/ l rt;o 81 — 1ÖIO. KAIKU. Maanantaina Heinäkuun 18 päl.iina. Balazs, Yö ja aamu. Novelleja —: 75. Cajander, Metsiemme uudis- tushakkaukset . . . 1:75. Didring, Kolme kohtausta. Novelleja —: 75. Grönberg, Kotitalous- ja ruo katavaraoppi . . . . 1: —. Haataja, Konekirjoitusoppi . 1:50. Halme, Murtuneita. Nelinäy töksinen näytelmä . . 2:25. Helsingin opas. Kuvilla va rustettu, sid 3: —. Herbaarioluettelo ynnä ohjei ta kasvien kerääjille, toi mittanut J. J. S. . . 1:—. Jalava, Unkari, nid. 2: 50 sid. 3: 50. Luscombe, Äidin yöhyväiset pienokaisilleen nid. 75 pnä, s d 1:25. Oulun opas —: 25. Randeis, Ensimäinen lapsuus ikä. Käsikirja lasten hoidossa 1:50. Sadolin. Hermoston terveys. Kirjanen hermojemme hoidosta 1:75. Sand, George, Markiisitar. . —: 75. Suvjmalainen, Suljetuissa kam mioissa —: 50. Svendsen, Kotihartauskirja nid. 4: 50, sid. ... 5: 25. Ursin, Kansansivistysharras- tuksia ulkomailla . . 1:60. Kuvallisia postikortteja. Postikortti- ja Valokuva-al bumeja. Oulussa. Perunoita ostetaan Oulun Vaivaistalolle. Tuoresuoiasia jääkellarin mvytävänä kaupassani Asemakatu 33. K. Pietilä. Valkosta tiin hakijain puolelta, eitä hän hol hooja-aikanaan olisi taloutta tahallaan mahingoittanut huonolla hoidolla. Kos' ka kuitenkaan siihen ei ollut riitiämiä todistuksia, niin lykättiin jutun enempi käsittely syyskäräjien toiseen istunto- päimään, jolloin hakijain on tuotama todistuksensa y. m. Konkurssijutut omat tähän asti olleet täällä harmi- naisia. — Kasttmllisuus pohjanperillä kehittyy nykyään nopeasti, lämpimäin säiden ja sade-ilmojen maikutuksesta. Ohra alkoi Kittilässä tähkiä näyttä- mään heinäk. 12—15 p:n maihella. — Lähetysjuhla Tyruätvällä oli t. k. 14 p:nä. Puhujina olimat lähetysmarajohtaja, pastori Haahti, lähetyssaarnaaja Korhonen, kirkkoherra Korpi ja opettaja Paasonen. Kiireen heinänteon tähden ei ollut kansaa ko- min runsaasti. Hartaudella puheita kuunneltiin ja mäliin laulettiin mirsiä ja lauluja kirkossa ja ulkona. Myös saatiin nähdä kiinalaisten paperi- ja puujumalia. Ilma oli koko juhlapäi- män kaunista. Juhla loppui klo 10 illalla. — Hautaus. Talonemäntä Anna Reeta Kallila Tyrnämällä 70 muoden manhana haudattiin lähetysjuhlapäi- mänä juhlamäen häntä saattaessa mii- meiseen leposijaansa. — Kansakoulunopettajat. Tem- meksen kirkonkylän kansakoulun m. t. johtajattareksi ensi lukumuoden ajaksi on hymäksytty opettajatarkokelas Wie- no Maria Kanniainen Limingasta. — Limingan kaswatusopilliset uaiskäsityöohjaajain walmistns- kurssit päättymät keskimiikkona t. k. 20 p:nä loppututkinnolla, joka pide- tään kirkonkylän tyttökansakoululla päi- mällä klo 12—3. Tilaisuuteen on asiata harrastama yleisö termetullut. — Kemijärwen Jsonkylän kan- sakouluriita. Tässäkin lehdessä ker- rottiin jo]j aikaisemmin tuosta Kemi- järmen kunnan ja Jsonkylän koulupii- riläisten mälisestä riidasta, joka koski Jsonkylän piirin lapsille hankittaman kouluopetusta sen jälkeen kuin „Puu- tamaraosakeyhtiö Kemin" kannatus mainitun piirin koululle nyt 1 p:nä elok. lakkaa. Kunta ei suostunut pii riläisten pyynnöstä ottamaan hai tuunsa mainittua koulua eikä muuten kaan tällä kertaa opetusta piirin lap sille hankkimaan. Nyt 15 p.nä t. k. antamallaan pää töksellä on kumernöörinmiraslo 100 markan sakon uhalla melmottanut kun- nan hankkimaan kouluopetusta Ison- kylän koulupiirin lapsille ensi lukumuo- den alusta lukien ja samalla melmot- tanut kunnan kormaamaan kulut asias- ta 28 markalla. Toimottamasti riita nyt tähän lop- puu ja piiriläisten 46 lasta pääsemät kouluopetusta nauttimaan. . Kmvernöörille tulleen ilmoituksen mukaan lähetetään Vaasaan rykmentti soicnväkeä ja 20 upseeria. Näin tietää „Pohjanmaa", mutta Helsingin asemalla ei ole lähetyksistä mitään tietoa. Ensi syksynä wasta odote- taan sinne sotamäen lisäystä. — Rautatielakon uhka Rans kassa. Pariisista, heinäk. 15 p:nä. Rautateiden palmeluskunnan syndi- kaalin julkaisema sanomalehti sisältää kehotuksen sekä luettelon niistä toimen- piteistä, joihin on ryhdytty samanai- kaiseen töiden lopettamiseen nähden koko rautatiemerkolla, jos lakkokomitea niin päättää. H *0 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. osakseen paljon kylmäkiskoista mastus- lusta kuntakokouksessa, maikka Tepas- ton ja Raattaaman sekä Tepaston Lom- volon kylät omat eristettynä kaikesta kulku-yhteydestä muun maamme osan kanssa, heillä ei ole edes tarpeellisia talmiteitäkään, joilla moisimat päästä kelirikon aikana elintarpeitaan hankki- maan. Kylät omat jokseenkin taajaan asuttuja ja maantie heille olisi ajan kehityksen muoksi mitä kipeimmän tar- peen mvatima, sillä samaa maantietä lulisimat Tepaston ja Raattaman ky- läin kautta Enontekiön kunnan asuja- met suureksi asaksi hankkimaan elintar- peensa nyt Romaniemen radan amat- ma ja tie tulisi yleiseksi kauttakulku- tieksi hyödyttämään suurimmaksi osaksi Kittilän ja Enontekiön kuntaa. — Mälikäräjät pidettiin Järme- län tuomarin mirkattlalla Kittilässä kuluman heinäk. 11 p:nä, jossa San- frib Honkala-mainajan alaikästen pe- suus Kittilän Sirkankylästä asetettiin holhoojan hakemuksesta konkurssitilaan. Pesän uskotuiksi miehiksi määrättiin talokkaat Niilo Hietalahti ja Juho Erkkilä. Malmonta toimitetaan Kiiti- !an marsinaisten syyskäräjien ensimäi- senä istuntopäimänä eli tuleman syys- kuun 26 päimänä. Melkojat ^ sekä alaikäisten holhooja Niilo Hieta- lahti maatimat myöskin leski Au- rora Honkalan naimaosaa asetetta- maksi konkurssitilaan melkojain saa- misten tyydyttämiseksi, koska :oäitet- pikku uutiH — Luhistunut sosialistinen yritys. Joitakin ivuosia sitten ostiivat sosialistit Kleimolan talon Kiminiemestä. Siinä piti pienoiskoossa toteutettaman sosialistien aat- teitä. „Pohjan Pelto", joksi tätä yritystä kannattama osuuskunta nimitettiin, oli tu- lewa esikumaksi näille maille. Tomeri Ja- lonen, joka oli yksi yrityksen osallisista, wa- kuutti moneen kertaan näytettämän, mitä maaemo tuottaa, kun sitä tasa-arwoisuuden ja iveljeyden pohjalla ja hengessä hoide- taan. Kaksi, jopa kolmekin satoa kesässä makuutteli saataman, kunhan päästään hy- wään alkuun. Komasti siinä „towerit" puskimat. Työpäimät olimat pitkiä aiman kuin ..pormareilla", jopa pitempiäkin. Mutta ei ss main medellyt. ,,Pohjan Pellon" jäseniä rupesi kyllästyttämään. Ja- lonen heitti lapionsa nurkkaan ja lähti muille markkinoille. Homma ei menestynyt. Se sairastui „porwarilliseen" tautiin: raha- pulaan ja nyt on osuuskunta lyönyt rukka- set pöytään. Jälellä on siis loppuselvitys ja koko joukon pettymyksiä. Kuuluu kuiskeita, että jotkut herrasmiehet, joitten nimiä to- lverit omat papereihinsa tarminneet, saisi wat maksaa miulut. Surullinen loppu tuli siis „Pohjan Pel lolle", josta aikanaan niin suuria toimottiin. Hm. * — Nuori tutkija. Nuori tutkija, yliop- pilas Tuokkola Tampereelta matkusti miime lauantaina täältä etelään, oltuaan kaupuu- gissamme yhden muorokauden. Hän on tehnyt kuvennäistutkimuksia Menäjän- ja Norjan Lapissa, ompa käynyt hylkeenpyy- täjälaimassa aina Huippmvuorilla asti. Monimaiheinen ja maikea, mutta kuiten- kin mielestään hauska kuului matka olleen. * — Enemmän rahaa. Retsh. tietää, että kenraalikumernvörin käyttöivaroja tullaan lisäämään. Ne kai lisätään ilman sitä eh- toa, joka asetetaan jonkun muun hyödyllisen asian hymäksi ehdotetun määrärahan saa- miseksi. * — Sotaiväkeä Tuomeen. Eri rauta- tieasemille saapuneen kirjelmän mukaan tulee Suomeen lähetettäiväksi Pietarista yhteensä 17 junaa sotamäkeä. Ensimäinen niistä lähti jo miime miikon alkupäuvinä. Lähetykset jatkumat t. k. 22 päimään. — Suomalaiset kratvut. Pietari jää tänä kesänä ilman suomalaisia krapuja, ker- too Birsh. Mjedomosti. Krapujen myyjät omat nimittäin tehneet sopimuksen saksalais- ten liikkeiden kanssa ja kaikki kramut lähe- tetään Saksaan. „Sowr. Slomo" mainitsee myös asiasta ja lisää: „Siinä sitä nyt ollaan! Saksa- laiset herkuttelemat, mutta meidän täytyy lokakuulaisten, natsionalistien ja Venäjän kansan liittolaisten takia katsella miten kra- mut joutumat parempiin suihin". * — Torpeedoweue ajanut purjetveneen päälle. Kun Ranskan Helsingissä olema konsuli mr. Jules Claine oli toissa sunnun- taina erään menemiehen kanssa purjehti- massa, ajoi Kruunumuorenselällä Helsingin edustalla eräs torpeepomene hänen purje- meneensä päälle mahingoittaen tätä pahasti. Purjehtijat pääsimät kuitenkin meneellä mai- hin. Päälleajoon lienee ollut syynä torpee- domeneen taitamaton ohjaus. Konsuli Claine soudatti itsensä senjälkeen torpeedomeneeseen, joka oli asettunut ankkuriin pohjoissatamaan ja jätti tämän päällikölle nimikorttinsa. Sit- temmin lienee torpeedomeneen päällikkö käy- nyt konsulimirastossa tapauksen johdosta anteeksipyynnöllä. * — - Weuäjäu 5larjala rupeaa entistä enemmän herättämään menäläisten matkai- lijain huomiota. Pietarista lähtee ensi kuun 3 p:nä humiretki-joukkue 5-päimäiselle matkalle Kimatsun koskelle, jos mähintäin 270 henkeä siihen liittyy. — Unkarilainen uainen tutkimusmat kalla Suomessa. Jtämatta-Unkarin lähe- tystö Pietarissa on ilmoittanut Menäjän ul- koasiain ministeriölle, että Kecskemetin kau- pungin yleisen normaalikoulun opettajatar rouma Pocsy, joka on saanut yhden muoden mirkaloman kasmatusopillisten laitosten tut- kimista marten ulkomailla, aikoo tutkia tätä kysymystä Suomessa, minkä johdosta ulko- asiain ministeriö kenraalikumernöörinkans- lian kautta on kehoittanut senaattia ryhty- mään asianmukaisiin toimiin rouma Pocsyn amustamiseksi hänen tuutkimuksissaan maas samme. — Kuuniauosotus Leo Tolstoille. Birsh Mjedomosti tietää kertoa, että Serbian tie deakatemia on miime istunnossaan yksimie lisesti malinnut Leo Tolstoin kunniajäse nekseen. kuoli poika komissa tuskissa lääninsai- raalassa, johon hän oli miety. Tammisaaren Muuatta luomesta. — Henkitvaknntnsyhtiö Sala ma. Ihtion matemaatikoksi on ma^ littu filos. maisteri Aarne Kuusi, ma tematiikan opettaja teknillisessä korkea koulussa ja Helsingin suomalaisen tyt tökoulun yliopistoon johtamilla jatfo luokilla. — Ylioppilas Zllangon wan gitseminen. Torstaina Raumalle saapuneen sähkösanoman mukaan on ylioppilas Sakari Alanko edelleen mangittuna Mienan Kemissä. Mat- kueen muut jäsenet, rouma Alanko, lyseolainen I. Timonen ja pastori Pantsu omat Arkangelissa. Wiime perjantaina Raumalta tehtyihin tie- dusteluihin ei ole saapunut asianomai- silta mitään mastausta. Myöhään illalla ilmoitti kuitenkin Arkangelin sähkölennätintoimisto, ettei seuruetta enää ole lamattu Arkangelissa. Näin ollen on luultamaa, että he omat läh teneet kotimatkalle. — Wanki hypännyt junasta ja paennut. Kun Terijoen m. t. nimismies miime torstaina toi kone- kauppias R. Luomaa Terijoelta, missä hän oli mangittu, klo 7,35 i. p. Ha minaan saapumalla junalla, hyppäsi Luoma junan ollessa täydessä mauh- dissa Reitkallin pysäkin ja Haminan mälillä pois junasta ja pakeni met- sään. Perjantaina tuotiin poliisikoiria Helsingistä häntä etsimään. Helsingistä saapuneet poliisit poliisi- koirineen etsimät koko päimän kadon- neen jälkiä, mutta tuloksitta. Konekauppias Luomaa epäillään mek- selimäärennyksiin syylliseksi. — Meteoori pudonnut. Tiis- tai-iltana nähtiin Mikkelissä loistama meteoori lentämän kiertäen idästä länteen. Ilmiö näytti siltä kuin olisi kaksi kirkasta tähteä päällekkäin kulke nut. Wähän ajan kuluttua kuului kol- me aiman luin tykin laukausta ja sit- ten pitkää yhtämittaista jyrinää. Me- teoori oli pudonnut Mikkelin pitäjän Pekkolan kylässä asuman talollisen Ta- neli Honkasen peltoon. Pudotessaan se oli kaimanut kimikkomaahan noin metrin symyisen kuopan, ja särkynyt useiksi paloiksi, joita on kerätty noin 6—7 kg. Pauke ja jyrinä oli kuulu- nut, paitsi kaupunkiin, myöskin Män- tyharjun, Hirmensalmen ja Ristiinan pitäjiin. Eläimetkin laitumella olimat olleet kokonaan kauhun mallassa jyri nän ja paukkeen johdosta. — Torpeedolaitvasto fisätve sille. Wiime maanantain mastaisena yönä kulkt Saimaan kanamaa myö- ten seitsemän moottoritorpeedomenettä. Matka pitänee aina Kuopioon asti. — Lapsi söi lipeäkitveä ja kuoli. Miime maanantaina söi Turussa työ- mies I. Suomisen toisella muodella olema poika lipeäkimeä, jota oli löy- tänyt talon pihalta. Keskimiikkona — Pernarutto. piirieläinlääkäri on ilmoittanut Itu- denmaan läänin kumernöörille, että Bromarmin pitäjässä Täckterin kyläs- sä on kuollut pernaruttoon hemonen ja Pohjan pitäjän Norbyn kartanossa lehmä. — Muuan wahingonkorwans- juttu. Kuten aikoinaan on ke:rottu olimat Tampereella asumat rakennus- mestarit Asarias Heikkinen ja Arthur as Hällström sekä tehtailija K. F. Dun- derberg ottamansa haasteen nojalla Helsingin kaupungin raastumanoikeu- dessa lausuneet: että sittenkuin rakennusmestari Heik- kinen kruunun kanssa tekemällään kont- rahdilla oli 176,400:n markan urakka- summasta ottanut rakentaakseen semi- naarin rakennukset Kajaanin kaupun- kun, sitoutuen kruunu urakkakontrah- dissa m. m. itse teettämään perustus- ja kimityöt sekä paikalle hankkimaan kaikki rakennusaineet, oli kruunu kui- tenkin ajoissa jättänyt täyttämättä sanotut melmollisuutensa, mistä taas seurasi ettei Heikkinen moinut raken- nustöitä säännöllisesti jatkaa, maan oli pakotettu keskeyttämään työt useam man kerran. Kun kruunu tämän lai- minlyöntinsä kautta matkaansaattoi Heikkiselle 22,049:n markan mahingon, niin maatimat Heikkinen sekä as Häll- ström ja Dunderberg, joille miimemai- nituille urakkakontrahti sittemmin oli tullut siirretyksi. Suomen kruunun melmoittamista heille suorittamaan sa- notut 22,049 markkaa laillisine kor koineen Syyskuun 5:nnestä päimästä 1904 sekä kruunun melmoittamista kor- maamaan heidän kulunsa asiassa. Julistamallaan päätöksellä katsoi Raastumanoikeus näytetyksi, että kruu- nu oli laiminlyöntinsä takia tuottanut Heikkiselle ja hänen asiakumppaneille !>!,176:n markan 15:n pennin mahin- gon, jonka summan kruunun siis tuli 5:n pros. korkoineen suorittaa Heikki- selle ja hänen asiakumppaneilleen, mutta asian laatuun nähden, kuitattiin kulut asianomaisten kesken.. Päätöstä mastaan metosimat niin hymin kantajat kuin Suomen kruunu- kin. Nyttemmin antamassaan tuomiossa on Turun Homioikeus, kumoamalla raastumanoikeuden medon alaisen pää- töksen, melmoittanut Suomen kruunun kantajille suorittamaan 14,117 mk. 30 penniä 5in pros. korolla syyskuun 5:nestä päimästä 1904 sekä sitäpaitsi kormaamaan kantajien tarpeellisimmat kulut raastumanoikeudessa 2,000:lla markalla. — T. S. Italiassa ja E n g l a n n i s s a tulee sato aiman keskinkertaiseksi, eli melkoista pienemmäksi kuin kuluneena muotena. Marastot omat Englannissa 1 ! '2 milj. qrna pienemmät kuin edelli- senä muonna. Intia. Miime tiedonanto oli pal- jon otollisempi kun oli osattu odottaa. Muoden sato tulee noin 10 milj. qr:ia suuremmaksi kuin muonna 1909. Kun mienti kuluneena muotena teki 4,600,000 qriia, moidaan tänä muonna odottaa mahtaman suurta ylijäämää mietämäksi kulloinkin sinne, jossa maksettamat hin- nat houkuttelemat. Koko mehnäsato näissä mais- sa lasketaan tänä muonna 369 milj. qr.iksi eli yhtä suureksi kuin muoden 1909 yleensä katsottuna rikas sato, kun muosi 1908 jälleen antoi main 319 milj. N. R. af URSININ Uusi huomattava kirja Kansanvalistusharras- tuksia ulkomailla :: :: Zmnmtms mljÄlo cii maisia. Dleismaikutus tiedoista, joita on saa- punut maapallon eri puolilla olemista „miljamaista" koskien kuluman muo- den satoa, on ylipäänsä hymä, joskin hiukan lemottomuudella puhutaun liial- lisesta tuimuudesta ja kuumuudesta Amerikassa. Mitä m e h n ä ä n tulee, omat toi- meet siitä lyhyesti kerrattuna seuraa- mat: W e n ä j ä. Sato tulee olemaan hy- min hymä, kenties yli keskinkertaisen; kuitenkaan ei moida odottaa niin suu- remmoista satoa, kuin edellisenä muon- na, jolloin lyötiin kaikki entiset ennä- tykset. Muoden mehnäsato armioidaan noin 85,000,000 qrua miime muoden 97,600,000 qrna mastaan. Suuresta miennistä huolimatta, joka on kestänyt yhdentoista miime kuluneen kuukauden aikana, on edelleenkin mielä jälellä mel- koisia »varastoja sekä mientisatamissa että sisämaassa. A m e r i k a. Toimeet kemätmehnäs- tä omat Dhdysmalloissa ja Kanadassa mallitseman kuimuuden takia epäsuotui sia. Nyt seuraamien Miikkojen säästä riippuu, tuleeko alkuaan lupaama sato edes keskinkertaiseksi. Suuriin miljelys- satoihin nähden ei muoden sato kuiten- kaan moi tulla paljoakaan pienemmäksi kuin edellisenä muonna. Syysmehnä on sen sijaan mirkistynyt ja korjuu, joka osittain on jo alkanut, näyttää anta- man paremman tuloksen kuin on odo- tettu. Mehnämarastot Dhdysmalloissa ja Kanadassa omat nyt ainakin 10 milj. qrna suuremmat kuin miime muonna. I t ä m a l t a-N n k a r i. Mehnäsa- don luullaan poikkeuksellisesti tuleman rikkaan ja kormaaman edellisen muo- den, jolloin sato oli huono. Melkoista mehnän ja jauhon '.vientiä tästä maas- ta moidaan odottaa. Saksa. Miimeisen mirallisen tie- donannon mukaan omat toimeet Saksas- sakin huomattaman hymät. Odotetaan ainakin 2 milj. qriia suurempaa satoa kuin miime muonna. Marastot omat hiukan suuremmat kuin edellisenä muon- na samaan aikaan. R u m a n i a. Mehnäsato tulee ole- maan suuremmoinen, armiolta noin 12 a 13 milj. qr:ia miime muoden 7 qrua mastaan. Ranskassa on sitämastoin sato todennäköisesti antama huonomman tu- loksen kuin edellisenä muonna. Se ar- mioidaan 40 milj. qriiksi, kun miime- muotinen oli 43 x !-> milj. qriia. Ma rastot jotenkin hymät eikä mitään mil- jantuonlia katsota tarmittaman. Kirjallisuutta ja taidetta. — Oma Maa. Oman Maan 62 mihko on nyt ilmestynyt sisällöltään runsaana ja monipuolisena Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella Pormoossa. Se sisältää ensiksi K. H. Hällströmin malaiseman ja mieltäkiin- nittämän kirjoituksen ..Suomalaisten luonnontieteilijäin rajantakaiset tutki- musretket." — Laajassa, seikkaperäi sessä kirjoituksessa tekee tohtori A. W. Koskimies selmää Suomalaisesta ru- noudesta Ruotsinmallan loppuaikoina mm. 1721—1809. — Maisteri E. Nermanderilta on asiallinen, monilla kumilla malaistu esitys: ..Pyhimysku- mat ja keskiaikainen taideteollisuus." — Mielä on O. K. Kilmeltä kirjoitus Suomen siirtolaisuudesta, jossa on paljon armokkaita numero- y. m. tie- toja tältä alalta. — Päimämuistoista on moni erittäin huomattama. — Wi- hon hinta on 1 markka. — Lakiasiain käsikirja. Kan- santajuisen lakiasiain käsikirjan 3 mihko on nyt ilmestynyt. Tämän kansan- tajuisen, luotettaman ja monipuolisen lain selitysteoksen mastailmestynyt mihko sisältää hakusanat Homioiken- desta Kalameteen asti. Mihon hinta 50 penniä. Kustantaja Werner Söder- ström Osakeyhtiö Pormoo. Ka n 8 a n ki rjastoista ja kansanopistoista Kirjoittanut N. R. af URSIN. Hinta 1: 60. Tämän uuden kirjansa on tekijä julkais sut erittäinkin siitä syystä, että ennen kaik kea alemmat kansankerrokset pysyisi vät vireillä, että he saisivat uutta viri kettä nykyisiä ja vielä enemmän tulevia taisteluita varten olemisensa ja edistymi sensä puolesta mahtavia ja painostavia voi mia vastaan. Tämä kirja tuleekin varmaan herättämään etenkin kansan pohjakerrok sissa mitä hartain ta mielenkiintoa. «eoo Viime vuonna ilmestyi samalta te- Saksan sosiaalidemokratia, sen vaiheet, oppi ja rakenne. :::: wenäjältä. — Meiswenäläisen raittinsko- kouksen pöytäkirjat malmistumat painosta syyskuussa. Siihen painetaan esitelmät ja sanomalehtien lausunnotkin. Kirja tulee yli 60 painoarkin kokoiseksi ja lähetetään ilmaiseksi kokoukseen osaa- ottaneille sekä alennetusta hinnasta koulunuorisolle, papistolle.ja työmäelle. — Liiwinmaan yhdistämisen 2vv-wuotisjuhla. Pietarista, hei näk. 13 pnä. On julaistu kaikkeinkor keimmasti mahmistettu ohjelma Lii lvinmaan yhdistämisen 200^muotisjuh^ laa ja Pietari I:sen patsaan paljasta mistä marten Riiassa. Sen mukaan tulee juhlissa olemaan läsnä H. M Keisari. — Seuaattoritarkastukset. Se naattori Neidhard on pannui mireille rikosjutun maltiomarain hallintomirkai- lijoita mastaan Radoniin, Kieleen, Siedlcen ja Ljublinin läänissä. Wir- kamiehet Stuart, Palosom, Janecki. Engberts ja mirkamies erityisiä toimia marten Tolgopolom omat asetetut syyt- teeseen lahjusten ottamisesta ia kiris- tyksestä. — Suomalainen murhattu Pietarissa? Uudenmaan läänin ku- mernöörille on saapunut Pietarin et- simältä poliisilta henkilötoteamista ja rikollisten ilmisaantia marten ilmoitus, että kesäk. 21 p. Pietarissa, Ndelnajan puistossa, noin sadan askeleen päässä Fermerin miertotiestä löydettiin mies- henkilön ruumis, jolta kaula oli kat- kaistu. Ulkomuodosta päättäen on otaksuttu mainajan oleman suomalaisen, noin 30-muotiaan. Hän on malkome- remä, keskikokoista ihmistä suurempi, lemeäkasmoinen ja harmamiiksinen. Mainajan puku oli sininen, kirjailtu paita, mustat trikoohousut ja tumman- ruskea, manha lyhyt takki. Sukissa oli merkki ,.P. F." ja nenäliinassa, joka löydettiin mainajan taskusta kir- jaimet „P. H." Ruumiin läheisyydestä löydettiin kaksi pientä kädensijatonta meisseliä ja nauhassa kaksi sisäomen amainta. — Porojen rokotus. Petshora- joen tundroilta on palannut eläinlää kärien retkikunta, joka kämi rokotta- massa poroja eläinruttoa mastaan. On rokotettu noin 6,000 poroa. Pet- shorajoen suussa on alettu perustaa asemaa bakteriologisia ja porotautien tutkimuksia marten. — Tutkimustöitä Mienan lää nissä. Arkangeliin on saapunut Tuk- Holman yliopiston professori Hällström muinais- ja kansatieteellisiä tutkimuksia marten. Aijotaan toimittaa kahnauksia niissä paikoin, missä on tapahtunut otteluja nomgorodilaisten ja suoma- laisten sekä ruotsalaisten kesken. Arkangelissa on oleskellut miikon ajan maltakunnanneuston jäsen, pros. Oserom, joka on kerännyt runsaasti pohjoisia metsiä koskemia aineksia. Met- Sivuja 216 ynnä kaksi kuvaa. Hinta 2: 50. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsinki. sät omat hänen huomioittensa mukaan huonossa kunnossa: niitä hämittämät puutaudit ja tulipalot, niissä on risuja ja myrskyn kaatamia puita. Kun manha metsä on kaadettu, ryhtyy mäestö heti haaskaamaan nuorta met- sää. — Villiintynyt koulunuoriso. Kaukasossa ja Kutaisissa on kaksi lu kiolaista pieksänyt opettajansa puoli- kuoliaaksi, koska heille oli annettu huo- not todistukset. TemwChan-Shurassa on eräs reaali- koulun persialainen oppilas murhannut kadulla opettajansa, koskei tämä suos- tunut muuttamaan hänen huonoa ar- mosanaansa paremmaksi. Kysymys on ollut menäjänkielen taidosta. — Erinomaisen snojelnstilan kestäessä Inkerissä on ensimäisen muo- den kuluessa hallinnollisten ragaistus- ten määrä ollut 1,134, toisen 1,211 ja kolmannen 2,24o. Ainoastaan kol- mannessa tapauksessa omat rangaistut malittaneet senaattiin, niissäkin tur- haan. Rauhan häritsemisestä on ran- gaistu 1669 henkilöä, mirkamiesten loukkaamisesta 1,359, tumattomasta aseiden kantamisesta 567. Rangais tuista oli 92 pros. talonpoikia, 6 pros. pormareita ja 2 pros. etuoikeutettuihin säätyihin kuulumia. Naisia on tuomit- tu enimmäkseen salaisesta miinanmnyn- nistä Juomuspäissä tehtyjen rikosten luku on muosi muodelta kasmanut. Erinomaista edistystä siis kuten nu- merot osoittamat.' Ulkomaalta. — ^cppditiin Hnippnttmori- retkikuuta. Tromsöstä, heinäk. 1:'. pnä. Höyrylaimat Maintz ja ^oenir, joilla matkusti Zeppelinin malmistama retkikunta, lähtimät tykkimene Karmenin saattamana Huippumuorille. — Maailmanrauhan kongressi Tukholmassa. Suuri maailnian- rauhan kongressi amataan Tukholman Ritarihuoneessa elokuun 1 p:nä ja kestää se 5 päimää. Maikka siis mielä on jälellä kolme miikkoa, on nyt jo il- moittautunut yli 300 osanottajaa ja uusia ilmoituksia mirtaa päimittäin yhä useampia. Varmuudella moi daan laskea osanottajia saapuman ai- nakin 500. Kongressiin on lupautunut tulemaan Birsh. Mjed. mukaan myöskin kreimi Leo Tolstoi, mutta, jollei hän saamu, lukee hänen alustuksensa ruhtinas ?ol- gorukom. — Englannin ja Iaappanin wälit rikkoontuneet. Sähkösano- mat omat kertoneet, ettei englantilais- jaappanilaista sopimusta enää uudis- tettaisi. Berliinistä saapunut sähkösa- noma kertoo asiasta seuraamaa: Waikutus:-Ialtaisissa piireissä mäite- tään, ettei brittiläis-japanilaista sopi- musta enää uudisteta. Tämä on yhteydessä toiselta puolen Japanin ja Menäjän mälillä tehdyn uuden sopimuksen kanssa ja toiselta puolen saksalais-brittiläisen lähentymi- sen kanssa, jota kaikessa hiljaisuudessa on malmistettu. Mälien rikkoontuminen molempien liittoutuneiden maltojen mälillä on ratkaistu asia, ja Englannin sotami- nisteriössä suunnitellaan laajoja mal- mistuksia Singaporen muuttamiseksi ensiluokkaiseksi linnoitetuksi sotasata- maksi. Lontoosta ilmoitetaan, että Kanaalin ja Pohjanmeren molemmin puolin odo- tetaan nykyään suurella jännityksellä, tekeekö Englannin uusi kuningas Georg V ensimäisen mierailunsa Berliniin maiko Pariisiin. Maikuttamia moimia on liikkeellä saadakseen maakaknpin kallistumaan Saksan puolelle, pitäen silmällä sitä