Nro 280 — 1910 KESKISUOMI Keskiviikkona joulukuun 7 pmä J~L K. S. R. 1501 Puusepät ja Suutarit huomatkaa! 8aomen Viri- ja Ylrnis»at ehtaan hyviksi tunnettua LAKKAA ja PULITUURIA puUoiasa sekft irtaaltaan, helpoimmalla K.-S. Rohdoskaupasta Ilmoituksia. Kansallis- Osake-Pankki maksaa korkoa fallefuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 % 3 . . 4-/, „ 2 n » 4 n 1 . . 3-/, . vaaäittaesaa 3 » Talletus-lconttoku- 3 ranttitihllä J Säästökassatillllä I Q » Juoksevalla tilillä 240 48 -O Huom,! Suutarin ammattiin kuuluvia töitä otan tehdlkseni. Kaikenlaisia jalkineita; tjö joutuin ja vankkaa »eil kohtuuhinnalla. Kunnioituksella Suutari V. Heimonen Taulamlki ▲. Kuokkasen talossa. «30 1—1 Myytävänä. Purjevene myydään. 80 m purjevene CARDIA (1 valööri) joka on rakennetta 1910 ja talvehtii U .t- de«akaapungi *0a myydlän halvalla. Saa nut keallla 1910 2 kpl. 1 palk. Lthempil tiatoja antaa Fil. Maist. Rafael H. Hellström Oula Kirkkokati v!2. 4838 (H.4108.) 1—1 Hautaus Seppeleitä ja nauhoja aina saa tavana. Jyväskylästä G. Laitiselta. Jyväskylässä joulak 7 Mä. 4316 1—1 Kuulutuksia Kuulutus. Vaasan läänin itäisen vaalipiiriä Keskuslautakunnan 1911 vuoden edustajanvaalia varten laatima eh- dokasl stojen alustava yhdUtelmä on yleisön saatavissa Keskuslauta kunnan kansliaapa. Vaasa joulu kuun 3 päivänä 1910. Keskuslautakunnan puolesta: Eskil Palmön. J. V. Broman. 4341 1-1 Vaasanläänin itäisessä vaalipii rissä vuonna 1911 toimitettavaa edustaja vaalia varten ilmoitettujen ehdokaslistojen alustava yhdistelmä on saatavana tämän kaupurgin po lisikama rissa. Jyviakälässä joulukuun 6 p nä 1910. Maistraatti. 4313 1-2 Panslavismi ja Make donia» mcllakat. (Keski-Suomelle). Softa. 21. 11. 1J. | Bulgariassa »valunee nykyisin tay- | dellinen rauha. Te on harivinaista semmoisessa lemotlomassa maassa, missä walta-asemasta taistelee kait- kiaan neljätoista »valtiollista puo luetta lukuunottamatta pienempiä ryhmiä. } Täällä on aina käyty ^...karaa si- säistä taistelua milloin hallitukien johtomiehiä ivastaan. milloin puo lueiden keskuudessa kotoisten asioin ten selivittämiseksi. Muun puutteessa^ on ollut jokaisessa puolueessa perhe- kahakoita, joista on ollut seuraukje- na eri ryhmien muodostuminen. ' Mutta nyt vallitsee, kuten sanottu, täydellinen hiljaisuus. Valtapuolueet, jotka jo tauan ai- kaa omat seisoneet hallitsijaa niaö- taan owat nyt jättäneet aseensa ja lähettäneet sominno.i merkiksi johto- miehensä hallitsijan homipäilvälli- sille. Ainoat, jotka tviclä jonkun »oer- ran pitämät yllä enlistä riitaa hal- lituksen ja kansan mälillä, owat sosia- listit ja järjestymättömien »villien joukko. Sofiassa ilmestyy muuan jo- kapäiwäinen riippumaron sanoma lehti .Kamhana", ?olla on enemmän lukijoita kuin muilla pääkaupungin lehdillä. VI. Wäinö Kataja: Eri isää. KuMaus maalaistytön elämästä. Siivuja 161. Hinta 2 mk. Tämä on ainakin jo neljäs teos Wäinö Katajalta tälle nmok-lle. Siis jos kirjailijaa arMostellaan hä- nen teostensa lukumäärään nähden, on Kataja aiuakin eturivin miehiä sekä meillä että ulkomaitta kirjaili- joiden parissa. Mutta kirjallisuu dessa kuten muussakin on määrääjä- nä tatvaran laatu eikä sen runsaus. Ia tämän yleisen mittapuun mukaan otettuna jää Kataja »vielä kirjaili» jäimme jälkijoukkoon. Miksi ei hän ensinkään tahdo so- mittaa itseensä itsekritiikkiä, tulee ky- syneeksi kuin luonnostaan. Miksi ei kehittää niitä edellytyksiä, joita hä- nellä kirjailijana ainakin jonkun iverran näkyy olewan? Hän pyrkii Main summatuotantoon ja s.iaivutla- maan omat ennätyksensä? Että tämä on mahdollista, riippuu kai etupääs sä sekä yleisön kehittymättömästä mausta että kirjallisuusarmostelum- me huonosta hoidosta — ainakin maaseutulehdissä. Meillä jo kus- kantajat Pyrkimät määrittelemään, miten maaseutulehdissä s a a arMos- tella heidän tuotteitaan. Ell'et niitä kiitä ja kostele, niin kustantajain mi- hoihin warmasti pääset. Ainakin si- ten, että kirjalähetykset lakkaamat ei- kä ilmoituksia anneta. Tästä juuri huomauttaa hra A. Tarjanne — Hä» mettären toimittaja — „Wasama" albumissa. Ja ettei syytös ole perä» tön, »voidaan kyllä yhdessä ja toises- sa sanomalehden toimistossa todeksi Makuuttaa. Mutta sellaisesta pelis tä olisi tehtämä loppu kerta kaikki- aan. Vapaan sanan iulee säilyttää »vapautensa myös kustantajiin näh» den. katajan tuotannon yhteydessä tn- li» tämän maininneeksi. Sillä hän on yksi niitä, jotka owat saalvutta- neet oman menestyksensä Miri tätä iictiu Onpa nähty toisinaan maa- seutulehtiemme armosteluosastoissa hänenkin kynäntuotteitaan aateloita- »van «mestariteoksiksi" y.m. Tämä jos mikään puhuu sitä suoraa kiel- tä, että maaseutulehtiemme kirjalli- suusarmostelut useimmassa tapauk- sessa omat liian tolkuttomat. Paloamme nyt Kajat-m »viime teolleen. Se on niinkuin näkyy ku- »i-aus maalaistytön elämästä. Hilma on köyhän talon tyttö, joka sentään tähtää korkealle. Sillä hänellä on lahjoja, mutta on myös liiaksi itse- tuntoa. Hymäntahtoinen isä laskee hänet hartaiden pyyntöjensä johdos- ta kansanopistoon. Siellä hän pai- suu niin »aatteelliseksi", ette» enää halua ruumiillista työtä tehi-ä. Waan suunnittelee seminaariin me- Tämä lehti ei tositeossa ole mi- kään armokas julkaisu, mutta, !uul- tamasti taloudellisesta syystä, se kii- »vaasti »vastustaa laitaa puolueita ja myöskin hallitusta. Hyötyä on tästä lehdestä sikäli, että sen kautta pääsee joku sana julkisuuteen siitä- kin, miksi Bulgariassa nykyisin Mal- litsee kuolonhiljaisuus. Tämä puolueeton sanomalehti ei Mieläkään ole tunnustanut Bulga- riaa kuningaskunnaksi eikä Fcrdinan- dia tsaariksi. „&tam!jnna" kirjoittaa yhä ruhtinaskunnasta ja ruhtinas Ferdinandista. „Kamhana" on myöskin ainoa bulgarialainen sanomalehti, joka jos- sain määrin on uskaltanut moittia miimckesäistä yleisslaamilaiöta kong' ressia. Mutta ymniärtäuiiuiä panslaivis- min tarkoitusperää ia sen työsken- telytapoja, on sille sattunut semmoi- sia ikämiä erehdyksiä, että se ihail tahtomattaan on palmellut pansla- Mismia. Erään »varjopuolen on sama lehti juuri Miime päiminä paljastanut omasta taistelutamasiaan. Bulgarian sanomalehdet o.vat j^> aikoja sitten ja erittäin moimakkaas- ti täällä Sofiassa pidetyn slaamilais- kongressin jälkeen tehneet hyökkäyksiä Turkin hallituksen toimenpiteitä »vastaan Makedoniassa. Keksitään kaikenlaisia juttuja siitä, miten turk kilaiset kiduttamat Makedonian bul- garilaisia asukkaita j.n.e. ..Kamhana" tahtoi tässä asiassa esiintyä ensimäisenä, sillä se tuntuu nim. paitsi rahallista ahneutta pote- noa. Sillä Mälin hänelle ilmestyy kosija — rikas Kaupin leski, jolla on jo täysi-ikäisiä tyttöjä. Hilma kiel- täypi tarjotusta amioliitosta, niin paljon kuin hänelle sitä esitetäänkin. Roivastin atvustamana pääsee hän seminaariin, käy sen ja asettuu kan- sakonlunopettajaksi etelä-Suomeen. Kotinsa hän on kokonaan hyljännyt, kunnes sielullisten »vaatimustensa pakosta sinne monen herran »vuoden perästä palaa. Tapaa sen perika- dossa: isän kuolleena, sisaren äpärä- lapsen tekijänä, äidin sairasmuoteel- la. talon Meloista myötynä. Hän o- lisi Moinut paljon pelastaa, muita hän ci yrittänytkään. Päin»vastoin hän yhä enemmän kylmenee omaisil- leert kun saa äidiltään kuulla, että hän itsekin on äpärä ja muutaman tukkilaisen tyttö, syntynyt jo ennen äidin laillista amioliittoa. Hän pää- tyy — tämä kopea Hilma — lopulta Hull luuhuoneeseen. Mitä tekijä on tällä kirjallaan oi kein tarkoittanut, on »vaikea ymmär- tää. Jotain aatetta se takaa ajaa, mutta mitä, on Maikca sanoa. Sillä niin hopuilema on sen juoni ja juonen kehittäminen. Kun lukija saa jvilkun sielullisen lähtökohdan ja luulee sen i,inkana nyt »voimansa seurata juo- nen kehitystä, niin yks kaks tötsäh- tääkin se kesken ja ulotetaan taas toisesta kohdasta — siten juonen e- heys yhtenään rikkoutuu ja lukija joutuu harhaan johdetuksi. Tämä on tietysti siitä seurausta, että tekijä ci ole sylventynyt aiheeseensa, ei sitä kypsyttänyt eikä tahtonutkaan kirjoit- taa hetkellisiä päähänpistoja symem- unilta. Kirjan alkuosa on silti mielestäni eliiiempi. Siinä silloin ja tällöin Mä- luhiää todellinen sielullinen Piirre. Mutta loppu on pelkkää hntiloimis- ta. Teos ei ole kasmanut tekijänsä sie lullisesta tarpeesta puhua kansalleen. Maan jostain muusta syystä. K. 3l. I, Virallisia y.m.yleisiA uutisia. Suomen kysymys duumassa. Käsittelyä kiirehditään. »Suomalaiselle Kansalle" >l...oite- laim Pietarista: •sliufiV.a merkeistä väältäen tul laan suu'esti kiirehtimään duumalle jätettyjen Suomea koskem?ei ufaiu ratkaisua. Valiokunta, johon asiat oma: lykätyt on kutsuttu kokoo.l ensi jr. huhuillaan, ct'i olisi ai- kjir.vx saada asiat ratkaistuiksi paris sa kclm.ssa istunnossa. Valiokunnan kokoonpanossa on iapzhtunnt se muutos, ett i Haritono- »vin (»valiakunnankontrollcör' H.n poj.uti sijaan tulee »valiokuntaan Nl- kola: !.!>>.'Mski, arivossa pidetty duu- man -ostn ja Suomen ys kivä siaksi k. luia >vsaa »valiokunnan jäsenistä .'N liii.iii!ii'. Suomelle Mihamielisiä. a>'.rei:l'5.,ni A. Mahrenin en^i tuleiva- na »vionna toimimaan kantakirja- lautakunnan »var"^"hcenjonlajana. -- SuojeluskaSmatuS. 2eiiaai:i on anianu! yleisten ratmnuSicn yliballi- t ii f ie n r-oimeffi: tehoa ehdotuksen g<> 'kii-s'aiu!!!c-il!vion lerput liisin lorMlsiöiivi ja iiiahdollina tclcnniislcn mmUaslöiiä war:cn !>»äy- rär., j'ouvikcn ja Dst<ir>^n :ur:vakst-eiS- N'. laatia lpiirustuks-ct ja kusla»nusarwion uudisralenniivta ivavtcn setä Ztäyrän ct- i.: Cficniön tintvatctbeiSja jcLi laifiii un- tivrulcnnuöta warten fioito:!o.t turrua- foMojfi; inaht»ollisimim<m pian ja y. ^ :n j loat ia '{unruuitiaincn tus siitä rahamäärästä, mikä tarwi- taan iv. 1011 »varten llisymylsc-Zsä ole wiin rskennustöihln, jolloin on vicltanxi huomicvn, että rakcnnu5set ml«!uui»lnin pilää rakentaa rahwaan malliin sekä e'tä tuiivaladin oppilaat >vo:>lvat. initäli ^laddoluKta, ottaa osaa töiocn suorituk- lccn. — Kanamatyöt ttiuonita L911. JJotta e.isi tvuotcna tvoitaisiin cstcc.'töinust> hal'0'.:aa Iiifcnncttä Suoman kanawi!1a olisi karpecllista jo ensi muodc.i alueta saada suorittaa tie- ja '.vojirakennuSien n! ('jallimffcn wul>simein'anvioehdo:>ik- seösa 1'juob-cfsi 1911 mertuyistä töistä ci ainoastaan Jalvanmufaiha iorjaus- K>;;a ja jo tänä wuonna Zä-inniSsä olcioia uuo>j:ustöi>tä. ivaan myös muui chdole- tu: '.uldistuschöt, j>otka eiwät siedä pitem- pää lykkäysrä. Wiin^main^i!uier. joukos» sa on m.m. Saimaan kanawalla Huus» niomen suurentamistyö, jota osaksi on >ehiäwä jäältä, kanawan laajentaminen Na::ijärwen kohdalla, jo !a on aitoon wäl::ämätön ja tehtäwä kui.vaSsa ennen ia-ira.'-iklccn omaamista ja Lauritsalan laiturien rakentaminen, joka niinikään on ^ehiäivä jäältä, ynnä Tawoiv:n kana» ivalla ku alaosan lyiveniämisiyö. jota .var.cn tallvclla on tehtälvä kiilaustöiiä >a trcdäiettämä knviä. -Tiina tapauksessa, että wuosim.'no- envio U!uode?si 1911 maan ta naivia ivar^ tcn jo tämän wiuodcn kuluessa tule ivah -n'!Sie:utsi, on "tie- tja lociiraLeniiusten ylihallitus ammut luPaa saada ensi wuo- dcn clusla ei ainoastaan maksartaa !a- naivien palmeliijakunnan paft^uksia, ivaan myös alottaa kana'.v'.cn kunnossa- pttra ja parantamista iv-aricn ylihalli» luksen wuosmteno<Mviossa ehdotettuja jotka oivat ^välttämättömät ciivatkä siedä lykkäystä tai jotka parhaiter. suori» tetaan jäältä. — j!iinsainwalinen ,vekietioikeuSksn- ferrn^si. Alankomaitten lähetysiö Pieta» rissa cn lähettänyt Menäjän ulkoaiiain- >:>!niötcrille kirjeen, jossa jeloSiciaan erinäinä shekkien laatimiscZsa öiloMit^ii olenawla seikkoja. Kirjelmä on min!5tc« riwa!l>osMe«rvn ja lenraalikuivernoörin kautta lähetetty senaatille kysymyksiin ivasiaamiSta avarien, jo^ka rvaötaulscr aseteltaisiin perusicek>si sen kan!a>nwäl:« ien n-ekselioi^u-skonscrenssin työlle, jikct KfiUUitiiii Haagissa cnfi muonita. Tcnaaiin ivasta ui se n piiää olla ivol- miina ennen maaliskuun 1 päiiväi cnä wuonna. 35 o u: a I a m m i n kuomia- kunta: Helmit, l p. Rautalammin ja &etannou pitäjäin käräjakunnas- fa Kassilan sotilasmirkatalolla Nau talain mi n pitäjän Rautalan.min ky- Iässä: iiicaliaf. O p. Pieksämäen pitä jän ja Jäppilä» kappelin käräjäkun- nassa maanmils. Heikki 'Vauhkosen omistamalla tilalla n:o 8 sanotu:'. : pitäjän kirkonkylässä; huh tik. i puä. Hankasalmen pitäjän käräjäkunaissa kauppias Matti Pöyhösen kartanos- sa näi.ileksimainitun pitäjän Hanka- meden kylässä. — Knutain laivat, senaatti on 'nhoiltä.u t Multian kunnalle 8,000 rrkit lainan huoucuston rakuitamis- ^a »varten Jsojärmen piir'n yksinker- iiiselle kansakoululle, ^iunta oli pyi). !.-.i'!?i 15,000 mkn lainaa. — Hylätty anomus. Senaatti on h> !an..'. t ylioppilas O. L u j a m o n anomuksen päästä ylimääräiseksi ko- piiliksi senaatin similitoimitusku.l- taan. — Pohjois-Hämeeu MaemieSkoU' lulle on senaatti myöntänvl :raltic- apua 11,1/00 mk. koulun yfiapitämi- seksi. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Sittiiitl miIimIiiiMitt. , ?'aa.^!irimme ^Skuslauiakun i in tcimevia m julkaistu h.-.jli t-iiv:ti« tehtyjeu ehdokaslistojen a- lus-.LN a yhdistelmä, punaisella kuten cni.cnkin. ^ u o r s u o m a l a i s e n p u o- l n e e n ehdokaslistat oma: yh)islcl- ri-lv'ä numerot 1 ja 1/—s:u.^ir.-. ;a;elaiften listoja 2—4 n 11-i5, maalaisliiton listoja 5— >i p 10. kristillisen työmäen lista a U ja iO }:.'a sosialistien listoia 24—.!!. Vaaliliitoista tulee n u o r j » c« >:; c I a i s e n puolueen »vaaliliitto en- s"iiätseksi, suomettarelaistcn toisek si maclaisliiton kolmanneksi, krisnl- liidit työmäen neljänneksi ia sosialis tier iviimciscksi. ^aaliliittopaperieil tuie: olla kes kuvl^utafunnaUe jätettyiiui milmci»- tucn t k:n 17 pnä. — Hewoshoidonneuwoia» apulai sen loini. MaanMiljelys.iallitnksen esitylsescä on senaatti määrännxt »van myöskin hiukan sosialismin tau- tia. Se esiintyy koko Makedonian suojelijana ja sen palstoilta enimmät turkkilaisten kouuautyöt tuliivat päi- mänmaloon. Usein kirjoittimat sein- moiset henkilöt, jotka itse olimat saa- neet kärsiä kidutusta ja kaikenlaista määryyttä turkkilaisten »viranomais- ten ja sotilaiden puolelta. Lehti le»vi- si lemenemistään myöskin Makedo- nian asukkaiden keskuuteen, jotka niistä saimat uutta rohkeutta taiste lussaan slaamilaisheimojen mapaut- tamiseksi muhamettilaisten ylimal- lasta. Turkkilaiset alkoimat pelätä eikä auttanut muu kuin kieltää lähettä- mästä »Kamhaiiaa,, Turkkiin. Niin tapahtuikin ja lehti kadotti hymän osan tulolähteistänsä. Mutta siitä se suuttui ja kirjoitti pitkäu artikkeli» siitä, että sen ran- kaiseminen on kokonaan »väärä, sillä se ei ole kapinaan kehoittaja, »vaan kertonut ainoastaan tietoja ja teh- nyt seikkaperäisesti selkoa tapahtu- mistä. Sen tietojen mukaan omat kapinoitsijat eli oikeammin kapinan johtomiehet kaikki pormarillisten puolueitten jäseniä ja se mainitsi henkilöitäkin, jotka oivat sekaantuneet asiaan. Muutamien sukulaiset omat ministeristössä ja toiset oivat taas aikoja sitten palmelleet muissa yhteis kunnallisissa Miroissa. Näyttää siltä kuin kapinan alku- syyt sittenkin olisimat taivaltamissa Bulgariassa eikä toisin »voi ollakaan, sillä ei ole mikään salaisuus, että Balkanin maitten yhdistämistä war- ten on olemassa kolme suunnitelmaa: Marfinaiset talwitarajSt. Täydciiuykseksi eiliselle uutiselle julkaisemme seuraamaa: I r. m' än tuomiokunta: Helniik. 1 pnä Korpilahden pitäjän käräjätuiiiiassa Alä-Markkulan ti' lalla mainitun pitäjän k'rko>:k.)läs- sa; maalisk. 1 pnä siinä käräjäkul!- nossa johon kuulumat Längelniäeii ja .^!uoremeden pitäjät, Erljarmeii kappeli ietä Pajulan kyläkunta Sa- halahde.i pitäjää. Alasen tilalla ensik- si mainitun pitäjän Minkiän knläs- sa: maalisk. 27 p. 5iuhnioisien ja Padasjoen pitäjien käräjäkunnas.a Nikulan talossa ensiksi mainitun pi- täjän Harmaisten kylässä; ja hnhtik. 1(> pnä Jämsän pitäjän karäjäkun- na>',sa Äahön tilalla mainitun pila- jän Kähön kylässä. 1) Jsmolskin ehdotus Balkanin »valtojen yhdistämiseksi liitoksi; 2) Sosialistien ehdoius Balkanin liitto- tasamallan muodostainijelsi ja l') panslamistieu pyrkimys slaaioilais- heimojen yhdistämiseksi. Katsl ensimäistä suunnitelmaa ei- »vät ole saaiiniUaueet menestystä, mutta panslalvismin oppl lelviää le- Meilemistään. ^ Tuntuu siltä kuin olisimat kaikki bulgarian »valtiolliset puolueet jou- tuinaisillaan panslamisinin lietkei-- ^ hin ja tuin Bulgariassa clisi tullut se i uuni. josta tulta leivitetään slaa»vi- laisten keskuuteen. ^ Luultaivasti yleisen kongressin ai- kana määrättiin päämaja otettaloak- si pois tshekkiläisiltä, koska heidän I työllään 'BöHmissä ei »voi olla niin I suuria seurauksia, kuin Balkanin l niemellä. Panslalvismi ei ole patriotismia, eitä sitä myöskään saa »verrata tun- nettuun pangermanismim, silla se on luonteeltansa Mihamielinen kaikkia mieraita kansallisuuksia kohtaan. Iri ole yhtään kansallisuutta Balkanin niemellä, jonka kanssa slaalvilaisten »välit olisimat ystämällistä laatua. Saksalaiset, unkarilaiset ja turkkikai- sei omat heidän alituisten »vihanpur- lanstensa esineinä. Panslamismista on kehittynyt to- dellinen uskonkappale, joka usein joh- taa ihmisen ihan hulluuteen saakka. Ihminen ei enää ajattele omatko hä nen pyrkimyksensä oikeat maiko »vää rät tahi mitä hän uskoo, »vaan hän 1 tottelee sokeasti kaikkia opin cli us- ^kon määräyksiä. ZWLW SlmiMms. Kuten jo eilen lyhyesti mainitsi'»-- me, keskusteltiin Jymäsknlän teknil- lisen seuran kokouksessa n aaiianta^ iltana Jymäskylän yliopistokysymyk sestä. Kauppakoulunjohta^a, mais- teri Armi Kuha puhui aluksi rli- cpistopuuhista Suomen muissa kau- pungeissa ja Jymäskylän jopiivaijuu- desta yliopistokaupungiksi. Koko yli- opistoa ei tietysti aluksi olisi aja:el^ laiva, maau ainoastaan joku tiede- lunta. Tällöin olisi etusijassa vidct- täivä silmällä käytäilnölliS-tietecllisiä aloja, syysis-matemaattista, maan- »viljelystaloudellista ja mahdollisesti lainopillista tiedekuntaa, '.'lämä tyl- lä »vaatimat sangen paljo» »raroja, nekun tarmitseivat suuria laborato- v.nt i jo kokoelmia, iolanastoin k>e- litieteellinen, teolooginen ja juriidi- nen tiedekuuta saataisiin aikaan pai- jou hallvemmalla. Maassa tahi kansan keskuudessa, missä on korkeampaa simistiisiä, ci semmoisen uskonkappaleen ienenemi- iit,' ole niinkään »vaarallisia, ii u'.:a lu". otetaan huomioin flaaii)«ia.->tcii k'ii jojen merrattain alV-iacit työtaso, niin moi seimi'o;iesii iVKia jolitua monenlaisia .vaaroja i.hteis- kunnalle. Ei ole fultiiu: pai; on kuin aitaa siitä kun tosimeuäläiset vau:a'<:: toimeen merilöylyn £c: ; ij«a ja Kis'n- nemin kaupungeissa, n:iv?cr>.s hei-noisia juutalaisia mitä zulm:,n- molla Lamalla murhattiin. BiilflT rian kansa ei ole korkealla simistys- osteella, sillä ei ole -variiiiaista o<naa siioistystä, maan kuikee se Venäjää maiiamedessä. Helppoa on semmoisen kansan kes- kuudessa leivittää ptw'Ian>K>;n,, ou- pia. Vielä helpompi on se tiiö Make- douiassa, missä bu>^arialr.is>>eimot j-j aikoja sitten maatiivat Makedonia,, yhdistämistä Bulqariaau. Turkkilainen laki, maikka siitä on- kin kerrottu paljon hmimaa, ci hui Hamidin hallituksen aikana »voi. nu^ estää semmoista kiihoitustyöta. Kautta Makedonian on perusteltu kaikenlaisia Sokol-yhdis<ljkstä ja sala. si>- maltiollisia seuroja, joilla kaikilla ei ole muuta tarkoitusta kun kansan kasmattaminen Mastustamiseen turk kilaisia lakeja mastaan. Wii»ne »viikolla kämiil Alskubissa saman nimisen »vilajetia pääkaup.'»- gissa. Sinne on nykyään kokoutuuut Turkin rangaistusioukko>en päämoi- tia, siellä pitää sotaoikeus kokouk siaan ja siellä kerrottiin mankiloissa olewan neljättäsataa bulgarialaisia Alustuksen johdosta syntyneessä keskustelussa kaikki puhujat kaunat» timat edellämainittuja käytännöllisiä tiedekuntia. Ehdotettiin myöskin, että Jymäskylään perustettaisiin käytännöllinen korkeakoulu, johon siirrettäisiin yliopistosta mctsäi.hoi» to-opctus, teknillisestä korkeakoulus- ta maanmittausopetus ja lisäksi e- läinlääkäriopetns, joilla kaikilla ou paljon yhteisiä aineita. Jäseniksi asiaa wireillä pitämään toimikuntaan Malittiin yhdistyksen piiolesta »varaniaanmittarl I. H. A a > l o ja tohtori Ä. Vartia» Maar a, sekä Maralle ylimetsänhoi- iaja £}. Tim gre n. Elvästykseksi Heille annettiin keskustelun aikana e* frierij: näkökohdat sekä että pääpaino vu cttsi aikoina pantama rahojen ke- räyk>eeu tarkoitusta Marten. JywSStyla« tetuillifen seuran kokous. paitsi yliopistokysymysiä, j-isla 'elostus on toisessa paikassa lchte- äniine, oli teknillisen uhdistyksen maanaiitai-iltaisessa kokouksessa mie- lä esillä kysymys tuleman muoden toiminnasta. Arkkitehti B l o m- s t k d t puhui niistä kysymyksistä, jotka ensi Muonna ennen muita pi» täisi ottaa käsiteltämiksi. Tällöin hän mainitsi m.m. seuraamat k»)sy. mykset: a u p u u g i n r a k e n n u s j ä r- j e s t y s: Clisi laaditta.va eriiyinen rakeiiuusjärjestys uudessa asemakaa- massa olemaa n. s. humilakaupungin- osaa Marten ja sitä Moitaisiia Mal- niis:ella ja pohtia juuri teknillisetsä iilidistnksessä. Koko kaupungin ra- keunusjärjestys olisi niinikään un- distuksen tarpeessa ja sitäkin lvoitai- siin täällä pohtia. K a u p u n g i n h i s t v r i a: Tek nillinen yhdistys Möisi ottaa ohjel maansa aineksien keräämisen kaupun» gin historiaa Marten ja siten »vaikut- taa siihen, että historian kirjoitta- Ullien heti alussa perustettaisiin kaupungin kehitystä todella kiuvaa- malle pohjalle. Kirjoittajaa »voitai si in yhdistyksen puolesta amustoa ulastollisten tietojen hankkimisessa .'liryi'istä teknillis-taloudellisista se>- loista. Lisäksi »voitaisiin auttaa ot tamalla maloktimia kaupungin kehi- tyslä kumaamista seikoista seka ke- aiämällä tietoja kaupungin ja sen ynlpäristön toLografisist-r, orcgrasi- sis.a. hydrograsisista. ineteorologisis- ta. geologisista y.,n. suhteista. >; i:U tuneumot ennen ja nyt. maantiet, laiivaliike, rautatiet, po-ii, teleiooni- laitos sekä suuret kunnalliset uudis- tuslasymykset kuten sähkö- ja »vesijoh- tolaitos omat myös kysymyksiä, jois- ta teknillisen yhdistyksen jäsenet pa- lcmmin kuin muut wo>n>vat tietoja hankkia. Julkaisu e s k >-S u o :n i k n m °. & s a": Tämän aikaansaami seksi möisi teknillinen yhdistys tehdä enemmän kuin monet muut. Meillä e» miehiä, jotka liikkuivat eri aloil la jc »voimat otta teokseen erinomai- sesu sopimia »valoknmia. joita muut eimät huomaakaan. Lähiinmässä tu- leivaiiuudessa tulee toimeenpani uaksi suuri »vai o kuiva in näyttely, jo- hon kerätään kaikki satamissa olemat Kesti-Suomea koskemat kuivat. Tä- yän näyttelyyn teknillinen yhdistys »voisi järjestää oman osastonsa. kapinoitsijaa. Niiden joukossa, jotka rohkeasti omat seuranneet pansialvismia a^i» taattorcita, on hylvi.t monta henki löä. iotfa omat saanee! kortea.npaa siioistystä. Eräs tohtori tuomittiin 20 muodeksi Mankilaan. Päakiihoi» tustyön suorittajat omat opettajat, joitc. myöskin lukuisasri on man- giltu. Makedonian kansalla ci ole samaa syytä ryhtyä kapillaan, kuin itäme» renmaakuntalaisilla »v. 1U05 Venä jällä. Makedonialaisia eimät »vauvaa suu- ret meroitukset hallituksen puolella, sitä ci mainota uskonnollisista eika »imistyksellisistä säistä. Sillä on »tielä paljon sellaisia oikeuksia, jollat sia ei monellakaan Europan maolla ole. ! Tietysti kaikki sernmotsel laitolset, 1 jolfc» kuuluivat :)leis»yaltafinuuUiv- I asioihin, omat lamasta, mutta ali- 1 luisten kapinoiden iähdctt ei mikään ' hallitus kykene pitämään sitä kun- ' nossa. Tositeossa Moivi sanoa, ettei Ma- kedonian kania ensinkään olc Turkin hallitusta mastaan. On melkein mar mca, että niin pian. kuin turkkikai- sei sotajoukot saamat miehitetyksi Bulgarian rajan, kapina Makedo- titaii bulgarialaisten joukossa hctt lakkaa. Sisäiset kiitoitukin eimät tu lisi »vaikuttamaan niin paljoa, ctt'i niitä tarvitsisi pelätä. Bulgarian kansa on hyivänliion- toista ja sentähden on loivasti surku- teltamaa, jos sitä poliittisista suista johdetaan wäärälle tielle. ZtuhtinaS