Torstaina 17 p. Helmikania KARJ ALATAR N:o 19 — 1910 WiraSta erotettu. Kamreeri N'kberq erotettu wi- rastaan. Hylättyjä esityksiä. Senaatin esttyS liikekannalla olemien joukkojen hallintoa koske- man asetuksen kumoamisesta hy- lätty. Waltiopäiwäin awan». Kenraalikumernööri awaa wal tiopäuoät. Wahwistctt» asetus. Vahmistettu asetus maltiorau- tateiden palmeluksessa juopuneena esiintymät: henkilön erottamisesta heti. Uutistoimisto. Kulkukaupat. Leipmintyöntekijä Jlomanlsin pitäjän kirkonkylästä Uuno Kar- winen on saanut hiivan yhden ivuoden aikana kaikkialla Tuomen maassa käydä kulkukauppaa koti maisilla tehtaan ja teollisuuden tuotteilla. Muualta Suo mesta. Suuremmoisia lahjoituksia. Tehtailija Candolinin testa- mcntti. Perjantaina amattiin tehtailija C. E. Candolin-mainajan tes^ tamentti, ja käy siitä selmille että paitsi yksityisille määrättyjä lahjoituksia, seuraamat määrät lankeamat molempain amiopuoli- sojen kuoleman jälkeen erinäisille laitoksille: 129,000 mk. käsityöläisseuran eläke- ja amustuskassaan; 150,000 mk. palmelijatarko- dille Turussa (ennen jo lahjoitta- nut saman määrän; siis yhteensä 300,000); 50,000 mk. keisarilliselle Alek- sanderin Yliopistolle Helsingissä stipendirahastoksi, jonka korot jae- taait »varattomille ylioppilaille ja filos. kandidaateille muotuisina sti- pendeinä ä 800 mk., joista yksi marattakoon erityisesti Suomen historian ja muinaismuistojen harrastajille,° 25,000 mk. stipendirahastoksi Tm-un suomalaiselle realilyseolle; 25,000 mk. stipendirahastoksi Turun suomalaiselle klassilliselle lyseolle; 25,000 mk. stipendirahastoksi Turun ruotsalaiselle klassilliselle lyseolle; 25,000 mk. stipendirahastoksi Turun ruotsalaiselle realilyseolle; 50,000 mk. Turun ukkokodille; 50,000 mk. tulemaa kansakou- lunopettajatarkotia marten; 30,000 mk. lasten työkodille Tu- russa. 30,000 mk. käsityöyhdistyksille Turussa stipendirahastoksi am- mattilaisille ulkomaanmatkaa mar- ten; 30,000 mk. roumasmäen raa mattuseura-yhdistyksen rukoushuo- neelle; 25,000 mk. Turun mapaaehtoi- selle palokunnalle; 20,000 mk. Turun maimais- hoidon johtokunnalle puiden os- tamista marten köyhille; 20,000 mk. Mdistykselle hymän- tekemäisyyden järjestämistä mar- ten Turussa: 10,000 mk. Turun työmäen sai- ras- ja hautausapukassalle; 10,000 mk. Turun merimies- kodille; 15,000 mk. opistolle; 15,000 mk. opistolle; 15,000 mk. opistolle; 15,000 mk. Ahmenanmaan kan sanopistolle ; 150,000 mk. kodiksi marattomiä ja kimulloisia opettajattaria mar- ten; Jäännös omaisuudesta (noin 400,000 mk.) on määrätty tule- mata lastenkotia marten Tu- russa. Ulkomaisten tiedemiesten lausunto. ZVenäläiseu »valtiollisen klubin »vastalause. Äskettäin pidettiin Venäjän maltiollisen klubin ylimääräinen kokous Pietarissa mastalauseen laatimista marten ulkomaalais- ten tiedemiesten Suomen puo- lesta julkaiseman kirjoituksen joh dosta. Paimion kansan- Huittisten kansan- Paraisten kansan- Kokouksessa ei ollut paljon jä- seniä. Prof. Behrendts piti esi- telmän, jossa hän sanoi, että suo- malaisren mäitteillä ei ole mitään makamaa jnriidista perustaa. Wähän ajan keskustelun jälkeen hymäksyi kokous päätöslauselman, jossa sanotaan, että Haminan rauhansopinius w:lta 1S0D ei särannassa on muuan mies, joka on käynyt Uomaan kylässä Impi- lahdella, sairastunut isoonrokkoon. Mainitussa kylässä on hän taman- nut erään tautia poteman menä- läisen kulkukauppiaan. Tarpeellisiin toimenpiteisiin on ryhdytty tartunnan lemenemisen ehkäisemiseksi. 245,332: 88, on muosimoitto Smk. 2,149,434: 42. Tämän rvoiton ehdottaa johtokunta käytettämäksi siten, että pohjarahastoon siirre- tään 25(>,0<>0 mk., moittoonoikente- tuille makuutetuille jaetaan 2,9 " 0 niiden matemaattisista armoista Smk. 1,803,004: 83 ja jäännös Smk. 30,309: 5!! siirretään ma- kansainmälis-oikeudellista kutitettujen moittorahastoon. melmoitusta myöntää Suomelle; Vaknutusrahasto oli muoden erityisen maltakunnan asemaa ja lopussa Smk. 07,514,251: < 8 ja ettei kysymys Suomen oikeuksista mararahasto 4.000,000 mk.; poh- StllHllJU)# UUOflUOlttft' ole kansainmälistä oikeutta koske-.jarahasto taas nousee, jos johto- . . wa kysymys. kunnan yllämainittu ehdotus hy- ItlttCIt VUOlUCCU tflnttfl' i mäksytääll, 1,000,000 mkaan eli j . toissa muonna muutetun yhtiö- i järjestyksen edellyttämään korkeirn- i paan inäärään. Voittorahasto \ r ^ ^ nousee yli 800,000 mk:n. f Kireä r,ita Helpngin sanomani ... . Ma pääkvnpunaiit suomenkielisenil- Alwp,stv„ foxmtorm c,.t.zk-^«lehden .välillä, joka miimeksi- Senaatin lausuntoa on maadittu' utainitlu nyttemmin on saanut seuraamista yliopiston konsistorin säestäjikseen useimmat nuorsuoma- Weuäjän natsionalistie» ja maltillisten oikeistolaisten yhty- »itneil. Wiime sunnuntaina pidettiin Pietarissa Wenäjän natsionalisti- sen liito» kokous, jonka ruh tinas Urmom amasi, sanoen m. m.: Me emme pyri sortamaan raja- maita. Ne omat tulleet toimeen aina paljon paremmin kuin kes- kusta, mutta me maadimme, että »venäläinen kansallisuus, Wenä- jän maltakunnan perustaja pää- sisi sille kuulumaan etuasemaa». Erään läsnäolijan ehdotuksesta päätti kokous antaa nemvoston tehtämäksi mastalauseen laatimisen saksalaisten prosessorien Suomi- kirjoituksen johdosta. Lopuksi keskusteltiin liiton ja maltillisten oikeistolaisten yhtymi- sestä, joka päätettiinkin malitse- malla kummallekin järjestölle yh- neit neumosto. kauslerinmirastolle tekemistä esi-Maiset maaseutulehdet, on mähän tylsistä: t kerrassaan kärjistynyt siinä mää- että Yliopiston menosäänlöön^^^ ^ Helsingin Sano- otettu maararaha yliopiston ylei-i . ... .. '' . x . sen kirjaston ylimääräisten mu\ mal ml ^ om mime periantaina laisten palkkioiksi korotettaisiin - tehtyään ensin selkoa puheenaole- 0,000 markasta 10,000 markkaan: mistä erimielisyyksistä, lausumat että ylioppilaskunnan kirjastolle myönnettäisiin yleisistä maroista mnodesta 1911 lukien, muoruinen >,000 markan kannatusavu, joka niitten johdosta seuraamat jyrkät sanat: »Mitä on siis tehtämä? Sillä summa mastaisi neljättä osaa sa- feI ^ on, että asia ei tällä ta- notun kirjaston muotui,!sla mc- jatkua? Kuningas <5'dward saaristoon? lälläri Berlinislä [ennätetään Mosko- k suuruinen noista: että kerta kaikkiaan myönnettäi- siin 14,000 markan määräraha, suoriteltamaksi m. 1910 kasmipa- tologisen laboratorion perustamis- ta marten, sekä ivtiotuinen 1,500 markan määräraha, ivtlodesta >sttomeuZi9ii Neidän mielestämme ei ole muuta kuin yksi mahdollisuus ole- massa, jollei ole mahdollista saa- da täysin lojaalista ja samalla myös puolueen keskeisessä esiinty- nusessä sicdettämää yhteistoimin taa aikaan., niin erotkoot ryhmät. maararaya ,. ....... muodessa wan lehdille, eträ tumngas Ed-s lukien kesäkuun 1 p:stä 1910, huo- mard käy ensi kemäänä suomen jneuston muokraamiselsi kasmipa- saaristossa. | tolocixfellc laboratoriolle ja osalle ... .. . .... ... .... .. !metsänhoidon opetusta. waltwpalwa>» »kapreii- ! I alkae», tämän laboratorion , t 0 j m i en kumpilin omasta puoles- rpitoon ynna -,4 markan ^ yhdessä enintään main deuttinä tulee olemaan senaattori L. Me- c h e l i n, joka on manhin malituis- ta edustajista. Wenäjän histsrian ja »valtio- tieteen professorimviran täyttämisestä. Lukijoillainme lienee mielä muis- iissä, miten yliopiston historiat- liskielitieteellinen osasto, tosin ai- man mitättömällä äänten enim- inistöllä, miirne syksynä julis- ti Venäjän historian ja Venäjän maltiotieteen proscssorinmiran ai- noan hakijan tohtori Lehtosen sa- nottnun mirkaan epäpätemäksi. Useampain asiantuntijain lausun- not tohtori Lehtosen tieteellisestä pätemyydestä olimat hymäksyiviä; mutta osaston enimmistö perus teli päätöstänsä erään asiantunti- jan prosessori Lappo-Tanileivskin ja erään osaston oman jäsenen, prosessori Mandelstamin esittä- millä, näköjään raskatittaivilla muistutuksilla. Kun asia tuli esille konsistorissa, sai konsistori kuitenkin tohtori Lehtoselle tilaisuuden mas- tata äskenmainittuihin hätien tie- teellistä toimintaansa mastaan kohistettuihin muistutuksiin. Jo tohtori Lehtosen mastaus, joka jo- ku miikko sitten malmistui painos- ta, paljaasta hämmästyttämällä taivalla, millä kemytmielisyydellä prof. Lappo-Danilemski on suorit- tanut tehtämänsä asiantuntijana, ja ne harhaanmiemät tulokset, joi- hin hän hutiloimisensa muoksi on joutunut, mutta joihin luottaen osaston enemmistö on tehnyt päätöksensä. Asiallisesti on tri Lehtonen mustauksessaan kumon nut asiantuntijan sekä hra Man- delstamin syytöksen ja moitteen. Saadaanpas nähdä, mieläkö tie- dekunnan enimmiston kagaalipo- itiikka löytää uusia syitä tätä suo- malaista tiedemiestä mastaan. Kreikkalaiskatolisten kakons. Viipurin hengellisen konsistorin ehdotuksesta pidettiin Tampereella "okous, johon olimat saapuneet aikki Tampereella ja sen lähiseu- dulla asumat kreikkalaiskatoliseen uskontunnustukseen kuulumat hen- ilöt. Kokouksessa, jonka amasi pastori Pantsu, keskusteltiiu kysy- nyksestä, tahtomatko ne Suomes- a asumat menäläiset, joilla ei ole ansalaisoikeutta Suomessa, ottaa osaa yhden jäsenen malitsemiseen maltakunnan duumaan. Kokous päätti yksimielisenä mielipiteenä mainitulle konsistorille ilmoittaa, etteimät Tampereella ja sen ym- päristöllä asumat menäläiset halua ottaa osaa jäsenen malitsemiseen maltakunnan duumaan ja tyyty- mät nykyisiin oloihin. Jsorokkotapaus Wiipuriu lää- ninwankilassa. Sikäläiseen läaninmankilaan tuo- tiin Salmista joku aika sitten eräs manki nimeltään PaamoJä- nis, joka on tuomittu 8 muodeksi !uritushuoneeseen. Kun miehessä zuomattiin sairauden oireita, ru- mettiin häntä tarkastamaan ja miime tiistaina saatiin selmille, että hänessä on isorokko. Sairas eristettiin heti ja mietiin kulku- tautis airaalaan. Mantilassa _ on oimitettu perinpohjainen desinsisioi- minen ja ne henkilöt, jotka olimat tekemisissä sairaan kanssa, on ase- tettu tarkastuksen alaiseksi. Suomi-yhtiön tilinpäätös miime muodelta osoittaa henkima- "uutuskannan nouss een 260,359,000 markkaan, käsittäen 70,200 henkeä. i ^enkimakuutusmaksutulot olimat 8,755,074 markkaa ja korkotulot 3,831,009 mk. Sittenkun yhtiöjärjestyksen uu- ien määräysten mukaan hoito- marastoon on siirretty^ Smk. ?t»lorsuou»a!aiste»k „jälkise!wti> tcZlzjä." Paljon on puhuttu siitä perhe- kahakasta, joka maalien edellä syn- tyi nuorsuomalaisten keskuudessa. Helsingin Sanomat katsoiivat tar- peeiliseksi hiukan armoskella mutt- tamia nuorsuomalaisten yleisehdok- kaita, jotka pääskysinä omat aina ärhennelleet marsinaista nuorsuo- malaista johtoa ivastaan. Tuos- ta arivvstelusta eimät „kagaali"- lehdet olleet marsin mielissään ja ne jo maalitaistelun kuumimmi!- laan ollessa siitä murahtimat. 'Nyt kun oivat maalit olleet, katsomat ne olemansa mapaat pnrkaniaan suunsa puhtaaksi. Ja puolueen pää-äänenkannattaja onkin saanut tuulla kuimiansa. Samon kagaali- lehdet, ..Karjala" ja luonnollisesti myöskin kapman johtaja, Helsin gin pääskyslehti omat maatineet Helsingin Sanomia tilille. Helsingin Saiiomat eimät tuota ärhentelemistä sumainneet. Sillä auktoritetillä, nnkä puolueen joh- taivalla lehdellä täytyy olla, ^se rupesi hosulnaaii liiaksi lähentele- miä kintuiltaan. Sanoi, että ka- gaali-maaseutulehdet näyttämät kehittymän »yksipuoliseen huinbuu- kisunntaan", jonne niitä Helsingin kapinalliiieil ^vallantamottelija ta- luttaa. Ei tosin aiman näitä sa- noja käyttänyt, niutta tätä ilmei- sesti tarkoitti. Sen lehti kuitenkin sanoin suo raan, että jos tuollainen menet- tely, jota huo ärhentelijät omat osottaneet, ei lakkaa, nousee kysy- mys siitä ..onko yhteistoiminta ^ kahden puoluenihmänime keskeii Suomalaisen Kansan johdet- jonkinlaisena »vapaana maaliliit tona. Puolueemme keskusjohto on asetettu iviime aikoina, suhteelli silla maaleilla. Pantakoon kerran raas enemmistömaalit toimeen, puolue itse ratkaiskoon, mihin suuntaan se tahtoo asioitaan hoi- deltamalsi. Jos puolue ottaa kaii- nattaakseen „Suomalaisen Kan- san" ryhinää ja sen menettelyä, niin meillä ei ole siitä mitään sanomista, mutta annettakoon sen sitten myös yksin hoitaa asiat omissa nimissään ja mastata niistä — se on kokonaisuuden kan naltakin paljoa parempi kuin että erimielisyys ja yhtenäisyyden puute lamauttaa kaiken toiminnan. Mitä edustajainme eduskunta- ryhmässä tulemat tekemään, se on tietysti oleioa heidän asiansa. Atutta tärkeä on, etteimät he anna riitaisuuksien lamauttaa toimintaa ja ettei myöskään yksimielisyyden nimessä alistuta ajamaa» tai tu kemaan semmoisia mielipiteitä, jotka asettamat puolueemme mää- rään maloon." Tähän kirjoitukseen mastasiHel- singin pääskyslehti..Suomalai- >i e n Kansa" lauantaina. Lehti selittää asiaa niin, että H. S:mat omat hyökänneet nuor- suomalaisen puolueen kimppuun ja tämän tehneet henkilökohtaisis ta syistä. Sen H. S:main ilmoi- tukseu, että jos puolue hymäksyy pääskysten kannan, toinen ryhmä jättää puolueen, käsittää pääskys- lehti mami uhkaukseksi, pelkäksi pe- totteluksi. Etteimät sentään ihan kaikki liiiorsuornalaiset maaseutulehdet woiwat tuon suuren rikkauden maa- hamme säilyttää. Suuri osa kansasta uskoi ja tarttui tuollaiseen koukkuun. Tiina marinassa uskossa, että miljoo- n at saadaan pelastetuiksi, päätti- mät he edelleen pysyä ..perustus- laillisten", sosialistien ja maa- laisliittolaisten rimeissä, maikka monen muuten tekikin mieli niistä erota. Tosin löytyi joillakin paikkakun- nilla epäuskoisiakin, jotka noiden puolueiden saarnaajilta kysästä to-, kasimat: ..Jäämätkö miljoonat sitte to dellakin maahamme, jos teitä ääiiestämme?" Silloin joutuimat puolueiden „suut" mähän ahtaalle ja selitti- mät asian eri taivalla. Sosialistit san.oimat, ettei menäläinen mitään mahda. Nuorsuomalaiset uskotteli- mat, että miljoonat, jos ne mäki- sm miedään, saadaan parempia aikojen tullessa takaisin. Maalais- liittolaiset lupasimat tehdä aarteen, kaimaa miljoonat maahan, ettei »venäläisellä ole mitään ottamista. Nämä selittelyt eimät suinkaan moineet saada epäilijöitä usko maan miljooirnin säilymiseen, pe lastamaan moimaan. Ne äänesti- mät edelleen toisten parjaamia ..snomettarelaisia" tai jäimät pois ivaalista, ajatellen: paras on an- taa ..pelastajain" saada runsaasti iväkeä eduskuntaan ja koettaa säi- lyttää miljoonat, sittenpähän näh- dään, moimatko lupauksensa täyt- tää. Nyt oii maalien tulos tunnettu. Kieltäjiä on malittu runsas enem- mislö. Moimine siis olla marmar, ettei meiltä miedä penniäkää»» so- tilasmeroa. Epäilijöitä on edelleen olemassa ja minä olen yksi niitä. Mi'tta se on tullut todetuksi, että ..uskomaista" on enemmän. Ne moimat siis iloita ja rakentaa tuu- lentupia pelastettiljen miljoonain maraan. ..Miipurin" Jäärä. enää lainkaan mahdollinen." Ar- hentelystä ja kagaalihnmbnugista on „loppn tehtämä, jos mieli pno- lneemme elää ja saada riminsä kasmamaan." Pääskyslehti käsittää iiämäpää- ääneiikainiattajan saiiat siten, että niissä on suoranainen kehotus puo lueen hajottamiseen. Jälkiselmittelyt eimät näytä tä- hän sanasotaan päättymänlään. On päätetty kutsua puoluehallinto koolle asiaa käsittelemään. Kysy mys on maan siitä joutuuko rii- dait ratkaisijaksi koko lisätty puo- luehallinto mai Helsingissä toimi- ma marsinainen maltnuskunta. Pääskyläiset odottamat lisätyii hal- liniton kutsumista kokoon, koska luulemat maalaisjäsenten amnlla asemaa ivallitseivansa. Marsiiiai- sessa maltuuskunnassa lienemat pääskyläiset pienenä mähemmis- tönä. Kuiltka lieneekii», hetki näyttää oleman tulossa, jolloii» pesäero eri ryhmien kesken nuorsuomalaisessa puolueessa tapahtuu. Kieltämättä on tämä mielenkiintoinen asia, jota muissakin puolueissa jännityksellä seurataan. Bhdeksän uutta isorokkotapausta Miipurin läänissä. Salmin piirilääkäri K. B. H. Foiiselius on lääkintöhallitukselle ilmoittanut seuraamat isorokkota- paukset: Tuleman kylässä sairas- lui eräs talonpoika, joka oli ollut Menäjällä käymässä jo tammi kuun 10 päimänä, isoonrokkoon. Pan »viikkoa myöhemmin sairas tui naapuritalon isäntä ja muu- tan»a sen jälkeen hänen muoden manha tyttärensä. Tainaan ai- kaan sattui tapaus Pöllän kyläs- sä ja mähän myöhemmin mielä kolme tapausta. Ensimäinen Pöl- län tapaus on Menäjältä saatua tartuntaa. Marpaselän kylässä on myös muuan mies sairastunut isoonrokkoon saatuaan tartunnan Menäjältä. Kirkkojoen kylässä on eräs 14-muotias poika sairastunut samaan tautiin ja lienee hän saa- nut tartunnan Pöllössä. Pitkäs- tamia näkyy seuraamista lausun noista, joissa kosketellaan puheena- olemia erimielisyyksiä. Uusmaalainen: ..Nytpäät- tynyt maalitaistelit on osoittanut, että Helsingin Saiiomain ja Suo- malaiseit Kansan ryhmä eimät enää moi yhdessä maalitaisteluun. Toisen oii lähdettärvä oikealle, toi sen »vasemmalle, muuten on puo- lueen palmeluksesta erottama kaik- kien itsenäisten luonteiden, sillä kahta mastakkaista herraa on mah- doton kenenkään Palmella. En us- ko, että tästä tulee kumpainen- kaan ryhmä heikommaksi taistele- maan perustuslakamme puolesta, jos Suomalaisen Kansan puolelta enään meitä tässäkään taistelussa pidetään kelmollisina." Kalema (Oulussa): ..Puolue- kokouksen tehtämiin kuulunee mois- ten kiistain lopettaminen, ja me toimoisimme, että hm tuo puolue kokous kutsutaan kokoon, siihen ei mät helsinkiläiset sähköittelisi itsel leen maltakirjoja, sillä meistä näyt tää rumalta ja tuntuu keplotte- lulta sellainen menettely, jota ilta- lehtiryhmäknnta miime puolue- ja piirikokouksen suhteen harjoitti." Me emme melletä miljooneja. Tapahtuneissa eduskuntamaa- leissa taisteltiin miljoonista, kym- menistä miljoonista. Sosialistit, maalaisliittolaiset ja nuorsuoma- laiset julistimat maalien edellä kuin yhdestä suusta kansalle: ..äänestäkää meitä, me emme myönnä penniäkään asemelmolli- suuskormaukseksi Menäjlle, mutta suomettarelaiset omat malmiit mak- samaan." Sailallakaan eimät nä- mä julistajat maininneet siitä, että miljoonat mahdollisesti »viedään mäkisin, kuten miime eduskunnan- kin kieltämät mietiin, maan antoi- mat kansan ymmärtää, että he tä. Miljaardi ruplaa sotalaimoje» rakennukseen. Sunnuntain „Nom. Rusj." kir joittaa: Eilen illalla saatiin tietää, että Venäjän sotalaimojen uusi raken- nnsohjelma oii lopullisesti pää- tetty. Dleinen kulunkiarmio on lasket- tu miljaardiksi ruplaksi, josta 50 milj. torpeedoivenheiden ja 50 milj. kuletuslaimojei» rakeiiiink- seen. Kaikki muu menee dreadnouyht- mallisten panssarilaiivojen ra kentamiseen. Jlmapurjehdusky- symys jää tnleivaisuuden ma- raan. Europassa ollaan täinäii joh- dosta tyytymäisiä, Liisiksi siksi, että siellä saadaan tilauksia ja toiseksi, että Venäjä nähdään taas oleman määrällä suun nalla. Velkoja kauppias 931. Ciuofcu konkurs sissa kutsutaan täten ivelkojain kokoukseeii, joka pidetään perjan- taina tuleman niaaliskuun 4 pnä klo 5 j. p. p. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & E: on konttorissa, keskustelemaan ja päättämään 1) metallisen ja perheeitsä yl- läpidosta; 2) pesän omaisuuden rahaksi- muuttamisesta; 3) pesän säätämien perimi sestä; 4) uskotun miehen palkkiosta; 5) muista »nahdollisesti löy- tylvistä pesää koskemista asioista: ja muistutetaan konkurssisäännön määräyksestä, että poissa olemien melkojien on tyytyminen saapu milla olleiden päätöksiin. Joensuussa 15 p. helmikuuta 1910. Nskottnmics. Ulkomailta. »nuri haaksirikko. — Mi sata hcnlcä hukkllnut- Marselleista, helrnik. 8 pnä. Höyrylaima General Chausyn, joka on kulkenut Marseillessin ja "Algrieren malillä, oli heittäiiyt toissailtana kello 9 Ciliddaddel Minorcon luona ankara myrsky karille ja rikkoi. Laimassa oli 87 matkustajaa 47 laimannestä. Kerrotaan, että main kaksi heiikeä pelastui. Laima oli painuinit merrattain matalalle. Ruumiiden pelastamiseen ei mielä ole ,voitu ryhtyä myrskyn ja koman anltoi- lemisen tähden. Ulkolnaittc»» Ranskalle antama a»vust»»s. Tulmieu johdosta kärsimään joutuneille Ranskassa on jo ke- rätty monta miljoonaa sraneia. Huomattaman osan omat ulko- maat antaneet. Saksa on aiita- nut 135,000, Suurbritania 1,325,000, Kanada 275,000, In- dia 5,000, Ahdysmallat 1,800,000, Itämältä 100,000, Italia 200,000, Venäjä 20,000, Belgia 30,000, Espanja 15,000, Hollanti 10,000, Turkki 50,000, Serbia 30,000, Rumania 20,000, Meksiko 20,000, Brasilia 40,000 srancia. Mnosikertomns Pielisjärwen Diakonaatti yhdistyksen toimin- nasta ^ z IStt»—RSio. Kuin Samarialainen hä- nen näki, armahti hän häntä, tuli ja sitoi häiien haamansa ja muodatti siihen öljyä ja miinaa: ja pani juhtansa päälle ja mei hänen majaan ja korjasi häntä. — Mene ja tee sinä myös niin. (Lnuk. 10: 33, 34, 37). Nämä kalliit Vapahtajamme sanat omat useammille kristityille lapsuudesta saakka tutut, ötehän omat otetut siitä ihauasta kerto- mnksesta, jossa Jesus tahtoo meille opettaa kuka meidän lähimmäisem- me on. Kun Jesus lopettaa tä- män kertomuksen sanoilla: mene ja tee sinä myös niin, on tarkoi- tus selmästi se, että meidän tulee kohdella kärsimää lähimäistämme niin kilin Samarialainen kohteli ryömärien käsiin joutunutta ih- inistä. Kristityn, joka itse on saa- nnt mitä runsairnrnassa määrässä kokea tuon oikean laupiaan Sama- rialaisen Jesnksen hellää huolen- pitoa, kärsimällisyyttä ja lanpiutta, pitäisi kyllä selmemmin kuin inui den käsittää melmollisuutensa kärsi- mää lähimmäistänsä kohtaan. Tä mä se on maatinut Pielisjärmen- kin pienen ja maatimattoman diakonaattiyhdistyksen toimimaan Olkoon rakkaus Herraamme ivas takin moimallisimpana mailutti mena yhdistyksen toiminiialle, sillä se oit se rakkaus, joka ei ..koskaan mäsy". Ihmeellisesti onkin Herra tähän asti auttanut. Ihdistys lopetti jo miideimen ivaikuttlsmuo- teiisa ja alkaa nyt kuudetta. Koko tänä aikana on yhdistys tarmin- nut ivuotuisesti käyttää aineelli siakin maroja, paitsi maatteita ja kirjoja, iDähintäin 700 markkaa. Kuitenkaan ei seurakunnan diako- naattikassasta koko tänä aikana ole käytetty täyteen 200 markkaa. Kaikki tarmiltaivat marat on saatu mapaehtoisina lahjoina ja kanna- tuksina, joita jotkut henkilöt omat hymäntahtoisesti yhdistyksen tar- koitutsiin lahjoittaneet. Kun muo- den lopussa „murut koottiin" oli ihiileeksemme rahastossamme mielä säästöä tilin mukaan 289: 85. Täydellä syyllä moimmesentähden sanoa: tähän asti on Herra meitä auttaiiut. Ihmeellistä on, että tämän toimen Harmoilla kannat- tajilla on yhä riittänyt uhrautu- maisuutta ja rakkautta, maikka tä- niä työ ei seurakuntalaisten puo- kelta ole »voittanut suurtakaan tun nustusta. Se on suuri Jumalan armo, siitä olkoon Hänelle kiitos! Entinen kokenut sairaanhoitajat- taremme Leena Nemalainen on miime muodellakin kierrellyt seura- kunnassamme etsien koman onnen lapsia: sairaita, köyhiä, maimas- hoidon amustamia, kiusatutta, ruu miin ja sielun puolesta kärsimiä maailman unhottamia ihmisrauk- koja. Moimainsa mukaan on hän heitä kokenut auttaa. Hengellisessä suhteessa kärsimiä on hän puhu- tellut, lukenut heille Jumalan sa- naa, meisaillut ja rukoillut heidän kanssansa ja jakanut heille Raa- matuita y. in. kirjasia. Ruumiil- lisesti kärsimiä: sokeita, mielimikai- sia, raajarikkoja y. m. on hän hoi dellut ja neuivonut hoitamaan ja koetellut toimittaa heitä lääkärin hoitoa saamaan. Kaksi miikkoa häii aina miipyy kiertomatkallansa ja kolmannen miikoii on kirkon kylässä. Seitsemän kiertomatkaa hän on miime muodella tehnyt seurakunnassa. Syy, jonka tähden kiertomatkoja tuli miime muodella näin Harmoja oii se, että seuratun- taamme ilmesti)i tuo kainala mie- 'ras — iso rokko. Näiden rokkois- ten hoitamiseen ja taudilta saas- tutettujen asuntojeii pnhdistami- seen kului häneltä 53 päimää. Oniieksi ei tämä kauhea tauti kui- tenkaan ollut aimau pahinta laa- tua. Ainoastaan 3 heiikeä kuoli siiheii tästä seurakunnasta, 19 päi- mää hoiteli Leena »varakkaampia sairaita. Meensä hoiteli ljon <>0 sairasta ja tapasi matkallaanroma- osaisia 317 henkeä, joita koki aut- taa. Kirjoja jakeli hän 22 raa- mattua y. m. kirjoja. Vaatekap- paleita 00 kpl., joita yhdistyksen ompeluseura oli malrnistannt ja yksityiset lahjoittaneet. Varoja näihin tarpeihin on saatu kuten tilit osottamat: entistä säästöä 242: 22, sen korkoa 9: 70, kinke- rillä koottu 89: 35, kannatuslis- talla 275: —, jäseiimaksuja 13: 75, maksetuista hoitopäimistä 125: —, sääslölaatikoista 2: 28, ompelu seuroissa kahivilla ja teellä 30: 25 ja ivaimashoidokkaiden tarkastuk- sesta 25: —. Näitä maroja on käytetty sairaanhoitajan palkkaa- miseksi ja muokraksi 475: — maat- teeksi ja lääkkeeksi 4<: 70. Sääs- tööit jääpi 289: 85. Sydämellinen kiitos kaikille, jotka omat tätä toimintaa edistäneet: Kannattajille, lahjoittajille, apujen kerääjille, ompeluseuran jäsenille, jotka omat maatteita alastomain merhoksi ivalmistelleet, rahaston hoitajalle, sairaanhoitajalle ja kai- kille, jotka yhdistyksen toimien hy- mäksi, omat aikaansa, työtänsä ja mannojansa uhranneet! Korkein kiitos kuitenkin kaikesta Jumalalle kaikkimaltiaalle! Ei meil- le. Herra, ei meille, maan Sinun nirnelles kunnia, Sinun armos ja totnutes tähden. Pielisjärmellä n i i 1910. Lypsykarjan hoito, kirjoittanut Hannes Ny- lander ja E. Cajander, on juuri ilmestynyt Ota- iv a n kustannuksella. Kirja on runsaasti kumitettu ja 2S4 sim. laaja. Hinta nid. 3:60, maatekansissa 4: 40. Tämä uran uurtama teos on paras laatuaan. mmm. Juuan kunnan kuntakokouksessa, kunnaiihnoneella t. k. 20 p:nä, klo 11 päimällä, käsitellään: 1) Mihin toimenpiteisiin ryhdy tään Paalasmaan, Timomaaran ja Polmijärmen kylän kansakoulu- jen rakennuksiin, ja marojen hank- kimiseen nähden. 2) Ottaako kuitta osaa muokra- lautakuntieii toimenpiteitä koske- maaii yhteiseen kokoukseen Kuopios- sa, myöntämällä rahallista kanna- tusta. 3) Päätettiin eduskunnan maa- lilautakuntien palkasta. 4) Maksetaanko k.-lautakun nan jäsenille palkkio tilasto-mih- kojen lemittämisestä. 5) Valitaanko asiamies kunnan puolesta ivastaamaan Kontiolah- della ensi huhtikuui» 4 pnä alka» missä käräjissä, mesistön ja'oSta aiheutumaan riitaan. Juuka 1910. T. Kiiskinen. Helmikuun 20 päimanä kello 10 e. p. p. pidetään Enon mäliaikai- nen kuntakokous kirkonkylän kansa- koululla käsityötumassa jossa kes- kustellaan ja päätetään seuraa- mistä asioista: 1) Rakennetaanko Ahmeniseen lossitupa ja sauna uudesta ja mitä siihen tarmitaan. 2) Taloll. Antti Rädyn Aitto- maaran kylästä palomahingon kor- mausanomus. 3) Taloll. Heikki Pölösen Enon kylästä palomahingon kormausano- mus. 4) Taloll. Heikki Hassisen Pirt tiin aaran kylästä palomahingon kormausanomus. 5) Metsämarttja Oskar Haka- sen Luhtapohjan kylästä paloma- hingon kormausanomus. 0) Taloll. Eero Pirisen Neste- rtnsaaren kylästä palomahingon kormausanonms. 7) Taloll. Antti Mähösen Enon kylästä palomahingon kormausano- mus. 8) Taloll. Juho Puhakan Enon kylästä palomahiiigon kormausano- mus. 9) Kunnallislautakunnan Esi« mies anoo 100 markkaa palkan» korotusta ja 14 penniä kilometrille kyytirahaa toimituspaikalle kirkolla käynnistä. 10) Lainan ottaminen' kunnan juoksemien asiain suorittamiseksi. Enossa Helmikuun 12 päimänä 1910. Inho Nuutinen, kokouksen esimies. Kuulutus. Kuntakokouksessa Kontiolah della tämän helmikuun 28 p:nä käsitellään vielä: 14. Päätetään mihinkä käy tetään tämän kunnan osa palo- viinan valmistusverosta vuodelta 1908 ja valtuutetaan asiamies näitä rahoja lääninrahastosta pe rimään. I. Vägrgnen. Vuokrattavana. £9*esäk. 1 päivästä hyyrät. 4:jä kamaria ja keittiö sekä läm min etehinen, Rantakadulla. Lä hemmin v R. Stenlund, asemalla. Wuokrattawlma Kesäkuun 1 päimästä 1910 Rou- iva Rosa Mäyrysen talosta (Loxellin paikalta) huoneusto, johon kuuluu kolme huoiietta ja keittiö tarpeel- listen ulkohuoneiden kanssa, sekä kauppapuoti; muokrataan myös ilman puotia. Samasta talosta muokrataan myös hymältä liike- paikalla puoti inakasiineineen. ^Lappalaisen" paikalta muokra- taan rakennus, jossa on neljä huo iietta, keittiö ja kauppapuoti ma- kasiiniiieen. Lähempiä tietoja antaa Eero Atanner.