H:o 63 — 10tÖ, K A I K TI. ^©rj^r^afna Kesäkuun 3 £«a;vi.. Pohjois-Suornen Maanmittaus toimisto. Kansackatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Ed. Arajärmi (sp.) ehdotti mietin- nön lopussa olemien ponsien sijasta hymäksyttämäksi toisen mastalauseen ponnen. Ed. Kellosalmi (sos.) ehdotti että tuloissa mainitut mallasjuoma-, peli- kortti- ja leimasuostuntatulot 5,030,000 mk. poistettaisiin ja että siten syntymä majaus törmättäisiin maltiorahaston säästömaroilla. Ed. Mechelinin ehdotus hylättiin 156 äänellä 33 mastaan, Kellosalmen ehdotus 122 äänellä 67 mastaan ja toinen mastalause 134 äänellä 58 mastaan. Hymäksytyn mietinnön ponnet kuu- lumat: 1, että laskelman mukaan on ar- mioitama maltiomarastHN kaikki sekä mäkinaiset että ylimääräiset menot muonna 1911 — lukuunottamatta kul- kulaitosrahaston tileihin merkittyjä, palomiinarahoista sekä tulo- ja meno- armion ulkopuolella olemista rahas- toista suoritettamia menoja — 96 milj. 203,900 markaksi; 2, että näiden menojen suorittami- seen on ensi sijassa käytettämä: a) maltiorahaston tulot muonna 1911 ja sen säästöstä sanotun muoden vlussa ainakin 2,235,000 markkaa; b) sotilasrahaston tuloista se määrä, mikä tarmitaan rahaston edelläarmioi tuihin asetuksenmukaisiin menoihin, jota mastoin tulojen ylijäämä on rahas tossa säästettämä; c) sotilashuonerahaston tuloista ja pääomasta se määrä, joka tarmitaan sanotun rahaston asetuksenmukaisiin menoihin; 3, että edellämainittujen menojen — lukuunottamatta sotilasrahaston ja sotilashuonerahaston menoja — suo rittamiseksi osotetaan, mikäli mastaa- mat mäkinaiset marat siihen eimät riite, suostuntarahaston armioidut ma- rat 7,230,300 markkaa, ja on tämä määrä tulo- ja menoarmiossa huomat- lama siirtona suostuntarahastosta mal- tiorahastoon; 4, että jos maltiorahaston tilinpää- töstä tehtäessä budjettilaskelman lop putulos osottautuisi paremmaksi kuin miksi eduskunta on sen armioinut, on 3 kohdassa edellytetty siirto mähennet- tämä mastaamalla summalla; sekä 5, että suostuntarahaston mahmis- tamiseksi osotetaan tulot pelikortti- ja mallasjuomasuostunnasta sekä leima- suostunnasta, eduskunnan kustakin suostunnasta hymäksymän asetuksen mukaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pankki- maliokunnan mietintö, joka sisälsi eh- dotuksen Suomen Pankin käyttämättö- mistä moittomaroista. Mietintö hymäksyttiin keskustelutta ja tulemat sen mukaan marat, 5,915,456 mk. 32 p., siirrettämäksi pankin mara- rahastoon. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus Ulosottolain 4 lumun 5 ja 6 pyk:n sekä sanotun lain moimaanpano- asetuksen 27 pyk:n muuttamisesta ja hymäksyttiin keskustelutta suuren ma- liokunnan mietintö. Ainoaan jatkokäsittelyyn esitettiin mirkamiesasiainmaliokunnan mietintö mirkamiesolojen tutkimista ja niissä mallitsemien epäkohtien poistamista tarkottamien anomusehdotusten joh- dosta. Hymä joukko toistakymmentä puhu- jaa käytti tilaisuutta hymäkseen esit- tääkseen mielipiteitään merraten har- malukuiselle kuulijakunnalle. Keskustelu lopetettiin klo 5,15 aa- mulla. Äänestys toimitettiin maanantaina. Täysi-istunto toukok. P. klo i) ap. Puhetta johti puhemies Sminhuf- mud. Ensiksi pidettiin suljettu istunto, jos- sa oli pohdittamana puhemiehen mal- taistuinsalissa pidettämä puhe. Kun puhemies oli ilmoittanut, että hän, saatuaan tietää eduskunnan enem- mistön mielipiteen, tulee lausumaan ainoastaan sen, mitä maltiopäimäjär- jestyksen 25 pykälä myöntää, julistet- liin istunto julkiseksi. Sen jälkeen ilmoitettiin, että kans- liatoimiknnta oli eduskunnan istunto- ja marten ensi muoden alusta muok- rannut huoneiston talossa n:o 15 Hallituskadun marrella. Jatkokäsittelyyn esitettiin sitten arm. esitys marain hankkimisesta m. 1911 niihin tarpeisiin, joihin mäkinaiset mal- tion tulot eimät riitä ja hymäksyttiin nialtiomarainmaliokunnan mietintöönsä tekemät, laumantaisessa eduskunnan istunnossa hymäksymät muutokset kes- kastelutta. Menot omat sen mukaan '.15,838,900 mk. ja on niiden suoritta- liriseen etupäässä käytettämä maltiora haston tuloja m. 1911 ja sen sääs töstä sanotun muoden alussa ainakin 1,870,000 mk. Ainoaan jatkokäsittelyyn esitettiin mirkamiesasiainmaliokunnan mietintö mirkamiesoloissa mallisemien epäkoht. korjaamista tarkoittamien anomusehdo- tusten johdosta. Kun keskustelu asiasta oli jo lan- mantaina julistettu päättyneeksi, esitet- tiin keskustelun kuluessa tehdyt muu tosehdotukset ja ryhdyttiin äänestä- mään. Lopullisessa äänestyksessä hy- mäksyttiin mietintö 108 äänellä 69 mastaan, joten eduskunta päätti anoa, että hallitus miipymättä asettaisi ko- mitean, kutsuen siihen jäseniä eri yh- teiskuntaluokista ja antaisi komitealle toimeksi tutkia maamme mirkamiesoloja sekä laatia suunnitelman niiden uudis- tamiseksi mietinnössä esitettyjen perus teiden mukaan ja että uudistusehdo tukset armollisina esityksinä annettai- siin eduskunnan tutkittamiksi ja pää- tettämiksi. Ed. Mechelin ilmoitti, ettei ole mai- kuttanut päätöksen muodostumiseen. Ed. Sundblom ilmoitti päätöstä mastaan mastalauseensa pöytäkirjaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin mal- tiomarainmaliokunnan mietintö luotsi- ja majakkalaitoksesta huhtikuun 21 päimänä 1903 annetun asetuksen ensi- mäisen lumun ensimäisen pykälän c kohdan muuttamisia tarkottamien ano- musehdotusten johdosta. Ed. Sundblom oli sitä mieltä, että 40 rekisteritonnia pienemmät alukset olisimat mapautettamat luotsipakosta ja ehdotti sentähden mietinnön hylkää- mistä. Ed. Pietinen kannatti mietintöä. Ed. Jonas Castren piti asiaa niin kipeänä, että se ei siedä miipymistä. Oli mietinnön hymäksymisen kannalla. Wielä parin kolmen puheenmuoron jälkeen hymäksyttiin mietintö huutoää- nestyksellä, joten eduskunta päätti anoa, että mainittu asetuksen kohta muutet- täisiin, mikäli sen on selitetty koskeman suomalaisia rannikkoaluksia. Ainoassa käsittelyssä hymäksyttiin keskustelutta lakimaliokunnan mietintö anomusehdotuksen johdosta, joka kos- kee maltiomaraston saattamista mas- tuunalaiseksi mirkamiesten mirheellises- tä menettelystä yksityisille aiheutuneesta mahingosta. Eduskunta päätti siis anottamaksi, että K. Majesteetti su- maitsisi tutkituttaa, millä lainkäytön j« hallinnon aloilla sekä millä edellytyk sin maltion olisi mastattama mahin- gosta, joka mirkamiehen mirkatoimen johdosta on aiheutunut yksityisille hen- kilöille, kunnalle, yhtiölle tai muulle kansalaisten yhteenliittymiselle sekä sen jälkeen antaisi eduskunnalle asiasta esityksen. Ainoaan käsittelyyn esitettiin työ- mäenasiainmaliokunnan mietintö toi- menpiteistä työriitain somittamiseksi tarkottamien anomusehdotusten joh dosta. Ed. Paasimuori ehdotti ed. Pärssi- sen kannattamana hymäksyttämäksi so- sialidemokratien mastalauseen. Ed. A. Hjelt ja ed. Vera Hjelt kannattimat mietintöä. Huutoäänestyksellä mietintö hymäc- syttiin, joten eduskunta päätti anoa, että hallitus, jos mahdollista, tekeillä oleman ammattimaltuustoa koskeman arm. esityksen yhteydessä tahtoisi edus- kunnalle antaa lakiehdotuksen myöskin somintomiehistä tai somintolautakun- nista, joiden toimialaan kuuluisi mä- littää ei ainoastaan yksityisellä paikka kunnalla puhjenneita työriitaisuuksia, maan myöskin laajempia aloja tai ko ko maata käsittämiä työriitaisuuksia sekä että hallitus sen ohessa tutkitut- taisi, maitoisiinko erityinen ammatti- tuomioistuin työriitain yhteydessä ole- main oikeuskysymysten sekä joukko eli tariffisopimusta koskemain asiain ratkaisua marten ottaa maassamme käytäntöön ja sittemmin aikanaan antaisi eduskunnalle lakiehdotuksen asiasta. Esityslistalla olemaa »viimeistä asiaa laki- ja talousmaliokunnan mietintöä, joka sisältää ehdotuksen paloapuyhdis- tyksistä huhtikuun 17 päimänä 1908 annetun lain selittämiseksi, ei enään ajan mähyyden takia moitti ottaa käsi' teltämäksi. Istunto keskeytettiin hetkiseksi puhe- miesneumoston kokousta marten. Kun istuntoa jälleen jatkettiin, il- moitti puhemies senaatin talousosas- ton kansliasta saapuneen puhemiehelle ilmoituksen, että H. M. Keisari on esit- telyssä kuluman toukokuun 25 päimä nä sumainnut armossa määrätä, että Suomen maltiopäimiä on huomautet- tarua mälttämättömyydestä tarkoin seurata W.-J:n 25 ja 77 pykälien ja 28 päimänä toukokuuta 1909 annetun armollisen asetuksen määräyksiä juhla- menoista Suomen maltiopäimiä omat taessa ja päätettäessä, mitkä loinsään- nökset määräämät, että maltiopäimien päättäjäisissä puhemies H. Majestee- tilleen tai sille henkilölle, jonka H. Majesteettinsa on määrännyt päättä- mään maltiopäimät, jättää maltiopäi- mäpäätöksen lopullisessa muodossaan sekä myötäliitetyn menäjänkielisen kään nöksen siitä. Puhemies ilmoitti pitä- ivansa määräystä maltiopäimäpäätök- sen suhteen laittomana ja mahdotto- mana seurata. Kun aika oli jo myö hälle kulunut ja edustajain oli kiireh- dittämä kirkkoon, ei puhemies sanonut moimansa asiasta enään myöntää kes- kustelua, maan oli tahtonut ilmoittaa sen eduskunnan tiedoksi. Istunto päättyi klo 11,47 a.-p. Yleisiä uutisia. tuksia, joita uskonnolliset olot ja tar- peet Suomessa maatimat. — Teknillinen korkeakoulu. Senaatin kauppa- ja teollisuustoimi- tuskunta oli käskenyt teknillisen korkea- koulun opettajakolleaion laatia ehdo- tuksen tilaisuuden hankkimiseksi korkea- koulun oppilailla sellaiseen käytännölli- seen harjoitteluun, jota erinäisiin tut- kintoihin nähden maaditaan. Opetta- jakollegio on mustannut maan teolli- suudenharjoittajain lumanneen ottaa harjoittelijoita tehtaisiinsa. Mitä taas maltion työpajoihin tulee, esittää opet- tajakollegio, että maltionrautateiden työpajojen johtajia kehoitettaisiin, mi- käli mahdollista, malmistamaan har- jottelutilaisuutta korkeakoulun oppilaille. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan alistaa, että saataisiin tontin teknillisen korkeakoulun laboratorioita marten käyttää 750,000 mk., josta 250,000 otettaisiin kuluman ja 500,000 tuleman muoden menosääntöön. Kuten muistetaan, anoi opettajako! legio lisäksi 545,000 mk. laboratorioi- den rakentamiseen ja 315,000 mk. ko- neisiin y. m., mutta niitä eriä ei se- naatti mielä ole käsitellyt. — Uskonnonwapanskysymys. Senaatin molempien osastojen yhlei- sessä täysistunnossa on tarkistettu senaatin miime huhtikuun 7 p:nä teke- mä päätös uskonnonmapauskysymyk- sessä. Senaatti päätti korkeimpaan paikkaan lähettää alistuskirjelmän, jo- ka päättyy ponteen, että Keisarillinen Majesteetti sumaitsisi armossa sallia senaatin Keisarillisen Majesteetin omaan korkeaan harkintaan esittää lakiehdo — „Päiwän" julkaiseminen. Uudenmaan läänin kumernöörin senau- tin oikeusosastolle tekemän tiedustelun johdosta, onko senaatin tunnettu pää tös Päimän julkaisijaa, sil. maisteri Herman Stenbergiä mastaan noste- tussa jutussa käsitettämä siten, että hra Stenbergin olisi ollut tehtämä painoylihallitukselle ainoastaan kirjalli- nen ilmoitus aikakauslehden julkaisemi- sesta ja liitettämä tähän ilmoitukseen todisws siitä, että hän on hymämai neinen, hallitsee itseänsä ja omaisuut- taan tai olisiko hra Stenbergin pitä- nyt painoylihallitukselta pyytää oikeutta aikakauslehden julkaisemiseen, on oi- keusosasto, sen mukaan kuin S. U. T. tietää, päättänyt ilmottaa, että se ei ole hamainnut oleman syytä antaa mitään lähempää selmitystä mainit- tuun päätökseen, koska sen sisällys käy täysin selmästi ilmi päätöksen sana- muodosta. Senaatin päätös kuuluu: Keis. senaatti on ottanut asian tut kiaksensa ja koska keis. senaatin kysy- myksessä olemasta päätökseltä selmästi esille käy, että keis. senaatti esitetyillä perusteilla on jättänyt asian sen pää- töksen maraan, johon tuomioistuimet asiassa omat johtaneet, muissa kohdin paitsi että painoasiain ylihallituksen tulee ryhtyä asianomaisiin toimenpi- teisiin „Päimä"-lehden lakkauttamiseksi sekä että ylihallitus mapautetaan suo- rittamasta kormausta sil. maist. Sten- bergille hänelle homioikeudessa koitu neista kuluista, niin senaatti siis kat- soo, että kumernöörillä ei ole ollut aihetta kyseessä olemaan tiedusteluun. — Geoloogiset tntkimukset. Teollisuushallitus on senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnalle lähettänyt geologisen toimikunnan ehdotuksen ku- luman muoden työsuunnitelmaksi. Sanotun työehdotuksen mukaan tu lee geoloogi, tohtori H. Berghell kah- den apulaisen kanssa tutkimaan niitä osia Kuusamon ja Suomussalmen pi- tiijistä, joiden karkottamista ei ehditty täydellisesti toimittaa miime muonna. Sen jälkeen tulee tohtori Berghell toi- mittamaan tutkimuksia m. m. Kalajoen, Pyhäjoen ja Luodon pitäjissä. W. t. geoloogi W. W. Wilkman tulee panemaan toimeen tarkastustöitä Kuolajärmellä. Geoloogi Benj. Frosterus tulee työs- kentelemään yhden apulaisen kera Ii- salmen ja Oulujärmen mälillä olemissa seuduissa, Vuolijoen, Paltamon ja Iisalmen pitäjissä. — Uusia postitoimistoja. T. k. 1 pnä amattiin m. m. M a k s n i e- m e n pysähdyslaiturin läheisyyteen Oulun—Tornion rataosalla sekä Jää ti l a n rautatieasemalla Laurilan— Romaniemen rataosalla postitoimistot. — Kauppakamarit. Suomen kauppamaltuuskunnan keskusmaliokun ta on senaattiin jättänyt kauppamal- tuuskunnan lausunnon asianomaisen komitean ehdotuksesta asetukseksi kaup- pakamareista ja kauppakamariyhdis- tysten säännöksi. Toukokuun 6 pnä pidetyn kokouksen päätöksen mukaisesti lausunnossa pääasiassa kannatetaan komitean ehdotusta. — Sairastuivat. Kuolajärmen kunta on anonut 5 muoden ajaksi sai- rastuman ylläpitämiseksi entisen lisäksi 600 mk. ylimääräistä maltioapua. — Dliopisto. Jumaluusopillisen erotutkinnon omat suorittaneet yliopp. E. A. Alanen, sil. kand. A. W. Halla, K. K. Heikkilä, D. E. Kimioja, I. Kytömäki, W. E. Laitinen, R. A. Lund, M. Markkanen, A. I. No- ponen, L. A. Rauramo, G. B. Törn- mall ja E. H. Westergren. — Oulun seudun Piirustus- kurssit. Asiasta on Oulun piiritar- kastajalle saapunut kouluylihallituksesta näin kuuluma kirjoitus: Sittenkun Oulun seudun opettajayh- distys on Teidän kauttanne toimitta- nut anomuksen piirustus- ja leikkikurs- sien toimeenpanemisesta kansakoulun- opettajia marten ensi kesän aikana Ou lun kaupungissa sekä semmoisten kurs sien kannatusamuksi pyytänyt Ilihalli- tukselta 400 markan suuruista apura- haa ynnä lupaa saada kurssien huo- neustona käyttää Oulun kuuromykkäin- koulun huoneustoa, on ylihallitus, saa- puneita samallaisia asioita käsitelles- sään, tänään päättänyt anomukseen suostua sekä myöntää mainittujen kurs- sien toimeenpanemisesta 300—400 markan amustuksen, kuitenkin ehdoilla että kurssien ohjelma hymissä ajoin ennen niiden alkamista lähetetään Dli hallitukseen tarkastettavaksi, että kurs seihin, joiden tulee kestää ainakin 14 päimää, ilmoittautuu mähintäin 2( osanottajaa, että opetus on maksuton ja että johtaja, niiden päätyttyä Ali hallitukselle toimittaa kertomuksen nii den toiminnasta; jotapaitsi johtajan tulee Teidän kauttanne Mhallitukselle laittaa tieto kurssien alkamisajasta Myöskin tulee kurssien osanottajain noudattaa niitä määräyksiä, joita Ou lun kuuromykkäinkoulun johtaja järjes tyksen pitoon nähden mainitussa loi toksessa kurssien kestäessä katsoo tar peelliseksi määrätä. Gulun kaupungista. — Pohjois-Pohjanmaan ensi mäisen (Limingan) kansanopis- ton johtokunta kokoontui eilen. Pää- tettiin kesän kuluessa toimeenpanna erinäisiä korjaus- ja maalaustöitä. Johtajan hakemuksen johdosta koro- tettiin hänen palkkansa 400 markalla muodessa. Tärkein käsiteltäminä ole mista asioista oli kuitenkin maa- ja karjatalousopetusaineitten opetuksen jär- jestely. Oli tehty esitys, että agro- noominmirka lakkautettaisiin, kun kat sottiin muikeaksi saada kasmatusopilli- sesti simistynyt miranhoitaja. Johto- kunnan enemmistö hymäksyi ehdotuksen kolmessa eri kokouksessa asiasta kes kusteltuaan. Täten tulee ensi toimi- muoden alusta näitten törkeitten ai- neitten opetus siirtymään tilapäisten tuntiopettajain haltuun. Kuitenkin päätettiin melmoittaa nämä ainakin kerran miikossa joko alustamasti otta maan osaa opistolaisten keskusteluko- kouksiin tai ainakin rikastuttamaan keskusteluja lausunnoillaan, koska tällä tamalla heidän pitämänsä esitelmät kä- misimät opistolaisille hedelmällisiksi. Maa- ja karjatalousaineisiin ennen yhdistetty luonnontieteitten, laskennon ja kirjanpidon opetus sekä asuntola- laisten malmonta päätettiin uskoa eri- kyiselle naisopettajalle, jolle määrättiin palkkaa 1200 mk. mapaa lämpö, asunto sekä ruoka. Opetusmelmollisuutta tu- lisi hänellä olemaan mähintäin 15 tuntia. Tämä mirka oli heti julis- tettama auki. Päätöksen johdosta pyysi marapuheenjohtaja saada merki- tyksi eriämän kantansa, jonka mukaan agronoomin palkka olisi pitänyt paran taa niin että saataisiin kykenemä agro- noomi, joka omistaisi työnsä kokonansa opistolle, eläisi opistoelämätä ja möisi tarpeen tullen marajohtajana astua johtajan tilalle. — Maatalouden opet tajaksi on lupautunut Filip Saalasti, mutta karjatalouden opettajasta ei mielä ollut tietoa. — Kuolleita. Tiistai-aamuna mai- pui täällä kuolemaan seppä I. Lei- miskän puoliso Maria Johanna Le im iskä o. s. Kujala 75 muoden ikäisenä. Lähinnä suremaan jäimät puoliso sekä lapset, joitten joukossa tohtori Jimari Leimiskä ja pastori Hannes Leimiskä. Wiime keskimiikko-aamuna kuoli täällä kauppakoululainen Aune Maria Tallus pitemmän aikaa sairastettuaan. Mainaja oli masta 18 muotias. — Aistilvialliskoulut. Arvoin na olemaa opettajan mirkaa Turun kuuromykkäinkoulusia omat hakeneet m. m. täkäläisen kuuromykkäkoulun opet tajat I. W. Lehto ja H. M. Rekola sekä kansak.-opettaja S. Sep pälä. — Laitvaliike. Eilen aamulla saapui tänne suomalainen parkkilaima „John Gill", tuoden Lundbergille & Kumpp. 1,200 tynnöriä sementtiä Stet- tinistä. Laimaan lastataan Warja- kasta ja Korkealta saarelta jalkalautoja ja lankunpäitä. Samoin saapui eilen suomalainen briki „Liina", lastatakseen Marjatasta sahattua tamaraa ^ekä helsinkiläinen höyrnlaima ..Bollur" Andmervenistä ja Premenistä, tuoden kappaletama- raa. — Moottorilveuheen kauppa. Täällä oleman ..^errum" liikkeen joh- taja I. Piirainen möi hiljattain omis tamansa moottorimenheen (»00 mar kasta maanmiljelijöille A. Perttuselle ja M. Terivaojalle Oulujoella. — Höyryivene „Jris", jonka omistaa täkäläinen tehtailija B. Jo- Hansson, on nyt aiman uuteen kuntoon laitettu ja teki eilen illalla klo 4 koemat- kansa Hailuotoon. Mainittuun höyry- menheeseen, joka ennen oli kanneton, on nyt sellainen laitettu sekä..salonki" matkustajien mukamuudeksi. Iris on uudenaikaisempi kuin ..On ni II'' ja on hiukkasen suurempi ja le- meämvi. Iriksen kone on noin 37 maik. be- mosmoimainen. Salonkeja on kaksi, yhteensä sopinee niihin noin 10 hen keä. Lastiruumia on myös kaksi. — Sairaussnhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria Tuhkarokkoa Watsa- ja suolikatarria . . fturkkuröhkää Watsakuumetta Tulirokkoa Oulusi Uttsi Sähköliike On muutettu Kansallispankin taloon Kirkkokadun varrella. Puhelin 358. Puhelin 3 58. — Toisen lvapaakonsertin an taa W. P. K:n soittokunta tänään klo 7 Palokunnan puistossa. Ohjelmia ä 5 p. on saatamana manhassa mesi myymälässä. Llllm kiiliromykklikoillilssli on eri luokilla ollut seuraamat mää rät oppilaita: Kahdeksannella luokalla 3 poikaa ja 5 tyttöä, jotka faiirat päästötodistus sensa koulusta. Kuudennella a) luo kalla 5 poikaa ja 5 tyttöä, b) luokalla 3 poikaa ja 1 tyttö. Toisella a) luo kalla 5 poikaa ja 6 tyttöä, toisella luokalla 6 poikaa ja 5 tyttöä. Toinen a) ja b) luokka omat mustanneet nel jättä luokkaa, maikka nimitys onkin toinen. Ensimmäisellä a) luokalla 7 poikaa ja 6 tyttöä, b) luokalla 4 poi- kaa, 6 tyttöä, c) luokalla 5 poikaa ja 4 tyttöä. Wielä on mainitulla luo- kalla ollut rinnakkaisluokka pyrkijöiden paljouden tähden, jossa on ollut 6 poikaa, 5 tyttöä. Dllämainittu järjestelmä johtuu sii- tä, kun koulussa ei ole joka muosi ollut kaikkia luokkia ja myöskin siitä, että oppilaat omat järjesteltämät sa- maila luokallakin kykyjen mukaan, silla lahjojen ero, kuten luonnollista, on kuuromykillä suurempi kuin niillä, joille on suotu termeet aistimet. Jär- jestelmä on ollut Suomen muissa kuuromykkäkouluissa jo 6 muotta käy- tännössä, täällä ainoastaan 4 muotta. Kouluun otetaan 30 uutta oppilas- ta joka toinen muosi ja luokitetaan ensi luokasta lähtien. Tamallisesti lä hetekään ensimäisen c) luokan oppilaat, joiden lahjat omat niukat tässä kou lussa seuraamaan opintoja, Mikkelin kirjoituskouluun. Nytkin lähetetään 9 ensimäisen c) luokan oppilaista sinne. Koulun johtaja näytteli yslämälli- sesti kuuromykkien tekemiä käsitöitä. Tyttöjen käsitöistä olimst useatkin ker- rassaan taidokkaasti tehtyjä, marsinkin uutimet, joita he olimat tehneet koko koulun tarpeeksi. Samoin käytamä- matot olimat koruttomia, mutta kui- tenkin aistikkaita. Erityistä huomiota meti puoleensa niinkutsutlu taalalai- nen ..rällikangas", joka oli taidokkaasti kudottua. Poikien käsitöistä olimat useimmat jo ehditty myydä ja mieda pois, mut- ta suuri joukko oli mielä jälellä todis tamassa opettajan ja oppilaiden yh teistä ahkeruutta. Siellä oli hienosti tehtyjä kaappeja, hullyjä, joiden ei armitseisi Hämetä ammattityöntekijäin- ään kädestä lähteneiden rinnalla. Olimatpa oppilaat mielä kartuttaneet oulun kalustoakin, tekemällä useisiin luoneisiin huonekaluja, niinkuin kaap- peja, pöytiä, tuoleja y. m. Puolet oppilaiden käsitöistä saa- duista rahoista lankeaa msltiolle, puolet oppilaiden stipendirahastoon. Hauska oli seurata oppilaiden kehi- ystä piirustuksessa, etenkin humitti merrata heidän oma-aiheisia piirustuk- ia kansakoululaisten samoihin kokeisiin. Monella näytti oleman siihen luon- aista, synnynnäistä taipumusta, eten- in kertoi johtaja oleman sitä eräällä ensimäisen luokan pojalla, sierrassaan ihmetytti heidän kehityksensä sillä alalla. Paljon saamat opettajat maikeuksia estää, paljo on omattama uupuma- onta tarmoa, enemmän luin muissa ouluissa, joissa oppilas pikemmin uitenkin saadaan ymmärtämään ja äsittäniään opetusta, mutta todellinen ialu ja uupumaton into opettajain puolelta saa ihmeitä aikaan, moittaen uonnon asettamat esteetkin, mikäli ne moitettamissa omat ja kohottaen siten noita yhteiskunnan lapsipuolia täys- armoisen kansalaisen asemaan omalla yöllaän leipänsä ansaitsemaan. Koulun syrjäisen aseman lvuoksi )arwa lienee siihen erityisesti tutustn- nut, mutta sitä se ansaitsee ei ainoas- aan koulun, maan sen kämijöiden innoksi. Jkämä main, ettei meillä ole pantu rikkaa ristiin noitten komaosaisten pno- esta, tarkoitan tietysti kansalaisten nuolelta. Olisi nimittätn moitit jnlki- en juhlan pitämisellä kuuromykkien NNväksi kartilttaa oppilasten lainatir- astoa, jota on mielä hymin mitätön. Sellainen juhla kannattaisi toimeen- panna, ja mikä ilo loistaisi noitten apsirankkojen silmistä, fun saisiivat utea kauniita kertomuksia ja satuja ontohetkiensä ratoksi. Auttaisimmehan leitä siten, maikka main askeleenkin päämääräänsä, o?nistaa jotakin ilotto- man elämänsä '.navalle. Käivijä. 16 15 7 6 3 1 Yht. 4* — Lääninhallitus. Amoinna oleivaa tnaralääninkamreerinnnrkaa laläisessä lääninhallituksessa on kinver- nöori määrännyt apulamreeri Onni Saniovannun lmstaiietsi hoitamaan. Wapc!ntet'.llaan kirieasiaiiiveislvaat- ti-rinmiransijaisuuden tähänastisen tajan nimismies T. Pärssisen sano tnsta toimesta, on knmernööri uiää- rännyt neiti Alina Caloniuksen t. k. 1 piSiä a itäen toistaiseksi ja kunnes toisin määrätään hoitamaan mainittua mirkaa. — Biljaardinpito oikeus. Voi mistelu- ja urheiluseura ..Pyrintö" on läänin kumernööriltä vyytänyt lupaa biljaardin pitämiseen yleisön käytettä- mäksi Kauppureinkadun n:ossa 15 kel- loseppä F. A. Oulasmirran talossa, jossa seura on aikeissa amata rait- tiuskahmilan yleisöä marten. — Palotviinan walmistns- weroa on Maikkulan polttimo miime toukok. ajalla täkäläiseen lääninra- hastoon suorittanut 5,510 mk. 40 p. ja muoden alusta yhteensä 15,322 mk. 41 p. — Tullituloja on miime touko- kuulla täkäläiseen lääninrahastoon ker- tynyt: Oulun tullikamarista . 75,500: — Raahen 10,500: — Kemin 11,000: — Tornion 10,000: — Dhteensä 107,000: — — Maanmittaustoimituksia. W. t. kommissioonimaanmittari Paa- mo Gestrin samoin toimittamaan hal- komisen Käräjäojan perintötilalla n:o 78 Haapameden pitäjän Haapajärmen kylässä; maramaanmittari Eemil Wuori sa- moin toimittamaan halkomisen Lehmi- mäen perintötilalla n:o 8 Kajaanin maalaiskunnan Lehtomaaran kylässä; maramaanmittari Ossi Teräs sa- moin toimittamaan halkomisen Palo- niemen perintötilalla n:o 36 Kittilän pitäjän Sirkan kylässä; ja maramaanmittari Frans Gestrin erottamaan talolliselle Antti Eeerolalle kuuluma osuus Nokkosen kuimausjär- mestä Haapajärven pitäjän Haapa järmen kylässä. maramaamittari I. H. Luoma on määrätty toimittamaan halkomisen Maunun perintötilalla n:o 44 Roma- niemen pitäjän Korkalan kylässä: maramaamittari Juho Haataja sa- moin toimittamaan halkomisen Uuden- talon perintötilalla n:o 10 Ylitornion pitäjän Kuiivakankaan kylässä: kommisioonimaamittari A^tur Frö- man samoin toimittamaan halkomisen Hedbergin perintötilalla n:o 9 Wihan- nin kunnan Wihannin kyläsiä: maramaamittari Frans Gestrin sa- moin toimittamaan halkomisen Tiitto- Isotalon perintötilalla n:o 5 Haapa- järmen pitäjän Haapajärmen kylässä: maramaamittari Ossi Teräs samoin toimittamaan halkomisen Tieksolan pe- rintöt.lalla n:o 21 Kittilän pitäjän Kittilän kylässä; maramaamittari Bror Kuhleselt sa- moin toimittamaan halkomisen Leppä- än perintötilalla n:o 6 Haapajärmen pitäjän Haapajärmen kylässä; maramaamittari Jsidor Jansson sa- moin toimittamaan halkomisen Ranta- an perintötilalla n:o 50 Kuimaniemen 'unnan Kuimaniemen kylässä: maramaamittari Eemil Wuori sa- moin toimittamaan halkomisen Hirmi- mäen perintötilalla n:o 3 Kajaanin maalaiskunnan Mainuan kylässä: m. t. kommisionimaamittari Ernst Tid- tröm toimittamaan isonjaon Piblaja- yarjun mäliaikaisella kruununuutista- olla n:o 6 Sodankylän pitäjän Seipa- ärmen kylässä ja Lehtolan iväliaikai- ella kruununuutistalolla n:o 27 So- dankylän pitäjän Sompion kylässä: maramaamittari E. Wuopio samoin oimittamaan isonjaon Pntaan mäliai- ella kruununuutistalolla n:o 26 So- danlylänpitäjan Madetkosken kylässä: ekä maramaamittari Oskari Sjöstedt sa- moin toimittamaan isonjaon Wälimaan mäliaikaisella krnununuutistilaUa n:o 20 Kittilän pitäjän Kelontekemän ln- ässä ja Muotkan mäliaikaisella kruu- nuiiuutistilalla n:o 48 saman pitäjän Kuimasalmen kylässä. »KÄ «SS».» — Iapanilähetysjuhlia miete aan Limingassa kesäk. 12 p.. Iissä ^4 p., Torniossa 15 v-, Kemin maa- eurak. 16 p., .Kemijärmellä 19 p., liomaniemellä juhannuksena seka Ou- ussa 26 p. kesäk. ^Näissä tilaljuuk- issa tulee m. m. esiintymään japani- ainen lähetysoppilas Watanabe suo- m en kielellä! Kehottamme sekä äheisiä että kaukaisia muistamaan näi- ä harminaisia tilaisuuksia. — Kantakirjanäyttelyt. ..Poh jois-Suomen Karjan jalostusyhdistyk- sen" kantakirjanäyttelyjä pidetään seu raamissa paikoissa: Siikajoen Peso- lassa kesäk. 7 pnä: Ra.'hen Salon Piehingin kyläsiä keiak. ^ pnä: Meri- järmen kirkonkylässä kesäk. 9 pnä: Ala- mieskan kirkonkylässä tesäk. l l pnä: Kärsämäen kirkonkylässä kesäk. 13 pnä: Pulkkilan W^rnankylässä tviäf. l."> pnä: lltajarmeii kirkonkylässä kesäk. 17 vi'.ä: Knimaniemen kirkonkylässä kesäk. 21 pnä. — Oulun maa-aiskunnnn kun takvkous pidettiin eilen klo tli. r,;- lunsuun nn^ris^seuran ptvt ilU. . kouksessa esitettiin Hymäksytiäu^-In r,e nraktatarjoiikset, joita oli tcbui nuvni- tnu kunnan ylläpidettämislä lauula.- toksista ja hollinteosta. Kuntakolous hyivälsyi fiinnaU-' malloskelta tehdyn alitn;m>n tvaio11f sen, »imit. K oitil a n 1,1-»' mk. Omalta osaltaan hymäksyi kokous sa-