N:o 1891(97) - 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina elokuun 23 pnä — Jämsän Juokslahdessa on ensi s Kuollut. Miehikkälän kirkkoherra, sunnuntaina iloinen 'llatsu Konkolan lääninromasti Johan Esraim Snet'l» näivetän ylisillä. Viittaamme ilmoi- tukjeen. Manalta Suoniosta. £iiri imM Kitvennalvan nimismieheltä waras- tettu 10,000 mk. Viipuriin saapuneen tiedon mukaan on sunnuntaina marastctlu Kimenna» w«n mmismieheltä Emil Salonitrkjel- ta noin 10,000 mk. hänen hallussaan <olcw.a Maroja. Nahat säilytettiin ni mismies Saleniukjen huoneessa jän- gyn alla olemassa lippaassa. Äarkaus on tapahtunut kello 6 ja 3 mälillä jun- nuniai-illana nimismies T:n ollessa Mirkansa puoleZia nuorisoseuran ko° kcukjessa. Kotosalla oli ainoastaan palmeluslyttö. Warkais:a ei ole mielä 'ictoa. Wii- purisra on erftmiä poliiseia heitä ta ikaa-ajamasja. Kolera. Uusia sairaustapauksia? Sunnuntai-aamuna satrastui juna s- sa n:o 7 t joifo lähtee Pietarista kello 7,40. eräs Viipurista koioisin otema ja Narmasia palaakva ayöiniehen ivai- »no Pukero johonkin iivatsatautiin, jonka oireista oli syylä epäillä koleraa. Tvaimo «ettiin Terijoen kolcfairaa- laan ja waunu, jossa hän oli -ollut, besuifisioitiin. Niinilään layeieiiiin heti läakintähallitukjelle näyie sairaan ulosiuksiÄa. Waimo, joka on parane- moan päin, pideiään eristettynä. T .k. 13 p:n »vastaijeiia yönä sai- rasrui talollisen Aimi iiöaojcu eu.änlä Pälliänoellä äkkinäiseen »vatsatautiin, jota epäillään koleraksi. Lauantaina iimoiieiran jairaus Wärisilän laaka* rille, joka taas puolestaan asiana il- nro;tri Piirin piirvtääkär.lle, joka 19 p. matiustt Jukalle tiuniiuo.u sairaan ■tilaa. — Taudin luullaan aiheutuneen avicista menäläisisiä ruisjauhoisia. Halla ma n kuoli lauantaina kodissaan Mie» jikkälän pappilassa 53 lvuoden ikäi» 'enä. Vainaja M syntynyt Mikroilla, uli ylioppilaaksi 1874 Oulun alkeis» opistosta ja toimittiin papiksi 1878. Toimittuaan pappina Ali-Torniossa, Kuopiossa, Kuhmoniemellä ja Kiteellä nimirettiiin »vainaja 1337 Miehikkälän emokunnan kirkkoherraksi. Haminan roivastikunnan lääninromastitA wai- ncja määrättiin 1905. Vainajaa surewat lähinnä puoliso, o.j. Telen ja lapset. — Pitäjämäen junaonnettomuus. Lauamain lehdessämme kerroimme asian esillä oilosta oikeuden lsrunnos- sa. Uutisemme täydennykseksi lisääm» me tässä, että kuulustelua, jossa pailsi kaikkia lvasiaajia myöskin 14 eri ro» disiajaa kuulusteltiin, jatkui klo 10,30 illalla, jolloinka oikeus julisti mihdoin päätöksensä, lykäten yle.se,n syyttäjän y.m. asianomaisien pl)ynnös:ä jutun enemmän käsittelyn loka k. 10 p:nä klo 10 a^p. alkamiin Mäl-.käräjiin, johon paiisi enmen mainituita lvasiaajia myöskin Trejman ja Kohlström, koi k- kiei: 50 mkn sakon uhalk in saalvut- iawa. Rautatiehallituksen on «välttä mättä myöskin oltam edustettuna. Meisen siittäjän on hankittane tar» peellijet li>jäselwitykset ja haasteltama lcdisiajiilsi Töttermaa ja .Hellman. Tod istuja Nysdrömin on myös- kin wättlämäitömästi oltawa saqpu-, Milla, — Waasan läänin ent. kumernöö- rille, jaianeumos Kasten de Pontille ja hänen »vaimolleen anioimat perianrai- na de Poni-perheen seuraystämäl ja imtamat päimälliset Hieialahden kesä- teaiierisja Vaasassa. Salaiiemvos de Poniille puhui tri L. I. Kurten ja salaneumokseitarelle tri F. Hartman. — Siuron puuhioinotchdas seiso maan. Siuron puuhiomotehtaalla sa- nutiin lMiimeilVuaiitaiua irti koko ieh- raan lyölväki, kaitlkiaan n. 17 miestä. Syyksi mainittiin huono liike^aiema, ja etiil tehdas iiillee seisomaan epämää räisen ajan. Tehtaan omistaa ir.ais- ieri A. Elftving Tampereellä. — Venäläistä sotmvakeä liikuskeli iviime iviit>on lopulla ruiiiaasti Hiilo- lassa ja Kaukolassa. Tiistaina saapui Hi::claan ö—-6 pataljoonaa, yhteensä i>,000 liiiesiä, sckä 300 kasakkaa. Ol tuaan kestimiikon kirissä Pösön au- .lyill i iähii koko joukko ktiormastoineeii ja lykkineen torstai-aamuiia >?aukoian kirkonkylään sekä siellä laaien lanan- laina Räijällään päin, jossa jea piti kohdata loinen joukko. Toistajaiaa ia- lotlpoikaa Heivosineen oli hankiliaiva jeukcn kuormasioa kuieikimaan. -- Äak.^an. — Ainoa lapsi hukkunut parkkiammce» seen. Lauantama t.k. 1Z p:nä sattui niin surullinen tapaus, ^.lä Laihian TordiilaHsa nahkuri Lammisen ^lman- nella vuodella olewa lapsi pujahti wärk« ii: n muiden huomaamana ja putosi park« kianlmeeften. Kun asia huomattiin, oli lapsi kuollut. Lapsi oli jvanhnnpainsa ainoa >ja »fi aikomuS ollut hän«t henki- tvakuuttaa?ewäällä. Asia olikin so oHirf niin Pitkällä, «tbä »vakuutuskirja oli tvak» miina, muitta jäi lunastamatta. —- I. Urheilua. MIm IM«V lrM> lUI^omailts Sslkil MU Lisaa sairaötuneita. Rooma, ekoik. 22 P: Tranissa on merkitty 9 uutta koleratapausta, joista Z m\ päättynyt kuolemaan. Muilla paikkakunnilla on fafrhmut 7 tapausta. Saaristo kunnostautunut. Tukholma, elok. 21 p:n5: Koe» kilpailussa saxDvutti Saaristo Z?ihään- heitossa »vasemmalla "ädelltt uuden imaailnmnemäityksen 46,37 m. ja lop- pukilpailkussa ensimäisen palkinnon. Molempion käisien heitto yht. 93,43 m. Seimäshypyssä tuli Saaristo toiseksi. Kirjallisnutta ja taidetta. Uno Cygnaeuksen muisto. Cygnaeuksen 100-wuotismulstoa wi-ctetään ensi lokakuun 12 P :na. V!siniluiksi päimäksi tulee kansakoulun alalla toimimien henkilöiden alotteesta ilmestymään juhlajulkaisu, jo n- ka toimittamat kansakouluntarkastaja A. I. Tarjanne, prosessorr Mikael Soininen, opettajvt Alpo Noponen ja A. Kohonen. Monet tunnetut henki- 5öt — enimmät Cygnaeuksen oppilaita — anta-mat tähän julkaisuun kirjoituk- sia. Ne, jotka jo nyt omat painossa, sijöltämät muistoihin perustumia ku- m a uksia Uno Cygnaeuksesta ihinisenä, hänen ajatuksistaon sekä Hänen työnsä Nievkuyksestä. Cygnaeuksella itseltään otetaan ju5kai!suun Maiioryhmä kirjeitä sekä hänen alotettaottamta sanomaleh« tikirjoituksiaan. Julkaisusta mahdolli- ses:i tulema «Moitto käytetään johonkin kansakoulutarkoitukseen. Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö. ittiupiii Hyvin lajiteltu varasto | Hienoja villa-, alpakka-, muslimi-kankaita. Valkosia, — . . , , Piqae & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kokkia, tokkia. Hienoja valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. käwi 10 ja 11 Päemän mäl;llä Ko/s näsisjä ivahingoiuaen ohroa ja mieden totonaan taittl perunan marret, j<iia heit.ätuun halloien lälkeen jo olimat ehlineet toiniua. Länipömiiiar^ ojoiili tello 4 aamulla 2° kylmiä; kuuraa oli Mielä kello 6 aamulla, jiarijoella täwi myös jamana yönä halla mikuuliaen perunan marsia. 11 ja 12 pättvän mäl-isenä yönä tä- toi halla Oulaisten kylässä ivahingoit-- taen perunan marsia, mu:ia ei kum- minkään min pahasti kuin 14 ja 15 pätmän wälisenä yönä; aamulla kello V oli silloin mielä saameiSia ohut jää- tuori huomattamissa. 14 ja 15 päavän mälisenä yönä !ä- wi halla Jsollajoella ivahingoiuaen tauraa ja perunan marjia; tulnpömit tari ojoilt klo 2 aamulla '.ilaanpinlaan asetettuna 2^ kylmää, kuuraa oli >wä- hän. Karijoella kämi niinikään halla 14 ja 15 päimän wälisenä yönä mieden perunan marret ja „lupakar" ja siiä ptliisi Kariluoman ja Rajamäen kylis- jä, ^oika omat suoseutuja 'lähellä ja en- nesiaänkin tunnetut hallan aroiksi, pa- haslt mikuuliaen ohraa ja kauraa. 14 ja 15 päimän mälisenä yinu on halla käynyt Karmian piläjässä pan- nen Pahasti kaikkialla perunan ^varret; eletäcsisja seurakuntaa omaa hallan lu- hor lkumminkm suuremmat kuin muualla. Kuopion läänissä on niinikään yllä- mainitiuna yönä paitsi ennenmaini- tuissa patkoisja mi>öst;n Kuusjäuvellä ja ^lomamrsisja käynyt halla mahin- goiltcen wähän perunan lvarsia. 5a- maten on Suomenniemen ia S y s- m ä n pitäjissä halla samana yönä mie- Pikku-uutisia. — Wapaa piletti Nuotnn maltionrau- tateille* on ajckltu Hcl>in>zin iuiioinaloh- tten fäljtcttäluärfi, eifcitttacn yhden toi» muulscn jliiscncn ma^su^omiin :nal.'oi- hin lkai?illa Ruotsin raut»:cilla. Täc-tä iKuc-rjin rauta>iiehallinnon Suinen sano- ■mcriefidiijtöllc o«sot!amasra huomaan^i- sliudest-a 'ja aulindc-Zta saa kiittää Ruot- iin pääkonisulia Hclisingi-Z'i, toh:. Daivid Bergströ-iniä. — Walossa heikon turma. Harmi- nainen ja samalla sännitiämä yllätys janui miime lauantai-iltaua Lappeen- rannan säihkökeskus-asemalla, jossa pie- ni, hento pääskynen peiastv itsensä suuren ahdisiajan chnsisiä pakenemalla sähkötaiioksen kirkkaasti malaisiuun konehuoneeseen. Seikka oli seuraama: Lauantai-iltana noin klo 9 ajoissa, solioin jateisen ilman muoksi uilkona maltitst jo melkein täydellinen pimeys ja jolloin iähkölaitKsen koneet oliMat j>) läydeKjä käynissä sekä konehuone kirkkaasti walaisiu, koneenhoitajan hämmäsiykseksi lentää hurauttaa aivo. naisesta omesta konehuoneeseen pääs» kytien ja sen kintereillä heti suuri har- n>aa waris. Läähättäma pääskynen istahti, parikertaa amaran huoneen ympäri lenneliyänsä maloisinmran säh- kölampun laheiMteen. mutta mainoo- ja maris koitti piiloutua huoneen hä- märimpään loukkoon, jossa kuitenkin joulut taisteluun mäkemämmän was- — Turnce Axel Ahlberg—Aarne Orjatjalo a lotti harjotuksetiia Tampe- reellä t.k. 17 p:nä. Turneen nayiännöt alkamat osamassa kaupuitgisi^ heti syys- kuun alussal. Turneen jäsenet omat paiisi herroja Axel Ahlberg ja Aarne Orjatjalo neidit Aino Manner (Tam pereen teatterista), Maikki Ruoppaa ja Elsa Man am o sekä hrar Arsö Saar nio '(MaaMtuteatterista), Onni Snell (KansaMsteatterin oppilaskoulusta), Aatto Rainto, Kaarlo Aarlii ja Ala- rik Sandelin. Ohje-lmistoon kuulumat seuraamat kappaleet: Kuningas Oidipos, Mestari, Maunu Tamast p EdmundK e a n. Kolmen ensinmai- nitnn pääojat esittää hra Arel Ahlberg ja Miimeksimainitun näytelmän nimi- osassa esiintyy hra Aarne Orjatjalo. Tampereita matkustaa turnee I Y- M ä s k y l ä ä n, Maasaan, Ouluun, Kemiin, Pori>in, Turkuust y.m. Venäjältä. — Kolera Pietarissa. Pietari, elok. 21 p:nä: Miime muorokauden Nuusila. aikana on Pivtorissa koleraan sairas- tunui 60 ja kuollut 23 henkeä. Sai raaloissa on 710. Sitfoal niim Wi mtiU <— Menajan kieli rautateillä. Rauta- tiehallituksen päätirehtöörille osotetus- sa kirjelmässä on sotamäen kuljetusten lohtaja, kreimi Kamenffi, pyytänyt jel. laiseen toimenpiteeseen ryhtymistä, et- tä asemapäMitöiltä Korian, Lahden, Tammisaaren, Maasan ja .Hameenlin- nan asemilla waadittaisiin Menäjänkie- len taitoa. Mainitun kirjelmän johdosta on rautatiehallitus, koska 3 päimänä toukokuuta 1906 annetun armollisen o setuksen Menäjänkielen käyttämisestä a» -sioin käsittelyssä Suomen hallintomi» rastoissa sen 7 pykälän 3 momentin nillkaan m.m. ilmoitetaan, että senaa- tiu on määrättÄvä, missä Suomen paikkakunnissa eräiltä rautatieasemain wirkamiehiltä on Zvacchittatva ivenäjän- k:elen taitoa, jättänyt asian senaatin ratkaistamaksi sekä omana lausunto naan esittänyt seuraamaa. 'Senaatin marraskuun 15 p:nä 19CH3 antaman päätöksen mukaan «tulee Nikolainkau- pungin ja Hämeenlinnan asemapääl littojen osata puhua Zvenäjänkieltä. Hankitun selmityksen mukaan on K o rian. Lahden ja Tammisaaren asemilla mirkamiehiä, junanlähettäjinä toimi- mia, jotka auttawasti osaamat Menä- jänkieltä. Menäjänkielen taidon Maa timinen näiden kolmen aieman nykyi^ silÄ asemapäälliköiltä ei ole mahdol lista, koska nämä owat Mirkoihinsa n! miteiyt iiman että sellaisia taitoa sil- loin Keiltä Maadittiin. Sen lisäksi ei ole tarpeen Maatima, että kaikilta näi den asemain wir>kamiehiltä »ckiaditiai- siin Menäjänkielen taitoa, kosfeimät kaikki ole missään tekemisissä matkus- raMan yleisön kanssa. WautaUehalli tus katsoo riittämän, jos kahdella mir» kamichellä jokaisella näistä asemista on tällainen taito. Tämän johdosta on rau!atieh^llilus esittänyt, että Niko- lainkaupungin ja Hämeenlinnan a>e» m!lla, paitsi asemapäällikköä. m::lä yh^ltä virkamieheltä maadittaisiin taitoa osata Puhua menäjänkieltä. Mi- tä taas muihin mainittuihin asemiin tulee, on esitetty, että lahdelta mirka- mieheltä on waaÄittama samallainen tailo. — Kouluylihallitus. Kouluylihal lituksen kansakoulu-osaston kamreeriksi on senaatti puolestaan nimittänyt sa- Soinin. Asia Alistetaan mielä kenraa- likumernöörin harkittamaksi. — Tiluslohkomiset. Aaaian lää nin kuivernööri on hywäkstin!>t ja Mah» Mistanut maramaanmiltari K. T. Pel. tosen toimittaman tiluÄohkomijen Tvrkön 0,5 manttaalisesta Merotalos- ta erotetulla Rantatyrkön meroiilalla Biriain Pitäjän Maskimeden kyläsjä, jonka johdosta seuraamat itsenäije: ti- »at Mälitiömällä mevomelmolliiuudclla kruunulle omat määrätyt perustetuiksi: Hoikka-niminen lohkaistu oja, pinta, alaltaan 54,0 ha eli 13.38 muunnos ha kieron kannattamaa maata, ostettu 4,^00 markan hinnasta, jonka omista- jiksi sitten omat tulleet torppari Nes' tor Hoikka ja hänen maimons^i Aina Nantalyrkön jalelle jäänyt osa 122,1 pinta-ala eli 36,9 mnunnos ha, jonka omistaa edelleenkin talokas seuruun IVlaanviljel^L- nSMely^n ilmoitus- aikaa jatketaan! Leski Luomen Maanyijjelyssen- ran toimeenpaneman, Keuruun kir kolla ensi syyskuun 2 ja 3 päivi nä pidettävään maanviljelysnäytte- lyyn ilmoittamisaikaa on päätetty jatkaa kuluvan kuukauden loppuun, josta täten osanottoon aikoville il moitetaan. Jyväskylässä elok. 20 p. 1910. Toimen puolesta: K. V. Koskelin, 2913 1-2 Palkinnotta uskollisille palvelijoille! Niitä haltioita jotka apteekkari M. Enckel'in palkitsemia rahastosta haluavat toimittaa pitempiaikaisesta uskollisesta palveluksesta palkin non palvelijoilleen, kehoitetaan siitä ilmoittamaan tämän kuukauden ajalla Keski-Suomen maanviljelys seuralle. Ilmoituksessa on mainit tava palvelijan nimi ja ikä, kenen luona ja missä palvelee, kuinka kauan yhtämittaa on saman hal tian luona palvellut sekä arvostelu palveluksesta. Jyväskylässä elok. 20 p. 1910. Toimen puolesta: K. V. Koskelin. 2912 1—2 Mp jotka aikovat saapua Kea- II Uj ruun maanviljelysnäyttelyyn voivat ennakolta tilata asuntoja osoitteella: Majoitustoimikunta Kenro. 2916 i_i Uuraisten maalaisseura toimeenpanee Käsi tydnäy ttelyn t. k. 26 pnä klo 12 päivällä Kir konkylän kansakoul una. Johtokunta. 2914 !_1 I LTftmftN toimeenpanee Karstulan voimistelu- & urheilu seura K. T. Ytn talolla lauvant&ins. elok. 27 p. klo 8 L p. OHJELMASSA on: Torvisoit toa, puhe, vapaaliikkeitä, kerto mus, pyramiideja, näytelmäkappa- le ja tanssia. Sisäänpääsy: 1 mk-, 75 p. ja 50 p. Toimikunta. 2915 i_i Vuokrata halutaan: leipomo ja 1 tai 2 huonetta. Vastaus heti 1.1. kontt nimim. „K. A." 2918 1—1 Pianojen viritystä ja korjausta suorittaa allekiijoittanut hyvin ja huolellisesti, llmotettava Sireniux- sen Matkustajakotilp Kauppak. var rella, telef. 120. Viivyn paikkakun nalla muutamia päiviä. BERNH. BASK, Helsinki 2909 i_i Erisuuruisia myytävänä töijjlileMsi kcsftorlssL sellä osalla samassa Pitäjässä seuraa- wosti: Kualkojättven lchkaisiu oia, 49,44 pui ta-o la eli 14,09 muunnoöhehiaa- rta, hinta 2,500 mk., omistaa lorppa- rinp. Juho Henrik Kaakkojärmi, sekä ?vojojen jälelle jäänyt osa, pinta- alaltaan 176,5 ha eli 37,tX5 muunnos- heh!aa>ria, jonka edelleenkin omistaa lal. Nikolai Nojonen. Komissioonimaanmitlari Matti Nä- kin toimittaman tilusten lohkomisen Alaetclämäen 0,167 manttazlin mero- tilalla Keuruun pitäjän Suolahden ky- tässä kahteen osaan: Irjalan lloihkaistu osa, 34,7, pinta- ala cli 4,436 -munnn-osha, jonka oinis- '.ajaksi oston lautta 1,600 mfn kauf- p^lhinnasta on tullut torppari Ceme- rus Rajala ja A .'a ei elä mäen jälelle jaamjt osa, jonka edelleenkin omistamat talollinen Alekianteri Olkkola ja hänen Maunonsa Serafia ja on 385,7 p!n:a-ala eli 44,03 muunnosha. Kolera. Pietarin kumernementin koleran saas- tuttamiseksi julistaminen. Sittenkuin senaatti on saanut miral- lisen ilmoitnffen siitä, että keisarikun- non Miranomaiset omat sulisiaueet a mä n maanmittarin toimittaman Äronstadiin kaupungin ja Pietarin ku- lohkomisen Nojosen 0,67 manttaalises- Mernemenlissä oleman Pähkinälinnan ta tterotalosta erotetulla samannimi-l kihlakunnan koleran saastuttamiksi ISdtii kä muut sanotun fumernemeluin osat kolerasta eparUäiviksi, on scimalli eilen lämän johdosia ja täak.nlähallitukjen ujeieta esitytsislä määrännyt, euä n ii» hin nähden on somellutellama säännÄ- set ihuhiik. 20 p:nä 1909 annetu ^a se» naaiin päälötiesjä, joka sijaltäa lar- keu.Pia määräl)kslä koleran rorjnmijes- la ja waslustamises:a. lasia seitaa» iin määräyksestä ilmoi::aa senaatin si» miilitoimnuskunia maan kaikille ku» ivernoöreille sekä lääkiniä-. rautatie», tulli-, tuoisl- ja posrihallituksille, jolta nämä ryhlyiftmät kaikkiin nichin toi- menpileisiin, joihin tämä senoalin pää. lös sekä a ähä n asiaan somclluleriatvot säännökset antamat aiheita. Menot koleran torjumisesta. Senaatti on ajettanut 2,00) mkn määrärahan posichallituksen kÄiteUä- wäksl koleraivaaran torjumisesta aiheu» lumia menoja Marten. -amonlinnan kolerasairaak parantu- neet. — Tuomi wapaa kolerasta. Samonlinnan kolera sairaalaan eris. tettlijen höyrylotsa »Turon" lotiamies» ien äcCdfjfmai jen ja Markkasen ulostus» näi,i:eissä ei enää ole tan>a:iu kolera» peläkkeilä. Kuitenkin otetaan niisiä mielä yksi näyte. raillessaan Mienyr perunan marret. tustajan, koneenhoitajan kanssa. Sysmässä osotli Mtvlä kello 6 ai-l Luistelu pääiiyi harmaan mainoo- f aan aamulla lampömiuar'. maanpin-! j<,n kuolemalla, mutta pelastunut taan ajeteuuna 1 asteen tylmää. jonka ^ pääskynen mietii yönsä lämpöisen kone-> kahden onkin luuliamaa että halla on huoneen Maloisimmalla paikalla nuk- siellä tehnyr pahempiakin'»vahinkoja' fu?n. Kauniin wi^erN)ksen miritti kuin mienyr perunan marret, wai!ka pääskynen sunnuntai-aamuna kiitoksek- niistä ei ole Mielä tietoja! jaatu. - f»- 16 ja 17 päimän mälisenä yönä on -halla Muhoksen piläjlisjä marsinkin Oulunjoen eieläpuolella mahingcttta- nut perunan lehtiä ja ojaksi marsiakin. Samana yönä on Piippolassa käynyt: 0 h scuraa»va: koma iholla, joka marsinkin jyrjäjeu- duilla on mustannut perunan »varret ^AntecssipyMtö. Täten pyydän nöy- kokonaan ja MÄhän Mahingoittanut rimmästi as.tceLft chöwivc>.-eittant ja jär- kauraa; erään apiiaa kasmamcn keniän jcswnecltä tyämäcltä sitä latalaa menet- ott halla pannut Mallan ruskeaksi. Ai. j telyäni, jota olen osoittanut ollcsscrni laisin aamulla oli ollur jääkuori mesi» rikkurina Äänekosken pascritchtaalla la» läläköissä. Jlomantslssa on niinikään samana yönä käynyt halla; »vahingot lienemät siellä kumminkin mähäijet. si pelastajalleen, joka pääsit sen taaL mapauteen. — AntccksipYYntö ja synninpäästö. !le»kiwii5koiscvs>i nuinertesa 17 ja 13 päimän mälisenä yönä ka» tvi Mihävmässä koma halla, joka Ma» hingoilti melkoisesti perunan marsia seinmcisillakin paikoilla, missä ei mie- ennen kesänä ollut sitä tehnyt; niinikään on halla siellä mahingoitda- nm paikoin vHraa,, kauraa ja pellalvaa. k»n aikana 1VVS—1009. R^hcllisc^li aion rylttyä -taistelemaan niiden oikeuksien Puolesta, joita tvastaan olin tlänekoZkcn lakon aiZana. ^cutsenossa 2ö pnä hcin.iinntc: 1V1V. WUH» Eskelinen." Tämän jälkeen Joutsenon sellusoosa» tcblaan a>mm.-»saston rahastonhoitaja ja sihteeri todistaavat, että auipeffi anto en tapahtunut ja syntinen stettu jälleen at* «noihin, tiechsti säädettyä ammattimak» sua »vastaan, ^ -228— Sieltä alhaalta se syvä hengitys vähitellen yle nee rintaan ... nousee pitkin henkitorvea... saa puu suuhun. Kunnes kohoaa ilmarakoksi huu lille, missä räjähtää rikki. Mamma on kuollut. Harry seisoo kuin tajuttomana. Kunnes pur- kaupi murheinen mieli syvään itkunnyyhkytykseen. Kun Harry painaa kiinni kuolleen silmät, pur suaa niistä ulos suuri suolainen kyynel. Sen kyyneleen Harry ymmärtää. — Mamma-raukka! Sinä hylkäsit maasi ja kan sasi ja niiden mukana oman onnesi. Näin on si nulle paras... Niin selittää Harry tuon katkeran suolaisen kyy neleen. Sitten hän ilmoittaa talon palvelijoille kuole man ja lähettää hakemaan valtioneuvosta. Mutta itse hän menee kamariinsa. Siellä hän etsii esille Kalevalan ja vanhoja suo malaisia kuvia. »Muinais-suomalainen nainen" lukee hän muu taman kuvan alta. Siinä se kai on Heta Antinty- tär Poropudas. Puukko vyöllä, metallilankakoris- teincn hame, tulusraudat kupeella, pitkä poimui nen liina päässä ja suuri metallisolki rinnassa leuan alla. Tuohivirsut jaloissa. Ja suussa tietysti ki- roussanoja. Ja tällaiseksi Harryn mielikuvitus piirtää kanta- äitinsä. Tämä on turanilaista kulttuuria, huokaa hän. - 225 — — Astia voi olla lainattu, mutta sen sisällys on kotitekoista. Ulkomuotoni voi olla ruotsalainen, muttta vereni on suomalainen. — Oi, rakas Harry. Olen täällä karussa ja tylyssä Suomessa yli kaksikymmentä vuotta värähdellyt ko- timaanikävää. Siihen ikävään on hukkunut minun elämäni. Ja siihen ikävään minä kuolenkin. Mikä autuas onni, jos vielä kerran näkisin Vennernin aallot ja Trotorpin pyökkipuiston! Jos kuulisin ruotsalaisen kielen sorinan ja saisin puristaa läm pöisiä kotoisia ruotsalaisia käsiä. Jos keuhkoihin kerrankaan vielä sattuisi ruotsalaista ilmaa. Tätä kaikkea kainista ja kallista jumaloin sinussa, kun muussa en saanut jumaloida. Mutta nyt sinäkin jyrkästi kiellät olevasi ruotsalainen. Vain tätä mi nulta puuttui ja onnettomuuteni on nyt kukkurami tassa ... Mutta sinä, Harry, tunnet olevasi onnellinen? — Tunnen... tunnen. Mamma painoi kätensä ristiin Harryn kaulaan ja puristi rakkaasti. — Mutta et sentään sitä kiellä, että minä olen sinun äitisi? — Voi, kulta mamma. Kuinka sitä voisin kiel tää. — Niin. Sinä löydät onnen minun onnettomuu destani. Sinä, poikani 1 Siksi tulin minä onnet tomaksi, kun liiaksi rakastin omaa kansaani! — Et siksi, mamma. Vaan siksi, että sinä hyl käsit oman kansasi ja muutit vieraalle maalle.