheenalaiseksi. Nuorisoseuraliike syntyi tuona ai kana, jolloin suomalaisuuden laajalla, mielä silloin niin perin Vähän muo katulla vainiolla oli työwoiman puute suuri. Nuorisoseuraliike tahtoi silloin työskennellä yhdeSsä suomalaisuusliik- keen kanssa. Se tahtoi olla lietso massa kasmavaan nuorisoon kan sallistuntoa, se tahtoi saada suomen kielen kaikumaan korkealle, raivata sille tien esteitten läpi niin, että se pääsisi oikeuksiinsa. Se tahtoi olla luomassa sivistystä, olla lyhyesti sanoen suomalaisuuden liikkeen aina valpas kasvatti ja toveri. Mutta sitten tapahtui niin, että osa suomalaisuuden puolesta taistel leita nuorsuomalaisten nimellä rupesi käymään omia teitänsä. Nuorsuoma laiset yhä enemmän kylmenivät kan- sallisuusasialle. He vaan rupesivat liittoon ruotsinmielisten kanssa ja joka suhteessa antautuivat heidän ta lutusnuorassaan kulkemaan. Jopa Armeijamme on jo kauvan toi minut. Sen perustamisesta on wä hintäin 5 muotta kulunut. Myöntää täytyy, että riitaisuudet myös osal. taan saivat aikaan sen, että osa suo malaisia kansain Väliseen pelastus- armeijaan kuuluvia siitä erosi. Hei dän toimestansa alkoi sitten Suomen pelastusarmeija toimintansa. Mutta enemmän kuin keskinäiset riidat, wai- k«ttiwat muut seikat uuden armeijan perustamiseen. — Mitkä esimerkiksi? — Minö, joka en ole koskaan ollut jäsenenä kansainvälisessä, cn niitä kaikkia tiedäkään. Uskonasioista en sano mitään, sillä otaksun, että Van haan kuuluvilla on Vakaumukseen perustuma ja puhdas usko. Mutta oikein ?i ainakaan ole se, että täältä köyhästä Suomesta kerätään »aroja ulkomaille, kun ne omassakin maassa kipeästi tarmittaisiin. — No mutta eihän kaikkia täältä iaotuja maroja ulkomaille lähetetä? — Niin, ei kaikkia, mutta jokai sesta markasta, mikä Suomesta kan sainvälisen hyväksi saadaan, menee kymmenykset Englantiin, päämajaan. (Haastateltu muuttui Vähitellen pu- heliaammaksi). — Mutta eihän tuo summa moi kasmaa kominkaan isoksi? — Kyllä siitä Vuosittain kertyy sie- msinen summa, joka täällä käytettynä tuottaisi onnea monelle hädänalai selle. — Tämä seikka kait onkin sitten hyvin painavasti Vaikuttanut uuden armeijan perustamiseen? — Niin on. Meidän kannalta kat soen ei ole myöskään oikein se, että kansainvälisen pelastusarmeijan joh taja, kenraali Bioth, ajaa lasivau- nuissa ja elää ylöllistä elämää. Sel lainen ei sovi uskonnollisen liikkeen johtajalle. Tyitö mnuttui yhä puheliaammaksi, ja olisin kenties saanut kuulla yhtä ja toista enemmänkin, mutta kun kat soin uteliaisuuteni saaneen täyden tyydytyksen, kiitin haastateltua ja lähdin. Huomasin, että tälläkin alalla esiytyy kilpailua, sanoisinko taistelua, joka tietenkin tekee terveellisen vaiku tuksen. HaaStattaja. — Jhmise» hammas sokeri- palaSsa tavattiin hiljattain eräänä iltana muutamassa pienessä seurassa kahvia juodessa. Joku rouvasihmi- nen sai sokeripalan suurimmaksi osaksi sulamaan suussaan, mutta pienempi osa siitä oli kovin tiukkaa, ei sulanut eikä purrenkaan murtunut. Pudotti Viimein tuon itsepintaisen kouraansa, ja katso, se on kuin onkin selvä ih misen leipähammas. Ensin hän itse. samoin kuin muutkin saapuvilla ol- keet, luuli, että hammas oli irtautu nut hänen omasta suustaan, mutta toimitettu tutkimus osoitti pian, ettei asia niin ollutkaan, maan oli se kuin olikin piillyt sokeripalan sisällä. — Tutkimuksen tulos Vaikutti sen, että rouwan piti kohta käydä pkruuttc- massa koko nauttimansa kahviannot. - M. S. — AlaStoW»«de» aikakau della» T. k. 14 p. ottivat Kaari nan poliisit kiinni erään miehen Tu russa Parkin huvilan luona, kun hän tepasteli koupunkiinpäin ihka alastomana. Mies pitäisi olla tur kulainen. Vaatteensa oli bän lah joittanut morsiamelleen. — U. A. — Pihlaja kukkii toise» ker- ra». Sellainen harminoinen luon nonilmiö on huomattu Kivinin rar nalla Porin lähellä erään kaupur kilaisen kesäasunnon puistossa. K?- Väällä sama pihlaja kukki tavalli seen aikaan ja nyt se on puhjennvt toistamiseen kukkaan. NkjiiM», 1» Ml,. Uusi, kotimainen taide historia. MM «lls-iI«Ss>. On aikainen aamuhetki. Aurinko, linnut ja koko luonto on herännyt, tuuli ainoastaan lepää. Miksi me kään nukkuisimme? Lähtekäämme puh taan aamuhetken syleilyyn, suuren maailman sanontatavan mukaan Es- piiselle. Istahdamme muutamalle penkille. Hyvinvoipa ..kesäleski" istuu Vasta päätä meitä. Hän puhuu seuralai selleen. Kertoilee hänelle sankartöitä. Seuralainen, Vastikään ..vauhtiin" päässyt liikeapulainen, kuuntelee ja käikee kaskut. Wiini punottaa kum mankin poskella, kun he, ..lesken" laskeman sukkelurdm jälkeen nauruun remchtavat. Tuntuu kuin nauru tah- ra'si kaikkialla Vallitsevan puhtauden. Mutta sen sallimme, sillä onhan se ohimenevää samoin kuin..kesälesken" huvihetkikin. Siirrymme eteenpäin. Tuossa kol me „ leskeä" istumassa. He riitele vät. Riita ei tapahdu suomenkielellä, josta huomaamme, että sankarimme ovat länsimaisen kulttuurin lapsia. Tunnemme heidät: yksi on hieno liike- mies, toinen konttoriapulainen ja kol mas ftwiiliwirkamies. Mäjähtäneitä ovat. Mistä riita, siitä mähät. Sa- dattelut kaikumat, mielet kiihtyivät ja pian ykst joukosta lennähtää yli pen kin. Hän jää kadulle, toiset jättävät hoippumin askelin Espiksen. Edel leen saa puhdas aamuhetki kuulla ki- roja, kun kadulle joutunut sättii ys täviänsä. Hän etsii „apua". Ei iöydä. Tyytyväisenä hän myöhem- inin virittää laulun pätkän ja lähtee. Hän oli hienon hieno liikemies, „kesä- lcskeisi" jätetty. „Mätä yhteiskuntaruumis" on pau loihinsa saanut luokkatietoisuudella täytetyn ..toverinkin". Hän, autuas ilme kasmoillaan lepää ruohikossa se lällään kädet päänalusena auringon hyväillessä kasvoja. Kolea kuorsaa minen ja raskas hengitys stnovat, e tä hänkin on kesäleski ja nauttii suieen suloisuudesta. Hän on kai hänkin ollut yökauden »kieltolakia jou duttamassa" ja joutunut ulko-ilmoan kerääntyneiden ..kesäleskien" sarjaan. Kalle. siihen määrään sokaantuivat nuor suomalaisten silmät, että olivat val miit potkimaan suomalaiset Vir kamiehet pois heidän saamiltaan pai koilta ja asettamaan ruotsalai- s e t sijaan. Niin sokeasti antautui- wat nuorsuomalaiset kulkemaan ruot sinmielisten talutusnuorassa. Nuorsuomalaisten ollessa monin paikoin nuorisoseurojen johtajina kyl- menimät myöskin nuorisoseurat kan- sallisuuSasialle. Suomalaisuuden hy mäksi työskenteleminen unohtuu täl- löin monissa paikoin. Yksin nuorisoliikkeen äänenkannat taja ..Pyrkijäkin", jota, simumennen sanoen, herra S. Alkio toimittaa, on asettunut kansallisuusaatetta ja sen ajamista vieromalle kannalle. „Pyr- kijässä" on kohdeltu sangen töykeästi lehden ja nuorisoseuran nuorsuoma laisten johtomiesten kanssa eri mieltä olemia nuorisoseurain työntekijöitä. Mainittu lehti ei esim. totuutta ja rehellisyyttä ra!aStawaSta ..maail- mankatsomuksestaan" huolimatta oi kaise perättömiä syytöksiään, joita se on tehnyt lehden edustaman aatteen ajajia Vastaan. Tuollainen menettely on todellakin arvotonta. Kun tässä maassa on syntynyt I. I. Tikkane», Kuvaama taiteet uudemmalla ajal la. 2:nen vihko. Hinta 1: 75. Kustannusosakeyhtiö Otavan kus- tavtama. Tätä sekä sisällyksen että ulkoasun ja kuvituksen puolesta suuriarvoista loistoteosta on nyt ilmesiynyt toi nen mihko, jota liitteenä seuraa vä rillinen jäljennös eräästä Jan van Eyck'm alttaritaulusta. Mihko sisäl tää loppuosan esitystä Italian tai teesta 14:nnellä sataluvulla sekä alkupuolen erittäin mieltäkiinnittc västä 15:nnen sataluvun. Leonardo da Vincin, Michelangelon ja Roscc- lin ajan taiteen kuvauksesta. Esitys on pirteätä ja helppotajuista, kuvi tus erittäin rikas, valaiseva ja ar vokas. Kun otamme huomioon, että nyt ilmestyneissä kahdessa ensimäi- sessä Vihossa on kuvia jo lähes 100, niiden joukossa 2 värillistä liitekuvaa ja toistakymmentä koko sivun tekstikumaa, niin saamme käsi tyksen siitä kuva-aarteesta, jonka teos valmiina on tarjoava. Se tuo nähtäviimme maailman huomat tavimmat kuvaamataiteiden tuotteet hienoina jäljennöksinä, ja tällä sei kalla on mitä suurin merkitys etenkin meidän oloissamme, sillä meillähän ei ole mitään suurenmoisia ta dekokc- elmia, joissa yleisöllä olisi tilaisuus tutustua taiteen mestariteoksiin, ja suhteellisesti ylen harvat meillä voi mat päästä niitä näkemään ulkomai den suuriin kokoelmiin. Prosessori Tikkasen suuri asian tuntemus taidehistorian alalla, joka hänelle etevänä tiedsmiehenä on tuot- tanut yleisesti tunnetun jz kunnioite tun nimen, on takeena tämän teoksen tieteellisestä armosta ja ansiosta, ja hänen tähänastinen muu kirjailijatoi mintansa, jossa hän on tunnettu hauskaksi ja vilkkaaksi kertojaksi, on osaltansa oleva suosituksena hänen uuden teoisensa muodolliselle esityk selle. Eipä tarvitsekaan lukea monta sivua tätä kirjaa, ennenkuin jo huo maa olevansa tekemisissä harvinai- sen miellyttävän tutkija- ja kirjailija persoonallisuuden kanssa. Hän osaa puhaltaa esitykseensä eloa ja tehdä sen viehättäväksi. Teos tulee käsittämään kaikkiaan noin 8 vihkoa. kansallismielinen nuorisoliike, joka tah too sivistystyötä tehtäväksi yksin omaan kansallisella pohjalla, tuolla pohjalla, jolla nuorisoseuratyötä ensi aikoina Lehtiin, niin ei siis ihme, jos nykyiset nuorisoseuraliikkeen johtavat sielut tästä kauhistuneena tarttuivat kynään töhriäkseen lukemattomia ri vejä niitä Vastaan, jotka tekemät kansallista simistystyötä. Tässä maassa on toki aina ollut ja on edelleen sellaista nuorisoa ja sellaisia nuorison yStäviä, jotka pitä- wät I. W. Snellmanin Valtiollisia ja kansallisia oppeja pätevinä ja näi hin tahtomat siVistys- ja Valistus työnsä perustaa. Ja jos me suomalaiset tahdomme kansana elää, tulee meidän aina ajaa kansallisuusasiaa, sillä kyllä kerta kaik- kiaan sanoen, Suomen kansan, jos se mielii säilyttää kansallisen elämänsä, tulee omaSta itsestään kehittää se Voima, elämä ja horjumaton kan sallistunto, joka on ainoa pitävä kan sallisen elämän perästä. Jussi.