V. I Torstaina 30 p. Kesäkuuta KARJALATAR Nro 71 — 1910 rialismi tulee kaikille lähimmäksi ja se ei waadi mitään ajatus- ivainoja. Moidaan historiallisesti selittää tämän dogmatismin kielteinen luonne. Menäjä ei wielä ole pääs- syt osalliseksi yleisinhimillisestä simistqspyrinnöstä. Se ei ole kokenut antiikin siwistäwää lvai- ainoan suuren ihanteen nuoressa »vallankumouksellisessa, joka 20- ivuotisena parin ivuoden kuohui- sena elämän jälkeen loppuu mes- tauslamalla. Näistä, jotka to- dellisella innolla antautumat joh- tamaan työläisiä, tehdään pilkkaa, ja myöskin saadaan kulkea ivanki- loissa omat he..raukkoja", ..oppor- kutusta eikä länsimaiden armos- tunisteja", ja suorastaan ..taantu- telemaa ajattelemista. Sen hen- muksellisia". kisellä elämällä ei ole mitään! Kaikella tällä eimät nuo nuo- sisällystä, eikä se siitä tahdo muo- ret mullistajat pääse pitemmälle dostaakaan mitään itsekasmatusta^kuin siihen, että woiwat näyttää joka loistossa häikäisisi länsimaat, maailmalle, kuinka kuollaan, eikä Sen suuri eniankeliumi on polut-! miten pitäisi elää. Sen muoksi ei tinen lvapaus, käsitys, jonka koko ..marttyyrien" merestä merso mi- sisällyksen Menäjän koko nuoriso-tään hedelmällistä eloa. Sen- luulee täysin ymmärtäneensä ja sijaan kiihotetaan lukuisat nuoret jota se nyt tahtoo opettaa Euro- palle. Kuten moidaan ymmärtää on tämä menäläinen ..intelligenssi" pelkkää nuorisoa, mies- ja nais- ylioppilaita, joka ei mielä ole saa- muttanut kolmeakymmentä ikä- muottaan. Tämän nuorison kuu- lu ihanteellisuus on sen halu saa- da raimota, olla maailman kes- kuksena ja painaa alas auktori- teetit. Urhoollisuutta, kuoleman- halmeksimista pitää se suurimpa- na hymeenä. Radikaalisia ihan- teitä armostellaan sen mukaan, kuinka suurta mälitöntä kuoleman- maaraa niiden tunnustaminen tuottaa. Kaikki miisaat masta- mäitteet tukahutetaan yksitoikkoi- sella mastauksella: „Te pelkäätte omaa nahkaanne! Te olette poro- pormari!" Ja Menäjän yleinen mielipide lankee tomuun „mart- tyyrien" edessä. Samoilla ihmi- sillä, jotka tuomitsemat kuoleman- rangaistuksen, kun hallitus panee sen aseilla täytäntöön, ei ole moit- teen sanaa lausuttamana omista ihailluista murhatöistään. Se joka uhmaa kuolemaa, saa an- teeksiannon kaikesta; mitä hän te kee, on pyhää. Siten moidaan todistaa, että alhaisimmissa ryös- tömurhissa, joiden uhriksi joutuu myöskin naisia ja lapsia, yleinen mielipide ja koko Menäjän ma- paamielinen sanomalehdistö on neumoton, eikä tiedä, kuinka ri- kosta tulee tuomita, koska mah- dollisesti joku ..masemmistosta" möisi olla sekaantunut yritykseen. Tämä kuolonrohkeudenpalmelus sellaisenaan merkitsee simeellistä maatimattomuutta, ja yleinen raa- kuus seuraa sitä. Nuoret „idea- listit" pitämät kunnianaan esiin- tyä röyhkeästi ja tehdä rankaise matta mäkimaltaa pormareille. Ihanteet medetään alas tympäi semään „Käy päälle "-kerskaukseen ja omat usein huonojen tekojen marjostimia. Siinä syy niihin moniin itsemurhiin tuon ..intelli- gentisen" nuorison keskuudessa. Ei ole mitään pakopaikkaa elä- män kaikkien epäsointujen tieltä. Sillä, joka on tehnyt pahoja töitä ei ole mitään sijaa katumukselle, sillä kaiken kurjuuden lähde on juuri despotismissa ja kapitalis- missä. Elämällä ei ole kauem- min elämisen armoa. Jtsemur- haaja on ..despotismin uhri". ..Jntelligenssin" dogmatismilla ja nihilismillä vn marsin haitalli- nen rvaikutus Menäjän henkiseen elämään. Poliittiset harrastukset siwuuttawat kaikki muut. Ali- opiston opettajilta maaditaan että heidän tulisi jättää aineensa ja ryhtyä luennoimaan politiikkaa. Niitä, jotka ottamat tieteellisen kutsumuksensa makamasti, pilkkaa- wat ja soimaamat radikaaliset ylioppilaat, heitä käsitellään epäi- lyttäminä yksilöinä, ja heidän ..turhuuksiensa" harrastusta nau- retaan. Kansantaloutta pidetään tieteistä tärkeimpänä, ja sen edus- tajat nauttimat akadeemisten opet- tajain kesken erikoisaseman ar- moa. Koko Menäjällä on kum- minkin tuskin ainuttakaan kansan- talouden oppikirjaa, joka ei perin- pohjin tuomitse kapitalismia. Sel- laisia olosuhteita nähdessä moi ihmetellä ettei tuo yksimielinen mielipide ole toimittanut mitään ja ettei sosialistista tasamaltaa ole pantu moimaan. Mutta slaa- milainen on täynnä johdonmukai- suuden puutetta. Sama kustan- taja, joka painattaa sosialistisia kirjoja, pitää työntekijöitään näl- käpalkalla; pääkoronkiskoja hankkii kokonaisen kirjaston kirjoja sosia- lismin teoriasta; talonomistaja, joka nylkee muokralaisiaan ja sallii palkollistensa nähdä nälkää, istuu ja lukee kirjasia Menäjän maan sostaliseeraamisesta. Äskettäin il- mestynyt Moskoma-tilasto osottaa että sadat asiakirjat ja lääkärit — useimmat kuuluen intelligens- siin — omat pahamaineisten muok- rahökkelien omistajia, jotka lai- tokset tuottamat suunnattomia tuloja, mutta omat täynnä likaa ja tauteja. Nämä puuhökkelit, jotka omat yhdessä kasassa ryh- mittäin kaupungin ulkosyrjillä, muokrataan muokraajille, jotka muorostaan muokraamat nurkka nurkalta köyhälle kansalle; kulku- tautien paheiden ja rikosten pesi- nä olisi niitten jo aikoja sitten pi- tänyt olla tyyten hämitettynä, el- lei poliisi olisi niin heikko lahjuk- sille. Mutta kun kurjuutta näis sä ruttopesissä kumataan ..intelli- gentissä" sanomalehdistössä, ly- kätään syy kapitalismin ja ennen- kaikkea hirmumallan niskoille. Olisi kuitenkin määrin olla tun- nustamatta, että „intelligenssi" on myöskin harjoittanut puhtaasti positiimistakin toimintaa, etupääs- sä poliittisesti kasmattamalla ja järjestämällä työläisiä. Menes- tys on kuitenkin ollut mähäinen, johtuen siitä, että niillä, jotka omat omistautuneet tähän työhön ei ole ollut oikeata innostusta sii- hen. Nämäkin näkemät nimittäin tällaisen kuolonrohkeuden mainees- ta panemaan alttiiksi itsensä ai- man hyödyttömään marttyyrikuo- lemaan. Jotkut menäläiset patriootit omat sanoneet, että intelligenssin suurin paha on pedokratia „ lapsi- malta". Lapsia ne omat, jotka antamat äänen, lapsia, jotka lu- kemat äärimmäisimmän masem- miston lehtiä. Ja huomattamin piirre näissä on auktoriteetin hal- meksuminen, myöskin iän auktori- teetin. Pelastusta tästä sekasotkusta ei moi tulla ennenkuin menäläiset omat oppineet huomaamaan, että syy kaikkeen Menäjän kurjuuteen ei ole yksin hallituksen. Ahteis- kunnalla on itsellä mikansa, sa- maten kuin sillä on melmollisuus ja kykyä muodostumaan ihanteen sa mukaan, mutta alun pitää läh teä yksityisistä. Masta kun Me- näjän kansalaiset omat ottaneet osan mioista itselleen, ja itsear- mostelun amulla edesmastuun tuntien tarkastelemat maan ase- maa, masta silloin he omat löy- täneet lähtökohdan työhön yh- teiskunnan uudesti luomiseksi. Mutta Menäjän intelligenssi, jolla tähän saakka on ollut mä- hän kunnioitusta persoonallista ja inhimillistä kohtaan, on joskus kuuntelema menäläisten omia opettajia Gogolia, Turgenjefsia, Dostojemskyä, Solomjessiä. Opi- timistinen tähystelyä saattaa jo nykyajan Menäjän henkisessä elä- mässä hamaita tulemaisuuslu- pauksia. Siellä huomataan re- hellistä pyrkimystä sopusointuun elämän ja maailmankatsomuksen mälillä, ja maikkakin yhtenäisyys näiden kesken onkin pienempi ny- kyajan Menäjän ..intelligentissä" kuin läpeensä simistyneessä länsi- maalaisessa, niin ei kuitenkaan moida kieltää, että menäläinen tähtää symempään sopusointuun. Senmuoksi moi kaikesta huolimatta simistynyt eurooppalainen tuntua meistä pieneltä menäläisen, simeel- listä paatosta täynnä oleman, kiih- koilijan rinnalla. Uleinen mieli- pide Menäjällä asettaa jokaisen yksilön yhteiskunnallisen edesmas- tuun ja melmollisuuden puitteisiin joka kieltää tyhjän yksilöllisyyden ja estetisismin. Huolimatta hen- kisestä köyhyydestä, kohtaa meitä menäläisessä intelligenssissä jon- kunlainen esikristillisyys. Ja sa- ma uskonnollisuus, joka esiintyy Menäjän suurissa hengissä, elää myös symemmällä pohjalla telligenssissä". Kvusjärvollä: Kauppias >1. Kuokkanen. R ornp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Pielisjärven ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- labti. Kuulutuksia. tn- Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkössä : Hra Pekka Pesonen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Kuulutus. Velkojat kauppias Oskar Kui valaisen Pielisjärvenpitäjän Vuo- nislahden kylästä konkurssissa kutsutaan täten velkojain ko koukseen, joka pidetään perjan taina heinäkuun 29 p:nä kello 12 päivällä allekirjoittaneen asun nossa Pielisjärven pitäjän Liek san kylässä, keskustelemaan ja päättämään: 1) velallisen perheen ylläpi dosta ; 2) pesän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 3) uskotun miehen palkkiosta; 4) muista mahdollisesti ilmaan tuvista pesää koskevista asiois ta; ja muistutetaan konkurssi säännön määräyksestä, että pois sa olevien velkojien on tyyty minen saapuvilla olleiden pää töksiin. Pielisjärvellä kesäkuun 25 p:nä 1910. Juho Ahonen, toimitsijamies. (K S 1 k. (K. S. 1 k. 4 s. 105 mm.) Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Mauno Parkko sen perillisten Juho ja Ida Ma ria Matinlapset Parkkosen omis tama osa perintötilasta N:o 12 Kiteen pitäjän Juurikkajärven kylässä ensitulevan Elokuun 11 päivänä kello 12 päivällä paikan päällä pidettävällä pakkohuuto kaupalla myytäväksi kruunun- verojen y. m. ulosoton alaisten saamisten maksuksi. Asian omistajat saapukoot huuto kauppaan oikeuksiaan valvo maan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, ilmoi tettavat viimeistään siinä kes kustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokaupan alkamista. Liperin kihlakunnan kruunun voudin konttorissa kesäkuun 28 p:nä 1910. R. R. Wickstrand. N:o 951. savukkeet ovat ehdotto masti partaita. P. c, Rettig ^ C:o Karjalan radan AIKAT1UL0 Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Turku. (K.. 8. 1 k 4 a 35 mu.) Erehdyksien välttämiseksi saan ilmoittaa ettei kukaan ryh tyisi kauppoihin, niin kiin teästä kuin irtaimesta, isäni tai. Juho Sormusen kanssa tilalla N :o 154 Sotkuman ky lässä, ennenkun äitivainajani osa on pois eroitettu. Sotkuma, 27 6 1 0. Juho Juhonp. Sormunen. (S. F. 1 k. 4 s. 95 mu). Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Juho Putkurin omistama osa perintötilasta N:o 19 Kesälahden pitäjän Varmon- I! niemen kylässä ensitulevan Elo kuun 15 päivänä kello 10 e. pp. paikan päällä pidettävällä pakko huutokaupalla myytäväksi kruu- nunverojen y. m. ulosoton alais ten saamisten maksuksi. Asian omistajat saapukoot huutokaup paan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu nii den ilmoittamisesta huutokau pan toimittajalle, ilmoitettavat viimeistään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huu tokaupan alkamista. Liperin kih lakunnan kruununvoudin kont torissa kesäkuun 28 p. 1910. R. R. Wickstrand. N:o 953. Velkojat torikauppias H. Turusen kon- kursissa pyydetään kokoontumaan allekirjoittaneen S. Huttusen asun- nossa. Joensuun kaupungissa, ensi- tuleman heinäkuun 13 päimänä, kello 5 i. p. keskustelemaan ja päättämään: 1) pesän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 2) torikauppias M. Mönkkö sellä pantissa olemain tamarain pesään lunastamisesta; ja 3) uskottujen miesten palkasta ynnä muista pesää koskemista asioista; ja muistutetaan että poissaole- wat melkojat saamat tyytyä las- näolemien päätöksiin. Joensuussa, 23 p:na kesäk. 1910. Huttunen. Eero Manner Huutokauppoja. myydään kauppias Ivan Pantchun konkurssipesälle kuuluva maatila maanantaina ensitulevan heinäkuun 11 pnä klo 10 e. pp. 1V2 km. päässä Matkaselän asemalta Kiteelle mene vän maantien varrella. Asuinhuoneet aivan uudet ja maat erinomaisessa viljelyskunnossa. Erit täin sopiva kauppapaikaksi eli käsi työläisille. Huom.! Hyvä liikepaikka. Huutokaupan loputtua pidetään velkojain kokous, jotka pidättävät itselleen 1 tunnin inietintöajan joko hyväksyä eli hyljätä tehdyt tariou- mukset. Muistutetaan konkurssilain sääntöä, että poissaolevat velkojat saavat tyytyä saapuvilla olleiden pää töksiin. Lähempiä tietoja saa alle kirjoittaneelta. Sortavalassa 27 p:nä kesäk. 1910. Otto Härkönen, toimitsijamies. (Laat. 2 k.) (K. S. 1 k. 4 s. 105 mm.) Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaan nu, tulee talollisen Kalle Pen nasen perillisten Juho y. m. Pennasen omistama osa perin tötilasta N:o 1 Kesälahden pitä jän Varmonniemen kylässä ensi tulevan Elokuun 15 päivänä kello 4 j. pp. paikan päällä pidettävällä pakkohuutokaupat la myytäväksi kruununverojen y. m. ulosoton alaisten saamis ten maksuksi. Asianomistajat saapukoot huutokauppaan oi- keusiaan valvomaan ja ovat saa tavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden il moittamisesta huutokaupan toi mittajalle, ilmoitettavat viimeis tään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huuto kaupan alkamista. Liperin kih lakunnan kruununvoudin kont torissa kesäkuun 28 p. 1910. A. R. Wickstrand. N:o 954. (K. S. 1 k. 4 s. 10j min.) Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Heikki Huttusen omistama osa perintötilasta N:o Polvijärven pitäjän Kinah- monsaaren kylässä Höytiäispoh- jamaatumineen ensitulevan Elo kuun 18 päivänä kello 12 päi vällä paikan päällä pidettävällä pakkohuutokaupalla myytäväksi kaupp. Juho Pitkon, H. Pääkkösen ynnä muitten ulosoton alaisten saamisten maksuksi. Asianomis tajat saapukoot huutokauppaan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen vel kojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toi mittajalle, ilmoitettavat viimeis tään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokau pan alkamista. Liperin kihla kunnan kruununvoudin kontto rissa kesäkuun 28 p. 1910. Ä. R. Wickstrand. N:o 955. II • I I Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. maisema-, fanta sia- ja kukkapos- tikortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. E2 O £2 Pitää lukea! men suurimmasta ja halvimmasta so kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ri ka a myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Teodor Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korutavarakauppa. Toripöytä- paikkoja myydään huutokaupalla, joka toimitetaan Rahatoimikamarilla lauantaina heinäk. 2 p. klo 3,M j- PP- Rahatoimikamari. Heinämaiden huutokauppa. Tämän kesäinen heinätys myy dään Taipaleen Sulkamossa 6 p:nä heinäk. klo 10 ap. tilalla N:o 29. Heinämaat on erittäin hyvälajisia. Juho Korhonen. Ilmoituksia. Mattisenlahden Nuoriso seuran Kesäjuhlat pidetään Vaaralan talossa hei näk. 3 p:nä alkaen klo 5 i. p. Ohjelma runsas ja vaihteleva. Lopuksi tanssitaankin. (K. S. 2 k.) Löydetty hopeainen rintaneula. Ilmoituk sen maksamalla saa t. 1. kont torista. Myytävänä. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va- E oia y. m. Tavara parasta. Hinnat alvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehrftder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyy det täessä. Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: J&asten laiMifialuja, IQrjoitustarpeHa, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva- albumeja, Valokuva-J(e^yJ(siä, fl[erfäun» ja s%itsi%irjoja, PHasäilyttimia, Kiiltokuvia. Imujeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa [ SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. ►d O g GC J oensua—Viipuri *5' D sa pr c' a 9 £ s 9 Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.15 Onkain o . „ 12.04 — 4.35 Tohmajärvi „ 12.26 5.12 Kaari la . „ 12.4»; 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 , läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.53 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2 li) 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9 53 Kuokkaniemi 3.58 9.4fi 10.50 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11/0 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Elisen^arritul. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 5.66 11.44 2.34 Hiitola . j, 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7-29 1.13 5.55 Koljola . z 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 5 . läht. 8.20 2.06 7." Hannila . „ 8.39 2.27 7.53 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8~ Karisalmi . 9.05 2.51 9.TÖ Tali . . , 9.T7 3.02 9.2? Tammisuo „ 9 .29 3.14 9" Viipuri . tul. 9.68 3.22 9.o7 Pika Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 juna 6.25 n n n 5." 2.2o — 7.30 4.50 — Viip. Hels. läht. 11.38 10.29 2.40 r>_ n n n 1.2Ö — 8.ÖÖ 1- ►u S » H j] Viipuri—Joensuu o CD F H" t- B 9 juna a 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 854 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala . „ 9.0S 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.2C 3.43 10.40 Ojajärvi . „ 9.47 4.05 11.22 Hiitola . „ 10.15 4.3? 12.22 Alho . . „ 10.36 4.5E 12^55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 . läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . „ 11.38 6.02 2.56 Jaakkima „ 11.58 6.51 3.30 Niva . . „ 12.23 6.33 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.S0 5.00 Sortavala tul. 1.1C 7Z 5.47 „ läht. 1.2C —~ 7 .47 Helylä . B 1.32 8.i2 Kaalamo „ 2.2C — 9.41 Matkaselkä „ 2.43 10M Pälkjärvi „ 3.11 — 11 .52 Värtsilä . tul. 3.26 11 .55 „ läht. 3.35 5.01 Kaurila . „ 3.4£ — 5.2 a Tohmajärvi „ 4.0' — 6.01 Onkamo . „ 4.35 — 6.34 Tikkala . , 4.5C — 6.59 Hammaslahti 5.1C — 7.32 Niittylahti . . 5.2S _ ^•01 Joensuu. tul. 5.4£ — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. ►D tr 1 S Asema ©* s.<< § ® S IE ■ ? T3 Sr T3 V s» ■a Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 i 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H r )•: A s e m a % 3 ,s» : et- □ a S TJ ■p • e. fr » •a Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa.... 10.30 — — Bautatien tavara- sekä varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— „ 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ]a rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joenraun Kirjap^O-Y. 1910