M (14) 39 vuosikerta Jyväskylässä tiistaina helmikuun 1 p:nä 1910 Tilaushinnat: •-piltilaet yalm (Ilmestyy joks pilvi paitsi maanantaina klo 8 e. p.): koko nost 7 mk. pvoll vooul; 4 — ja tankatut 75 p. — Weii]lUt koko tboh 4 npL — laeriktu; Ja »lk «»a !Ne 22 mk. S-piivi!aea paino* (Ilmestyy tllyaim, torstaina ja lanvantalna klo 8 8. p.): koko vuosi 4 mk.; ^ooU vuosi 2 mk. ja km kausi 50 p. — Wenljllle 2 rnpL — Anerikau Ja ilkraallle Toimitus: W. ViareliiacB, 0. Svalia, K. Ktlvala, Tav. 11—1. Vastaava. Toimitussihteeri. Oma pub. 186. Toimisto Ja konttori vastapäätä rantatlenasemaa. Puhelin n:o 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. Ilmoitushinnat: Tekstin edellA 8 pensli a/a Ja tekstiä JUkeea 6 pennll m/m. VatxJr i^»mpUlkftIsIsta Omoltoksista alennuta. Kooleman-llmoltnkset 1—5 mkaan. KBileas-, vOddo** Ja iys- tymUmoltakaet 2 mk. — VathtotlmoltaksU vtlltätiin «■«*■«■? faftvihi Hj. Hollmerus'™ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 Ajaa asiolia kalkilla, maan käräjillä ja toi mittaa kaikkia lakialaan kuuluvia tehtäviä. 153 AlsttMllksi tliljotm v. 1910, (A msikeck). Keslci-Suoml Tilausliinnat: S-vS!walnen Painos: Koko wuodelta 7 mtaa. Puolelta „ 4 „ Kuukaudelta 75 piniä. MenSjälle 4 rupi Amenkaan ja ulkomaille 22 mk. 3 pSltväinen Painos: Koko rvuodelta 4 mkaa Puolelta „ 2 „ Kuukaudelta 50 p niä. Venäjälle 2 rupi Amerikaan ja ulkomaille 12 mk. Kansallis-Osake-Pankki ottaa vaBtaau rahoja korkoa kasvamaan talletuskonttokuranttitilille. Talletuskonttokurantti on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokurantille merkityt rahat kasvavat korkoa korolle, si ten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja joulukuun viimeisinä päivinä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokurantilta voi myös nostaa koron käteisenä rahana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantilta maksetaan korkein kulloinkin ilmoitettu tal letuskorko. Talletuskonttokurantti sopii erittäin maalaiskunnille ja maalla asu ville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnäoloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. 221 3-0 Snomal. 1 k. 1 s. 15 mm. Suuret Naamiohuvit toimeenpanee Muuramen Nuorisoseura sunnuntaina tämän kuun 6 p;n% klo 7 ip. Sisäänpääsy: Naamioidut 50 p., naanii«imattomat 1 mk. 397 l—i <H!!> } Villa-alusvaatteita 119 alennettuihin hintoihin Juhani Keto, Herrain Vaatetus- ja Sikzariliike. Nucrsuomnlaisen pjolu en PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 s'a, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4 Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Kuollut. G G Rahan urssi. Sjomen Pankki 01 p. tair.miknata 1910. Myytti Osto- Krr*). kur«- &v' "Jm, 1. n. 2<'8 SO 2o6: fifi 2 3 f 0 «V 24 25 CG ICO 10 91): 60 Db 80 ir>9: 2' 1 128. 40 122: 40 1S;8: 4 > 1 il : i l 40 122: 40 lÄj 40 122 40 2. S 80 £tJ6 50 138: V' 18 : 8'J 138: fcO Pi »tui ■ . «0 rP - Lontoo . . . . 1. n. 25: 39 90 pp, —: — Pariisi '00- 90 90 pp. —: — Antwerpen . . . l. i>. lOO: 50 10 pp- : Berl in» . . 1. n. 124 — 9C pp. —: Hampuri. ... 1. n. 1-4 10 90 pp. —; — Lyypekki ... 1. a. 124; 10 90 pp. —: — Fratkfnrt a. M . 1. n. 124: iO 90 pp. —: • Ajmatexdaxa... 1. n. 2 )9 40 90 pp. —: - Tukholma . . , 1. »i. 189: 30 Kristiania ... 1. n. löi»: 80 Kööpenhamina . 1. Ti. 13% »•"> AnisMi ji> crppflrili myy Uusi N mmisark ukauppa. N. Blom & Kumppani, 92 Iyivätkyiä. Theodor Lilius, pormo-iar! Jyväskylissä. Ajaa asioita saaan virastoissa. MathoK- »» maaseudulla. 52 S Jonas Castrenin Asi»n8jotoiiniBto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35 Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. Aikimi KiiSlMMllMial: Tohtori G. Palander, sairaalan lää- läri, arlipäiminä kello 9—11 a.p. ja 5—6 i^)., pyhäpäilvinä klo 10—11 a.p. 1 Tohtori William Wartiowaara, kau- pung'nlääköli, arkipäiminä klo 9—11 a.p. ia 4—6 i.p., pyhäpäiminä kello 9—10 a.p. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäimiiui klo 9—11 a.p. — Erikoisalana sisä taudit. 3? Hieroja ja Sair;i«oii»iite]a Hanna Lehtinen Kunnallistalolla. Murheella ilmoitamme, että rakat äitimme talon vanha emäntä [Maria Helena Liimatainen o.s. Pellinen rukkui rauhallisesti kuoleman ur.pen u-k' sta Vapahtajaansa, Rautalammin Särkisalon Välimäossä, tammikuun 2 > p:nä 1!>10 81 vuoden vanhana, suruksi ja kaipaukseksi meille lapsilla, lasten lapsille ja lastculastenlapsille sekä muille sukulaisille. Lapsst. Kristin on minulle elämä i Ja kuolema on minulle voitto! Zohtsjsn toimi Jyväskylän kauppakoulussa, joka alkaa toimintansa ensitulevan syys kuun 1 p:nä, julistetaan täten haku» kelpiisten henkilöiden haettavaksi. Kirjellisot hakemukset ovat osoi tettavat koulun johtokunnalle ja jätettävät allekirjoittaneelle tulevan | helmikuun kuluessa. Palkka on 6,000 m akkaa vuodessa ja opetus velvollisuus 22 tuntia viikossa. Jyväskylässä 17 p. tammikuuta 1910. Johtokunnan puolesta: Ernest Vänttinen. 231 3 -3 ElSvien kuvicr Teatteri O .y. Opiksi Ja Huviksi V. KAMMOSEN talossa. OHJELMA: 1. Jääkarhun pyydystys Poh- joisjäämeressä. 2. Maxin »penkinpainajaiset". 3. Meksikolaista elämää. 4. Kreivi Nervalin kohtalo. 5. Precieuses rid c jles. 403 1-1 Halutaan ostaa. Jyväskylässä helmik. 1 p:nä. M«rtowiiwoja Suomen maatalouden kehitysmah dollisuudesta ja mcrki- tylscstä sekä maatalous- seuroista. 398 l-l Ilmoituksia. Suomen 31 Uike- Ja ammaftiosotteifa. Artturi Wakkola, asianajrja Jyväa^yl&ssä. partnri Ollilaisen talouia IrhoUH Hotoili Vi 7ahlgrenia. 31 Tavataan 10—2. - Puhelin 195. Kaarlo Liukkonen, Itruununn misnre», vara'u"m «ri Korpilahdella. 5: Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaessa. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lnnd. Castrenin talossa Bantak. varrella lähellä asemaa. 5 Avoinna 10—2. Puhelin 188. Castren & Snellman — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jrvf^-kvlässti. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitotft&n kan kaalle ja kiillotetaan Taulan tehy^listoja saari varasto. Kalkkaja (portföljo;6) val- mivtetaan. Huom.! Laicakirjcjtojan kirjoia u do- taar huokealla. i (,o 55 Vaasan!ä3nin Itäisen Vaalipiirin Nuorsuomalaisten Piirikanslia on .Keski-Suomen" toimituksessa. Puholin n:o 9. Piirisihteeri toimittaja Heikki Koi vula tavataan varmimmin arkipäi- via n kello 12—2 ja 5 — 7. YMys-Pankki Permtstti IISI. — Ivit larit SaL 31,3*3,0110. mak&aa korkoa 5 12 Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä 3 «k» Juoksevalla mistä. tilillä olevista pääo Jyväskylän Haarakonttori. 17*5 9 ,.Vahinko ei tule kello kaulassa'*. Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskylässä 34i Arvi Koskinen. CuIOei MM»». sM —- j« lilrtliiai= tuotteita fuofitellaan. 186 Ali Mihijänvt. Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- ja hautajais» konvehdit aina saatavana. 286 ostetaan tänä tal"ena Sainaj >en—Kristiinan — Kaskisten rautatierakennuksen tarvetta \arten Vaasan ja Jyväs kylän radan asemilla sekä uuden rautatielinjan varrella. Pölkkyjen pituus on oleva 2 m. 75 cm ja muu- ien noudatetaan samoji määräyk- s ä kuin RautatiehaUituksen rata- pölkkyos'oissa. Likenrip ; ä tietoja antajat rautitierakencuksea osas to-insinöörit ja allekirjoittanut pii rikonttorissa Seinäjoella. A. Strömberg, Piiri-insinööri. 353 3-3 Myytävänä. Moottorivene »Ilkka-, 27 jalkaa pitkä, varust. hy tillä ja 7 tod. hevosv., 2 silinter., kaksitahtisella Fay & Bow3nn'in benz. moottorilla, myydään nyt heti halvalla. Vens ja moottori ovat kaikinpuolin hyvässä kunnossa. Lä hempiä tietoja saapi osotteella: »likka", Jyväskylä, Haapakumpu tai 'el f n:o 22. 878 i - 3 tuhansista jänöistä hälvittälvat kalat miltei loppuun, jos werra:tain wähä» täisellä kalanhoidolla toohoot kaslvat» taa kalaiset rannat, joista kansalaiset kadehtimatta woisiwat saada melkoista taloudellista hyö:yä? Miksi ävaltion kulunkiattviossa on wa>in Harmoja ja werrattain pieniä me- noeriä maamme pääelinkein-on, maa» talouden hywäksi? Maikka maataloutemme on wiime ivuosikymmeninä kehittynyt ja paran- tunut, ei maataloutemme edistys ole ollu: niin yleinen kuin olisi toiwotta- ivaa. Eiksipä yleisessä maaialoudes- samme on wielä paljon epäkohtia ja suoranaista wäärinkäy!töä, joten ltii* den poisiainiseksi nikt pieni- kuin suunviljeli-jäin kaikkialla maassamme olisi ryhdytläivä yhteisroiminlaon. n osia maciN maataloutiamme aien maalimalle kannalle. Mutta edellä ly- hyesti mainiluista yleisen maatalon- den kehiliMä ehkäisemisiä epäkohoisia huolehtimatta he yhä edelleenkin toi- iniivai kukin itseksensä, eitä heidän har- rasiuksenia ole päät:äwäsli suunnaiut määrällnjen yhteisten tarkoitusperien ja a-inmattinsa edisiykieil iaamuttami- seksi sekä sitä chkäisemien epäkohtien poistamiseksi. 'Tämän lisäksi maaiuviljelijäi ilie pitämät ammattiaan alhaisena, ylen katsoivat ja miltei häpeemäi sitä. ivaik- ka maatalous kieltämättä on maamme tärk-in ja luonnollisin tulolähde. | Ci 'siis ole ihiiictellämää, jos täl- iHlUuuuniijot ivakuuUamai, euä olosuhteissa maanMiljelijän suomen inaajaloudella yleensä t>u _ toiiiit-uuaii tulokset omat pienet ja suuremmat kehiiysiiiahdollisuudet fnut j ntootolouieiuuie kehitys wielä nykikään- useiinmissa muissa maissa. ijliooeri, olkoonpa sen kehitys- Äsiiinymmärlämäl maaniviljelijäi ii- maydollisuudet miten suuret:<chansa. selin myönimvät, eitä meillä maa.a-I UKaanioil'jclijäiu olisi aina »tuisKt-- iLilden alalla on ivielä runsaasti edel- iama. eitä he olvaj iäikeitä tekijöitä j lytyksiä kehilyks«n. joka iverranaui no- peasti moi johtaa hymiin tulcisiin. ^iljelemäiiömäi maar ja suo!, niitä- ^ l!n on maassamme mielä runsaasti, lmoidaan iverratlain lyhyesiä ajassa 'saada liioliamaa>n runsaita saioia. u11;v uudisivi 1 jcliitfieiii Puhuma: , maassamme jo raivatut luiljelnif-.u nkiscsti omat mielä matalaan ja 'zuo- iiosii muokaiur. liekin iroidaaii jar- kemällä, moimapeiäisellä iviljelnsia- ivalla muuiiaa jo muosikymmenen ln- lmssa hymämullaiseinmiksi ja niin luottamiksi, eitä se saio. minkä uia n»- me miljelyksei nykyisessä kunnossaan aniaivxu, ivoidaan kohottaa puoiia suuremmalsi. Metsien to.; mulli suut ta moidaa.i iar- foituficiuttutaiicit hoiboit kauna juu-= ressii m ii ii r : it yaraniaa miespoliv> n kulissia ja M'.'sistöjen kalarittauiia .Moid»an jamassa ajassa järliperäisen kalanlMdon amulla lisäiä. Taina kelli- tysmahdollijuus runsaampaan tuoiaa- loon on karjanhoidon ja kaikkien koti- eläinten hoidon ja kaÄvatuksen alalla. Muisietiakoon mielä, ci: ii maa ia lou de n olalla lehdyi parannukset uiiMin- miten oi Ml pysyiväisiä ja niiden uio:- lam^ hyöty kauman kesiäivää. Tämän lisäksi on jo ammo^sisia ajoista lunnusicllu. eiiä maatalous on ma^ain, monipuolisin ja miellätiui- ililtäivin kaikista ammateista. jo:ka synnyttää maataiviljelemisjä san^alai- sissa oikean ivaMuden henkeä, joka iu- tee yhi^istuiilaa. fte iii it iiii fciji.iiiä Uusi Matkustajakoti Rauha lahelll asemaa. Ruokaa ja kahvia tarjo taan. Puhelin 143. i8 M. LINDSTRÖM. kaikki, jotka toimitte liikeala 1 ^, muistakaa, että Teille edullisin kauppa, minkä näin vuoden vaih teessa sopii tehdä, on KAUPPALEHDEN tilaus. Lehti ilmestyy kerran viikossa arvokkaana Julkaisuna ja maksaa ainoastaan Smk. 8. — vuodessa. Toimittakaa tilauksenne heti lä himmässä postitoimistossa. 899 l-i Huveja. Helsingin Turnee Lauvautaina helmik. G p, klo ' 2 8 i.p. Juhlanäytäntö Runebergin päivänä I Värt Land Draamallinen episoodi, kirj. Itiiiieborg. II Högt Spel 3-näytöksinen, kiri. Didring. Sunnuntaina klo l /a 5 i.p. Sherlock Holmes Sunnuntaina klo 8 i.p. J&ähyväiscäytäntö korotettuihin hintoihin Revolutions bröllop 8-niy toksinen Pavut on valmistanat Leifert Pietarissa. Pääsylippuja Veilin & Göösin kirjakaupassa. 861 2-8 lihleislunnassamme, sillä jo M. 1903 tooilujc». liKiiffa ivaillinaislen tilas to Uisi en tietojen mukaan oli heidän aii'a!lsemans.i koko maamme miisasa- bO'M ;ir:vo foioiuiijlna lukuina noin 135 m;lj. iiif. ja kun siihen liiäiään rehu- kasivien aiwo ja laiiumien luotanto, armioitii-n maaialoutemme sanottuna ivuoien.1 tuottaneen lähes 3äO milj. mk. Täsiä summasta on mielä pois heidän meisiensä luottamat tulo:, jotka nouseivai nekin useampaan kymineneen in :l j. m!n. M ulia futnt jo edellä (uInnoin piirtein mainitsin, on maan- mi..jelijöillii kaikilla maatalouden eri iu e ia n taloilla runsaasu edellytyksiä aikojen kuluessa kohottaa maaialou» temnie utoiaiuo niinkin suureksi, e::ä ni!ft);Kr tulot oiva: wai-n mur:o-osia siiiä, niil)i:i Suomen maatalouden tuo- 10uto Ivoidaiu kohottaa. Muna tällaista maataloutemme ku- loisiusaikaa ei taivuteta, ellei Tuo» men maanmiljelijät yleisesti herää siilin iiselieloisuuleeii ja itseensä luot- .-auiutjee», johon ne owat oikeutetut ja joia on heille ivälilämätön maamme tärkeimmän elinkeinon harjoittajana. Maaiiiviljelysieural ja niiden pu:-- salisusi lMiaosasioilsi muodosleiut ma.imicsieurat K1 ii iiuuttfin maaiai.'!t- d.lliiei ltlidisinfie: oivat perus:elur lai iillä inisen käyt ei tiimi siä oiemilla keinsilla paraniamami alhaisella kait- nalla olemaa inaaiaioutiamme. joisia paryuimpia keinoja on herätiini jn lasivauaa maaiuviljelijöiiä iiscuciol- yksilössä rakkautta koiimaaha» ja '»ojsitsi eli ammaititaitoiiilsi, sillä tunnei- — oikein lMjoiieituna — koko lausal-! iua en, eiiä ilie kulin l^rhaiden on le iurmatU'!! olemassaolon. ^os nämä kaikki maaialouiemnie tehiiiiz-malidolliiuudet ja merkiniksen myönnämme oikeaksi, -niin oit mieles täni lulliksi aiheita kysnä: miksi ei Znomen maalalousammail'laiset, mie- het ja naiset, joiden luku jo muonna 1 ;>()(.) toonin tilaston mukaan nouice nli miljoonaan henkilöön, ole jo edes näinä miiine ai koin., suuremmal la nuinolla ja nisimielismdellä ryhiy- n.x': aiempansa paran tain e. :\i ja iuot- laivampaa maaialouita meillä luo maan? Miksi eiiiHit inaaitMtljdijät niu jo yleisemmin o!e rijhiyneei järkiperäises ti metsiään hoitamaan, maan yhä edel- leenkin hämillämät niitä ryöstö- hakkuulla? c.iiHvn onnenio uyya. Maaniviljelliäi! ^äijeslykiiä ja l>.-> iu J ii <ii »!<'a»ivlUel>jsjeui^ihi ,i j<i iuiölii p<i i laki isiin haa ia oiasi oi hi n. m aa m i^s - (Vii io :1): ji jaiVniiH, cnii kukin maan- n i!>einsseura aiuocllaan eniisiä ene.i:- män muodostuin paikkakuntansa m.\yi]i>il|<elijäiii järjestyneeksi ainino:- lioiasiolsi. VuiniuiiioT<w maaiakoudel- lifia iiliöisnifiiä ja perustakaa tarpeen maaiiessa uusia. ?!e kaikki omat maanmiljelijäin omia-laitoksia, joika tvalmoivai Heidiin vhieisiä etujaan ja haii-isiaivai heidän ^irasiaan. Älköön pieniiviljelilöiiäkäan esiätö siitä se harhaluulo, eitä meillä jo lön- tyivät maataloudelliset seurat ja iih- disinksei olisiivai perttsic:ut ivain suur- ivil.jelijöiiä M«itlci>. se luulo mie bar- Mltsi kalastajat ryöstokalasiuljUla haan. Tinhan niiden toiminta huvi