Torstaiaa 24 p. Helmikuuta KARJALATAR N* 22 — 19V näyttelyitä toimeen. Tämä tapah tuift seuraamalla lamalla! 1) Seura maltuuttaa näyttely toimikunnan kutsumaan Kylmö stemenyhdistyksestä yhden edusta jan neumottelemaksi jäsenekseen näyttelyssä noudatettamia peri aatteita ja menettelytapoja suun uiteltaessa sekä palkintotnomariksi siemennäyttelyyn. 2) Seura tekee sopimuksen Kylmö siemenyhdistyksen kanssa kaikkien näyttelyyn lähetettäivien siemen näytteiden analyseeraamisesta Tämän tehtäivän ottaa Kylmö siemenyhdistys erinäisillä ehdoilla suorittaakseen mahdollisimman halpaa kormausta mastaan itä- hän saakka 1 mk. analyysistä) Paitsi tamallisia analyysimääräyk siä titämyys, puhtaus, paino j. n. e.) antaa Kylmösiemenyhdistys mi tali mahdollista täydellisen lau sunnon siementen lajipuhtaudesta lajittelumäärästä y. n?, seikoista, jotka maikuttamat siemenen hymyy reen sekä tekee kaikkien näiden nä kökantain johdolla perustellun pal kinnonjako-ehdotukseu. Tämän te- kemiseen ottaa osaa useammasta asiantuntemasta henkilöstä kokoon- pantu lautakunta. Lausunto ja palkintoehdotus lähetetään näyt- telmi palkintolautakunnalle, joka niiden nojalla moi ottaa useampia näkökohtia huomioon palkintoja lopullisesti jakaessaan, kuin muu ten on mahdollista siihen lyhyeen aikaan nähden mikä palkintotuo- mareilla on näyttelyssä käytettä- »vänään. — Jos halutaan, tähet tää Kylivösiemenyhdistys jonkun -virkailijansa näyttelyssä pitämää» esitelmää kylmösiemenasiasta käyt- täen näyttelyesineistö hamainnol- lisena esitelmämälineenään. 7> Hymäksyttiin se hoitomalio- kunnan toimenpide, että seuran metsämirkailijoille oli hankittu Suomen metsästysyhdistys „Ta- pion" toimittama taskukirja, joka sisältää kaikenlaisia inetsämirkaili- joita koskemia ohjeita ja muistiin- panokaamakkeita. Otettiin esille kysymys seu- ran käsityörahastoon syntyneen maillingin täyttämisestä. Mm huo- mattiin, että maillinki miime wuo den kuluessa oli supistunut noin 450 markalla, päätettiin tiedus- tella tarkastaja L. Mäkiseltä, oli- siko tässä tapauksessa mahdollista saada maltion maroista tuota ja lelle jäänyttä 995 markkaa 75 pen niin nousemaa maillinkia marten kormausta. 9) Päätettiin olla tällä kertaa lähettämättä seuran puolesta mi- tään keskustelukysymystä Suomen Maatalousseurain Keskusliiton edustajiston ensi syksynä pidettä mään määräaikaiseen kokoukseen. 10) Seuran kemätkokous päätet- tiin pitää perjantaina 11 p.nä maaliskuuta klo 11 a. p. Joen- suun kaupungintalolla ja mainita sanomalehti-ilmoituksessa, että ko kouksessa tullaan pitämään aina- kin yksi esitelmä, ja että johtokun- taan tulee malittamaksi kaikki 7 »vakinaista jäsentä ja 1 marajä- sen (hra John Cederbergin sijaan). Mäkinaiset jäsenet Aug. Moutilai- nen ja H. Zkuutinen ilmoittimat nim. tässä kokouksessa yhtymänsä johtokunnan enemmistön mielipi- teeseen miime syyskokouksessa esillä olleeseen mirkailij «kysymykseen näh- den. 11) Seuran alueella toimimien sonniyhdistysten apuraha-anomus- ten ratkaiseminen lykättiin hoito- maliokunnan ja karjakonsulentin toimeksi. 12) Ruokolahden^ karjantarkas- tusyhdistykselle päätettiin edelleen täksi muodeksi nlyöntää hoitokus- tannuksia marten 300 markan suu- ruinen apuraha, ehdolla, että yh- distys ensi tilassa lähettää selon- teon toiminnastaan, miime muo- den kuluessa. Johtokunta oli aika- semmin tosin päättänyt, muotta manhempiin tarkastusyhdistyksiin nähden asettua sille kannalle, että mu .-luinen apuraha mähennetään 20( markkaan, maan karjakonsu- <en' selityksen perusteella katsot- nin luitentin tarpeelliseksi Ruo- toka^.en yhdistykseen nähden loudattaa tällä kertaa entistä ta- oaa. 13) Hoitomaliokunnan esitykses- lä malittiin Joensuun karjakkokou- lun johtokuntaan, irtisanoutuneen maanmilj. Onni Puhakan sijaan, karjanhoitokonsulentti U. Bask. Samalla päätettiin, että karjakko- koulun johtokunnan jäsenyysaika kestää 3 muotta. 14) Päätettiin paikallisseuroja marten painattaa sihteerin ja maan- miljelyskonsulentin suunnittelemia ohjeita paikallisseurain pienmilje- lijäin kokotalous- ja rehukasmimil- jelyskilpailuille. 15) Karjanhoitokonsulentin esi- tyksestä päätettiin rumeia hom- maamaan yhteisiä karjanhoi- dollisia opintoretkiä sekä Penttikään että Hammaslahden ja Mulon karjataloihin. ^täitä opintoretkiä tultaisi panemaan toi- meen seuran kemätkokouksen jälkei- sinä päiminä. Jos osanottajia sattuisi ilmoittautumaan min pal- zon etteimät kaikki möisi yhdellä kertaa lähteä, niin lähdetään eri päiminä eri joukoissa, yhteen ret- kikuntaan moidaan ottaa korkeim- taan 20 osanottajaa ja tulee kar- janhoitokonsulentti olemaan retki- kuntien johtajana. Apurahoja ei Maanmilj. seuran puolesta näitä retkiä marten an- neta, joten osanottajat tulemat kulkemaan omalla kustannvksel- laan. Asiasta päätettiin heti il- moittaa paikkakunnan lehdissä. 16) Karjanhoitoa käsittelemiä kirjasia päätettiin edelleen jakaa kiertämien karjanhoitokurssien osan- ottajille heidän ansionsa mukaan. 17) Sonniyhdistyksille päätettiin tästä lähin antaa ilmaiseksi astu tus-schekkikirjoja. Kumitalvarain hinta taas nou see. Kumitehtaat omat toistamiseen kohottaneet tuotteittensa hintaa K prosentilla. Zialewalajuhlaa mietetään P.-Karj. kansanopistos sa Niittylahdella maanantaina t. k. 28 p. alkaen klo 12päimällä Puheita pitämät ykiopp. neiti Ai- no Harmaja perinnöllisyydestä ja agronoomi maisteri A. W. Nie- minen Albrecht Thaerista sekä iltapäimällä johtaja H. Haku- linen päimän merkityksestä, opet- taja K. Heino Kalemalan luomis- tarusta ja emäntä Liekko Hakuli- nen ivarhaisimmasta suomalaisen kansanrunouden harrastuksesta ja Nalemalan synnystä. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papisto. Waalisaarnansa Kimennaman kappalaisen mirkaan maaliehdolle asetetut omat osoitetut pitämään Mnkijoen iv. t. kirkkoherra I Waroinn huhtik. 3nia, Kangas lammin kirkkoherra K. A. Pohjola 1<>:nä ja Kiikan m. t. kirkkoherra E. W. Hagfors 17:nä p:nä, maali- kysymys toimitetaan huhtik. -'4 pnä ja maali toukokuun 8 pnä Maalin toimittajaksi on määrätty Miipurin kappalainen A. H. Saar nio. Miipurin maaseurakunnan kap- palainen M. Liukku on määrätty olemaan myöskin m. t. kirkkoher- rana maalisk. 1 pnä alkamien maltiopäiinien aikana, jolloin kirk- koherra E. Hannula edustajatoi- mensa muoksi on estetty Mirkaansa hoitainasta. Lsu«skassat. Läänin kumernööri on t. k. 1^ p:nä antamallaan päätöksellä puo lestaan mahmistanut..Alaluostan osuuskassa"-nimisen osuuskunnan ohjesäännöt Rautamaaran pitäjäs- sä. Sen ensiniäisen hallituksen muodostamat maanmiljelijät Kiiskinen puheenjohtajana, Ee- ro Nuutinen marapuheenjohtaja- na selä H. Omaskainen, H. Toi- manen ja Aleksi Voutilainen jäse- ninä. Eläintautia. Läänin kumernöörille ilmoitettua, että maikeata tautia on ilmaan- tunut heivosiin Tohmajärmen pi- täjän Akkalan kylässä, on kumer- nöörinmirasto määrännyt läänin- eläinlääkäri Axel Södermanin ryh tymään toimiin taudin lemenemi- 'en ehkäisemiseksi. Ilomantsin nuorisoseuran kym- menes tvuosikokons pidettiin 13 pnä t. k. Luettiin »vuosikertomus w. Jäseniä oli seurassa 33 naista ja 21 mies- tä, yht. 54, jäsenluku oli lisään tynyt 2:lla. Seuran perheiltamia ja kokouksia oli pidetty 4, johto- kunnan kokouksia 6. Kirjastossa on 525 nidosta ja lainausten luku 205. Tähän tamallisia paljoa pienempään lainausten lukuun on osaksi syynä paikkakunnalla lemin- nyt tulirokko, jonka tähden kir- jastoa täytyi pitää suljettuna pi- temmän aikaa. Luettiin seuran tilit, kirjaston- joitajan tili ja seurojen yhteisen as san tili. Kaikki tilit hymäk- yttiin ja johtok. myönnettiin tili- mapaus. Seuran esimieheksi ma- Iittiin kunnallislautakunnan esi- mies H. Hukka uudestaan. Joh- tokuntaan malittiin neidit Manja Makaross ja Anni Samimaa, hra N. Piiroinen ja rouma Hilma Ristikallio, kaikki uudestaan sekä »varajäseneksi nahkuri I. Hirmo- nen. Tilintarkastajiksi tulimat malituiksi rouma M. Kock ja kaupp. P. Kyöttinen, sekä maralle neidit Aili Kock ja Aino Hukkanen. Kes- usseuran muosikokoukseen päätet- tiin lähettää kaksi edustajaa. Taaskin tänä muotena päätet- tiin ilmoittaa haettamaksi 50mar- 'an suuruinen kansanopisto-apu- raha, joka annetaan etupäässä euran jäsenelle, ellei seuran jäse- net sitä hae, annetaan se jollekin itä hakemalle Ilomantsin kunta- aiselle. Kirkonkylään aijotulle lastenkirjastolle, jos se tulee pe- rustetuksi, päätettiin antaa 20 markkaa kirjojen ostoa marten. Seuran kymmenmuotisjuhlaa mietetään ensi kesänä niin suurena kuin mahdollista. Päätettiin pyy- tää myöskin arpajaislupaa kir- jaston ja tormisoittokunnan hy- mäksi. Osa kirjastoa päätettiin muo- dostaa kiertämäksi kirjastoksi. Päätettiin perustaa nuorisoseu- ralle mäkinainen laulukunta, jonka johtajaksi tulee kanttori W. Lehti- nen. Zunri »vararikko. Kauppias Jman Trosimoss Suo- järmeltä on asianomaiselle tuoma- rille jättänyt konkurssianomuksen. Melat, joista ei ole mielä tarkem- pia tietoja, nousemat 200,000 mk. Kaleivala-juhlaa miettää Ilomantsinkin nuorisoseu- ra tk. 28 pnä kansallistalolla. Kaletvalajuhlaa mietetään Lieksan nuorisoseuran talolla maanantaina tk. 28 p. al- käen klo '/z 8 i. p. Ohjelmassa on puheita, Kalemalaaiheista ku- maelmia, runolausuntoa, kertomuk- sia Lönnrotin matkoista y. m. Maatilankauppa. Kauppias Arjö Partanen Wärt- silässä on myynyt maatilansa Toh- majärmen Patsolan kylästä n:o 11 talolliselle Antti Juntuselle Pol- mijärmeltä. Kauppahinta tunte- »naton. Kaupan mälitti asijoitsija A. A. Haaranen Joensuusta. Tulipalo. Sunnuntaina puolenpäimän ai- kaan syttyi Kiihtelysmaaran Mu- lossa taloll. Onni Sorsan namet- tarakennus kodan uunista tuleen ja paloi rehuilleen poroksi, samoin myöskin tallirakennus. Muualta Suo mesta. Kannetviskaali Zcktibcrgso» syyttecseeu. Sen johdosta, että Turun hoivi- oikeuden kailneioiskaali G. Tehy- bergson oli miime taminikuun 19 ja 21 pnä ilmestyileessä Abo Uil- derrättelserin numeroissa julkais- sut kirjoituksen: ,,1909 joulukuun 30 päimän julistuskirja", jossa syytti, että Helsingin yhdistetty raastlimanoikeus olisi kautmlut laittomia leimameroja, josta ri- koksesta seliraisi kuritushuoneran- gaistlista tamallisissa oloissa ja mihiil rikokseen sanottu raastu- manoikeus olisi tehnyt ttsensä syy- pääksi oman taloudellisen hymin- moiiltinsa takia, omat sanotun raastuivauoikeudeu jäseilet proku- raattorilta anoneet, ettäkaullemis- kaali Schybergson ja Ado Under- rättelser asetettaisiin syytteeseen herjauksesta. ylimalkaisen sviviiliivn oppi. Tällä otsakkeella mastaa H el- s i n g i n S a n o m a t niille puo- lueeusa maaseutulehdille, jotka omat asettuneet kiistakysymystei yläpuolella olemalle kaimalle, siel lä armostellen ja moitiskellen nuorsuomalaisen puolueen molem- pia helsinkiläisiä äänenkaililattajia ja ehdottaen yksimielisyyttä ja sulaa somiiltoa puolueen kumman- kin ryhmäil mälille. Helsingiil anomat eimät kuiteilkaan usko että tällainen laastaroiminen emt taa. Erimielisyyden syyt omat symemnlällä: ne alkoimat marsi- naisesti silloin kuiil helsinkiläinen pääskyslehti perustettiin. Hels. ' :t sanomat itsekin olleensa liian kauman laastarikannalla. Kirjl ^ tus päättyy seuraamaan loppu- lausuntoon: „Selmyyttä tarmitaan puoluees- samme. Mutta se kanta tai kail- nattomuus, joka moittii epäkohtiin koskemista ja main neumoo yli- m aikaista „riitain" simuuttamista, se on omansa estämään selmyy- teen pääsemistä ja jatkamaan sisällistä iläimettyinistä". Tulipalo. — (flakoit# pala nut. Wiin:e iviikolla tiistai -iltana noin klo !» aikaan syttyi jtäkisal- men pitäjän Joensuun kylässä torppari Heikki Milmin ulkohuone- rakennus palamaan ja paloi wä- )ässä ajassa poroksi. Rakennuk- essa olemassa tallissa paloi ^aksi hemosta, kymmenen lammas- ta, kolme hiehoa ja pari masikkaa. Tuntuma mahinko mähäioarai- elle. Zenaattoriedustajia. Uuteen eduskuntaan on malittu okonaista 11 eilt. senaattoria ja yksi eilt. prokuraattori. Seilaat- toriedustajia omat: ruotsalaisesta puolueesta: Leo Mechelin, R. A. Wrede ja Nybergh, illiorsuonlalai- esta puolueesta: Hugo Lilius, ja ' u o m a l a i s e s t a puolueesta: I. R. Danielsoil-Kalmari, Aug. Hjelt, ^l. Osw. Kairamo, E. Ä!emanlin>la, K. Paasikimi, H. Rautapää, ja A. K. Arjö-5t'oskinen. Ruotia- ainen puolue oil malinnut näille se- naattoreille prokuraattorin, eilt. pro- Uraattori I. Grotenseltin. Aiyös- in edusnlies senaattori H. Rau- apää möisi tarmiltaessa prokuraat- torista käydä, sillä hän oli mähä ennen Grotenseltiä iv. t. proku- raattorina ja toimi sellaisella tar- molla, että kagaalitkin pyrkiivät maaseuduilla häntä puoluemiehek- een omistelemaan. Omituinell ja kilmaama on sat- uma, että kaikki ruotsalaisen ja nuorsuomalaisen puolueen edus- Untaan malitseinat eilt. seilaatto- rit ilauttimat maltioneläkettä, jota mastoin suomalaiseil puolueeil ma- itsemista ent. senaattoreista ei yksikään ole maltion eläkkeelle an- tautunut. »salakuljetusta" on monen- laista! Miime lauantai-aamuna Lamat- tiin Mikkelin postikonttorissa eräit- ten ulkomaalaisten sailomalehtieil mätiin kätkettynä hienot hansikkaat ja kappale silkkistä kaulusnauhaa. Asianomainen mastaanottaja — eräs kaupunkilaiilen herrasmies taisi kuitenkin jäädä sekä ilman noita kamaroita että niitä hänelle osoitettuja lehtiä, joitten sisällä nuo hienot esineet yrittimät tehdä tu mattoman matkan. Luistelukilpailn suomalais- ruotsalaisesta pokaalista. Tukholmasta, helmik. 20 p:nä. Luistinkilpailuissa tänään uomalais-ruotsalaisesta pokaalista tuli ensimäisenä miehenä 5,000 metrin matkalla M. Oholm Tuk- zolmasta, aika 9 minuuttia 39 */, sekuntia; suomalaiset saapuimat Wikström toisena 9 min. 54 °. sek., Wikander kolmantena 10 min. 14 4 sek., Strömsten kuudentena 10 mm. 14 -. sek., ja Mathen kahdeksanteila 11 min. 4 sek. Suo- malaisten pisteluku oli 11 ja ruot- salaisten 10. Zuomen asiat ^Venäjän leh- diSsä. Aikakauslehti „Wjestnik Jemro- py" kirjoittaa saksalaisteil tiede- niiesten lauslinnosta Sliomen puo- lesta seliraamaan suuntaan: Säädyllisesti tapahtlilmt mieli- piteen ilmaisu ei mielä ole'mitään „sekalitumista". Meille ei ole lä heskään yhdentekemää, nliteil mah- tamat kultunrikansat, joiden kails- sa ineidän Wenäjän kansaiilmälis- ten etujen tähden on huolellisesti ylläpidettäivä hymiä ivälejä, mci- tä armosteleivat. Ei tosin ole maikeata kehottaa vrelissiläisiä ja itämaltalaisia lakaisemaail oman omeilsa edustan. Oikeuden ja koh- tlindeil periaatteita heikompia kail- soja kohtaan politiikassa Harmoin noudatetaan^ tuon tuostakin riko- taail pyhiä lupauksia, jopa marsi- uaisia sopimuksiakin, kliteil 1860 w:n Pragin rauhansopimusta Schlesmigiin nähden. Että moi- ma käy edellä oikeliden kmrsain- mäkisissä ja sisäisissä asioissa on malitettamasti totta, ja kaik- kein mähinlmäil moidaail tätä kiel- tää Preussissä. Olisi kuitenkin liian lapsellista esiin luoda nämä tunuetlit tosi- asiat saksalaisia prosessoreita mas- taml Sllomen asiassa. Heidän lalistintoilsa perusteella ou selmä tietoisuus, ettei Suomen. Posenin ja Bosnian asioita moida asettaa rinnakkain. Saksalaisen tieteen ja simistykseil korkea kanta, hallinnon tunnollisuus, yksilöllisen ja yleisen ivapliden takeet, — kaikki tämä on puolalaisille Posenissa kormaukse- na heidäil kansallisten oikeuksieilsa slipistamisesta. Puolalaiset Preus- sissa omat itse asiassa saksalaisttt- neet ilman mitään keinotekoisia toimenpiteitä; hallittiksen toimen piteet enemmän haitaamat kuin hyödyttämät tätä saksalaistlimista. ^tämaltalaiset oivat Bosniassa, si- läli k>:in moi päättää matkusta- jaiu kertonluksisra, eropalaisen kult- tulilin edlistajina: laiminlyödyt turkkilaiset alueet on muutettu hy- miil järjestetyiksi maakunniksi, jois- sa hyivinmoillti oil kohoamassa. Tätä itämaltalaisteil ansiota eimät kiellä slaamilaisetkaan. Preussi- laiset ja itävaltalaiset toiniiivat mainituissa maissa etujensa ja kulttuurinsa etemämmyyden sekä maltiollisen yhteiskuntajärjeslyksen nimissä. Jos taas kysyiliiile, mis- sä nimissä me Suomessa esiin- uymme, liiin emme moi löytää järkemää »vastausta. Meiläjäil politiikalla Suomessa ei ole todel- lista, määrättyä tarkatusta, josta olisi maitokunnalle hyötyä. Ä!e tahdomme riistaa Suomelta au tonomian, antamalta mitään sen sijaan ja ilman että siitä olisi Menäjälle jotakin hyötyä. Sak- salaiset tiedemiehet painivat mas- talanseensa nimenomaan sellaista oikeudetonta hyökkäystä mastaan, joka kohdistetaan Suomen kansan hankittuja oikeuksia ja etuja was- laan. Tältä kannalta on katsel- lama saksalaista lausuntoa. Eikä ainoastaan Saksassa kuu- lu tallaisin ääniä; jo ennen on Meiläjälle ystämällinei: ,,Tems"- lehti Pariisissa lausunut paheksu- niiscusa Menäjäu oikeuden johdos ta Suomessa. — ..Mjestnik Jem- ropy" julkaisee otteen Ranskail puolimirallisen lehden lausunnosta tammik. 11 p:ltä, jolla lalisunuol- la se armelee oleman huomatta- mail merkityksen. ^Nuorsuomalaisen puvluecit hajaantuminen ja syyt siihen. Jymäskylässä ilmestymä nuor- suomalailleil lehti e s ki-Suo- mi" oil ehdottomasti sillä kannalla, että syyt ilykyiseeil hajaannukseen omat ennen kaikkea asiallisia. Jo ensimäisiss ä yksikamari-maaleissa käivi selmille, että puolueen kes- kuudessa oli olemassa kaksi toisis taan eriämää ajatussuuntaa. Pe rustellunpa muutamissa paikoin maata nuorsuomalaisten maali- liittojen rinnalle n. s. tasaisen ke- hityksen ystämien maaliliittoja. Ja niin syntyi tämä manhoiltisempi »tasaista kehitystä" kannattama «uuta, joilka pää-äänenkannatta- jaksi perustettiiil Helsinkiin iltalehti. Ja siitä saakka on myöskin eri- mielisyyttä ollut Hels. Sanomain a »tasaisten" iltalehden mälillä. Ja itsensä pettämistä on luulotella, että mnka mitään sanottamia asial- isia eroamaisuuksia ei olisi nuor- suomalaisen puolueen keskuudessa, maan että kinastus johtuisi aino astaan helsinkiläisten äänenkan- nattajain amnlattikateudesta. Ei ehti usko nykyisestä hajaailnuksen tilasta selmiydyttämän muutamilla omintoa tarkoittamilla hurskailla toimomuksilla taikka lisätyn puo- uehalliilllml toimenpiteillä. Eri- iilielisyydeil syyt omat symemmällä kuin joissakin persoilallisissa mai- uttimissa. Onpa sen pohjana erilainen maailmankatsomuskin, uten Hels. Säilömätkin omatosot- aneet. Oinasta puolestaan miit- taa lehti mielä tärkeimpiin niistä. Mitä ensiillläkin suhteisiimme Menäjään tulee, niin on helsiilki- äinen iltalehti alusta alkaen aja- nut suursanaista, jopa yltiöpäis- täkin ulkopolitiikkaa. Ehdoton ja jyrkkä kielteinen kanta kaikissa mal- tiollisissa kysymyksissä on sen kan- nattamail suunnan tunnusmerkki- nä. Ne taas, jotka omat pitäneet maan menestykselle parempana tin kimättömän laillisuuden pohjalla koettaa somittelujen kautta saada estetyksi ristiriitojen huippuunsa kärjistyminen, omat joutuneet tä män ryhmän taholta merkillisen armostelun alaiseksi — ei ole häi- käilty leimata heitä meikeinpä suo rastaan laittomuuden kaimattajiksi. — Toisena kysymyksenä, jossa puo- lueen eri ryhmät omat asettuneet kokonaan mastatkaiselle kannalle/ on hallituskysymys. Toinen osa puoluetta (Heli. Sanomat ja useat maaseutulehdet) omat olleet kokoo mushallituksen kannalla. ..Tasais- ten" eli pääskysten taholta oil ko- koomusrajoitusta taas kohdeltu yli- mielisesti ja imallisesti, maikeutta- malla aatteen toteuttamista ja hallituksen toimintaa, jotenka olot kotimaisessa hallituksessa sitten pää stivät niin miheliäisiksi, kuin mitä ile nyt omat. - Myöskin suoma laisuuden ja kansallisuuden asiaa katselee pääskysryhmä eri tamalla kuiu puolueen toinen ryhmä. On- han helsinkiläinen iltalehti tässä suhteessa tullut oikein surullisen kuuluisaksi. Turhaan on siitä saa- nnt etsiä kirjoitusta, missä suoma- laisuudeu ja suomalaiseil kansalli- suudeu asiaa olisi ajettu sydäinen asiaila. mitä yhteiskunnalli- siin uudistuksiin tulee, niin eroaa pääskysryhmä niihinkin nähden puolueen toisesta, mapaamielisestä ryhmästä. Kaikesta tästä tekee lehti pitkän kirjoituksensa lopussa sen johtopää töksen, että marsinaiseen nliorsuo- malaiseeu puolueeseen oleellisesti kuulumaton aines on kypsynyt siitä lohkeamaail omaksi puolueekseen, »yhteistyö nloleinpien ryhmien kesken on muosi muodelta käynyt yhä maikeainrnaksi, tuskillpa sitä on ollut olemassakaan juuri mi- tään muuta, kuin suurella mai- maila kokoonsaatu yhteineil maali- julistus". »Tällaineil olotila ei moi pitemmältä jatkua, maan on siitä tamalla tai toisella saatama loppu." Lehti ei usko kuilun jo uäin suureksi remettyä, somitteluilla enää päästämän millekääu yhtei- selle pohjalle. Taikka jos pääs- täisiiukin, on aiman marmaa. että erimielisyydet pian taas puhkeai- simat entistäänkin kiimaimpina ja katkerimpina. Näin ollen ei näytä löytymän onnellisen ratkaisuil saa- ivuttailliseksi muuta keinoa kuin puolueryhmien ero." Koulupojat kesäksi maatöihin. Miime kesänä julkaisi lääkintä- ueuivos Kour. ReijoMaara Ter- meydeuhoitolehdeu cnnessä nume- rossa selonteon Jämtlannissa, As'issa olemasta poikien työkou- lusta, joka jo useita muosia on siellä meuestyksellä toiininut, tar- joten manhemmille, joiden pojat joko heikon termeyden tai muun syyu muoksi eimät tamallista „lu- kutietä" moi tai halua kulkea, ti- laisuuden autaa heille kaiken puo- lista maaelämästä tarjoutumaa työtä ja lukuja siinä rinnalla. Kreiivi Rob. Möcner, jota maini tussa paikassa johtaa mitä moni- puolisinta opetuslaitosta: kansan- opistoa, maamieskoulua ja lätä „koulukoloniaa", alkoi tämän nw- meksi mainitun, panemalla aluksi toimeen kesäkursseja, joissa sellai- set 13—1 i-muotiset koulupojat, joiden koti ei moi heille tarjota reipasta, järjestettyä maatyötä, saamat kesiään miettää. Tuusulan kansanopiston johto- kunta, joilka jäsenenä tri R'eijo- Maara on, otti asian puheeksi ja sen toimesta pidettiin Helsingissä N. M. K. H:n talolla perjantai- iltana yksityinen neumottelukokous, joh ou joukko oppikoulujen opetta jia y. in. asianharrastajia oli kut- suttu. Lämpimästi siinä asiata kannatettiin ja päätettiin koettaa saada sensuuntainen kesätyökoulu uyt kokeeksi meillekin. Mutta alku päätettiin koettaa tehdä mm hymin malmisteltuua ja edeltäpäin harkittuna kuu mah- dollista, jotta olisi toimoa, että isät ja äidit huoletta moisimat poi- kansa siihen kuudeksi miikoksi lä hettää. Lausuttiin se inielipide, että puuhan etunenässä pitäisi olla henkilöitä, joilla on jakamaton tun- ilustlls koulumiehinä. Malittiin toimituilta, jonka tulee aiman ensi tilassa malmistaa seikkaperäinen suuunitelma koulua marten. Sii- hen tulimat opiston johtokunnan lisäksi malituiksi tohtorit Paamo Mirkkuneil ja Oskari Mantere sekä maist. Hrjö Loimaranta ja johta- jatar Alli Nissinen. Näiden lisäksi päätettiin kutsua toht. K. Lau rila ja maist. Rob Blomqmist. — U. S. Ranskalaisten parlamentti- mieSten wierailn Pieta- rissa. Pietarista,' helmikuun 20 p.nä. Eilis-iltaua anuettiiil Marian teat- terissä ranskalaisten parlamentti- miesten kunniaksi juhlanäytäntö, josta tulot lankeamat Ranskail hädänalaisten hymäksi. 'Näytän- ilössä oli läsnä leskikeisarinna Maria Feodoromna sekä suuriruh- tinattaria ja suuriruhtinaita, Buk- haran enliri, pääministeri, homi- ja ulkoministeri sekä maltakun- nanneumoston ja duuman jäseniä. ' oittoknnta soitti kahdesti Me- näjän kansallishymnin ja Äiarsel- jeesin. Parisista, 20 p:nä helmik. Me- iläjän hallituksen, maltakunnan duuman ja yleisön ranskalaisille parlamentttmiehikle osoittama lois- tama mastaanotto on tehnyt san- gen suotuisan maikutuksen Rans- kan yleiseen mielipiteeseen. Temps odottaa ranskalaisten matkan tu- leman luomaan tärkeäil simun Ranskan ja Venäjän mälisten suhteideil historiaan. Meuäläisten ja railskalaisten edusmiesten mie- railut mahmistamat yhä enemmän Railskail ja Meuäjän liittoa, osoit- taen, että maltiomiesten aikaan saama läheneminen on sopusoin nussa myöskin kansan mielialan kanssa. Lopuksi lehti, mainittuaan maltakunnan duuman hyödylli- sestä toiminnasta, lermehtää sitä klmilioittamasti ?1ianskan kansan puolesta. Ulkomailta, j Totilasauarkismi ' Kreikassa. Pula käännekohdassa. Petit Parisien in Atenas- sa olema kirjeenmaihtaja sähköttää lehdelleen saaneensa marmoista \ lähteistä tietää, että pula on nyt ^ saapllilut kaäilnekohtaall. Ho- ^min kannattajat, laimaslo ja i osa armeijasta, on malmis tar- Omittaessa mäkimaltaankin sotilas- s liigaa mastaan ja panemaan toi- | meen maltiokaappauksen kullinkaan hymäksi. Kuilingas on kutsunut kaksi hä- uelle uskollista pataljoonaa Atee- naan. Pidetään marinana että pää- ministeri Dragoumis tulee eroa- maan lähimmässä tulemaisuu- dessa. Lailvasto tekee kapiuan. Konstantinopolista säh- kötetään, että koko laimasto on perjantain mastaisena yönä teh- nyt kapinan ja purjehtinut Sala- MUN. Typaldos on yhdellä sotalai- moista. Sotilasliiga ou lähettänyt kai- kille Alenassa ilmestymille sano- malehdille ulrimatumin, missä se ivaatii, että nämä käyttäisimät mähemmän räikeää kiellä. Leh- det omat mastanneet päättämällä olla ilinestyiilättä. Dragoumista haastateltu. Jyrkästi mastoin kaikkia Ate- nasta saapnmia tietoja sähköttää Nem-Pork Heraldin kirjeen- maihtaja seuraamaa: Olen puhutellut pääministeri Dragoumista, joka symästi ma- titteli niitä halyyttämiä tietoja, joita Zltenasta on lähetetty Lon toon ja Berlinin sanomalehdille. Tragoumis makuutti, ettei asema anna aihetta huoliin sekä ettei missään tapauksessa moi tulla kysymykseenkään mikään hajaan- nns, s. o. taistelu armeijan ja laimaston kesken. »ähkvsnnourasensnria koiven- netaan. Kreikan ulkoministeri Kalargis on lähettänyt sähkösanonlaperuu- tukseu niitteil tietojen johdosta, joi- ta sanomalehdet omat Atenasta käsin leivittäneet. Atinisteri ei makuuta ailloastaan sitä, että huhut omat suuressa määrässä liioiteltuja, maail mäittää myös- kin, että pääkaupungissa on kaikki rauhallista. Samalla oil sähkösanomasensu- ria yhä komennettu. Eroaako kuningas Perjantaina lähetti kuningas Arjö kaikille ulkomailla olemille prinsseille sähköteitse kutsun palata kotia. Kruununprinssi läksi sama na iltana kiireen kaupalla matkal- le Frankfurt am Mainista. Ker- rotaau, että kuningas tahtoo saa- da poikansa perhekeskusteluun, missä tullaan keskustelemaan hä nen eroamisestaan. Edelleen ker- too huhu, että kuninkaaksi tultaisi nimittämään kruunmlprinssill nuo- rin poika. <1!. 8. I k. 3 s. yläkulma). Kansantajuinen Lakiasiain käsikirja. Kirjoittanut: JULIUS SARASTE. Tarkastavat: F. 0. Lilius, J. K. Paa sikivi, Allan Ser lachius. Edullisinta on tehdä tilaus jo tällä viikolla. Jos tilaus tapahtuu ennen' tämän kuun loppua, saatte korukannet ilmaiseksi. Teos on tarpeen joka talossa. 30 vihkoa ä 50 penniä. Schlaterin kirjakauppa, Joensuussa. Pohjois-Karjalan Ma - n vi Ij.-seu ran ' pidetään Joensuun kaupungin talolla perjantaina ensi maalis kuun 11 p:nä klo 11 a. p. Ko- . kouksessa tullaan pitämään ai- j nakin yksi esitelmä (nim. yh- ' teistoiminnasta Pohjois-Karjalas- ;sa), toimittamaan 7 vakinaisen ja 1 varajäsenen vaali johtokun- jtaan sekä käsittelemään Seuran sääntöjen 6:ssa §:s3ä mainitulta asioita. Joensuussa 23 p. helmik. 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. Karjanhoidollisia opintoretkiä panee Pohjois-Karjalan Maanvilj. seura toimeen ensi maalisk. puolivä lissä, sekä Penttilän, että Hammas lahden ja Mulon karjataloihin. Ha lullisten osanottajain olisi ensi tilas sa ilmoittauduttava joko Maanv. seu- ' ian toimistoon, tai mieluummin maa- i lair-seurain kirjurein kautta yhteisellä listalla. Nämä listat ovat sitte lähe tettävät Maanv. seuran toimistoon maaliskuun 5 p:vään mennessä. Huo matkaa myös mitä selostuksessa Maanv. seuran johtokunnan kokouk sesta t. k. 21 p:ltä tästä asiasta ia- notaan. Joensuussa 23 p:nä helmik. 1910. Toimen puolesta: H. O. Reinola. Nnsi hallituöpnolue Unkarissa. Budapestistä, 20 pnä helmik. Täällä on pidetty uuden hallitus- puolueen perustaiva kokous. Puo- lue an ottanut nimekseen „Työn kansallinen puolue". Pää ministeri Herivari) teki selkoa hal- lituksen uudisohjelmasta. Hallitus pitää lähimpänä tehtäivänään mi- tä pikimnlin laatia ehdotuksen äänioikeusuudistukseksi, joka perus- tuu yleiseil äänioikeuden periaat- teeseen, säilyttämällä kuitenkin maltion kansallinen luonne ja pa- rantamalla ei-magyaristen kansa- laisten asemaa. Maltakunnan pank- ki aijotaan säilyttää yhteisenä mi- käli sen amulla wast'edes parem- min rooidaan walwoa Unkarin taloudellisia etuja kuin tähän asti. TisM perusteli päätöslauselman, joka hyiväksyy hallituksen ohjelinan ja joka ei sisällä maltio-oikeudelli- sia riitakysymyksiä ja joka tahtoo toteuttaa kansallis-demokraattisia tarkoitusperiä. Hedermarylle ja Tiszalle toimeenpantiin suosion- osoituksia. Maanjäristyksiä Kreetansaa» rella. Kaneasta, helmik. 13 p. Tänä aamuna tuntui täällä ankara ^yötä pelkäämätön, hymillä todiS« ^ tuksilla roarustettu ehd. raitis nuori mies Kauppa-apnlainen, palivellut pitemmän aikaa suurem- massa sekcitamarakaupassa. Hakee paikkaa samallaiselle alalle, tai muuhun sopimaan toimeen. Arw. rvastaukset pyydän lähettämään kahden roiikon ajalla osotteella:Z Zia»ippa apnlainen Paukkajan pysäkki. (Rajam. 1 k. 4 s. 50 mm.) Pois juossut uros jäuiskoira, tuntee ilimen „ Ra ju". Tuntomerkit: selkä musta kau- kassa maitoinen sepel, rinta, käpä lät malkeat ja häntä poikkinainen. Kaulassa nahkanen kaulanauha, jossa merotuslappu N:o 334 Eno. Pyydetään hymäntahtoisesti ilmoit- tamaan palkkiota mastaan Kakti- mon puuhiomolla. Erik Nousiaiselle. maanjäristys, joka kesti 14 sekun- tia. Useita seiniä luhistui ja pal- jon taloja mahiilgoittui. Erään minaretiu huippu rikkoi pudotes- saan moskeijan kumun. Lähiseu- dulta on saapunut sanomia maan- järistyksen aiheuttamista mahin- goista. Paripetrossa on erään lu- histuneeil talon raunioihin hau- taantunut 6 henkeä. Yleisöltä. Kehoitus yleisölle Kalewala- juhlapäimiiu johdosta maanau- taina 38 p. t. k. Koska Kalemakan 75-muotiS- muistoa koetetaan ympäri Suo- men miettää mahdollisimman juh- lallisesti niin kehoitetaan että päi- mä täälläkin Joensuussa muodos- tuisi todella juhlapäimäksi: 1) talonomistajien liputtamaan talonsa? 2) kaikkia kansalaisia toimeenpa- nemaan kodeissaan juhlamalais- tuksen- 3) W. P. K:ta järjestämään klo 7 i. mälillä yleisen soihtukuk- kueen ja siihen kaikkia kaupunki- laisia joukolla yhtymään; ja 4) liikkeenomistajia sulkemaan myymälänsä mainittuna päimänä klo 6 i., jotta kaikille marattai- siin tilaisuus yleiseen juhlintaan.^ Joensuussa 23 p. helmikuuta 1910. Kalemaka-juhkan toimikunta.