M:o 108 1910 Sanomia Oulan kaupungista ja läänistä. iBBBBS Tilaushinnat: Oulussa Koko vuodelta . Puolelta vuodelta Neljännekseltä uukaudelta . . 35 Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. Maanantaina Syyskuun 19 päivänä. Ulkomailla 10: - 5: — Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äan illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niidin hiota Iillä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., rii tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden konttc- riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. SEES l ©mani Kannan R Kirja- ja Paperikaupassa 03 Oulussa, Kauppureinkatu 5. : Puhelin 400 Cr Jlleillä on kunnia arvoisalle yleisölle ilmoittaa, että olemme avanneet • • • - • Pakkahuoneenk. 12, Pallastalossa. Tel. 662. Kello 10—1 Ajamme asioita tuomioistuimissa ja virastoissa sekä toimitamme muita lakiasioita. Huom.! Matkustetaan maaseudullekin. K. T. Reinilä ja Väinö Alaviitala. Hovioik. auskultantteja. Kirkollisia tietoja. Kuolleita. Neiti Anna Sofia Sundborg 79 n). — Lapsi Eino Erik Ebenkord Tuuttila 7 w. — Koneenkäyttäjä Ernst Fredrik Brunström 48 n). — Neiti Briita Elisabeth Erwa 29 to. — Lapsi Aune Aleksandra Väf 3 w. — Työmies Matti Mikkonen 24 rc>. Tällä rviikolla jatkuivat kristilliset nuoriso ja markkinajuhlat joka päimä rukoushuo neella. Lähemmin ohjelmissa. Pastori 0. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. tcim. J. Lakari F fl nilim toimittaa asioita virastoiss- . U. ULLILH y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin 11 :0 5 31. Avoinna 10—Vs 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oulun läänin maanmittaus- ja Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Ilmoituksia. Rullakartiineja myytävänä Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ■Vakuuttakaa omaisuutenne! s tulipalon r* in varalta! »Kullervon" Ja „Pot\Jolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. PYHEGUMMI „RADOL" jolla voi helposti pois ottaa mus teenkin jäljen, on myytävänä OMAN KANNAN Kirja-ja Paperikau passa, Oulussa. Kuollut. K i mm 3 co i »m> O a cg E 3 (8 K c 3 CB £ 3 es +■» c o +■» a E a es |:« :« : 5 « », (Q ? 3 E es E ■ £3 w co a. «o es o (8 CL O = :C0 O « 2 a £ cs £ £ & £ CS E O o r 3 CL 10 03 C O 3 a a 3 K es « « 3 3 O Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU» Torikatu 14, Alex Hägg*in talo. Matkustetaan maaseudulle Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, oimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä |a ostoa, toimittaa metsie* leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kui» ammattikaaaalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Tila elokuun 31 p:nä 1910. Vastaavaa: Käteistä rahaa 2,556,809:68 Ulkom. rahaa ja kuponkeja 56683:88 Obligatsiooneja 2,450,116:06 Kirjeenvaihtajia ulkomaalla 4,700,512: 22 Ulkom. vekseleitä . . . Kirjeenvaihtajia .... Vekseleitä Kassakreditiivien saldo . Lainoja Osakkeita .... Pankkikiinteimistöt . . Irtaimisto Eri tilejä Palkkoja ja kulunkeja 5,810,540: 71 13,258,919:31 «8,241,619:23 42,723,614:26 29,075,700: 26 . . 2,327,003:76 . . 4,877,863:13 . . 67,631:96 . . 782,743:40 • ■ 722.469:63 Smk. 178,161,227:49 Vastattavaa: Osakepääoma 10,000,000: — Vararahastot 11,292,200: — Voitto- ja tappiotili . . . 593,745:56 Korkoja ja provisiooneja . 2,823,953:26 Talletustilit 139,146,572:92 Juokseva tili 8,731,885:86 Postilähetysvekseleitä. . . 900,568:86 Kirjeenvaihtajia 1,612,679: 31 Kirjeenvaihtajia ulkomaalla 2,216,907:63 Nostamattomia jako-osia . Lainoja Eri tilejä Perittyjä vekseleitä . . . 8,482: — 300,000: — 199,712: 08 334,520: 01 Smk. 178,161,227:49 Helsinki, 15 p. syyskuuta 1910. Johtokunnan puolesta: Hallintoneuvoston puolesta: F. K. Nybom. J. Ax. Levonlus. Seb. Gripenberg, kliel Wii-WK P. VVIITASEN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.! Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla. Surren ilmoitamme, että Rakas äitimme Kirkkoherran leski pitkällisen ankaran taudin jälkeen nuk kui Kristukseen turvaten kuolonuneen torstaina 15 p.nä svvskuuta 1910 klo 6,i:> aam„ 46 vuoden, 8 kuukauden ja 9 päivän vanhana. Kaipaamaan jäimme me lapset, vanha äiti, 3 si sarta ja muut sukulaiset sekä laaja ystävä- je tuttavapiiri. Joh. 5: 24. Lapset. Herrat Iivari Tuomisto ja Emil Olin ovat haastaneet kanssaan pai nimaan Italian mestaripainija G. Massettin ja Ranskalaisen ammat- tipainija Clement le Collassen. H Työväentalolla tiistaina, keskiviikkona Ja tors taina t. k. 20, 21 Ja 22 p:nä alkaen kello 8 J. pp. Pääsylippuja: ä 3:—, 2:—, Ir ja 75 p. myydään sunnuntaista ai käen Kahvila „KIISTOLASSA" ja kilpailupäivinä kello 1 /-> 7 ovella. (L. ja K. l:sti) Maatila. Viidesosa Vs mantt. maasta, Hauta niemi N:o 31 Heikkilän kylässä Kuu samossa, myydään. Metsä on yh teinen Heikkilän lohkokunnan kanssa Lohkokunta on leimauttanut jo yli 200 tuh. tukkipuuta. Kaupasta saa sopia V. M. Katajan Asioimistoimistossa Oulussa. Oulu, Syysk. 19 p:nä. Sananen ttmofis palmelnksesta. Wuosipalwelusta on sosialistien ta holta tahdottu leimata orjuudeksi, jo- hon ei kenenkään työläisen pitäisi tai- pua. Onpa koetettu saada palmelijoi- ta sellaiseen uskoon, että heidän ase- mansa paranee, kun jättäytyivät satun- naisen työn maraan eimätkä anna itseänsä, „orjankahleilla" kytkeä. Tälle kiihoitustyölle on koetettu etsiä tukea nykyisestä palkkaussäännöstä, jonka kumoamista on äänekkäästi ivaa- dittu. Totta on, että lähes 45 lvuotta »voimassa ollut palkkaussääntö on mo- nessa kohden »vanhentunut ja kaipaa perinpohjaista uudistusta. Mutta nii- den, jotka luulemat tämän säännön kumoamisella tällä alalla ilmenneet epäkohdat hämiämän, sopisi sentään muistaa, että palkkaussäännön hämit- tämisellä hämitettäisiin myöskin työn- tekijäin etuja ja oikeuksia, joita tämä sääntö turmaa. Mullistusoppien kan- nattajat eimät waiwaa päätään sillä, mitä hämitettyjen sijaan saadaan. Ne eimät hymäksy tämän pormarillisen yhteiskunnan paikkaamista pikkuparan- nuksilla. Siksi on palmelusmäeltä riistettämä se »vähäinenkin suoja, min- kä nykyinen palkkaussääntö sille suo. Sietääpä kuitenkin ajatella, mitä erityisesti wuosipalweluksesta luopumi- sella saamutettaisiin. Maaseuduilla, jonka palweluswäen malloittaminen on sosialistien erityisenä huolena, tulisi muosipalmeluksen lakkaaminen koske- maan yhtä paljon mieläpä enemmän- kin palmelijoihin kuin heidän isäntiin- sä. Työlvoiman tarmis maalla on hymin erilainen eri muoden aikoina Kesäisin tarmitaan monta mertaa enem män työmoimaa kuin taimella ja keli rikon aikoina. Muodeksi palkatulle työlväelle, jota ei moi ilman muuta työstä eroittaa, on maamiehen mai- keanlainen saada tuottamaa työtä kii- reettömänä aikana marsinkin nykyään, jolloin käsityönteko ja muu askartelu pitkinä ilta- ja aamupuhteina alkanee — ikämä kyllä — siirtyä muistojen joukkoon. Jos hän sensijaan käyttää tilapäistä työmoimaa, moipi hän sen pahimman kiireen ohi mentyä eroittaa työstään. Tilapäisen työmoiman maraan jää- misestä on tosin maamiehelle se maara tarjona, että työmäkeä ei ole aina saataivana silloin kun sitä tarmitsisi. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että tästäkin pälkähästä päästään. Työ- moimia on sentään esim. heinätöihin säätämissä. Jos kohta tilapäisille työntekijöille täytyykin maksaa kor- keampi palkka, niin sekin kannattaa, kun ei maamiehellä ole sen ohessa makinaista työmäkeä. Mallan toinen asia on, onko täl- lainen järjestys työlväelle edullinen. Muosipalmeluksessa ollessaan on työn- tekijä turmattu työttömyydeltä, lyhem- män sairauden ja muiden onnetto- muuksien tuottamalta tulojen »vähen- nykseltä. Määrätyn palkkansa hän saa, kämipä isäntänsä miten hymänsä, kasmoipa hänen maansa tai ei, meipä halla miljan j. n. e. Tilapäisen työn marassa olema työmies moi jäädä työn puutteeseen pitkiksi ajoiksi ja ta- mallisesti juuri sellaisina aikoina, jol- loin on enimmän tarpeita. Muistakin syistä moi hän työttömäksi jäädä ja menettää tulonsa. Kaupunkikunnissa, etenkin suurem- missä, on saatu kouraantuntumia koke- muksia siitä „mapaudesta", jota muosi- palmeluksen mastustajat palmelus- mäelle tarjoamat. Miltei säännöllinen työn- ja siitä johtuma leimänpuute uhkaa tilapäisiä työntekijöitä ja pakot- taa termeitä, työkuntoisia henkilöitä turmautumaan maimaisapuun ja hätä- aputöihin. Meensähän onkin tunnettua, että tilapäisen ansion marassa elämät työn- tekijät paljoa useammin joutumat puu- tetta kärsimään kuin muosipalmeluk- sessa olemat. Kuten näkyy on se „orjuus", joksi palmelusmäen kiihoittajat sumaitsemat muosipalmelusta nimittää, työmäelle itselleen paljon edullisempi kuin se „mapaus", jota heille suositellaan. Mutta kun tietää, että sosialistien tarkoitus onkin saada syntymään niin paljon kuin mahdollista irtonaista, tyytymätöntä työmäkeä ja työolot kaikkialla mahdollisimman epämarmoiksi, niin hymin ymmärtää, miksi palme- lusmäkikin tahdotaan mukaan saada. Mitä enemmän saadaan irtonaista laumaa johdettamaksi, mitä enemmän rauhattomuutta yhteiskunnassa aikaan, sitä parempi. Sehän main jouduttaa sitä suurta yhteiskunnan luhistumista, joka on meikäläisen sosialismin pääus- konkappaleita. Eduskunta. (jntftimiiitcit tnysi-istunto 15 pnä syysk. klo 10 ap. Torstaina klo 10 ap. kokoontuimat edus- tajat ensimäiseen täysi-istuntoon Palo- kunnantalolle. Kun edustajat olimat asettuneet entisille paikoilleen, astui ikäpuhemies Leo Mechelin puhemiehen paikalle lausuen manhimpana eduskun- nan jäsenenä johtamansa aluksi puhet- ta ja kutsuen pöytäkirjaa pitämään eduskunnan entisen sihteerin homioik. notari Jmar Ahaman. Kun nimenhuuto oli toimitettu ja puhemies ilmottanut eräiden edusta- jien jättäneen hänelle tarkastetut mal takirjansa, ryhdyttiin toimittamaan pu hemiehen ja kahden »varapuhemiehen maalia. Maalin toimittamisessa amus- tamaan kutsui puhemies edustajat Bäckin, Talaksen, Ingmanin, Relan- derin ja Murroksen. Puhemieheksi tuli »valituksi eduskun- nan entinen puhemies, asessori P. E. Sminhusmud saaden 80 ääntä. Ed. A. Listo sai 41 ääntä, M. Tanner 6, Malpas-Hänninen 4, ja edustajat Setälä, Nemanlinna ja S. Muolijoki kukin 1 äänen. Tyhjiä lippuja jätet- tiin 53. Ensimäisen marapuhemiehen maa- lissa lankesimat äänet ensimäisessä äänestyksessä: ed. M. Tanner 80, K. Söderholm 60, A. Listo 42; edusta jat Sminhusmud, Schybergson, Ne- manlinna, Malpas-Hänninen ja S. Muolijoki kukin 1 äänen: tyhjiä jätet- tiin 3. Toisessa äänestyksessä saimat M. Tanner 79, K. Söderholm 57, A. Listo 44 ja S. Muolijoki 2 ään tä, edustajat Nuortema, Nemanlinna ja Malpas-Hänninen kukin 1; tyhjiä jätettiin 1. Kolmannessa äänestykses- sä sai asessori K. Söderholm 93 ään- tä tullen siis ensimäiseksi marapuhe- mieheksi, M. Tanner sai 86, Listo 9, S. Muolijoki ja Malpas Hänninen kumpikin 1; tyhjiä jätettiin 1. Toiseksi marapuhemieheksi malittiin esittelijäsihteeri A. Listo saaden 8.') ääntä. M. Tanner sai 21 ääntä, H. Lilius 7, M. Soininen 2 ja Malpas- Hänninen, Nemanlinna, Pykälä, Sö- derholm ja Kallio kukin 1 äänen; tyh- jiä jätettiin 23. Tämän jälkeen antoilvat puheinies ja marapuhemiehet puhemiesmakuutuk- sensa. Puhemieben paikalle astui senjälkeen malittu puhemies asessori P. E. Smin- husmud lausuen: Armoisat edustajat! Kiitän teitä siitä luottamuksesta, jonka olette minulle osottaneet maalin kaut- ta. Tehtämä, jota marten ylimääräi- set »valtiopäimät on kutsuttu koloon, muodostaa ensilnäisen, mutta ratkaise- man askeleen sen laittoman säännöksen toteuttamiseksi, joka kesällä ilmestyi niinsanotusta yleisivaltakunnallisesta lainsäädännöstä. Suomen kansa luot- taa eduskuntaansa. Se tietää, että eduskunta on tehtämäänsä nähden täyt- ämä melivollisuutensa maatansa koh- aan. Mahdollista on, että kansallem- me koittaa kärsimyksen aika, mutta ansamme on kestämä koman onnen päimät. Se kärsii säilyttääkseen tule mille polmille mitä sille kalltinta on. Sulkeutuen eduskunnan arlvoisaan suosioon ryhdyn minä minulle uskot- tuun tehtämään. Senjälkeen luettiin h a l l i t s i j u l- le tehtälvä ilmotus puheinies- maalista ja hymäksyttiin. Kansliatoimikuntaan ma- Iittiin edustajat E. Erkko, I. Arajär- »vi, O. Tokoi ja S. Muolijoki. Istuntoon eircät mielii olleet saapu neet edustajat Ähmamaara, Auq. Hjelt ja S. Heikkilä. Istunto päättyi klo 12,3.'i päimällä. Täysi-istunto syysk. H» p:nä klo 10 a.-p. Puhetta johti puhemies P. E. ©min- husmud. Keskustelun alaiseksi otettiin ensi mäiseksi puhemiehen juhlallisissa ama- jäisissä »valtaistuinsalissa pidettämä puhe ja käsitelläänkö asia suljetussa istunnossa. Ed. Tokoi (sos.j lausui, että sos.- demokraattinen ryhmä periaatteessa on suljettuja istuntoja »vastaan, mutta kun edellisistä kerroista on käynut sel- »ville toisten puolueiden kanta, niin ehdotti että salaisen istunnon pöytä- kirja mahdollisimman pian julaistai- siin. Istunnossa päätti eduskunta, että puhemiehen puheen tulee rajottua mi-