ti: o 114 1010 T-T -»• «s», tlk> I KTJ. Maanantsir.a Lokafeuur 3 psSvärs. rohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. HaSSÄ 21 Traia. Kiin teimistökauppoja Maaumittaustoimia y. m. qolta makuuttaminen". Mahmistetta- maksi anotun yhtiöjärjestysehdotuksen mukaan ..Palomakuutusosakeyhtiö Poh- jolan tarkoituksena on myöntää sekä kotimaassa että ulkomailla makuutuk- sia palon, salaman ja räjähdyksen wa- hingolta, murto- ja markausmakuutuk- sia, takausmakuutuksia, lasimakuutuksia, armomakuutuksia, keskeytymismakuu- tuksi (chomage) ja jälleenmakuutuksia makuutusliikkeen eri aloilta paitsi hen- kimakuutuksissa". — Suomen yksityisomaisuuk- sien yhteinen arwo. Maisteri Os- kari Amere on yhteiskuntataloudelli sessa aikakauslehdessä julaissut tietoja Suomen yksityisomaisuudesta. W. 1903 laskee tutkija yksityisomai suuksien jakaantuneen seuraamasti: Maanmiljelyskiinteimistöjä 3000 milj. mk., muita kiinteimistöjä 120 milj. mk., kauppakiinteimistöjä 670 milj. mk., kauppalaimasto 59 milj. mk., maan- miljelyskiinteimistöjen elämä irtain omaisuus 282 milj. mk., maanmiljelys- kiinteimistöjen kuollut irtain omaisuus 100 milj. mk., marastot skauppama- rastot, jymämarastot y. m.) 284 milj. mk., muilla elinkeinon aloilla käytetyt mälineet, koneet y. m. 130 milj. mk., yksityissaatamat, maltiolla olemat rahat ja armopaperit 82 milj. mk., yksityis saatamat maltiolta 345 milj. mk. Dh- teensä 5,477 milj. mk. Tästä summasta on otettama pois yksityismelat maltiolle y. m., jotka omat yhteensä 372 milj. mk. Loppusumma on siis 5,105 milj. mk. Asukasta kohti lankee siis l,800 mkan omaisuus. Merrannon muoksi mainittakoon, että Saksassa ja Ranskassa tekee se noin 7,000 mk. asukasta kohti. Isossa Bri- taniassa noin 8,000 mk. sekä Pohjois- Anerikasta 6,500 mk. — Eduskunnan asemasta Birsh. Wjedomostin Helsinqinkirjeen maihtaja kirjoittaa lehdelleen seuraa maa: Mitä tulee eduskunta mielä teke mään? Wiralliset piirit eimät tahdo hajoittaa maltiopäimiä, koska päämi nisteri, kuten täällä kerrotaan, mas tustaa maltiopäimien hajoittamista Salloin kämisimät tarpeellisiksi maltio päimäin juhlalliset päättäjäiset malta istuinsalissa, mutta sitä juhlallisuutta ei myöskään tahdota suoda nykyisin eduskunnalle. Pakottaa edusmiehiä istumaan Helsingissä kaksi kuukautta ei myöskään somi, sillä edusmiehet hajoamat kuitenkin kotiseuduilleen ja palaamat takaisin kuin näkemät sano malehdistä ilmoituksen siitä, että pu hemies on määrännyt pidettämäksi istunnon. Heille olisi siis suotta mak- settama edusmiespalkka. Mikä menettely katsotaan sopuvim- maksi tällä hetkellä, on mielä tiety- mättömissä. Gulun kaupungista. pieniä havaintoja vlnnaista. Kirj. —i—n. «Iatk.» Metsäherroista eli „wors mestareista." Täällä suurten ruununmetsien kellä elämien ihmisten toimeentulo on monella tamalla riippumainen ruunun- metsistä. Siksipä omatkin noiden met- sien hoitajat, ..morsmestarit", suuria herroja, merkitsemiä miehiä sydänmail- la. Heidän mallassaan tai mielimal- kissaan näyttää seudun asukkaan mie- lestä oleman antaa, myydä tai kieltää joka risukin ruununmetsässä. Tässä asemassa ollen omat ..morsmestarit" luonnollisesti alituiseen kansan arwos- lelun alaisina ja puheenaiheina. Eikä näytä kansanmies useinkaan ymmärtä- män metsäherran tarkotuksia ja menet- telytapaa. Mahtanematko sitten met sänhoitajat paremmin ymmärtää kan san asemaa ja sen tarpeita? Lienee lupa kertoa tässä muutamia kansan armosteluita ja tuomioita lisää- mättä niihin mitään omasta puolesta. Ehkäpä niissä on jotakin opettamais- takin. Muuan manha isäntä armeli, etta — Hiippakunnan uutisia (Kuo pion). Katekeetta P. I. Pöntisen ma- lituksen Kuolajärmen kirkonkokouksen miime kesäkuun 24 pnä tekemistä pää- toksista, joilla seurakunta kieltäytyi myöntämästä malittajalle ylöspitoa kouluaikana ja korottamasta palkkaa katekeetoille, on tuomiokapituli päätök- sellään m. k. 22 p:nä jättänyt huomioon- ottamatta perusteettomana. Oulunsalon kappalaiselle I. N. Me- renheimolle on tuomiokapituli m. k. 29 pnä hänen omasta pyynnöstään myön- tänyt eron Oulunsalon kappalaisen mi- rasta, lukien t. k. 1 pstä ja määrän- nyt hänet samalla samasta ajasta läh- tien toistaiseksi Oulunsalon uuden kirk- koherrakunnan m. t. kirkkoherraksi. Samalla on Oulunsalon uuden kirk- koherrakunnan kirkkoherranmirka julis- tettu haettamaksi 60 päimän kuluessa, lukien m. k. 29 p:stä, mainittu päimä lukuunotettuna. — Pohjois-Pohjanmaan ensi maisen (Limingan) kansanopis ton kannattajayhdistyksen Umosi kokous pidettiin miime perjantaina klo 12 päimällä Oulun palokunnanta- lossa. Esitettiin muosikertomus pai- nettuna, ja hymäksyttiin se muistutuk setta. Samoin hymäksyttiin opiston miime toimintamuoden tilit tilintarkas- tajain rehtori S. Dahlströmin ja insi- nööri I. Karhin lausunnon mukaisesti. Luettiin julki tulo- ja menoarmio ensi toimintamuotta marten ja päättyi me- noarmio 12,752 markkaan 9 penniin. Tehdyn tuloarmion mukaan riittäisi- mät tulot menojen peittämiseen edelly- tyksellä, että Oulun kaupungin mal- tuusto edelleen myöntää anniskeluyh- tiön moittomaroista kannatusta saman merran kuin ennenkin eli 1,500 mark- kaa. Toimitetussa uutismaalissa johto- kuntaan malittiin marsinaisiksi jäseniksi eroamismuorossa olemat rehtori S. A. Westerlund ja maanmiljelijä F. P. Matturi uudelleen ja niinikään eroama marajäsen kauppias I. Santaholma. Tilintarkastajiksi malittiin hrat I. Karhi ja W. Huhanantti sekä mara- tarkastajiksi hrat S. Dahlström ja F. F. Ruotsalo. — Kolmattakymmentä talon- omistajaa oli miime perjantaina maistraatissa mastaamassa rakennus- lautakunnan kemättarkastuksessaan te- kemien muistutusten johdosta. Kuten ennenkin, melmoitettiin talonomistajat laittamaan kuntoon pöytäkirjassa mai- nitut miat kartanoissaan ja rakennuk- sissaan 50 mkan sakon uhalla ennen heinäk- 1 päimää m. 1911. — Mylläkkä Tnowilan karta- tanolla oikeuden käsiteltäwänä. Miime perjantaillisessa raastumanoi- keudessa oli jälleen mastaamassa myllä- kästä Tuomilan kartanolla työmies An- ders Oksa ja maimonsa Sosia, joille Tuomila maati edesmastuuta pahoin- pitelystä ja kunnianloukkauksesta. Tä- hän yhtyi yl. syyttäjäkin, maatien mie lä sanotussa mylläkässä läsnäolleelle työmies A. Haapalaiselle edesmastuuta juopumisesta. Mielä kuulusteltiin erästä todista- jaakin entisten lisäksi ja kämi selmille, että Oksan maimolla olisi ollut poskes- saan jo ennen haama, jonka hän oli mäittänyt Tuomilan siihen iskeneen ja että sama maimo oli hyökännyt Eriika T:n kimppuun, potkien ja rumasti hauk- kuen häntä ja lisäksi, että Oksa oli lyö- nyt yllämainittua Haapalaista silmä- kulmaan. Mellakoitsijat olimat kaikki olleet juomuksissa. Tämän kaiken sanoi Tuomila tapah- tuneen hänen mennessään rähinää aset- tamaan, pysyen oikeuden kysyttyä en- tisessä »vaatimuksessaan ja „että Oksan perheen on muutettama kokonaan pois paikkakunnalta." Oksa, joka ei sanonut ..edes russa kallekaan" koskaan pahaa tehneensä, maati kanteen aiheettomana kumoamista. Oikeus katsoi todistajien lausunnos- ta selmille käyneen, että Anders ja So- sia Oksa olimat mainitussa mylläkässä olleet juomuksissa ja että Sosia Oksa oli pahoinpidellyt Tuomilan maimoa, loukaten lisäksi hänen kunniaansa, mut- — Kaljatehtaittcn tarkastajat. M. k. 29 pnä on läänin kumernööri määrännyt kauppias M. M. Matlei- nin tarkastajaksi Kemin kaupungissa sijaitsemaan N. A. Kuuren sekä Kemin maaseurakunnan Lautiosaaren kylässä sijaitsemaan I. Kanniaisen kaljatehtaa- seen. — Kiimingin kunnan uudelle kansakonlnpiirijakoehdotukselleon pyydetty kumernöörin mahmistusta. Ehdotuksen mukaan tulee kunta jaetta- maksi miiteen kansakoulupiiriin, mm.: Huttulan, kirkonkylän, Hurun, Sydän- maan ja Iäälin piiriin. — Perintökirjan on senaatti m. k. 24 p:nä antanut: talolliselle Jaakko Jsraelinp. Haapa- niemelle puoleen Sipolan V* manttaa lin kruununtaloa n:o 13 Iin pitäjän Tannilan kylässä; talolliselle Juho Abram Räisäselle Huhdan 1 /s mantaalin kruununtaloon n:o 33 Pudasjärmen pitäjän Hetetjär- ta mitä Haapalaiseen tulee, katsoi oi-1 markasta. — Ikäwä main. että kaiken keus, ettei hänen juopumistaan oltu to- tulen aiheuttaman mahinqon päälliseksi, teennäytetty. ehtimät ennen palokunnan saapumista Asian näin ollen tuomitsi oikeus An- muutamat liian innokkaat pelastajat ders Oksan juopumisesta 20 mkan särkeä melkein kaikki kadunpuoleiset ik- sakkoon ja maimonsa niinikään juopu- kunat ja osan niistä aiman raami- misesta, pahoinpitelystä, kunnianlouk- neen. kauksesia ,ht. «o mkan sakkoihin ja ^ LnotfiPäiiMttö Sams.noff molempien suorittamaan oikeudenraqntl- ^ lauantaina poStijunalla [«■ : j ra Iifaffi todistajien Tarkastettuaan eilen täkäläisen luotsi- palkkiot. aseman, jatkoi hän klo 11 a. p. luot- — Muutoksia Kalewan toimi- silaima „Walmojalla" matkaa pohjoi- tnksessa. Kalema kertoo, että toimi- seen. tuksesta erosi miime perjantaina leh- ^ Kaidetta k°..l »ihin"t,hd!s. den mastaama ^ to.m. taia Jaa ko . näyttely Oulussa. Tai- T-rmo. ,oka s.ma on ollut 11 muotta. ^ yhdistys on järjestänyt Lehden mastaamaks. ,o.m.tta,aks, on ^ «nolaan kiertämän jäljennös- kutsuttu ma,ster, Kaarlo S°w,,°rw>. oululaisten nähtämäksi. >oka astu, toimeensa mnme lauan-ama. katsomista suur- Hra S on to.m.nut tata ennen Kuu- (en mestarien Michelangelon, Hol- samon kanjanoplston >ohta>ana. beinin ja Milletin taulujen jäljennök- Toislenlm toimlttajam ja johtokun- ^ niitä onkin jälkimäisen osalle nan malilla on irtisanominen tapahtu- ^ Mielä on näqttelysiä nm mutta h- kuulumat kmtenk.n I ^ tunneluiden Edelfeltin. Gallenin ryhtymanedelleen lehden palmelukjee -! monen muun taulujen jäljennöksiä. I r0t > n fpläsfä; — Äiti poikaansa ivastaan. Näyttely on miikon ajan 50 pennin talolliselle Frans Petter Tuomaanp. Työmiehen maimo Maria Aström maksusta amoinna yleisölle klo 10—3 PöMpuulle Pöytäpuun Vs manttaalin täältä on ilmoittanut täkäläiselle po- ja 4—6. kruununtaloon n:o 29 Pyhäjoen pitä liisilaitokselle, että hänen poikansa Otto Kaikkien kaupunkimme koulujen op- jg n Liminqanojan kylässä; Aström oli anastanut miime kuun lop- pilaat saamat opettajainsa kera ma- talolliselle Aappo ja Herman Juhon- pupuolella hänen asunnostaan kaikel- paanpääsyn näyttelyyn. Kullekin kou- p0 j at Rytköselle kolmannekseen Tahko laista tamaraa noin 51 mkan 60 pen- lulle määrätään erityinen näyttelyssä x^rmen V» manttaalin kruununtaloa nin edestä ja että markauteen osallisena käymisen aika. — Taulutilauksista n:0 40 Haapajärmen pitäjän Kuusaan olisi myös ollut työmies A. Määttä, antaa lähemmät tiedot rma Hilkka kylässä: Anastetusta omaisuudesta on kummin- Rantaniemi. talollisille 9auri ia ^utio Turveiselle "•U" Jf 1 ". - Saitualiifc. Lauantaina JÄÄÄäSL varkaus tulee esille raastumanoueu- ruotsalainen parkkilaima n:n 7 Puolangan pitäjän Askanmäen „Elsa", tuoden Etelä-Amerikasta toi- kylässä; sekä — Pidätetty tväärentäjä. Po- minimi „Weljekset Äströmille" suola- talolliselle Matti Tuomaanp. Huota- liisi on pidättänyt Oulun maalaiskun- tuita muotia. Eilen saapui taas tans- nlle "/12 osaan Korpelan 1 ,k manttaa- nasta oleman työmies A. Pelkosen kalainen höyrylaima „Aleksi", ottaak- lm kruuuuntaloa n:o 8 Kuhmoniemen syystä, että hän määryydellä oli nos- seen Marjakasta ja Pateniemestä sa- pitäjän Lentuan kylässä. tanut työpaikastaan 50 mkaa. Sa- hattua tamaraa, alotettuaan lastauk- i* tuusuus malla henkilöllä on mielä muitakin sensa Torniossa. U~. JlnSJn Ä r -a W. k. 1 i paimana antamallaan paa- asioi a, l ! — Warkaus. Hietasaaressa ma- töksellä on läänin kumernööri uskonut tulemat oikeudessa «asiteltamakii. ra gtettiin miime perjantain ja lauan. 1911 mnoden alusta alkamaksi miisi- — Äkillinen kuoleman tapaus, tain mälisenä aikana työmies Aleksan-1 muotiskaudeksi Pudasjärmen kunnassa Miime perjantaina kohtasi äkkikuolema j teri Kyllösen asunnosta rahakukkaro, l sijaitsemissa kyytilaitoksissa: Ritolan muurari H. Hautajärmen parissakym- sisältämä 52 mkaa rahaa. seuduilla kestikiemaritalonpidon ja mar- menissä olemaa palmelijatarta Hilma csirm; tnievatQut faiitoiitinin sinaisen kyydityksen tvlolliselle Juho Juntusta. Biainaja.. joka. oli j«> t|0- L, uceHa> eilen ^ulla ilmestyi Ritolalle. Seppälän tienoilla keslikie- anyt lehmät >a suor ttanut nametassa ^ ^ maritalonpidon ,a mar>,na^en kyydi- toimensa, men. s-n,alk--n yliselle he - kunnallissairaalan ja rautatien ttzksen talollis-ll- uho Rantalalle. ^'mälisessä metsikössä. Koira, olimat Sanka an mmmx alkanut kuulua, lähdettiin etsimään ja ^^tä väw^ ajaneet löydettiinkin kuolleena mainitusta pai->^n sellosta pam ajaneet. kasta. Paikalle kutsuttu lääkäri ei tietysti moinut muuta kuin todentaa kuoleman- tapauksen. — Mainaja kuului olleen kaatumamikainen. Tilatkaa A a i k u. pidon ja marsinaisen kyydityksen talol- liselle Juho Repolalle, Kotölän tie- noilla kestikiemaritalonpidon sekä mar- sinaisen ja ylimääräisen kyydityksen ta lolliselle Taneli Nynäsille, Korennon seuduilla kestikiemaritalonpidon ja mar- sinaisen kyydityksen talolliselle Sakari Törrölle, Pintamon tienoilla kestikie- maritalonpidon ja marsinaisen kyydi- tyksen talolliselle Tuomas Pintamolle, Riekin seuduilla kestikiemaritalonpidon - Kuollut. Eilen kuoli Tornios- sa himuttaman keuhkotaudin murta- mana täkäläisen suomalaisen yhteis- ^'w!^Ijoka lokakuu» alusta lkmsena. Laplkaytyaan Tornwn al- m £ n ll)uo ^ cn loppNttll Nlak- kelskoulun tul: han täkäläisen yhtels- ^ rT koulun kuudennelle luokalle. Miime saa aitt^astaa ybfcctt (t) I muonna pakotti hänet kumminkin hei- ' kontunut termeys keskeyttämään kou-' lunkäyntinsä ja hakemaan parannus- ta Takaharjun keuhkotautiparantolasta. Palattuaan sieltä miime syksynä oli hän siinä määrin mirkistynyt, että | — Lääninwirkamiehet. Taimal dityksen talolliselle Fredrik Riekille, Ikosen tienoilla kestikiemaritalonpidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyy- talolliselle Antti Liekolalle, )tiemelän seuduilla resermitalonpidon ja siihen kuuluman kyydityksen talolli- selle Kalle ^INemelälle, Haarahiltusen tienoilla resermitalonpidon ja siihen kuu- luman kyydityksen talolliselle Emert seudun kestikiemariin: talolliset Juuso Sankalan ja Aukusti Hanhela: Ko rennon seudun kestikiemariin: talolliset Olli Tolkkisen ja Aukusti Niskasen: ja Pintamon seudun kestikiemariin: talol- liset Aukusti Hakalan ja Antti Iso- mursun. W. k. 28 p:nä antamallaan päätök sellä on läänin kumernööri uskonut 1911 muoden alusta alkamaksi miisi- muotiskaudeksi Iin nimismiespiiirissä sijaitsemissa kyytilaitoksissa: Iin kun- nassa Iin kirkon eli Räinän seuduilla kestikiemaritalonpidon sekä marsinaisen ja ylimäärisen kyydityksen talolliselle Kalle Rajalalle, Iin aseman eli Per- nun tienoilla kestikiemaritalonpidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen talolliselle Heikki Kalemalle, Siuruan seuduilla kestikiemaritalonpidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen talolliselle Niiles Niemelälle ja Huhta lan tienoilla resermitalonpidon ja kyy- dityksen talolliselle Jaakko Haapani^- melle, Olhaman kappelissa Olhaman rautatieaseman seuduilla kestikiemari- talonpidon ja marsinaisen kyydityksen talolliselle Adols Tassille sekä Kuima- niemen kappelissa Kuimaniemen rauta- tieaseman tienoilla kestikiemaritalonpi- don ja marsinaisen kyydityksen talolli- selle Herman Määräkankaalle. Mai- nituista toimista tulee muotuisena kor- mauksena suorittaa Rajalalle Iin kunnan 700 mk. 74 p.. Lumijoen kunnan 26 mk. 92 p. ja Kuimaniemen kunnan 72 mk. 34 p., Kalemalle Iin kunnan 900 mk., Niemelälle Limingan kunnan 800 mk.. Haapaniemellä Iin kunnan 395 mk., Sassille Iin kunnan 300 mk. ja Määräkankaalle Kuimaniemen kunnan 380 mk. DV" ^trlvoisia lehtemme kuukausi- ja neljännesivuosi- kerran tilaajia Pyydämme ajoissa uudistamaan tilauk- sensa, jottei keskeytystä leh- den jakamisessa syntyisi. mnme kemätlukukautena yritti uudelleen kosken piirin nimismies Gust. Rud. t fl Sn kuuluman kouluun. Tätä ei hän kumminkaan jak- Hernberg on lääkärintodistuksella näy-1 sanut kuin parin kuukauden ajan, kun- tetyn sairauden takia saanut mirkama- kyyd tyksen mume " el s J.. nes kalmama tauti taas sai moiton. pautta kahdeksi kuukaudeksi t. k. 1 p:stä Ahkeralla ja tunnontarkalla työllään lukien ja on hänen sijaisekseen saamutti hän opettajiensa suosion ja aikaa määrätty ylioppilas Einar Mae- w°k°'°---a käydään tomeriensi. nerder.. »nnan m. 86.». - L-hum- smmÄ hm. _ Tuomarit. Samalla kuin Tyrnämän knnnan 20 mk.5S p..Tem- ta allinsa leskirouma ^ojesina Ka,an- AZcialan homioikeus on mapauttanut mekien kunnan MN mk. 4 p. ja Li- der Tormossa ja kaksi mchea. Salon tuomiokunnan tuomarin Fredrik minqan kunnan 1,040 mk. 41 p.. Re- Tuli Pääsi Malloilleen mii- Grönroosin pitämästä kuluman muo- polalle Lumijoen kunnan l,500 mk., me lauantaina klo 2 päimällä täällä den lakimääräiset syyskäräjät Siemin Nynäsille Pudasjärmen kunnan 2,300 Kirkkokadun marrella olemassa A. ja Dlimieskan pitäjäin käräjäkunnassa, mk., Törrölle Tyrnämän kunnan 1,574 Kaakisen talossa n:ro 73, erään siellä on homioikeus määrännyt maratomari mk. 43 p. ja Pudasjärmen kunnan asuman itsellisnaisen Kaisa Nemanojan Torsten Grönroosin kihlakunnanoikeus 425 mk. 57 p. Pintamolle Pudasjär- asunnossa hänen ollessa silloin kau- den puheenjohtajana toimittamaan wen kunnan 1,800 mk., Riekille saman pungilla. Tuli näytti saaneen alkunsa mainitut käräjät. kunnan 1,100 mk., Liekolalle saman eteisessä olemasta ruoka- ja maatesäi- Samoin on homioikeus mapauttanut kunnan 350 mk.. Niemelälle saman liöstä, josta kuljetaan Minnillekin, Tornion tuomiokunnan tuomarin ho- kunnan 350 mk., Haarahiltuselle sa- missä se ehti päästä melko mauhtiin, mioikeudenasessori Selim V. Steniuk- man kunnan 500 mk. ja Koimulalle polttaen ja hiillyttäen minnin ja mai- sen sattuneen sairauden takia loppuun- fatrtan kunnan 390 mk. Samalla on nitun säiliön aiman piloille ennen pa- saattamasta m. k. 13 p.nä alkaneira kumernööri määrännyt seuraamal talot lokunnan paikalle tuloa. marsinaisia syyskäräjiä Ylitornion pi- apuritaloina suorittamaan ylimääräi- K. Nemanojalta, jonka omaisuus läjän sekä Turtolan ja Kolarin kap- sen kyydityksen: Ritolan seudun kesti- oli aiman makuuttamatonta, paloi it- pelien käräjäkunnassa sekä määrännyt kiemariin: talollisen Aukusti Jussilan seltään ja pojaltaan Minnillä säilyttä" homioik. ausk. Mille Rahkosen kihla- ja Ylikiimingin kunnassa sijaitseman mänsä kaikki maatteet y. m. tamaraa. kunnanoikeuden puheenjohtajana jatka- Palokankaan tilan haltijan: Seppälän Talo oli kyllä makuutettu kaupunkien maan ja lopettamaan mainitut kärä- seudun kestikiemariin: talolliset Matti yleisessä palomakuutusyhtiössä 3,900 > jät. j Pöykiön ja Antti Äijälän: Sankalan taiMlMfl SMckallt. Päätetty perustaa ensi käsit- telyssä. Miime syyskuun 29 pnä pidetyssä marsinaisessa kuntakokouksessa Hauki- putaalla päätettiin laillisella äänten enemmistöllä asettaa kunnanmaltuusto :unnan asioita hoitamaan. Ehdotusta vnnatti 21 kuntalaisia 232 ^ äänel- ä ja mastusti 13 kuntalaista 100 äänellä. Useat saapumilla olkistakin untalaisista eimät ottaneet osaa äänes- ykseen. Tämä päätös maatii mielä, moimaan astuakseen, että toinen mar- sinainen kuntakokous äänten enem mistöllä sen hymäksyy. eiköhän ne morsmestarit kaikki ole sel laisia aatelisten ja muiden ..herskapien" poikia, jotka eimät mihinkään muuhun toimeen ole kyenneet eimätkä kelman- neet. Toisen mielestä ei niillä ole mitään tietoa laista eikä oikeudesta. Aksi metsäherra sumaitsee ja sallii sitä, mitä toinen jyrkästi kieltää. Toisen metsänhoitajan alueella menetellään aiman päinmastoin kuin toisen mieres sä olemalla alueella. Oukeusjuttu^a on „morsmestareilla" joka käräjillä, mutta melkein poikkeuksetta ne ajamat asiansa taitamattomasti, saattamat ruunua mahinkoon ja hämiämät enim- missä jutuissa. Kertoja sanoi 18 muotta olleensa lautamiehenä käräjillä ja hymin tuntemansa nämä asiat. Kymmenkunta niitä on, sanoi hän, joka käräjillä ollut, mutta hän ei muis ta koko ajalta kuin yhden, joka mähän lakiasioita ymmärsi. Ja mieläpä hän uuli, että niillä on omat lakinsa, jot- a omat ristiriidassa yleisen lain kanssa. Aleinen tuntuu oleman se mielipide, että metsäherroilla ei ole työtä kuin nimeksi. Aksi heidän mielestään möisi loitaa kymmenen tehtämät. Kun on maan kunnolliset ja luotettamat met- änmartijat, niin ne moimat hymin ruununmetsät martioida ja hoitaa pal- on mähempien melsäherrain johdolla. Eräs makama isänsä tuumi, että tuntuu siltä kuin koko metsähallitus ja metsäherrat olisimat mihamielisiä kan- salle. Nuoret metsäherrat käyttäyty- wät mielä mäliin niin, että, kuten ukko sanoi, „napit tahtoo toisinaan takista pirskahdella main harmista ja suuttu- muksesta, kun nuoret pojat edessä räy- hää." Kerrottiin, että muuankin met säherra ottaa mastaan asioille tulemia isäntiä istuen keinutuolissa toisessa huoneessa selin mieraaseen, joka saa seisoa toisen huoneen omensuussa. Sieltä herra kysyy ja mastailee nou sematta tai kääntymättä asialla oleman puoleen. Lautamies, josta äsken mai- nitsimme, oli metsäherrain toimista tullut siihen käsitykseen, että metsähal- lituksella ja metsäherroilla on aiman itsenäinen muusta hallituksesta riippu- maton asema. Senpätähden hän kes- kustelun lopuksi nousi ja sanoi paina- masti: „Minun mielestäni pitäisi lak- kauttaa metsähallituksen ja metsäher- rain itsenäinen asema ja liittää inet- sien hoito muuhun hallitukseen." Hallitukseen oli kansalla mielä luot- tamusta. Simukulkema matkailija ei moi sa- noa, mikä edelläkerrotusta kansankäsi- tyksestä on aiheetonta, mikä taas ai- heutuu todellisuudesta. Keskinäistä ymmärrystä näkyy siellä kuitenkin sel- mästi puuttuman. Saulusta ja soitosta sydän> mailla. Jstuessamme talon kamarissa muuan- na snnnuntai-iltana kaukaisessa yli- maan syrjäkylässä tuli luoksemme ta- lon tytär ja kysyi, haluaisimmeko kuul- la laulua. Kylän nuoret kuuluimat usein sunnuntai-iltoja laulellen kulut- taman. Malmiithan me siihen oli»n- me. Ujostellen astui sisään kymmen- kunta neitosta, pistimät meille kättä, niijasimat ja asettuimat hameitaan so- mitellen istua nöpöttämään. Ja pian alkoimat he heläytellä lauluja toisen toisensa jälkeen. Ensin tuli tuttuja isänmaallisia lauluja, kuten „Olet maamme armahin", »Suloisessa Suo- messamme", „Maa pontema" j. n. e. Useimpiin osasimat tytöt sanat kaikkiin säkeistöihin alusta loppuun. Nuotissa oli siellä täällä tamanmukaiset kiekauk- sensa ja kansanomaiset muutoksensa. Hurskaan kiertokoulunopettajan, joka oli laulut alkuaan opettanut, masaran jälki tuntui selmästi monessa paikassa. Nimpä esimerkiksi oli Runebergin tun- netussa „Joutsen" laulussa muutettu sana lempi sanaksi usko, missä main mähänkin kämi päinsä. Ja Erkon lauluun „Minne käy tuulen ilmassa tie" oli liitetty jokaiseen kysymyksiä sisältämään säkeistöön asianmukainen mastine. Ei ollut saanut jäädä oppi lasten mieleen mitään omia ajatuksia herättämiä kysymyksiä. Tähän tapaan: „Jhminen minne, minnekkä hän? Minnekkä rientää ihmisen henki. Tiedätkö sen?" ..Mieraaksi syntyy ihminen tänn'. Taimaaseen kotiin kuoleman jälkeen Rientääpi hän." Lopuksi lauloimat tytöt uskonnollisia lauluja. Ne kuulustimat enimmäkseen oleman pelastusarmeijan lauluja mals- si- ja rekilaulusämelmineen. Marsinaisia kansanlauluja eimät ty- töt tuntuneet osaaman muita kuin pii- rilauluja ja niitäkin mähän. Mitäpä he niillä tekemät, armelimat he. Man- hemmat eimät salli minkäänlaista nuo- rison seurustelua eikä miattomintakaan yhteistä ajanmietettä. Ei maallista laulua eikä kanteleen soittoakaan, jota jotkut pojat kuuluimat osaaman, sallit- taisi. Kaikkea muuta kielletään ja es- tetään paitsi työntekoa ja joutoaikoina kotipirtin penkillä istumista. Man- pi mäki on näet järjestään lestadio- laista. Kaksi kertaa main koko kesänä sanoimat tytöt nuorison yhdessä olleen ja leikkineen lähellä olemalla sillalla. Ja komat porut olimat tytöt niistäkin kerroista saaneet, maikka pojat olimat etupäässä olleet. Armaahan sen. Piirilaulut täällä olimat samoja — Haukiputaan kunnan Mar sinaisessa kuntakokouksessa miime syyskuun 29 pnä käsiteltiin m. m. seuraamia asioita: Kunnallislautakunnan jäseniksi ma- littiin ivuorossa eroamain talollisten Alsred Tynnyrimäen ja Erkki Pietilän sijaan talolliset Aukusti Runtti ja Jaakko Kimari, sekä marajäsenen Mat- ti Jsojämsän sijalle talollinen Eerik Granlund. Haukiputaan kylän kansakoulun joh- toluntaan malittiin eroamat jäsener kauppias Isak Kauppi ja talokas Erkki Ollila uudelleen. Kellon kylän jobto- kuntaan samoin eroamat talolliset Erk ki Pietilä ja Jaakko Annala uudelleen. Holhouslautakunnan jäseneksi malit- tiin muorossa eroama talollinen Lauri Kokkare uudelleen. Kunnallisten tilien tarkastajaksi ma- littiin muorossa eroama talollinen Joel Manninen uudelleen. Lainakirjaston johtokuntaan malit- tiin eroama talollinen Tuomas ^>olma uudelleen. Haukiputaan ja Kellon lahkokuntain yhteisten maiden johtokuntaan malit- tuttuja lauluja, joita Oulun seuduilla lauletaan. Jonkunmerran muutoksia ja joku uusi märssy niissä kuulusti oleman. Limojärmen rannalla Kuusamossa tapasimme eräässä talossa taitaman kanteleen soittajan. Hän oli parissa- kymmenissä olema talollisen poika. Kiertokoulunopettajalla oli hän nähnyt kanteleen ja kuullut sillä soitettaman. Sen mukaan teki hän itselleen saman- laisen soittokoneen ja alkoi soittamista opetella. Ja kätemäksi hän oli jo fii nä ehtinyt. Puhtaan mirityksen lian sai ja oikeita sopimia sointuja hän enimmäkseen otti. Kaiketta hänen soi tollaan pyrki main olemaan taipumus kulkea tanssin tahdissa. Main uurnan niistä parista kymmenestä kappaleesta, jotka hän soitti, oli säilyttänyt alkupe räisen laulutahtinsa. Ei ole kantele nykyään mahdoton kansan soitiokoneeksi. Mielellään sen soittoa kuunnellaan muulloinkin kuin tanssia säistettäessä ja paljon mie- luummin kuin hanuria, jota mmchem- pi mäki ei suinkaan ollenkaan sumai: se. Syytä olisi yhä enemmän koettaa kansalle lemittää kanteleita ja kanteleen soittotaitoa. Onhan se kaiken lisäksi manhaa ja kansallista. ..Mäinämöi- sen kanteleeksi" kuulin Taimalkoskella kanteletta nimitettämänkin, maikka se ei ollutkaan mikään manha iviisikieli- nen, maan suuri uudenaikainen kantele.