^lÄUvsntsina mari^slkuun 5 p:nZ Enncn ja nyt. III. Ääriwiiwoja maitokaloudes kehityksestä Lä»si Luomessa. Länsi-SuomeSsa ja marsinkin Sa takunnassa alkoi meijeriinkö — hols- teinilaineit --- myödemmm kuin Ete lä-Koalassa. Tämä tuli esiin erit täin selmästi Suomen yleisessä m an- mi<jelysnäyttelyi!iä Mastialassa 1857, jollon mnpmilaiset herättimät eri ty Siä huomiota kumotessaan me^je- reitään ja näistä saamultamiaan lu- loja. Pietarin läheisyys oli tulten kin sangen suuri tekjä, meijereiden moi kun saatiin siellä helposti kau paksi ja tuon kaupungin maikutus ei ulottunut tänne meidän seuduillemme. Mutta jo 1860-lumulla ollaan tääl läkin täydessä touhussa perustaa holsteinilalsta meijereitä, joista ensi- mä nen lienee W urulan meijeri Ha likossa. Porn seudulle tuli tämä uusi moinmalmisiustapa siten, että muu tamat maanmiljelijät — niiden jou kossa Kokemäen kartanon omistajo E. vzn K n orrin g, Anolan herra A. Järnefelt ja Lemeper n pai, ruuna C. I. Lönnegren — kut suimat nnhin aikoihin erään Hein- nimisen perheen Holsteinista paikkc- kunnalle, fiien tehdäkseea mahdolli seksi tuon uuden menettelytaman käy täntöön somittamisen tiloillaan. Hei nin eukko hoiti ma dan ja malmisi main, kun taos Hein i se ruokki led mät ja malmisteli maitoastioiti. Tä män perheen tuli olla muost kerral laan kussakin talossa ja opettaa ta ton mäki uusiin tapoihin. Dlempän mainittuihin kartanoihin rakennettiin kin suuret, kellomaiset maitohuo neet, jo den lattia oli maanpinnan alapuolella ja kaita yleensä holmattu. Kerrotaan muute a, että mainille- mamme Hein-perhe kasmatti seud l lemme monta taitamaa woin malmia tajaa, jotka taaS muorostaan lewitr> mät taitoaan suurimpiin talonpoikai taloidin. Eräskin näiltä oppineina hoiti yksin parisenkr>mmen'ä muotto kartanon mejeriä, maikka Holstein - lainen tapa oli j i siirynyt !o sen jo paremman tiel'ä Ja jo siellä 1860 kumulla tamataankin Linst-Suomen suurimmissa kartanoissa useamoic näiiä hgls!e!n'liisi, meij^rei ä, kuen Muojoen ja Laukon kartanois'a o> kaisemmin mainittujen liiäksi. Na den me^jereidei moi oli hywä'<ä mii neessa. Sitä todistaa m. m. se, etiä „M i"NW'ljely?- ja maamie^teolliiuus tuot e den" näyttelossä Mosknmassc sv'syllä 1864, josia näytie'y^'ä o>i S mmestokm yhdeksän os^n^'tc>ja , niiden joukMa Leineperin ja A nokan kartanot, suomalainen moi sahuri hyvin huomatun aseman ja myytiin heti tinkimättä. Miten m°haq me!jer!wo'ta se''' tään naikin a koihin Länsi-Suomesi malmistettiin, moi väältää seuraa- masta kauvva-kumauksest". Kan Hakos'en meijeri I nakka- las a — siis H'.m?eslä, verastetdin W. 1862, oli tarkoitu'sena myydä siellä talmela malmstevama wo P'e'ariin. Tätä morien liittoutui Ha k ,'sten k rk-^non omistaja, n av,berr Bo'ie, Liimahan kortavon om's'ojan kanssa W'iourin pitäjässä. Täm^ läh->ti Hakoisiin erään Miipurin seudun torpvarin, jonka kanssa teh tiin sopimus säännöllilesiä moin miennistä P ekarnn sinä w icdei a > kana, jollo'n la-mali'e oli sesau' fi^sa. Lmdittiin aikataulu, jmko mukaan banen määräitvnä päimänö joka kolmas nmkko oli ol ama H ^ laisissa. Viipurin ja Hzka sl?n mä liä on linnuntietä ncin 225 km,, Miipiiri^ta Pietariin taas IM tm, E 'simäikenä muonnr kuljetti hä ainoastaan H okaisten m^w, mu!t mViitellen alkoimat muutkn holiie- nila>set meijerit käyttää hänen pai- Pyrin kirje. 37. Hslstngmsanom^l nsten j ^pääsky^ten" keskinäinen k-?mp pailu. — Muotiiu tullut „siwiiU amioliitto". — Terivetulca Suo malaisen puolueen juhliin Po riin t. k. 12 ja 13 p:nä. Nuorsuomalaisessa puolueessa on. niinkuin tiedetään, pitkän aikaa koksi suuntaa liisiellyt ylimallasto. Toine», Helstngki Sanomaia ja sea hengen, heimolaisten kannattcma on kocttaru ylläpitää puolueessa jonkunlaista kar- s^.ll'sta leimaa, samalla kuin se ma - tioll sien oikeulsi mme puolustimisesia, nimenomaan juuri wiime mursina, on pyrkinyt hillittyyn ja järkiperäi seen esiintymiseen. Tmnen, „Suoma- laisen K nsan" jz sen ynuär te ke- räänty-e den herran, n. s. päisky5- ten, ed -smma suunta on sen sii -rn täydellisesti hyljZn yt suomalaisuu den a^an, ajaen k-nkissa ky<y>riy'sisjö ruoisinmielisillemme ed-ills a tc>ntc!f> sekä om:6t>-en wa!ti-iliiseSs^> t5.i^telrS. samme vl iöpä simmän suurkogaalisen herigen ja menettelytaman. Timo kahden suunnan ja ryhmän kamp. pailu mallasm on luinnoll se»t>tin tuntunut m orsuomalaisen puolueen toiminnassa. Puolueen horju maisuus, melustaon, kunnes hän miimein sai kokonaisen pienen moinmient'liikkeen hoidettamokieen. Kuorma alkoi kul kunsa MiurilaSta ja otti matkalla m^in Joensuun kartanosta HilikoSsa, Koskelta, MustialaSta, Saaresta ja I,k,otsista. Toinen kuorma lähti Laukoja ja piti huolta Honkalan ja Naut ijärmsn kartanoiden — molem mat Urjalassa — moinmiennislä. Kolmas oikoi taos mattansa Myy- ris ä Uudellamaalla ja sen tuli otcca K rkniemen ja Maanilan kartanoiden woit. Neljäs kuorma lähti Koke mäen kartanosta, johon Seinäjo elta — Östermyyrän kartanosta — Aaolasta, Lemeperiscä, Sääristä y, m. kortanoisti o!» lähetetty moita -nääräajottain Pietarin mie:Swäkst. Kuivaamaa on tässä se, että miipuri laiset talonpojit koko ojin hoitimct rämän Menäiälle kulkeman moikaup pamme, Länsi-Suomen miehislä kun ei siihen ollut. Kaiken näin Suo mesta kertyneen moin myi P.etarissa eräs G. A. Sohlma n. Woin ?innat olimat olossa alhaiset. Ni npä maksettiin HaknSten moista m. 1862 a noaStaan 12--13 ruplaa puudalta (lk kg ). Rahan muutoksen jälkeen nousimat hinnat nopeasti muosi muo- delta, nousten aina 20 raplaan saakka. Nämä mai-valoiset P eturin maikat loppuimat kuitenkin 1870, jolloin rautatie Rnh-mZeltä P.etariiv walmistai. Holsteinilaiset meijerit suurine Des ritoonin mateineen ja muine kalUwe laitoksineen eimät sopineet pikkumil- lelijöille, eipä edes keskikokoisille ta liillekaan. 3!äin ollen taposikin eräs to nen järjestelmä maassamme er«t- täin suotuisan maaperän. Tämä tapa, jota alkuunpanijansa mukaan ku suttiin ..GuSsanderin tannksi", pe rusiui siihen, että mrrritlain korkeaa lämpömäärää — 16-24° C — käyt iämöllä p.dettiin maito helposti juok emona ja siten helpotettiin raSma oallosien nousua maidon pinnclle; maito tuli olemaan ainoastaan mä» ?än mkai ilman ma:ku uksen olai sena, joten ilmassa löytyivät käym s nneet eimät ehitneel sirä sanota vastl mahingoittamaan. Tätä topaa - joka muuten muistuttaa edellisessä k rjoituksessa mainitsemamme prof P. A. G^ddin mu siiia 1751 -1753 äyttämää menettelytapaa käytiäess :acot'.in ainoastaan lämmietiäma ja helposti tuuletettama, kuima ja -valoisa husne. Maito siimilöittiin 4.5 cin. paksuiseen kerrok>een tina cu»ta pellisiä leh y hm suorakai een muotoisiin py.tyihin, joiden pohjassa ili omituinen tappihina, josta kuo rittu maito krmzn kohottua lasket c >n pois, joten kerma jäi pyttyyn. Pqtyt aseteltiin rimechin tamallisille ouupöydille ja niiden alle pantiin riut xeltinen kouru, siten, eitä ku>> rappihana omattiin, juokst tuocittu- maito neljästä pyiystä samaan kou- r^un jc, si-rä sammun. Kerma kohon ao^n 18—20 tunnissa, jotm ei aSit- oi a enemlää kuin t>!aak»an taraiittu mn yl^den muorokauden maidolle >?un meiiellelytupa muati k^rkeun l im.S-näärä?, jeurast fivä itseSiäav, e^ä p. h autta oli mnä huolellisem min noudLteltama, sekä että matto- tjmacisia oli aina ruitiS llma. T-- v in mir-opuolla t^aS oli, eitä mailv .luht^udesra ji tl.hyis.ä termoltu- misajasta huoilmatta helposti hap- ^>i i merraitain korkean lämmön vuoksi, se'ä että matalat pytyt pyr- >wäc ottomaan paljoa tilua. Tämä Gissanderin tapa lemisi laaja'» m lasiamme, erniäinkin pienikarjalsiin r loidin. S^tukunnaSjakiN oli se n>lkc,»jen yleinen. M^tta sekä bo steinilaiset, eitä Gus- a'der!N meiiertt sumat si r.y^ kcch Sen uuden tul k'aan tiellä. N m i d-t nienetie yt viimat: kylmä- m? sitapa ja Sw.!rtz n jäätapa. Ed ll nen oli kotoisiin Am> rikalta ja l^ans! no^e^sti maussamme, mars!-!- "n Su'a"i'nnassz, joSsa wi'ä w, 1877 useissa tilonsa o<stt>in «yl-nä- lv^sttapu' iäntän-öän ja mielä 1887 c; le a nettiin erääseen taloon Mouhi- epämäiräi'yyS ja epäjohdo mukaisuus °>i7.s>.ll!siin h^rcasiuksiin ja mUtioll'- 'e-, t-,>is!elumme me-iettelyiapochm nähden o.oc-t!ä?tz o'o"uksi!?a. Kumpi suunta on kulloinkin ollut woim7.5kaampi, ei o?e ouut oina ftl- lvää. A eensä kummiakin nöykSa>ät ..v^äskysct" puolvccSsa olleen wää räävimmässä osem^ssa. Siitä !od«--- c itiena on oll-it sen yhleinen ksiinty mi^en ruotstnmiel s en kanssa iun^al tisi sa maaleissa ja myöskin rral.iol lisissä kaikissa sellaisissa maalipi reissä, joi?sa ruoisinm el sillä ei ole ollut om^a maal liittoa. Täs^ä..pääskysten" malta-asemaSta akotiiksena on myöskin se seikka, että n!or»iomalaiset M2»leutule'udet suu r>mma'si osaksi a^iteellsesti kulkrm t „S om«laisen Kansan" jälkä. N- m ll-sesti ne kerskuivat o'emansa mor siinneen nuorsu-malaisuuden, entisen oäimälebl läisvyden, tulkkeja ja puhu mat Helfingn Smomista, niinkuin puolueen pää-äänenkannattajasta c - nikl", muita sen mukana ne e w5t kulj? tärkeinä helkirä, maan puo'us- ieleivat ..Euomalaisen Kansan" kan taa. Simullinen on monas'i j;uim u t immö Siä asiain ijlaa ihmeltelemä^n W>.me kemäänä ji länä sy'syNt! hi^l^n Nl°y ti, nu-kuin helsi^ginsa» o mal^.ise pä sisiwät puolueensa mää riä-vään asema n. Ään-nkK-inaiia- jiszaan he lukimat sa^gm ankaraa järivellä pieni, tarkoituksen mukainen maitohuone lähteen päälle, jossa maito kesällä jähdyiettiin, upottamalla tmdat maitosaamit lähteeseen, ker man nostamiseksi. Tämä taoa kui tenkin kehittyi täydellisemmäksi mai nitun jäätämän,oikecmmin jääm e si- tamon kautta, jonka ruotsalainen maanmiljelijä I. G. Smartz ol, sommitellut ja huomataan fiinä seu raamat ominaisuudet: Kuor.ttama maito laodettiia heti lyssettyä noin 60 cm. korkuisiin peltisaameihin, jotka sitten upotctttin milt'ei laitojion myö en meteen, joka oli liki toistaan sullotuilla lääpalaNlla jäähdytet.y korkeintaan -s- 4 ° C mutta mieluim min 1" C ja lisäämcllä Mä pi dettiin aina siinä lämmössä. M-ilo jähtyi pian 4—1° Ci'ciudta ja ker man kohoaminen tapahtui merraltain nopeasti, jonka jälkeen se kuorimi-, kauhalla kuor tkin. Tämän taman tärkeimmät edut olimat siinä, että kerma nousi paljoa nopeammin jo tarkempaan kuin manhemmiSsa ta- maissa, sekä että alhainen lämrö esti maidon kemialliset muutokset, joita bakteerit y. m. sienikasmit saa- mat aikaan. Kerma ja moi tulim it kestämämmäkst ja maukkaammaksi, kmn manhemp!a tapoja käyttäessä. Järjestelmä tarjosi siiäpoitsi tilm- uuden malmista» moita säännöll - iek-ti ja palzon, jonka ohessa moi päimittäin ja ympori muod n tuli jok- seenkm samanlciSlo. Nämä — kiel tämä tä erinomaiset ominaisuudet — ma kuttimat sen, että tämä tapa syr jäytti kaikki muut järjestelmät niissä Europan ja Amerikan osissa, joissa jään saanti oli helppoa. Suomesia tuli topa aiman yleiseksi, ollen mie- läkin paikka pa koin käytännössä, joskaan ei aiman puustaPillisesti. Samaan aikaan kuin jäätapa oli meillä käynyt yleiseksi, tunkeutui maa han n. k. tanskalainen moin- malmistus, joka oli kehittynyt hslstenilaiiesta tamzsta ja josta oi- keosiaan alkaa moinwalmiS!uksen jär kiperäisesti harjoitetun ammain luonne. Tulihan tämän tawan mu kana käytäntöön painot, mitat ja lämpömittarit sekä perusteelli et las- kemiKtamat, puh auS sekä tä?mä^i- syyS! erinäisten töitten toimituksessa. M-aSiamme kauttaaltaan malmiS- tet i n länä aikana pääasiull s<sti n. k. hapanmoito. Hapan c-raom, ja maku saatiin siten, että kermaan pantua tarpe ll nen möärä hapanta kirnupiimää; k>rma lämmuetuin sit ten mm korkeaan lämpöasteeseen, että happaneminen käw» tasmsem ja jokseenkin hitaasti. Ii lähetettiin moi suurissa kartioina si'sa tynny reissä Pietariin. Muta GiiSsnde- rm taman tultua maahan vpitivn meilläkin talonpojissa m lnstomaan imelää iro.ta, jot - tanSkcilaiselkm malmistmat siellä jo 1870-luioulla I^> opetliival sen wc.lmis am sta Tc-ns- ka»sa käyneille suomalaisille. Jmtaman kc.y!än!öö.i ottaminen mmkutti elpymisen koko maamme moin- malmistvksesjo; moinmienti ivilsastui >a koto.nen käyttö k.swoi. Eina'k.'- iuula, io.ka alussa nnllitsimat mc- nin pa.k,.in macsjamme, haihtuim t oi^n, ja mei er.mo:n tasainen j. !zy^ä laatu maikmti, eitä sen kau paksi saanti käwt helpommaksi. Siellä 1870'luwulla alettiin Suo messa malmista? myöskin n. k. p a- c»isin m oito, jolla ei kuitenkaan -^le m tää.i te'em »lä Ranskan pä> - kuupungin Parisin kanSsa. Tätä moita roolmiSiettiin siten, et!ä kerma lammi et! i i hiljaa k^ko ojan ham m>ntZmä!!ä, kiehumaun meteen pis- teiys ä »Siiassa aina 85 -9) ahtee seen (5' ciu5ta ja keli s?n jälkeen olste.t»n aSt-a taas jääkyl-nään me reen. TZmä ienvpu oli ie!?täwä h t> k.ivr>m -e' jälkeen. K r u:eSs« en-, ei- w'kokkare d-?> muod S um sta kaa dettiin knli^ää mettä kirnuun noin 30 ^ kcrmam?c!ri'tä. Sitten noS- iett i^ moi jouhili^lillä kirnusta ja wa maiti n t. u'olossa. Tämän jäl- sai se se:soa piri tuntia jäälaa- ikoSsa, jonka jälkeen se taas mai- lakia ..pcäskyfille". Miatimatoo Joonaan «mereen" heittämistäkin. Ja kun luos.a manh ^sta herr s o ->iwät !äten sacn-et er a, erkorsi hel- singins romalainen eduskurtorydmö eduskunnan syksyllä ko'oon'uess.i ,,'ää^ysi^ ä" omaksi ed.isiunt-.rrh- Miksi. M elakin selmemmältä näytti hel- nsanomalai?ten moitollis. u^ reljä lviikkoa siiten, jolloin t h ori Z. C - s ren H-Isirg n Sanomissa j^l oisi kirjoitukse?', jossa hän ehdotti kapsa! listi kokoomusta: suoinerm el Sten, nui rsuomal iisten ja maalaisliittolais ten yhteistoimintaa ensi maole ssc». E^dotuS nosti ruotsinmieliset ja »Suomalaisen Kansan" leirin anka rasti solojilclle. Mitä tämän jälkeen kul Ssim takana oikein l e-ike t^p- hiunut, sitä en tiedä. Mutia etlä jotain on tapahtunut ia ei ä belsinginsanomcilaiset oi» t liian köykäisiksi punnilul, siitä on y'i>erä tod stuk'ena miimemainitlujen p>räy- tyminen kansallisen kokoomuksen kan nalta. Itse t-cht> ri Castren on l e- menrcllyt ehdotustaan jälkeenpäin, sanoen sen pääasiassa tarkoittaneen m -odost ia osoluS m liiollisen malta- rintamme yhdenmukaisin desta. Ztuor- suomalaiset maoseuti^lebdet omat mii- m.' mukk- i^a p< uhanneet suu« iäv- deltä, e >ä m tään kokoomusta muull k>in „laillisuuS"vsian pohjalla ei moi tulla kysymykseen. Lopuksi esiin- mattiin ja sai taaskin olla muutamia tunteja jäälaaukoSsa. Kolmas mai- maus oli perusteellisin, jonka Meen se pakattiin sitlen säännöllisiin paket teihin. Moissa, joka suolaamattc- mana tuli nauttijainsa käsiin, ol> mantelimainen, imelähkö ja moima- kas, suloisenrasmainen maku, josta menäläilet erityisesti p tämät. Kaikki tässä edellä kerrotut kuori- mistamat maalimat paljon oikaa, kun maidon piti tuntikausia seiska kermottumassa. Tämä synnytti taos hankaluvksia siellä missä tahdottiin hiukankin runsaammassa määrässä malmistaa moita. Sitäpaitsi jäi n5issä kuorimistamoissa kuorittuun maitcon liian paljon rasmaa, joko taaS aiheutti taloud ellisen tappion. Mutta juuri kun sen ojan meijeri, mehet maimosimot päitään sooda asiat yhä mukamommiksi tuli pelas- tus, joka teki täydelleen mullistuksen koko maitotaloudessa. Wallankuniouk'.ei sai aikaan sepa raattori. Juho T-nen. Mi! NliM. — Hä«ee» lääuiu !u«er- »KKri» wirka. Kc>rkeimpaan paik kaan on tehty esitys senaatin siiviili- toimituskunnan esitt l jänhterin Ar- th r Br feliin määräämisestä toistai seksi hoitamaan Hämeen läänin ku- mernöörin mtrkaa. — Pai«oafiamiehet. Senaatti on eilen hqmaksynyt painoylihallituk sen esityksen painoosiamieSlen asetta- misesta ja palkkaom sesta. — T«omi G»gla«»i» sa«o- «alehdtSsä. „Times" lehdelle il- moitetnan Pietarista, että lokakuulai- sei eimär odota uusia Surmen sorta misia tarkoittamia lakiehdotuksia duu maan, koska halli sij i on asettunut nätä mastustanMe kannalle. ..N-rkshire Obleiver" sisältää in nostuneen kirjoituksen prof, Mtstl-aken äsken Timesisiä jul°ms:un Suomea koskeneen k-rjeen johdospa. — H. S, — K»!wer«ööri v->u Troil kehoir»tse« otta» «tr kaero. Ä U:a kuulenan mukaon on W ipur.n läänin kuivernöörl von Trnl'a yksityistä tietä kovitettu jät tämään mirkaerohakemus, jocsa tasa uksessa hän tulisi saamaan eläk°een. Vapaaherra vm Troil lieree kuiten kin antanut ymmärtää, eträ hän ei aiio tähän suostua, maan tu'eepy y- mään p> ikallaan niin kauan kun dän nautin Hänen Majesteeitinsa luotta musta, jota hän el Urdä millään tr- moin hakanneensa. — Taksalaiste» lehtie» maa- ha«t«vutir>elto. Senaaiissa esi- telliin keskimiilkona p-inoyli-z^ll luk ien cikc-isemmn mainitut kirjelmät, io ka kaSkemc-t Berlin-r T'g>blattin, Fr n sur er .',e >.u' g n, Vormär sin ja W hre I cob n m il hantuoiitikiel oo, ftka saman yl h allituksen kirjelmä tul- l h?lli!uksen, mainitun tuontikiellon takia punoy'ihalli'ukielle tekemän esi tyksen jchdoSta. Sena tin päätöitä nsiaSsa ei ole me'ä sanomalehdille ilmoitettl?, koSka päätös on tarkista maton. — Waasa» poliisimestari» «irka. Kenraalikumeanöön on ni- mitiäny^ Maasan polt sim-Slariksi 141:n M shc> st n j^lkaiväkirykmentin luutnantin A bert M lmg'en'n, j^ka on O^.lun läänin entisen kumernöörin M iln grenin po ka. Mtllins Food 0ii iniailmarikuulu, lääkärien lämpimästi suofute::,a w h>vi>Zlaw i ran'illto aine ia sair-i lle h- nkUö lae, Myydään avreeleiZsa ja rohdo-kauoo>Ssa, toi kelsing'nss!ro nzlaisten pää, pro fessori E, N. Sttälä ja äskct^ä n, muiStoals^i i miime sunnuntaina, ju listi, eNä HZnea m e e»tcän nykyinen detk: ei r?ocd! y'z!ym?ttä erilyi'esti luomalaisurd.n autieen pohjalle — siis päinml^sto n kuin ttchicri Ca- 'iren aluksi esitti. Merk nnee >ä'sä suhteessa jotain sekin, että kaikki huo- m .tuimmat helsi' g ns nomalaiiet joh toni edet, niinkuin pr f s orit E, Setä ä ja K. I, S äh berg sekä se- naat'ori H. Lilius om,t nuorsuoma laisen puolueen edustajaehdokkuudesta kieltäytyneet. T diStuksia ..vääskys- ten" maikutuSmcllan mahtam-udesta nuorsuomalaisen pvolueen kiskuudeSsa omat tarjonneet myös, esimerkiksi, Jy väskylän oikeusneumosmiehenmaa- li ja Kuopion läntisen maalipiirin nuorsuomalaisen puolueen pnrito mi» kunta. Jywäski>läSsä asetti nuorsucmuloi- nen yhdistys oi?eusneuwosmie»maa- Wsz oman chdokkaan, mutta puo> lueen äänenkannattaja, KeSki-Suomi ei h tuistakaan puhunut tvon ehdok- k. an puolata. Sen sijaan salli se ka^keulaisiss > lähe ety^ssä k-rjoituksissa puhua ruotsinmielisten ehdokkaan hy- mäksi jmaol päimänä se j-listi mii- memainitun rnorsvomaluisten toiseksi ehdokkus ksi ju sellaiseksi, j^lla on puo lueen kesluude sa s urempi kannotus kuin ruorsnomalasni yhdistyksen asettamalla ehdokkaalla. kM Z s. »mii. Waalipiirimme keskus lautakunta. Eilen tapahtuneessa esittelyssä mää räsi senaatti kaikkien maalipiirien keskuslautakuntain puheenjohtajat, jä senet ja mirajäsenet. Turun ja Po rin läänin pohjaisen maalipiir n kes. kuslautakunnan puheenjohtajaksi mtä- räst senaatti maratuomari Lour' Pzalaken Turusta, jäseniksi maan miljelijä Taame Junnilan ja mar- maanmittari K. A. Saarisen Tyr- määltä sekä morajäleneksi opettaja Werner Mäinölän Huittisista. Vaaliluetteloja tar kastamaan? Ensi tammikuun 2 ja 3 pnä toi mitetta mia eduskuntamaaleja marten lacditut maaliluettelot Porin kaikista äänestysalueissa omat tästä päirvästä t. k. 14 päimän iltaan asti klo 12—3 päimällä sekä klo 6—8 i p. yleisön torkastettamikst esille pantuina seu raamissa paikoissa: 1:sen äänestysalueen »vaaliluettelo (l.nen, 2:nen ja 7.mäs kaupunginosa, Setkun saha, Raatimiehen luoto ja Kuninkaan pellol), Raatihuoneen mah- limeStarin luona; 2:len äänestysalueen maaliluettelo (3:mas ja 4:jäS kaupunginosat, Karja ranta, kaupungin pellot, Dsalttiteh- das, Haka- ja Keskiri hst sekä Rauta tiealue)^ Uudea kansakoulun mahti- mestarin luona; 3:nnen äänestysalueen maaliluet- telo (5:deS kaupurginosa), Polusikc» marisso; 4.nnen äänestysalueen maaliluet- telo (6 des kaupunginosa, Tiilitehdas, Meisämartij-.n asunto, Kaakelit» hdaS, Timmila, Uiasoori, Kunnansairaala la Maimaiskartanc), 6:nnen osanpo- liisikamariSso; ö:nnen äänestysalueen maaliluek- telo (8lsas kaupunginosa sekä muvt pohjoispuolella j >kea olemat ali-ee), S> fi gartenin kansakoulun mahtimes- 'arin luono; ia 6:nn?n äänestysalueen vaaliluet 'el > (R'pr>saari kaikkine siih'n kuuli- mine luatoineen), Rexasaaren poliisi- k^nttvriss,^. Pi äkcöi nyt jokainen sucmenm e» linen muisti?scai sen, että 14 p:n jälkeen ei enää ole tilai u -dkssa näke mään Vaaliluetteloja, jonka muoksi on siis k-.nkm sitä enner viettoina selmille löytyykö om,i nimi maali- luetelossa. Porin kaupungin tilapäiset lainat. Rah i-assain wa'iokiln!a ilmo lii kaupung ^maltuusto i wi me torstai sessa l'-t!'NnoSia ka^purg^z oleiv^n nykyään 542(X)0mk tila.öi^ä lci^a- m lk. ja Ta?tä summaata cn ruo sa la seLe yh eiSk ululle 87 000 mk 6 °/y roumaSmäei yhdistykselle 10,000 mk 6 '/g, mcmha nkolioyi.d'Slykse^e 3M0 mk K " o, kansankirjaStorad^Siotie 100 000 mk 5 °/<> N')di)Spankit!e 75 000 mk 6'/> °/g. K^ns Lllispankllle 20t> 0> 0 mk 6'/.. °/o> kauppahollirahast^lle 65 000 mk 5 " g korolla. Zta den UlopäiSten l inojen maksa misia ja keskuskansakoulua marten «lmaitii raha-asiainwalif>kunta tcr- mvtam^n yhteensä 792 000 mk. Mu.ta k-z.i nykyisinä kireinä rvho- aikc'ina kavpunk! ei moi scada edul lis a l^inoa, ehdottimat raha-asain» n'a?iekunta ja rahatoimikamari rh- de s-a, että maltuusto päättäisi Suo mea kaupunki- ja maalaiskuntien kes- ?>aS!ainarah>iSloqhtiöltä ottaa 5t0^000 mkn suuruisen lainan 5'/z krr^'! a ja lainaa nostettaessa osakeyhtiölle 'ankeamolla 3V^> "/« pääoman alen- nuk!ella, kdellytyk;cllä, että laina moi- Kuopiolaiset taas osottimat „pääs- kys"-heiigen maktawu»,tta krskuud-s- saan määrääni' ll: ilman mu ta mut kia, et>ä helsing »sanomalaisten ja ..pääskysien" cdilSkunioryhmäin cn m >Sta:seSti pysyttä-vä yhdessä ja ju- listam^lla myö'lin ..Suomclnsen Kansan" nuorsuomalaisen puolueen p Z ä-ä S n e n k a n n a t t o j c- k si. Tämmö.set kouraantuntumat ruot sinmielisten suosimisen merkit mar sinkin näin maalien edellä omat her mostuttaneet Helsingin Sanomia ja saattaneet sen hiukan antamaan koti- kuria niille, jotka näin kömpelös i palj -st'mut nuorsuomalaisen puolueen kesku deSsi elämän rvo sinmie.iSten ja ruotsalaisuuden rakkauden. Omasta puolestani uskon, että tästä ..germaanien" suosimisesta nuor- suomalnset tänäkin sy'synä omot en tä.--!! w elä mon a uutia jz näkymää tvdi^tusta. P 'lkkiott^ eimät ruotsinmieliset aio jättää nu'rluomolaisten puolelta osak seen saamaa suosiot-?. Paitsi muira mahdollisia m hemmän näkymiä etuja, lup^a Nqa PreSse.i jc> nu^rsuoma- laisille ensi maaleissa ruotsinmielisten äänet kaikissa niissä maalipiireiksö, joissa miimemainitut eimät lruvd.iSta omaa M !aliliit'oz. Niin, että suloisessa ..vhteydeSsä" h l'inginsanomalmse^, ..pääskyiet" ja ruotsinmieliset taaskin ensi muale.ssa ä ineStämät. daan siirtää 10 muoden kuluttua sekä että kuoletusaika on 40 muotta ja Vuotuinen korko ja kuoletus korkein taan 31,043 mk 40 p. Maltuusmiehet hymäksyimät ehdo tuksen. Pitempiaikaisen lainan otta- miseen on maltuusto jo aikaisemmin saanut senaatilta luman. — Sxomalaiste» ryhmie» yhteiStot«i»ta e»fi wolt««S- «ieswaali»sa. Suomalaisen Nui- j n kokouksessa miime torstaina luet- iin Nuijan ja nuorsuomalaisten keskuudessa ensi waltuusmieswaalio «arten neumottelemaan mol tun ma- liokunnan ehdotus suomalaisten ryh mien yhteistoiminnasta. Maliokunta oli yksimielisesti päättänyt ehdottaa ybieisioimintaa si:en, että suomalai nen puolue saisi ehdokas! ston 10:s ä «valtuus niespaikasta täyttää 6 ja nuorsuomalaiset 4. Tämän ehdotuk sen Nutia myöskin yksimielisesi hy- mäksyi. Ehdokkaiden oseltominen päätettiin toimittaa ensi tiistai-illan kokouksessa. — SuvMalaise» Z?«ija» ar pajaiStooittojs otetaan mastaan Kansulliskodissa ensi keskirviikkona ja torstaina kello 10 a .p. 6 i.p. Nyt on mielä moittojen kerääjillä aikaa Viimeistelemään työtään ja käymäön jiyk-mpäinkin luona taimutiamcsia heidät anteliaaksi. — Taidenäyttely omitaan raa- tihuoneen scltssa huomenna sunrun- taina ja on se omoinna pyhinä kello 10—2 ja 6—3 sekä orkipäiminä kello 10-2 päimällä. — Kauppa-apulaiSloul» Po riin. Peruslettamana olemaan kaup- pa-apulaiskou'uun on ilmoittautu-ut oppilaiksi 59 kauppa-alalla toimimaa tyttöä ja poikaa. — Waa!isaar«a»sa Helsingin eteläisen ruotsalaisen seurakunnan kir?- kahi>rr n mir'aa marirn on mora- pas'vri L W. H?gystrSm määräily 0' ämäan tammikuin 22 pnä 1911 W io!ikysymysvä'.wä on tamm k. 29 o- ä ja maa i toimitetaan helmit. 12 ?nä. — K-r-lle aja»»t kaljaasi Kil- ma saaliin torstaina irr^iteitua. Ei len toimitetussa tarkastuksessa hvo- mattiin, että laiman ruori oli särke nyt ja sen tueraudat irrallaan, jonka jiddo^ta laiman l5ytyy j^cdä tä?ne taimeksi. E lsn se hilattiin Mä^tn- laotoon mi sä las i puretaan, jonka jilkeen laima lu>l:awasti tuodaan Por in korjanamaki». — Sol«veräi«en sattuma vierellä. Wnme ke?k>mii'koi>lona tello 7—8 olkaan kun Helsingborgia kaioisin olema 1,000 reg. l>'> nin u e- toinen Naj den-nimin-n lz5rzrula mc, nk>ran myrskyn aikana tulo-s -. Repoia ren satamaan ja oli vuolit, ain myrskyn ojeleh imon?, törmäsi liiman kvlkeä mäsien äk-sti j >k>n ras'a? esi'? niin kown, etkä laiman kangen yläpuolelta särki,i k. ksi r-ut- - i^einä ja katkesi r>utairen knar Svizspimeä^sä ei ajelelitimc-a esinettä moitu stttemminkään iMda T r?'^< lukseSsa on otaksuttu, ?;'ä tämän >o!itt 'äntyny'- olla jokin osa kaaksir kk>i>a- lun>en Aimo-l i?:>an rm'ga?i!a, sillä ör "äys t väli U' aiwai! sam-lla koh dalla missä A mo teki h, ksir>kon ja iämän jokdaS'a luullaan, että siellä mieläkin ojelehttsi laiman osia. H5y- ryl>aiN,a Na>rd?n pääsi kumminkin korstoina Reposaarelle. — „Po«tton^ltzhty", joka on Rioosaaren satamassa joki e tin suus ta, urp?si toriteinä myrs'yn tikia kaikkineen meren vodjaan. Sen ylök- n sio täytynee jättää kemääseen, — Nevrsaare» s-ztamaAsoi oli ei'ei> 4 höyry- ja 2 purjelain-aa puu- tamaroiia ottamassa. — Pakauu! ra^e««us tontilla n:o 317 V:Ssä kaupunginosassa myy tiin eilen kaupunkien oleilen pa!o?pu- y^tiön toime-ta huuti kaupalla ja hs usi s-n rakennuksen entinen cmis'l. a R. N/serb ad 605 mkn hinnasto. Os a> ja^ t^lee rakennus macin tasalle ha juja. M täliän täStz ajattelemot nuor- s-i o me. laisen puolueen suoniol aisuiiden a>ia i h rrastama oka? A kooko se lai skin ilmin muiata uhrata suomalaisuuden asian ja hä- mvntnnne melessä seura a ,,pääskys ten" kommtca? Nykyään on eräillä tahoilla tapana salmia omioliittoja seura ma^ti: nai nen haas aa miehen oikeut e'», ja syyt tää tätä kihlauksen perus eella tai amiolupauksin makaam sest, ja maa- ti mieltä ottamaan hänet maimok- >een. O keus sitten naimiskaaren 3 luivun 9 ja 10 py'ä ien mukaan ju listaa naisen miehen awiowa'mo'si täydellä naimaosIlla miehen omaisuu teen. Tämän päätöksen p'tämät täten amioliittoon menneet täy^n pätemänä, perustamat kcdin ja alkamat elä mänsä kuin laillinen amiopar'?. Astonlcita on nyt kumminkin sel- la nen, eltä ylläkerrottu oikeuden pää tös ei mielä tee amioli ttoa meillä täydelliseksi eikä ole laillinen oivia- liirto siinä merkitykses ä kuin sim ili- amioliitto niissä maissa, jo ssu sellai sen sl lmimiren on lain mukaan jar- jesle! y. Meillä laki nimenomaan määrää, että mainitulla ta valla oi keudessa syntynyt am o!i'tta o", ollak seen täydellinen, mihkimisellä päätettä- mä. Laissa on nimeenomaan säädetty N:o IZK — 1310 Ai'^niijoiow-.wo Nuruss?. Eerikinkatu S, Puh. 434. ^.^^^^eudennotario Wmn^ ja H»wioiieuden^ kansl^U Santer ^aannjoli. — Raitti«Ase»ra Alpha» ar pajaiset huomenna muodosiumat merkeistä päättäen aika suurnsi, Moit tojen joukossa mainitaan m. m. k>r- joitu»pöylä, 100 mkn pankkital.'e'u9, hopeainen kahmikalutto, hs>pe.rna!- jakko y m. ja mielä neulam^seur m monilukuiset sirot työt. Kelpcia n»- den, jotka arpajaistulolle ostaa onnellisia moittolippuj ^ /ln- ! jaiSien vhielmokin näkyy 1,1--!?^ ri moja sääZiämättä ma nostettu. — NaaMzjset „monivuo!l>^!I" erittäin lystikkäällä ohjelmc-lla" toi- meenpanee Kauova-apulatsyhdislyS tänään Teatteritalossa. — Saaristossa-nimisen näytel män ensi näytöksen h .rjoitus tänään klo 9 i.p. Kansalliskodissa. — »Juuri si«»Le", k rjakaup- vios Js k Julmin ilmsituskirj ne", jaetcan leh'emme tämän numeron mukma k ikill? til ajille. Kaupmgiiilliilltiillstliil kolmkscssll tcrs a'va t. k:n 3 pnä käsiteltiin seu> raamat asiat: Miedompien wä'ijuomain mähit täiskauppa. Maadatuna l.usunr^. naan pää'.iimät waliuuSm'chet ehd t> taa, että miinim ja mu d n nv.ed n'"- pain mäkijuomain mähittäsmyynti- oikeuksia kesäkuun 1 pnä 1911 alkc« mana kahden muoden myantikcuteno maraita,si-n yhdet sekä että myyntiä ei saisi harjoittaa ensimäisen kaupun ginosan ulkopuolella. Mallaöjuomain Mähittäismyynti- Ma straatii anoi mcilruusmieSten lau suntoa, mrne'ko mallaSjuomain mä h ttäismyynti-oikeud t on tuleman ke säkuun 1 piiä alkaman kohden muo- den myyntk jaksi annettama. Wol- misiama maliokunta ehd ttaa mal- tuustcn lausuntonaan ilmrittcmaan, että mallasjuomain mähiitäismyynt'- aikeu'siz myönnettciäin yh'ä monta kuin täällä on olvttrhd isokin, jo ss> "y'yöän mall sjuomia m .lm S!ct> an "ikä mvynt ä s usi hor o ttoa ensimäi sen kaupung ni s-n ulkovuolella. A'1aSta syntyneen kesku-teiun ai- kan^ paakilijo>toja Olin ehdotti mySn- netiämäksi 6 o krudet, maan hua!c- ää^estyksellä w..lt.u!sm ehet ken hvl- kasi-vät. Knit-seppä Isak S hi eh dotti myonne tämälsi ainoastaan yh ä m^n-t oikeudet, kuin nyt on sellaisia oluttehtaiia, joissa tedsllisuude^'a olutta malmistetaan. Tämä'n eh- d imS hyljättiin 14 äänellä 8 mc s» taan ja päältimät moltuusmtih?t ho- mässyä malmistusmaliolunnan yllä mainitun et,do:uksen. Luivaton rakentaminen. Raha- toimikamuri on maltuusmi hiUe il- moMaiut, että Raatimiehenluodalto olemon niitt?wal?tan r>:o 82 muok- raaja O'kari Katama on l>-!?c.i- tom-stl ja wa?toin rimen-ir.u.sto neitoa rakentanut sanotulle palstalle Laolsinmäen junmon marrelle lellin- r ikennukjen. Samallz r haioiiiiiku- m^ri ehdottaa, e tä, jos wul u- s nie- het pääitäaoät antaa r >kennuki'en olla paikoillaan, rakennuksen ulkoasua otisi somistettama rah^tonmkam.z. rin antamai-. määrayS'en inu"aisec.ti. etiä rakenimsta ei st-isi käyttää talivi- asiintona eikä muotrata m-erciille s i- mi sunnokstkaan sekä että r^kenn-!». oikeudesta maksetaan eri:y's>s-i 15 mk-:., mucd.'ssa tonilimuokr^n nl- mellä, Ka^pung'nrvalt'!usm«csten teluiicltt'U'ta Iau5uu: kocka L se!- m lii käy-.yt, etiä hra Ka'am?, t e- t. en mir.kä ratkaisun hänen lemuk sensa sa, da rakentaa ky'ymizkse>i.!!ai- se''s miilvpalslalle on saanu, was- toia tätä tietoaan ja ra^atoi ii Oma rin se'mä-i mä.iräy-tä on rakectanu? Lao, iimacn julman n-arrelle, sen M' ksi ji kun haitallinen euiltikko- päätcs syntyisi, j >s näin oll n irillä- rn g z-.stusmääräyksiä nnden moralle, lotka eivät oikeuden pääiöksei: jälke n mih.iytä useiän. Täädösicn mu'cian joutilu osi^ sekä kirkollisten iv risto- jen että tucmioi', tiumie". käsiteliämuksi uieit keirat ja jos eimät ..luku ta maiset ja yksimakoiset mui-tumkset amioli ton t iyuämi een" ele auttancet, owat n skvttel mat tnomittaivat sakko ja ivan?- u" rar gai^tuksim. 'N inkuin ede äolemastakin huomaa, ei muotiin tullut tc-pa meillä solm a amioliittoja ilman mchkimistä maStaa laillista omioliittoa. Eci asia on kysymys sim.ilicmio- liittolain aikaansaamisesta, jo- k - mu kaan awio'iitto kirkollisetta ivivUini- settäkm wv'daan la-llss-t» soln.ic.'- Se jo aiman yleisesu Miiöniietää-i oikeaksi ja meilläkm asia j< on s-lli kannalla, että kvsyniys siiviiliamio- lii.tolaista on kuikemaSsa toteulumis taan k.hden. Mutta niin kau in, kuN!'«s simiili- amioliiton solmiminen on tullet lail li e ti säädetyksi, owat täysin hyiväk- s!,:iäwiä amiolnttoja ainoaltaan ne, jciden svlinirnin^n mihiimis.llä pää tetään. ! W i'on peraiiä sitten oiv t ne Suomalaisen puolueen suurat;rh!al täällä. ! L MVZntainaZ.12 o: ä kellä 7 i. kokoontumat Suomalaisten seurain kaan ihdolla sallittaisiin asuinraken nus pysyteitämäksi nykyisellä voikol- laan, ehdottaa malmistuSmaliokunta, että rahatoimikamari saisi toimekscen ilmoittaa hra O. Katarvolle, että tä mä rakennus on nykyiseltä asemoi- t .an pnSte tama tahi siirrettämä ra- ^^-to m kamarin määräämälle paikalle. K-aupunqinmaltuuSton nyt asica !n,?!a-r'isien kisitellessä arweli mal- i>>uzini?S Wos^ra tässä jonkin creh- v-zk!?n tapahtuneen ja hra Kataman rakentaneen marmassa uskossa, että hän-.llä tosiaan on siihen lupa. MaltuusmieZ Lucanderin ehd?tuk- se^ta päätti wa!tuuSto panna asian pöydälle ja hankkia sekä hra Kotamon ja kaupungin gronoomin tässä kysy myksessä jo aikaisemmin rahatoimi kamarille antamat selitykset nähä- mäkseen. Entisen tulitikkutehtaan rakew nuksista. mitkä kaupurginmalluusto jo m. 189Z mäyräsi poissiirrettämiksi, on mielä jälellä er°s kimimok siini ent. NiMilän sahan alueelta Lu.-t- sinmäetle johtaman tien mikrossa ul. kopuolella 8 :n kaupunginosan a!ema- alueita. Wacdesta 1906 on raha- toim-^amari tc'!m'nra^nnukf?n tontti- mookrana kantanut 20 mk mucdessa. Nyt ehdt': rahatoimiko mc ri, että tz-i.ä kimima'a nni s-is: toistaiseksi ulla pa kaiia'.n s.,maa rvuokraa nas taan ehdolla, etiä se pidetään puh taana. Wa!tuu-to päätti hymäksyä r.hatnim kamcrin ehdotuksen. Riihitonttieu muokraamincn. R hatoimikamori lähetti m-ituuStclle kaupunqinogronoomin lausunnon, jos sa tämä ilmoittaa Keski- ja Hakariihi- tontuen muokra-ajan päättymän tä män muoden lopussa ja ehdottaa, etlä muokro-oikeus nykyään muo'r lla o!ewiin Kesk r ihien tont:e'd'n n:o 1, 2, 3. 4, 5, 6, 7. 8, 9, 10, II, 12, 13. 14, 15 16, 17, 18. 20, 21, 22, 23. 24, 25, 26. 27, 28. 29. 30. 31, 32. 33 ja 34 sekä H >k»r'h tontteihin ":o 1, 2, 3. 4, 5. 6, 7, 8 ja 10 tar jottaisi n huinokaup illa 20 muodm ajaksi. Rninonueja 19 ja 35 K'Ski- riidillä ei moida muokrala t isten töninen muotoisena ja suuruisena, sillä silloin tulisi kaksi tietä sulkeuisiin. Hakori hien 9:5 tontti on jo ennem min maokrattu. Mielä oli kiupun- g ncgro oomi loadnut ehdoiulsen wuokrakop'mukseksi, joSsa on määrä- y'siä rakennusten sijoi tamisesta, ka- tuj-n lemkydestä, aitcj?n y. m. teke- m>s-stä. Maltliusto päätti tontit huutokau palla muo'rottamaksi kaupungmogro- noomin esittämiä ehdoilla muuten, ra tsi että muokraaja saa kcyttää tontin rakentamatonta alaa milielyk- seen ja e tä r hato«mikamari saa har- ktta ja päättää onko ja millaisia etu oikeuksia myönnetiäirä sellaisille Ny- y liile muokroaMe, jctka tonteilla omicto:vat ra'enn».ksia. Kaupungin kansakoulujen tar- kastajuniviran 5-muoti-ka>isi p5äl< tny tämän muoden lopussa. Koko uksenkin miio^e lokakuun 20 prä väättiirLt moltuuSmiehet mslmoittaa kan.sakoulr johtokunnan julistamaan -virka hcieitama'si. Nyt pääii.im^t ll^!^us!>'uhec kansakou'ujohtosuinan lamunncn perusteella ja walm s:n- maii maliokunnon ebdotuki'.)sta pe ruuttaa edellinen pää'ökiensä ja ottaa 'aapui g>n kansakoalujen tarkostojaksi w ran nukyisen hoitajan, te>l. kand. 'a Sch !i-.iin ensi Uimimkrun c u^ta a kamaksi 5 wu lisfa d^n. Hr Sch-a- linille tulee Tiy' cch^ ääi n^n mukcn- nea 500 Nikan r^uotuinea patk u- koro! s. Keuhkotautisairaiden oleskelu- suoja päätettiin rakentaa kunnallis- suir ii!?an keuhk!ta'.itisosa5toon, Lumattomasri rakennctut sakko- johdot. Sähkölaitoksen hallitus on. maiiuustolta tiedustellut, on?' t ni m W. Rosenle-n ^ C:o harklinut ma!ilsem^ t ed ->wjat ja piiritoimi- kunn-n jäsenet K^nsalliSkodiSsa päät- ^määii puolueen ihdokka'5M z > waa- l>koiminna«ia ensi tan!!» k-iun 2 ja 3 k:"ä topizdtumiSia cd.iTkuntaivaa- lci>w. Sunnuntainc! paimallä on Teatte rinsa puolueen iileinen kokou». jossa puhumat seu.:. ltcr- I. K, Paasikimi y, m. S>i-!nuntai-illalla on Suomalaisen ijan t-rpojai'juhla samoin Te^tte- r>'so. Jikl n ohjelmissa on orkes- er nsoi t'a, laukua, tohtori Hj. N rd- iv gin t l iisuutta marten kirjo'ttoma 8 i äutö sinei! näytelmä ..Soar.stossa" sekä karkeloa. Näihin juhlallisuuksiin kehoitan suo- menmiel siä sankoin joukoin saapu maan sekä maaseudulta että kavpun' git-ta. Me karmi semme juuri tänä aikana innoNiista ja yh'eiStun'cen>n e eläi!'öi tZiNi^tä i?oid kiemme t^rmok- ka sti ja l mniinnrel sesti koydä 'vaa itoimii taan, jossa me dm maci- l ttaw,,nimine on suomalaisu>.den iuiiri auo, Terivetu'oa, Satakunnan si omen- m'elinen ka? sa, t. k. 12 j ? l Z p:nä Pori!» innot tumaan ja iniloStiltto- maan', Jussi.