H:o 9 1910. EÄIKU, Maanantaina Tammikuvn 24 as Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kliateimislökaupnoja Maar.mlttaustoimia y. m. äänestätte niillä listoilla, joissa on Wa arala n, Jussilan, Run- t i n, H o o l i n, H o i k a n ja Kul- pakon nimet! Mtit jgtkMttsmtnpöi- kikn kasslitssleitos Mm Aosfa 1871—1909. II. Ken on hiemankaan lähemmällä saanut silmätä tai oppinut tuntemaan laitoksen sisäistä elämää, hän tietää, kuinka pitkän kärsimällisen opetuksen ja kasmatuksen ja kuinka monien sopi- wien kurinpitotoimenpiteitten takana tuon päämäärän saamuttaminen pit- kien »vuosien mieriessä senlaisiin pa hantapaisiin kasmatteihin nähden on ollut, jollaisia kasmatuslaitoksen op pilaat laitokseen tultuaan ja laitoksessa olonsa ensi muosina omat olleet. Mitä tuhansia mieliharmeja, mitä kujeita, mitä keksityimpiä kepposia, mitä ome- limpia näpistelysuunnitelmia, mitä moninaisinta minoon kasmaneitten luonteitten milppiä sisältyykään kasma tuslaitoksen elämään 38 muotena? Kuinka nuoret ihmismesat woiwatkaan kelmollisen kasmatuksen ja opetuksen puutteessa pitkälle ehtiä pahassa ja kuinka maikeasti omatkaan nepelastet- tamissa yhteiskunnalle, kodille ja itsel- leen? Ja kuinka raskaaksi tuleekaan yhteiskunnalle ja kansalle jokaisen huo- notapaisen lapsen kastattaminen hy- mäksi? Aksin pelkät aineelliset kustan nukset nousemat moniin tuhansiin jo- kaista pahantapaista lasta kohden, joka syystä tai toisesta joutuu jossakin kasmatuslaitoksessa kasmatettamaksi. Mutta hymä niinkin, — jos kasivaiin kasmatus edes kasmatuslaitoksessa on- nistuu. Mutta kasmatuslaitoksetkaan, eimät edes parhaatkaan, eimät moi aina ja joka tapauksessa onnistua. Mikäli toit- muksen ja tiedustelemisen kautta on selmille saatu, on Oulunsalon kasva tuslaitos useimmassa tapauksessa on- nistunut, ja tietoisina tästä moiwe.t sen toimihenkilöt ja sen kannattajat olla iloisia, — iloisia ja kiitollisia siitä, ettei pitkien muosien maimaloinen työ ole ollut tuloksetonta, turhaa ja ettei- wät tehdyt uhraukset ole olleet turhiin kulutettua pääomaa. T^dustelun tu los on ollut, mikäli meille on ilmoi tettu, se, että noin 89 % kaslvateista on palautunut paheiden pimeiltä po- luilta ja alkanut uutta säännöllistä elämää mikä työmiehenä, mikä torppa- rina, mikä seppänä, mikä puuseppänä, suutarina, räätälinä, maalarina, jopa jokunen paremmassakin yhteiskunnalli- sessa asemassa. Huonot tottumukset, huonot taipumukset omat sittenkin, huolimatta kasmatuslaitoksen ulkonai- sista maatimattomista, tekisi mieli sa^ noa, liiankin maatimattomista oloista, muosien kuluessa maihtuneet parempiin. Ja useimmat noista kasmateista olisi- mat ilman kasmatuslaitok essa-oloaan ja sen maikutusta epäilemättä sortu- neet kokonaan paheiden ja rikosten pohjamutaan ja maipuneet yhteiskun- nan rikoksellisimpain ja turmeltuneirn- pain aineksien tasalle. Kasmatuslaitos senlainen kuin tä- mä ei luonnollisesti ole moinut toimia kokonaan ilman kurinpitotoimenpiteitä. Kokonaan kuriton kasmatushan ei yleensäkään wie hymiin tuloksiin. Mutta kurituksessa karmitaan taitoa ja rakkautta. Luulemme Särkelän kas- matuslaitoksen lässäkm suhteessa yleensä osuneen oikeaan. Ei ole kuulunut moitteita ajattomasta kurituksesta. Tarmolla ja taidolla ja samalla isäl- lisellä ja äidillisellä huolella on, mikäli tiedämme, kasmatteja kasmatettu. On suotu leikkiä, on suotu rvapautta, on ^uotu ystämällistä yhdessä-oloa kotoi- sen perheenkin piirissä, mutta epäre- hellisyys, milvpi, huonot tamat omat saaneet myös tarpeellisen ja tarmok- kaan ojennuksensa. Kumaama on ku- ritoimenpiteisiin nähden erään oppilaan nasema mastaus takamuosina tarkas- tajalle, — läänin silloiselle herra ku- mernöörille. Kun kumernööri soti- laallisen tarkastuksenyitäjän tamoin tiedusteli kahdenkesken oppilaitten kanssa, oliko heillä mitään muistutet- tamaa johtajaansa nähden sekä kysäsi: ..kuinka on mitsaa, kuria annettu?", sai hän mastaukseksi: ..Tarpeen mukaan, herra kumernööri". Tar- peen mukaan? — se oli oppilaan ja oppilasten mastaus hymyilemälle ku mernöörille. Se oli oppilasten mieli- pide, ja on senlaisena hymä tunnustus laitoksen kuritoimenpiteisiin nähden. Laitoksen kustannukset omat olleet jonkun merran erilaiset eri aikoina. Maremmin omat ne olleet jonkun mer ran korkeainmat kuin sittemmin. Tilin mukaan esim. m:lta 1881 johtaja K. A. Jurman ajalta oli laitoksen wuo- tuinen menojen määrä 7,830 mkaa ja oli laitoksessa silloin 15 poikaa. Kuta- kin oppilasta kohden tekimät silloin muotuiset kustannukset Smk. 522. Muokca- ja po-ttopuurahaa suoritet- tiin silloin Smk. 1,400. Ruokarahaa kutakin poikaa kohden muodessa Smk. 200 eli noin 56 penniä päimältä. Maaterahaa oli kutakin poikaa kohden muodessa Smk. 30. Mutta muonna 1887 mähennettiin muokra- ja poltto puuraha 1,000 markkaan muodessa, ja m. 1891 alennettiin se 700 markaksi muodessa. Samana muonna alennet- tiin poikien muotuinen ruokaraha Smkista 200 Smk:aan 150, ja osaksi tehtiin muitakin supistuksia. Niinpä tekimät laitoksen ylläpitokustannukset m.- 1891 kaikkiaan 5,600 markkaa 16 oppilasta kohden eli 1 oppilasta koh- den Smk. 350 muodessa. Muonna 1893 tekimät kustannukset 18 oppilasta kohden Smk. 6,040 eli 1 oppilasta kohden Smk. 335: 50 p. Ia niin omat sitten muotuiset ylläpitokustan- nukset pysyneet jokseenkin samalla ta- solla, — pieni, suhteellinen maihtelu on syntynyt eri muosina main oppi- lasmäärän joko kohoamisesta tai las- keutumisesta. Mertauksen muoksi mainittakoon, että esim. Sippolan »väliaikaisen kas- matuslaitoksen muotuiset kustannukset on armioitu tekemän 68,000 markkaa 60 oppilasta kohden eli Smk. 1,133: 33 penniä kutakin oppilasta kohden. Sitäpaitse, maikka laitos on ajateltu main mäliaikaiseksi, on rakennusten kuntoonpanemisen kustannusarmio ar- mioitu Smk:si 57,000 ja laitoksen ka- lustoon Smk. 22,000. Jokainen oppi las Sippolassa, jos oletamme Hänen kasmatuslaitoksessa olo aikansa kestä män 6 ä 7 muotta, tulee siis Suo- men maltiolle ja Suomen kansalle maksamaan Smk. 6,799: 98—7,933: 31. Särkelän kasmatuslaitoksessa sa- malta ajalta ä Smk. 350 muotta koh den Smk. 2.100 ä 2,450. Onhan siinä jonkun merran eroitusta? Mitä puutteita pienillä suojelukas- matuslaitoksilla lieneekin ollut ja mitä niiden manhanaikaisesta järjestyksestä ja työlamasta fanottaneekin, — kaksi hy.vää puolta on niillä kuitenkin ol lut: ensiksi se, että niiden kustannukset omat olleet »verrattain pienet; ja toi- seksi se, että ne puutteistaan huoli- maatta, omat useimmat kasmattinsa kohottaneet ihmisiksi, auttaneet jaloil- leen ihmisiä elämään ja työskentele- mään ihmisinä itsensä ja sen yhteis- kunnan hymäksi, jonka painaxaisina ja hylkyinä ne muutoin olisimat olleet. Onkin tässä lähellä, maikka suojelu- kasmatuslaitoksiin suommekin mielel- lämme yhteiskunnan ja maltion au liilla kädellä marojaan uhraaman, kysymys: eikö ehkä noista pienistäkin suojelukasmatuslaitoksista, niitä paran- telemalla ja järjestelemällä ja auliim- min tukemalla, olisi moitu saada jota- kin kelmollista suojelukasmatustyötä edelleenkin suorittamaan? Wai onko tämä työ ehdottomasti suoritettama suuremmoisissa, uudenaikaisissa, palat- simaisissa m.iljoona-rakennuksissa? Entä jos se suojelukasmatustyö, joka suori- tetaan lähinnä kotoisia termeitä maa- laisoloja olemissa pienemmissä laitok- sissa, joissa kasmatit myös tottuma tarpeelliseen mapauteen mapautta marten, sitä oikein käyttääkseen ja sen ilmaa termeydekseen hengittääkseen, sittenkin ehkä ajanoloon osottauluisi tarkoituksenmukaisimmaksi Joka elää, hän näkee! Sittenkun yhdistys turmattomien lasten kasmatusta marten m. 1904 lakkasi toiminnasta, asetettiin sen pe rustamat ja johtamat laitokset, niinpä Särkelänkin kasmatuslaitos keisarilli sen senaatin simiilitoimituskunnan kat sannonalaisiksi. Päätöksellään miime lokakuun 13 p:ltä on senaatti mihdoin määrännyt nämä laitokset lakkautetta miksi. Ja niin Särkelänkin kasmatus laitos on miime muoden mukana päät tänyt 38-muotisen työkautensa — uu sien elämäntapojen istuttajana, uusien parempien elämän-ihanteiden antajana uuden elämänsuunnan muodostajana niille monille Pohjolan pojille, jotka sen maatimattomista suojista oma elämän taipaleelle simeellisesti uudis tuneina ihmisinä lähteneet. Laitoksen hiljainen, uupumaton, sitkeä, uuras makamahenkinen työ ja sen uupumat tomat, uuraat työntekijät, jotka oma onnistuneet moittamaan monen kas mattinsakin kiitollisuuden ja kunnioi- tuksen sekä johtamaan säännölliseen ihmisarmoiseen elämään sangen monta jotka oman onnensa nojaan jätettyinä olisimat kylmäneet kirousta ja onnet tomuutta itselleen ja yhteiskunnalle ansaitsemat tästä kauniista, maimaloi sesta, pitkä-aikaisesta työstään lämpi- män tunnustuksen. Olkoon Suomen suojelukasmatuksen työmiehille edelleenkin suotu nähdä yhä runsaammassa määrässä nouseman siu- nausta tuottamaa satoa siitä maima- loisesta, maikeasta, taitoa ja intoa ky- symästä kylmötyöstä, jota he tekemät maan kimikkoisimmalla ja ohdakkeisim- malla pohjalla — nuorten rikollisten ja pahantapaisten ihmismesojen kes- kuudessa! Korkein tällekin kauniille kylmötyölle siunauksensa suokoon ja sen lainehtimiksi laihoiksi ja suureksi sadoksi saattakoon! I. N. M—o. Yleisiä uutisia. — Suostuntaselkkaus paätty nyt. Hallitsija on mahmistanut Edus- kunnan päätöksen leima- ja mallasjuo- masuostunnasta sekä palomiinamerosta. — Uusi senaattori. Senaattoriksi talousosastoon on nimitetty homioikeu denasessori F. Saarikoski. F. Saarikoski, joka on synt. 1857, on ollut Turun homioikeuden asessorina m:sta 1904, erotettiin mirasta „poik- keuslain" nojalla 1907, mutta nimi tettiin seuraamana muonna uudelleen asessoriksi. — Senaatin talousosasto. M - käli Hbt. on marmalla taholta saanut tietää, tulee se:,aattori, amiraali 5 S i l l m a n ensi helmikuun 1 p:na eroamaan senaatista. Myöskin senaattori, insinööri-ömersti P. K r a a t z tulee piakkoin eroamaan jenaattorintounesta. — Menoartvio wahwistetn. 1909 muoden menoarmio on maliois- tettu keuraalilumernöörin esittämillä muutoksilla. — Suostnntakysymys. Mikäl N. Pr. on saanut iietaä, on se senaa tin maliokunta, joka malmistamasti on käsitellyt suostunta-asiaa, tääntyny; setä pros. Herm.anionin että homioi keudemieumos Söderholmin ja ent. se- naattorin Julius Serlachiuksen puo- leen, pyytäen heidän lausuntoaan Hal- litusmuodon 46 §:n someltumaiiuu- desta suostunta asiassa. Homioikeu keudenneumos Söderholm on antanut samansuuntaisen lausunnon kuin pros. Hermanson, nimittäin että Hallitus muodon 46 § ei tässä tapaukitpa so mellu. Senaattori Serlachius taas on ollut sitä mieltä palomnnameron ja mallasjuomasuostunnan suhteen, että eduskunnan päätös näissä kohdin sisältää yksityisen elinkeino oikeuden loukkauksen, kun päätöksen iunhtoistu minen merkitseisi asianomaisten teolli suudenhaarojen kurislamiSta. Halli tusmuodon 46 tz:n someltumisesta lie- nee senaattori Serlachius lausunut, että hän ei moi siliä lausua mitään kun hän ei ole erikoistuntija maltio oikeuden alalla. — TVäkiznomainkuljetuSkielto rautateillä. Kauppamaltuuston tes- kusmalioluuta on miime kotouksessaan päättänyt anoa senaatilta, että alko- holipiloisten suomain kuljetusta rauta teillä koskema kielto hetimiten kumot- taisim. — PaloapuyhdiStylset. Suo men sahanomlslajain paloapuyhtiö on paloapuyhdistyksistä huhtik. 17 p. 1908 annetun lain määräysten mu- kalsesti päättänyt muodostua paloapu- yhdistykseksi ja sen j-chdosta anonut mahmistusta uudelle sääntöehdotukselle. — Kanttori nrkuriopemksen Uudistaminen. Suomen kanttori- urkuriyhdlstyksen asettaman maliokun- nan laatima mietintö on malmima painosta ilmestynyt. Mietintöön on liitetty tohtori Ilmari Krohnin ja mu- siikinopettaja Otto Anderssonin mas talauseet. — Waasan holvisikeus. Ases sorit G. Etholm ja A. Cederberg oma anoneet sairauden takia mirkamapautta edellinen huhtik. 14 ja jälkimäinen maa- lisk. 24 päimään saakka ja on homi- oikeus tämän johdosta päättänyt anoa saada apulaisjäsenikseen ottaa miskaali G. Aminoffin ja notario A. Grön roosin. Maasan hovioikeudessa omat miran- teossa t. k. 18 p:stä lähtien: ensi osastolla homioik. neumokset Eriksson ja Fonselius, asessori Malm- berg sekä apulaisjäseniksi kannemiskaali von Ziveygberg ja miskaali Aminoff: toisella osastolla homioik. neumos Lindberg, asessorit Remell ja Stenbäck sekä apulaisjäsenet sihteeri Marelius ja notari Schmaltz; sekä kolmannella osastolla homioik. neu mos Cajanus, asessorit Berger ja von Troil sekä apulaisjäsenet Palmen ja notario Grönroos. Sihteerinä toimii notario Ignatius ja kannemiskaalina notario Taxell. Viskaaleina toimimat ensi osastolla notari Boucht ja maratuomari S. W. Luutonen, toisella osastolla kanslisti Broman ja maratuomari A. K. Gro tenselt sekä kolmannella osastolla no tari von Willebrand ja maratuomari C. G. Carp. — Tawaran tuonti Norjasta Suomen Lappiin. Inarin piirin nimismies I. Muorela on Oulun lää- nin kumernöörille ilmoittanut, että Nor- jan tullimiranomaiset omat myöntäneet Inarin pitäjäläisille oikeuden saada tullimarastosta tullittomia tamaroua, paitsi mäkijuomia, Inariin, käyden tämä kauppa siten, että siihen oikeu- tettu norjalainen kauppias tilaa tama- ran Wesisaaren tullimarastosta ja siel tä annetaan tamarain matkassa tulli- passi, joka Inarin nimismiehen todis- tuksella ja leimalla maruslettuna siitä että passissa luetellut tamarat todella omat Jnarim saapuneet, sitten on 30 päimän kuluessa palautettama tulli- marastoon, uhalla että myyjä muussa tapauksessa saa maksaa niistä Nor- jassa säädetyn tullin. Samalla pyytää nimismies, jonka ilmoituksista selmiää, että tamara täten tulee nun haimaksi, että esim. kahmi maksaa ainoastaan 1 kruunun ja sokeri 40 äyriä kilo, ku- ivernööriä hymätsymään hänelle tak- san niistä palkkioista, joita hän kan taisi yllämainittujen todistusten anta mista marten tarpeellisista tarkastuk sistaan. Tämän merkillisen esityksen johdosta on Oulun läänin kumernööri pyytänyt lausuntoa tullihallitukselta, joka siinä suhteessa esiintuo pääasiallisesti seu- raato aa: Menäjän ja Ruotsin Norjan mälillä toukok. 8 p. 1838 solmitun kauppa- ja nerenkulkusopiinulsen VI artiklan mu kaan sallitaan Suomen Lapinmaan Utsjoen ja Inarin seurakuntien asuk kaiden harjoittaa maibtokauppaa menä- läisten alulsicn kanssa, jotka saapu- !vat Mienanmereltä sanotussa artik lassa lueteltuihin paikkoihin, kun he »vaihtamat omia tuotteitaan seuraamiin mälttämättömnnstarpeisiin, nimittäin: nuijaan, jauhoihin, ryyneihin, hernei- siin, hamppuun, purjekankaaseen, köy siin, termaan, taliin, talikunttilöihin ja iiolaan. Tämä etuus on sittemmin tammikuun 15 pnä 1844 annetulla kei- arillisella k-.rjeella laajennettu siten, että suomalaisten näin itsellensä muih icnnat ta-varat saadaan tullimapaasti tuodu rajan poikki Lappiin. Inarin niunsmiehen ilmoittaman mvarantuonnin' Ä!.>rjasta Inariin, minkä tuonnin esineinä tulisi olemaan 'aikenlaatuiset tamarat, paitsi i^äkijuo- Mtit, ei moida katsoa sisältymän nllä- errotuissa määräyksissä mainittuun maihtokauppaan menäläisten alusten kanssa, maan on se pidettämä epäoikeu- lettuna ja laitto-nana. Kun tällaisen laittoman, ulkomaalta apahtuman tamarantuonnin ehkäisemi- etsi tarmittamien tullimartisiden perus- aminen ja moimassavito noilla laa- oilla harmaan asutuilla alueilla kämisi angen maikeaksi, ellei mahdottomaksi >ekä kustannuksiltaan suunnattoman kat- iiksi siihen pienehköön tuontiin merra- en, joka Lappiin tutisi Norjasta ta- pahtu:naan, ei tällaisia martioita sin- >ie kumminkaan toistaiseksi moida pe- rustaa. Sen sijaan ja samalla kun kumer- nöörin otaksutaan kieltämän Inarin nimismiehen hänen ehdottamiansa tuon- itodistuksen antamalla myötämaikutta- masta kerrottum; tumattomaan iama- rantuo':tiin, pyytää tullihallitus kumer- nööriä käskemään alaisiaan kruunun- jialmelijoita Lapissa pitämään tarkasti ilinällä, ettei laitonta taioarantuontia rajan poikki siellä harjoteta. Temmeksellä Ala-Klaamun ta lossa 26 p. klo 6 ip. Rantsilassa Paldanius'enomis tamassa Toppilan talossa 27 p. klo 6 ip. Paamolassa Nuukin sahalla 29 p. klo 7 ip. Limingassa Nuorisoseuran ta- lossa 30 p. Suomalaisen puolueen esi- telmäkokouksia. Paikkakuntalaisten pyynnöstä pide- tään suomalaisen puolueen esitelmäkokouksia, seuraamis- sa paikoissa: Kalajoen Tyngän kylässä A Tiinasen talossa tiistaina t. k. 25 p:nä kello 5 i. p. (Rauhamaa). Kalajoen Käännän kylässä H. Kaaran talossa keskimiikkona t. k. 26 p:nä klo 5 i. p. (Rauhamaa). Kalajoen Rahjan kylässä Juusolan talossa tiistaina 25 p:nä kello 5 i. p. (Mäkeläinen, Myllylä.) Siermalan kylässä Siermalan talossa keskimiikkona 26 p:nä kello 5 i. p. (Mäkeläinen, Myllylä). Rautiossa O. Petäistön talos^ sa torstaina 27 p:nä kello 5 i. p. ^Rauhamaa, Mäkeläinen ja Myllylä). Ilimieskassa Niemelän kylässä Kusti Kippolan talossa perjantaina 28 p:nä kello 6 i.-p. Toimihenkilömme eri paikkakunnilla huomatkaa lähettää pidettämäksi tule- mistä maalipuheista edeltäpäin tar- peelliset tiedot Kaikuun ja Raahen Sanomiin. Kehoitetaan yleisöä lukuisasti tilai- suuksiin saapumaan tärkeitä asioita kuulemaan. Ouiun kaupungfn ja maa laiskunnan Säästöpankki hallitukseen kuuluvat vuonna 1910 varatuomari V. Poropudas esimie henä, maanviljelijä J. Pikkarainen varaesimiehen;:, sotarovasti V. G. Auiis, toimitusjohtaja G. F, Astren, talonomistaja A. Hautajärvi, raken nusmestari J. Heikkinen, tehtailija J. H. Hiltunen, maanviljelijä A. Is- teri, liikemies L. Juustinen, kauooias J. Illikainen, maanviljelijä J. Kauppila ja kelloseppä F. Oulasvirta jäseninä sekä asioitsia S. Haapala, asessori J. A. Mannermaa ja kauppaneuvos F. A. Riekki varajäseninä. Säästöpankin hallitus. „0ulun Suomalaiset Naisvoimistelijat." Seuran harjoitukset alkavat tänään Maa nantaina Suom. Klass. Lysen ▼•vmistelu- salissa kello 7 j. pp. Uudet jäsenet tervetulleet! pidetään keskiviikkona tämän kuun 28 pnä kello 7 illalla. Kaikkein jäsenten läsnäolo toivottava. Toimikunta. — Esitelmä kokous pidetään täällä Maneesissa Oulun Nuijan toimesta ensi sunnuntaina t. k. 36 p:nä. Ko- ouksessa tulemat puhumaan maisteri O. Rauhamaa, neiti Hanna Kaarola ja lakit. kand. A. L a g e r- ö f. Nuijan kuoro laulaa mäliai- oina. Kehoitamme kansalaisia pitä- mään muistissaan tämän huomatta man kokouksen. — Oulun aseme alueen laa- ennus. RauLatieh..lli!us on antanut määräyksen, että Oulun kaupungissa ludenkadun marrella sijaitsema nti Sosia Toppeliuksen perikunnan omis- ama pelto on patkoluomutukien kautta unastettama maltiolle Oulun astma- alueen laajennusta marten. — Oulun kansaksulutt opettaja kunnan koksukfesfa perjantai-iltana käsiteltiin m. m. seuraamia asioita: Muliokunnan lausunto raittinsope- tuskomitean mietinnöstä hymäksyttiin semnloisenaan. Waliokunta kannattaa joillakin huomautuksilla komitean ehdo- tusta. Johtokunta oli pyytänyt opettaja- kunnan lausuntoa maltuustossa teh- dystä ehdotuksesta, etlä kansakoulun oppilaille aniiettaisiin kaupungin kus- tannuksella koulutarpeet, ja poiStettai^ siin lutukausimaksut. Asiaa harkitse- maan aseteltiin maliokunta, johon tuli- mat opettajat S. Bergh, H. Toimio,M. Wah!gren, I. W. Hyhtö ja M. Pat- lari. Esitettiin Turun kansakoulun opet- tajakunnalta saapunut kirje (koskema opettajien eläkeasiaa), missä puydctään opettajia yhtymään kirjeessä esitettyyn toimenpiteeseen. Malittiin opettajat A. Jokimartio, E. A. W. Kimekäs, F. Luukkonen, M. Mahlgren ja M. Wou- tila ehdotusta harkitsemaan. Opettaja M. Pallari alusti kysy- myksen „nuortsotuomwistu!miS'a". — Oulun Suomalaiset Nais woimistel«jat altamat harjoituksensa tänään tlo 7 i.-p. suomal. klassill. ly- seon moimistelusalilla. — Uudet jäse net termetulleita. — Hklppotojmuen konsertti on seurahuoneella huomenna klo I /*> 8 i.-p. pidetään tiistaina t. k. 25 p:nä kello 7,30 illalla rukoushuoneen sivuhuo neessa. Jokaisen jäsenen läsnäolo välttämätön. v Vuosikokous on ensf sunnuntaina t. k. 30 päivänä kello 4 j. pp. Johtokunta. HUflfTil I TarraxmroaaKi. ©uhm kaupungista. XDaalit» Suomalaisen puolueen edustajaeh- dokkaat, huomatkaa tämän päimän setä euraamasta Kaiusta naisten matka- zuhujan neiti Kaarolan esitelmäkokous- en paikat ja ajat eri paikkakunnille. Jos Teillä on meno samoille paikka- uunille, niin järjestäkää kokouksenne amaksi ajaksi. Edustajaehdokas Antti Punttala pitää esitelmiä seuraamissa paikoin: T y r n ä w ä l l ä 25 p. klo 6 ip. Esitelmiä. Oulun Nuijan Naisjärjestö'.: toi- mesta esitelmöi nti Hanna K a a- r o l a lähipäivinä seuraamissa pai- koissa: Alimieskassa kanttori Päimä- rinnan talossa t. k. 25 p. klo 6 ip. A l a m i e s k a s s a t. k. 26 p. klo 6 ip. kaupp. NaUtukien talossa. Kalajoella Nuorisoseuran ta- lolla t. k. 27 p. klo 5 ip. Pyhäjoella kunnan talolla t. k. 28 p. klo 6 ip. Raahessa t. k. 2!) p. Siemissä Jyringin k ylä s- sä Kyrölässä maanantaina t. k. 31 p. kello 5 j. pp. (Puhuu myöskin asemapäällikkö Mäkeläinen. Kehoitamme yleisöä lukuisasti esitel- mätilaisuuksiin saapumaan. Kaikille tärkeitä kysymyksiä niissä selmitetään. ^Valitsijat, jotka waalipäiwinä olette t»isessa äänestysalueessa kuin w. alussa. Alkakaapa jo hankkia itsellenne otetta maaliluettelosta, ellette sitä jo ole teh neet. Jokainen on merkitty maoliluet- teloon siinä äänestysalueessa, jossa hänet i-rjoitettiin hergille ramLu.uussa m. 1908. Saadakseen otteen maali- luettelc5ta, tulee lähettää, iualtairia jollekin luotettamalle henkilölle siinä äänestysalueessa, jossa on luetussa. Mallakirjan sopii kirjoittaa näin: Tätca malmutan puolestani ottamaan maalikin 46 Sj:ssä säädetyn otteen — kunnan maaliluettelosta. — lla — — p:nä 10 H- 1 . Todistamat: Sitäpaiift vitää mälttämuUä tar kasti ilinoiiiaa, missi otetta ha!i:aioa flsi!? :v. 1!)0S alussa. Otteita maalilue:, eloSta mälittää Oulun '.'iuljan Vaalitoimi^unt'? opet- taja Wilho Katajan mälttykseUä. Osot- teensä on Torikatu 43. — Wir?awapautia kiwttvo:sum den talia on poliisikonstaapeli ^!ava- lan nimismiespärissä August K.^uuti saanut tahdetsi kuukaudeksi, l. k. 20 p:stä lukien, ja on hänen poliisitöin- tansa määrätty sill'aikaa hoita '.aan hänen poikailsa Eliel Knuuti. — Wahw:stetttt ku?«taru ouk sen Päätös. T. k. 18 p:nä on lää- nin kumernööri mahmistanut Noma- uiemen kunnan kuntakokoutseu.sa miime jouluk. 6 p:nä tehdyn päätöksen 8,060 markan suuruisen kuoletuslainan o :ta- misesta kunnan nmeisellä ia kuilla kymmentä muotta pitemmäksi tataisin- malsuaj^ksi Ylikylän kansakoulu^ulon rakentam^ta marten. — Wahwistetru lanttaussään- tö. Läänin tu'.oernööri on m,!l)wis- tanut uuden lauttausjäännön Hauki- putaan- eli Kiim-ngmjoen mesistölle. — Perinlökirjoja on senaatti uni me muonna Oulun koniin antanut yh- teensä 81, joista Oulun kihlaiunlaan 20, Salon 1, Haapajärmen 25, Ka- jaanin i), 5^ in in 18 ja Lapin : i la= kuntaan 8. lainidfööfrlnifd! Kun teidän oma listanne jäi „wil- liksi", tulee teidän äänestää joko Kuu- s a m o n listalla (n:o 13) tai P u- dasjärmen listalla (n:oIS),joissa kummassakin omat samat nimet kuin teidän ..milliksi" jääneessä listassanne, nim. W a a r a l a, R u n t t i ja Jussila.