N:o 234 — 1910 KESKI-SUOMI Peqantaina lokakuun 14 pnä maan sen jätteen 2 muotia todistajaksi fel;:<u> moton. Mriä Eemil Nergiin tulee, tuomiisi oikcuS hänet, ottaen hii^inioon. että han on jo terran ennen rnipi-iyksestä ran gaistu. pidetilvväksi »varkaudcsia ja yllr.- tytscstä jiichen wuoden knrituöhuoneeFsa ja oleinaan sen lisäksi 3 w'.ioi.a Dli ran- gais:>!?ajan ivailla kansaltiisliiviiainnZ- la. — it: la. — Eläintarhassa tapuhtnnut lapsen- raikkaus. Juttu muurari 'Lrik TaividZ- sonta ivastaan, ijoka on man^ii:u fpiUU tynä stMi seksi (fliiiniar^a-jM clofuun 23 p:nä t,rp.:h::inectsocn fimocdiujDörifcficen, «Uttiin tit*:<jina fäfitt*Iijrt alaiseksi Hel- fiiijiin raavintvanoikeuden ;o:'c:ia osaz- toc-u:. 5tun Polii!itnlkint .'pö.'!äk!rjaa ci ku::entaan wielä olltrt saapunut raa5i>:- w-inoikeiidelle. ttifä.triin ;:irtu lokakuun 2> :päia \iän. Ta»vid?son anoi pääs?ä wa- nx:p-.alle ^jalalle, siksi kun juttu tulee uu delleen raaetutoanoifcufcn tii;i*citä:»ii!* ii, mutta oikeus e» kuonnoiliscöii ivoinut futltita ancmuffeen. — Kmvalluksiako Ramnan ase molla? Porisso ilines:i>ivä ..Tosiali- demokraarii" Miknuttaa tooetu, että SKauman a ie molla on uipnyuuiut ka tve Hu f jw aina >v:sta 1905 -ilfiien. Us). J90Ö.IUH Rauman «lie.imm icnt<iptiäi= Iiföff: Emil ©Duuri) Edeluiailit. Vii me torstaina piikiteltiin hän mirai:- toimittr.lsesla määrinkäyiökslcnsä takia. Nai!'. ollen on n. 1 äti r; n f ä\?: ö f H ci tapah tunut koko hänen toiuiiuia-aikanaan. kuinka suureO kamallus nousee, ei w>elä moida janoa, sillä on luaifea- Puiltmuosilymmenen tilikirjoisla sel lo.sien kiroili* ovraminei'.. Tutki muksia kurienkin jatko: aa n paroillaan. Sama lehti mainitsee wielä, että aiemopäällzkkö Edelmann on lähicnyt Zianmolta ja maikuÄanai velsinkiin. — Törkeä raiskaus. Wi:me lauau- :a na iapah:ui Vanajan Luolajan ky län HylUässä törkeä raistaiis. jonka irl?rif|i joutui talon CT-UHiOria-? pai- welu»u)iiö. Zyyllisiä oli ti niieslä. juiv:o 2 on !piix>.eldi>. — Lahden kaupung-n waatuna. kah den katrpunginivaltuucto hywä!s'.n per- janoina arlkiteh,'i K. von Hansenin laatiman ehdotuPscn Lahden kaupungin! »vaakunalsi. vaakuna on punancn ja^ p.itota >a jiuiitia faiipan, teollisuuden ja maanwiljeU)?ien tunnusmerkkejä. — Pidätetty rahastonhoitaja. ?uo= iraluijeit ii)imwcnlition iol,:on>les ilu. gust iiuöroig Laine pidäieiiiin ävtei> täin fa»jatuo»iou'ijien johdosta. Hän cn mainitun liuon hallituen jaicu \i ^puheeirjohiaja, sekä ollut myös rahas tonhoitajana. Rahojen hoioos^a mui- nitree ..TiMnies" m.m. iouroua-öo: £oito täivi ■tuimiuiUijes:!. Jioljcs-- toa uiTojäjeniltä tulleita muksuja kui tattiin jäsenten tpaetat:rjioitjin, mutta yhtä juuria eriä ei merkittykään ra- haston kirjoihin. Il ti »li nti merkii se inänä estin. foto ttmcoea niafia»r.ccl:a iufl^et kolme neltiinncs-iuuoöcit r.ioljua ja toain it/öen ne^ jänne o.vuo dc n mak- ju merkittiin raha-ton ttuoihiit. ')lt ntertilsomänömäl jäi.vit tietyin ra- hc.Ston kirjain mukaan hra ral>n>:-:oit- hoitoja Laineen hyödyksi ja parhaaksi, ^aine kuuluu selittäneen, että :uo kaik- ti on erchbyi^e-tä ja eitä ne rahaston sofialistise!! jäsenet, jotka ryhtytiväl lu:ktmaan noita fieniiä erehdyksiä, ivat- nostivat muista ft)istä. Päässyt mapaaksl takauksia »vastaan. makasr hän aidkarasti sairastuneena Tuiiben wiikon ajaa Marian sairaa- tasia, josta >hänet notn w>:kko sitten päästettiin /koriin. unnuntaina lokiin palatessaan klo Puoli li aikaan illalla (hän asui e- rään tffltrpjMHnatfuStoiiiii, Gösta P«'.lmroosin 'luona) jakoi hän eteisessä ilkkuville lapsille rahoja. Hilli oli naimaion >a häntä jää su^ r.nnaan -lähinnä lätuui: n^nhemimat. Isä cn ivaihdemicö We>liär!ven ase- molla. Wainaja ei jättänyt jälkeenjä mi- tään kirjeitä. Syynä surulliseen tekoon lienee ollut »vainajaa syyttömästi koh dannut ruma sa aiheeton epäluulo. ,^tun hän, kuien main-ltitn, jakoi lap- silli ralhojja, oli tuosta nostettu hälyy- iys. <ttä Anella oliix muka ollut huo not tarkotukset. Siitä oli ilmoitettu po!. Mesin, .joka jaaput paikalle kut- kintoa pitämään. Ma.naja, hermot Keski-Suomen kirja- kauppa 30 touotta sitten. „2täl olis' te il kolm' loolaa Lahlest'." Aarmaankin vlisit sinä nykyajan hic- no^'.nnut ..libristi" hiirin ylcnkats««lli- sesli ja nyrpistt)nein nen::r katsellut tuo- ia ukkor<«hjusta, joka lausuen yllämaini- t.tt ianat a-stui kauPpaamnie ia laukoi turkliivyAiään saadasiseen c.sille paveri- pinlan. Toisin oli miiluin !ai:a, sillä ukiorachljus ja hänen lomerinia olilvat :änä aikana a-inoat yhdy^site.': muun 'tuiuitmm tanssa, harwatulkuis:a poolia luiiiunottamatta. Nuo ukot ne meille ja Mo Lieski-Tuontlelle fidoin kuljettiivat kaikki uutiset ja siw>slus>väl:nec^. Lilä matta ollut lyhyimpii, noin 20 penin» hrlmoa waan. Huivilla mieiin me heidät tuitut kun oli, ei jaksanut ha.väislNStä ja maksetiii" nmrkka Ulkomailta. Täysivillaisia naisten värillisiä £eninkikankaita ä 2:25 p. metri myydään loppuun W1LH. HÖHLUNDIN Kangaskaupassa, Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. sietää ja hän sortui. — Hels. G. — Tuuri tulipalo Pietarsaaressa. Aöllä lauantaita master, hämitti tuli Birger Serlachius Osakeyhtiön kone- pajan »valuosa st on P-elarsaaressa. kamassa rakennuksessa oli myöskin iviilaaja- ja Museppcos.istet, mutta nämä ww!ttyM'ät tuholta, kun !ukn .va?iaan tuli Palomuuri, ilo!o ra- lenntis on tvakuuiettu Ttänessa 193 tui}, markoista. Tulipalon aiheutta man iv<thinqon on Skänen arlvioimts- ii.:es armioinut noin 69,0»() Mst. — He! s. S. — Blioppilaiden kesrnStclnseurttn muosikokouS pidettiin maanantai-iltana Puheenjohtajaasi walitli:n uudelleen!ä'i- iei. tand. Akseli Nikula. warap.joht. '.uiopp. W. Niskanen. ii!>!ccn.'si yliop. 5t. W Hoppu, rahaöw!il,o!aja>s! nti E>vi Sjöroos, ja ag':atflonikomitean tHcjieffi yliop. U. Le lva nder. Toi»»- kuntaan Toali.tti in lääkct. f auo. W. Bro- tljniiu, läÄfct. 'kand. ?)r>ö Stajatua, iii. nuiiv'. W. Ollila, ytiopp. horina, M. Zinkkanvn. Crl,fa Castren. ?. antanen ja W Jääskoläinen. Tiiicntarkastajikii ivalitliin tjlicipip. 2. Koskinen ja A. In- f-.; a Pilvku-uutisia. Rahaston sohiotuiinan puolesta suostuttiin, ertä 5,900 ntkn takautsia niiaan saisi Laineen laskea ivapaak- si. Tämä iakaus on jätetty poliisilai tokseen la Laine nyt on vapaalla ja- talla. — Hei». S. — 4 henkeä hukkunui. likaisin toic-sc te^kiiviikko-aamuna lahiuv.u Lulunsa- lovia mvonaisessa kalasla^nvcnecsi!! tl- laltiien >toai>nw Briua Nauska je!a hänen täyiika-Ävuinen poikansa Citc, torpparin nmimo Liisa Zält ja it^cinse.r wa!in^ Tosia Kukkonen Luluun, illo 12 oliwat he lähteneet Lulusta Pikisaarelta takai- > iin Lulunsaloa kohden huol-matn: par'- aitua ri^hucvasta mgroti)»:ä, otettuaan ensin Lindgrenin myllystä siellä olleet Zaytteech'ä. D.utta kun heitä :i a-tkanut seuraaman päilvän iltana kuulua kotia, tievusteltiin Lulunsalosta «puhelimella oivatko he ^>h- tencct kaupungista, ja kun tähän oli waZtattu myöntcvvästi, mottiin pitää jo Ivarrnana, että oli tapzhtunut onnzuo- muus. Wiime perjantaina alkotn-a: hukkunei- den omaiset elsmri.sen ja loysimätkin iv?- necn ritki-runneltuna Lulun edustalta Hietasaaren merenpuoleiselta rannalta >läheltä Mustansalmen suuia. Meneen luota ott löytynyt jauhosäkitkin. Sofia Kullosella oli 3 alaikäistä .'aZta. jsrka nyt jjäitvät äiditiömÄsi. — T.K. — Itsemurha. Nalnonrautaletden remiisori Johan Hilli oiti sunnumai- :»a klo puoli ti i.p. hengiltä a- junnossaan talossa n:o izaliiaii.n. taovn tvarrella ampumalla rewolwe- Missä ja milloin Uno Cygnaeus syntyi? H.':meenl,:nnan ka»^>un^in iv.:. porincS t^»i i?. odcstoaii on tt,titp:n:«tm m iin ai^i-jtcäia Irciiiamtt c::.ia scttoa ;lnp linjnocii^cn iynit>imipjitfito:u. 5l>iaki» joivat käy selWille, että v£:n !sa, läänin- raha^ionhoitaja 5- !)• ^'.»gnacuij o-f>:i maalicf. 22 p. 1SDG .s^itiiucnliiumci.t .;a« Ien ja toinin n.o löB »iiloijca hcivoc-to» iin »varrella majuri 3Iin»tc|»'er von .Cjctv.nkinc-dovifilia ia c/:iii-5:i sen !»ko iluiaitania. Äi-Ma hänen kuoliuaati !cS- [• ien nxöi niii-M. 22 p. 1810 läämnii^cai Mrcc{;(!c. Silloiucn 'hcrcoi-toii un ntttticän se Puic-to, jonfa kcolcssä uusi lucnätäinen kirkko on, ja tonni N:o 156 ivasta a kaupungin nykyisessä kartassa ol^iran ö:nnen korttelin N:o li). Tämä Raaktuwan- ja Taaristenkatujen kul- mauIseSia olowa (nykyääi seppä Ko-ki- sen> omistama talo on ii.s Uno Cyf>- nasukscn fymymäpaikka. kulmauk- 'jf'ia olewa wanha puurakenuuZ lienee niiltä ajoilta, iillä suuri tultpato tonui I^.i! c: ulottunut tähän :u^in kau?:'.nlia. ?aman kauPungin wanhv'.ö'a f:rfon kirjsiosa ilmoiltaan l!n) Cygnacuksen iigt.mnccn lokak. 1Hp:nä, c;!ä 12:nä, ku- tctt cn 'hillut ylei'eKki taivalsi (5.n syn- ii!»^ip!i:>wä''!i mainita. Äumpt väiiiviSIä sincu licncc oifcaV — Tappi oli auki. ^oiu yähuä sitten nihtiin §ämccnfafcu'!i Tampereella erään maalaisen nauravan niin ma- ieaSti. öitä täy'yi oikein yirää »vatjas taan kiinni. ..Passissa" oleloan puisin kysymyk seen: „miifä^ isäntää ni>t niin naurat- taa", wiittaisi ukko svivukulkcnutta ka- dunkastelutynnyriä, jonka ajajalla ei ukon mielestä ollut aatv-stuSiakaan, eitä ..taÄvi oli auki". — Eroaa sos.»dem. puolueesta. Llan- sauedustajja. sss.-dem. ryhmän jäsen Jo- sua Iärminen on ilmoittanut Työmie» hen toimitukselle lähettämässään kirjees- sä eroatvanisa sosialide-mokcaattiscsia .puolueesta. Tämän kerrottuaan lausuu lehti l»)hycn: „HywäS^i". lcimiskältä rachtiipalkkaa ja pantiinpa ujciii wielä faasiksikin, jos sopi. Toisena muun maailman kanssa piti meitä yhteydessä, kuten jo sanoin, PcSti. Au!!a sitä ei kannattanut käyttää tule- »vien pakettien kuljetukseen, kun yksinker- täisestä kirjeestäkin mcn.i ^0 penniä ja sitä Paitsi isekään ei kulkenut ahkerammin luin ikerran pa>ri wiikossa etelään, se on suulta maailmaa kohdin. Toisin oli lai- ta lmenttvän taiivaran kanssa. Titäkan- nätti lähettää poslin mukana. Ei kuiten- kaan ..ksnttoorin" kautta, '.vaan Postin kuljettajan mukana, oman kaupungin p?Stkljoonit kun kulkevat Kuopiossa. Z?:nsuussa ja jopa Oulussakin saakka ja kernaasti ottiwat wähän simutuloja^ Monen morita kahden ja kolmenkin lei- wi?kän pakettia >saiwatkin Kälenjus. Ro- senkreeni ja muut kuljettaa tämänkin kirjoittajan loimesta, eikä tuosta poSti- ka.valuudeÄa omatunto paljoakaan ra- jitlunni, eikä ^Htihomonenkaan, tvarsi- naista kuljetottmvaa kuu imvalliscsii oli >!len Ivähän. Että niin o'.i, todistaa jo setin seikka, -että Zywäs^.,-!>n pcst'kont- toc-ria, jv>ssa nykyään lienee toistakyrn> »teniä -ck-ipeditööriä, kirjanpitäjää y.ni. apillaista, isiihcn aikaan hoiti ci suinkaan ylen sirkkelistä liikkeistään tunnelin >>!- ko Puntanen jo hänellä apulaisena .Puukhollari" ja „iisuuri»po-Zieljooni', jonka päätchläivänä »li kirjekuorientval- inistaminen. Et>tä siihen aikaan »yleisö oli pcs-iia warten", eikä päinvastoin. >en <>ai lhiy.vinki-n ii!s«in kokea se, joka >rä- hankin iisca-minin joutui sen kanssa teke- niisiin. Niinpä !lMvin>iin nscni tapahtui, että, tvaikka «likin se tunti jolloin lai- t-oksen piti olla auki, sen ciuei kaikista kolkutuksista huoliinaCta armotta pysyi- iuät kiinni. ..PoSli on tullut", kuulet äreän ääncn chiiutmvan ciueit takaa ja iil ( j'.!i ci sinulta ole munia ichtätvää. fuin (jelo lt'iti-: J !i eSotlaa mtllcin ..Sescm ai>!cncc" tai mennä asioinen kotiin. Woi todella ihmetellä, miten tälläisi?- sa olrsuhteiosakin kirjakauppa woi me- i.i-r-tnä ja av>•■c'lä aijalla, jolloin lukutaito, iiuu!;aUic-.'t<i puhiimaitaiaan, antoi pal jon tciiveille sijaa. Mutta ineneStyipäs se ja uskallanpa »väiitää, että silloinen ^yiväskylän fi'i"jal<iii.ppa tvielä nytkin Ijjpasciii anonen paljo paremmissa olois sa iyöskcntclcwän kirjakaupan, »nitos >i.'liialaisen lyseonsa, scminaaritisa mal- liiouluineen ja tytiökoulunia, oli pieni ^idänmaattiaupunki herännyt milkkaa- >een eloon ja tahtoi seurata aikaansa. 3• e 11a lettiisi tiedon ja lukemisen halu ympäri >maakunnan, jossa sitäpaitsi he- ränmiisyys kaivatti hengellisen kirjalli suuden inenekliä. Waatimu!set ei'vät miuU-kään isii-hen aikaan ollee! lähestul- koonkaan sellaiset luin nyt. Huoneusto oli tosin »verrattain pulska, muita sen <iu:ofra oli nykyisiin ivcraituna picncn pieni. -Niinikään oliivat apulaioiuhtcet :diiliisemmat iisännille. Talon ruuaosa olten ci rahapaMa ollut suuri eikä sitä kuiirannuikaan, perheen jäTcr:nä ellen tui', ei tehnyt mii eli mennä ulos n.hlaa- inaan. Muistanpa .miten minä neljä .'.iniotta ipaliveltuani ..ivaatepalkalla" sain ^nsii.iäijcn ralhapalkan 1W m!aa ivuodes- ia za olin olcwinani oikea onnea poika ja isc herra. iLleppaö nyt. yleisönkin .maatimuilset oliivat silloin nykuisiä toi- sellaiset. Muun muassa et silloin tar- lvimiut ..tuoda 'k^tiän" jokaista Ivähäpä- töislä lirjasta. »vaan sopimat apnlai-Z- oppilas ja ijuokffuPoik» ht/min jamaan nuttuun. P<!äjohteena menestykielle oli tietysti isäntien innokas toi-minia liikkeensä ivaurastumiseksi. HarwaS:a löytääkäan parempaa myyjää, etenkin ukoille, kuin oii „Warcha Urjö" tar innokkaampaa ko- ko naisjohtajaa kuin „Ku>ha'. K. K. Thcoflloa Brag Portugalkin väliaikaisen hallituksen presidentti iTH«ofi>lo Braga on tullut tun- nnuksi ei ainoastaan poliitikkona, ivaan myöskin runoilijana ja marsinkin kirjal- l. s u ushiSlvrioi hsiijana. Hän on <st)n>tyM)t Azoreilla w:na 187S ja julkaisi en-simäiisen runokokoelmansa le »vuoden ikärsenä. Hän oli ainoastaan 27, ilvuiTtias tullessaan lakitieteen tohtoriksi Coinibrassa ja Lg -nvnotiaatia nimitettiin hänet nyk)<ti'kaiiscn kirjallisuuden proses- soriksi Lissaboniin. W:Sia 1 SOO hän on ollut Portugalin tiodeakaiemian jäse nenä. Hänen kichailijauoiminna^iaan on eräs arivoSielij^ lausunut: «Braqa on nero- kas jo haavinaiisen tuottelias kirjailija, mutta lhänen jsmiren tuoneliaisuuiensa latia eilvät hänen teoksensa ole läysin päiciviä." Muutamia hänen ru^toteoksiausa (m. m. erästä raa>iiiawlliöta roposia) sano- taan ..hyzmn 'henkotväksi". ?.>!»t!a warsi- naisen kivjailijainaineensa han on saa- »viittonut kirjjallisuuvhislorioilsijana ia Poriugälin fÄkloren perustajana. Hän on imiöskin csiimyn-i! poliittisin historian ti>rje.ii>:ajana, muna hänen tecksiciaan läItä olalta ilmenee p : nta puolinen, pejsiliivisiisin filoiosian »värit tämä «tendenssi. ^Poliittisessa suhteessa hän lukeuluu radikaaleihin, ja hän on muina ivuoua oait: tasaiivaltalailscn puolneci' johtaja. ZitiilSiM» ftijcml Mslll MlckillS. Taisrcluita lakkolaisten ja rifftiricn lvälillä. — Hallitus ryhtynyt pontclviin toimenpiteisiiil. Pariisi, lokak. 11 pnä. klo aatiiulla: äUiihjoisifki rauiateillä ou alkanut yleinen töffo. Puoliliön aikaan lakkasiivat junat kulkemasta. Muutamin paikoin on rautatie re- Willy. On täpchlnnuj taisteluja lakkolais- ien ^a lakonrilkkurien wälillä. Hallitus ivn odottanut lakkoa ja ryhtynyt toimenpiteisiin. Tänään lä- 'hetcttiin rajalle aniouiolnilei.i, joisja oli Venäjän ja Sak^n posu. Pääminislelrj Vriand on lakosi' il- moiranut, että se saa paikoin 'polii^ lisen ja .uxiJUinTuinouficlliir.i luon teen. iSuuri oija pallivelijakuntaa on l»k- koa »vastaa», mutta joh-.ajat tahto- wai heilä !peloll«malla pakoltaa ku> foott. Briandin ilmoituksen ittufoar oivat sotilaat miehittäneet rauiatiesilla: ja ilmoitaa 'hän lmyös eitä laiivasiosia woidaan «ottaa komennusknntia lakos- sa olemien koneenkäyttäjien tilalle. Liite luoteisilla ja pohjoisilla radoilla keskeytynyt. Pariisin asemat sotaväen miehittämät, ilian- tatieläiset maatuvat palkan korotusta. Pariisista lennätetään keskiiviikkona »Retshille": Liikenne luoteisilla ja Pelssiaan wiewi>llä pohjoisilla radoilla sn keskeytynyt. Patriisin pohjoinen s- ^ma on sotamäen ja kunnalliskaartin hallussa, samaten on muitten ase- mi<n ja yhtymäkohtien laita. Wenä- jän jc Saklsan iposti, joka tawallisesti kuleietaan Kölnin sa Belgian kautta, tviefcääu nllit itäisiä tietä Ttrassbur- gin kautta. Lakkolaiset owat.taanneet itirmallisuuden, päättämällä olla ryh- tymätlä wä!>i>vallaisuuksi'.n, tuutia samalla he oivat ilmoittaneet, etteilvät he noudata hallituksen mobiliseeraus- lmää:äyslä, koska se on laiton. Hall'.- tvs «i 'kytene selmÄMnään lakosta il man tätä määräystä, josta on se apu, että lakkolaiseit rangaistaan rikoslain mukaan. Lakkolaiset waaliwat pal- kankorotusta elintarpeitten kallistu- misen takia sa yhden wapaan Piimä n tiviikosso sekä ltyÄväen eläkelain woi- maansaattainista. Alimmakjl palkat st waald>taM 2,815 frangia muodessa. Aleislakko päätetty alkaa. Pariisi, lokak. 12 p. Kaikkien ratojen rautaiicpal>vclij.>t oivat pää:- tälteci tulkaa yöllä yleislak-on. Post» Ikuletetaan automobiileilla. Pariisi, lokak. 12 p. Ziautalle- lakon SvuÄ.si kulotetaan posua auto- mobiitei'lla. Klo '/- ^ aikaan illalla keskryteliiin rautatiopileuien myynii. Lakko laajenee yhä. — Pelätään häiriöitä muillakin aloilla. Pariisista sähiö.etään eutspäiivän .Njetshille": Lakko kaslvaa kaslvamis- taan ja, hallituksen optimistisista ju- lis.uksisia huolimaita, uhkaa laajeta ylt koko rautaticlverkon. Mieliala o:: il'.!;<i>c*ti livcilldnttuitoiificlliuvu. Län- tisfii ja ,p0'lHoisen raatattcu o>: lakko ;o >v ali a n i> ui ja sen lijälsi on k alka maisillaan ikäisellä ja välimeren ra- oalla. Pelätään lnvottomuulita mni- denkin it»öwäeitliiokka'it keskuudessa. peläiään sähtöiaitolsci' työmies- ien yhtyivän lakkoon. Cu saapvnui tietoja, että useissa paikoin on waka- ;i><sti ivahingoitett.l rataa, nniihtf-ita 3664 Viitasaari laiva lähtee t.k. 15 ptstä Suolahdesta Viita saarelle laavantai- ain klo 2 päivilli eikä klo 6 i-p. kuten tähän esti. l—l laisen leihden kirjeenivaihtaia haasta- tellitt. Ha n on selittänyt »väliaikaisen Hallituksen pysymän toimesjaan ou n o as taan kolme kuutauna, kuanes ivakinainen ihallitus on kortosin m yö tä'.raikui uk.jella ^jaatu järjestetyksi. ^iortcsin ivaale^a luoctcii laaditaan jo uusia »vaaliluenel.oja. 4i>colit r uiuin)ttäluät tvoimakasta kii- l)0!US!a uiunJfifuniio. Ivastaan. ,Uuni sotamiehet tvzltasavar Merce- d<s luoötaria, am-Ptiuval »mnkik ensin heitä nastaan, muita ;>akenuoat sit^ te n. «Ee-panhassal pidetään joukkokokouk» sia. Parcelonosja on ollut 2,(XX) mie- lenosottajaa Ferrerin haudalla. Hallitus ryhtyy suojele»,aan luosta- rcja »väestön rauvoa mastoon. 5ioti. tarkastuksia. L i s s a l' o n. sokak. H p. Uusista !hliökläi,u>sie:ä munkkikuntia ivastaan il>notewan. Soi^ln.us on, peläten >,teistä liiikeiiä tuomareja ivastaan, antanut määrÄiIsiä suojelusioimenpi- '.cislä. Useiden ivanl)an halliiusjärjes- lelukin lanualla!jien luona on pidelty koti^rkasiuisia, o.vat l»p<ihöu- n.el ilman lvÄlkohautsia. i)i<;-t:tcrin toimisto ulkomaltojen suh teesta Portugalin tapahtumiin. Lontoo, lokak. 10 p. Lrleansin her.tua on ilntoittanut eräälle kirjeen- jnv.ihtajalle ei tieiätvänjä mitään ku» nii^a.ur Manuelin iaapum^ses-ta 3ior;iHioHitn; luuitciiiHisti eimät he sinne .jaaivuiaan. 3tcu:-ciut tciiitivto ilmoittaa, ettei iiniiiojcit lesken ole ele »asia erinne- Uinyiiä Löialionin tapaytnmietl joh dolta. (5i o^le miiään frnjtu epäillä, ettciunit uullat loii» si ylsimieliseSli tnimi^icii juheen uu^.'u l),illituksen <tiiii'.tt^tamiiesia: lunniivlaininen la- pahniti, klilichan >ivai„ maaosa on m»o- dos.enu lia»iu:^> jola nauttii kansan luoitomusia. siihen asti tulelvat ival- tOj-cn ' ; u'J).«t ik-»soboiiiH tvirauoinai- fi!ii ':iC' ; ;:oau op^vimlliin. kuljutfe«- fui-:;luiit<i Englaiiiiin lähettilään la ns sc o tuo r uniiivä. — Sähkömittarit seikkailulla We»ä- jältä. Se sähköliike, joka '.viime kesän rana on uudelleen rakeiilamit Rauman kuni.allisen sähkolaiiofsen, ulasi hyiviSsä ajoin ennen »valaisliivkauden alkua kau- 'VUini'iic-ia iamvi.ltaival säl,!ö>uit:aril ia-7-ia Nc paarliinkin heti uitcmaan pika- rinkuulan suuhunpa. Pahkalle furiuitu ta'v.nana Äjenäjän kantta. Mniia mi <n Uitflän aooi ainoaviaai, todeta, eitä ollakaan, joc-sakin Menäjällä herättilvät luolema oli l>eii seurannut. i nutfet Jheltvctinfoncrt" synkkiä «pcitiuu Hra H. oli syntynrr lv. ltf30 ;u oli ! loja. ne pidätettiin ja »iella lieneivät ne Niinollen kuollesjaan jl w. lvanha. takiitvartkos-sa ka« tarkaZte:latvana tihä Hi!N oli aikaisemmin pativellut kama- Ivicläkin. Rauma olisi »v-ela tänä päi- rittrjurina sikäläisessä rautateiden wänä »vailla sähkmvaloa. elle- olisi ti- kamreerlnkonllorisja, muita oli mii-! Ictru uudet miiltarit — nyt toki Ruotsin -meksi rttviijorina rautatiehallitukjesja. kautta, jossa ei moisia laitoksia osata Lt^kckve^jer mvat oppineet tunle -'peiä:ä. mcan Htn Hymäjyoämijenä tomerina! Taman sähköliikkeen tilaamille -sähkö" rloisena seuraihmisenä; tosin mietti iniittarcille oli kerran ennenkin käynyt bän jossain määrin säännötöntä elä- yhtä .chlcistvartakunnalli.cn- ohrasesti. Iloisöll osasto, l! hän jos>aln mää, mutia hoiti kuilenktn moitteello «-asu Virkansa. Hän oli hywm satra. loinen ja imi ime kcmäätiä sairastu', hän ankarasti, oman iMotukienia mukaan hermoremnatiZmiin. Kesällä nautti hän virkavapautta, joka pitennettiin {ofcfrKB 1 ^äjwääy asti. Mmäin Silloin pidätetiin niitä AZcnäfillä kuusi luiiftca, jona arkana niitä insinööritoi» N!i:-icic-sa ja laboratorioissa -tutkittiin. Eilloineniin wiiwytiys oli ollut harmil- linen. Mä mittareita olisi heti tarmirtu. Tar?kaa huolita turwalljsuudeSta näkyy Menijällä pidettSmän. — L.S. Arkkitehli I r j ö B l o m s t e d 111» l e. joka tunnetulla laivallaan ivoimi- aan säästämättä on ollut — kuulona me ittufaojti — suurena ja ivailutta- ivana lekiijänä Cygnaeus-juhlan puu- haamijesja ja järjestämijessä täällä ja siten suuresti waikuttanut juhlan hy< wään menestykseen, pyydämme lausua lvilipittömäi, Mämelliset kiitoksemme. I u!h l a 'v i e r a i t a. ia scmasooreja. Liikeyheiis Taksan ja Cnglcnnin kanssa on melkein koko- nacn keskeyiynyl. Tii^.aina on 2W iv h. mirkamiestä myöhästynyt wiras- :/.s'.aan säännöllisen liikenteen Puu:- teesiä. Lckkokomitea on o.tuiitu pank.sta iati!(iticliiietcii liitnfU* luulturat iva- H ..1: ja sijoittanut nc tuntcmj:-toti:«ian .mikkaan peläien nälnäiräs!! lialtiink- ien takaivarikkoon oip.xi. Portugalin tvallan- luinous. Väliaikainen hallitus main kolme kuukautta. — Uudet »vaalit. — Munk kien »vastarinta. — Mieltenkuohu Espanjassa. <Erikois.sliihkösanoitia Hels. 2:mtllc>. fc 'ont '00, 10 pt»ä lokak.. Pää ministeri Bragaa on erään uKomaa- | kirkot «»vattu Lissabonissa. Lissabon, lofof. U p. ^knu- tontio kirkkoja on uudelleen aiva .tu. kirkkojen rakennuksille on piistytetty uUomcalaisia lippuja', rakennuksia n^rtioÄaan. Paoimin nitinio on ko- hoktenut Jiäivallan lipua. «otalaimoja martioidaan. L i s s a d o n. lokak. 11 p. ^iolmk <iinntiiv : o oietun pot:>>!ia.uaisia ris- ;e lijää on ioiiliisiii.ittios:oii silmällä- piiui alaisena. iKiiiä ei ole lupa iä- Cjcvtini. Rauhallisia juhlallisuuksia Lissabonis sa. - Armeija »vannoo uskollisuuden- »valan tasmvallalle. — Monarkistien taloja suojellaan. — Wal!antuniouk- sellinen agitatsioni Espanjassa. — Hallitus kutsuu marajoukot aseihin. — Niitaisimksia Englannin ja Talsan »välillä ^rtugalin siirto,:,ai^ta »mh- dollisesti. <— Lkmtsaimvälinen kongressi. ariii, lokak. 10 p. !io 'i,4:> a.p. ci?:rfh. Ät>jed.) Eilen su iin un laina oli - 56 - kokonaan kunnan oma. Kun v. i6gö ensi ker ran pedagogioille aletaan maksaa valtion apua, saa silloin Viipurin koulun ensimiiinen ja toinen kollega tuon maaseutupcdagogioiden koulumes tarien tavallisen apurahan 6 2 / 3 hopeat, kumpi kin. Siis tämäkin osottaa, että koulu on jon kinlainen sekasikiö trivialikoulun ja pcdago- gion väliltä. Helsingin trivialikoulussa saman v. 1688 virallisen kertomuksen mukaan rehtori nauttii valtiolta l 50 hopeat, sekä leinirahoja Hollolan pitäjältä. Kaupunki antaa joka toinen vuosi rehtorille, toinen konrehtorille kuorman heiniä. Konrehtori saa valtiolta too hopeat, ja avustukseksi saa hän teinirahoja Pernajan pitä jältä 30—40 hopeat. Koulun kaksi kollegaa nauttivat valtiolta 128 hopeat, ja avustukseksi on toisella puolet teinirahoista Helsingin pitä jästä ja toisella ou puolet Lammin pitäjästä. V:sta 1690 maksetaan myös, kuten Viipurinkin koulun, molemmille Helsingin trivialikoulun kol legoille kummallekin lisää valtion avustusta nuo monesti mainitut maaseutupedagogioiden kou lumestarien valtioapurahat 6 1 / J hopeat. Siis varsin kirjavata tämä tällainen ja kai todistaa sitä, että kouluoloja Viipurin hiippakunnassa hal litus joko tieten tai tietämättään piti sotkuisem pina kuin Turun hiippakunnassa. Jo ennen on — ö3 — konsistorien pyynnöstii asetetaan Viipurin kou luun konrehtorin virka ja määrätään siihen Clau dius Thesslef. Samalla valtuutetaan Henrik Hoisinan rehtoriksi. Kaikella näkyy, että Vii purin koulu vielä senkin jälkrcn, kun taas v. 1618 asetetaan Viipurin piispanistuin, työsken telee vajanaisilla opettajavoimilla. Mutta I'er Krahen suosituksilla ja asianomaisen piispan (labriel Melartopaeuksen pyyun-ist.i Viipurin koulu v. 1641 kohotetaan uutan ainoaksi kiimiaasiksi. Se tapaus on merkittävin puheena olevana ajan jaksona Viipurin kouluelämässä. Koulu pysyi kimnaasina aina v:een 171 o, jolloin sc häviää ison vihan jalkoihin. Tämän jälkeen cli v:sta 1641 kimnaasin rinnalla 011 Viipurissa koulu, jota edellä olemme esittäneet pedagogiona, vaikka sitä kyllä toisinaan virallisestikin kutsu taan trivialikouluksi. Kimnaasin latinankielen leh tori on sen tarkastaja ja toimii siinä 2 —3 opet tajaa, jotka saavat palkkansa teinirahoista, sekä lisäksi opettaja (apologistai, mikä opettaa lapsia kirjoittamaan ja laskemaan, sekä saa palkakseen valtiolta 39 hopeataaleria, siis lavallisen senai kuisen trivialikoulun kollegan valtion palkan. Helsingin kaupungin perusti v. 1550 Kustaa I Vaasa suurilla toiveilla. Jo v. 1564 on siellä valtion palkkaama koulumestari, jota jov. 1621