lustsins tiviMuun S p:nZ k»:o 7Z Klllastltselillkeiiioii klihottiimliieli. i. Kalastuskuntia. On usein huomautettu, että Väsy mättömät ponnistuksemme säilyttää lakiamme ja oikeusjärjestystämme eivät ole kylliksi, maan että kansam me tulisi omistaa enemmän työtä kuin tähän oSti kootakseen taloudelli sia ja henkisiä aarteita että voi- simme huoleti käydä tulemia kohta loita kohden. Tämä huomautus on aiwan pai kallaan, sillä erinomaisen paljon on wielä tekemättä taloudellisen elämäm me eri aloilla, ja ilman vahmaa ja tukemaa pohjaa taloudellisessa suh teessä seisoo yhtä Vähän kansa kuin yksityinen henkilö lujana. Eräs elinkeino, joka woisi tuottaa maallemme moninkertaisesti enemmän tuin tähän asti, jos sitä ei huonost hoidettaisi, muutamin paikoin niinkin suuressa määrin, että kalan häviämi nen ihan sukupuuttoon on siellä pian peljättälviSsä, on luonnon itse meille antama kalastuselinkeinomme. Me olemme makuutettuja siitä, että tarkempi tieto ja oikea käsityi voimassa olemasta kalaStuslainsää dännöStä vuodelta 1902 erinomaisen voimakkaalla Lamalla edistäisi kalaZ tuSelinkeinoamme. Meidän kalastusasetuksemme, maikka ei niitä mielä monessa suhteessa ole somellutettu, omat osoittaneet sisältä wän monta mikaa. Hallituksen aset tama komitea suunnittelee sentähden myös, niinkuin edellisessä artikkelissa mainittiin, parhaillaan tarpeellisia parannuksia. Mutta jo tumallisissa oloissa kestäisi kauan ennenkuin tämän komitean laatima ehdotus tulisi laiksi. Ja siinä asemassa, jossa eduskunta menäläiSten clojen johdoSta tätc nykyä työskentelee, ei moi tietää, mitä tulee tästä tarkastuksesta. Mei dän täytyy sentähden toistaiseksi tur mautua moimaSsa olemaan kalastus lain-säädäntöön. Näistä pääperustuksista oma säännökset kalastuskunnista ja kalas tuShoitoyhdiStyksiStä tärkeimmät. Kun ei kuitenkaan moi ihan helpost moimaSsa olemasta lainsäädännöstä saada selmää käsitystä näistä yhdiS tyksiStä ja semmoinen kuitenkin on tuottama kalastukselle suunnatonta hyötyä tahdomme tässä näistä antaa selmityStä. Maikka kysymyksessä olemassa lainsäädännössä määrätään, että ka lameden jako kyläkuntien mälillä Viipymättä on toimitettama, ei ole tätä kuitenkaan eri syistä erinomaisen monin paikoin mielä saatettu loppuun. Missä tämä toki on tapahtunut, pitää maamittarin siitä heti ilmoitta man kuntakokouksen esimiehelle, jonka tulee miipymättä kutsua kokoon kala meden osakkaat sopimaan, miten ka lastusta siinä on kSytettämä. Ra kennuSkaaren 17 lumun 1 pykälässä säädetään taaS, että yhteisen kalame den osakkaat omat melmolliset keSke nään niin järjestämään kalastuksen siinä, että kalusumun hämittäminen estetään. Kalastuksen järjestämisen päätarkoitus on siis, „että kalasumun hämittäminen estetään, joka tapah tuu siten, ett'ei kalavedestä oteta enempää kaloja kuin semmoisessa määrässä, että kala moi siksi siitä että suku pysyy entisellä kannallansa Kalameden omistojain kyläkunnan kalamedessä pitää sen tähden lain mukaan yhteistä kalamettä järjellisillä perustuksilla hoitaakseen muodostaa yhteys ja tätä kutsutaan laissa ka laStuskunnaksi. Kalastuskunnan jokaisella osak kaalla on osa medeZto, se on kalaS> tuSoikeuS manttaalinsa mukaan Tästä seuraa, että ainoastaan MS olettamuksella, että manttaali kaikille kalameden omistajalle on yhtä suuri osakkailla on sama kalastusoikeus Kuitenkin on kaikkein useimmissa kyläkunnissa osakkaitten manttaalit eri suuruiset. Tässä juuri tulee ka laStuskunnan tarkoin määrätä jokai sen osakkaan kalastusoikeus, se on vahvistaa, kuinka isolla luvulla pyy dyksiä jokaisella osakkaalla kalastus kunnassa on oikeus kalastaa. Jos siis koko manttaalin omistajalla on oikeus yhteisessä kalamedessä käyttää esimerkiksi sata merkkoa, niin on puo len manttaalin omistajalla oikeus käyttää ainoastaan Viittäkymmentä »erkkoa ja kaikkia muita pyydyksiä samassa suhteessa. Laadittaessa ohjeita kalastamisen harjoittamiselle pitää kuitenkin nou dattaa suurta maromaisuutta ja tarkkuutta. Onkin sentähden tar- peellista lukea yhteen koko se mää rä pyydyksiä, jota laadittujen jär- jeStySohjeitten nojalla saa kalamedeS- sä käyttää ja sitten, huomioon otto en kalasumun menestyksen, armoStella, kärsiikö kalamesi siitä, että siinä kalas tetaan ehdotetulla lumulla pyydyksiä ilman, että on pelättämä että kala mesi tulee liiaksi käytetyksi, että kaloja pyydetään liika suuressa mää rässä. Muut kuin kalastajat itse woiwat tuskin armoStella tälli asiaa. Sitä tärkeämpi on, että kalastajat eimät yhtä kertaa, maan useammat kerrat, miettivät, missä määrässä sopii kala- mettä Verottaa, toisin sanoen, kuinka suuri kalastusoikeus on jaettaiva jokaiselle kalameden osakkcalle. Tässä kuitenkin syntyy kysymys, mitenkä käy kaikille manttaalin puut teessa olemille henkilöille, torppareille, mökkiläisille y. m., joilla lain mukaan ei ole oikeutta kalastaa kyläkunnan kalamedessä. Lainmukaisesti Voinee järjestää tämän asian ainoastaan siten, että kalameden osakkaat luomuttamat osan kalastusoikeudestaan semmoisille henkilöille., Minä moin esimerkiksi niistä sa dasta verkosta, joilla minulla on oikeus kalastaa, !uowuttaa niille puo len lumun ja kalastaa itse muilla. Täten en mene yli manttaalilleni myönnetyn korkeimman lumun pyy dyksiä enkä meroita kalamettä korke ammassa määrässä kuin minulla on siihen oikeus. Kalastuskuntain päätarkoitus on siis saada jokaisen yksityisen kalawe> dm omistajan oikeudet tarkoin mää rätyiksi, ja olisi sentähden erittäin suotamaa, että me läheisessä tulevai suudessa saisimme kyläkuntiemme ka lavedet jaetuiksi ja kalastuskuntia muodostetuiksi oikeain laissa määrät, tyjen perustuksien mukaan. Tähän nähden säädetään myös laissa, että, jos kalameden omistajat niSkottelemat perustaa kalastuskun tia, on kuwernöörillä malta kieltää toistaiseksi osakkaita käyttämästä ka> laStuSoikeuttaan muulla tamalla kuin yhteiseksi hyrräksi, ja on tulos joetta. wa manttaalin mukaan. Kuitenkin on kullakin osakkaalla ynnä hänen talonmäellään aina malta siinä har joittaa onkimista ja kaikenlaista muuta koukkukalastusta. Kalastuskunta tarkoittaa siis ka. lastamisen järjestämistä yhteisissä pienemmissä kalamesissä. Kuitenkin sisältyy, niinkuin jo mainittiin, kalas. tuSlainsäädäntöömme vielä toinen laji yhdistyksiä kalastajien mälillä, niin kutsutut kalaStuShoitoyhdistykset. Kun näitten yhdistyksien merkitys mielä tänäpäimänä on sangen epä selvä suurelle osalle yleisöä eivätkä ne sentähden ole Voittaneet sitä tun. nustuSta, mitä ne niin korkeassa määrässä ansaitsemat, selitämme tule- maSsa kirjoituksessa, miten ne perus tetaan, niitten tarkoituksen ja mitä niitten toimien kautta kalastuslain, säädännön hengessä woi kalastuselin keinon hyödyksi aikaan saada. MiZiiM. Huomen kohtalo ratkaistu. K. M. Keisari umh- unstanut ykisumlta- kunMsen laki- ehdotuksen. Pietarin SähkösanomatoimiSto il moittao: Kesäkuun 30 piimänä ou kaikkein korkeimmasti vahvis tettu valtakuuuanneutvoston ja valtaknunanduuman hyväksymä lakiehdotus Suomea koskevien yleisvaltakunnallista laatua olevien lakien ja asetnsten sää tämisjärjestyksestä. W. t. prokuraattori erotettu. Pietari, 4 p:nä heinäk. Oikeus' osaston esittelijäsihteeri, w. t. proku raattori A. F. Charpentier on erotet tu Virastaan. Maaliskuussa tänä Vuonna teki kenraalikumernööri Seyn H. Majes. testilleen esityksen Charpentierin erot. tamiseSta senaatin oikeusosaston esit. telijäsihteerin mirasta. Tätä esitystä seurasi Venäjänkielinen käännös Char pentierin w. t. prokuraattorina senaa tin laittomia päätöksiä Vastaan pa nemista mastalauseiSta. Kenraali- kumernöörin esityksessä painostettiin prokuraattorin osottamaa Vastahakoi suutta niiden kehotusten noudattami sessa, joiden tarkotuksena oli kanteiden nostaminen erinäisiä henkilöitä ja sa nomalehtiä Vastaan. Kenraalikuver- nöörin esitys esitettiin joku päilvä sit ten Hänen Majesteetilleen BaltiSH- portiSsa. Esittely, jossa H. M. Keisari su- waitsi erottaa tohtori Charpentierin, oli kirjallinen ja tapahtui heinäkuun 1 päimänä. Kttmlillllvtmöm mlaim «imtktty. Pietari, kesäk. 4p:nä. Oikeus- ministeriön neumottelema jäsen Val takunnanneuvoston Valtiosihteerin apulainen todellinen waltioneuwos Lips ki on nimitetty Suomen ken raalikuvernöörin ap»laiseksi ja ylen netty salaneumokseksi. L«rltiwwW »Ms» MiS- t>j« «M. Pietari, kesäk. 4 p:nä. Korkeim massa paikassa on suostuttu siihen, että hemoshoidon edistämiseen myön netty määräraha korotetaan 160,000 mkaSta 190,000 mkaan muodessa, jos menosääntöä laadittaessa maltiora- haston tila sen sallii. Korkeimmassa paikassa on wah- Vistettu arm. asetus erinäisistä muu toksista kirkkolakiin. Korkeimmasa paikassa on määrä rahaan käsityötaidon edistämiseksi kansakouluissa myönnetty 20,000 mkn tilapäinen lisäys, joten puheena ole ma määräraha otetaan, joS se Voi ttorahaston tilaan nähden katsotaan mahdolliseksi, m. 1910 menosääntö- ehdotukseen 33,000 mkn armiomäärä- rahana. Suomen asiat ministe rineuvostossa. Ministerineumosto on istunnossaan t. k. 1 p:nä tarkastanut neumostolle lausunnon antamista marten lähete tyt Suomen senaatin alamaiset esityk set: 1) 14 henkilön Vapauttamisesta Menäjän alamaisuudesta Suomessa; 2) 72,032 ml. 80 pennin myöntä misestä waltiowaroista kormaukseksi Valtion hankkimasta maakappaleesta Kuortaneen pitäjässä kansan keuhko tautiparantolan rakentamista marten sinne-, 3) Helsingin laimapäälliklöyhdistyk- selle myönnetyn maltioamun,wuotuis. ten kuoletuSmaksujen suorituksen lyk käämisestä S Vuodeksi; 4) 3,000 mkn myöntämisestä wal- tiomaroiSta vuosittain JymäskylSn oppilaitoksen (?) ylläpitämiseksi; 5) 330,000 mkn suuruisen 5 "o:n valtiolainan myöntämisestä muuta mille Turtolan ja Kolarin maanomis tajillk; 6) oikeuden antamisesta Björibodan tehdaSosakeyhtiölle saada takaisin tul limaksut yhtiön maahantuomasta leh. «teräksestä. MinisterineuvoSton näissä asioissa tekemästä päätöksestä ei sähkösanoma kerro. n. ZiitlikDilll» KausMs- mitlisk» Nuorisoliitoa kesäjuhla Koktmöellö S S. 7. tSio. Ensi kerran olimat Satakunnan kansallismieliset päättäneet lyödä kä> den kätehen, sormet sormien lomahan oman kansalliskesäjuhlan toimeen pa. nemiseksi, kansallisen mielen Virittä, miseksi, kansallisten aatteitten selittä miseksi, kansallisten laulujen kaiutta, miseksi. Satakunnan Kansallismielinen Nuo. risoliitto oli näitten ensimäisten juh. lainsa järjestämisen uskonut Kokemäen Karhulle, Kokemäen kansallismielisille, ja juhhlilla osottautuikin, että koke. mäkiläiset olimat innokkaasti juhlain menestymiseksi hommailleet. Kokemäen Suomalaisen Seuran talon Vieressä olemalle metsän reu nustamalle aukeamalle oli Satakun nan ja Suomen maakunoilla marus. tettu, köynnöksin ja sinimalkoisin li. puin somistettu juhlalava pystytetty Mutta ikävä kyllä, tätä juhlalavaa ja juhlapaikkaa Valmiine iStuimineen ei woiwkaan käyttää, maan oli tyy tyminen Suomalaisen Seuran talon tarjoamiin etuihin. Juhlia ei näet ottanut hymä sää suosiakseen, maan molemmat juhlapäiwät olimat erityi sen sateiset. Tämä Vaikutti sen, et- teimät likimainkaan kaikki, jotka juh lille olimat Valmistautuneet, »voineet saapua, maan täytyi heidän pysyä poissa näiltä mieltäkiinnittämiltä juh lilta. Juhlat aikomat miime perjantai- illalla, jolloin jo oli louluharjotuksia ja jolloin eri ääriltä saapuneelle run saalle juhlayleisölle oli Varattu Suo malaisen Seuran talolla tutustumis tilaisuus hauskoine leikkeineen ja koke- mäkiläisten malmistamme hyvän- makuisine ruokineen ja muine mirvok- keineen. WaSta laumantaina oli Varsinai nen enfimäinen j«hlapSiwä. Tämä päimä piti alotettaman ur heilukilpailuilla, mutta sateisen sään muoksi ei niistä tullutkaan mitään, joten ne päätettiin pitää tänä kesänä myöhemmin. Kello 10:Stä alkain oli aikaa marattu laulu- ja soittokuntain yh- teisharjotuksille. Laulun johtajana toimi Jymäskylän seminaarin musii kin lehtori P. I. Hannikainen ja soi ton johtajana Rauman seminaarin musiikin lehtori A. Törnudd. Suomalaisen Seuran suuri sali oli kertynyt täyteen juhlayleisöä kun ai komat juhlalaulajais-soittajaiset kello 12. Aluksi saatiin kuulla Rauman soitannollisen seuran hymin harjotetun tormisoittokunnan etemäSti esittämän useita soittokappaleita, jotka herätti- mät mieltymystä kuulijoissa. ! Tervehdyspuheen piti kokemäkiläis- ten puolesta opettaja M. Mela. Tämän jälkeen lauloi Kokemäen Karhun sekakuoro tervehdykseksi ur kuri Antti Ketolan johdolla. Sitten astui puhujan paikalle kät tentaputusten terwehtimänä lehtori Wäinö Kimilinna, tehden laajasti selkoa kansallismielisen nuorisoliikkeen johtamista perusaatteista. Kaikkien kuorojen yhteisesti laulet tua Hannikaisen laulut: Käy joukko han, Lauloin ennen ja Kevätlaulu sekä soittokunnan soitettua piti lehtori Kimilinna, maisteri K. N. Ranta karin ollessa estetty juhlaan saapu masta, esitelmän, puhuen kansallis mielisen nuorisoliikkeen toimintatamas. ta ja sisäisestä järjestyksestä. Tämän jälkeen kajahuttimat kuorot yhteisesti laulut: Juhannus, Silloin, pa kesä minulla ja Suomen malta. PäimälliSloman kuluttua oli Su 10 HurStisen konsertti. Meisöä oli juhlahuone täynnä ja suosionosotukset olimat Vilkkaat. Illalla oli Kokemäen ja Porin Kar hujen yhteinen iltama. Soitosta huo lehti Rauman soitannollisen seuran tormisoittokunta. Opettaja K. Kallio piti termehdyspuheen. Puhumaan astui sitten prosessorin rouma Maila Mikkola, jota yleisö suofionosotuksin tervehti. Puhuja esitti suomalaisten heikkouksia ja lai. minlyöntejä sekä puhui makuuttaman lämpimästi niistä welwollisuuksista ja tehtäiviStä, jotka kullekin suoma, laiselle maan ja kansan etujen muoksi kuuluwat. Pitkälliset ihastuksen oso tukset puheen päätyttyä todiStimat, että se oli saanut Vastakaikua kuuli join sydämissä. Laulua iltamassa esittivät Koke- mäen Karhun sekakuoro urkuri A Ketolan johdolla ja Porin Karhun sekakuoro toimittaja I. Tiinuksen joh. dolla. Arvokkaana ohjelma-numerona oli wat Sulo HurStisen miulusfitykset. Mielä oli iltamassa Porin Karhun jäsenten esittämä pukutanssi, jonka jälkeen alkoi hilpeä karkelo. Toi«e« j«hlapäiwä. Aamulla oli suunniteltu käytäväksi Henrikin kappelilla, jossa m. m. ro masti Setälän piti pitää esitelmä, mutta sateen muoksi ei Voitukaan kappelille lähteä. Kello 10 alkoi juh lajumalanpalmelus kirkossa, jossa saarnasi pastori M. Tienari. Puoli-4 i.p. alkoi kansanjuhla, jossa 011 armokas ohjelma. Kun soittokun ta oli alkajaisiksi soitellut, piti juhla, puheen professorin rouma Maila Mikkola kumaten Suomen kansan ti laa nykyhetkellä ja taas toiselta pue. len menneinä aikoina osottaen, kuinka Vähäpätöisiä meidän mastuksemme ja kärsimyksemme omat, kuinka pienet omat uhrauksemme Verrattuina niihin maikeuksiin, kärsimyksiin ja uhrauksiin, joita tämän kansan kestettäminä en nen omat olleet. Puhuja lopetti pa lamaan rukoukseen, että me paljon enemmän kuin nyt rakastaisimme maatamme ja kieltämme, joka on ko ko kansallisen olemuksemme ydin, eitä me mielihymin olisimme valmiit pai. jon suurempiin uhraulsiin kuin nyt, jotta tästä kansasta muodostuisi kor. kea sivistyskansa, jommoisen me soi simme tämän kansan olevan. Mieli lämpeni, kyynelhelmet mälk. kyimät, innostus rintaa paisutti ja sydämestä lähtivät ne Valtavat suc sionosotukset, jotka kauan kaikuivat todistaen kuulijain kiitollisuutta pu> hujaa kohtaan. Opettaja O. Muorio esitti kansal liSmielisen nuorisoliikkeen tarkoitus, perinä sisäisen kasvattamistyön ja toiselta puolen kansallisten harras, tusten edistämisen. Esitelmän piti juhlassa maisteri A Martia teroittaen mieliin tarkotuksen. mukaisen ruumiin- ja terveydenhoi. don Vaatimusten marteenottamisen tarpeellisuutta kasvatuksessa. Mielä puhui lehtori V. Kimilinna lausuen keskushallituksen termehdykset ja terottaen erittäinkin kodissa suori tettavan hyvän kasvatustyön tärke yttä toivoi, että Satakunnassakin yhä sankemmat nuorisoparvet kerään tyisivät kansallisen lipun juurelle työskentelemään kansallismielisessä nuorisoliikkeessä. Laulua esittimät Porin Karhun sekakuoro toimittaja I. Tiinuksen, Kauvatsan sekakuoro urkuri O. Met- solan, Huittisten Karhun sekakuoro opettaja W. Mäinölän ja Kokemäen Karhun sekakuoro urkuri A. Ketolan johdolla. Erittäinkin Kauvatsan seka kuoron hyvä laulu ja kauniit äänet herättämät huomiota ja mieltymystä. Lopuksi lauloimat kaikki kuorot tor- wien säestyksellä Porilaisten marssin. Juhlain päättäjäiSpuheen piti Kan sallismielisen Nuorisoliiton Satakun nan piirin puolesta kultaseppä Isak Saha painostaen sitä, että kansalli silla harrastuksilla tulee olla wahma taloudellinen pohja ja toisaalta että kaikkia taloudellista yrityksiä tulee olla johtamassa kansallinen mieli. MyöS puhuja huomautti siitä suuresta työstä, joka kansallismielisellä nuorisoliikkeellä on raittiustyön saattamisessa sille ta solle, joka sillä oli ennen suurlakkoa. Juhla lopetettiin laulamalla yhtei sesti torvien säestyksellä Maamme laulu. Mielä kohotettiin kolminkertainen eläköön-huuto kansallismieliselle nuo risoliikkeelle ja kansallisille harrastuk sille. Illalla alkoi Kokemäen Suomalai sen Seuran iltama, jossa soittoa esitti Rauman soitannollisen seuran tormi soittokunta johtajansa lehtori A. Törnuddin johdolla. Puheita piti vät opettaja O. Muorio ja tohtori A. M. Manner, joka jälkimäinen puhui tuberkuloosikysymyksestä. Il taman lopuksi oli karkeloa. Satakunnan kansallismielisten ensi- mäiset kesäjuhlat omat täten Vietetyt. Ilma niitä ei suosinut. Mutta siitä huolimatta nousi juhlivain luku san gen suureksi. Toimorikkaan vaiku- tuksen teki huomata varttuneen nuo rison muodostaman juhlimain suuren enemmistön. Se osottaa, että Sata kunnan maakunnan nuoriso oivaltaa kansallismielisen nuorisoliikkeen suuri- arvoisen merkityksen. Nämä nuoret omat silloin myös marttuvat suoma laisuuden asian horjumattomiksi työn tekijöiksi. Juhlakööri, maikka ei erityisen suu ri, lauloi koko onnistuneesti. Pitäköön tämän maakunnan kan sallismielinen nuoriso huolen siitä, että laulajain ja soittajain luku ensi kerralla on kaksinkertainen. Keskuskansakoulu. Sittenkun arkkitehti Usko Nyström nyttemmin on saanut keskuskansa koulun piirustukset ja aineluettelon valmiiksi, kokoontui rakennuskomitea eilen yhdessä arkkitehti Nyströmin kanssa. Komitea päätti hetimiten lähettää piirustukset maistraatin toi mesta vahvistettaviksi. koulun rakennustyö päätettiin tarjota koko naisuudessaan yhdessä urakassa. Urakkatarjoukset ovat ennen syyskuun 1 päivää jätettävät rakennuskomi tealle. Rakennuksen muuraustyö ja koulun saattaminen vesikattoon omat tehtämät ennen marraskuun 1 päi- wää 1911 ja koko rakennuksen tulee olla valmiina heinäkuun keskipaik- keilla 1912. Mahdollisesti tulemat perusmuurien ja aluskerroksen muurit, jotka tehdään petongisto, mielä tänä syksynä tehtäviksi. Urakoitsijalle päätettiin toivomuk sena lausua, että missä tarjousten hinta ja ainesten laatu sen myöntä mät, olisi etupäässä kaupungin omien liikemiesten tarjoukset hyväksyttävät. Samoin olisi myös, mikä i mahdol lista, töihin otettava kaupunkikun taan kuuluvia työmiehiä. Kaupungininsinöörin tehtäväksi annettiin lokaviemärin toimittaminen rakennustontilta Etelä-Puistokadun päässä olemaan lokamiemäriin. Komitean sihteeriksi otettiin raken nusmestari A. Fagerholm. Kaaksmkko. Kaljaasi ollut 2/, tvuoro- kantta tuuliajolla. Miime perjantai-iltana lähti ingöö- läinen kalMsi Onni, kapteeni Laakso, Kuivalahden satamasta täydessä koi- vuhalkolastissa Turkuun. Merelle pääsiyä joutui alus heti silloin val linneen ankaran myrskyn kynsiin. Lauvantai-aamuna kello 10 meni isomasto purjeineen mereen, jota en nen jo etumaston purjeet oli myrsky repinyt. Alus joutui täydellisesti tuuliajolle. Pelastusmenheenkin vei meri. Paitsi kapteenia oli aluksessa vain yksi mies. He pysyttelivät vesilastissa olleessa lzivassaan eilis aamuun, jolloin eräs norjalainen Re posaarelle tuleva höyrylaiva heidät huomasi ajelehtivan noin 3 penik. päässä Säpin majakasta. Laima, jonka väestö ei ymmärtänyt hädässä olevien pyyntöjä, toi t edon Repo saarelle j? pelastuslaina K^rin lähti heti paikalle ja hinasi Onnin Repo saarelle. Kansilastistaan menetti alus noin parikymmentä syltä halkoja. — Pori» kr««»«»makafii»i» hoitaja»tvirkaa« on läänin ku- mernööri ehdottanut nimismies Berndt Färlingiä. — 5kr»«»«>»wo»dit. Ulvilan kihlakunnan kruununvouti F F.Fro- stell, joka on tullut aseietuksi ensi si jalle kruununvoudin virkaan sekä Hel sinkiin et:S Maskuun, pyytää tulla nimitetyksi Maskuun. — Ka«P««gi« het«ä«aat. Huutokaupalla myytiin eilen rahatoi mikamarissa tämän muotinen heinän- teko-oikeus kaupungin varsinaisilta niityiltä ja nousi huutokaupp^summa yhteensä 20,592 markkaan. Miime vuonna tekivät samat huudot 22, mkaa. Tänään myydään Jsonsannun heinämaat. — Takawarikkoo«ottoa war- te» etsittiin eilen täkäläisistä kirjo ja paperikaupoista sosialidemokraattien Kurikka-nimisen pilalehden 13:tta nu meroa. Mainittua lehteä ei löytynyt. Ainoastaan osuuskunta Kehityksen paperikaupassa sitä on ollut myytä vänä, mutta sieltäkin oli lauvantaina puheena oleva numero loppuunmyyty. — Maistraatti määräfi eilen erään 8:nnen kaup. osan talonomis tajan 50 mk sakon uhalla kuukauden kuluessa korjauttamaan tilapäisen ul- kohuonerakennuksensa. Samoin määrättiin kaksi 8:nnen kaup. osan tontinomistajaa kumpai nenkin 50 mkn sakon uhalla kuukau den kuluessa aitaamaan ja tasotta- maan tonttinsa. — A»kara «rhrSky raimosi laumantaina jaZ sen edellisenä yönä. Mi 6 8Nr»W. Assansjotoiunsto Turnchi. Eerikinkatu S. Puh. 4S4, Omistajat: Howioileudenn otano Wäinö Kiwi ja Homioikeuden kanslisti Santeri saarnijoli. EräS proomu menetti Reposaaren matkallaan puolet kansilastistaan. Kaupungin 4:Ssä osassa taittoi tuuli talon n:o 140 palokadulta kaksi vankkaa koivua. Meriselitys jätettiin eilen maistraa tti» ylläkerrotusta merimahingosta. — S»ome» «estaruuSkil- pail«ssa, jotka pidettiin miime lau vantaina ja sunnuntaina MiipuriSso, tuli porilainen A. Manninen Suo men mestariksi 800 ja 1,500 m. juoksussa. Tulokset 800 m. matkalla olivat: I p. A. Manninen Porin Tarmo, 2 min. 2Vio sek. (uusi suomalainen ennätys). II p. L. Pihkala, Helsingin Kisa- meikot 2 min. 5 sek. III p. E. Lehmus, Tampereen Py rintö, 2 min. 6/lg sek. 1500 m. tulokset olimat: A. Manninen 4 min. 16,s sek. H. Kolehmainen 4 min. 16>/w s. A. Laakso 4 min. 21 sek. — Usfia »rhetl«e»«ätykfiä on Miipurin urheilujuhlilla saavu tettu useampia, m. m. seiväshypyssä il. Aaltonen 300-j-320^-620 sm., 400 mtr. juoksussa L. Pihkala 52 sek. ja 5,000 m. juoksussa H. Koleh mainen 15 min. 53 sek. — Merikyltvtzu sai tahtomat taan Reposaarella viime lauvantai na eräs toisellekymmenelle varusta utunut kaupunkilainen kaupustelija- eukko. Hänet veti poliisi laiturille ja muuta mahinkoa ei tullut luin että..hiprakka" katosi. — Tikiö» surmako? Toejoella levisi viime viikon lopulla huhu, joka tiesi kertoa, että eräs henkilö olisi surmannut w. k. 23 p. synnyttämänsä lapsen. Lapsi, joka olisi huhun mu kaan saanut elää 6 päiivää, tulee leikattarvaksi, jolloin asiaan saadaan varmuus. — Pahoinpitely tapahtui eilen eräällä työmaalla PihlavaSsa. Työ mies Blomsterin poskeen lyötiin jol lakin terä-aseella suuri haava. Teko lienee väkijuomain ansiota. — Matkalaukku wietii» eilen illalla Mellinin jälkeläisten pihalta erään maalaisen rattailta. Moro iai saaliikseen koko joukon siinä olleita matkata maroita. — Uimakoulu»» oli eiliseen mennessä ilmoittautunut noin 100 mies- ja saman merran naisoppilaita. — Wede» lämpt, joka lau vantaina ja sunnuntaina laski 15 asteeseen, nousi taas eilen 17:ta. — Sosialidemokraatin juttu ja. Miime lauvantaisessa Sosiali demokraatissa on m. m. seuraava juttu: „Mte>s!yö porvarien kanssa. — OloUautunut mahdottomaksi. Porin sos. dem. kunnallistoimikunnan koko uksessa ilmotti puheenjohtaja sen ko mitean puolesta, joka oli aikaisem min valittu neuvottelemaan yhteisen kansalaiskokouksen toimeenpanemisesta valtiollisen aseman johdosta, että neuvottelut osottkvat yhteistoiminnan olevan mahdottoman suometarlaisten omituisen, Suomen oikeuksista kaup paa hierovan kannan takia. Jlmo- tus ei aiheuttanut toimenpiteitä. Mer kittiin vain pöytäkirjaan vastaisuu dessa nähtäväksi." Juttu nähtävästi tarkottaa jo ke väällä täällä myttyyn mennyttä yh teisen kansalaiskokouksen hanketta, sil lä, tietääksemme, jälkeenpäin ei mis tään sellaisesta ole ollut kysymystä. Tuossa tilaisuudessa esitetty suoma laisen puolueen ajatussuunta hyväk syttiin sittemmin siinä kokouksessa, jo ka Porin Suomalaisen Nuijan toi mesta pidettiin Kansalliskodissa vii me toukokuun 29 p:nä. Hyväksytyt ponnet julkaistiin sittemmin sanoma lehdissä (..Satakunnassa" ne olivat toukok. 31 p:nä). Joka viitsii ottaa vaivakseen hakea tuon numeron ja lukea nuo ponnet, saa ilmeisesti näh dä kuinka Sos. ^>«m. katalaa parja usta käyttäen wäär»'n1ää tosiasioita. Tämä ei muuten ole e.nsi kerta, eikä suinkaan viimeinenkään. Termisiä juhlilta! Jos Harjavallassa viim? kesänä oli kuivaa, niin samaa ei ollut Koke mäen juhlilla. Ei! Useassa suhteessa erosivat nyt vietetyt laulujuhlat vii me kesäisistä. Pääasiallisimmat huo- mioni olivat seuraamat: 1) Juhla- kenttä ja komea laululava oli mo lemmissa: Harjavallassa niitä käy tettiin koska siellä oli kuivaa, Koke mäellä niitä ei käyletty koska siellä ei ollut kuivaa. 2) Mäkeä oli mo lemmissa. Harjavallassa oli vie rasta, kos?c. siellä oli kuiwaa, mutta Kokemäellä tapasi sisko siskonsa. weli veljensä koska siellä ei ollut kuivaa. 3) Harjavallassa oli tulipalo koska siellä oli kuivaa, Kokemäellä ei ollul, koska siellä ei ollut kuiuiaa. 4) Har- lavallassa väsytti, koska siellä oli kuivaa, Kokemäellä ei väsyttänyt, koska fieliä ei ollut kuivaa. 5) Har javallan juhlissa paistoi aurinko jc> siellä oli kuivaa, Kokemäellä ei au rinkoa Mhty, kosla . I. n. e, j. n. e. Kuitattuani näm sään, osanotta jat ja muut tarp «elliset alkuvalmis tukset, siirryn itse asiaan. — Mielä jäi yksi tekijä mainitsematta. Siis: 6) Harjavallassa oli vanhaa väkeä ja^ nuorta väkeä, Kokemäellä taas vähemmän vanhoja mutta enemmän nuoria ja siksi siellä ei ollut kuivaa. Harjoitukset sivuutan sentähden, että olivat harjoituksia ja sentähden, että niisiä on ennen puhuttu — tarpeeksi. Mai nitsen siis aluksi urheilukilpailut. Ne menivät sujuvasti eivätkä ot- taneet suurta aikaa. Ennätyksiä sai vat kaikki (s. o. osanottajat», mutta palkintoja ei kukaan. (Maailman, mestaruus jäi kaikilla oloilla saavut- tamatta, koska juhlilla ei ollut kuivaa Juhlalaulajais soittajaifiSsa minä puolestani viipyisin kauemmin, mutta toimitussihteeri on toista miel tä. Porin poikana ja..Satakunnan" Jussina purasin hammasta ko roum- laises soittajat tlilva lavall. Ja ko he sitt puhalsiva, ni luulettak etei se käynn Esikunnan pääll. — Käve oik- ke. Mnuu mielestän raumlaiseS saa va oll ylppjöt puhaldajittes tälzde. Ja kyll mar vissi ovakki. — Mesi heltyi silmääni kun laulukuorot, s. o. kaikki yhdestä suusta kajaduttivat äänensä. Laulu loi toivoa, laulajat toimia ja toivolla täytettynä nautein kauniista kaiusta. Juhlapuheet, esitelmät ja konsertit jääkööt toisten selostettaviksi. Minä en liiku niillä aloilla, eivätkä ne minun aloillani, jonka tähden mi nä menen jnhlailtamaan. Sen pääsyliput loppuivat puoli matkaan. Sitten myytiin ..kantoja". Kylki kylessä istuttiin ja seisottiin. Kahdentoista tienoissa ruvettiin hyp pyyn. Ujous ja arkailu eimät wai- vanneet edes ensi valssiakaan. Raa kaa moimaa käytettiin, ja se onnelli nen, jolla iitä oli, suoriutui tanssissa joinkuin. Kolmen paikkeille sitä kesti, kiitos Rauma soittajill. Pari kaksinpnhnjaa pyydän puolestani vastaisestikin kut sua kansallismielisten juhlatilaisuuk siin kehittämään ruotsinkielentaitoanso. jotta heidän tuhmuutensa nuppu puh keaisi koreaan kukoistukseen. Henrikin patsaalla ei käynyt sunnuntai-aamulla montaa henkilöä (esitelmätilaisuus siellä oli sateen tähden peruutettu), päivem- mällä sen sijaan kävi useita. Kir kossa oli runsaasti vieraita juhla- saarnaa kuulemassa. Päiwemmällä oltiin sateen suojassa laulaen, leikkien ja seurustellen. Illalla taas sullou duttiin juhlaan. Erittäin pyydän ikuistuttaa sen merkitseväni huomion, että yleisö vaihtui, s. t. s. eri tilai suuksiin, niin täbänkin, saapui uusia ihmisiä. Tämä siksi, että kukin huo maisi kuvitella juhlan suuruutta, jos siellä olisi ollut kuivaa. Juhlassa eri laulukuorot kunnostautuivat. En simäistä palkintoa ei jaettu koSka se ei kuulunut osiaan. Minä tahdon an- taa kaikille 10:n ia kaikkein korkeim man arvolauseen» kiitoksella Varus tettuna. Sitten nähtiin Nummisuv.' tarin (hynä) Esko häissä ja 4 aikaan aamulla erottiin, kun ensin oli ilmoi tettu. että maanantaina (s. o. eilei, > pidetään rääpiäiset. Niissä en ollui, koska tulin jnnaSsa Poriin. Hyvä oli, etteivät kaikki tul leet samalla kertaa. Ahdasta oli kat sokaas sielläkin. Nakkilasta kun läli- dettiin, aivasti joku. Siitä mmdoS- tui uusi termi, joka kuului Thsaistila. Termi tarttui ja seurasi Poriin saakka. Sitten se taukosi, koska täällä oli kuivaa. LaSkeutoa. Juhlan alkaissa sanottiin: tappioin, tappiota, varmaa tappiota ja paljon' Lauvantaina puolenpäivän aikaa,, tappiota, mutta ei paljoa. Illalla tasaan ehkä menee. Illemmalla: tn- sapaino on sivuutettu. Sittemmin loppui kuiskina siitä asiasta ja se o„ hyvä merkki. KnkaS kiittäisi juhlatoimikuntia, airueita majoitus- toimikuntaa ja kansliapäällikköjä, pu hujia, laulajia, osanottajia ja kukas kiittäisi emäntiä, ellen minä, ;oka olen siihen totutettu. Lämmin käden- puristus. lakinnoSto ja kumarrus sii5 kaikille. Jussi. I ,S2Si»Zu!MSSW. väht». ja tnlokatselmukfia pappiS-toirkataloiAa. Asian omaisten virkatalonhaltijain pym,- nöstä ja läänin kuvernöörin määrä yksestä toimitetaan lainmukaiset lähtö jä tulosyynit Hämeenkyrön lappalais- virkatalossa t. k. 19 Kauvatsan kap- palaiSvirkatalossa 2Z p:nä. Tuomio kapitulin asiamiehiksi on määrätty: Hämeenkyröön Miljakkalan kappalai nen A. F. M. Bergius ja Kauvat- salle Huittisten pitäjänapulainen, va- rapastori F. M. Mannelin. — Gotkuisa juttu. Talollinen Juho Kustaa Uotila, Ulvilan pitäjän Friitalan kylästä, haastatti teurastaja Kustaa Strömbergin, Nakkilan pitä jän Lattomeren takamaalta, kihlakun nanoikeuteen v. 1907 helmikuun N» p:nä vastaamaan Uotilan pahoinpi telyä koskevassa asiassa. Kihlakun- nanoikeus antoi asiassa päätöksen, jossa se katsoi, että Strömberg ei ol- lut syyllinen pahoinpitelyyn, mutta asian laatuun nähden kuittasi kulun git asiallisten kesken. Tähän päätök- seen ilmoitti Uotila heti tyytymättö myytensä ja saatuaan kihlakunnan oikeuden päätöksen, joka myöskin