W:o 33 — ISIO. KAIKU. Maanantaisia Maaliskuun 21 tepääontasta 1,200,000: —. Wuod?n 1'flO mcitto- ja tappiotilille siirretään tulelle saaneet (ir>7,r>30: 19. Dhteensä :i .r >Oii ,s :?(i: (53. Muoden koko liikemaihto teki debet- puolella 442,194: 39. kredit- puolella Smk. 2,75)2,331,3'.^: 38. eli yhteensä .">,508,77!i,.')li>: 77, osoittaen muoden 1908 kreditpuoleen merrattuna lisäyksen 325,0(»7,Sr»l: 38. Pankin tilintarkastajat huomautta mat, että pankki on perimättömistä saatavistaan ollut pakoitettu poista- maan melkoisen määrän 470,80(5: 03. Tästä tulee kahden likeisesti toisiinsa liittyneen roiipurilaisen toiminimen osalle, jotka kumpikin lviimeksi kulu neena muonna omat lakkauttaneet maksunsa, huomattaiva erä Smk. 415,449: 5f>, josta kuitenkin nyt kulu mana muonna on suoritettu ja lähim- mässä tulemaisuudessa suoritettanee kaikkiaan mähintäinkin 4ö,000: —. Pankin koko muuta antolainaisliikettä kohden nousee poistomöärä 61,446: 97. Tilintarkastajat, täysin tunnustaen sen mäsymättömän huolenpidon, tai- don ja menestyksen, jolla pankin asioi ta on hoidettu, puoltamat yhtidkokouk- sessa myönnettämäksi täyden tilima- pauden pankki.valiokunnalle ja päätoi- mikunnalle pankin hallinnosta^m. 1909, jonka ohella he kaikin puolin kanatta- mat pankin hallinnon tekemää ehdo- tusta muosimoiton käyttämisestä. Pohjoismaiden osakepankki. Wuosikertomuisen mukaan tekee pan- kin puhdas rooitto Smk. 2,of>7,842: 70, johon tulee lisäksi jäännös edelliseltä muodelta Smk. 328,990: 30, joten koko moittomarat tekemät Snik. 2,686,833: —. Pankin sääntöjen mukaan jaetaan se seuraamasti: .7 °/o jako-osuutena osakkaille Smk. 625,000:—, kun hal- lintoneumostolle ja johtokunnalle tule- ma tantiemi Smk. 127,120:05 mä- hennetaän moitosta, jää yhtiökokouksen käytettämäksi Smk. 1,934,712: 95. Se ehdotetaan jaettamaksi siten, että osak- kaille edellisen lisäksi jaettaisiin 7 °/o Smk. 937,500: —, käyttömarara- hastoon Smk. 70l),000: —, kiintei- mistöjen armon mähennykseen Smk. 50,000:— ja moitto- ja tappiotilille Smk. 247,212:95. Pankin kokonaisliike teki Smk. 4,354,182,227: 32. Lisäys edelliseen muoteen merraten Smk. 102,015,611: t y 92. Tilintarkastajat päättämät lausun tonsa sanoilla: Pankin toiminnan miime muodelta antamaan hymään tulokseen nähden kannatamme pankin sääntöjen mukai- sesti tehtyä ehdotusta muosimoiton ja- kamisesta, ja esitämme että yhtiöko- kous myöntäisi täyden mastuumapau- den pankin hallintoneumostolle ja joh- tokunnalle, jotka suurella asiantunte- muksella ja taloudellisen elämän tar- peitä amoimin silmin seuraten omat johtaneet pankin toimintaa kuluneena muonna. Pankin osakepääoman lisäämisen 15,000,000 markkaan, josta Hallinto- neumosto Johtokunnan ehdotuksesta päätti kokouksessaan joulukuun 29 pnä 1909 tehdä ehdotuksen, pidämme me- kin puolestamme oleman omansa edis- tämään pankin jatkumaa kehitystä ja entisen lisäksi mahmistamaan sen ase- maa yhtenä maamme ensimmäisistä pankeista. — Waltion kirjalliset palkin not. Kirjallisuusseurain asettama pal- kintolautakunta on somittelujen jälkeen ehdottanut, että käytettämänä olema määräraha, 5,000 mk., tällä kertaa jaettaisiin miitenä 1,000 mkan suurui- sena palkintona seuraamille kirjaili- joille: Santeri Jmalolle, Bertel Gri- penbergille, nimimerkki L. Onermalle, slmari Kiannolle ja Maria Jotunille. Sitäpaitsi päätettiin pöytäkirjaan erityisesti mainita kirjailijat Hjalmar Prococe, I. K. Inha, Larin Kyösti, nimim. Parus Ater, 5taarlo Atra ja Eino Leino, jotka määrärahan mähyy- den muoksi eimät moineet tulla palkin- nosta osallisiksi. Tohtori Wirkkunen pidätti itselleen oikeuden jättää eriämän ehdotuksen, jossa hän puoltaa Santeri Jmalolle 2,000 mkaa, Ilmari Kiannolle ja I. K. Inhalle kummallekin 1,500 mkaa. Samalla päätti lautakunta uudistaa miime muonna tekemänsä anomuksen, jossa pnydetään kirjallisen määrärahan korottamista 10,000 mkaan. — Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran lvuvsikokous pidettiin Hel- sinqissä. Kokouksessa oli läsnä noin 45 seuran jäsentä. Puheenjohtajana toimi seuran esimies maltioneumos E. Aspelin-Haapkylä. Luettiin kertomus seuran miime toimintamuodelta sekä ryhdyttiin sen jälkeen seuran mirkaili- jäin ja maliokuntain jäsenten maalei- hin kulumaksi toimintamuodeksi. Seu- ran esimieheksi malittiin uudelleen maliioneumos E. Aspelin-Haapkylä, sekä maraesimiehiksi prof. K. Krohn ja Grotenfelt. Sihteeriksi ivalittiin toht. A. E. Tunkelo, rahastonhoita- jaksi maist. Onni Hallsten ja kirjas tonhoitajaksi maist. Wäinö Salminen. Walmistuswaliokunnan jäseniksi ma littiin nti Mathilda Böhm, pankinjoh taja W. Soini, toht. K. Cannelin ja maist. A. Kannisto. — Haminan murha. Oskari Muuri mainajan ruumiintarkastuksen toimitti piirilääkäri tobt. A. Ehrström Haminassa majaileman] menäläisen rykmer .lin manhemman lääkärin ja nimisznies Witberqin läsnäollessa. Tarkastuksensa käwi siiville, eltä mai- uajzu o k i ii] öin kasmou)'»n ia päähän 14 haamaa jollakin terä-aseella. Liäinä haamat eimät kuitenkaan olleet henqen- määrällisiä. Selkään ja rintaan oli Muuriin lyöty 6 haamaa pistimellä ja olimat nämä haamat kuolettamia niistä kun oli muotanut komin paljon merta. Warinasti on tuottanut kuo- leman yksi pistimen isku, joka on lä- mistänyt toisen keuhkon. Wiipurin lääninhallitukselle tulleen tiedon mukaan lienemät pidätetyt me näläiset, aliupseeri ja jesreitteri, tun- nustaneet surnmnneensa Muurin, mutta sanoneet sen tapahtuneen itsepuolus- tuksessa, kun heidän kimppuunsa oli hyökännyt kahdeksan suomalaista. — Salaperäinen kuolemanta paus. Miime tiistaina ilmoitti aju rinmaimo Fanny Matilda Lindgren Helsingissä poliisille, että hänen 5- muotias tyttö oli samana iltana ka- donnut. Myöhemmin löydettiin tyttö kuolleena Kaimopuiston rannasta jyr- kän rantakallion juurelta. Kuinka lapsi sinne on joutunut, ei mielä ole moitu saada selmille. — Taas Imatran uhri. Tors- taina heittäytyi Imatraan keski-ikäir.en mieshenkilö, joka oli ramintolan päi- mäkirjaan merkinnyt nimekseen Kaarlo Sailo, puuseppä Turusta. — Suuri maksuulakkautus Wiipurissa. Tukkukauppaliike Os- kari 6c Eero Roiha, omistaja Oskari Roiha, Viipurissa, on lakkauttanut maksunsa. Liikkeen, joka oli seudun suurimpia, perustimat m. 1899 mel- jekset Roiha. Marat ja melat nouse- mat noin 2 milj. mkaan. Toimini mellä lienee omaa pääomaa yli 300,000 mk. Mekselit nousemat 800,000 mark- kaan, kassakreditiimi muutamiin satoi- hin tuhansiin. Suurimmat saamamie- het omat Pohjoismaiden Osakepankki, yhdyspankki. Suomen Pankki, Kan- sallis-Osake-Pankki, Porin puumilla- tehdas o.-y., Tampereen merkatehdas o .-y. ynnä muut. Lähimpänä syynä maksunlakkautukseen lienee toiminimen liikesuhteet parikkalaisen Sipi Ahokkaan huopatehtaan kanssa, joka ennen on lakkauttanut marsunsa. Maatalousosasto. Win imckloMilra. Samoin kuin miime kesänä, tulee Lapin maatalousseura ensi kesäksikin palkkaamaan itselleen kaksi käytännöl- listä ojankaimunneumojaa, joita seura tarjoo jäsentensä käytettämäksi. Koska ei liene kaikille seuran jäse- nille tunnettua ojankaimunneumojain olemassaolo eikä niitä koskemat asian- haarat, niin on syytä ottaa nämä sei- kat julkisesti puheeksi. Seuran johtokunta on laatinut eri- tyisen toimiohjeen ojankaimunneumo- jille. Sen mukaan neumoja miipyy aman maanomistajan luona mähin- tään yhden miikon ajan, jolla ajalla hän tekee 10 tuntia päimässä ojatyö- tä. Maanomistajan on pidettämä mä- hintään yksi henkilö mukana ojankai- munneumojalla, joka opastaa tätä oja- työntekemiseen. Sitten on maanomis- tajan annettama neumojalle ylöspito toimiaikana sekä maksettama 2 mk. päimärahaa jokaiselta työpäimältä. Paitsi että neumojat nimenomaisesti opastamat sekä suo- että mainio-ojan tekemiseen — ensi sijassa kuitenkin suo- eli jänkiojan tekemiseen — niin omat he melmollisia, maanmiljelykseen tottu- neina, antamaan neumoja maanomis- tajille siinä, miten suuriin, minkälaisiin ja miten asetettuihin ojiin se ja se maa-ala olisi pantama. tiimikään heidän melmollisuuteensa kuuluu, että huomauttamat sellaisissa tapauksissa maanomistajaa, milloin tämä aikoo ottaa miljelyksen alaiseksi aiman ala- armoisen maan. Se kokemus, joka ojankaimunneumo- jista miime kesänä saatiin, oli yleensä kaikkia tyydyttämä. Monessa paikassa se kiinnitti suomiljelykseen ei ainoas- taan sen maanomistajan huomion, joka neumojaa käytti, maan mieläpä monen syrjäisenkin. On lunnnollisesti suuri armonsa sillä suoranaisella työllä, jon- ra neumojat suorittamat. Mutta pää- karkotus ei ole suinkaan tämä, maan se, että saataisiin maanomistajat innos- tumaan suomiljelykseen kuin myöskin mainiomaankin muokkaukseen. Suurimpia tuloksia saamutettiin mii- me muotisilla neumojilla senkautta että ne tottuneina ojamiehinä osoittimat, minkä summan ojaa päimittäin moi henkilö tehdä. On nimittäin takamuo- sina Lapissa maksettu aiman huimaa- mia määriä ojasylestä, joten sen teet- täminen on käynyt melkein mahdotto- maksi. Kehotetaan jokaista, joka haluaa ensi kesänä ojankaimunneumojaa ^aada käyt- tää, tästä ilmoittamaan miimeistään tuleman toukokuun 31 pmään Lapin maatalousseura:! kansliaan Kittilässä. Jlmotus on aiman mälttämättö- mästi tehlämä määräajan kuluessa, sillä seuran johtokunta heti kemäällä järjestää neumojien työsuunnitelman. Kukin pyntänyt saa neumojan siinä järjestyksessä kun hän on pyyntönsä tehnyt, sitä paitsi otetaan suunnite!- maa tehdessä huomioon se, että sa- massa kylässä on neumoja samalla kertaa, mikäli se on mahdollista. Olkoon mielä huomautettuna eräästä seikasta. Ojankaimunneumojain muassa ja opastettamana tulisi olla sellainen tar sellaisia henkilöitä, jotka kuuluivat talon omaan mäestöön. Tällöin mas- ta moi toirvoa, että mahdollisesti f)e_ rättUy innostus ja saamutettu oppi pääsemät pitemmalti »vaikuttamaan. kun ne jäämät maanomistajan oman mäkinaisen mäestön keskuuteen. Ei ole ojankaimunneumojasta silloin läheskään mahdollisesti suurinta saa- mutettamissa olemaa hyötyä, jos neu- mojan muassa on joku tilapäisesti ta lossa olema työmies. Siis lopuksi: muistakaa, maanomis- taiat Lapissa, ennen toukokuun loppua tänä muonna tilata ojan- karmunneumoja' A. Fränti. Venäjältä. Stolypinin kabinetin asema horjuu. Pietarissa kiertelee itsepintainen Hu- Hu, että Stolypinin kabinetin asema on hymin epämarma. Ryhmä oikeisto- laisia on jättänyt korkeimmille piireille kirjelmän, jossa puhutaan Stolypinin kabinettia mastaan. On humittamaa panna merkille, että oikeistolaislehti »Peterb. Mjedomosti" syyttää lokakuu- laisia siitä, että he omat antaneet mal- lankumouksellisille tilaisuuden koota moi- miaan. Perustuslaki on nyt saarret- tuna ja hallitusmalta, joka ennen oli edistysmielinen, on nyt muuttunut taantumuksellisiksi. Eräässä Pietarin lehdessä kerrotaan keskustelusta erään huomattaman dy- rokatisen henkilön kanssa, joka myöskin ennustaa Stolypinin kabinetin pikaista kukistumista. Tätä puuhailemat kreimi Witte, ruhtinas Masiltshikom y. m. Kerrotaan, että tulemaan kabinettiin kutsuttaisiin m. m. Homjakom jallut- shkom. — Ruhtinas Obolenskin ruu mis lähetettiin miime tiistaina Ima- nomkan kylään, Simbirskin lääniin, jossa hautaus tulee tapahtumaan. Viimeisessä sielumessussa olimat saa pumilla mainajan sukulaiset, kenraali, ruht. Tatishtshem, kenr. Nilom, senaat- torit Smerbejem, Smegintsem, Pieta- rissa oleskelemat Simbirskin läänin aatelit sekä kaartinekipashin päällikkö ja upseerit. Rjetsh kertoo, että ruhtinas Obo- lenski oli ollut kaksi miimeistä muotta sängyn omana, halmauksen murtamana Muutamia kuukausia takaperin hän tuli sokeaksi. lAlMiii ikMii. Alahuoneelle on esitetty merikulunki- armio m. 1910—1911 ja päättyy se 40,603,700 puntaan 35,142,700 pun taa mastaan m. 190!)—1910. Lisäys on aiheutunut etupäässä laimaston rakennusohjelman laajentamisesta, jon- ka ohjelman parlamentti on mahmis- tanut. Menoarmiossa edellytetään laimoja rakennettamaksi 13,279,830 punnan armosta 8,885,194 puntaa ivaltaan miime muonna. 1,429,040 puntaa myönnetään ensimäisenä mää- rärahana uusimman rakennusohjelman laimojen rakentamiseen, nimittäin 5 panssarilaiman, 5 panssariristeilijän, 20 torpeedonhämittäjän ja muutamien medenalaisten menheiden sekä kahden uiman telakan rakentamiseen. Laimas- ton mieslukua aiotaan lisätä 3,000 miehellä. Maalisk. 30 p:nä siirretään rintamaan 5 panssarilaimaa, 2 pans- saroimatonta risteilijää, 9 torpeedon- hämittäjää, 6 rannikkotorpeedonhämit- täjää ja 16 medenalaista menhettä. Maalisk. 31 pnä lasketaan 7 pans- sarilaiman, 3 panssariristeilijän, 9 panssarikantisen risteilijän, 2 panssa roimaltoman risteilijän, 3.7 torpeedon- hämittäjän ja 9 medenalaisen menheen k^»tÄvÄns porin sänkytehtaan Patentti -Sän kyjä, saanut patentin Suomessa sekä useissa muissakin liuropan maissa, on hyvin käytännöllinen ja vähän tilaa ottava, hinta ainoastaan 15—20 markkaan. Sänkyjä nähtävänä Joh. E. Näyhällä. Kauppureinkatu 27. Ikkunalasia foka lajia. Hiottua lasia Peilejä Värilasia Mallilasia Tulenkestäväälasia Kattolasia kalliimpaa ja halvempaa lajia y. m. myö ja hankkii aina käyttäjille ja kauppiaille edullisimmin F. K. JURVELIUS, Oulussa. Oulun torihinnat. Maaliskuun 17 p:nä 1910. perustus. Alahuone hymäksyi yksimielisesti! Ta lkkunukset 35 p. kilo. menoarmion samoinkuin armeijan mies- Ruisleipä, kova 40 p. kilo. lukua koskeman ehdotuksen. Ulkomaalta. — yhteiskunnallinen tvakuu tus Saksassa. Kuten tunnettu, omat Saksan sairas-, tapaturma- ja työky- myttömyysmakuutus olleet esikumana useimmille samanlaatuisille yhteiskun- nallisille auttamiskeinoille muissa mais- sa. Rgt on Saksassa julkaistu jo vi temmän aikaa tekeillä ollut lakiehdotus, ..maltakuntamakuutusasetus", jossa on yhdistetty samantapaisten määräysten alaisiksi tähänastiset makuutuslajit ja sitä paitsi säädetty kauan odotetusta jälkeenjääneiden — leskien ja orpojen — makuutuksesta. Jälkeenjääneiden makuutuksen on määrä astua moimaan tammikuun 1 p. 1910. Makuutus perustuu työnte kijäin, tnönantajain ja maltion mak-- suihtn. Eläkkeen suuruus on määrä- tyssä suhteessa siihen työkymyttömyns- apuun, jota edesmennyt elättäjä oli nauttinut. Leskimaimo saa -'Vin mie- hen työkymyttömyysamusta ja jälkeen- jääneet lapset :: /-'o siitä. Sen lisäksi tulee 50 Saksan markan korotus mal- tiolta jokaisen lesken ja 25 markkaa jokaisen lapsen muotuiseen eläkkeeseen. Lapsen eläkettä maksetaan siksi kuin hän on täyttänyt 16 muotta. — Chartreuse ulunkkien likööri Ranskan eduskunnassa. Kun edustajakamarissa käsiteltiin rongregat- sioonien omaisuuden rahaksimuuttajain toimintaa koskemaa mälikysymystä, koskettelee Jaures Lecouturierin toi- mintaa, tämä kun oli ' milj. sran- qista luomuttanut Chartreuse-munkkien liköörimerkin eräälle kauppahuoneelle, jonka merkin armo oli 8 milj. frangia. Siitä hymästä oli hän saanut kauppa- huoneelta 60,000 frangia. Briand sanoi ottamansa »vastatakseen kongre- gatsiooniomaisuuden rahaksimuuton mal- mannasta. Hallitus on päättänyt odot- taa oikeuden päätöstä. Lecouturierill toiminta ei ole tuottanilt kenellekään hyötyä eikä hän ole kenellekään tehnyt rangaistamia palmeluksia, sillä muussa tapauksessa nämä henkilöt olisi pantu syytteeseen. Asiakirjoilla osottaa Briand, että hän on aina kiinnittänyt huomio- ta rahaksimuutossa ilmenneisiin epä- kohtiin sekä maatinut toimenpiteisiin ryhtymistä DueM mastaan. Wal- mistamat tutkimukset omat osottaneet, että Tuez on ennemmin ollut työn liikarasittama mies kuin rikoksentekijä. Kun hänen epätäsmällisyytensä tuli ilmi, sanoi Briand käyttäneensä hänen suhteensa lain koko ankaruutta, otta- matta huomioon edes tulemia maaleja. Lopuksi sanoi Briand maatimansa, että m. 1908 jätetty lakiehdotus kongre- gatsioniomaisuuden rahaksimuuttami- jesta otetaan äänesiettämäksi. — Höyrylaiiva hukkunut mie histöineen. Semastopolista, maa- lisk. 15 p:nä. Höyrylaima „Snuri- ruhtinatar Olga" on myrskyssä hä- minnyt jäljettömiin miehistöineen, taik- kineen. Lähetettyjä kirjoituksia. RoiSKllitUltl! ^snU^fQQDSD jäscniflc. Ruisleipä, pehmeä 30 p. kilo Ohraleipä 40 p. kilo. Lestyleipä 45 p. kiio. Vehnäleipä 60 p. kilo. Jästileipä 30 p. kilo. Potaatit 5 mk. p. hehto, 30 p. kappa. Sipulit 45 p. kilo. Maito 35 p. 2 litraa. Meijerivoi 2 mk. 70 p. kilo. Ruokavoi 2 mk. 60 p. kilo. Tali 1 mk. kilo. Tuore naudanliha 1 mk. kilo. Tuore lampaanliha 1 mk. 30 p. kilo. Tuore vasikanliha 60 p. kilo. Tuore sianliha 1 mk. 45 p. kilo. (Kokkola l:sti) Vapaaehtoisella Kaikille Osuuskaupan jäsenille on Tuore siika 90 P . kilo. tunnettuja ne syytökset, joita hra E. Tuore taimen 2 mk. 50 p. kilo. Muorio on tehnyt useissa Perä-Poh- ^ore säynäjä 70 P . kilo. jolan lehdissä ja jotka syntökset omat ^en 65'p iäkf ' kl, °' kohdlstetut etupäässä kaupanhoitajaa iuore siiahka 2: P . kilo. ja hallintoa mastaan. Tuore maiva 35 p. kilo. Ne syytökset, mitä bm Muorio on Elävät mateet 1 mk. kilo. tetmpt kaupanhoitajaa <Z Piippolaa lota 4 A kJ. ^ mastaan, omat olleet Omllskunnan Suolattu silakka 50 p. kilo. kokouksen määräämien tarkastajien „ , 9 mk. Vi, 5 mk. v* astia, selmiteltämänä. Ointtemmill on Suo- Palvattu naudanliha 1 mk. 10 p. kilo. men ^ Osuusraupp°j-N k-sku-kunnan »y. . kHo. puolevta tullut tarkastuslausunto, jon- pzlvattu poronpaisti 1 mk. 60 p. kilo. ka 0N Myöskin hra E. A. Tuisku Kalanmäti 2 mk. — p. kilo. allekirjoittanut toisena tarkastusmie- punasta 20 p. litra. ^ ä Juusto 70 p- kpl. ' ft ,'. t Kananmunat 25 p. pari. Antamassaan lauiunnosja lelltta- Lehmänkieli 90 p. kpl. mät tarkastusmiehet hra 58uork >N Rimapuut 14 mk. syli, 6 mk. kuorma, syytökset aiheettomiksi, jonka muoksi Ko ' 1 ™ halot 19 mk - s y u . 9 mk - kuormaa. fumma on °ik°us j°-hä. tahtoo, maatm hra Muorlota edes- seinät m. häkki. '8 p. kilo. mastuuseen perättömien tiedonantojen Oljet 50 p. kupo. lemittämisestä. ' Mettikana 65 p. kpl. TOitä sitten Hra ®uotion f TO töffiin ^, P mk k ^- k , tulee, etta Halnnnon menettely on saa- nut asteettaisen alasmenon kaupassa, niin on se kaikkea perää mailla. Sillä ei koskaan kaupassa ole tatmbtunut asteettaista alasmenoa, maan se on H ,, ... » ^ , * . . s„ te s a o n 7 'sr Ä«;; n g ifytavaoa MAATILOJA johdosta. Jauhoja ostettiin ->,000 jJT 4,000 mkasta—130,000 mkaan säkkiä, jota päätöstä tehdessä on hra^^ joka toimitetaan Huhtalan lalossa Merijärvellä keskiviikkona tämän maaliskuun 30 päivänä myydään fi/ JS csaa manttaalia Ala-Huhtalan perin- tömaasta N:o 6 Merijärven pitäjän Ylipään kylässä. Maa on hyvässä kunnossa rakennusten ja viljelysten puolesta, luonnonniityt hyvät, jotka eivät kaipaa mitään viljelemistä. Kahdesta metsäpalstasta jätän havu puut itselleni määrävuosiksi. Metsää on suuri määrä polttotarpeiksi. Jos maa tulee myydyksi, myydään heti perään lehmiä, heiniä, olkia y. m. tavaraa. Merijärvi, 15 p. maalisk. 1910. Ernst Pahkala. tDuofrattcmxma. Kauppapuoti vuokrattavana kesäk. 1 pistä Alex HäggMilä. 2TlvYtätt >änä. Muorio ollut puheenjohtajana. toisella kertaa r>00 säkkiä, joka myös kin on ollut laillisen hallinnon päät- tämä. Tämä jauhokauppa on tuotta- nut kaupalle sen tappion, joka sitä on kohdannut, eikä suinkaan ole asteettain tullut. Mitä hra Muorion todistukseen tulee, että Köniqsder^in mnllyltä olisi saatu kormausta Smk. 440: —, niin on sekin perää mailla, sillä kormaus- ta on saatu Stettinin myllyltä ja joka kormaussuittma on ollut Smk. 7,504: 50. Mitä riidan syntrmn tulee hra Muorion, hallinnon ja kaupanhoitajan kesken, niin johtuu se siitä, että hal- linto ei moinut hymäksyä Muorion tamaraostoa. Sillä Muorio monta kertaa uhkasi hallinnon jäsenille, että hän tulee tekemään ikämiä paljastuksia kaupan tilasta, josta hän ei kuiten- kaan tehnyt toisille hallinnon jäsenille mitään selkoa, maika sitä pyydettiin monta kertaa. Mutta samalla hra M. ilmoitti kaikki salaamansa edelleen, jos hänen kamaransa otetaan kaup- paan. Mutta hallinto ei tähän hra W:n esitykseen suostunut, koska se ei miiään kamaluutta tiennyt tapahtuneen, maan päinmastoin hra W:lle ilmoi- tettiin, että on toimeenpantama tarkka tutkimus kaupan sisällisestä tilasta, että saadaan totuus näkösille, jos sitä piilottaa on tarkotettu. Tutkimuksen omat toimittaneet Osuus- kunlian kokouksen määräämät tarkasta- jat ja eimät ole mitään määrinkäy- töstä löytäneet, niin on hvra W:n julkaisuja pidettämä suorastaan tar koituksena kutistaa Osuuskauppa. Sii- tä syystä onkin hallinto ollut pako- tettu sääntöjen mukaan erottamaan hra Muorion Osuuskaupan jäsenyy- destä. Hallinto on kuitenkin sitä mieltä, että tällaiset asiat eimät moi selmitä sanomalehtien palstoilla, ivaan on se päättänyt kutsua kokoon Osuuskunnan ylimääräisen kokouksen, jossa esitetään kokonaisuudessaan tutkimusten tulokset ja Osuuskunta moi sitten ryhtyä nii- hin toimenpiteisiin, joihin asia aihetta aittaa. Siitä syystä kehottaakin hal- linto kaikkia Osuuskunnan jäseniä saapumaan kokoukseen malmomaan omia etujaan ja toimomme, että tästä lähtien jäsenistö seuraa suuremmalla innolla kauppansa tilaa ja menestystä. R o manie men O suuskaupan Hallinto. ESCÖ25Ei Maatiloja otetaan myytäväksi ja palstoitettavaksi. Lähemmin ^0^ J. H. LUOMA. Q varamaanmittari. Oulu. Kirkkokatu 57. — Puhelin 5 13. @©@©©©©S®0©©© Auulutuksia. Kuluvana vuonna toimitettuun kunnallistaksoitukseen tyytymättö mät jättäkööt siitä tarkastuslauta kunnalle osoitetut kirjalliset muutos hakemuksensa Maistraatille viimeis tään Torstaina kuluvan maalis kuun 24 päivänä kello 12 päivällä. Hakemusten tulee myös sisältää il moitus taksoitetun asunnosta, uhalla ettei hakemuksia oteta tutkittavaksi. Oulun raatihuoneella, maaliskuun 12 p:nä 1910. Maistraatin puolesta: P. W. Snellman. V. t. Huutokauppoja. Hauneimmat kiilat. Tarkimmaf teli»! ja Sopivat silmälasi ostatte halvimmalla K. N. HHIIIBELU ora. myy huokealla Juho Tuomaala. S Kalkkia O Sementtiä, Bore- Q gj Yuorausmassaa, Hg Tilkeitä, Kaakeleita q £2 ja Kaakeliuuneja ^ □ myöp : □ M H. Roininen. □ Ilmoituksia. Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä. SAMPO joka pidetään Kalle Nokelan talossa Pyhäjoen Limingojan kylässä maa liskuun 30 päivänä kello 11 e. pp. myydään 3 lehmää ja vasikka, 1 he vonen, heiniä, olkia y. m. irtainta ta lon tavaraa. Pyhäjoki, 18 p. maalisk. 1910. Kalle Nokela. Keskinäinen Vakuutuslaitos : Turussa. ===== Ottaa Palovakuutuksia, Tapaturmavakuutuksia, Ljjsivakinituksia, Murtovarkausvakuuluksia. Merivakuutuksia ja Moottorivakuutuksia. Eduliiset ehdot! Asiamies Oulussa A. E. Hammar. Ä&, Ouiussa, Osakevhtiö Oman Kannai; 'U Minii I910.