N:o 254 — 1910 KESKISUOMI Sunnuntaina marraskuun 6 pma Pikku-uutisia. ?ewät 00,720 mk. 42 v. ja »velat 133,551 mk. 74 p. Ällä olemaan wel- lasummaan sisältyy maksamattomia wcroja 1114 mk. 50 H ja maksamat- AZytvyje Wremi« ia teStnS- tamia palkkoja, Mnokria y.m. 000 mf,j * ^ ^ IC0«18 joten siis tamaran hankkijoiden saa- tawa on 131.837 mk. 24 p. Liikkeen tappio on 36,831 mk. 32 P. — Likka. — Tilrkastaja Tadowuikowiu asia. »Päilvä" tekee selkca eräästä saneen merkillisestä asiakirjalta. T^iipurin hengellisen konsistorin kirjelmästä synoodille. jossa tarkastaja «:n toi- »uintaa kansakoulu'?» tarkastajana armostellaan turmiolliseksi ja Mää rälliseksi oikeauskoisuudelle ja sen wiioksi konsistoria määrää että S:lta o-i riistettämä papillinen arwo sekä banet erotettama hengellisesta sää- dystä ja luowutettan'« Viipurin lää ninhallituksen hnosiaan. Kirjelmää seuraa Tuomen kenraalikuvernöörin kirje, jossa kenraalikulrcrnööri puo lessaan ehdottaa että tarkastaja Sa- dolvnikom lähetettäisiin johonkin luostariin sekä sen 'äikeen annettai siin hänelle jokin toimi ulkopuolella Tuomea. lttttomme. LchdeSsS odotetaan tvimecnpantamaks, tocnälöinett tarkastus. 9?oro. Aremjassa kirjoittaa nimimerk- l' A. R(einbolt) seucaamaa: Näinä päiminä on Suomen maantvil- ;cl'jäm keskusliitto, jo.'a samoin luin muut sellaiset liitot on perustettu 1905 iv:n jälteen luomessa ciiväika >vie!ä w ivo» olleet laillistetut, anonut senaatilla hallituksen maanwi!j^iy-Z.'aitosien lak kauttamista ja niiden tchtälväin jäiiä- m--Iä maan maamvil^.lisieuroille. ?ä- . .. mä keskusliitto on jo Tuomen j-naatilra saanut apurahoja, jotka lv. VMS neusi- ma: 1^00,000 mkaan ja joita proseSssv. '.-i> bhardin antamien lietoien imi!a«v.i liitto ilman tarkastusta on tähliäny!. On scmgen mahdollista, että näitä Ma roja käytetään myöskin tarkoituksiin, jona moidaan kutsua hyödyllisiksi maan- wi!jelykselle yhtä suurella syyllä !un ^>oi- kien ymmärrettälvissä' r.mtta sa- ^ tauksen minkä wenäläisen sanomaleh- malla se on tärkein peruste ja eni- ■ fccn jokaiselta siivulta tahansa, joissa ten »vallankumouksellinen. Se on kerrotaan Dumbadsen, Tolmatshe- turkein peruste uuteen järjestelmään »oin, Muratomin y. m. legionan juu- katsoen, ja eniten tvallanknnioukselli-puisen satraappijoukon urotöistä; ' neu wanhaan järjestelmään nähden, hallinnollisista karkoituksista, fakois- perusteen soivelluttaminen ta ja Mangitsemisista; lahjojen »vas- wenäläiseen elämään, joka ei ole kos- taanottamisesta ja pieksämisistä — kaan sitä tuntenut, olisi todellista nämä owat Menäläisen henkilokohtai- Mallankumousta — sekä keinojen että sen „loukkaamattomuuoen'' tamalli- tarkoitusperien alalla, ja koko kään- simpia muotoja. Maamartijat kelissä ne yhteiskunnan ja kansan luontees- ;iekjäwät talonpoikia, »vankiloissa sa ja käsitteissä. Henkilö on se pyl- pieksetään »vankeja, saattosotamiehet »väs, johon kaikki oikeudet kiinnite- pieksämät matkan Marrella kuljetet- tään. Ilman henkilökohtaista louk- tamiaan, etsimissä osastoissa piekse- kaamattomuutta on jokainen henki-' tään fuulusteltaroia, ^liienäjän kansan lölle annettu wapaus, olipa se kuu-Liiton jäsenet pieksäivat kaikkia, sekä lutettu miten juhlallisilla manises- omiaan että »vieraita. Tuntuu siltä, ja sanamuodoilla tahansa tum »vietettäisiin pieksäjäisbacchana- >aljas sana. Ie ei Moi »vatiin-: Iloita. Raa'an, peittelemättömän wä- tna, eikä ilmetä todellisuudessa. O-! kimallan tarkoituksena näyttää ole mantunnon-, paino- sa kokoontumis- ■ »van yksinomaan — eläimellisen pe Halpahintainen viikko ja Hyvin lajiteltu varasto: Naisten mustia, värillisiä leninkikaita Puserokankaita viii asia, Äänellisiä Palttoo verkoja, sarkoja, doffelia Villaröijyjä, saaleja, pääliinoja y.m. y.m. Turkistavaroita. Miesten puku- ja palttookank&ita, koti-ja ulkolaisia Lakkia, Rukkasia ja Villapaitoja. WILH. HÖGLUND. Kangankauppa. Potsdamin kohtauksei, puhtaasti per> Mapaus — mitä ne merkitsemät, kun lon herättäminen. Tämän hallituksensvouallisesta luonteesta on kuitenkin jokainen tietää, että, jos hän koettai- ^ »välikappaleen rinnalla on muilla hy u u ~ maa Gerhardin aikan.t kutsujin u7hei- ^"s?Iaistcn kanssa yhteiskuimallisis- n käyttää hymäkseen näitä oikeuk-! min mähän merkitystä. SLastatak siaan, lukea uskontunnustuksensa ää-! seinine kysymykseen missä määrin neen, lausua sanomalehdissä julki' »vakaumuksensa, pakinoida muitten luyhdistyksetsi. Joka tapantsessa käiit- läa hallituksen lanösa kilpaileivon liiton rciminta «i ainoastaan maanlviljelyksen parantamista, tvaan myöskin valjon muuta. Niinpä esim. huvlehli: tämä ivaVananastaja-hallitus tanssnsimistyk- iestä, torpparien ja palireuisiväea ase- ! maSta, tilattomain tilasta, j.n.e. s! käy kapisiin lumen jaloisiam, a-^uin ^.or. j kirjoittajan mielestä muka selwi,'lc g-.nlj. Ajokoiratllpailn»*). mille ]a joitin ^yiuarlytau i;u;jaä.yv» hoitoyh0islykj<n puhcenjv!z:ajan oivitel» ioa. Lli lartoilukjeni jaaoa tietoja ci» .cn päättyneistä ^lok^irati.pailuisla. Minut viedään jisään, ^vyde:ään istu- >-.aan ja minä ejuän oikopää: i asiani. .Niin, Mirkkaa haasta:iiU!. läkä.äincn Nietjäsryshoito-yhdislys on pääitänyt nuosittain toimeenpanna tällaiset kil- pailut >herältääkseen ha^ra?lu»:a järkipe- luiseen koiranhoitoon ja aiotoirameliäs- lykseen Äeski-suomessa. Mo.enuuat o- N»at näet nykyään p:r:n alhaisella kan- nalka täällä. Niin albancita, elia on o» sc'?:autunut perin ivaileaksi saada täl- laisia kilpailuim ollen.'.:ai>. aikaan/ »Mutta, ehätin minä. on-ia:> Teiltä ai- teisemmin saamani ilmoiUilien mukaan kckonaisla k koiraa näihin kilpailuihin ilmoittautunut. Onhan se jo meitäläi- siin oloihin nähden me'koinen mää::." »Niin, alkuaan oli kyllä ivaan neljä koiraa ilmoitettu, mutta kun epäiuoiui- •fett sään vuoksi oli pak^o lykätä lilvailu myöhemmäksi, ilmoittautui kaksi lisää. 5»i>pailijoiden wähyyZ ei siis ol: haitan- r.ut — ainakaan paperilla. Muna Pal- kintoluon^arien saanti on ollui ivaikcara. 2u»'rin osa mclsäsiysy'idiöiy!jc:t jäscnia on warsinai»ten ajokoira-me ^»läjien joukkoon kuulumia, mu::a sitä täydellisiä asiaan perehtymistä, jota palkintotuom<i» rina olo «dcllyltää, ei u!e monellakaan. Ti'äpail.si on palkinto^uoin.^ina o!o wc>- rotin rcrsitiawa ja tamzllisill^ nvcisä:-:a- j ,-silmillä katsoen cpäkiitothrc i teV.ii.rä, siinä kun «i saa ajatella jah:iia>!lun iäot- teinistä. Ten muoksi moni tucir-criff» sopiiv.t. jcl['S kylläkin olisi aikaa, mutia jolta puuttuu »oikea henki", aetaijt^) pois. Tälläkin kertaa saaliin kilpailu aitaan »vaan sen kautta, että kaksi maaseudulla esuwaa metsästäjää omisti tarpeellisen enantuntemuksen ja innostuksen. Ail- p^ilupäimänä aamulla ani lvarahin ajoi- wat nämät lumitui-tu^-ia ja pilkkojen p-.meässä laiivallaan kaupuntiin, siellä Leivosella wielä ajaa koluu.iaatsccn kym- rienisen kilometriä melsämaille cpäkii- tollistu tehiämätään j Haltu poiS päästä semmoisillc meij^- m«hille!' «Taisi sattua huono sää tälläkin kcr» :aa. Mitenkä menestyi kilpailu, ticdus- tolin. ^Zliencstyihän se. i*antiii!U loavähin luu miehissä kello wi'i>.'!:>i piti lähdettä- Uiän liikkeelle, saimme turhaa» odollaa yhtä ilmoittautunutta; lhan oli i'man muuta jäänyt pois. iiiarrcli kai, n;:n täsmällisyyteen tottunut rauiatiemirka» niics kun olikin: .hitto sinne lumituis- kuun, kunhan aikansa odottaivat, niin ka> Gasetan äskeisistä numeroista. Eitä paitsi on Suomessa myöskin muita keS- kusliittoja, jatkaa A. R.. jo:k-a »vähitellen uftMt anaStcme<t itselleen hallituksen oi- leuksia. Sellainen on eiim. kcSkuSiiiito palomiman wähittäismyy»liä warten (!) joka on ryhtynyt toimenpiteisiin >ve- näläisten wäkiwkinatawarviden maahan- tuonnin estämiseksi. Wie!ä oivat graa- sillisten työnantajcii.t liiioit edustajat tiertolirj^essä kehottaneet kaiklia kirja» painoja olemaan noudattamatta sitä pai- nok^allituksen käskyä, eit.z kutakin Tuo- mcssa ilmestytvää paino:uo:e!:a on lä- hetettäivä kaksi kappaletta mainiiulle bal- liiuksclle. Sitä paitii on myöskin Tuo men tvirkami-eskunta läheisesti liittynyt liitoksi, joka rankaisematta ilsein harjot- taa passiiwista Ma-startn^ia sekä zarru- rusta hallitusta wc>staan. Maltiopäi- tvämies Emil Sehybergson on äskettäin eräälle haastattelijalle Tukholmassa kcr- tonut, että suomalaiset oivat päättäneet esiintyä itsenäisesti ja :'.illa toimeen man hallitusta. Eikö tämä ole wiutauS siihen, «ttä hallituksen Tuoinesja mc!- koiscssa määrässä koNvaa salainen ka» gaalikomitea. joka toiminnassaan knyiiaä kcckuSliittoja Ottaen huomioon pr?f. i>i.'bhardin ,uc- lettaman ilmoituksen ivaltion apuiahc» jtn käytöstä ilman wal^ru:aa. olisi tci- >»ecnpantawa tarkastu? maanlrilj^lijäin kcökuSliiion rahaw2r-.v.7i !äi,>öSlä. Tä- män tarka-ZtuIseii uskom'nen Suomen miranomaisille olisi luonnollisesti yhtä tuloksetonta kuin oli aikanaan Äoiina- liiton tutkiminen. Hallitus ci ivo', myös- tään luottaa Tuomen kannunioalaja» tuomioistuimiin. Siksipä olisi tällainen tarkaSrus kesäk. 30 p:wZn lain mukai- sestr annettalva Menäjan tuomioistuin- wiranomaiSten toimeksi, esittää kirjoitta- ja lopuksi. ta asioista — hän ci Möisi olla »vär inä siitä, ettei hän joudu häwäistys- ten ja enemmän tai »vähemmän lail- | lifen »vainon alaiseksi, s oka on sila hä- ! pcällisempää ja ra»ksa>npaa, mitä laittomampaa se on. Eiwät kaikki ole kutsutut uhreiksi tai sankareiksi; enemmistö katsoo wiisaimmaksi elää taipuen olosuhteitten n-ukaisesti. Tä- iiiä on fclirää kuin päiirä, »vaikkei se jostakin s»)ystä ollu: täysin tajut- tua »vapauden taistelun aikakautena! Hiukan emien lokakuun ma-usestin jultaisemista Menäjällä kalvi Wil- liani Steab, tunnettu tämän maail man lvakelvien, niin eläivien tuin tUolleitten haastattelija: häinllä on nykyään spiritistinen kontti,ori, joka »välittää keskusteluita kuolleittei» po- litikoitsisain sielujen kanssa. Hän kä- wi Venäjällä 1 ; aa v ta i ie! e m av ia iiiaaii korkeimpia ruivfauiicfiiä ja tä mä oli melkein spiritististä tnösken- telyä, sillä nämä oliivat fui:t »varjoja, fiiolleita ruumiita, jotka haudankai- ircijain huotimaitoiimubcii iähDcit o- liuat j ii ii;: oo t elämien fovfnutooii ja cdottiirat hautaamictaa-l. Steadin keskusteluista niuistain- me hylvin hänen apokalypsisen esi- merkin he»vosesta, kansaneduskunnan jalattoniaöta he»vosesta, jolle piti lasmaa 4 jalkaa, t kansalaislvapaul- ta, joita ilman kansaneduskunta on »vain »»uiodoton leikkikalu. Ou epäilemättä selloää, että owat henkilökohtaisen loukkaamatta muudeu takeet lisääntyneet lokakuun manifesti»» jälkeen, riittää, jos muis telemme kuuluisia „golooowilaisia" ehdotuksia, joissa annettiin siunaus nykyiselle tilalle. — Hallitus ja kadetit. Natsiona- listien johtaja kreilm Bobrinski on kadettien johtajalle kertonut Ttolypi- uin suhteesta kadetteihii». Wiime Muosien kuluessa on halli- tuspiireissä mallinnut wakaumus, et- tä »kansallisen" tajunnan nousu ja politiikkaan innostumisen wähene- vainen owat laajoissa kansan kerrok- sissa heikontaneet myös myötätuntoa oppositsionia kohtaan yleensä ja ka- detteja kohtaan erityisesti. Muromtsewin kuolema on kuiten- kin osottanut, että katietripuolue ei ole kadottanut entistä sädekehäänsä. Muromtselvin hautajaiset, jotka n,uo- dostuilvat niin suuremmoisiksi Mas- lolvassa ja jotka herättilvät itiin suurta »vastakaikua sekä Pietarissa että maaseudulla, osottiwat, ettei wi- „Tag" kirjoittaa, että huoliinatta tiukkaan tähystcuvät. Zokohan olisi- ivat salapolit>eia? Me raotimme ramintolan olvea ja olettama huomioon, että hänen mu- kanaan seuraa uusi ulkomaattasiain ministeri, joka edustaa aito »venäläi siä harrastutsia. Liitto Itäwallan kanssa ei lainkaan estä Saksaa pysyt- telentästä hymissä naapuritväleissä Wenäjän kanssa. — Crippeniu juttu. Lontoosta il- inoitetaan että tri Crippenin puo- liistusasianajajan huoinautukset kuo- lemantuomiota Mastaan koskemat ainoastaan muutamia muodollisia seikkoja. Lopullinen ratkaisu tässä iniomiota herUtäneessä jutussa ta- pahtuuee noin wiikon kuluttua. — Abdul Hamidiu sairaus. K o n- s t a n t i n o p o l i s i a, inarrask, 3 p. Entisen sultaanin sairaus on käy. nyt hengenlvaaralliseksi. Pako Suomesta. II. Enpä sinä yönä paljonkaan ui.ta hollinen »vielä läheskään ole »voitet-! Uintiini saanut. iHifaijin aamulla tu. Sen ..elinkyky" paii.mastoin o- ! !^p"' W,t'po,ta m.i.ua hakemaan sottautui Moimakkaaksi. Täntäit ^ ^ikliperaiiilla alouculvoillaau. ^atiu »vuoksi on hallituksen ja duuman e-!^wast.t o.lvall.sclle ystaival-en. m- vemmistön jatfcttalua ja kiihdytettä- j 'l n c '} na J a 'l l eronnut, ja »uä taistelua kansainvapaudenpno- Kun ascniauc. lucita ivastaan. Asemasillalla »vaelteli liiuikuin ai- . .. . nakin Suomen asemilla unilvorniuun • Aaroon» N:lncrn-«tcrnbcrgln; paettu santarmi, rorrelineri kiiltää Nialtiopetosjuttu. jaifteinnun o.» mössä »vahakotelossa kupeella. Mi- Profcssori Mestluke Tuomen kysy» kennuksen kruunaamiseksi" olvat kaik- s> -1 lrapautta yhtä iäekeiiä ja yhtä träittänuittöiiuii, mutta yhtä ivarma en sekin, että »vapauden tikapuitten ensimäisenä astniulautana on henki lökohtainen loukkaamattomuus; enq- lintilaincn „manna chiivta" oli Hcip tilölohtoison Ioiiffaamattoiiimtbcn „charta". Mutta johhuifo sc siitä, että »vallankumoukselliset cikakaubet olrat liian itseusäuhraaivaisia. »vai muista syictä, mutta Menäjän »val- laiikumous piti enemmän huolta ko- looutumis- ja painolvapanbesta — '.välittömistä aseistaan — luin hen- kilökohtaise» loukkaamattomuttden takeista. Jos henkilökohtaisella loukkaamat- iomuudella on niin suur» ja tärkeä ilierkitys kansalaislvavauksien joukos nt» saatu melkein lopullisesti selloille, et- i-,>-un hän ci pannut huomiota, xun» ta Vorooni Unqern-Steruder^n jut= ! tenerftiäui ei siis oltu iriciä sähkö- l.- ' " ' Pietarin oikensholvin eiitnijccja is» kurtistimme sisälle. — Eito mua, ne kuuluu tänne, ^mat lureneel ]ahkaja»u)iuan ... "Jio, hymahan tuo! TäallL en siis aniataait »vielä ollut martiottu. Mut- »a aita lailla jo kuumotti touviani, ^a hywiä nemvoja en ollut wietä milloinkaan niin tacioinnut tuin nyt. ölysäsin senwuoksi pieneltä harmaal- tani tiesitö hän läheisyyocösä jotain hcrrastartanoa. Sillä enpä ».tina itse puolestani seutua tuntenut ja olin suuresti ymmällä minne minun olisi pitänyt suuntautua junan jätettyä- ui. kaksikymmentä minuuttia oli pian kulunut. Ja mitäs sitten? En- hän olisi woinut umpimähkään läh teä maanteitä samoilemaan. Ai»van oikein. Pikku harmaani tiesi ileuwon. Sanoi muutamalla tehtaan patruunalla oleman humilan parin ascmalvälin päässä eteenpäin. Ja raski nousemaan junasta siellä. Ilse hän sanoi sillä wäli:t soittamansa patruunalle että lähettää zonkun mi- nua mastaan. sillä — sanoi hän —• saattaa olla hylvinkin arlveluttaivaa matkustaa edemmäs: scuraalva ase ma on Salo, ja siinä junat kohtaa- lvat. toisensa, joten santarmeja »voi olla mukana Turusta. Puristin tuntemattoman ystämän tattä ja riensin Maunuuni. Veturi ja »vihelsi. Lähin asema oli Villnas ja siinä juna seisoo maan yhden minuutin. Heti sen pysähdyttyä ilmestyi lvaununotvcen pitkä mies ja huusi suurella äänellä: „Lnko täällä ketään herra Hagel- stcmia?" Kun oleii jälestäpäin aja»euut tä tullaan lopullisesti 1 äsittolcniaän ^tty piltni ia'iiiatk'Ii;iiaa!'.'iHciuVe- ui tapausta, olen suuresti ihmetel- ..... . ........ ^ destakailn santarmin ohilse junaa tllnno^a ^ suljettujen olvien siialla. ^ odotellen. Liekö ollut keitään muita Todista,»,n MkoöU mciinuaau n,., r . :ailuäta j ia , [itä en muista. Tanvas m. lualtafunra;, .^uumoit ia toalta»; n äy tti uhfanmalta. mustine piimi lunuaii puohtvrusmaliofunnan pu- noc!lf ja Icuto kelvaituuii cunnsli fa» HeonjoHtajn A. o. '3utibfoio, jaman >^>tta. Minut »valtasi puinosnnva yk- »valiolnmmn »!'>a'.apuheevjol)taja sj„aisyydou tunne enkä soinut oikein ^>»rosht»h,nsk>, tilnne.nt lotajuristit ^ päähäni, että todellcliu olin .lle^anterln »otlla^iunlZillnei. aka- ^xikomatkalla. Se muistin mieleeni temian prosessori ^.rutuo! >a l^a.ta-huomasin asemapäällikön kl.nnan duuman ent. jofcii pros. 5lus- ci . i}l) is c . 5 {i sil.uäilemä; ,uinua pilet- v>in-Karawaje;v. sa. niin on luonnollista, e^tei Wcnä- Myksestä. Lokat. 3i p. jiilkuice 1:'| jällä koskaan ole olliit henkilökoh- mcs pros. Wcstlaken fitjciiutfcii, jossei' tnieta loukkaamattomuutta, kuten ei tehdään selkoa Mcchclinin kiriccstä. mis- sjjä nytkään ole olemassa. Keisarin- suorittamaan.! s>t c|itctvnin syyt ^uoincn ivaliiopäiivMsn | lia Katarinan sanat (kirjeessä Tibe» lviunciiccn menettelyyn. itiijcitufji'v!a sanoiaa», eiiä UMlti3p.iiio.it oivat usein lausuneet oleivansa iv a lm ii: rii:akysy- mysien soioitleluun. kun sc tapahtuu laillisia iiciä. Pros. ÄcsUake :oiivoc, tttä Wcnäjän hallitus luopu!» rosioioihin j Ik«»ma \\n Salsan lehtien lausuntoja keisari- ohtaulsen johdosta. Wenäjiin ja «aksa» snhtcrt. B e r l i n i s t ä. marrask. p. Keskustan klerikaalien ääncnkaiinat- taja ..^ermania" huomauttaa mieli- hy»vällä, että hallitsi>,lohtaus ei ta- pahdu Friedbergissä, »vaan Potsoa- missä, sillä edellisessä tapauksessa se- kolmiliiton sanomalehdistö, rotille), ettei lakeja kirjoiteta perga- ,:'entillc. maan asukkaan selkänah- kaan. olvat pysyneet ia pysyivät »vie- läkin totuutena sanan puustamilli- sessa merkityksesi. Se ei ole ai- noastaan ranskalainen bon »not, zopimatlomasla mcnc::.'..)la!vasm. H.in n^aan todellinen kuivaus silloisesta ja ivcriaa ivalloiiciiua Tiiouico. Kanadaan, uykyisostä Menäjästä. henkilön wr- jonka ranskalaiset aicet nvilloilvattomuus ja alttius kaikille „koske- Miitta joka nauttii autonomiaa. Wenä- tuksille" on ollut perusilmiö Venä jä tosin tariviljee yhlcil.-.ls!,ylta. muita jän elämässä, se on mnovoslannt »)h- pakollinen yhtenäisyys hawitläisi yhte- teisknnnan ja Maltion kndoksen. Se että kohtaus ci tapahtunut niinkään näisyyden tunnon, jota Luomcsla, »iin oli niin silmiinpistämäct, etteimät e- paljon Wenäjän keisarin kuill keisari huimaamat, etten wii :sr lähteä. Zälellä ^ erilainen tuin se kielellään, ustcnn<.'l- des Menäläisen todellisuuden Pnolus- o.» siten kilpailemia maan kolme, siilä taan ja laeiltaan onkin, e. ol'. tähän asti tajat Moineet kieltää tätä tosiasiaa, minun kaksi koiraani o.i p«itto pyyhkiä puuttunut. Menäjän itsensä ja oikeuden »saan oliivat pakoileiv.t ylistä»näan pois kilpailulistalta, tua minun täytyi' tähden toiivoivat englantilaiset, eitä We- sitä laitoksen helmelsi, erikoisuudeksi, näjän tsaari kääntää maansa natsiona- jonka kautta Wenäja eroaa länsi» listit »enäläistytlärnisen onnettomalla ,naista. Niinpä Menäläisen todelli- tiellä. i smtden apologetinen filzkofia slamo- — Te ef.wallan täsfy. Ainakin jo ^ iIicn kantta tulkitsi tämän ilmiön, räs Heinolan kaupun^ ajureista on M™, ««ä Venäjällä ,yksilöperiaat- ruhtanut täyttämään estmallan käskyn slsatln 0N Mallalla „ykst.yspe'., »liltyä palkiinlotuomarik>i. — Lumentu lo lakkasi pian. ilma s:'e-tyl jonkirn wcr- ian ja Maikka tuuli puhausi jotenkin na- »v»:kasti, saamutettiin !'lpailusia hyiviä tuloksia, liaksi palkintoa ja«»ti.n: 2:n palkinnon, pokaalia ja kunniakir- jan sai maa Mv. Otto da pion koira .Lur« naulaamalla tonttinsa tnlmauksiin kol» • ^^^lällä yksilö uskonnolli- mikieliset katukilmet. Ajaielaka, hywät ! s''" ^rki.nyksen kanilUstamana luo- puu itsestään, uhraa itsensä kor- kein man yhteyden alttarilla. Apolo- s,etinen oikeustiede vuclestaan selit- -uomen sydäntä I Hei» ¥ ; 1 ^ ^ . J ,l tun ; ihmiiet, Prudomaia ulitia kaupun- tia kumpaakin. Aio oli tumminkin oiu- - 3 . , . , gisia keskellä lain katkoiralSta nun , ;ttj aio^aiviksi , .... .. on ■ . „ nolan «an. tuli ainoastaan 91 ja 89 m:nuut.,a. Koi- ralla on hymänpuoleiner. wauhti, mutta ^ yksitoikkoinen haukku. Te on lestäwä, l mutta hiukan liian niu>.'.lhaukkulnen. I ^aamutettu pistcmäärä ol. i pci k., kunniakirjan sai maisteri G. A. Ttoorcn ^Pidpu", ll?arma-ajoincn, hyirä-haukkuinen koira, i-':a kumminkin p:an saa tarpeensa ja kä^) laiskaksi. Te .öysi tvaan yhden jänikszn multa ajoi sitä luksi tuntia täyteen. Jljo aita 120 min. jo pistemäärä 68. — Molemmat palkitut koirat päätettiin ehdottaa Kennelklubin rotukirjaan otet- talviksi. — Niinkuin näkyy, saalvuiettiin kilpailuissa^«inomaisea hymiä tuloksia-. ^Retsh: Lokakuu», »...anisestiu muo- Minä kiitin, kumariin ia lak,in. sipäimänä.) Rerortterl. kaikista kanjalaismapauden rusteista, jotka lokakuun manifes tissa lumattiin, on henkilökohtai- nt loukkaamattomuus eniten clc- menttarine», — kaiki!e mahdolli- »leu, kaikille »välttämätön ja kaik' *) Tämän kirjoituksen johdosta on Rctsh otettu takaMarikkoon ja sen toimittaja asetettu syytteeseen. ♦) Tilanpuutteen tähden jäänyt poiS edelllstStä munereSta. Vcoäjältii. Hciikilökohtaiiicii louk- kaamattoiiiiluS Wc«ä- *) f., että länsimaissa oivat ..sulijekti- i»ifct oikeudet" k<?ike» pahan juure- i>a, mutta että Menäjällä »vallitsee „objektimisen oikeusjärjestyksen" so- jv.iioiiitii. Jos tiin ä nmuteiaan ta. alliselle kielelle, kunluu se näin: venäjällä ei he ifilö merkitse mitään eikä sillä ole minkäänlaisia oiku-.ksia, — ja se oli totta. iK'e oikeudet, joi- ja ikään kuin kuuluivat ukfilöllc, et- »vat ole oikeutta janan »iiarfiuaisiH-fa »i.erkityksessä, Maati ainoastaan hei jastusta hallituksen määräämästä järjestyksestä, aiman samoin kuin ne eMtt, ja huolenpito, jotka hyivästi hoidetussa taloudessa tulelvat kar- jan osalle, eimät 5uiiu elukoitten oikeuksiin. Ivaan omat ainoastaan heijastusta taloudellisen järjestel- män tarpeista ja eduista Onko Wenäjän todellisuudessa ta pahtunut minkäänlaisia muutoksia siitä lähtien, kun lokakuun manifesti julisti Wenäjälla tapahtuneen maU lankun,ouksen — Yksilö', si>ntyinise>.i, jonka oikeudet omat omaperäista »valoa eimätkä Mai heijastusta. Tähän kysymykseen saamme tsss» Ä>ilhelmin toiivomuksesta. Kaiioen hallitsijain hyMiin persoonallisiin suhteisiin on kohtauksella mertityl- scnsä, »vaikkakaan ei pidä odottaa mi- tään »valtiollisia seurauksia tästä loh- tauksesta. Wenöjän politiikka on panslamistisen liikkeen sa ranska- lais-menäläisen liiton syntymisen a- joista asti kulkenut omia teitään. A- sema on näyttänyt Mielä kärjistylvän siksi, että se »viime »vuosina on osot- tanut selivää pyrkimijstä yetämälli- siin »väleihin Enqlannin kanssa ja suhtautunut Itämaitaan »vihamieli- sesti. Wenäjän ystämyydeltä länsi- Maltojen, etenkin Enqlaiinin kanssa, puuttuu luonnollinen pohja. Onnel lisin aika Venäjälle oli aika, jolloin se oli läheisessä suhteessa Saksaan. Nyt ei »voi enää pcräytnä. Saksa ol lessaan liitossa Jtäioallan kanssa, johon yrittälvät liittyä myös Turkki ja Nuniania. ci pelkää ranskalais- »venäläisiä liittoa, eikä englantilais- »venäläistä sopimusta. Wenäjän ja Saksan politiikka on määrätty pit kiksi ajoiksi. Sitä ci pysty »nuutta-- maan hallitsijain ystämällinen koh taus. Tämä ci kuitenkaail estä n»o- lempien inaiden hallitusten pyrki- myksiä elää soMussa. ..Tägliche Nundschaii" terlvehtää niitä sydäniellisimmin Wenäjän kei- sarin sopimusta Potsdamissa ia hno- »muttaa, ettei nyt kuten ci aikai- semminkään Wenäjän ja Saksai» pyr- kimysten »välillä ole olc»nassa »vä- hinttikään ristiritaisuutta, ci Euro- passa eikä Aasiassa. Saksa haluaa ainoastaan alvata kehitysmahdolli- suuksia kaupalleeii ja teollisuudelleen. Artikkelin on kirjoittanut kreimi Pfeil. tiä ostaessani. Näytti kuiu olisi ih- mctellyt mistä alinkaan esille sukel tanut. Sillä siltä asenialta lähdet- tiin talvallisesti Helsinliiii eikä suin kaan Turkuun. Junan Mihdoin porhaltaissa esille en löytäilyt ainoatakaan kantajaa, joten sain ponnistella »vaunuun pai- naivat kapsäkit kummassakin kades- sn. Suuri joukko nuuf>istöjia kaikis sa »rauuuissa. Onnistui initiuu fen- lääit saada paikka, jossa 'aili, kuten halusinkin, olla yksin. Lienen minä sentään arasti ympärilleni kaisahdel- lul nähdäkseni tunsinko ketään tai tunsiko kukaan minua. Maltappas, tuossa istuu kuin istuukin neiti W. iakkäine »vanhempineen. Kumarsin ja »vetäysiu takasin sohivani iiiiik- faaii. Wall >; un taaimmassa ».aassä lueskeli joku herra sanon-alehteään. Hän katsoi tuon tuostakin ylös ja meidän katseemme sattuiivat toisiin- ja. Nuo kaslrot olin minä jossain euueu nähnyt, mutta en »vaan »voi^ nut inuistaa kuka se mies oli. Sit- tcmmin on hän kertoilut olleensa mukana junalla sinä päimänä, jol- loin minä tein moniiiaiheisen mat- kani. Sillä pelkkää seikkailua oli mat- tani täysi. Karjan aseillalle saalvultuamuie siiuntausin lamintolaau saadakseni kupillisen kahmia. Juna »viipyy tällä aseillalla parikymmentä minuuttia. Mutta heti »vaunusta astuttuani lapasin Pienikokoisen miehen har maissa »vaatteissa ja harmaassa la- kissa. Hän nluistutti tallvista ora- ivaa. Mutta silmät olimat niin tosis- saan. Melkein pelästyneeltä hän näytti lähestyessään minua ja kuis katen lyjyessäan oli-no ie ken olen. Kas niin, ajaltelin, enpä iällä ker •aa scl»niälää:i. 3aiapoIi'>"i! Muita se flifi: 1 . vslärna. Tniiie- maton »istämä aseman heiiiiUituii nasta. ilun olin »vakunllc-iult olemani minä, hän kuiskasi: — Asemalle on saatu jähköiieto, ;ettei maisterin pidä millään lutioUv matkustaa Turkuun asti. Siellä sei soo odottaen pölisit ja santarmit. En muista mitä lienen lvastan^ nut. Menimme yhdessä raivintelaan. Ryyppäsimme lvahmikkeeksi lasillisen il,aan minua mastaaa rnadeiraa aijohm ka!imiu asemesta, ucili tienkin enemmän Vielä siinä juodessani näen alk'ä kahden miehen minua linkkaa» »a imstälvän. Wii„i oli 'nljaiuaa n>ää .ään kiirktuiiu. ^a »»stä»väkii! ou ta Donnut läliiuipääi, oioeen. s .Uieniit häntä hakemaan ja lonsinfin. — Sanokaapa mitä hiton miehiä nuo woiwat olla, jotka mi»»ua noin lyt miten saatoin vysya »vähintäkään hätkähtämättä ja ilmaisematta itseä ni. Clin kaiketi, saatuani matkasuun nitelman pikkn-harmaalta, lujasti päättänyt pysytellä äärimmäisen sa- iaperäiseuä, maikka en siitä itse ollut kaan aiman tietoinen. kilvan kuin olisin »vaan jotain ji- lalaumaa katsellut »vauuunikkuuas- wi!ii, niin ininä olin luäiiupitämätöii maikka mies yhtä suurella äänellä toisti kysymyksensä. Tässä ci todel lakaan tiedä ystämäkö tyjyy mai »vi- hollinen, ajattelin minä. Ja »vaikka jälcstäpäin muistin selmään miehcl- lä olleen ruotsinmaalaisen puheta- »r-an, josta olisin Moinnt rauhottua. en minä sitä sillä hetkellä oilvakta- nut. Jälcstäpäin myöskin olen saa- iint kuulla hänen olleen lähetetyn muutamalta läheiseltä tehdaslaitok- selta, jonne niinikään oli sähkötcitse käsketty koydata minua rautatielin- jalla ja estää jatkamasta matkaani Turkuun. Siis taaskin tuntematon ystälvä. Ja hän riensi »vaunusta »vaunuun, huutaen: «Lnko täällä ketään herra HaijcU siainiaV" Hänen ruotsiiiruoijinja kajahteli mielä korlvissani »vaikka juna oli ja liikkeellä. Silloin näin sen sauoiualehtcä ln- keivan herran katseleivan »uinua ih- iliettclcluiu silmin. »Mintähäu »vuot it Hagelstam ci »vastannut?" puhui- mat nuo silmät. No, sen hän oli aikanansa saatva iieiää. Nyt minä istuin siinä kuin mitäkin ssiuski ikään cutä ollut hän- -ä näkemiuänikään. C Iin niin ajatutsisiaiii, citcu lainkaan huomannut neiti W:tä en- ,enkuin tämä kumartui eteeni ja .niskasi: Täällä kulki äsken muuan mies .vaunujen läpi koivalia äänellä h»« si»en teitä, mutta minä cn sanonut mitään, koska itse ette »vastannut. — Se oli hylvä, sanoin minä tui jaa ja nyökäytin hänelle päärä. Kaikki me ymmärsimme toisiamme tuolesta sanasta niinä aitoina. Val ion paljon oli silloin ilmassa. Jopa sitten iaauvn-.iau iille asemal le. jossa minun t>li a-:-tui:'ii'eii jli asta ellen tahtonut tauuita jautar- meja Salossa. Nuori loistaivasiimäineu neiti cli :vasia'sani. Emuie olleet »vento »ne. raiia toiiiHcmmc, ivaan olin minä :>äit»ä ennenkin tamauuut. Hänen isänsä, joka oleskeli tchmal la jonkun malka,, päässä täältä, oii ,'aarnit iäi)köfano:iia:i Marjalta ja puhelimella pyytänyt luinen otta- C^a nytpä kuin minä. Cli jo ehditti, antaa läuen iiäkler.iä Meto. että iiiiä aamuna oli toimeen- pantu fotiiovlaMiii"a nuivn miiftei, juomaiaiien tauiaiaiiea luona, jotta oliuat euummä';iei!i karkotetut maasta, ja eitä poli'it oliu-a' myöi- kin hyökänneet minun huluilaaui, siellä minua kuitenkaan tapaamatta.