1910 ' 109 QklÄNs WlW 8H B Lurun Levtl häntissn Kanta- ja K^stttnan/ ? Katujen Kalmassa HastapäStä Säästöpankkia f HoimitttS: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun jnlmaöta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Itthelimet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 a^».—7 i^,.) . . . . S4 Toimisto (10—12 a .P. ja S—7 i.p.) 14 41 KaSsakontiori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toim.johtaja 9 91 Hikmshinnat: Turussa PoStik. Koko wuod. ... 3:— 4.— Puoli „ ... 1:60 2: — Aielj. . . . . —:90 1:20 Jrtonaisnumerot 5 p. Hurttn Hehteä peuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Lm^chy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisin ja lau antaisia aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaajan kotiin. Ote almanakasta. Tiistai, syySk. L0 p.: Augusta. Keskimiikko, syysk. 21 p.: Matteus. Sää-olot Turussa. Wiime lauantaina: Lämpömäärä: korkein -s- 13, alin -s- S. Ilman suhteellinen kosteus öl> Tuulen suunta: Eteläinen. Zlurmk», on paistanut: 8 t. 20 m. ToispäiväuS sll«uuntai«a: Lämpömäärä: korkein -j- Uralin -j- 1. Ilman suhteellinen kosteus: -N "/». Tuulen suunta: Läntinen. Aurinko o» paistanut: L t. LS m. Eile» maanantaina: Lämpömäärä: korkein 14, alin -s- 10. Ilman suhteellinen koSteuS: 76 °/^ Tuulen suunta: Lounainen. Luriuko o» paistanut: S t. S m. Lurun Levti psSltää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Ed»sR»«»«» teytSvät Johtaman kirjoituksen paikalla. Hdst«»t«. TSyfi-iStunto syyik. K p. — Miten .esitykset- nykyisin jaetaan. ?«»t«rhg»S?ttely. Aseide» tnonti tielt» Herroilta ZLasostjernalta ja Montellilta vaadittu selitystä S päivän tulneSsa. Aokssntnmismapautt» «hataan. Kenraalikuvernöörin mielestä ovat epä- miewisat kokoukset hajotettavat. F«tyol«a» koulsRotsu». Se lätti on jo ehtinyt saada selville taon jo kasvan sitten olleen ja menneen ko kouksen laadun. A«w «r »»st» -Lingelmike» posti- PoStinhoitaja käyttänyt hyväkseen konttorin varoja I2:n vuo den ajan. WajauS tällä hetkellä läheS 2,000 markkaa. ' N««»« «»trha Makkilassa Jsz vlurhaaavt lapsensa. IiSee» Um«r«iw«.»>t»ettsm«us. Airje N«»««tta. Kirj. Ane. «one. A»rtisteluj«. Kirj. Jnkka. Päivänvaloon tulleita van- Hvja knniagashantoja (2 kuvaa). — Meksikon presidentti Diaz. -..Omitui nen veto-eläin. <>).' ^ > ^ " S). Y. m.. 1910 I^I:o 109 Liztsins Ediiskuiitli. Täyfi istunto syysk. IS p:nä. Klo 10 a.p. alkanut täysi-istunto kes keytettiin, niinkuin viime numerossa kerrottiin, klo 11 valtiopäiväin juh lallista avaamista varten. Kun avaus- toimitukset olivat suoritetut, hajaan tuivat eduskunnan jäsenet valtaistuin- salista ja menivät kokoussaliinsa Palo kunnantaloon iStuutoaan jatkamaan, jolloin käsiteltiin seuraavat asiat: Valitsijamiesten luku määrä Valitsijamiesten lukumääräksi hyvZk syttiin puhemiehistön ehdotuksesta 4S, kutea ennenkin. Maali päätettiin toi mittaa ensi maanantaina (s. o eilen). Maitokunnat. Valtiovarain valiokuntaan ehdotti puhemiehistö 17 jäsentä. Toimitus- ja tarkastusvaliokuntiin hyväksyttiin sa moin puhemiehistöä ehdotuksesta 18 varajäsentä. Makinaisia jäseniä on kum massakin valiokunnassa 9. Lomaa ensi viikon ajaksi sai yksi tyisasioin takia ed. A. Lagerlöf. Istunto päättyi klo 2,35 i.p. Kuinka „esitykset" ny- kyifin jaetaan. Senaatin varapuheenjohtaja kenraali W. M ark o ff lähetti perjantaina eduskunnan puhemiehelle käsikirjeessä miuisterineuvostoa hyväksymät lakieh dotukset Meuäjän alamaisten oikeuksista Suomessa sekä sotilasmiljoouien suorit tamisesta suomen- ja ruotsinkielisinä käännöksinä. Samaan aikaan lähetettiin senaatista eduskunnan kansliaan edusta jille tarpeelliue» määrä mainittuja kään nöksiä. Aseiden tuontikielto. Kerroitt» Masastjernalta ja Mon- tellitt» «aadittu selitystä 8 päi vin knlnessa. Senaatti on tammik. 25 pnä 1902 annetun arm asetuksen «ojalla, jolla senaatille myönnettiin oikeus langettaa senaatin virkamiehiä kurinpitorangais tukseen, vaatinut protokollafihteeri B, Masastjernalta ja määrätyltä esitteli jältä I. Montellilta 8 päivän kuluessa selityksen kieltämisestään varmentaa se naatin tunnettua kirjelmää tullihallituk selle aseitten tuontikiellon johdosta. Kokoontumisvapautta uhataan. AenraaliknvernSörin mielesti «wat epämieluisat »okontset hajotettavat. Kmraakkuveruööri on pyytävyt se naatin siviilitoimituskunuan w. t. päällikköä kiirehtimään lausaonoa an tamista hänen viime heiuäk. 29 pnä lähettämäänsä kirjeeseen siitä, ettei Kuopion läänin kuvernööri SteninS ollnt ryhtynyt mihinkään toimenpitee seen Kuopiossa pidetyn .hallituksen- vastaisen" kokouksen hajottamiseksi. Tukholman konlukokouS. Senaatti o» j» ehtinyt saada sel ville tuou jo kauva» sitten ollee» ja meuueeu kokouksen laadun! Senaatissa esitettiin lauantaina kenraalikuver- »Sörin vaStauS senaatin kyselyyn Tukholma» konlukokoukseu laadusta. Kenraalikuvernööri ilmoittaa kirjeessä, kuten aikaisemmin jo on kerrottu, 1-aueensa Venäjän ulkoministeriö» s ja iskenyt sillä lasta oikealle puolille rintaan, niin että terä tuli ulos se. lästä. Senjälkeen hän oli lähtenyt heti ulos. Lapsi, joka oli noiu 6 kk. ikäi- neu, kuoli pian. Murhaaja vangittiin seuraavana päi vänä Porissa, jonne hän oli mtnnyt markkinoille. Hän ou tunnustanut te konsa, kertoo S. S. Päiwänwaloon tulleita kuningashautoja. On tiedetty, että Fonteoraultin luostariin Pohjois-Rauskassa on haudattu useita Englannin kuninkaita .keskiajalla", 1100-luvulla hallinneita kuuiukaita, ? ^ mutta heidön hautojaan ei ole siellä missään tavattu, jonka tähden luultiin, että > - ue olivat tulleet hämitetyksi silloin kuu Ranskan suuren vallankumouksen myrskyt » ! l' ^ ^ 1700. luvun lopulla tekivät tuhoja Fenteoraultin luostarissakin, miten niin mo nessa muussakin vanhoja muistoja säilyttävässä paikassa Ranskassa. Mutta juuri näinä päivinä on mainitussa luostarissa korjaustöitä suoritettaissa tullut päivän valoon useita kateissa olleita kuningashautoja, nimittäin kuningas Henrik II:n ja ^ hänen puolisonsa sekä heidän poikansa kuningas Rikhard Leijonamielen sekä hänen veljensä kuningas »Juhana maattoman" puolisoa haudat. !^li! Taruisia ja runoissa uljaaksi ritariksi ja suureksi sankariksi ylistetty kunin gas Rikhard Leijonamieli syntyi v. 1157. Wuonna 1189 hän isänsä Henrik II kuoltua tuli kuninkaaksi. Seuraavana vuonna hän yhdessä Ranskan kuninkaan Filip Augustin kanssa läksi ristiretkelle, pyhää hautaa valloittamaan turkkilaisten käsistä. Filip August pian palasi takaisin, mutta Rikhard Leijona mieli suor tti retkensä loppuun asti, voitti sulttaani Saladinin Assurin taistelussa ja sai panna Jerusalemin kruunua päähänsä. Muonna 1192 hän läksi paluu matkalle kotiinsa, mutta sillä matkalla hänen persoonallinen vihamiehensä Itäval lan Leopold herttua otti hänen keisari Henrik Vlm vangiksi. Masta v. 1194 pääsi hän, suorittamalla suunnattomat lunnaat, vapaaksi. Sillä välin oli hänen veljensä Juhana, joka sitten tuli hänen seuraajakseen ja joka historiassa kantaa nimen Juhana maätou, anastanut kuninkuuden Eng lannissa. Syöstyään hänet pois valtaistuimelta ja annettuaan hänelle jalomielisesti anteeksi, soti Rikhard entistä risti- retkitoveriaan. Ranskan Filip Augustia vastaan. Piirittäissään erään uppiniskaisen alamaisensa linnaa sai hän kuolet tavaa haavan ja heitti henkensä v. 1199. — Rikhard Leijonamieli oli saaliinhimoinen ja väkivaltainen mies — oli han hän raa'an ajan lapsi — mutta samalla antelias, jalomielinen ja aina hurjamielisyyteen asti urhoollinen, jonka tähden hän saikin liikanimensä Leijonamieli. Häu oli keskiajan lauluissa ylistetty ritari ja sankari; laulut kertovat moneSta hä nen tekemästään sankariteosta ja seikkailussa, jotka myöhempi historiaututkinto on osottanut olemattomaksi. Nyt, kua hänen kateissa ollut lepokammionsa äkkiä on saatu selville, on hänen 700 vuotta vanha elämäntarinansa taasen hetkeksi jontnnnt nykyajan mieleen. Kuvissamme, tässä näiden rivien yläpuolella nähdään: ylemmässä kuvassa kuningas Rikhard Leijonamielen ja hänen äitinsä ruumisarkut ja alemmassa se avattu hautakammio, josta nuo arkut löydettiin. kautta tietää, ettei kokous luonteeltaan ollut virallinen. Senaatin kysely aiheutui, kuten muistetta- nee, siitä että oli auottu matka-apurahoja kokouksen osanottajille. Asiaa kenraalikuver' uööriltä kyseltäessä ou kokous jo ehditty pi tää, eikä senaatilla näin ollen enää ollut syytä ottaa matkarahojen myöntämis-kysymystä rat kaistavakseen. ZlimIIllkk QnzelmZeo MlikonttorkA. JostinVoitaja käyttänyt Yymäk- see« lonttorin «aroja w«ode» ajan. MajanS tällä hetkellä lähes 2,000 markkaa. Längelmäa postikouttoriu hoitaja Iida Johanna Juvenius on »vangittu seutähdeu, että postikassassa ou havaittu olevan lähes 2,000 mk» vajaus. Häu on tunnustanut noin 12 Vuoden ajaa käyttäneensä hyväkseen postikonttorin varoja. Kassassa on si ten useasti ollut vajaus, mutta sen hän on aina tarkastusten ajaksi peittänyt si ten, että on viivyttänyt postitoimistosta lähetettäviä poStiosoituksia. Viimeksi hän avasi viime viikolla Längelmäen säästöpankille Helsingistä lähetetyn kirjeen, joka sisälsi rahaa 1,040 markkaa. Noin puolet rahoista oli kuitenkin vielä tallella. Längelmäen postikonttorin hoitajan Virkaan on nyttemmin määrätty neiti M. Kyyhkynen. Jälleen onnettomuus ilmassa. Ilmalaiva palannt ja iymifiä «ayingoittunut. Baden-Badenista ilmoitetaan, että matlustajailmalaiva ,.L. Z. 6" (Ilma laiva Zeppelin 6.s) syttyi viime tors taina »uleeu O osissa ja tuhoutui täy dellisesti seitsemän minuutin kuluessa. Ilmalaiva oli klo 11,15 lähtenyt Hu- viretkelle Hcibronniin. Moottorin vi kaantuessa se ei kuiteukaan voinut jat kaa matkaa perille asti, vaan täytyi sen laskeutua maahan Ossissa. Kuu moottori oli saatu korjatuksi ja ilma laivan piti lähteä jatkamaan matkaa tapahtui takimmaisessl moottorissa rä jähdys. Pallo paloi poroksi ja ainoas taan runko jäi jälelle. Kymmenen hen keä sai palohaavoja sammutustyössä. Meksikon tasavalta satavuotias. Meksikossa vietetään näinä päivinä satavuotismuistoa Espanjan ikeestä va pautumisen johdosta. Syysk. 14 pnä 1810 puhkesi nim ensimäinen suuri Meksikon vallankumous pappi Miguel Hidalgon johdolla. Tämä vallankumous synnytti puolestaan pal joa sisäisiä vihollisuuksia, niin että vaSta v. 187? maa pääsi piettämään rauhallista elämää. Silloin piclittii» presidentiksi Porfirio Dioz. joku wielä> kin oa tämän amerikkalaisen tasavallan päänä. ?restde»tti Aorfirio Z>iaz Pinta-alaltaan oa Meksikko noin neljä kertaa niin suuri kuin Saksa, mutta ainoastaan 7 ihmistä asuu ne liökilometriä kohti. Kasvullisuus on oivallinen. Siellä viliellään kahvia, kaakaota, vaniljaa, puuvillaa j. n. e. Kahdesti vuodessa sato korjataan. Sotavoima on kehittynyt niin, että maan turvallisuus va taattu. Ileinen asevelvollisuus 18 ikävuodesta SOmeen on olemassa vain nimeksi kna vapaaksi ostaminen ja sijaisen asettaminen on sallittu; varakkaat eivät sen vuoksi otak- kaau mieskohtaisesti osaa asevelvolli suuden suorittamiseen, joka jää köyhien tehtäväksi. Sitä paitsi rangaistaan maankiertäjiä, kerjäläisiä ja muutamia rikollisia sillä, että otetaan heidät ar meijaan, johon sillä tavalla usein jou tuu alempien yhteiskuutaluokkien van gittuja, sotavangeiksi joutuneita intiaa neja ja yhteiskunnalle vaarallisia ainek sia. Luonnollista ou, että tämmöisessä laumassa voidaan kuri ylläpitää vain mitä aukarimmilla keinoilla. Satavuotisjuhla on tietysti muodos tuva kansalliseksi juhlaksi sekä lisäävä kansan ja armeijaa isänmaallista ja so tilaallista innostusta. Rutto Pietarissa! Aa«pu«gista paetaan Pois. Pietarista ilmoitetaan, muutamaa tohtori Khervajeffia antaneen kolera- ^omisfioonille tiedSkfi, että hänet oli AitsÄttu erään potilaan luo kaupungin keskeisimmissä osissa. Sairaassa näkyi ruton oireita. Potilas on mitä huolellisimmin eris tetty. Mutta huhu oa jo aikaansaanut pakokauhua, ja monet perheet ovat al kaneet lähteä pois kaupungista. Sanomalehdistö käy kiivaasti Odes saa kuuluisan kuvernöörin Tolmatsheffin kimppuun, jonka päätön ja järjetön hal linto ou muuttanut Odessan ja Piaa ehkä koko Venäjänkin Euroopan rutto- pesäksi. Raaka murha Nakki lassa. Isä m«rya»n«t lapse«sa. Viime perjantai-iltana klo 11 aikaan tuli Nakkilassa Tattaraa kylässä itselli sea tyttärea Amanda Erlingia lno ren kimies Kalle Haapanen, joka äskettäin Ulvilan välikäräjillä oli tuomittu Er- tingille maksamaa» lapsen elatusapua. H. oli istuutunut ja jutellut noia pa risen tuntia E:a kanssa, joka oli aset tanut pienokaisensa vuoteensa viereen kehtoon. Heille oli vihdoin tullut pientä kinaa, jolloin H. oli temmannut puukon Wenäjän walttowelka tekee tulevaa tammik. 1 pnä 9,015,756,000 raplaa, s. o. 9 miljardia 15 miljoonaa 756 tuhatta ruplaa, siis Suomen rahassa likemmä 24 miljardia eli 24 tuhatta miljoonaa mk. Sievä summa! Aurkktelujs. Markkinat omat olleer. Hqmin kuuluiwa! menneen. Mäkeä oli paljon, nuoni „sl>ioi ja poikin" kuitenkin eniten. Raitwwamiuissa ajelivat, issiloilla „ookasiwat"; uskalsipa joku automopiiliiukiu mennä. Iltamyöhällä sitten katuja pitkin kulkimat, välistä salaa käsikä dessä pasierailivat ja lopuksi »elämiin ku viin" lähtivät. Maskun kuppari-Liisa, joka aina pistäytyy kaupungissa käydessään ter vehtimässä meidän talon saunottajalarta, ker toi, että noista markkinakämelyistä ei kos kaan hyvää seuraa. Miimekin vnouna oli Santalan Miinan käynnistä Turuu markki noilla ollut se seuraus, että Miina sitten sat .elämän kuvan' hoitaakseen No niin, sekalainen on seurakunta. Mikä mistäkin tykkää. MS ja muu muijan ainakin tykkäämme kah vista. MaiStaa selmästi sitä aikaa, jolloin kahvinaulau sai melkein ilmaiseksi. Mutta uyt ou toiSta. Kahviuhinta on noussut aina kolmellakymmenellä pennillä kilo. Niin että kahvin juominen alkaa olla tyylistä lystiä. Naapurin vanhapiika Serafiina sanoi enneu jnoneensa 21 luppia päiväsiä, mutta nyt täy tyi supistaa 18 kuppiin, ja se oli sellainen suru ja murhe sille flitalle, ettei kolmeen yö hön ollut saauut unta silmiinsä lainkaan. An noin Serafiinalle sen neumon, että käivisi wä- hän useammin kylässä kahmiiuontiaikana, niin tulisi uuo kolme poisjäänyttä kuppia korma- tutsi. Se ueumo on nyt antanut Serasii- ualle unta. Niin tapahtukoon myös muille! Ihmiset ovat aivan merkillisiä, ainakin nuo tulli-ihmiset. Tampereen tullinhoilaian virkaa haki 11 herraa. Kolme niistä pan tiin ehdolle ja ö jäi ilman. Nyt omat nuo 8 valittaneet — Markosfin senaattiin ja pyytäneet päästä ehdolle mainittuun virkeän. Luulevat kaikki pääsemänsä, ja kuitenkin yks- vaan paikan saa! Minusta se on noille ö:lle tulliherralle häpeätsi, etteivät luora tullihal lituksen arvosteluun, waen metoamat Mar- kosfiin ja hänen heimolaisiinsa. ^..Minä rakastan Suomea ja teen kaiken rakkaudesta Suomeen." Niin on äsken lau sunut (pidättäkää nauruanne) — senaattori Mar kosi. Hänkö rakastaa maatamme! Kyllä se todellakin on ihmeellistä rakkautta. Tahi tahtoneeko herra Markosi uskotella meitä, — jota hän kurittaa sitä häu rakastaa? — Ei, se naula ei wedä! Hämmästyttämän pit källe menee tämä senaatin „pää" luulotteluis saan. Onneksi meille, ettemme niin pitkälle mene, vaan säilytämme kokemuksen kautta saavutetun uskon nykyisen senaatin n. s. rak kaudesta. Helsingissä ei ole hymä lapsensa kanssa kävellä. Sillä poliisi on heti paikalla nis kassa. Niinpä viime viikolla kun eräs kon duktööri kameli 4-muotiaan tyttärensä kanssa Eläintarhan tiellä, tuli kaksi naisylioppilasta häutä vastaan ja epäillen jotain simeelliiyys- rikosta oleman tekeillä, ilmoittimat he asiasta poliisille — ja poliisi wei ijän lapsineen pr- liisikamariin. Konduktöörin palivelija ei saa nut poliiseja uskomaan, että kyseessä olemat ovat isä ja tytär. Wasta lisätovistusten kautta pääsi isä lapsensa kanssa kotiin! Sellaista siellä on. Liiallisuuteen kaikki menee. Onneksi ei poliisi mielä Turussa mi nua ottanut talteen, kuu eilen tyttöni kanssa kuljin Linnankatua. Me siis elämnie „ioa- paammin" kuin Helsingissä. Jossakin siis pääkaupungin edellä! Jukka. MtkeNn lääni» raaninsty- teeritst oa senaatti nimittänyt lakit, kaud Samuli Kosken.