Istuvankin» joululeuun 31 p.nS T^liUkilK N:o I4S — ISIS Is?stllrwsvsdiM^08sks5kUS Lelslozlzzz, »llt»» v»kaatuksi» t»p»tarmilt», joit» v»k>iutetllUs s»ttiill joko kynsii »mm»tti- toiiniss»»o, m»tkoill» t»tu maiss» tiloiss». 1>öv»Ils» v»kuutst»»o joko xksit^isesti t»i jollkott»m. vskar i-ilius. vsesn tioins. f. c. Xöklor L:o. ^»ol Almqvist. Ajattele welwslli- suulsiasi! Kenpä uskoisi elettämän suurien, paljon merkitsevien eduskuntawaalien kynnyksellä! Niin hiljaista on katkl kialla. On paikkakuntia, joissa ei näy maltiollisen toiminnan merkkiäkään. Elämä kulkee aiwan säännöllistä la tuaan. Keskustellaan huonoista ke leistä, joulutotmista ja kylänkäymi siitä ja joZ mistäkin, mutta ei vaa leista. Jos joku rohkenee ottaa pu heeksi vaaltasiat, niin saa hän ta> «alliseSli Vastaukseksi tuon Satakin, naSsa käytetyn hyväntahwisen hy mähdyksen „niin aina', jolla on se ihmeellinen ominaisuus, että se sopii kaikkiin ostoihin myötä ja Vastaan, etkä kuitenkaan paljasla lausujan omaa mielipidettä. Mutta emme silti saa waipua wä linpitämättömyyden horroStilaan, em- me, maikka näkisimmekin ympäriStöm me antaman siihen houkutteleman esimerkin. Itsenäisinä kansalaisina tulee meidän tietää, että tässä on ky symykseSsä isänmaan kohtalot, sen tulemaisuus. JoS me uuummme ja masennumme yhä uusiintumissa maa leissa, niin Voidaan sen kautta näyt. tää maailmalle, ettei Suomen kansa ole ansainnut kansanmaltaiSta edus kuntalaitosta, sillä se et ole kypsynyt itsenäiseen Valtiolliseen elämään, kun ei kansalaisilla ole edeS sen Verran tarmoa, että pikimmältään pistäy'yil siroät Vetämässä «viiman Vaalllip' puun. Me olemme onneton kansa, jos me täten itse autamme sortumia tamme. Me elämme taistelun ajassa. Mut. ta onneksi me saamme tätä toistelua oikeuksiemme puolesta suorittaa rau hallisin asein, ei enää miekoin ja ampuen kuten «dilUMa Vuosisadoilla eläneet efi -isämme. Onko siiS nyt syytä meltoSlua! Watittawa eduskunta, olkoon se kuinka lyhytaikainen tahansa, on nyt paljon merkitsemä. Maamme pav haimmat naiset ja miehet on sinne »alittama, ne, joilla on kykyä ja tahtoa tehdä kaikki moitamansa pelas taaksensa kansamme yltyrriStä maa- r iSta ja kohottaa sen henkistä ja ai neellista tilaa. Suomalainen puolue on aina parhaimponsa asettanut eh dokkaiksi ja sillä on ollut onni täSsä Vaalipiirissä saada pitää koko ojan samat oppineet ja kokeneet yleiSehdok- kaat. Nyt, kun on kaikki joulukiireet ohi, niin ei ole enää etsittyäkään syytä Valtiolliseen latmeuteen. Mene naa puriisi, missä tiedät Suomalaiseen puolueeseen tukeutumia löytymän, pu hu heille, miten määrin menettelemät kansaansa kohtaan, joS eivät ota osaa maaleihin. Huomauta, e tei kel lään maltioviseSti itsenäisen kansan jäsenellä ole simeelliSkä oikeutta jättää tätä kansalaiswelwollisuuttaan täyt tämättä. Naiset ja miehet, isänmaan onni Vaatii teitä innokkaaseen maalitoimin- taan! Tarkasta maalilippua, niin et löydä siellä maaliliitto B:ssä ainoa takaan ehdokaSto, jota et möisi hy- mällä omalla tunnolla äänestää. I. W. Vorm kirje. 45. Kulunut nmost. — Maali- pSinnen maalitoimiuta järjeZ- tettämä! Kulunut on kohta loppuun muosi 1910. Sen iloista ja suruista, toi- meiSta ja pettymyksistä omat kohta ainoastaan muistot, useimmassa ta pauksessa nopeasti haihtumat muis tot jäljellä. Nyt kuluneena muotena on Valti ollinen asemamme synkiStymiStään syakiStynyt. Kesäkuussa hyväksyttiin korkeimmassa paikassa Suomen lakien ja asetuksien säätämistä Varten yleis- mältakunnallinen järjestys, jonka mu. kaan miltei kaikki maamme asiat omat yleisvaltakunnallisia ja tulemat käsi tellyiksi toisessa kuin Suomen lakien määräämässä järjestyksessä. „Koti- mainen" hallituksemme, jonka suurim maksi osaksi menäläis-ruotflnmieliset miehet muodostamat, on lukuisissa tapauksissa Vuoden mzrcella osotta- nut että tämän maan ja sen kansan etu et sen esiintymistä johdi. Halli tus onkin siten, sen sijaan, että sen olisi tullut jotakin tehdZ ja yrittää maamme ja keisarikunnan Välille puhjenneiden ristiriitojen selvittämi seksi, pahentanut asemaa ja lisännyt rtttelötmisen aiheita. Jääkö lvalitsijain enem mistö maaleissa »vä hemmistöksi? Onko «aifilla »SiSfä waaleitsa etnja walwottawina? MiSsS ikinä meidän maamme edis tyksestä jotain kerrotaan, mainitaan siitä aina mySMn yhtenä esimerkkinä naisten saavuttama LäntoikeuS ja Vaalikelpoisuus maltiopäiwämieSwaa- leissa. Mutta on yhä enemmän al kanut näyttäytyä oireita siitä, että Suomen naiset eimät suurelta osalta lainkaan käiitä, että he omat saaneet oikeuden sellaisen, jota heidän sisä- rensa Euroopan ediStyneimmissäkin maissi saamat wielä sangen kauan odottaa. Heidän Välinpitämättömyy tensä on Vielä ilmeisempää kuin miesten. Jo toisissa Vaaleissa oli näet naiSäälttstäjiä kokonaisin yhdet sän prosenttia Vähemmän kuin mies> ääneSjäjiä, maikka Vaalioikeutettujen naisten lukumäärä olikin suurempi kuin mieSten. Il samaan alaspäin menemään suuntaan olemme yhä kul kemassa näissäkin maaleissa. Siihe- Viittaamat monet ilmiöt. Kokouksin osaaottamien naisten luku harvenee darmen emistään, eimätkä yleiset asiat heidän mielestään kiinnitä. Nais edustajien luku on säännöllisesti alen tunut. Eikä siitä suinkaan ainakaan suuremmassa määrässä moi syyttäö miehiä. Mitään huomattamampaa MZSluStuStohan ei näiden puolelta ole naiSpynntöjen osaksi wllut, jo naisehdokkaita on ollut, niinkuin en> nenkm, mutta naiset omat pysytelleet poissa Vaaleista eimätkä ole keskittä neet Voimiaan. Tällä emme suin. kaan tadds sanoa, että naisten olisi äänestettäviä wain naisia; emme, sillä sitä on Valitsijain äänestettävä, jonka hän tietää kykenemimmäksi. Mutta kun naisehdokasten kannatus alenee siinä määrässä kun se on tapahtunut, niin se osottaa naisten yhteiskunnat listen harrastusten alentumista. Mutta Voimatko naiset sitten esim. näiden maalien kautta walwoa etu jaan? Moimat! Puhumattakaan siitä Valtiollisesta asemasta, joka welwoittaa yhtä pai jon naisia kuin miehiäkin saapuma ai» maali-uurnille tahdomme main kiin nittää naisten huomiota yhteen oi. noaan tällä maa »toimintakaudella efitntulleeseen ilmiöön. Sofi-listit oivat edustajiltaan waa- t ?n »et ja saaneet sitoumuksia siitä, että he ääneStämät eduskunnassa niin sanottujen suoStuntaverojen myöntä- mStä maStaan. Se mkrkitsee siis sitä, eitä sosialiStiedusmiehet tulemat kieltämään m. m. oluen, wii- nan ja korttien merottami- sen. Tällainen miinan ja oluen werowapauS tulisi tietyZti äärettö mästi lisäämään Väkijuomien menek- kiä. Onko se yhdentekeviä asia Suo- men naisille? Onko se yhdentekeviä asia s^d iille tuhansille perheenäideille? Tässä, joS missään, on naisten Velvollisuus aStua estin sosialldemo- kraatteja maStaan. JoS Suomen naiset eimät nyt tällaisessakaan ast. Sso esiinny moimana, niin osottaa se, että he omat saaneet äänioikeuden en nenkuin kykenevät silä käyttämään. Meidän maassamme on, sen joka- ikisessä kunnassa, Valistuneita ja itse tietoisiakin naisia. Heidän asians on nyt toimia niiden naisten keskuu dessa, jotka eimät asemaa käsitä Suomen naisten on nykyisessä wai keaSsa ja Vaarallisessa asemassamme esinnyttäwä Vihdoinkin sellaisella tarmolla, eitä heille tullut ensimäinen stja Euroopan naisten joukossa woi- daan pitää myöskin oikeutettuna. Naiset eimät saa äänestäjien keskuu dessa enää jäädä VäbemmiS öksi. Snkaa» s«o«alaisee» pno- lueekeen l«ke»t»wa kansalai »e» ei saa jäädä waali<ta poi»! Nleismoltakunrallisen lain toteutta- miSyrityS saattoi myöskin eduskun nan hajalle. Uusi eduskunta ensi maanantaina ja tiistaina Valitaan. M tä totmeita ja tarkoituksia Val lanpitäjillä tiheästi uudistumiin waa- leihin nähden onkin, Varmaa joko tapauksessa on, että uusi eduskunta, sen paremmin kuin edellinenkään, ei tailvu Vallanpitäjäin käskyläiseksi. Mutta, maikka saammekin olla war- mat siitä, että uusi eduskunta ja kaikki sen puolueet tulematkin tekemään moi- lamansa oikeuksiemme puolustamiseksi, täy'yy me dän samalla toimoa, että eduskunnan esiintymistä aina ohjaisi tyyni, makama harkinta ja sominnol- linen mieli, jotta ei Voitaisi meitä syyttä uhmatluSta eikä haluttomuu desta järjestää erimielisyyttä tuotta neet seikat, mikäli mahdollista, kum paakin riitapuolta tyydyttämällä ta- malla. Mikäli Suomalaisen puolueen eh dokkaat maaleissa Valituiksi tulemat, sikäli eduskunnan armokaS esiintymt nen on taattu. Jokaisen siis, joka huolehtien maam- me »valtiollista osemaa ajattele», tulisi ponnistaa Voimansa hankkiakseen Suomalaiselle puolueelle Valitsijain kannatuksen. Maalit omat ensi maanantaina ja tiistaina. Wtelä on hitunen aikaa KöyhSNStö ja sssiaali- demolraattie» johtajat. Sosialidemokraatit owat puolueensa peruSlamiseSta saakka koettaneet kan saa symiin kerroksiin tSmttaa sitä uskoa, että ainoastaan he eikä kukaan muu owat työlväen y»täwiä, köyhä- UStön asianajajia. Tätä uskoa on sellaisenaan «alkutetm niin lakkaa matta että pintapuoliset ihmiset kat- soiwat sen melkein kuuluman niihin totuuksiin, jotta ei muka tormitse to- diStaakoan. Lähemmin tarkastellen sosialidemo kratiaa — nimenomaan sellaisena kuin se meillä esiintyä — käynee luullak semme kuitenkm selmille, että tuo sosi alidemokraattien matkuttoma oppi olisi jollain tamalla todistettavia, tosiasioilla tuettawa, ennenkun sitä noin wain umpimähkään tarjotaan uskonkappaleeksi. Marsinkin tulisi ryöwäen ja yleensä köyhälistön tässä samaten kuin muittenkin elämän ly y mySten armoSteluSsa käyttää järkeään. Warottawothan sosialistijohtajat makamaSti laumojaan uskomasta „porworien Valheita", ja »pappien laaritukfia" sekä järkensä amulla tyyS- na armoStelemaan kaikkea, mitä heille yrkytetään. Pyydämme, että köudä- l S ö kerran symentyisi armoSkelemaan sosialiStijohtajatnkin oppeja ja e ämää ennakkoluulottomasti eikä uskrmaan niinkuin „jumalansanaa" kaikkea, mi:ä heille sosialiStisanomalehdiSsä, lento- lehdissä ja kyläkokouksissa tyrkytetään — Vastoin heidän omaa, termettä järkeään. Sosialidemokraatit omat Valtiolli nen puolue, joka koettaa muodostaa yhteiskuntajärjestyksen sosialismin op- men mukaan. Sosialismi taas, joka siis on puolueen peruSaate, on se kansallistaloudellinen oppisuunta, joka oyrkii siirtämään tuotantHmölmeer yksityisten hallusta yheSkunnan vuoSlaan, yksilöllisen tuolantotomon sijaan tulisi koilekctiwinen tuotanto ropo. Kellään ei soisi olla yksityistä omaisuutta, maan kaikki olisi sosiattSti- moltion omaisuutta. Sosialidemokraattisen puolueen pe- ruS-aate on kumminkin meidän sosia listeilta tykkänään unohtunut. S tä «i heidän puheissaan ja julkaisuis saan selitetä e kä osoteta, mitenkä se oikeastaan meillä, toisen suuremman kansan alaisessa maassa olisi toteu- kettama. Mahdoton se olisi yksiker taiselle kansalle saodakin ymmärrettä- mäksi, sillä kun se on matkeaSti tojut- tama ja mone?e sosialiStijohsajai-e itsellekin tutki hämärä oppisuunta, mall isi sen käsittäminen laajoja en nakkotietoja, jotta ei tamallisella kan- «al isella o.'e. Luultamaa on, ettS joS sosialide mokraattien kannattajajoukot ja wo. l'tsijat saistmat jonkinlaisen tiedon ouhtaaSta so^oltSmiSta, he «i«Zt fitS lainkaan hymäklvist ja huom isimat sitäpaitsi, että heidän nykyisten johta» jäin jaaritukfissa on suunnaton joukko asiaankuulumatonta bölynpölyS jz e!tä näitten johtomiesten oma elämä ei ole ensinkään sopusoinnussa sosia- liSmin kanssa. Sillä pääasiana meidän sosialide mokraattisen puolueen johtomiehillä on ratsastaa suurten kansanjoukkojen hartioilla ja elä'ettäwänä. He omat kyllä nimeltään »piirisihteerejä", „luen- noiisijoita", ..puhujia", ..edustajia", ..torpvarin polkia j. n. e. mutta kö-z- HZliStö heidät Veroillaan elätlää. Ja "iin pian kuin joku heistä saa tar- oeellisen määrän tuota Vihattua kapi- raalia kokoon, Mää hän koko köyhä listön oman onnensa nojaan, meläy- 'yy kaikessa hiljaisuudessa syrjään ja jonkun ojan perältä omat he täysiä ..pormaretta". Nimiä ei tcrminue M'inita. Köyhälistö tunkee itse par- haiten tällaisia esimerkkejä. Mikä oikeuttaa sosialidemokraatteja kutsumaan itseään työmZen y«täwiksi ja köyhäliS ön asianajajiksi? Sitä kannattaa köyhälistön järkensä amulla mietdä ennenkun taaskin antaa sosia- lidemokraattisen puolueen ehdokkaille äänensä. Pyydämme heitä tarkoin ajattelemaan, malmomatko he omaa etuaan ääneS:ämällä sosialidemok raatteja. W 'han sy'wämiven köydöliSiöa ja muwen kansanluokkain mälille et ole köyhälistölle eduksi enempää kuin se an kansalle kokonaisuudessaan hvö» dyksi. Rikkaus rakentaa, wiha ha joittaa. Kaikki me tarvitsemme tois emme avua n in kövhät kuin rikkaat Kmsa on elämä elimistö, jonka kaik kien jäsentei täytyy työskennellä ko- konaisuuden hengistä pitämiieksi. Leik kaa elämäS ä ruumiista joku Den — maikka pienik>n — niin ru»mis kär sii ja rupee kuihtumaan. JoS koko naiset kansanluokat alkawat toistaan Vihata ja Vainota, on kansa tuomit- työskennellä Vaalipuubien hymäkst. Ja oikeastaan onkin siten, että sä löisin työ Vaalituloksen hymäkst woi- daan juuri waal 'päiwinä ja niiden muutamana edellisenä päiwänä suo rittaa. Tärkein tehtävä, joka waa!ipätwi- nä on suoritettamana, on pitää tarkka maari, kutka puolueen äänestäjistä käymät Vaalissa ja huolehtia, että meltot ja pois jäämiseen halulliset maalipaikalle noudetaan. Äänestys- aluetoimikuntain, Suomalaisten seu. räin johtokuntain tai Viime käd-Ssä puolueen yksityisten jäsenten tulee sentähden järjestää siten, että kunkin äänestyspaikan läheisyydessä on joku, joka merkitsee muistiin ne puolueen äänestäjät, jotka waaiiwelwolliiuu tensa täyttämät ja ilmoittaa toimi henkilöille pois jääneet. Tätä Vaa rinpitoa on suoritettavia viivan toisen waalipäiwän iltaan aSti. Samoin on toimihenkilöiden ja muiden Suo malaiseen puolueeseen lukeutumien kansalaisten oltavia liikkeellä toisen Vaalipäiviä» iltaan aSti kehoittaak seen ja noutaakseen waalwoikalle wä linpitämättömät puolueen äänestäjät. Hemosta tulee riittämästi sitä marten marata. JoS nämä molemmat teh- tämät tarkasti loppuun aSti suorite taan, saaVutetaan tyydyttävä tuloS, puolueen jäsenet o'.tawat lukuisasti maaliin osaa. Ja Varmaa on, että se puolue, jonka Vaalityö on näin tu kuolemaan; ja siinä menee sitte köyhälistökin mmtten mukana. Wihan kylmäjät eimät moi olla köyhälistön yStäwiä. Tosiosta on, että sosialidemokraat tien uhmelema ja järjetön politiikka on maara Valtiolliselle itsenäisyydel lemme. Meidän kohtalomme kytke minen Menäiän Vallankumouksellis ten toimintaan on uhkopel ä, johonka ei isänmaan yitämä heivin ryhdy. Mutta Valtiollisen itsenäisyytemme sällyminen on köyhälistöllekin elinehto. S sälkset uudistukset ja parannukset motmat menestyä main siinä tavauk- seSsa että me eduskuntamme kautta saamme omiin Virkamiestemme ja laitostemme amulla kehittää olo jamme. Monet piirteet sosialidemokraattien jokopäiwäi>essä toiminnassa omat köyhälistölle suoranaiseksi Vahingoksi. Lakkoja syntyy usein sosio liSttjoh- tajain yllytylsestä, kun nämä katso mat luokkawihan kaipaaman Viriket tä. Lakko, Näet, lisää työttömiä ja tuo kurjuutta myötänsä sekä herättää siten tyZiväeStössä nurjuutta ja Vi haa työnantajia maStaan. Säästäväisyyttä eiwät sosialidemo kraattien johtvzat bymäksy. sillä säSS- tämäinen mieS ei antaudu he dän tahdottomaksi juhdakseen. Sitä iwa- taan muka ..pormorillisena hymeenä", joka ei somellu „itsetiewiseUe tome- rille " Ahkeruuskin on ..todelliselle demokraavlle" sovimaton, jota was- tain laiskuuita nimenomaan ylistetään. Ahkera ja sääStäVäinen ihminen moi helpoSti huomata, että tämä nykyi nen yhteiskuntajärjestys ei ole moh- doton köyhänkään menestymiselle, joS hän itse haluaa parempaa toimeen tuloa. Raittiutta ei meidän sowi tamoi- telia, opettamat sosialistijohtajat, mei dän tulee main ma at ia kieltolaki", Vaikka sen saavuttaminen kuinkakin kaukaiselta näyttää. Ei me dän kan nata yrittääkään esim. kaupungin- maltuuStojen muuttamista raittius- mieliflksi eikä omasta kohdastamme raittiutta noudattaa. K e'tolakia main Vaatikaamme. Ii ennen kaikkea! Haukkukaa „por- mareja", sillä kuta m haisemmiksi suu- ret joukot sandian „vorwvre'lle". sitä sakeammin kuuntelemat he ..köyhälis- tön asianajajain" loruja, silä useam mille heiStä saadaan edustajapaikkoja y. m. palkkiomirkoja. Mjz »Mz. Prokuraattorinmirka. Jo pitemmän aikaa on tiedetty, rtta kenraaUkulverriSört on ollul tqq- lvmätön nvkyiseen w. t. prokuroatto- nm ja eUS Viimemainitun nvltamt» nen sen vuoksi on ollut odotetloviS- sa. Kuten äsken kerroimme, ivaati kenraalikuvernööri jäljennöstä kaikiS- ta niiStä lausunnoista, joita w. t prokuraattori, esiltelijäsihteeri K. I SavoniuS on antanut talousosaston pää'öSten johdosta. M>käii Hbl. nyr kertoo, onkin kenraalikumernööri jo korkeimpaan paikkaan esittänyt, että esittelizäsihteeri Sawoniukselle annettu määräys hoitaa prokuraaltorinmirkaa lakkautettaisiin. Ja samalla kuuluu kenraalikuvernööri ehdottaneen, että hra Samonius erotettaisiin makinai sestakin miraStaan esittelijäsihteerinä senaatin oikeuSosastossa. JoS tämä tieto on oikea, jota ei ole syytä epäillä, lausuu U. S, on siiS kenraalikuvernööri menelellyt ny kyisen w. t. prokuraattorin suhieen iamoin kuin viime kesänä estttelijS. sihteeri CharpenNeriin näkden, joka silloin oli Vuoden ajan ollut mää rätty hoitamaan prokuraattorinvir- kaa. Lausuimme puolestamme jo sil loin julki sen ankaran arvostelun, jonka täytvy tulla tällaisen menette lyn osaksi. Prokuraattorin mirkaa hoi- tamaan määrätyn esitteliMhteerin erottam nen hänen Vakinaisesta vi rastaan sentähden, ettei asianomaisen toiminta mielly'ä kenraalikuvernööriä, on toimenpide, j. ka on räikeässä risti- rndiSsa oikeusvaltion periaatteiden kanssa. Se hallitus toi hallitusmies, joka käyttää seilaisi? keinoja taikoi- tuStensa saamuttamiieksi, halventaa sillä mitä syvimmin omaa armoansa. Eilen illalla saimme seuraaman tiedon: T. k:n 28 pnä on H M. Keisari määrännyt senaatin oikeuStoimituS- käynnissä Viimeiseen waalihetkeen aSti, saaumttaa ainakin suhteellisesti, porhaan tuloksen. Missä ei mahdollisesti Vielä ole waalipäiwien Vaalitoimintaa näin järjeStetiy, tehtäköön se nyt aivan heti. W elä ennätetään paljon lai minlyöntiä korjata. SiiS, kutsuttakoon jokaisessa äänestysalueessa puolueen jäsenet ensimäisen maali- päivän aamupuoleksi ko koon ja täSsä kokouksessa määrättä köön kukin työdöa ja toimeen maali- päiwiksi. Jokainen saakoon suor tet- tamakseen oman osuutensa ja sen suorittamisesta welwotettakoon kukin tarkasti toiminnan johtohenkilöille ilmoittamaan. Suomen kansan asema ja etu Vaa timat, että äänioikeutetut Viimeistä naista ja mieStä myöten maaliin saapumat. Mutta kansamme etu maatii myös, että Suomalaisen puo lueen moima maaleissa Vahvistuu. Ja se wahwiStuu, joS meillä kullakin maan on tarmoa täyttää welwolli- suutemme, suorittaa oma osuutemme työssä. Paikalleen rintamaan siiS jokanai nen ja mieS! Maanantai- ja tiistai- pätivät maamme edun walwomtseksi uhratkaamme! JuSsi. kunnan esitteltjäsihteerin w. t. proku raattori Savoniuksen erotettamaksi sekä prokuraattorin että esitteltjäsih teerin Viroistaan. — Ke«raalik«wer>SSri käs kenyt ko«!»tzUhalltt»r«e» toi- «iltamaa» »»tkt««!fe» W>i- p»rt» pa»aadtk»hta»kfest». Ken raattkumernöönn käskystä tulee koulu ylihallitus Novoje Mremjalle lädete tySsä sähkösanomassa kerrotusta, Wii> purissa Nikolainpäimänä sattuneetta Välikohtauksesta sotilasparaatissa toi- mittamaan tarkan tutkimuksen. Tässä karkotuksessa matkusti torStai -illvlla Viipuriin ylitarkastaja Artturi H. Mirkkunen. Kenraalikuvernöörin kirjelmässä huomautetaan, että sekin setkka, että m. m. muutamat oppilaat sattumalla oliwat paraatin kestäessä olleet koulu huoneistossa, on törkeä epäkohta. Samoin on asianomaisten huomiot ? kiinnitetty sähkösanomassa mainittuun — kokonaan määrään — tietoon, että muka jokin opettajista olisi sattumalta ollut koululla paraatin kestäessä. Eilen illalla sähkötetään MiipuriS- ta, ettei ylitarkastajan toimeenpane massa tmklmuksessa ole tullut ilmi mitään muuta kuin se sama. joka jo aikaisemmin p detyStä poliisitutkin- noSta on kerrottu. — Go«o«olehdiStS ke«ra-»li- kuwer»öSrt«ta Englantilaiselle „The Standard" leh delle Pietarista saapuneen sääsano man mukaan, joSta H. S: n Lontoon kirjeenmaihtaja keskiviikkona sähkötti, valmisteltaisiin Menäjän HMtuSpti- reissä paraikaa säänrö siä. jotka an taisivat kenraasikumernöörille hallin nollisen mallan Suomen sanomaleh tiin nähden. — GijaiKka»sler!» «aihdo». Kanslerinviraston kirjeen mutaan t k. k 23 v:itä on H. K. M^jesteet linsa t. k. 2 vnä tapahtuneessa esiite lySsä sumainnut, Vapauttamalla, teh dyStä pyynnöZiä, täysinpalvelleen vroseSsorin, todellisen valiioveuvoksrn K. G Th. Reinin kivulloisuuden ta kia hoitamasta yliopiston sijaiskanSIe- rinvirkaan kuuluvia tehtäviä, yli opiston sijaiskansleriksi nimittää enti- ien senaattorin, waltioneuwoS Edw. Jmm Hjeltin. Senaattori Hjelt on siis nimitetty vakinaiseksi stjaiskanSler ksi eikä m. t sijaiskansleriksi, kuten hänen lähimmät edeltäjänsä (Th R'in ja I R, D> nielson-Kalmari ja I Ph. Pallnt") S>jaiSkanSlerinvirka veruStetttin 1821 ja maStasi entis ä pr?kanslerinw rkaa. joka oli yhdistetty Turun miSoan arvoon ja lakkautettiin 1817. Si jaiskanslerina ovat olleet, paiifi vllS- mainittuja, kreimi I F Aminrff 1821-27. kenraali A. Ths«!eff t ) 1828 - 30 ja 1832-47. kreiwt A Steven St?»5b>it <w. t) lgZV— 3l. kenraali P. Th>>§l«ff (a,, t.) 1831 32, kenraali I. M Norden- 1847—5ö, kenrac-l' ^ R Munck —65 ja kenrnaii P JndreniuS 18KK - 69. mphra Casimir v/>n Kolhcn 1869-73 lw. t.» Senaattori Hjelt on yliopiston Vii des vakinainen sijaiskansleri. km!» M A s. — O««eAiSta ««tta w«»tta toivottaa »Satakunta" lukijoilleen, ystävilleen, avustajilleen, kirjeen vaihtajilleen ja asiamiehilleen. — „Vatak««ta" ilmetttztz kir jalta jalakoSta huolimatta ensi vuonna. Asiamiehet. Ripeä toimintl! „Sa- takuiinak" tulee ensi Vuoden cikana saada paljon uusia tilaajia, Valloittaa uusia oloja ja uusia yS :äwiä. — T»ome««ieliset liikkeelle. Huomenna sunnuntaina, uuden Vuo denpäivänä klo 6 i.p. on KansalliS- kodissa suomenmielisten illanvietto runsaalla ohjelmalla. Tilaisuuteen on mapaa pääsy. Suomalaiseen puo lueeseen kuuluvat wa,HU ja nuoret r entökööt nyt joukolla w'.imeiseen Vaalivalmisteluun. — T«o«alaise» «aiSjarjeStö panee toimeen Vilk kaan kokouksen ensi maanantaina tam mikuun 2 pnä KansalliSkodiSsa klo 7 i.p. Illan kuluessa saadaan kuulla soittoa, laulua, runo, useita puheita. Kaikki suomalaiseen puolueeseen lukeu- tuvat kansalaiset termetulleita. — Ha«Ska» u»de»w«ode»- aattoillan jos tahtnt pitää, niin hanki itsellesi piletti Porin Karhun tämän iltaiseen iltamaan. Mlkatsep- poS ..Satakunnan" ilmoitusosastoon, niin huomaat siellä Porin Karhujen ohjelman, jota kelpaa käydä katso maan. Niin, ja illan päätc-rkotuS! Schän se VaSta onkin, joka ahding n tekee. Joudu siiS, niin kauman kun pääset mukaan. Wie!ää kaikki s»»mol°ise» p«ol»ee» jäsenet, wSlt»pitä« «ättSmätkin, äänestämään! — Tataknnto laisen »saknn- »an Kankaanpään kunianopiSton hy väksi eilen toimimat arpajaiset on- ntstuimat kaikin puolin hymm. Mä keä oli runsaasti ja arwat mcn vät hyvin kaupoiksi. — M-anantaina ja tiistaina t»i«itetta»-t ednStajaw-alit aletaan kaikkialla vaalilain mukoan klo 9 aamulla kumpanakin päivänä ja kestävät klo 8:saan illalla tarpeel lisien ruoka-aikojen keskeytyksellä. Porissa toimitetaan maalit seuraa missa paikoissa: 1.«sä äänestysalueessa (l.nen, 2nen ji 7: mä» kaupunginosa, Seikun saha, Raatimiehen luoto ja Kuninkaanpelloi) Raatihuoneelle; 2:«sa äänestysalueessa (3:maS ja 4:jäS kaupunginosa. Karjaranta. kau pungin pellot, AssalttttehdaS, H^ka- ja Keskiriihet sekä Rautatiealue) Uu della kansokoulullo; 3:Ssa ääne«iy«alueeSsa (5:deS kau punginosa) Manhvlla kansakoululla; 4:nneSsä ääneStySalueeSsal (6:deS kaupunginosa, Tiilitehdas, Metsän- Vartijan asunto, KaakelitehdaS, Tom mila, Ulasouri, Kunnansairaala ja MaimaiSkartano) Rauha-nimisen yh distyksen huoneistossa tontilla n.o 230; S.nneSsä äänestysalueessa (3:saS kaupunginosa sekä muut pohjoispuo lella jokea olevat alueet) Sonegarte- nin kansakoululla sekä Annessa äänestysalueessa (Repo- saari kaikkine siihen kuulumine luo- töineen) Reposaaren kansakoululla. Vaalitoimitus keskeytetään kumpai sellakin päimärä klo 2—4. — Euomalaise» p«ol««en waalika«sliat tulevat maanan taina ja tiistaina olemaan amoinna kumpanakin päivänä klo 8—8 seu raamissa paikoissa: 1:sen äänestysalueen..Satakunnan" toimistossa; 2:sen äänestysalueen KansalliSko- disso; 3:nnen äänestysalueen KansalliS kodiSsa; 4-.ar.en ääneStyZalueen teurastaja H. Laakson talossa Maantiekotu 10, ja b:nnen ääneSlySalueen ..Satakun- nan" toimistossa. Jokaisen suomalaiseen puolueeseen lukeutuman on käytäviä oman äänes tysalueensa maalikansliassa maaleissa mennessään, tai ainakin toimitettava kansliaan tieto ääneStämiissä käyn nistään. — Pori» rata. Rautatiehalli tus on määrännyt, että Heinoon ja Risteen asemat lakkautetaan 1 päi västä helmikuuta 1911 sekä että nntä sanotuSta välväitä liikennöidään ku ten Vaihteita ja seisahduSlanureita ja luetaan Heinoo Karkun ja RlSle Ko kemäen asemam oloisiisi. Somalla on Heinoon aseman ase mapäällikkö E K Lindqvist surreny asemapääll'kökst Kolhon asemalle sekä Risteen aseman asemapäällikkö L. W Alslhan alemapäälliköksi HammaS- lahden astmalle. — Tnlkihnntolanpat. Sen johdosta, ettei P rlkala-Ollllan Vir katalolla Harjavallassa t. k:n 8 p:nä tapohtunutta huutokauppaa oltu W - rallisiSsa Lehdissä ilmoitetlu. ei puu- tamaraliike W. Rcisenl^v ^ C:ooll^t tiennyt mitään koko huutokoupaSto. Kun tuossa huutokaupassa myydyt puut ovat mointiun liikkeen mielesiä »rittäin arvokkaita, niin on liike pyy tänyt toimnettomaksi uuden huuto kaupan, joSsa tapauksessa liike sit u- uu torjoomaan puista 10 mk. ö p koi. eli loista markkaa enemmän kuin mikin ne mainitussa huutokaupassa olivat nousseet. ^ HuNnnutko? Wiime tiis- tai«a i .p. kun kaupungin köyhäinta lolla oli jouukahioit juotu, pakeni mielisairaSosostossa hoidettu mähä. mielinen tySmiehenpoika Karl Fred rik EUaSson taitol eSta Kariorannan kautta kaupunqin 5:ssä osaSsa asu vin äitinsä tykö. Seuraavan päi vän aamuna kello 5 aikaan oli hän ensin neuvoteltuaan äitinsä kanssa jokijään kantavuudesta y. m. lähte- nct sukulomian yövartija Laineen luokse Toejoelle. Sittemmin ei HZntä ole miSiään näh'y, jotenka on luulta vaa, eitä hän on joen ylt pyrkies sään hukkunut heikkoihin jäihin, koska samana aamuna kello 6:n aikaan jo- el.a on kuulunut hätähuutoja. — WarkandeSta tuomittuja. Porin raastuvanoikeudessa tuomittiin toiSsopSimänä merimies K. B Sten- gäid 4:SkertaiseSta varkaudesta I wu'dek!1 kurituShuoieeseen. työmies F A Ekman 6 kuuk. Vankeuteen ja tvömteS I. A. Kaurob^ck samoin 6 kuuk. vankeuteen, j-ztaoansi heidän iulee yhteisesti maksaa Jssefi na Lind grenille 125 mkaa !ehmäs:ä. jonka häneltä ovot varastaneet. Teuras taja A Halmisen osallisuus samaan juituun jäteitiin U vilan kihlakunnan oikeuden tutkittavaksi. — Ulvilan »vSlikärSiillä eilen len tulkittiin avteekori I Juseliuksen huvilassa tuonnoitcin tapahtunutta varkautta. waan lykkääntyi se v'elä helmik. 27 pvä pidettäviin Välikärä- jiin. — Lappalaisperhe p»roi»een saapui toissa-iltana Poriin. P r^ee- seen kuuluu mieS ji maimo sekä 5 pienokaista. He oikomat pystyttää tänne telton, joSsa yleisö saa tutus tua heidän elämäntapoihinsa ja kol meen poroonsa. — Agitaattoriksi nyt jokainen suomenmielinen kansalainen. JZlellä o'eva aika on tarkoin käytettävä. Oman puolueen jäsenet vaaliin toi mitettava ja opastettava. Tähän kykenee kuka tahansa, jolla Vähänkin on hywää tahtoa. Aiä jätä huomi seen, mitä tänään woit tehdä. illkijoilil ja tililljia kcjoitetallll ltsuissa ja lmoissa liiMMäa» yksksUlln selllliste» Mtthlirjoittiljie» ?llslee«, M! ilNoittmilt ..Ätllkiiililllssa" Mi l! ZMsiiPlii. Afisnsjotowi»to Nurvsss. Eerikinkatu g. Puh. 494. Omistajat: Homiotteudeimotario Wäind Kiwi ja H°wioikeudeN' ammijoki. kanslisti Santeri Porin maasenratunnan kuntakokouksessa miime torstaina käsiteltiin seuraamat asiat: Lainamakasiinista päätettiin myydä 100 hl pilaantunutta Viljaa, jonko tilalle ostetaan uutta. Pchlavan jär jestysmiehille päätettiin maksaa palk kaa niistä toimista, mitkä hän on kun nan eduksi tehnyt. Huittisten kansan- opiston avustusanomus hylättiin 167 äänellä 128 vastaan. ..Alphan" talo pätettiin edelleen ensi muonna pitää kunnantalona 275 mkn Vuokraa waS- taan. Kunnan ilmoitukset julkaistaan ensi muonna Satakunnassa samaan tapaan kuin tänä Vuonnakin. Joke rin koulua Varten saatavaa 8,000 mkn maltiolainaa noStamoan ja kuit taamaan Valittiin kunnallislautakun nan esimies I. H. KeSti. Eat. ta lotkaan K. Mikkolan konvauSanomus tuulimyllyn siirrosta hylättiin. Est tettiin ja muutamin muutoksin hy- välsyttiin kunnallislautakunnan laa- tima 39,490 mkaan päättyviä ensi muoden tulo- ja menoarvio. Siitet tiin kuvernöörin päätökset Porin tuli. Urkutehtaan, A Nuikkisen, I Kuu- minaisen, I. Tervaselän ja Miina Tervaselän taksotuSvalituksiin. Kuu minatsen Valituksen johdosta päätet tiin mennä senaattiin, jota varten malittiin I. H. KeSti ja K. Kyöstilä. KeStin testamenttimarat päätetttin jakaa RuoSniemen koulun 27 oppi laan, Raumankylän koulun 12 oppi laan, Kokemäensaaren koulun 20 op vilaan, Lyttylän koulun 3 oppilaan, Ahterin koulun 9 oppilaan, Preivii kin koulun S oppilaan ja Toukoiin koulun 10 oppilaan kesken. Sille viljalle, mikä mahdollisesti joudutaan uloshaun kautta hakemaan takaisin kunnan lainamakasiiniin, määrättiin makasiinin miljataksan mukainen hinta. satakunnan sisälähetys- yhdistys ja sosiali demokraatti". Lukijamme muistanevat vielä, että Sos.dem. äskettäin väitti yllämainit. tuo yhdiktys:ä,suome arkiseksi" j'rjes töksi, joka tSllä väärällä nimellä har joitaa vaalic?gitatsioonia. Me puo leStamme leimasimme semmoisen wäit> teen valheeksi. Matta Sosdem. ei siitä säikähtänyt, maan mäitti puo. lestaan tuon syviöksensä kieltämisen „jui^eaksi ji julkiseksi valheetsi". Ja lehti ?at°aa yhä soytöksiään. Miime numerossa se kunnalli«neuwoS Evv. A^ellantn paneman vaStalau ieen johdosta m. »n. wetä<! „m>lStni> lv g an", kuten se stsälähetqSyhdiStuStä suvaitsee nimittää, äänenkannatta jaan „Y h^ällä apua" lehteen ivätt- teeniä tueksi. Nyt kuitenkin jokainen, joka vain haluaa, aivan helposti itse voi näh- dä, e tä mainitussa lebdeZsä ei tähän saakka ole puhutiu edeS halkaistua sanaakaan sosiMteiSti yhtä vähän kuin muistokaan puolueista. Se on ainoastaan tahtonut VaStuStaa juma lattomuutta ja muita paheita, edis tää jumalanpelkoa, lähimmäisenrak kautta y. m. hyveitä. Täytyy myöntää, että nyt viasta meille selviää mitä Sos dem. sylyk sillään oikeastaan tarkoitt a. Sen tarkotuS on nähtävästi tämä: Jokai nen, joka edistää jumalanpelkoa, lä himmäisenrakkautta y. m. hyveitä, on ..suometarlainen". Ja jokainen, loka woStuSt?a jumalattomuutta, vihza. ri'oksia y. m. paheita, ogiteeraa sos. dem. puoluetta vastaan. Onko koko sosialidemokraattinen puolue samaa mieltä tämän arv ää nenkannattajansa kanSla. jääköön tä män puolueen itsensä päätettäväksi? Tällaista norripeliä sanan täydeSsz merkityksessä pelaamat nuorsuomalai set. Taistelemat ruotsalaisten kanssa saman pienen ruotsalaisluokan etui suuksien puolesto! Tahtomat kantaa nuorsuomalaisten nimeä, ja mikä ikävintä, omat saaneet osan suomalaisista talonpojista ainakin toistaiseksi pauloihinsa. Nuo 250 armopalaa omat siis us kolliselle palmelijalle annettu lahja. Ne myös ovat sitova tcdiStuS siltä, että heidän välillään liitto ja yhteys on olemassa. Ei liene liikoja arvattu, joi tässä ennustetaankin, että samat armopalat jouduttamat nuorsuomalaisten kukis- tumista, ovat Vaarallisia antimia ja ennen pitkää koskemat kipeästi, kun suomalainen osa nuorsuomalaisista täälläkin saa silmänsä auki. KobteliaisuuZ on ymmkrtäivSisqvttS; niinmuodoin on epäkohieltnisuus tqh- mquira: ien nojalla tarpeettomasti ja »vallattomuudessaan, hankki» itselleen wi- ho isia on raiivoannsta, sell< ist, kuin talonsa pistimistä palomaan. Sillä koh- t« ioisuuS on, kuten pelimarkat, tunnus tetusti määrää rahaa: jollaisen säästämi nen osoiltaa qmmärrytsen puuietto, sitä- maStoin sen antelias käyttäminen ym märrystä. W»t'ea tehtäivä on tostn kohteliaisuus siinä suhteensa, että se maatii meitä osoit tamaan suurinta kunnioitusta kaikille ih misille, waitk'eiwät ne enimmäkseen fitä nnsnitse; edelleen, että näqttelemme will- kainta osanottoa, iv ntka meidän täy qy iloita stilä, eiteinme ole heidän kanssaan misiään tekemisissä: — kohteliaisuuden ja qlmään mielen yhdistäminen on meSta- ruuSnäqte. ^. Schopenhauer. 3Z0 armopalaa. Pitkin aikaa omat nuorsuomalaiset kieltäneet herransa, s. o. omat toitot taneet maailmalle, että se yhteyZ ja liitto, jonka kagaali takcrouosina sai aikaan heidän ja ruotsikkojen Välille, on muka kuollut, sitä ei muka moida tod Ssaa missään muodossa löytyvän. He omat tekopyhinä lyöneet rintoi hinsa, sanoer: ..suomettarelaiset lii tossa omat ruotsalaisten kanssa, emme me." Heidän »Sanomansa", niin täällä kuin muuallakin, ovat joko wai kenemalla tai noitatemppujen avulla koettaneet nukuttaa puolueensa yksin kertaisia jäseniä. Näille on sanottu: me, me nuorsuomalaiset tässä maaSsa taistelemme suomalaisuuden hyväksi ruotsalaisten ylivaltaa vaStaan, „suo< mettarelaiSten" kansallisuuSasian aja> minen on wain ilkeätä tekopyhyyttä j. n. e." Näin on sanottu siitäkin huolimatta, että nuorsuomalaiset itse aivan hyvin tietämät, että heidän toimintansa on yksinomaan ruotsalai suudm tukemista ja että, joS Suomen ruotsiko! ottaisivat ..osansa" nuor suomalaisilta pois, kutistuisi heidän toimintansa mitättömiin. Mutta ruot> sikot eivät lopeta kannatustansa, ei wät, sillä he taaS tarwitsewat nuor suomalaisten tapaisia Välikappaleita hallitessaan ja määrätessään suoma laisen kansanaineksen oloja, kasvat taakseen riitaa ja eripuraisuutta, suo raan sanoen repiäkseen Suomen kan. saa. Ja nuorsuomalaiset ovat mieli hyvällä heidän käytettävinään, että ..yhteyS ylläpysyisi." Toisinaan, milloin ruotsalaiset hy väksi näkevät, jakavat he nuorsuo malaisille armopaloja. Nytkin näissä eduSkuntawaaleiSsa saamat tämän Vaalipiirin nuorsuomalaiset tältä jalo mieliseltä lahjottajalta noin 250 or mopalaa, saavat niin monta ääntä Vaaliliittonsa hyväksi. Ja nuorsuo- m iloiset sanovat: ,.me emme ole lii- toSsa ruotsalaisten kanssa, ..suome- tarlaiset" liitossa omat". Miten äänestyksessä on meneteltäma? Se on erinomaisen yksinkertaista. On main o.ettama huomioon, ettei itse tee sitä vaikeat si tai sotkuiseksi. Ensinnäkin on edeltäkäsin otet- tawa selko sirä. millä tohtoa vaa lilipussa ovat Suomolaisen puolueen ebdokoSliStat, ja millä potkalla siinä sekä millä numerolla voruStettuna se lista, jota kukin niistä pi ?ää parhaa na ja jota hän siis tahio? SäneStää. Täs ä saa selon nnStä « heriäLe poperlle painetuista yhdistelmistä, jotta keskuslautakunnat ovot julkais seet ja Viime ..Satakunnan" mukana jaetusta ItstaSta. Tutkikaa tarkoin näitä yhdistelmiä ennen maalia. Näyttäkää niitä toi sillekin ja neuvokaa he lle mis'ä Suo malaisen puolueen liStot ovat. Muis takaa huomauttaa, että listat itse virallisessa vaalilipussa ovat oivan samoissa pai'0'.ssa kuin tässä yhdis telmässä. Tämön yhdistelmän, joka on aivan samanlainen kuin itse virallinen maa lilippu (sillä erotuksella main, että älkimäinea on wär liään Valkea) voipi ottaa äänestystilaisuuteen mu- kaansakin. Mutta fillä ki saa ääneS- ly»tä toimnlaa. ÄäneStyS läytvy suorittaa »»iraMsell» ls, joka valilsijalle annetaan äänes tyspaikalla. Itse SäneStqS tapahtuu siten, «'.tä äänestäjä tähän saamaansa «iralli- seen Vaalilippuun Vetää punaisen iviiivan sen liSioruudun sisälle, jolle hän tahtoo äänensä antaa. Seuraamassa esimerkissä olewa miiiva osottaa, m!ten se on wede> tävS. 2l. T«»me«sal». Suomalaisuus Voit toon, kansa maltaan! Mäki, Antti, talollinen, Suomensalo. Koi m ula, k. A., opet taja, Helsinki. PSrnä, Paamo, torppari, Mmaa. Tuota wiiwaa ei saa wetää «illään »n»lla Itznällä knin pnnaisell». Ei iiis tavallisella lyi- ^känällä eikä musiekynällä. Se on »älttämättäw»dettä«ä Pnuai» sella kynällä. Nntä on Vaalihuo neessa saatavissa. Tämä punainen viiva on medet- ävä niin. että se ei kosketa muuta 'uin Hhtä ainoata listaa. Sitä ei saa vetää niin huolimattomaSii, että joku osa siitä tulisi ulottumaan esim. sen liStoruudun ulkopuolelle, jota tohtoo äänestää. Lippunne hyl jätään silloin ja äänenne menee huk kaan. AinoaStaa» tzhtä littaa saa ääneStää. Niinkuin tietty, saa äänestäjä, jol lei tyydy siihen järjestykseen, jossa ehdz!ka'.den nimet owat liStalla, lain mukaan kyllä muuttaa nimien jär- leStyStä numeroimalla ne. M»tta «iin ei yleensä pidä ke «e»kään tehdä, koska tämä numeroiminen on iikst mutkallinen temppu, että siinä helooSti moi tehdä mirheen, jonka takia koko lippn hyljätään. Si täpaitsi on jokvisen puolueen jäsenen velvollisuus muuttamatta äänetpä jotakin niiStä listoista, jotka u^ti- iesti on soviittu. E'kä selloiseLa muuttelemisella saa mitään aikaan kaan. Muulla kuin nimien järjestystä koskevalla tavalla ei faa mnnttaa ehdokaslistaa. « saa sit, esim. oyyhkiä jotakuta nimeä pois ja kir- laittoa toiSta sijaan. Se joka ei tyudy mihinkään viral lisella Vaalilipulla olemaan ehdokas listaan «joko muuttumattomana tai nimien järjestyksen puolesta muutet tuna), saa maalilipun oikeassa alor«u- naSsa olevaan tyhjään paikkaan kir joittaa Minks kolmen lmutta ei upe amman > äänivaltaisen henkilön nimen tabans". Mutta näinkään ei Pidä kenenkään tehdä, koska silloin jok- seenki marmaan heutää äänenlä huk kaan. Elkää missään nimessä näin ääneNäkö. Mitään muuta elkää siis maali lipulle tehkö kuin että vedätte tm n vunaisen viivan sen liStn» sijSlle, jota pidätte porbaana. Q «aa ni meänsä et millään ehdolla saavaa- lil vouun kirjoittaa. Punaisen viiman Vedettyänne kääntäkää liptznnne kokoon niin, ettei näy, minkä liStan kohdalle ole te viivan vetänyt. Muistakaa tarkoin tämä. Lippua ei saa amonoisena antaa maolilautakunnalle, sillä ääveS- kyksen pitää olla salainen. Antakaa sitten lippunne leimat- ta» aksi, ennenkun heitätte ien Vaa liuurnaan. Muistakaa tämäkin tar koin. Sillä joS uurnasta löytyy lei- maamoton lippu, niin s» hyljätään.