fM O III I9IO. KAIKU. Maanaott i .» Syyskuun 26 >»5» yJurjX Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kiinte.mistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. mahdollisuuden loukata henkilökohtaista turmallisuutta. Todellisten perustus- lakien turmaamista Suomen kansalais- ten oikeuksista ei jäisi yksikään louk- kaamatta. Venäläisen lain alkuunpa- nijat omat itse antaneet todistuksen siitä, että tämä mäite on oikea. Sa- ma todistus on Venäjän alamaisten kansalaisioikeuksia Suomessa koskemas- sa ministerineumoston lakiehdotuksessa. Jos eduskunta nyt ryhtyisi laati- maan edellytettyä maalijärjestelmää ja antamaan lausuntoa Venäjän ala- maisten oikeuksia koskemassa lakiehdo tuksessa saattaisi eduskunta itsensä syn- pääksi perustuslain rikkomiseen mielä- pä yritykseen saattaa laiton hallitus- tapa maassamme moimaan. Eduskunta ei siis moi muuta kuin yhtyä puhemiehen lausuntoon. Täl laisessa tapauksessa ei ole yleensä tar peen nimenomaista päätöstä. Mutta tässä tapauksessa on nimenomaisella päätöksellä wahwistettuna asialla suu rempi kantamuus. Ahtenä syynä on että asia on erinomaisen tärkeä. E saa näyttää siltä, että maan passii misesti hymäksytään puhemiehen me nettely. Toinen syy on, että edus kunnan päätös myös on perustelut neen saatettama Hallitsijan tiedoksi. Puhuja ehdotti, että eduskunta hy mäksyen puhemiehen lausunnon ala maisessa kirjelmässä ilmoittaisi H. M Keisarille, että eduskunta puhemiehen esittämillä perusteilla ei ole moinu ottaa käsiteltämäkseen maltiopäimäkut sumuksessa olemia lakiehdotuksia. Kun kuitenkin on tehty adressiehdo tus, niin ehdotti puhuja, että päätet tös tehtäisiin ehdollinen, joten ei sama asia tulisi kahdessa eri kirjelmässä esi tetyksi, maan jompikumpi menettelyta pa käytetyksi. Ed. Leo M e ch elin (r.) Pyysi puheenmuoron kannattaakseen ed. Wre deä. Hän oli jo esittänyt perussyyt miksi eduskunta ei moi ryhtyä käsitte lemään ministerineumoston lakiehdo tuksia ja lisäksi tätä käsitystä tukema oikeudelliset näkökohdat. 17/30 pmän kesäk. lain laatijoille itselleenkin on ta mä täytynyt olla selmillä. Nyt olisi meillä kuitenkin syytä osottaa tuon lain mahdottomuus. Venäjän perus tuslakeja ei moida someltaa Suomes- sa. Sen on osottanut eduskunnan miimeksi toukokuussa antama alamai- nen kirjelmä. On esitetty m°.n 1906 Venäjän pe rustuslain 2:n artikla sen käsityksen tueksi, että Keisarikunnassa moidaan säätää lakia sekä Keisarikunnalle että Suomelle. Ainoa mahdollinen menet- tely olisi kuitenkin että Suomen edus kunnalle olisi annettu laillinen esitys mustaaman muutoksen tekemisestä Suo- men perustuslakeihin ja eduskunta sen hymäksynyt. Eikä Venäjän uusia pe- rustuslakeja laadittaessa ollut aiko mustaan muuttaa Suomen perustus- lakeja. Tulkintatietä on kuitenkin koetettu osottaaa että Venäjän perustuslakien 2 artiklassa mainitut sisäiset asiat oivat main ..paikallisia" Suomen asioi- ta, jommoinen tulkinta on mastoin kaikkea järkeä. Lisäksi kun Aleksanteri 1 mahmisti Suomen perustuslait, ei hän pannut ehdoksi että Venäjän etuja koskemat Suomen lait olisi Keisari- kunnan laitosten annettamat. Tällai- seen ehtoon kuitenkin 17/30 pmän laki perustuu. Huomautti lopuksi että 17/30 pmän laki yksinään Venäjän perustuslakien- Un kannalta on syntynyt lainmastai- sessa järjestyksessä. Moisen lainsäädännön tueksi on esi- tetty maltakunnan yhteys ja siinä koh- din medottu Venäjän perustuslakien 1 tz:ään. Sellainen »vetoaminen on kuitenkin oikeudeton, koko 2 § todistaa Suomen sisäisen itsehallinnon. Niinkauman kuin nykyinen nialtiol- linen suunta on mallalla Venäjällä, eimät miisaammatkaan ehdotukset moi Suomea hyödyttää. Mitä moimme on, että niin suuressa kuin pienessä kin pysymme Suomen oikeuden kan- nalla. Ed. Jonas Castren (ns.) pu- hui laajalti Suomen ja Keisarikunnan mälisten suhteitten kehittymisestä ny kyiselle asteelleen, miittasi moniin hal- litsiiamakuutuksiin y. ni. ja yhtyi lo puksi ed. Wreden ehdottamaan ensi- mäiseen ponteen. Istunto keskeytettiin klo 3,30 ja jatketaan klo 6. Täysistuntoa jatkettiin klo 6,25 ip. Ed. Nemanlinna (sp.) lausui ensimäisten puhujien lausuntojen joh- dosta, että jos Kymäksyl täisiin puhe- miehen lausumassaan ehdottama me nettelytapa ja ilmotettaisiin Hallitsi- jalle main lyhyessä kirjelmässä, jonka toimitusmaliokunta laatisi ettei edus kunta ole moinut ottaa lakiehdotuksia käsiteltämäkseen, niin ei tällöin pe- rinpohjainen perustelu möisi tulla kysymykseen. Lausui, että omasta ja ryhmäläistensä mielestä olisi hallitsi- jalle perustellusti esileUämä, että Suo men kansa on lojaalisesti malmis ryh- tymään riitakysymysten laillista tietä tapahtumaan selmittelyyn molempien maiden etuja tarpeita tyydyttämällä Uimalla ja että Suomi on malmis mukautumaan niihin laillisiin maati- muksiin, joita maltakunnan todellisten tarpeiden mukaan moidaan Suomelle asettaa. Oli sitä mieltä, että eduskunnan ei olisi tehtämä ehdotetun tapaista ilmoi- tusta Hallitsijalle. Varmasti olisi onnellisempi asiain ratkaisu toisellainen, perusteltu adressi. Ed. Kotonen sosialidemokraattien nimessä hymäksyi täydellisesti puhe- miehen menettelyn kannattaen Vredeä ja ilmoitusta hallitsijalle. Ed. Manner (sos.) yhtyi puhe- miehen ilmoimkseen, mutta ehdotti sit temmin herraspuolueita mastaan täh- dätyn lausuntonsa lopulla, että edus- kunta päättäisi asettaa perustuslakima- liokunnan, ja antaisi sen tehtämäksi laatia perustellun perustuslain pohjalla oleman mietinnön eduskunnalle mal- tiopäimäkutsumuksessa annetusta teh- tämästä. Ed. Tokoi (sos.) yhtyi puolestaan puhemiehen ilmotukseen. Puhuja käsit- teli mielä asioita sangen laajalti pu- huen pääasiassa pormareita mastaan. Ed. K a l l io (ml.) ilmoitti kannat- tamansa perustellun ilmoituksen teke mistä, mutta esitti myös laajasti, mi- tenkä kirjelmässä ei suinkaan olisi nou- datettama ed. Neivanlinnan ehdottamaa suuntaa yksipuolisesti. Eduskunnan melmollisuus on osottaa laajemmin kuin se on toimitusmaliokunnalle mahdol- dollista. Dhtyi ed. Wreden ehdotukseen. Ed. N u o r t e m a (sos.) yhtyi ed. Mannerin ja Tokoin esittämiin armos- telemiin lausuntoihin, mutta mastusti edellisen ehdotusta maliokuntaan lähet- tämisestä. Puhemies keskeytti istunnon klo 7,53 noin puoleksi tunniksi saadakseen neumotella puhemiesneumoston kanssa, moidaanko ed. Mannerin sekä perus- lakimaliokuntaan lähettämisehdotus, jo- ta ed. Perttilä oli kannattanut, ottaa äänestettämäksi. Istuntoa jatkettiin klo 8,40, jolloin puhemies ilmoitti puhemiesneumoston harkinneen asiaa ja että hän ei moi äänestyttää ehdotusta, koska se ilmei sesti tarkottaa alam. adressin tekemistä ja koska alote siihen on tehtämä V. J:n 18 pykälän säätämällä taivalla. Ed. Manner (sos.) lausui, ettei hän tyydy puhemiehen selitykseen sekä pyysi V. J:n 69 §:n perusteella tut- kittamaksi, onko hänen ehdotuksensa äänestettämäksi ottaminen mastoin pe- rustuslakia. Ed. Perttilä (sos.) kannatti tä- täkin ed. Mannerin ehdotusta. Eduskunta päätti 141 äänellä 43 mastaan hymäksyä puhemiehen menet- telyn. Tähän päättyi myöskin keskustelu klo 9 illalla ja ryhdyttiin äänestämään tehdyistä ehdotuksista. Ensiksi totesi puhemies, että hänen käyttämänsä lakiehdotuksilla ilmoitta- mistäpä oli tullut hymäksytyksi. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin sen- jälkeen ed. Wreden tekemä ehdotus, jo- ten asian käsittely oli loppunut. Adresfikysymys. Tämän jälkeen otettiin käsiteltämäksi eduskunnalle jätetty alamainen adres- siehdotus, jonka esitti ed. E. N. S e- t ä l ä, lausuen samalla m. m., että hänen mielestään olisi äsken päätetty ilmotus tehtämä laajemmassa muo- dossa, siinä olisi esitettämä muutakin kuin main lainkohdat, joiden nojalla lakiehdotuksia ei ole moitu käsitellä. Siinä olisi saatama ilmaistuksi, että kysymyksessä on Suomen kansan elin- ehdot ja että meidän on ollut pysyt- tämä oikeuksiemme kannalla moidak- semme ne säilyttää tulemille sukupol mille. Kärsimyksienkin uhalla on mei- dän näin meneteltämä. Toimoi sen ajan tuleman, jolloin pienen kansan oikeuksien puoltaminen näyttää Venä- jällä kunniakkaammalta kuin vienen kansan sortaminen. Katsoi maliokun- nan ainoaksi paikaksi, jossa kyllin pe- rusteellisesti saadaan kaikki näkökohdat esille tuoduiksi. Ed. Estlander (ruots.) lausui, että Suomen kansan oikeus on selmä ja monasti esitelty. Mutta edustun- nan äänen on maittanut ne, jotka me- toamat mallan ja moiman oikeuteen. — Eduskunnan ei pitäisi niin paljon sanoissa kuin teoissa osottaa, että py- smnme kiinni oikeuksissamme, emmekä ole myötämaikuttamassa laittomuuteen. Kun eduskunta on yhtynyt puhemie- hen käsitykseen, niin asema ei maadi sen enempää. Ehdotti sen muoksi, että adressiehdotus saisi raueta. Ed. Kotonen (sos.) mastusti ad- ressiehdotusta. Eo. Schybergson (ruots.) kan- nätti, että ed. Setälän kauniit sanat eimät somi nykyiseen ajanhetkeen. Luu- ui kykenemänsä käsittämään ed. Neman- innankin ajatnskannan, mutta että ajat, jolloin sellaista olisi moitu käyt- ää, omat olleet ja menneet. On py- rittämä käsittämään asema oikein. — Venäläiseltä taholta on monesti lan- uttu, että kun suomalaiset oikein jou- umat ahdinkoon, niin he kyllä myön- tymät. Meidän asemamme on selmä senjälkeen kun hymäksytty puhemiehen ehdottama menettelytapa. Laittomuus herättää mastarintaa, mastarinta mä- kimaltaa ja se edelleen mastustustusta. Venäjän hallitus on tuskin niin luja ja marma, että se möisi olla mäkimal- taa käyttämättä. — Asiasta on pal- jon kirjoitettu ja parhaiten m. 1899, sittemmin on ollut maan toisteluja. Puheisiin kiinnitetään yleensä huomiota, kirjelmät kulkemat mirastoissa ilman huomiota. Mikä tarkotus olisi adressilla? Jos on tarkotus mahmistaa puhemiehen lausunnon maikutusta, niin ei se on- nistu. Käytännöllistä tuolota ei siitä olisi. Epäsi adressin ja mieläpä asian lä- hettännstä maliokuntaan. Ed. D a n i e l s o n-K a l m a r i (s.p.) lausui, että adressin tarkoituksena on saada selitetyksi asemamme ja siinä me- dota Hallitsijaan. Olomme omat man- hentuneet, eimätka ne kaikissa riidan- alaisissa kysymyksissäkään ole nykyajan oikeuskäsitystä mastaamia. — Venä jällä ja kaikkialla ulkomailla koetetaan leivittää sellaista käsityskantaa, että me pidämme kiinni kaikista manhoista asetuksistamme ja oikeuksistamme, em- mekä suostu edes neumottelemaan. — Suomen kansan historiallinen ja mal tiollinen asema on sellainen, että sitä ei suinkaan säilytetä kopeilla sanoilla eikä koettamalla pitää kiinni sellaisista oikeuksista, jotka eimät moi kestää Kannatti perustellun adressin laati- mistä. Ed. Riihelä (ns.) ilmoitti tule- mansa äänestämään adressiehdotusta mastaan. Ed. A. N e o m i u s (ruots.) lausui olemansa adressia mastaan ja samoin sen maliokuntaan lähettämistä, joka ainoastaan miimyttäisi ja sekottaisi. Ed. Roos (ruots.) lausui, että eduskunta on, omaksuessaan puhemie- hen käsityskannan, osottanut että lait- lomilla laeilla ei tule Suomessa ole maan lain moimaa. Kannatti sitä käsityskantaa, että ehdotusta ei lähe tettäisi maliokuntaan. Ed. Pennanen (ns.) lausui ole- mansa maliokuntaan lähettämisen puo lella. Ed. M e c h elin (ruots.) huomautti alussa olleensa sitä mieltä, että adres- sin maliokuntaan lähettämistä moi kannattaa. Oli kuitenkin nyt sillä kannalla, että olisi tyydyttämä puhe miehen esiintuomiin näkökohtiin. Vas- tusti adressin maliokuntaan lähettä- mistä. Ed. I u n e s (ml.) lausui eduskun nan suoranaisena melmollisuutena ole man lähettää adressiehdotus malio kuntaan siellä malmistettamaksi ja sit- ten hallitsijalle lähetettämäksi. Ed. Talas (ns.) puolusti malio kuntaan lähettämistä ja perustellun adressin laatimista. Ed. Alkio (ml.) ilmoitti, ettei ym- märrä, mitä maliokuntaan lähettämi- nen hyödyttäisi. Aksimielisesti olisi yhdyttämä kannattamaan puhemiehen lausuntoa. Eduskunnan entinen au- lius keskusteluihin, neumotteluihin ja myönnytyksiin on osottanut, että se ei mitään auta. Venäläiset eimät näytä oleman tyydytettyjä ennenkuin koko Suomi on menäläistytetty. Ed. Setälä (ns.) lausui, että ma liokunta marmaankin on löytämä sen yhtenäisen ja yhteisen pohjan, jolle adressi on laadittama. Keskustelu päättyi klo 10,45 illalla. Eduskunta päätti 104 äänellä 83 mastaan hylätä adressiehdo- tuksen ja liittää sen asiakirjoihin. Istunto päättyi klo 11,05 illalla. Seuraama istunto on tänään klo 6 ip. Tarkastusmaliokuniian puheenjohtajaksi »valittiin torstaina ed. A. H. Virkkunen ja marapuheenjohta jaksi ed. K. Söderholm. Yleisiä uutisia. — Maalaiskansakoulujen ra- kennusawut. Senaatin kirkollisasiain toimituskuntaan on nykyään keräytynnt kouluylihallituksen puoltaman lausun- non seuraamina noin puolentoistasa- taa rakennusamun anomusta maalais- kansakouluille. Varsin mähän toimoa on kuitenkm olemassa, että näihin ano- muksiin moitaisiin saada suotuisa pää- tös, sittenkun eduskunnan esitys 800,000 mkan suuruisen määrärahan myöntä- m iestä suostuntamaroista korkeimmassa paikassa hylättiin. Niinikään tuli hyl- käämä päätös senaatin alistukseen, että maltiorahastosta tänä muonna käytet- täisiin 250,000 mk. kansakoulujen ra- kennusamuiksi. Tosin on tämän muo- den menosääntöehdotukseen otettu taa- sen 250,000 mkn suuruinen määräraha ..kansakoulujen ja meistohuoneitten ra- kentamiseksi", mutta epätietoista on, mahmistetaanko tätä menosäännön koh taa. Jos mainittuun menosääntöön otet- tu määräraha hyväksytään, moi noin kolmasosa anotuista maltioamuista tulla myönnetyiksi. Anomusten esittely tullee tapahtumaan ensi kuun alussa. Lähimmässä tulemaisnudessa ei niin- ollen ole suuria toimetta siitä, että uudet anomukset kansakoulujen raken- nusamuista moisiivat tulla hymäksy- tyiksi. Kuinka suurta taipumusta simistys- olojen kehityksen säännölliselle kululle ylläkerrottu ja yhä odotettamissa olema asiantila tietää, kuivaa nsaltaan se seikka, että edellisinä muosina on suos tuntamaroista käytetty kysymyksessä olemaan tarkotukseen 700,000 mk. — Kouluylihallitus. Apujäse- netsi kouluylihallitukseen on otettu tois taiseksi Helsingin piirin kansakoulujen tarkastaja K. Aminoss. — Kainuun olot. Kajaanin maan- miljelysseura on uudistanut aikaisem- min tehdyn, multa silloin senaatin hyl käämän anomuksen, että seuralle ival- tion maroista myönnettäisiin m. 1911 alusta 15,500 mkn maltioapu yhden agronoomin ja mähintäin 5 työnjoh- ajan palkkaamiseksi. Kuten muisteltanee hylkäsi senaatti aikaisemmin tehdyn anomuksen. — Miopisto. Ehdolle eläintie- teen toimeen prosessorinmirkaan on kon sistori asettanut ensi sijalle dosentti K. M. Lemanderin, toiselle dos. A. Lutherin, ja kolmannelle dos. N. E. Nordenskiöldin. Virkamapautta on m. m. saanut apulainen toht. M. H. Palomaa jou lukuun 1 p:ään. — Koulut. Oulun suomal. tyt- tökoulun kollega O. V. O. Hohenthal on saanut mirkamapautta kuluman syyslukukauden ajaksi. Sijaiseksi on mää- rätty opettajakandidaatti Hedrvig Au- lis. — Aistittnalliskoulut. Neiti Mimmi Hemonpää on määrätty hoi tamaan Oulun kuuromykkäkoulun opet- tajattaren Anna Maria Karstenin mir- kaa sillä aikaa kuin tämä nauttii mir- kamapautta. — Hänen Majesteettinsa Suo men kanslian manhemman mirka- miehen apulainen, kolleegineumos Ni- kolai Nyman on nimitetty saman kanslian manhemmaksi mirkamieheksi. — Menäläisten Pankkien ja osakeyhtiöiden liiketoiminta Suo- messa. Keskimiikkoinen Ruskoje Slo< mo kertoo, että kenraalikumernööri on kehoittanut senaattia malmistamaan lakiehdotuksen yksityisten menäläisten pankkien haaraosastojen amaamisen järjestyksestä ja ehdoista. — Ministeritvaltiosihteeri, ken raali Langhoss matkusti miime tors- taina Polaris kuivalla Englantiin. Kenraali Langhoss nauttii uudestaan mirkamapautta, jolla aikaa homitalli- mestari, kenraaliluutnantti Paul von Etter hoitaa ministerimaltiosihteerin tehtämiä. Dulun kaupungista. Mnistopäiuä. Finl. Gaseta Suomen asc- wclwoMsiU!skysymyksestä. Valtiopäimille jätetyn sotilasmeroa koskeman ministerineumoston lakiehdo tuksen johdosta on Finl. Gasetassa julaistu kirjoitussarja. Vuoden 1910 menoarmion mukaan — kirjoittaa lehti — nousemat menot Venäjän puolus tukseen yli 637,000,000 ruplan, joka tekee jokaista asukasta kohti keisarikun nassa 3 r. 98 kop. Samassa meno- armiossa on yli 406,000,000 rpl. osotettu maltion lainoista johtumiin maksuihin, joista suurin osa menee sotilastarpeisiin. Sotilasmenot nouse- mat siten jokaista sielua kohti keisari- kunnassa yli 5 ruplan. Tästä näkee kuinka tärkeä Suomen asemelmollisuuskysymyksen järjestämi- nen on, marsinkin kun Suomen asema on tässä suhteessa ollut ei ainoastaan tamattoman edullinen, maan myös sangen epämääräinen. Valtiopäimille nyt jätetyn lakiehdo- tuksen tarkoituksena on kuitenkin, sanoo lehti, järjestää ainoastaan yksi puoli tätä kysymystä, nimittäin asemelmolli- suus — marsinaisessa merkityksessä koskettelematta sotilasmenoja. Lehti tekee sitten selkoa Suomen asemelmollisuuskysymyksen maiheista. Vuoden 1901 asemelmollisuusasetus nosti, sanoo lehti, main..eräissä poliit tisissa piireissä jyrkkää mastustusta, jota sitten keinotekoisesti lemitettiin, melkeinpä tyrkytettiin maan »väestöön". Vastustus rupesi kuitenkin taas aikaa myöten heikkenemään, mutta Bobriko- min traagillinen kuolema, onneton Ja panin sota ja Venäjän sisälliset lemor- tomuudet antoimat taas oppositsionille uutta moimaa. Smekornaaninen ja nuorsuomalainen puolue saimat 1904 muoden maltiopäimät ottamaan „suu- reen anomukseensa" myös anomuksen mainitun asemelmollisuusasetuksen ku moamisesta, joka kumoaminen sitten tapahtuikin lopullisesti marraskuun manisestissa. Kysymys on sitten py- synyt ratkaisemattomana kun maltio päimät omat aina hylänneet niille jätetyt arm. esitykset asiasta. Vas- aiseksi ei lehden mielestä ole tarko- uksenmukaista, että suomalaiset suo- rittamat asemelmollisuutensa ..yleisellä perusteella". Fyysillisen moimakkuu- ensa ja persoonallisen urhoollisuutensa muoksi suomalaiset kyllä olisuvat täy in kelmollista ainesta armeijalle, Mar inkin erinomaista mäkeä matruuseiksi. Mutta maromaisempaa on kuitenkin, ettei heitä kutsuta armeijan ja laimas- on rimeihin, koska niissä on jo en- nestäänkin mierasheimoisia 25 %. Suomalaisten tulisi asukaslukunsa mu- aan asettaa joka muosi 9,000—10,000 rekryyttiä. Asemelmollisuusajan ollessa 18 »vuotta (3 muotta mäkinaisessa palmeluksessa ja 15 ui. reserivissä) ulisi suomalaisia rauhan aikana ole maan Venäjän mäessä 25,000—30,000 a sodan aikana reservien kutsuttua >almelukseen aina 130,000. Paitsi äydellisesti sotilaan ammattiin opetet- uja 100,000 reserviläistä saattaisi maassa löytyä melkein saman merran ensi luokan nostomäteä, joka myöskin möisi saada jonkun merran harjoitusta, heidät kun kutsuttaisiin opetuskokouk- sun (muoden 1897 asemelivollisuuslaki, siro. 327). Suomessa möisi siten tart tua noin 200,000 sotapalmelutseen kykenemää miestä. Tämän taistelu- kykyisen joukon merkitystä lisäisi mielä se, että maassa on sitä paitsi suuresti kehittyneet kaikenlaiset urheiluharjoituk- set smoimistelu, ampuminen, hiihto y. m.) ja monenlaiset yhdistykset ja liitot, jotka moimat nopeasti koota ja järjes- tää suuren joukon asekuntoista mäkeä. Vielä on Suomi maantieteellisen ase- mansa puolesta erittäin soviiva pien ten sissiosastojen toiminnalle ja sota joukon maalle nousulle. „ Kaikki nämä seikat yhdessä suomalaisen separaiis- min pyrknnysten ja Pietarin läheisyy- den kanssa saattamat joidenkin poliit tisten selkkauksien syntyessä olla We- näjälle matamana maarana." Tänään tulee kuluneeksi 300 muotta siitä, jolloin Oulu sai kaupunginoikeu- det. Kaupunki tosin oli jo aikaisemmin perustettu, mutta sille lumattujen kau- punginoikeuksien antaminen miipyi kui- terikin mielä moniaita muosia. Oulujoen suu oli jo kauan sitä ennen ollut tärkeänä kauppapaikkana, johon kokoontui kaupantekijöitä sekä omasta maasta että Venäjältä (karjalaisia ja nomgorodilaisia) ja Ruotsista, kenties Norjastakin. Mutta usein näille seu- duille idästä saapuneet muukalaiset rau- hallisen kaupankäyntinsä ohessa ryhtyi- mät mäkimallantöihinkin. Lukuisista kahakoista, ryöstöistä ja hämityksistä kertomat aikakirjat ja muistotarut. Ruotsin hallitus, mikäli se muilta toi miltään ehti Pohjanperän oloihin huo- miotaan kiinnittää, näyttää jo hymin aikaiseen koettaneen hankkia turmaa ja suojaa Oulunsuun kauppavaikalle. Niin- pä kielsi hallitus m. 1489 »venäläisiä tulemasta Oulujokea myöten alemmaksi kuin Turkankylään, jossa siihen aikaan oli myöskin kauppapaikka. Oulunsuussa otaksutaan jo keski-ajalla olleen jonkin- laisia monistuksia, jotka luonnollisesti olimat sotaisia tarkoituksia marten teh- dyt. Varsinaisen Oulunlinnan perus- tukset laski Juhana III:nnen Pajanpe- rän sotamoimain päälliköksi lähettämä Pietari Bagge muonna 1590. Tämän kautta Oulunsuun kauppa- paikan merkitys tuli entistään suurem- maksi, sillä tulihan Oulunlinna olemaan pohjoisen Pohjanmaan hallinnollisena keskuksena. Muutamia muosia linnan perustamisen jälkeen syttyi Nuijasota, joka saattoi pohjalaiset silloisen Ruotsin hallituksen hoitajan (Kaarle herttuan) erityiseen suosioon. Kuninkaaksi tul- tuaan rupesikin Kaarle IX Pohjanmaan oloja järjestämään. Kesällä m. 1600 maakunnan moudille lähettämässään kirjeessä lupasi kuningas m. m. Salon, 0 u l u n s a a r e n ja Kemin satama- paikat marustaa ..sellaisilla etuoikeuk- silla ja mapauksilla, kuin muilla kau- pungeilla maltakunnassa on". Tässä kirjeessä puhutaan ensi kerran Oulun kaupungin perustamisesta. Talivella m. 1602 teki kuningas kuuluisan mat- kansa Pohjanlahden ympäri. Silloin hän kämi m. m. Oulunsuussa ja tu- tustrn siten omalta näkemältään näihin seutuihin. Matka lienee jouduttanut kaupungin perustamisen toimeenpanoa. Kolmisen muotta kului kuitenkin mielä aikaa, ennenkuin ratkaisemiin toimiin ryhdyttiin. Tammikuussa 1605 mää' räsi kuningas pari henkilöä lähtemään Ouluun toimittamaan hirsiä ja muita rakennustarpeita paikalle. Vähän myö- hemmin lähetti hän Isak Bhemin Poh- janmaalle käskien hänen..uudestaan ra- kettoa sen sac .re m, jota kutsutaan Oulun- 1 sekä ..perustaa kaupunki man- nermaalle -.vastapäätä linnaa". Siten tuli Oulun kaupunki peruste- tuksi. Mutta kuninkaan lupaamat etu- oikeudet ja »vapaudet »viipyimät. Vii- mein lähettimät kaupungin asukkaat Hannu Juhonpoika nimisen pormarin kuninkaan puheille pyytämään Oululle kaupunginoikeuksia. Retki tuotti toi- »votut oikeudet. Syyskuun 26 p ä i »v ä n ä 1610 antoi Kaarle IX etuoikeuskirjan, joka tarkoin määritte- lee perustetun kaupungin edut ja oikeu- det. Oulun kaupunkiin kuulumiksi mää rättiin siinä Koskelan, j^nimalan (pap- pilalle) kylät sekä puolet Oulun ja Limingan »välillä oleman Selkäkuiiva- lan niitystä. Noin 3 muotta myö- hemmin myönnettiin kaupungille myös kin 5iVnipeleenki)lä. W. 1620 antoi kuningas kaupungille ..laidunmaan ja tilan parantamiseksi" »vielä Oulunlin- nan yhteydessä oletvan karjakartanon kaikkien siihen kuuluivien alueiden ja maatilojen kanssa, josta edusta kuiten- kin tuli suorittaa erityistä meroa. Etuoikeuskirja määrittelee muutoin )ymin tarkoin, mitä oikeuksia kaupungin asukkailla tulee olemaan kaupankäyntiin y. »n. nähden niinkuin sen ajan sisälli- ellä hallituksella tapana oli. Niinpä määrättiin, montako seppää, rääläliä, uutaria j. n. e. kaupunkiin sai asettua, uka sai omikaa taloja ja tontteja, missä pormarit saiivat käydä kauppaa, millä ehdoilla kaupungissa rikkautsia oonnut sai muuttaa muualle i- n - e - Esi merkkinä sen ajan isällisestä huc>lenp'.- dosta mainittakoon mielä, et!ä Kustaa II Adols antoi Oulun pormareille oikeuden »vuosittain Heikinpäiivän aikana pitää n:arklinat Kalajoella, johon kuitenkin muittenkin Pohjanperän kaupunkien asukkailla oli lupa tulla kauppaa teke- mään. Oululaiset sailvat lisäksi ylsin- omaisen oikeuden mapaan kuupan har- joitta»niseen,Oulun ja Kemin sekä Oulun ja Kollolan mälillä olenui^sa satainissa. joihin ei muilla kaupungeilla ollut lu- paa eikä oikeutta tulla. Pieni ja mähäpätöinen oli Oulu 300 muotta sitten. Se mahtui koko- naan kaupungin ojan ja Merikosken mäkiselle niemekkeelle mielä 40 »vuotta perustainisen jälkeenkin. Itäänpäin se ulottui mähän kauemmaksi Jsoakatua. Asukasmäärä kohosi hitaasti. Se py- syi monia »vuosikymmeniä 3.00—400 maiheilla. Wasta »vuonna 1706 se kohosi yli l,000:nnen, laskeutuen kohta lähes puoleen tästä määrästä. Se oli Jsonivihan seurauksia. Muutkin onnet- tomuudet kuten usein sattuneet tulipalot ja katomuodet ehkäisimät kaupungin kasmarnista. eesssssb — Kuollut. Viime lauantaina kuoli täällä merikapteeni John Isak Ä h l b e r g. Vainaja oli syntnnyt Oulussa 1848 ja lähti merelle laima Saloon 1862. Kapteenin tutkinnon suoritti hän 1878. Kuljettanut useita oululaisia laiivoja, niinkuin ..Kalemaa", ..Aaltoa", ..Jilosta" ja raahelaista ..Jmpiä". Viime muosina oli hän maltion tullilailvan päällikkönä. — Oulun työtväenopiston atva jäiset. Tänään klo 'A>8 illalla oma taan Oulun työmäenopisio. Amajais- tilaisuudessa pitää maisteri G. Kimis- tö luennon Oulun kaupungin man- himmasta historiasta. Ohjelinaan kuuluu lisäksi opiston johtajan lehtori A. Rantaniemen puhe, yksin- ja kak- sinlaulua, kuorolaulua, lausuntoa ja soittoa. — yhteiskoulut. Matematiikan ia sysiikan opettajaksi Kotkan yhteis- kouluun on »valittu ylioppilas Maikki Nikka Oulusta. — Liiton Painokanne. Talokas Juuso Punkerin liittoa wastaa:i nos- tama painokannejuttu oli jälleen esillä lauantaillisessa raastumanoikeudessa. Kuten muistettanee johtui juttu sano- tun lehden nirossa 41 olleen „Si:vul- takatsojan" kirjoituksesta, jonka P. sa- noi tarkoittaneen itseään. Saapumilla oli oikeudessa Punkeri asiamiehineen ja kirioituksen kirjoittaja talokas A. Kortekangas Rantsilasta toilnittaja I. Rannan amustamana, joka samalla oli Liiton mastaaman O. Karhin asiamiehenä. Vastaajan puo- lelta kuulusteltiin kaksi todistajaa, jot- ka sanoimat kirjoituksessa kerrotun kas- sanlvaillingi»» ja mihiltä kesken lähte- misen tarkoittaman erästä toista hen- kilöä eikä kantajaa, ja että sama »nie- iipide on ollut paikkakunnalla yleisenä. Vasta^jain asiamies jättikin oikeudelle pari lehden immeroa, joissa to-.iessa oli erään A. Sipolan kirjoitus, jossa kirjoittaja pyysi toiinitusta tehdessään oikaisemaan, ettei hän ole kirjoituksen kirjoittaja. Vastaajat jättirvät asian oikeuden ratkaistamatsi, koska oli näytetty to- teen, ettei Urjonuksessa tarkoiteta kan tajaa. Kantaja pyysi lykkäystä lisätodis- teiden hankkimista marten. Raastumanoikeus päätti ottaa asian esille uudelleen ensi lokak. 22 p.-nä, jolloin asiallisten on oltaiva saapu- millä, mastaajain Karhin ja Korte- kankaan kummankin 40 markan sakon uhalla. Kortekangas tuomittiin mak- samaan todistajiensa kulut. — Merimieslähetyksen ompe- luseura kokoontuu Aleksanterintorin kansakoululla huomenna tlo 6 illalla ja sen jälkeen jokaisena arkitiistaina. — Laitvaliike. Viime perjan taina saapui tänne Räämelistä norja- lainen hönrylaima ..Akershus", joka meni Iin Röyttään lastatakie^n siellä Bergbo:nilta propsia. Samana päimänä saapui tänne Potsdamista ruotsalainen hoyrylaiiva ..Amance", lastatakseen Snellmanilta sahattua puutamaraa. Lauantaina saapui tanskalainen hön- rylaima ..Ragnar", ottaakseen lastik- seen paperipuita Iin Röytästä. Eilen saapui tanskalainen kuunari ..Considence", tuoden tiiliä, routaput kia ja samea. — Miinoja takalvnrikkoon. Viime torstai-ittana otti Oulun pii- rin niinisilnes miinoja yhteensä 1'! litraa takaivarikkoon kahdelta höyry- alus Lenuncssä matkustaneelta ulko paikkakuntalaiselta. Miehet, jo.den ni met omat Taamelti Poinell ja Nes tori Laitinen, olimat jo matkan mar- rella ehtineet jonkun merran ilolientä myydäktin. Rostvo kiikissä. Vihne tors- tai-iliana umr-gittiin Kernissä eräs Matti Tnoivinen Jisal»nelta ja lähe- teltiin Oulun läänin mankilaan. Mies- tä luullaan möröksi, joka joku aika sitten mei Ounasjoella eräältä kaup pias A. Markukselalta 900 mraa. — Todistaja sekin. Reimanin »nurhajuttuun miiine perjantaiksi haas tetun todistajan. Matti Pussisen, -van- gitsi poliisi, snystä, että tämä >.'l; Ke- missä marast.mut muutamalta »nie- heitä rewol»ver!n ja rah^a. — Talonhnutokauppa. Wi?.lko- nauhayhdismksen taloa koetettiin tar- jota lauantaina huutokaupalla osietta- »vaksi, multa korkeinta tarjousta l(),o;>() »narlkaa, jonka teki maan»vilj'lijä Ju- ho Pelttari, ei hymäksytty. — Pleiset kilpa ajot. Perjantai- na tapahtuneissa kilva-ajois^a saamu- lettiin seuraamat tuloset: S N u o r e »n p a i n h e iv o 5 te n sarjassa: ori ..?)lkä", omist. Vetelin