N:o 257 (131) — 1910 KESK3-SUOMI Torstaina marraskuun 10 p:nä olosi Maroitettawa M li e menemästä mielä näin huonojen jäiden aikana, nc kun mielä heti päälle sataneen lumen tähden owal hymin pctoilijia. Taimelta han tämä jo iuntuu, muna huono poh ja ftitä nyt talvelle tuli, lun rom;intu< mai,omaan maahan lumen satoi. Jos <> :amä lumi nyt mielä sula poiZ, tahi pictn ennen enempää iuuicntitloa tule komcmpia pakkasia, on marinaa. e::ä c\* naftn alamammilla paifc: 1.; tulemat ru- kiinoraat märkänemään; sil.ipausi. lun «imäi suot näin ollen pääse komettn- maan. «m tällainen tanvi juureksi hai- taksi hclonajolle ja ^alfotoitä kun juuri alkaman dalmen ojalle on paikkakunnalla kerääntynyt tamalliöta enemmän. — — Asunnan a s e in a Näinä wii- «te aikoina on paikkakunnalla kulkenut sellainen itämä huhu. että tämä Asunnan asema tultaisi muuttamaan pysäkiksi. JoZ tuo huhu sittenkin Kiioiii toteen, oli si siitä iso ivahink» ja tuntuma haitta, «:upäuSsä tieiyöii m:ille paikkakunlalai? siili, u.urra myöskin lähempänä asumille naa?uripitäjäläi.jille. kykyään jo käyttää Asunnan asemaa iso osa Multian pltä- jäa, »»Ulla nyt on min :ialaisi6ja herän» nyt ajatus tehdä uusi maantie Usunnan asemalla suorin maikoin Multian kir> kolle. Eaman asian johdosta on jo ollut lokon-kin ja pääteltiin siinä tehdä asias ta esitys senaattiin. Tämän Oikeus tuomitsi Koskisen maksa- maan kolmannen osan Melasta kor- koineen, koska piti, ettei hänen ta- kmixsiroumuksensa ollut toisenmoi- nen kuin toistenkaan kahden. Mutta juttu ei silti tähän loppu- ne niiden asianhaarain wuoksi, jotka oikeuden käsittelyssä ilmitulilvat. Tiedustelimme eilen asiaa Lahdes- ta ja sieltä makuutettiin meille, et- tä asia on jo wanha eikä muka ole oikein N. Pr:ssä kerrottukaan. Kuinka sitten lienee, saadaan kai loaötedes nähdä. Pikku-uutisia. — Tullihallituksen uusi päällitkS «S- tunut virkaansa. Tullihallituksen uuji päälitehtööri emersri as Enehjelm saa» pui miime lauantaina klo 12 tullihalli tukseen .jfl ilmoitti ottaneensa uuden Mirkansa tvas-taan edellisenä päilvänä. «en jälkoen hän esitytti itjensä tullchal- liruksen Virkamiehille. Ljzirkatvalaa «i emerstr as En«hjelm Turkille myönnetään etumaksuina joka kuukausi 1 / 2 milj. puntaa 6 1 / i °/o '.n mukaan aina 0 milj. puntaan asti. —< Rautatieonnettomuus. ä> a- w i a, niarrask. pnä. Pretanin a- seulan luona on (Äenuan—Milanon pita^una törmännyt yhteen tatvara- janan kanssa. 2 hentitöä on kuol kt.::-nkaan mielä ole tehnyt. Kun siitä j lut, 2 »vaikeasti .haamoittunut j[a u- Muuhlta Suomela. Nautatieonnettomuus Sa- w-n radalla. Änn tawarajnnck^n:o 1301, jota seuraa myös matkustajavaunu, eilen uuden kello G,23 aamulla saapui Pöljän py- maantien wal .uis :ut:u.: tulisi melkein säkille Kuopion lähellä, oli Ivaihde a- koko Multian pitäjän liike suuntautu- simuraiteellc, joösa seis.n ö „«» «j-nnan *iä. W. , jQ 10 f „ 0tmilc tt, M ioITOC '•.umctvti Miikosia faiuopol:; vlum» ' . wmu ua. Seurauksena oli. ena kaik- Maunut vikaauluilvat !ee nan . ja asemalta Ampialankylän kautta Z»vl:ialle; mitenkähän tämän postitin- ki tyhjät iviiu.iul viu.uiillliivai e- iun sinen kämisi jos ?tiunnaöta pysäkki nemmän tai mäheinuiän. Samoin tehtäisi ja miten kämisi koko poötinhoi- »ujllS eräs kuormitettu tvaunu. Ta- don Asunnalla? Taitaisimmc saada ar« j Ua .' (l j uucm Meturi sai pienempiä mo^o-timme takia matkata aina Keu- . . ,, . ^ ^ . vaurioita. Matkusta usta ei kukaan ruun kirkolle paatta! —-i.0!ies!ak-.n uu- di?ia maantie-tä on jo ollut puhella ni*; iuaoingottti.nut. mittain Asunnalla suorin tein Jämsään! - j.: :uUsi sen li e n tuiiimistuttnc myöZ oi; kysymys, selitti hän, ct:ä hän on jo ichntzt wirkamiesma!an ollessaan Hel singin poliisimestarina. — Jaloa kilpailua. Ehdolle Lappeen» rannan piirin bamsakoulujentarkavtajan Mirkaan asetti koulutoimen ylihallitus Miime huhtik. 2S p:nä: itlle sijalle f il. kand. E. Suhonen, 2:lle maiSt. R. Roi neen ja s.lle filos. kand. A. Simenin. Tästä päätöksestä on hra Simen Malitta- nut ja tahtonut osortaa olemansa pu« heet^»oletvaan Mirkaan kilpailijoitaan ansiokkaampi m. m. seatähden, että hän on ollut yhden kesän Venäjällä ja yhden lukukauden menäjänkielcn opettajana yh- tciskoiilussa. minkä seikan hän asettaa erittäin merlitsemäksi »siihen nähden, et- tä kyseenalainen wirka> on Aiipurin lää- nissä seita lielvä»ti. Wahingo^ vwat n:el toiset. — Nobelin palkinnut. Nooelin nisiikanpaltinnon sa.tja, Amsterdam min yliopiston professori Johannes Tietrich van der W a ä l S on synty- nyi Leidenissä w. 1837. Oltuaan o- peuajana Dementerivkä ja Haagissa^ hän tuli w. 1877 fysiikan prolesjorik» J ]i ÄinSterdamin yliopistoon. Hän on l:e!>teitten kineettiseil teorian keksijä, ^ jotc teoriaa hän on kehtttäny: kirjoit» | g tamissa tutkielmissa, .v ii; keksi n.s. |2 tilayhtälön (Quötaiiosjlcichuufl), la käsittää selä nesteet että tcajut, ja ™ jota on ollut perustamaa laatua lu- i B luisille myöheiuiiiille fu;ifaali]ille ja E3 rciiiiaUijiUe tutkiinulsille. Liläpaitsi g hän on kirjoittanut tiilr.chnia lapU Ktlposti kupaksi Uyvllli KANSANVAUSTUöSEURAN KALENTERILLE 1911 ja TIETOKALENTERILLE 1911 otetaan, innokkaita, ulanlehll kaikkialle, missi niiti ei ennalta ole. t Kansaniralistuueuru Kalenteri on SO Ume*- t^misvaotaoaan aohonnat kaikkien ka lenterien ja joulaalbamien kmlDkUksi yan- himpaoa, Uajimpana, monipuoi.Bimpana ja sigftllyarikkaimpana perlebletteriu. Le- YiUk joka joulu kymmenuntuiiansua Suomen koteihin. Kansanvalistusseura Uetokalenterf taas on loppumaton uetollhda kansalais- ja ko- tielftmftssL Sufcllyksensl tavattomaan monipuolisuateen, tietojensa runsauteen ja arvoonsa nfthden on Tietokalenteri alallaan ehdottomasti kOnraaJBatOI tNS jo kaiselle. Pyytfck&ft tilauslistoja ja asiamiesoh- jeita. Toiset yleiset Kirjallisuus-ARPAJAISET vapaan kansanvalistnstyPn tukemiseksi ovat nyt alkaneet. Voittoina arvokkai ta tietokirjoja, suuria koruteok*ia_t*i- teellisia kuvataulaja, sanria seinäkart toja y.m.,580 eri laa taa. fUntttOlll 2 t*i- demaaUustaj (760 mk.), ii taikalyhtyä kuvineen (400 mk.), 2 kirjakaappia (800 mk.), ii Tietosanakirjaa (860 mk.). 8 Omaa Maat» (*40 mk.'), i O Europpa- loistoteosta (56u mk.), 17 suurempaa (200—6u mk.) kirjastoa y.m. Arvaa hin ta 2S peuUL silti joka voitto. Arpoja «jyrät kirjakaupat, kostanUjieit maaMutaas., kiriastojenhoit. y.m. Arpoja saa myös Uhettkmkllft vastaavan rah»> mUran (25 p. arpaa kohti) suoraan Ktt* sairalistusearu toillstooi, jonne myös tar mokkaat arpojenmyyjäs voivat ilmoit tautua. PyytLkU painettua voittojenluetteloa. KANSANVALISTUSSEURALTA Helsinki, Eeriklnk. 3. 4008 1—1 j.:« °i.> t i,:uä, hmm B-. § ( |ij«p M ViMM kassii«.« ' imillMs» Mii« «lMt''" Uammn tl) mä un Asunnan iijemafu, syy tin:a tie tulisi olemaan paljon iyheinpi tuin tie Pctäjäivedcn asemalle; jota ase- m<m jämsäläiset nyt oivat palolelu: täyt-^ tämään. Eihän tämän Jämsän maantien nxiimivtumiscen n^h-^ne ttjmmcntaläan ttuoua enää futiM. Näin ollen olisi fii-3 {uototca cna Asunta pysytettäisi maan asemana, sillä faifira .päättäen tu'uc liikenne Asunnalla htl.roapr.afcoja liu.tn fu5;ucmoi5n. jos mji niin ikälv.iSti tuleekin käiimään, eitä >e pysäliksi tel>- dZän. on Asunta ivacmasli ennenpitkää jälleen asemaksi muutetiama. — Iltamathan r.c .'>va: täällä Asunnalla toas msi lauantaina t. I 12 päia-änä. tällä kertaa Ni'.h.mä:n talosia. Kansakoulun hl?:?ä.';i ku:!lu'v.:t olehan ja tuleepa sinne näli:ä:v'it!i j.'> 'uuiia- watsi jos niitä izy.vä^i. wi.'iäxä oikcin näctelmäkappalekin ,.Pal»i.^t?i^:in kylpy- matka' nimeltään. MuiÄ:akaa»>aS nyt ySlämät «ttä ne iltamat oivat kansaton- lun hymäkqi ja tulkaa oikein joukollal Terme siis näkemiini — Muuan juttu talvnsfitou- muksesta. t) a Pre s s eu" fevroo »viime numerossaan seuracuvan kummastut» tawan jutun Lahdelta: Lahden raastuwanvikeudeös<: on ä-c-ken annettu pääiös muunnnaSsa tvellomisjutussa, louf.i nffiti)ivfot)> fcflt herättämät luiumavtiieta. Lahdessa asunut uifutc.uctijä Hn- mander oli Lahden .^ansa.tlS^sakc- Panlin konttorilta saanut mk ka^sakreditiimilainan kolincn hclnki- lön takausta mastaan. joilta fafji a- sui Helsingissä. Sluii lainanouaja pakeni maaoia, hali pankki tiuau5= miehiltä saatawansa. Molemmat helsinkiläiset tafauaiuidjel mafjctiuut lainasta korkoineen 2u,72(J mk. Vi2 p.. min Maanani, klo 7—8 i.p. fa.tpui Hel- fu-f>in etsimän osaston päällikkö >va- ro.iuom. W. Takanen v.niden etsiivät poliisin kanssa Menäläisen salapoliisi- päällikön'Kedtvinin johdolla toimit- tai>?aan kotitartastuSta Heisingin y- liopistoösa opiskeleman mcnäläiscn ylioppilaan Masomin luona, joka kaksi kuukautta on asunut rehtorin rouwe Crusellin luona Tikkurilassa, ylioppilas M. on oman ilmotuksensa mukaan jo kahden wuo!?ei'. ajan oles- kellut Tuoinessa, kätir,iät!.i kertaa- kaan Venäjällä koko tällä ajalla. ^ aiklakunnan poliisi mukanaaii pi»' tiiviit etsimät kotitarkustuksen sa ot- ^ lilvat takamarikkoon hra MasoMin yk-! sityisen kirjeenMaihdon .a kirjat. M. ^ mainittiin ja tuotiin Helsinkiin, jon- \ ne seurue palasi klo 9 i.p., siU',tcttä- mäksi ainakin toistaiseksi etsimässä o- j sastossa. ^ Helsingin poliisi ei anna asiasian mitään tietoa, mutta 3. U. T. ilmoit taa. että hra Masomia syijtettänce jostain Menäjällä tehdystä poliitti sesta rikkomuksesta. Hra Simenin tvalitil!s-n johdosta la* lariteetista, kaasujen dissosiatsiooniS-! ^ hcttämässään l>rusunnoSsaan ianoo hra ta j .N.c. Roine wiimem«nnitun seikan muoksi ole» | — Mieltenkuohu Espaly,,ssa. SSiimC | ivansa ixjifotcttu ilmoittamaan, että hän viikon loppupuolella oli ulkomaan jano» , or. asunnt Menäjällä kolme mnotta ja ^xilchdisjä >tuon tuostakin lueitamana kabdeksan kuukautta ja käy:änn!.'lliscsti sähkösanomia, joissa kerrottiin mallanku» Hall itse ivansa tvenäjänkieltä ..tämän «les- moutsen puhkeamisesta Espanjassa. Äbl. kclua-an mukaii<ssa määräS>ä'. H s. Lontoon klrj«cmvarhtaja kertoo näiden — PainomapauS ja »Finlj. Gaseta". huhujen syntymisestä seuraamaa: Huhut tvallankumoukseöta lienkMät synu)nc«t sen johdosta, että hallitus yöl- lä toissa keskimiikkoa ivastaan antoi po« liisin toimeenpanna joukon huomiota he- rättälviä wangitsemisia. 'Tainalla moi- maan saatcttdm ankara sähköjanomasen- suuri, jottei miiään ticioja tapahtumista pääsisi lemiämään ulkomaille. A<an>zi.tut olimat kaikki mallankumouk- sellisen ja tasavaltalaisen liikkeen )ohto- nnehiä. Heistä mainittakoon prosessori »oooooBHBBBBDBBB0Baoauoaoa H O " Halpahintainen viikko ja Hyvin lajiteltu S ■ varasto: 5 9 ■ Naisten mustia, värillisiä leninkikaita O Puserokankaita villasia, flanellisia D Palttooverkoja, sarkoja, doffelia g Villaröijyjä, saaleja, pääliinoja y.m. y.m. g Turkistavaroita. _ Miesten puku-ja paltiookankaita, koti-ja ulkolaisia Lakkia, Rukkasia ja Villapaitoja. WILH. HÖGLUND. Kangankauppa. „Finlj. Gaseta" selostaa „Wiipurin' 245 numerossa ollutta kirjoitusi^ painolais- ta )a lausuu omasta puolestann: On iiahilttaivaa, että tässä kysymyksessä esi- tciään tertvertä mielipiteitä. Moidaanko >::ää se tosiasia, että jos kirjapainot t.'r!a-:!cttaw:ksi asianomaisille Miran- omaisille, niin «i mitään iodellis:a sano- malekdistön walwon:aa tule olemaan. — 300 muotia tm ensi tammi!. 31 pnä i # • i ; ^vizera. jota nimtteruan »Espanjan liuun Iit Palmasta, jona AZaa an kau-. u / r 1 ' Bra g a k s t . Skiiiiflittiija syytetään siitä että Ijeniu» ka civat kehoittancel sotamiehiä olemaan tottelematta käskyjä siinä tapauksessa, ■ctt-i Marokon sodasta todellakin tulisi pt>nli sai kuningas Kaarle 9:unelta kau punkioikeutensa. ^ilhlamaimistiiksiin ryh tyminen on kaupungissa otettu i>u- hecksi. — Kaarlo Lnedon ..Totunksia" on il- nieclyiiyt wcnäjäniic!in'nä „Pra>vda"- niinisenä käännöisenä Pieiarissa Ivalta- kunnankirjapainoSt»r. Äääniiös vii >va- ru?:ettu alkulauseella, jossa luodaan farjftiiS niihin tapahtumiin, jotka omat saaneet Luodon kirjziitamaan tämän kirzan. Rakkautta;! (Itaria Haggren»Jotunin knoluis* r.oTellikokoelo.», josta on niin paljon rii delty ja kirjoitettu, lienee kaikesta huoli- m»t'a niit& Larvoj», jotka tulevaisuuden kirjaUisuudeu tutkimus on leimaava «uo- ranaisen tyylimme kulmakiviksi. Teos ei tietenktftn ole mikUn ^nuorisokirja", vaan on so tarkoitettu ainoasta n niiden ajatte levien lueitavaksi, jotka haluavat syvem mältä tutkia iiibiitMiBia probleemeja. Saa daan kaikista kir akanpoista. Hinta Smk. 3 50. Yrjö Weilin & Kumpp. Osake yhtiö, Helsinki, SaomaL Sorr. V. I k. 4 sir. 50 ram. Irtaimiston Huutokauppa. Julkisella vapaaehtoisella huuto kaupalle! myydään kaikenlaisia huo ne- ja talouskaluja Keuruulla Kiri- jarven talossa marrask. 15 p:nä 1910. 40V5 Herman Taipale. i-i Ulkolailta Saksan cufi wuoden kulun- tiarwio. Veriin, marrask.p. Vuoden 11) 11 tulo- ja iiienoarwiochdotus peättyy summaan 2,707,819,913 ZUnk. Ilimääräisten tulojen sum- ma on 119,469,887 Rmk. ja ylim. menojen 217,125,817 Rmk. Waillin- ki :.'5,7ö5,930 Nmk. peitetään lainal la. Wiime wuonna oli lvaisjinki n. 17:2 milj. Nmk. — Terijoelle kaupuuginoikeudet. Ten mukaan kuin kerrotaan, on teri- jelelaisilla mielessä -nkomuZ rt)l)tt;ä puuhaamaan Terijoelle kaupunkioi keuksia. — Pankinpetkuttaja 5arapowi>l juiin oli eilen lopullisesti fofito!tä= ivcinii Viipurin raastmvanvikeudes- fa. ?arapo>v hioinitiiiit erinäisistä Tur..:sa, Helsingissä ja Wiipuci^sa iekemivlään Pankkipelkutuksisia nht. herättää lelvottomuutta. ?)limäärai- i in. O kk. kuritushuoneeseen sekä ole- sellä junalla on vaikallc lähetetty maan 6 w. yli raiMiotusa>an wailli 10:ö husaarirykmentti, 200 Kiillä f e , l) (lIai f Iu ? ttainuäta ; ?)^einen syyt- jalralxiäfcä ja 300 lontoolaista volii- jcta jummö P°-Im fau.ta lol, e i€tf.,.t; MoMta IX fio ' !-w°n°>mmII,«n He!>u,gisla pankin ^a^eu kontto- mät tömi)t)ttä päätökseen. " oxfam on 2 riin. Kun he faimat iveikapaperu it- — Kaartin Patalilionan kasac..?i- täiisi josi. Ileensä ollaankin hymin tyyiymäliö- miu haallituksen cdcSMasiuiiltoinaan Po- 433 u_6 litiikkaan Zliarokossa ja Canalejaksen rauhoittamiin selityksiin ei kiinnitetä mitään huomista. — Kun keisari Wilhelm piti murhat- . . , ■ laman, ««kielistä ilmoitetaan, että lun ! waal.lutos,a _jofa Puolue sal- teiianmierailu n»t on päät:-)-,.):, ,u:n' [ l }' i aa ?^?an er.ty,,yyten,a. mut a on saatu ti erää, -että keikari M.lhelmiä f ? tflllc oU } 1 9 f ' 1 l '^ CUiC!l P^maall. > Iiiiiiclrnliin-irt irt Fiiuiintpts lvi:me torstaina iihra|: hangen suur: maara. inuodostaa yhteisen waaliliiton ja sr- ten ryhmittyä isänmaan y>npärille< Torstaina aamnlla saaliin liim. Brys» tianiiiaa, suojeltaivana ja fanuatet- taivana. Etäännyn niiden edustaiicn puo- selin kuniiik. linnassa kirje, jonka oli ^' aUcfirioiitamit ■simmi*tct anarkisteista ja joiia ta;Ui, että kooka ei kukaan mielä cllut'[ usialianut nliirha:a «aksan keisaria, * n.in aikoi kirjeen kirjoittaja itse heittää pommin majesteettia maZtaan. Kirjeen johdosta ryhdyttiin mitä sun» remmoisimpiin warow.iisuus!oimenpitei« siin. jotka myöskin johtimat toimottuun tulokseen, jollei koko juttu ollut ainoas» taan karkeaa pilaa. Kuitenkaan ei kysymyksessä oletvaa anarkistta ol« saatu kiinni. Maikka hän lokakuusta lähtien on asunut BttjSse- lissä. s... jotka piakkoin kokoonturoat t"«rls"aitamm- ^7raM-!waaliwal,nistuksista päättämään ja ckisleista ja jossa ilmoite- ! ^dcm: muodostakaa yk,l to! Ja jollei kaikki tahdo yhtyä sa- inaan waaliliittoon, tehkää se niin lähotyk86n hyväksi pidetään Bcirakuntatslolla täaä- iltaaa klo 6 i.p. Puhuu pastori Liodbaboi 4001 1—1 KsrstuUn Pohjoisen äänectys- alueen vaaliluett"lo 1911 raoden edustaj »vaaleja rarten on marras k. 11- 21 päivään yleisön t&rkastetta- incmct ryhmät kuin mahdollista! 2e vaksi esillepantuna Kyyjärven kaa- lonittc sen suorittaa, joä waan ha- sakoulull». luatte. Teillä ei o!e woimien puu- tetta. Onko teissä tahdon v u n t e? A. Schildt. SaTb Mii!!«»«-. L outo o, marra^k. 9 pnä. Asiain tila Etelä-Walesin kiivihiilialueella \ ^ i Suomalaisten puolueiden t Uittoutnmtscsta ensi waate«s>a. V&alilautakannaa puolasta N. Pohjonen, paheenjohtaja. 4007 1-1 Yleisön osasto. rv Lyökäämme käst kätehen, Wiime ivaltiopäimäin hajotuksen j>u« keeii, tun uusien maalien malmisluksia ^leiliin juunnilella yuomaslinme p-a- kaupungin nuorsuo»ia.ai»:en johta^ain i-ynecn erään ehdolutsen, jota mciia maaseudun suomalaisia kansalaispiiriä Cu erittäin ilahuiianur ja eläh^lianyt. sormet sormien lomadan 011 0014 suomalais»» yhtymlses^ jvimvv |ViUlltU tvumyuil, 1;1;i , ei : tcn Zvaaliliiiioon. 2aUc.i«w yd:y- scUcen, aiioiivat Ho nyt welloa Lah dessa ajmoalta kolmauuelta takauc,-^ nuehcliä, kauppias ^ostijeita, ha- ! nen osuuttaan talau-ssilouif.utj^sa, ^ joka teki hiukan yli bM)u mf. Mul ta nyl nätyinu lrc^.ci.lvllvlirahiii^ sa merliiytsi »»osliiea :'.iu»eu seuraama: »silouluu tata^aluuiVei'.". »Uiilentin nuo taksi muula taiau^- Niicslä. jotta nyl malsouvcu ivclan oliwat merniinccl .ijcuja tatiuiuji siiitä edeUylyksedsä, että tatuu tosli kolmea takaajaa pelsooiiollije^l» eitä siis koskisen lataus pilänyt olla mi- tä -in „läytelakaus". "Jljia synnytti jältinäylötsen. Slnnctitia >>>:u. ^ei- jiugissä iutlia fctd tcimalnjcvii cuä ^ wat0lulvaamaUa tuo uiiarajct'., joi- i loin saaliin jcliuiiie, elia lanat „si-! toulun lakuuseeii" olijat kirjoitetut ei ainoastaan loiselle musteell.'., »vaan nlyös toisella kynällä ja selmäs- ti myöhemniin kuin nimi Äoskiuen. Asia joutui Lahden raastiiivanoi- keuleen. Siellä maiiiilun fankin» kopllorin apulaisjohlaja, jota todis- tajana kuulustelliin csiaosa, myönsi, että pankki oli aimumi, sittenkuin Jaksi edelläinainittua takaajaa oli laman maksanut, Äo^liselle lilaisuu- ten niinensä etupuolelle liittää lucl- lafirjaan yllämainitun kirjoitulsen, jjjjxfa perusteella Koskinen sitten kat- soi woiwansa vetäytyä pois kaikelta picksuwelwollisuudesta. kirkko on muutettu kre.klalaiöirenä iäiseksi ja tapahtui kirkon lvihkimi- nen wiime perjantaiiia. kirkon si- snslöihin oli hallitsija lahjoittanut ^,M0 rpl., kertoo Fiilis. Gaseta. — Santarmiupseeri Sardia mur- ^ htijutun on Waasan hoivioikeus,ku- moainalla kihlakunnanoikeud:n tvii- me huhtik. 29 pnä antaman päätök sen, palauttanut erinäisien, asian tiitkimisessä ilmenneitten puutleeNi» snuksien takia uudelleen kihlakunnan- oikeuden käsiteltämyksi. Tämä lienee jo neljäs kerta kun asia joutuu kihla- kunnanoikeuden käsiteltälväksi. — H. C. — Wknäläincn ilmianto suoma lnic-ta läiikäriä ivastaan. Now. Vremjan maanantain nutner.issa on ruhtinas N. Tenishetviii allekirjoitti.'.- »:a lähetcttn firjoiliio. joja Miiiki- joen Piirilääkäriä Äanderstsköldiä syytetään siitä, ettei hän anna lääkä- rinapua wenäläisille sairaille, maikka nämä olisimat kuinka suuressa lää- kärinatvnn tarpeessa tahansa. Nsian wolaisemiseksi kertoa ruhtinas muu- tamia esimerkkejä. Suomen kansa ivalmistautuu ivaa- leihin, joihin ei ole enään kahta kuu- kautta. Miten näissä naaleissa, käy? Jaksaako kansamme käjiitää aseman wakawuuden ja loimia sen miitaau? Wai ouko se taas läHIo wä turhaan kinasteluun, jossa jokai-- neic sitten kowaan inllää, että hän ytsin on oikeassa ja kaikki muut wää- räosä? , Miksi eri puolueet eiivät tahdo ym -!"^°":ajat ja ruotsalainen tätyri.. ptlc Whf<Sfh'irt riiMffrttrthi» »AHä "'urtää toisiaan, kun niiden jäsenten. «ui>Mijuuitcj yUap-.t.tm.r, iieUafm m-.-- ^»lyrssy ja raukka sade Rans -.^ilciikin täytyy asua saif.assa maas- cr,.i.icl.,yyuacl ole o-tmaci^. fatt rannikolla» sa. sgmassa kunnassa, samassa ta-l tiun nyl iv!hdoint'.n lossa, ehkäpä huoueessakiu? on L kaitvolsessa säretiy il- manwaihtolaitokset. Pelätään, että tämän johdosta on -100 hewosta tu- kehtuiiut. Koko alue uäyttää häwi- tetyltä. Useat poliisit owat waaralli° sesti haawoittuneet. Sisäasiainmi- nisteri aikoo ryhtyä Mälittäjäksi. ol«mine jo taimaniieelkin. Kyllä»» lukseen a-li olemme saane:: karsia siilä ^ennalscstä «rimielisyydestä, jo:a puo- lu<puiarir yllytyksillään oiva: vUäpila- neei. on etenkin <:n:a!;dm iaynyt n>aölcnlnieliseksi. lun liedämmi mä moaicuöun marsinainen suomalainen M^e-tö on Mallan samalla lannalla mu» ka riidanalaisissa laillisuuden ja juonia» laisuuden kysymyksissä. Ne ji:s oivat Kiitos. kaikesta siitä lämpimästi myötä- tuntoi8uudesta ja niistä lahjoista, jotka yllyttivät minut viima per- j&nUi-iltana Kuntalasi* II vahata »a tultuani, pyydän lausua syd isielli- simmät kiitokseni. H. BERGGREN. 4 'OH 1-1 poikanen otetaan oppiin nyt heti. A. Fredrikson o. y. 4 12 1—1 Tuoreita Nians ja Mosel mirra: nousseet Yli iiyröidensä, Pari s, niarrask. 7 p. Pitkin Ranskan koko rannikkoa rattvoaa an kara myrsky raiikkasateineen. Myrs- ky on myös käymässä Wogeseilla. Ali'aas ja Mosel tulwiwat yli äyräi densä. Pietarlu— Antrean^ kähtö rata. Pietari, niarrask. 8 pnä. Nan- taliekomitea on hyivälsynyt insinöo- rien Hossdingin ja Norpen ehdotnk- sen sähkörautatien rakentamisesta Pietarista Antrean asemalle Karja' lan radalla, . 4 Turkki tehnyt lainafopi- mutsen. fton sta ntin o? o! i, marras kuun O pnä. Lainasopimus on alle- kirjoitettu. Jtämaltalais-saksalainen pankkiyhtymä takaa lainasta, joka on 4 A:nen, jo kewäällä 0 milj. Turk- kin puntaa. Turkki saa LI 1 / i sadas ta ja puolet woitosta, jos emissioni- kurssi nousee yli 86. Lainan takee na on tullitulot. Pankit owat suostuneet tarpeen waatiessa hankkimaan wnoden ku- luttua 4 milj. punnan lisälainan ja» MoAs chdoUg. ... . ^ Citsi, että wallitsee tahdon p u u i e. Emmehän taloudellisessa- kaau suhteessa ole ehdoltotnaSti saa maa mieltä, onhan siinäkin mielipi- teiden wiwahduksia, mutta oloaika ne aiheuttaneet eri järjestöjä talou dellisen elämän samoilla aloilla? Ja Mitä hyötyä lähtee puolueriidoista? ^luta niistä kiittää? Onko mdllä. uiiit liiaksi Maroja ja lvoimia, että niitä kannattaa tuhlata erimielisyiik- siin? Onko Ivälttämätöiila asettaa puolue-etu Suonien inenestystä kor- keammalle? Ilokseni olen lukenut, että on seu- tuza. joissa Suomen oilni tahdotaan kohottaa liittymällä yhteiseen työhön isätinlaan kunniaksi. Olen wakuutet- tu, että täälläkin Waasan läänin itäi- sessä Maalipiirissä on paljon eri puolueisiin kuulumia kansalaisia, ict- ka oivat kärsineet kowusti sisäisistä riiooistamme, rehellisiä ihmisiä, jot- ka oivat tuskalla tunteneet puoluei- dcn keskinäistä raatelemista. Tnlcivissa »vaaleissa on kaikilla Suomen ystämillä tilaisuus osottaa, eitä he tahtomat luopua uuwutta- wasta kinastelemisen tiestä. Eri Puolueet voimat lahestZq liftaan. Kananmunia juuri saapunut 1010 A. Blomqvist i—i uuinalaic-ien ken ialaisien lä^enemisaate on julkisuudessa uritin puhcelsi, niin ilahuiiaa ie meitä, saa meidät lämxenemääa ja !oiiv?»:aan siitä pelaslusta onnettouiissa oloiSsam- me. 5H!e maalaiset !oe:!ataaniuie saada käytännössä tämä aat: ioteutumaan. Äiyhtykäämme rakentamaan puolucjo^ua, micsä se on mahdollisia. Ensimmäinen hymä tilaisuus larjouluu ensi eduslunia- wu«!eissa. ■Siitä, «tiä meidän tulee imchunaa critijet pikkumaijet kinastelu: ja kootta- ma uoimaiiiinc masiustamaan yhteisiä mihollisla, antaa joka p^itivä uusia :o- d:--:uksia. vihollinen '.,'Miltäa maitaansa ja anastaa Yhden tärkein aseman toi- /c.nfa jälkeen. Mclmoif.aahaii jo jetin ivsioicjen pernsteella toimimaan. Täc-ta jo täsitämme n iit en tärkeää on niaamine yhteiselle asiall.e, cl tä suoinaiaisel puo lueet lähentymäf toisiaa-r tulemaan mit juaksccn ulkoapäin uhkaamaa, maaraa. jiansamme tavmitsee sitä. että juuri nai- dcn puolueiden, moiinat yhtymät maUiot-- lis-n itsehaÄiilnon ja kansallisen olc- maesa olonime puolustamiseen. Läheneminen tällä keriaa t pitäisi cl- takaaii tvaikeate t sillä oliioathan jo mii» me MaltiopäimU lä kaikki puolueet luulo» ielluissa eroama.isuuskysymyksiZsä iamal- la lannalla. hlfimiel-.sinä puoluS- Tämän yaotiiia Vaiensin rusinoita saapunui. 4012 A, Blomqvist i—i :i;ua: maamme perustusi-uiUisia oikeu'- !><'.. Äui:a tämän li'ä!si me::ä suoma- laisia kansalaispiitejä nuoria ja traitho- ja yl/disiäa f ti n vi su imataijuuden aate. Zc tiiiilä fuibyttäci ja se meidät iopul« yhdistää. Laillisten oikeuksiemme puoliic-iainincn ja suo!Na!a>suudeil lohs:« t.r.i'.inen on meillä yh.eistä; senpämu^i» si cl.fi liiltounnuttaiva näissä tmjiamme iuk'.'ina.m. Me kesti-suomalais.'t maalaiset enti« sista elimieiisyyksislä huolimatia ojoi:- talaamme ensi lvaalei-.-sa käsittamämnie -nistii todcll» on ty>yii»)S, tehkäämme alo:e !ansalli''een tokoomulseen. Tthan c.'ää ole !ysytw)s puoiuer idoista. nyk on kysymy-z koko lansan kohtalosta. Stta tvatielcmaan yhtykäämme Äaasan iäa» nin itäisessä maalipi'ri»>a nuoret ja Manhat suomalaiset yhteiseen maaliliit» to,?,'., »hteisellä Iaill^!iv?cn. 'ii!.'ma>.'i sliiidcii ja edisiylscn aatteen pohjalla. Rauhaa rakastama nt.^rsuomalaine.i.