Torstaina 3 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 25 — 1910 (K. S., U. Suom. ja 1 lels. San. I k. JluiliPiniolin ilmoitamme että rakas isiimme kauppias Elias Hirvonen rauhallisesti nukkui kuolon uneen Rääkkylässä tiistaina maaliskuun 1 päivänä klo 8 aamulla 82'/a vuoden ijässä, kaipaukseksi 2 sisarelle, 4 tyt tärelle. 2 pojalle, 3 vävylle," 2 miniälle, 28 lastenlapselle, 2 lap senlapsenlapselle sekä muille sukulaisille ja tuttaville. Lapset. Heng. lauluja 290: 4 v. Joensuun IisiikkijMistirL Torstaina 3 p:nä maalisk. klo 8 i, LYSEOLLA. Johtaja: Taneli Hupri. Esiintyvät: Orkesteri, sekakuoro ja torvisoittokunta. H u o m.! Yleisestä toivomuk sesta on konserttisali vielä Ka levala-juhlan koristeissa ja pait si tiistai-lehdcssä ju- laistua k o n s e r 11 i-o h j e 1- m a a esitetään ensimäisen nu meron jälkeen toistamiseen asian omaisten suosiollisella avustuk sella Kalevala-juhlan ohjelmasta seuraavat musiikkinumerot: Soololaulua: Merikanto, oop. Pohjan neito. 1) Louhen hyvästijättölaulu tyttä relleen. '2) Louhi ylistää Väinöä. (Rouva Hilma Nyman) Eino Leino: Marjatan laulu, lau suttuna pianon ja viulun säestyksellä: Järnefelt, Ber ceuse. (Rouva Esteri \Veissenl>erg, T. Hui i i, O. Sarola) Pääsylippuja ;t 2: —, 1: 50, 1 mk., koulunuorisolle lehteripaik- koja ä50p. sekä tekstikirjoja ä 10 p. tänään klo 3:een Joensuun Rohdos kaupasta ja klo 6:lta ovella. — Kan nattajajäsenet saavat varatut pääsy lippunsa Rohdoskaupasta tai ovelta. Seuraavassa helppoliintaisessa kan- sankonsertissa eri ohjelma. Elävienkuvien Teatteri „foto" Pusi cbjeliaa joka maanast. jatsril. OHJELMÄ: 1. Vij. 2. Villien hevosten kesyttä minen Argentiinassa. 3. Vesitulvista Parii sissa. 4. Mielipuoli nainen rau nioilla. 5. Taistelu elämästä ja kuo lemasta. 6. Nyrkkitaistelu tunnetun nyrkkitaisteluobjaa- jan Tirehtööri Viking Cronholmin ja Oskar Karlssonin välillä. Kirje ZoeiiLUUM. Eduskunta kokoontu nut. — tiutoemööri erotettu. — Laittomuus laillisuutta. — Kale- niala ja kansa. Tiistaina alkoimat taas maltio- päimät ja äskeisissä maaleissa roalittu eduskunta ryhtyi tärkeään työhönsä. Niinkuin tiedämme on suonia- laisen puolueen edustajaryhma nyt kuutta jäsentä mähälukuisem- pi kuin edellisillä waltiopäiwillä. Suuri osa wakawammasta mäes- töstä jäi pois maaliuuruatta ja niin puolueemme menetti yhden edustajapaikan ruotsalaiselle puo- lueelle, kaksi sijaa sosialisteille ja kolme maalaisliittolaisille. Kahdel- la »Viimeksimainitulla ryhmällä yhteisesti tulee olemaan nyt hal- lussaan eduskunnan enemmistö, sosialisteilla kuu on «0 ja maa laisliittolaisilla 17 edustajaa, ja siihen ,,säkiin" o» kaiketi kristilli sen työmäenkin edustaja lisäksi iuettaroa, siis K»4 ääntä ..poriva- rillisten" 90 mastaan. Toisin sä ilöen sosialisteilla oit nyt eduskun nassa ehdoton enemmistö, sillä melkein joka asiassa omat maa- laisliittolaiset ja kristillisen työ- mäen edustaja miime aikoina ää nestäneet sosialistien mukana. Kansallemme on nyt koittanut se aika, jota sosialistit omat suu- rella itämällä odottaneet. Tähän asti heidän sanomalehtensä ja agi- taattorinsa omat selittäneet ja us- totelleet: ..Emmehän me maltio- Lämpimät kiitokset kaikesta osanotosta rakkaan sisa remme ja tätimme Lina \Veek- ström'in lepoon saattamisessa sekä liänelle tulleista kukkais- ja laulutervehdyksistä Omaiset. Filippovalaisia saata vana V. J. Tapanisella. Toinenkin muisto- painia. Kalemalapäimien yhteyteen tänä ivuonna sattuu toinenkin nuiisto- päimä. Helmik. 27 p. oli kulunut •">0 niitotta siitä, kun kielto suomen kielisen kirjallisuuden julkasemisesta perttutettiiit. Kun suomalainen kansallisuus- tunto yhdehsänitentoisla- muosisa- dan alkupuolella ja erittäinkin I. P. Snellmaniii moimakkaan herä- tyshuudou lautta alkoi osottaa heräämisen oireita kansan symieu rimieit keskuudessa, ivaltasi maas- samme mallassa oleman ruotsal. mirkamiesylimysluokan pelko ruot- salaisuutta uhkaaivasla maarasta ja ruotsalaiset nousimat ankaraan taisteluun tätä maaraa mastaan. Keinoja millä saada pelottomaiit totuudett ilmiluojaiu suu tukituksi, ei ivalikoitu maaii tttrivauduttiiu mitä häikäilemättömimpiin teloi- hiit suomen kielen, ..moukkien ja palivelijain — perkelän kieleit", kuten siiloin kaikkia maltias L. (3. von Haartman snivaitsi sanoa, ja sen mukana suomalaisen kansallis- tunteen ehkäsemiseksi oikeutettuun mattaansa pääsemästä. Sensuuri toimi ankarasti ja lehti lakkautet- tiiit tuvhanpäimäisistälin syistä. Mutta kun sekään ei näyttänyt auttaman, keksimät ivallassaolijal uuden keinon: he haitkkiivat keisari Nikolai I:ltä määräyksen, jolla kiel- lettiin muiden kuin uskonnollisten ja talondellisten kit-jotnsten julkai- seminen. Tämä kiristysniääräys annettiin huhtik. 8 pnä I<sr>o ja kuului [euvaamasti: „ Uusia kirjoja, leutokirjoja, ai kakautisia tai mukta kirjoituksia, olkoonpa niiden muoto tai suu- rnus mimmoinen tahansa, saa- daan suomeksi julkaista ainoastaan sellaisia, joilla sotimatta yleisiä sensuunmääräyksiä mastaan, on sekä siihen henkeen nähden, jolla ne oivat kirjotetut, että myös esi- tystapaaiisa nähden larkotuksena ainoastaan uskonnollinen hartaus taikka taloudellinen hyöty: sitä mastoin kielletään kokonaan pai nosta suomeksi julkaisemasta mal- tiollisia uutisia taikka tietoja rikok- sista. joita ulkomailla on tehty, samoin kuin sanotulla kielellä ro- maanien julkaiseminen, joko itämä itten omat alkuperäisiä taikka käännöksiä; siitä ei ole edes sellai- ia poikkeuksiksi luettava, joita sen suuri muulla kielellä sallii." Siinä kaikessa lyhykäisyydessään a räikeydessään se mahtikäsky, olla ruotsalaiset koettimat herää- män suomalaisen kansallistunteen tukahuttaa ja tappaa. Ja mää- räystä noudatettiin muutamia mnosia sangen ankarasti. Mutta kaikesta tästä sorrosta huolimatta kulki suomenkielen ja kansallisuu den asia eteenpäin, maikkakin hi- taasti. Sitä ei moinut mikään mäkiivalta estää. Mihdoin huoma- simat ivallassaolijatkin 'menneensä liian pitkälle ja peruuttimat ntää- mäyksen Snellmanin maaliiuuksis- ta helmik. 27 pnä 1800. Siinä lyhyt kuivaus siitä, mi päimillä mitään mahda ja saa aitaan niin kauan kuin eduskun nassa on ..pormarilliueu" enem mistö. Wasta sitten kun on saa tit sosialistit eueuiinistöksi, silteii masta näytetään Niihin kye- tään". V!o nyt oit tultu siihen, että he omat enemmistönä. Nyt saa daan kaiketi odottaa lumattuja tuloksia. Sanasta miestä, sar- mesta härkää. Ensiksi marinaan jo eduskunnan puhemiehen maa- lissa nähdään, tahtooko tämä sosialistinen eitemmistö käydä kä siksi asiain johtoon ja ottaa edes- mastuun hartioilleen, täyttää iva- litsijoilleen tekemiä lupauksia, mai metäytyykö se edelleen piiloon „pormarillisten" selän taakse, har- joittaakseen sieltä entiseen tapaan sa ivaan mähemmän kadehtitta- maa niyyräntyötä. Saadaan nyt nähdä, estääkö se sotilasmiljoo- nat luisumasta Menäjälle ja pe- rustaako kansanmiliisin, järjes- tääkö se 3öo markan eläkkeet ja niitä muuta hymää, joita kaikkia se on malitsijoilleeit kunniasanalla lumannut ja mannomtt. Totta kaiketi malitstjoillakin on oikeus maatia. että lopultakiii rumetaan noita suuria lupauksia täyttä- mään. Sehän olisi kohtuullista. Onhan noihin kauneisiin maloihin jo muosikausia sokeasti uskottu ja siinä toimossa „ryysyköyhälistö" uhrannut hiellä ja maimalla pu- serretut miimeiset roponsakin suun- nattoman agitaattorilauman elät- läntiseksi oikein herraspäimillä. Suomalainen puolue ei sitten- kään uskalla uudelta eduskunnal ta paljoa odottaa. Mutta en luulisi..perustuslaillisillakaan" puo- tenkä suomalaisuutta; Snellmanin aikana koetettiin maikka turhaan kukistaa. Suomalaisuuden ja suomeukie len asia on sen jälkeen ja etenkin miimeisinä »vuosikymmeniä men nyt huimaa mauhtia eteeenpäiii. Äiutta kaikesta huolimatta puut- Utu Iiteiltä ivielä paljon ennenkun olemme päämäärämme saamutta- iieet. Wielä saa suomalainen kokea kaikellaista sortoa kielensä ja kan- sallisuutensa takia ruotsalaisen mirkamiesluokan puolelta. Wielä ei ole todellinen kaitsallistuitto päässyt mallitsemaan kansan sy mieu'rimieu keskuudessa, puuttuu- pa se ivielä paikoin kokonaankin. kaskaassa tyssä jokapäiiväisen toiiiieentuloiisa eteen eiivät kansan alenimat kerrokset ole ivoineet ko hottaa ajatuksiaan leipähuolia kor- keammalle, maikka itiiden rinnois s a kyteekin mapaiideit ja parem- pain, oniielliseiiipieii päimieit ki- piitä. Lisäksi omat ivierailta ntail- ta tänite tuodut opit asettuiieet jyrkästi kaikkea kansallista herää- mistä ivastustamaaii ja siinä jon- kuii iverraii olttiistuiteetkin. Yleisiä uutisia. 3uomcu asiain esittely ko rke i m m aesa paikassa. K o r m aus posti n k ti l e- t u k s e s t a m a l t i o n r a n t a- reillä. Senaatin esitys kesäkuun 23 pltä 1909, että rcuosiiia 1910—12 siirrettäisiin muosittain ">(»0,000 nikaa, maltionrahastosta kulkulai- tosrahastooit kormaukseksi postin- kuletiiksesta ivaltionrautateillä, oit esittelyssä korkeimmassa paikassa hylätty. K n n n a n l ä ä k ä r i e n palk k a aniis e n a iv usta- »i i ii e it. Esittelyssä korkeimmassa pai- kassa on senaatti oikeutettu muo- sittain edelliseksi »vuodeksi sääde- tyit määrän lisäksi käyttämään toistaiseksi korkeintaan 25, 000 mkaa amnstitkseksi kunnanlääkä rien palkkaamiseksi. M e r i m i e s e l ä k e l a i t o § t a koskema senaatin esitys. Seiiaatin esitys muutoksista merimieseläkelaitoksen ohjesääntöi- hin sekä .">4 tuhannen »tarkan muottiisen maltioamun iiiyöiitä- misestä sille 5 muoden ajaksi on esittelyssä korkeimmassa paikassa palautettu senaattiin muodostet- taivaksi ratsumäeu kenraalin Böck- mannin ja ininisterinenmostott esittämien näkökohtieit mukai- sesti. Kuopion lääninsairaala. Esittelyssä korkeimmassa pai- kassa on Kuopion lääninsairaalan sisustamista marten myöimetty Smk. 182,^81': 3,s. Wuode ii 1911 mäkinais ten tulojen j a m e n o j e n laskelma, ja muoden 1910 tulo- ja m e n o a r m i 0. Senaatti on korkeimmassa pai- kassa tapahtuneessa esittelyssä oi- keutettu tällä kertaa laittamaan ehdotuksensa laskelmaksi makinai- sista tuloista ja meiioista m. 1!>11, sekä tulo- ja menoarmioksi m. Uteilla oleman miime maalien tu- koksien johdosta niin paljon „ma- hingonilon" syytä kuin mitä nii- den puolueiden lehdet omat ivii- me Miikkoina suomalaisen puo lueen edustajain mähenemistä osottaneet. Painopiste eduskunta- työssä on miime maalin kautta siirtynyt mastuu- ja työkymyttö- mäin ryhmien käsiin. Ja siinä en luulisi oleman erikoista ilon syytä ..perustuslaillisillekaan" puo- Uteille. Wai osisiko se saantatto- muus ja kumouksellisuus, jota sosialistineit enemmistö tietää, juuri sitä — ..edistystä ja lailli- suutta", jota ruotsikot ja nuorsuo- malaiset lipussaan tvaalisyöttinä kantamat'.-' Wiime numerossa ollut uutinen liesi kertoa, että Mikkelin läänin kumernööri A. L. von Knorring on mirasta erotettu. ..Husmud- stadsbladet" on maininnut, että erottamisen aiheena olisi ollut hä nen menettelynsä leimasuostunta- asiassa. Mutta mitä li hänen toi- menpiteitään tunnetaait, se tuskiit oii luultamaa, maan joistakin muista syistä, kenraalikumeruööriu persoonallisesta esityksestä. Säännöllisissä oloiss a j a siiitä mar inassa luulossa että paikka täytetään suomalaisella, kykenemällä, maan oloja tuiitemalla ja katsantokannat- taan kansallismielisellä miehellä, ei kumernöörinmaihdosta kannattaisi liioin malitella. Eroitsaanut ku mernööri voit Knorring mätihän ylimyksellisen ja ruotsiiimielisen mirkamiesluokai» periaatteille its- kollisena pysyi läänin mäestön 1910 lUttämällä siihen niin täy dellisiä selityksiä kuin arni. käsky tammik. 21 päimältä karkottaa, mutta kuitenkin siten että senaatti myös nyt lähettää ne tiedot, jotka sonaatilla on käytettämänä, »uai- tun ehdotuksen lähettämisaikatia ja 10 kuukauden kuluessa täyden- nykseksi lähettää täydelliset tie- dot. T u n l a a k i in a k s u j e n laskeminen. Korkeimmassa paikassa onmah- ivistettu arin. ehdotus esitykseksi eduskunnalle tuulaakimaksujen las kemisen perusteista. O n l u n nt e r i k o n l u n la k- k a n t t a m i n e n. Korkeiinmassä paikassa on ivah- ivistettu arin. asetus Oulun meri- koulun lakkauttamisesta ja sen muodostamisesta merimieskon- luksi. E d us k u n n a n ano m u s tiluksien r a u h o t t a nt i- sesta kotieläinten tu o 11 a iii i 11 a iv a- hinnoilta. 1908 muoden eduskunnan ano- mnksen johdosta, että tilukset rauho- tettaisiiii kotieläinten tuottamia «vahinkoja mastaan, ja että edus- kunnalle jätettäisiin esitys tässä asiassa, on senaatti oikeutettu asettamaan asiantuntijoista inuo- dostetttn komitean laatimaan ala maisen mietinnän ja ehdotuksen ja sittenkun komitean ehdotus on tarkastettu, antamaan lopullisen alamaisen lausunnon asiasia. Ap ulais m ere n kulku- tarkastajien palkkaus. Korkeimmassa paikassa on mää rätty. että kesäk. 1 pstä toistai seksi saadaan käyttää muosittain 0,000 mkaa apulaismerenkulun- tarkastajien palkkioksi. Zotilaomiljoonain suvrittainiiie» ' muodelta 1!)1(). 2 miljoonaa suoritetriiu iitaiv uautaiua. Kirjelmässään senaatille on ken- raalikumernööri miime kuluneeit helmik. 15 pnä esittänyt, että syys- kuun 24 (lokak. 7 pnä 190!) anne tun arm. manifestin 3 monten- tissa, koskema Suonten maltio- marojen suorittamista maltakun- nanrahastoon sotilastarkoituksia marteii, säädetään, että nämä amustukset omat muodelta 1910 ja seuraamilta muosilta suoritetta- ivat sotilasrahaston maroista, tay- deniiettyinä niillä ivaroilla, mitä Suomen maltiopäimät tarkoitttsta marten omat myöntäneet. Samalla oii kenraalikumernööri ilmoittanut, että hän, katsoen siihen, että soti- lasrahastoit käytettämissä olemat marat tänä muonna moidaait ar- mioida kaikkiaait ainoastaan kah- deksi ntiljoonaksi ntarkaksi, sanotun manifestin 4 momentin määräys ten mukaisesti on rahaministerin kaitssa sopinut siitä, että sanotut kaksi miljoonaa markkaa omat ole- mat eiisimäisenä suorituksena mai nitusta amustuksesta sotilastarkoi- tuksiin sekä »viipymättä maksetta- mat rahaministeriön rahastoon Helsingissä sekä ettei rahaministeri ole katsonut oleivan estettä siihen, että tämä summa suoritetaan Suomen rahassa; ja on kenraali- kumernööri samalla ilmoittanut että hän, poistaakseen esteet, jotta yllämainittu toimenpide miipy- mättä moidaan toteuttaa, oii haiik- kinut sisäasiain ministeriltä lumatt siihen, että keisarikunnan posti- ja leniiätinylihallitukselle posti- suurelle enemmistölle »verrattain »vieraana ja erinäiset hänen toi- meitpiteensä cimät marsinkaan kaii- sallisinieliselle osalle olleet suotui- sia. Wtutta uykyisissä maltiollisissa oloissa tieto hänen syrjäyttäinises- tään aiheuttaa pelkoa, että sijal- le asetetaan mies, joka, »vieraana maan oloille ja kymyiltääii ja ko kemukseltaan pystymättä asemansa ja tehtäiväiiisä tasalle, ei tulisi »voirtamaaii lääninsä asukkaiden luottamiista. Puolueemme sanomalehdissä on muosien kuluessa kerta toisensa perästä elämillä esimerkeillä päi- »vänselivillä tosiasioilla ja tuoreilla tapauksilla osotetlu, millaista to- della on se mahtaileiva ja itsekyl- Iäinen, jopa yltiöpäinen muoto- laillisuus, jota meidän ..perustus- laillisemme" oivat keppihemose- itaan käyttäneet. Joka päimä tno mukanaan yhä uusia tilaisuuk- sia samanlaisiin huomautuksiin, mutta niitä kaikkia ei mikään miitsi sanoin kuivata, kielin ker- toella. 'Nyt äskettäin sattunut seikka on senlaatuinen, jota en saa- ta maieteii simuuttaa. Maamme m. t. prokuraattori, joka mielipiteiltään on ..perustus- laillinen", on äskettäin näet käske nyt Turun homioikeuden kainte- miskaalia nostamaan kanteen mir- kaivirheestä protokollasihkeeri K. Modeenia mastaan, koska tämä oli kieltäytynyt nimellään marmen- tamasta inuuatta senaatin pää- töstä, joka koski ilmeisesti laitto- man, sotajoukkojen ja linnoitusten hallinnosta Menäjällä cumetim osoituksista Suomesta tuleioain lähinnä enstmaisten snoritusten aikaa saadaan lykätä. Tämän johdosta ja kun sotilas- rahastossa nykyään ei ole yllä- mainittuun tarkoitukseen maroja käytettämänä, on senaatti »vk. 17 pna tekemässään alamaisessa esi- tyksessä H. K. Äiajesteetiltaan anonut lupaa saada lainana siir- tää kahden miljoonan markan suuruinen rahamäärä ivaltiorahas- tosta sotilasrahastoon, jotta nllä- mainittu keisarikunnan sotilastar- kotuksiin meneivä ensimäincn mak- siterä iviipumättä ivoitaisiin suo rittaa sotilasrahaston maroisla, ehdolla, että tämä meno hymitet- räisiin maltivraliastolle, siittämällä siihen sotilasrahaston maroja, mi- kali niitä kertyy. Lauantaina oli senaatti sinen saanut kähköteitie tenraalikuiver- lunnilta ilmoituksen, että sj. M. Keisari alamaisessa ininistemval- tiosihteerin esittelyssä on snmain- nut suostua siihen, että mäliaikai- sesti saadaan sotilasrahastoon mal- tiorahastosta siirtää kaksi miljoo naa markkaa tämän summan suo rittamiseksi ennen maaliskuun 1 päiivää uutta lukita sotilaslackoi- tuksiin »valtakunnai!rahastoon,um>. kä ohessa kenraalitumetnööri on pyytänyt tämän armollisen tahdon täyttämiseksi senaattia ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin kahden miljoonan ntkn suorittami seksi rahamiliistetiön raiiastoon Helsingissä loiimeistään maanan- taina helmik. 28 pnä tt. l. Tämän johdosta oli senaatti lauantaina ip. »valtiomaraintoimi- tuskunnassa tapahtuneessa esitte lyssä päättänyt kot,ottaa Suomen maliiokonttoria miipymättä ei ai- noastaan malliorahastosla soti- lasrahastoon siittämään taksi mil- joonaa markkaa, ivaan myskin so- tikasrahaslosta rahaministeriön rahastoon Helsingissä miimeislään helmik. 28 p:nä suorittamaan yhtä suuren, kahden miljoonan mkn sum man, mikä erä maltiokonttorin toistaiseksi on tileihinsä merkittä- mä ennakkomaksiiksi. «cnaati» »virkainichct. Toukok. 10 p:nä 19U7 otettiin lakit. toht. K. S. Millgreu tois taiseksi amustamaan erinäisten töiden suorittamisessa senaatin maltioivaraiiikoiinituskunnan kam- reerikonttorissa. Kun t:ri Willgren mk. 24 pnä oli kieltäytynyt esitte- lemästä erästä asiaa «esitysehdo- tusta perintöiverostal, selitti se- naatti sanottuna päimänä pilä- mässään istunnossa, että niinkauan kuin t;xi Millgren on yllämaini tussa toimessa mattivivaraintoimi- tuskunnan kamreerikonttorissa, hän myös on melmollinen tarpeen tul- len aivnstantaan esittelyssä. 5tun tästä senaatin päätöksestä pöytä- kirjanotteella annettiin tieto uri Willgrenillc, ilmoitti hän halua mansa »vapautusta toimestaan. Istunnossaan mk. 2'> p;nä myön- sikin senaatti t:vi Willgrenille eron maltioivaraininimituskunnan kant- reerikonttorin paliveluksesta. Waltiowaraintoiittittt<?k»»imau cnt. kamreeri Akse! :>iikberq, joka arm. aivoimella kirjeellä »vk. 4 pmä erotettiin Mirastaan, oti senaatilta anonnt asetuksen inu- kaista eläkettä, missä suhteessa hän jättää senaatin ratkaistavaksi, eikö tässäkin tapauksessa mottaisi soivelluttaa helmik. 3 päimän W>8 arm. asetuksen 3;ttct pykälää, jossa puhutaan niiden mirkamieslen »vel- mollisuuksista ja oikeuksista, joiden oikeuksia on loukattu. Lryytilaitos-kysymys. Esittäessä eduskunnan alamais- ta ehdotusta arm. asetukseksi kyyti- laitoksesta, on H. M. sumainnut selittää, että sanottu asetusehdo- tus on jätettämä huomioonotta matta. Samalla 011 hyiväksytty ednskuiinalle jäiettäivälsi esitys tästä asiasta, jonka ohessa on ar- mollisesti annettu lupa saattaa kait- asetuksen julkaisemista Suomen asetuskokoelmassa. Kieltämättä tämä asia on „pe- rustuslaillisille" kuinka sitä nyt sanoisi, kierä paikka. Lcikieit ja asetusleu sanamuodosta on pidet- tämä aiivan seurauksista ivälitlä- mättä, sokeasti kiinni. Sitenhän se muistaakseni kuulun heidän tun- neltu opinkappaleensa. Mutta nyt on niin hullusti, että asetuk- sen sanamuodon mukaan hra Mo- dcen on tehnyt mirkamirheen kiel- täytyessään nimellään todista- masta asiakirjaa yhtäpitämäksi se- naatin päätöksen kanssa. Sitä mieltä on ..perustuslaillinen" pro kuraattorikin, ja niinkin oikeaus- koinen perustuslaillisuus kuin „Nya Pressen" myöntää tämän käsityksen oikeaksi. Mutta toiselta puolen - „perustuslailliseu" mie- heii nimi laittoman asetuksen jul- kaisemispäätöksen alla, onhan se- kiti ilkeä kohta. Tekee hymiu sääliltämän ivai- kutukseu nähdä, miten ..perustus laillisten" taholla koetetaan tästä pulmasta päästä. Esiin. „Nya Pressen" koettaa seliviytyä joten kin seuraaivalla taivalla: Lain sanamuodon mukainen »virkaivel- mollisuus kyllä käskee marmenta- maan, mutta ei tulekaan ottaa ohjeeksi lain sanamuotoa selkaise- naan maan lain henki, joka kiel- tää ryhtymästä sellaiseen tekoon, josta seuraa tuhoa maalle. Ja tämä jälkimäinen oikeusperuste se on määräämä. Siis johtopää- tös on selmä; maikka laki käskee- fin »varmentamaan, ei sitä pidä tehdä, koska ,,'Nya Presse,tiu" kä sityksen mukaan siitä seuraa onnet tomuutta niaalle. Toisin sanoen, sanedustajien tietoon ehdolus/iun. asetukseksi l;l|i lisämääräyksistä an», ase- tnkseen kyytilaitoksesta, setä 2:ksi määräyksistä siitä, mitä on olettama huomioon, knn nioltns- tajat kohtaamat toisensa. Eduoknnnnn puhe- miesten maali. Uutistoimisto sähkötti meille eilen; Edusknnnan puhemieheksi iva- Iittiin 2 iv i n 1) n f m u d nt ää nellä. Hajaääniä sai Listo 4«», tyhjiä lippuja annettiin >'<o. Ensimäiseksi marapiihemieheksi ivalittiiii T a n n e r äänellä. Söderliolm sai '>4 ja Listo 37 ääntä. Toiseksi ivarapuhemieheksi ma- Iittiin 5 öderh ol in ">1 ää- itcllä. Listo sai 41 ääntä ja tyh jiä lippnja annettiin ''>0. Joensuusta ja iikitienoolta. Joensuu» kirkollisella sisäiä- hettzksellä oli miime sunnuntaina »vuosiko- kous, jossa »valittiin tilintarkasta- jat ja esitettiin mnosikertoinus. Sisälähetys oli toimeenpannnt entiseen lapaan raamatnnselityksiä rukoushuoneella stmnuntai- ja jnh- lapäiivinä, muosijuhlaii ja <> ilta- maa. Ompeluseura oli toiminut ahkerasti, myyjäiset ja lahjoitukset tuottimat maroja 7«>. Saar- naajana työskenteli opettaja F. W. Terä, kesäkuttkattsina työnjoh- laja Partanen. iltahastosia oli ivastattaivaa: edel- liseltä muodelta säästöä 177:39, vahaa kassassa 17: 25, erinäisiä tnloja 2, OS!); 40, yhteensä 7,284: (ii: loasiaamaa: menoja 2,139: 82, talletuksia "»,124: 3", vahan kassassa 22: 47, yhteensä 7,284: 04. Orpokodin perustamisesta nenmottelemaan omat lasten työkodin kannatt?.jat ja munl asianharrastajat kutsutut tänään työkodin huoneustossa pi- dettäivääit kokoukseen. Joensuu»» käsittio ja tehdas- ! yhdistyksen »varsinaisensa ko- konkseSsa eilen esitettiin ja hyiväksyltiin »vii- me »vuoden tilit ja myönnettiin rahastonhoitajalle ynnä maltnn- tetnille tilimapaus. yhdistyksen rahastossa oli sääs töä edelliseltä »vuodelta 372: 20, tuloja korkoja y. m. 104: 90, eräs »velkakirja 2O0: —, jäseltmaksnja 193: —, yhteensä 9:'<0: 10. Ä!e- noja kesku.smaliokniinalle, ilmoittik- sista, kivjurin ja rahastonhoitajan palkkiot y. m. 102: 9.">, eräs ivel- kakirja 20>>: —, säästöseueaaivaUe »vuodelle '>07: 21, yhteensä 930: 10. Rahastosta lo »velkakirjalle annettuja lamoja 2,54t>: —. Käsityöläisten ja tehtailijoin hait- taus- ja elakevahastossa oli sääs töä edellisettä muodelta 42. korkotuloja r~: —, yhteeniä 422: 42. Menoja ilmoituksista ja ra hastonhoitajan palkkio 40; —, sääs töä seuraamalle muodelle 382: 42, yhteensä 422: 42. Lainoina 3 »velkakirjalla 1,200; —. Söaltuntettiijeit suunniteltavaksi jätettiin kirjanpitokurssien järjestä minen ensi syksynä kaikille amma tinharjoittajille yhleiscsti. »vielä sellvemmin puhuen: lain sanamuotoa ei tarivuse noudat- taa silloin, kuu siitä »voi koitua maalle tuhoisat seuraukset. Rakas lukija, oletko tuullut saa- ivasi kuulla tällaista oppia „pe- rustuslaillisieu" suusta V Cnhan se näet mitä räileintä ..laitto muutta", onhan se mitä paksuin- ta ..suometarlaisuutta". ,^a on- hait ..pevustuslaillisteu" taholla aiua ennen käännetty maat ja taimaat nuvin, kuu meidän puo- leltamme on selmitetty, että silloin, kun mäkiivalta astuu lain sijalle, kansan kohtaloiden ohjaajien »voi olla loisiltaan mahdototoula ottaa ohjeekseen lain sanamuotoa, maan on silloin knnkin ivelivollisnns par- haan harkintansa mukaan koettaa menetellä niin. että laii: henki toteutuu, se henki joka ilmenee tunnetuissa tuomariuolijeideu sa- noissa: yhteisen kansan paras on oleiva korkein laki. Tämä käsitys- kanta on ennen ..perustuslailliset- la" taholla leimattu ..kurjaksi", ..alhaiseksi", »surkeaksi" j. n. e. Nyt se kumminkin esitetään, kun luullaan sen amnlla moitaman puolustaa heikäläisiä kukkoilemis ta, jonka pääohjeeixa oii »vanha entisen kuntalaisen »vaalilause : ..ivastaan ivaan miua panin". ^Ntin, niiten sanookaan suomakai- nen sananparsi: ..laki on niinkuin luetaan". Minä kuulen taas ihan kor- missani, kuinka nuorsuomalaiset muistuttamat, että niin »vaan „Nya Pvessen", mutta me ..pevus- tuslailliset suomenntieliset" . . . . Mutta ..Helsingin Sanomat" aset tumat pääasiassa samalle kannalle. „Ta»vallmen ivirka»oelwollisuuden Musiikkiyhdistyksen konsertis ta, joka on tänään lyseolla, huomau- tamme yleisöä. Ohjelma sisältää eri sämeltäjiltä useita hauskoja ja kauueita uumeroita, joita yhdis- tykseu tormisoittokuuta, sekakuoro ja orkesteri esittämät 'Niiden lisäisi on Kalemalajnh- lan ohjelmasta otettu rouma ^Ny- mauiu soololaulu ooperasta ..Poh jan neito" ja rouiva Weisseu- bergiu lausnuto ..Marjatan lau- lu". <<'nso» puuhiomo O. •£). on senaatilta anonnt lupaa saada ensi kesän aikana Karmion, Ker- man, ^ihomuounin. Pilpan, Ut- ran ja joensuun taitamien kautta uittaa tukkia u. 3 Nielsenin suo muslautoissa. ;silippo»valaisia piirakoita ou leipuri W. Zapaniueu la- hettänyl toiinilnlselle inaistiaisiksi ja hymin ne omatkin suosittamisen ariv oisia. l2S SS I SS Kattsakoulujeu waltioaw«t. Opettajien palkkaamista marlei» omat saaneet maltioapna muun muassa seuraamat tansakonlnl: Kiihtelysivaarau 'Nimau koulu apuopettajattaren valkkainista »var ten, Juuan Haliivaaran konin opettajattaren ja meislonopetta- jan palkkaamisia marten Juuan ^inuuaulahdeu koulu opettajan ja naiskäsitöiden opettajattaren palkkaamista marten, Juuan Ti- momaran koulu samoin, Juuan Paalasmaan koulu samoin. .tzansakoulurakennukset. Konlnloimen ylihallitus ou mah- mistauut piirustukset m. m. Lipe- rin Ruokolahdeu (ehdoilla) kansa- koultttaloa »varten. „5ionkordia" liito» ftipeitbejä o»t hakenut karjakko Auua Raula- salo Jloinantsista. S3. CO ea Ct3 ÖO Muualta Poh- jois-Karjalasta. Kuollut. Maalisk. 1 päiivän aamuna kallisti Rääkkylässä päänsä rau- hallisesti miimeiseen lepoon ijäkäs manhns. kauppias Elias Hir- m o u e u, 83>;nuella muodellaan. Hän syntyi Moiiiiemessä 12 p. syysk. 1827. Manhemntak viimat maaitmiljelijä Inho Hirmonen ja ^ Maria Porthan. Siihen aikaan ei paikkakunnalla ollut tavallista, että maamiehet lähetthvät poikiaan lukuttelle. Elias Htrmoueu oli kuitenkin siiliä mer- vattain onnellisessa asemassa, että han sai jonkuu aikaa käydä Kuo- piou yläalkeiskoulussa, jossa silloin oli W. Snellman opettajana ja vehtornm. Kotiin palattuaan hän autteli isäänsä maatalondessa ja kauppaliikkeessä, joka melkeiu yksinomaa» käsitti ivoin ostoa ja kuljetusta talmisiii maitse Soria- malaan ja kesäisin sontumeuheillä Joutseuoou. W. 1858 hän nieni naimisiin Iosesiiia Indenin kanssa ja amasi 1861 oman merokanpan Rääkkylän kirkonkylään, laatuaan manhiinpia ja ensimäistä näillä seudttin. Sittenkin tärkein puoli häueu toiminnassaan oli inaanmiljelys, jolla alalla hän harrasti uudeu-^ aikaisia ja moimaperäisiä miljelys- tapoja, kohottaen rappiolla olemat maatilansa sekä iviljelysten, että rakennusten puolesta mallikelpoi- seen kuntoon ja perustaen myö- hemmin myöskin laajan meijeri- liikkeen. mastaineit teko", fanoo tämä jäl kimäinen. ..saattaa toisinaan esiin tyä sellaisissa oloissa, jotka pois- tavat raugaistamaisuuden, jopa tekemät sen lainkuuliaisuuden maa- timukseksikin". Olen ivarma, että jos suomalaisen puolueen taholla esitettäisiin tällaista oppia, nuor- suomalaiset löisimäi ruttoihinsa simeellisessä kauhistuksessa: Juma- malan kiitos, me einme ole iiiin- kuiu uuo suomettarelaiset. Ia nyt he itse sitä esittämät, se to- della oii kohtalon imaa. Tiettämästi sanotaan taas tä- hän: Onhan ero selmä. Suo- meitarelaiset opettamat, että moi laittomasti myöntyä (kuu ei kum- minkään moi estää lakirikkomns- ta tapahtumasta) mutta me „pe- rustuslailliset" opetamnte, että saa poiketa lain saiiamuodosta, jos asettnu laittomuutta (maikkei moisikaau sitä estää) tvastaau pauemaau. -- Niin sanotaan. Mutta kyllä suomalainen puolue tämän käsittää. Akutta onhan se nyt toki niin, että jos kerran saa, lain sanamuodosta huolimatta, rumeta harkitsemaan, mistä me- iiettelystä koituu maalle onnea ja mistä ouuettomuutta, niiu silloin ei olla enää sillä ..laillisella" poh jalla, jota ..perustuslailliset" omat kerskuneet, maan silloin ollaan kuin ollaankin ..tarkoitukseumukai- suudeu" selmästi ..suomettarelai- sella" pohjalla. Kumpi menette- lytapa on parempi, sitä envät ratkaise silloin enää lain pykälät maan harkinta. Ia se oppi on, sanon sen »vieläkin, mallatikumouk- sellistin, poikkeuksellisiin oloihin so- melleituna, sel»oi»»tä ..snomettare- laisuutta". OS eo 1 Ä3 —»< ET J23 83 & 1—<• m AJ < £3 •-S v- Ui O C/3 sr C/3 va v» 53" < a v- O SS A- S9