Lauantaina 18 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 67 — 1910 Irinjessa pumakst mnuttaa n'cbeu pchmeäkfi ja ihon sileäksi Zc on m.Uii/iiiätön lisäys pesu- ia knlpy- iveleen. tieteisissä g p. ja 25 p- Mny- diiän av:ec!.'i>.sa. rohdoskaupoissa m. Apteelkari F. V. Knisfund, ^amonlinna. kalanpyydykset ja merkitsee ne s» vimuksen luumaisella sinetillä. Ka- lastuskunta maksaa esimiehelle palkkaa, sillä tekitämä on paljon aikaa mi??' . Olisi tietysti pa- rempi jos palkkio olisi niin suuri, että esinnes joutaisi omistamaan kaikeil tvönsä pyyntikauden aikana kalastuskunnan palivelukseen. Ny- kyään Jalostetaan yhteisesti sen mukaan kuu kullakin on kalastuk seen haTr..:. Jokainen ottaa me destä niin naljon kaloja kun maan irti saa. ^assä syntyy kilpailua ja kilpailu yhteisen omaisuuden ottannscssa on »vaarallista. Täs- sä sen tähden, etta ir/laan pyy- dystäneelsi enempi kun i^onnolli- set olosuhteet sallimat. K alastus:unnan perusi amisen jälkeen tulce lainmääräys iiarem- min martculatetuksi. Raniaivesi- kalastukseen, joka sisäwesis'ä mel- kein aina tulee kysymykseen, on oikeutettuja :nai?ttaaliin pannun maan omistaicit. Kalastusoikeus, sen suururs viipn.fiitä kuinka suuri on maao' ^ Jos esim. 1'n te»a an n-.!^c,juus on oikeu- tettu tal .öu kunnan alueella ka- iO.Uä »verkolla jalrllä rnf. . niin 2:n tengan maa saa kcilastnkseeiT rverkkoa s2 rysää. Jcun joku, jolla ei ole inanttanliin pantua maata, tah- too hanklia. kalastusoikeuden, saa [iä-.i sen vuokraamalla kalastuk sen omistajalta, joko kaiken pyynti- oikeuden, tai maan sen merran, joka sisältyy käytettämänä olemiin pyydyksiin. Tällä taivalla saat- taa jokainen pyyntiin halukas saada oikeudenmukaisen pyyilti- lumcui. Toiselta puolen on myös- kin hyödyllistä että liiallinen am- mattikalaslus tulee jonkun mer- ran rajoitetuksi ja kilpailu este- tyksi. Kaikessa tapauksessa on selmää, myöskin olemat olot siihen pakot- tamat ennemmin tai myöheminin, eitä kalastuZluntia täytyy rumeta perustam an. Tietysti tulee ot- taa huomioon paikalliset kalas- tusolot ja koettaa laatia säännöt mikäli mahdollista kunkin seutu kunnan oloja parhaiten tyydyttä- miksi. Suomen kalastusyhdistyksen kon- sulentti I. M. Mallenius on laa- tinnt säämöehdotuksen kalastus- kuntia marten ja lienee näitä mallisääntöjä säätämissä Pohjois- Karjalan Mamiwiljelysseurmi toi- mistosta. I. H- ttusia ylioppilaita. ylioppilastutkinnossa tk. 14 p. hymälsyttiin Kokkolan suomalai- sesta yhteiskoulusta Saimi Kari- koski Kiteeltä ja Oulun suomalai- sesta lyseosla K. A. Martikainen Oulaisista, Kajaanin yhteiskou- lusta Tyyni Kainulainen Kuhmo- niemeltä. 5tasw,»t'.:scpitt ttttkinno» yliopistossa suoritti opettaja Wäi- nö Hakala -.^urmeksesta. (Eläkkeitä. Senaatti on myöntänyt Sorta- malan seminaarin harjoituskoulun yliopettajalle Abr. Pietikäiselle 4,200 inkan elinkautisen eläkkeen. Wuode »t »i!o» toiiveet. Pielisjänoeu kihlakunnan m. t. ruununmouti ilmoittaa läänin ku- mernöörille m. in. että rukiin oraat oliivat. kuten lumen sulat- tua haivaittiiii, jo talmen aikana suuressa m ärm harmenneet ja pilaantuneet, mihin luultamasti oli syynä se, että syksyllä satoi lumen ennen kuin maa oli ehti- nyt kunnollisssli jäätyä, niin että mesi taimella pääsi mahingoitta- maan oraan juuria. Kun sitten maan paljastuttua malliksi pitem- män ajan tuimuus ja pohjatuu- let, mäheui ennestään heikko oras hyivin Harmaksi — joillakin pai koin hämisi oras miltei tyyten. Missä oras on jaksanut säilyä, on se nyttemmin sateitten jälkeen mirkistynyt. yleensä näyttää rukiista odotettama sato kihlakun- nassa meneivän huolloksi. Ohra ja kaura omat nekin kui- muuden ja yökylmien takia paljo kärsineet, maan sateen saatua saat- taa oras kumminkin, jos säät py syivät suotuisina, täydelleen wir- kistyä. Heinänkasivu on kuimuuden ta- kia tähäir asli ollut niukka, mutta on sekin nyt sateitten jälkeen wir- kistyinassä. Aihlaukseusa omat jnlkaisseer opettaja Wäinö Hakala Nurmeksesta ja neiti Tai- ma Säteri Urjalasta. Kansakoulut. Nurmeksen kunnan Mujejärmen koulun opettajaksi on malittu opet- tajar iilmanda Lappalainen. Kansakoululainat. Läänin kuivernöörinmirasto on mahmistalmt Nurmeksen kuntako- kouksen päätöksen, miime maalisk. 4 p:ltä, mik^i kunnan päätös kos- kee 6,000 mut suuruisen pitempi aikaisen lainan ottamista Jokiky- län pr iin rakennettamaa ylempää yhteiskansakoulua marten. Maanjako-oikeudet. Kiteen tuomiokunnan mirkaa te- kewä tuomari, homioikeuden aus- kultantti Oima Huttunen on mää- rätty Kiteen pitäjän maanjako- oikeuden puheenjohtajana käsittele- mään ja ratkaisemaan johtuneet riitaisuudet maramaamittari Eino Schroederin lopettamasta talon- halkomisesta merotilalla n:o 6 Kiteen pitäjän Juurikkamäen ky- lässä. Dhteisten maanteiden kunnos sapito. Läänin kumeritööri on tk. 9 p:nä hylännyt Kontiolahden kuntalait ten anomuksen, mikäli se koskee mapautusta lumireeu medolla au- kipitämästä maantietä Kiihtelys- maaran pitäjän rajalta Uurontie- haaraan, mutta sen sijaan iva parittanut kunnan tientekomelmol- liset sanotulla taivalla pitämästä tietä amoinna miimeksi sanotus- ta paikasta Enon pitäjän rajalle. Waiwais!ioidon ohjesäännöt. Läänin kumeriiööri on tk. 10 pmä mahmistanut ehdotuksen Polmijär- iven kuilitan maimaishoidon ohje- säännöksi. Suuri metsäpalo. Miime tiistaina paloi Pälksaa- ren pysäkiii luona Rillinkin suonete- läpäässä Pälksaaren homin metsä hymin laajalla alalla. (*noit kirkonkylän Nuoriso seuran kuukauskokous ja perheiltama pidettiin Alitti Hassisen talossa ..Anttilassa" t. k. IL p. Ensiksi keskusteltiin ja päätet tiin juoksemat asiat. Luettiin edellisten kokousten pöytäkirjat. Kesäjuhlaan rvalittiin kymmen- henkinen humitoimikunta, joka päättää juhlan ajasta ja paikasta. Kunnan kartta hymäksyttiin yksi- mielisesti tilattamaksi. Sellainen kunnan kartta on tarpeen etenkin kotiseutututkimuksen toimikunnalle ynnä koukuijässä olemille lapsille ja opettajille. Juhannuskokko ai- jottiin polttaa Hepokalliolla. Sitten seurasi ohjelmassa Sa- mou murteella runomittaau se pitetty raittiuspuhe. ,.Wäkkkeen" kolmas numero ilmestyi lyhem- mästi koottuna kliiu edelliset uu- merot. Laulettua „Jos sydän sulla puhdas on" pidettiin herne- armoitus ja ameriikkalaiuen huu- tokauppa, jotka tuottimat kym- menpeuiiisiä noin 70 kplni pai kalle. yksiäänisten laulujen pe rästä esitettiin näytöskappale „Pe- kan naimapuuhat" hymällä me- äestyksellä. Ankaraa ukkosta ja sadetta saatiin Nurmeksessa miime keski- »viikkona useampaan kertaan. Tu mattoman ankaran helteen peräs- tä olikin mesi kuin mettä laitu- mille, lliityille ja tämänkeiväisille onnettoiilille kylmöspelloillemme. Niiden kohta oli jo aiman toimo- tonta. Hullunkurinen tapaus aiheutui tästä sateesta. Kirkoit katto oli paahteesta kuumennut tulikuu- maksi. Sateen lakattua huomat- tim, että se höyrysi komasti. Ket- kä ilmiön jattuimat näkemään, ue säikähtimät, että kirkko oli tulessa, ukonnuoli oli sen sytyttänyt. Aiie- hiä kiiruhti kirkkoon aina torniin asti katsontaan ja palomartija jo törähytteli toriveaan. Päimän alet tua paistaa hoksattiin asian oikea laita ja se herätti hilpeätä iloi- suutta iiuit kiireellisimmissä kuin mliissakiii. Cläintandit. Soanlahden pitäjän Koiriivaa- ran kylässä asuman talollisen In- ho Kontron hemoneii on sairastu- nut tliliteinattomaan tautiin. Asianomainen eläinlääkäri on saanut määräyksen ryhtyä tarpeel- lisiin toimenpiteisiin ilmaaiituiteen taudin leiviämisei» estäniiseksi. Polwijärwen wiime kärä- jissä oli käsiteltäivnnä koko jo»ikko mii- »tajuttuja ja seuraamat saksat sa- kotettiin miinanmyynnistä. Mökkil. poika Johan Nrmid Kaikkonen, Sotkuina, ensikertaises- ta tumattomasta mäkijuomain myyuuistä 75 mk. tai 15 päimää mankeutta, loismies Eero Toima- nen, Martoumaara, kolmesta ensi- kertaisesta palomiinan myynnis- tä 225 n»k. tai -j2 päimää wan- keutta, taloll. poika Zlntti Jy- rinp. Jumoneu, Sotkuma, ensi- kertaisesta palomiinan myynnistä 75 mk. tai 15 päimää »vankeutta, loismies Markku Laakkonen, Sot- kuina, toiskertaisesta lumattomas- ta palorviinanmyynnistä 200 mk. tai 30 päimää mankeutta. Iltamien häiritsemisestä tuomittiin Polmijarmen käräjillä työmies Pekka Mertanen 40 inkn sakkoon »vastaten 8 päimän ma»»- keutta. Ruokolahden ja Tutjunniemen kylät aikomat muodostaa yhteisen ka- lastuskunnan. Asiasta piti m. k. 24 p:nä esitelmän Suomen kalas- tusyhdiskyksen konsulentti I. M. Mallienus. Esitelmän johdosta syn- tyi keskustelua kalastuskunnan tarpeellisuudesta. Tilaisuudessa luettiin konsulentti Mallienuksen te kemä sääutöehdotus ja malittiiu erityinen toimikunta sääntöehdo- tusta tarkastamaan ja somellut- tamaan niitä paikkakunnan oloja mastaamiksi. Nyt on tämä toi- mikunta jo tehnyt sääntöihin tar- peelliset mutokset. Syyskuulla ai- jotaan pitää perustama kokous, minkä kuntakokouksen esimies kut- kokoon. Hritys on laatuaane ensi- mäinen Pohj. Karjalassa, maik kakin kalastussääntö edellyttään juuri tämiuöisiä kalastusyhdys- kuntia, elleimät kalamesien omis- tajat tahdo kalastaa erikseen jae- tuissa pyyntialueissa. Muualta Suo mesta. Rautateittemme wenälöistyttä- minen Rjetsh kertoo, että Menäjän kulkulaitosministeriössä on jo laa- dittu ehdotus uudistukseksi Suo- men rautateillä. Tämän ehdo- tuksen mukaan tulee tapahtumaan hyivin perinpohjaisia inuutoksia henkilökunnassa, samalla kun ryh dytään toimeiipiteisiin, että keisari- kiinnan rautateitten liikkuma ka- lusto »voisi esteettömästi liikkua Suomen rautateillä. Uuden rauta- tiepäällikön mirallinen armoiiimi kuuluu ..Pohjanlahden rautateit- ten päällikkö" ja mirkaan nimitet- tänee insinööri Lesnemski. 3!ya Pressenin tietämän »nu- kaan ryhdytään »täihin toimenpi- teisiin ainoastani» siinä tapaukses- sa, että suurlakko tahi samankal taisia liikkeitä Suomessa ilinaan- tuisi, jolloilt olisi mälttämätöntä julistaa Suomi sotatilaan, joka tekisi Menäjän miranomaisille mah- dolliseksi maltionrautateillä sotilas- liikenteen ylläpitämisen. Sotilaskasarmien lisääminen ja laajentaminen etelä- Suomessa. Duuma hytväksynyt sitä koskeloa» hallituksen esityksen. Wiime maanantain iltaistun- nossa duumassa oli esillä kysy- mys kasarmien laajentamiselta etelä-Suomessa. Maltakunnan puolustusmalio- kunnan esittelijä H iv o s t s h i n s k i luki maliokunnan esityksen, jossa pyydettiin rahaa u»lsien kasarmien rakentamiseen ja manhojen laa- jentamiseeit etelä-Suomessa. B u l a t ilmotti työryhmän ptio- lesta, että he tulemat äänestä- niään rahaerän myöntämistä mastaan, koskapa se on kansan marojen tuhlaamista hyödyttö- mästi ja samalla ou se jatkona yleismaltakunnalliselle lakiehdotuk- selle. K u s u e t s o m tekee samallai- sen ilmoituksen sosialidemokraattien puolesta. B a b j a n s k i oli sitä mieltä, ettei mainittujen ehdotusten mä- tiliä ollut niin läheistä yhteyttä, kuu edelliset puhujat oliivat mäit- täneet, mutta maltakuuuanpuo- lustus ja sisäinen politiikka oli- ivat — hänen mielestään — kuitenkin jossakin määrin yhtey dessä keskenään, ja se oli miemä siihen, että Menäjä saisi paitse itäistä ja läntistä mihamielistä rintamaa, mielä kolmannenkin — pohjoisessa. Puhuja ilmoitti ka- dettien puolesta, että he tulemat äänestämää»» myöntämistä was- taan. Sotaministerin apulainen ken- raali Po Iiro an o ro selitti, että ajatus sotaroäen lisäämisestä Suo- messa ou manha. Syyliä siihen, että ehdotus tehdään masta nyt, on ollut se seikka, että kasarmien rakentaminen »nuissa keisarikun- lian osissa on niellyt niin suuria summia, että on täytynyt pyytää lisäerää. Äänestettäessä lakiehdotus hy- mäksytään kolmessa lukemisessa ja lähetetään toimitusivaliokun- taan. Wiilikysymys Englannin ala- huoneessa Suomen asiasta. Lontoosta sähkötetään kesäk. 13 pnä. Alahuoneessa kysyi Samuel Roberts Greyltä oliko hän saanut jäljennöksen Shessildin kauppa- kamarin tekemästä päätöksestä, jossa lemottomuudella Menäjän hallituksen aikomuksesta riistää Suomelta sen paikallinen auto nomia se,» tnllitarifseihin ja mui- hin kauppaa koskemiin asioihin nähden, mikä möisi epäsuotuisasti maikuttaa kaslvamaau englanti- lais-suomalaiseeu kauppaan, ja toiseksi onko tai aikooko Grey teh- dä Menäjän hallitukselle esitystä Suomen autonomian säilyttämi- sen puolesta? Grey ivastasi: olen saanut il- moituksen, mutta Englannin hal litus ei moi tehdä esityksiä, jotka johtaisimat ystämällisen maltion sisäisiin asioihin sekaantumiseen, joka ei nojaudu sopimuksen mu- kaiseen oikeuteen. Minulla ei ole tietoja, että mälittömästi olisi ky- symys »ninkäänlaisista muutoksista kauppasuhteessa. Ulkomaiden parlamentit ja Suomen kysymys. Huomattatva kauppaministeri Timirjasetvin lausunto. Äsken toimeenpani menäläis- englantilainen kauppakamari Pie tarissa illamvieton tunnetun eng- kantilaisen professorin Paraisin kunniaksi. Ensimäisen puheen piti kauppaministeri Timirjasem, kos- ketellen Russkoje Slomou mukaan m. m. Englannin parlamentin jäsenten sekaantumista Menäjän asioihin Suomen kysymyksen joh- dosta. Puhujan mielestä olimat tällaiset sekaantumiset »vain kans- sakäyntiä simistysmaltioiden kes- ken ja sallittuja. .keisarillisen perheen kesämat- kat. Berl. Tageblm Pietarin-kirjeen- maihtajan tietämän mukaan on H. M. Keisarin ja Suuriruhtinaan ja keisarillisen perheen kesämatka Kelkkalan radalla juoksi kauppias Buttenhoffin ori „Eino Makaa" 2 km. 3 min. 15 sekunnissa eli 3 sek. entistä rekordiaikaa lyhyem- Onnettomuuksien päitvä oli tk. 13 päimä rautateillemme. Silloin tapahtui kokonaista kolme onnettomuutta. Suurin oli Socken- Jokainen polttaja tietää, että BEIRDTS1I Suomen saaristoon peruutettu, baekan ja Huopalahden mälillä. Keisarilliset tulemat sen sijaan Saman päimän aamulla putosi suuntaamaan matkansa pitkin bal- Riihimäellä n. s. englantilaisen ti laista rannikkoa Libauhun asti maihteen kohdalla pietarilaisen ta- ja »viettämään näillä »vesillä noin marajunan keskeltä 4 »vaunua kis- kuukauden, luettuna kesäk. 17 p.stä. koilla. Fredriksbergin asemalla Heiuäk. 17 pnä tulisi H. Maj. taas oli samana päiroänä yksi ive- Keisari käymään Riiassa, jossa ^turi suistuneena radalta.roinollaan. silloin paljastetaan muistopatsas — Vanhat fahroitantit pitämät- Pietari I.lle. Heinäk. 19 pnä pa- km lukua 13 onnettomana, samoin laamat keisarilliset Pietarhomiin. joka kuukauden 13 päimää ja luul- Elokuun lopulla keisarilliset kirjeen- taivasti moi rautatiehallitus tehdä roaihtajan mukaan lähtemät Darm- samoin, ^tiittämäthän nuo onnet- stadtiiii. jtomuudet jo sen uskon herättä- ' mään. \ W^oaminen harmaisiin hap- Siinä perheriidassa, joka nuor- luotettamista lähteistä, etta ensi suomalaisten keskuudessa on taas ^uu^auielia zatetaan duumalle ^hjennut ilmiliekkiin ja jossa itse ^™ Cnft(ai 5 ten kan alms- futen niuistettanee, on oikeukstvta ^uorneosa. ^akiehdo- j 0U tui,ut kiirastuleen, puolusteli tiuta on zo tarkastettu ministeri- ^ 0nn§ itseänsä m. m. seuraamalla ueulvostos>a, mutta tarkastus lauseella- keskeytettiin maltakunnanlainsää-j ^P^joa en ole tehnyt tämän dantoa kllokeivan lakiehdotuksen ka. edestä, »nutta seii merran Itueiyii ajcit|i. > luulen kuitenkin tehueeui, että mi- Duumalle jätetään tomenkm la-, nua vanhuuteni päiivillä olisi ehdotus za ,e koskee a,ewelwolli- .-^^ettäivä aiheettomasti joutu-' I ^^kyMNlysta masta sellaisten hyökkäysten ja Naiden laklehdotusten kautta ' alhaisten mielenosotusteu esineeksi,' t^teuttaaa Menaian hallitus enft-' joihin nuo 12 nuorsuomalaista niayet tehta.oan,a «uomes,a yleis- -dustajaa ja..Helsingin Sanomat" ^ ivaltakunnalli>eSia »arjestyk>evia. ? niiden mukana owat tehneet it- Suomen obligatsionit Lontoon sensä syypäiksi". ^ pörssissä. ' j Tähän antamat Helsingin Sa- Kuten tunnettua on suomalais- _ uomat tällaisen uaseivau »vas- teu obiigatsionien kurssi miime ai-!.tauksen: _ _ > koina tuntumasti noussut Lontoon * »Hra I. C. on lopuksi »vedon- pörssissä. Pääasiallisimpana syy- nut harmaisiin hapsiinsa ja se oii-' na tähän lienee se, etta kyseessä km ainoa kohta koko hänen laa- olemia obligatsioneja »viime aikoi- jassa kirjoituk>essaan, jolle on huo- na on alettu noteerata myöskin Oliota anilettama ja zoka kenties Hampurin pörssissä ja omatpörs- ^a I. C:n esiintymistä jossain siivälilräjät roiimeinainitulla paik- määrin selittää. Mutta mauhuk- kakunnalla ostaneet Lontoosta ma-, senkin on muistettama, että rastoon obligatsioneja, mistä on ^vanhuus myöskin roelmoittaa ollut seurauksena, että näiten kurssi ^eikä main anna erioikeuksia". , on noussut. I i Pahamlman huhuja. Kot -tarkastuksia Wiaporissa- > ..Retshin" kertoja kirjottaa Hel- kili. ^ singistä: Samaan aikaan kuu tapahtuimat: Venäläisistä lehteistä kerrotaan mangitsemiset ja kotitarkastukset> muutamia hallinnollisia uutisia. Helsingissä ja Miipurissa, kerro-- Puhutaan, että hra Kanninen, taaii menäläisteu poliisimiesten i puolueeton ja hymästi tunnettu ja santarmien toimittaneen Mia- mies, nimitetään senaattoriksi ja vorissa fnritmfriStnfim useiden'menäläisen kimnaasin entinen joh'' savukkeet ovat erittäin hyviä. o?. Q. xStsttig S Q:o Tur^u. FENNIA, K0TIM1H (11 ■•«Sr muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia ylimääräi sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen! Vakuutusmaksut halvimmat! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. RSyyi3van§ Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- puku ja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. huonekalu- ja Joensuun keinu tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. Lieksassa myypi samoja äl ruumisarkkuja ja pukuja Liek- kjf Ä ' san aseman luona Ä. Saarelainen. ® Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35. porissa kotitarkastuksia siellä asumien »venäläisten ja suo-'taja Senijonoro Uudenmaan lää-° malaisten (myöskin eräiden nais-: »»in kumernööriksi. Aksin menä- henkilöiden) luona. Suomalaisia ei i Iäisetkin kohottelemat tämän joh-' mangittu. l dosta olkapäitään. \ Walkeasaaren santarmeista Myöskin puhutaan, että Hel-' on Pietarin lehdissä miiine ai- ^sinkun on saapunut koko joukko^ koina ollut tuoutuostakin malituk- - entisiä poliisimiehiä, jotka erotet- sia. Niinpä kirjoittaa ..Rjetshin" j tettun m. 1 !J0.> ja jotka sen jäl- kirjeenmaihtaja Kuokkalasta: Hu- ikeen omat olleet Moskoroassa roila-asukkaat saamat kärsiä kai- - Rheinbottin palmeluksessa. He kenlaista kiusaa. Heidät kutsutaan odottamat mirkojen amautumista. junasta alituisesti ..tulliin", roaik- i ^ 1 ka kutsu oikeastaan tarkoittaa saa- "^ranks. Zeitung" »valtakun- pumista santarmien luokse. Sa- «an duuman päätöksestä, ma henkilö pidätetään useita ker- Purishkemitshin huudahtuksen toja, maikka hänen ulkonäkönsä' «Finis Finlandiae" johdosta ot- pitäisi olla asianomaisille tuttu, taa »Franks. Zeitung" Lähemmin Kirjojen tarkastus erittäinkin on * ^ 1 ■' - ihan kiusallisuuteeit asti tarkka. Malkeasaarella tapahtumat tutki- mukset eimät »vaikuta ainoastaan Kuokkalan, ivaan myös yleensä Suomen rautatien marsien Hu- mila-asukasten mähenemiseen, mi- kä tuottaa humilanomistajille pal- jon »vahinkoa, sillä hurvilaiu ja maan hinnat alenemat. Waltionrantateiden tulot. Maltionrautateideu kokonaistu- lot nousimat miime tammikuulla inkaan 62 penniin, nousten 44,000 nikalla yli »vas taaman kuukauden tulojen m. 1909. Takaisinmaksut »vähentä mällä nousimat tämän »vuoden tammikuun liikennetulot 39,000 nikalla yli roastaaroaiii tulojen tammikuussa 1909. Mitä henki löliikenteeseen tulee, on se ollut likipitäin sama kuin ennen. Ta- maraliikenile osottaa sen sijaan maihtelemia tuloksia: niinpä on tamarain kuljetuksesta tulo uous- sut 45,000 inkalla, maidon kulje tuksesta pileteillä l,-">00 inkalla, kun sitäroastoin pikataroaran, pa- kettien ja elämien eläintei» kulje- tuksesta tulot mähenimät 8,000:lla, l,.'»o0:lla ja 5,000 nikalla. Kul- jetetuu tamarau paiuo on nous- sut 16,000 tonnilla. Mesikauhun takia kuljetettiin miime tammi- kuussa 7<>(> koiraa mähemmän kuin tammikuussa 1909. Pietarin—Walkeasaareu rata- osalta karkotetut rautatieläi- set omat iiyt rautatiehallituksen anta- masta määräyksestä sijoitetut euti- siin toimiinsa: maihdemiehet P. Laamanen ja I. Mälimaa sekä asemamiehet A. Hott ja K. I. Mirtanen Miipurin asemalle ja ratamartija I. Mehmiläinen Märt- Ma Esi- ja MUuini alottaa yhdeksännen yksivuoti sen kurssinsa syysk. 1 p:nä. Pääsyvaatimus vähintäin 16 v. ikä ja kansakoulukurssi. Haku aikaa on ai.ia syysk. 1 p:vään, mutta kun kouluun otetaan vain rajoitettu määrä oppilaita, jotka hyväksytään sen mukaan, kuin päteviä hakijoita ilmottauiuu, olisi syytä ajoissa lähettää ha kemus osotteella: Kotka. Luku kausimaksu 25 mk. V. Miiller. Johtoja. N:o 7112. tarkastaakseen tuon kuuluisan her ran aateluutta. Koko P:n esiin- tyiuinen herättää epäilyksiä hänen' aatelisesta perustaan. Ja häneen, < 'kuten muihinkin Suomea koske-! wan lakiehdotuksen hymäksyjiin sopii sardinialaisen diplomatin^ sanat: ..Tutkikaa roenäläista ja' te löydätte hänestä tataarin". — 1 Lehti kertoo tataarien 200-ivuoti- sesta yliivallasta Menäjällä ja siitä »vaikutuksesta, minkä he jät- timät Menäjäii kansaan ja sen hallitukseen. Muosisadat tarrvi- taa» »vielä rouosittaiii roeuäläi- seen sieluun jättämän »vaikutuksen kuluttamiseen. Menäjän alaisia kansoja uhkaa nyt sama kohtalo kuin muinoin Dshingisthaanin aikaan itse Me- näjää, mutta malittaa täytyy, että »vanhaa kulttuuria uhkaa »n elkein täydellinen hämitys. Eimät kai itse menäläisetkään usko, että moi- sesta menettelystä tulee aiman hymä loppu. Kajaanin seminaariin on päättyneen hakuajan kuluessa hakenut 60 nuorukaista. „Lotstawa" »vararikko. Elit. tehtaanisäntä, kirjailija An- ders Ramsay-roainajan »vararikko- pesässä on omaisuutta kaikkiaan 961 mk. ja »velkoja 6<4,767 mk. 4 p. Suurin saarnamies on Suo- men Pa»»kk», jonka saataroa tekee 175,861 mk. 88 p. sekä sille tou- kok. 1 p:stä 1863 alkaen juossut korko, tekeivä 496,809 mk. 81 p. eli yht. 672,671 mk. 69 p. Uusi juoksija-ennätys. Miipurin hemosystämäin yhdis- tyksen kilpa-ajoissa sunnuntaina Kuortaneen l-vuotinen esiseminaari ja kris tillinen kiertok. opettajain val mistuslaitos alkaa taas ensi lo- kak. 1 p:nä. Laitos on ainoa maaseudulla ja siis erittäin edul linen niille, jotka haluavat vä hillä varoillaan päästä kierto ja pikkukoulun opettajiksi ja kansak. opettajaseminaareihin. Laitos on niin edullisesti jär jestelty, että täydellinen kurssi, johon kuuluu m. m. urkuharm. ja pianonsoitto, voidaan läpi käydä lokak. 1 p:stä toukokuun alkuun. Halulliset ilmoittautu koot heti ja viimeistään ennen syysk. 15 p.ää laitoksen johta jalle K. Vesalalle, joka lähet tää heti lähempiä tietoja. Os.: Kuortane. — Opettajavirkoihin ja kansak. opett. semin. pääsyssä on ollut erinomainen menestys. (I. 46045; Purishkemitshin ..Finis Fin- landiae". Kuu Purishkemitsh oli huutanut Finis Finlandiae, kuului keskustasta huutoja: Häroetkää! Se on säädytöntä! — Ruhtinas Molkonski kutsuu P:n järjestykseen. Homjakom poistui salista aiman masentuneena. „Se on järjetöntä, tyhmää!" kuultiin hänen lausu- man. Ulkomailta. 40 naista jontunnt liekkien uhreiksi. Montrealista (Kanadasta) kesäk. 14 pnä. ..Family Herald "-lehden toimistossa tapahtui tulipalo, jol- loinka liekkien uhreiksi joutui 40 toiinistosja oleivaa palivelemaa naishenkilöä. Tultva. Ahrmeileristä (Reinin maakun- nassa Saksassa) kesäk. 14 pnä. Tuima on Ahriu laaksossa hä- mittänyt paljon siltoja ja »vienyt mukanaan taloja. 87 henkilöä on kateissa. 34 ruumista on löy- detty. Höylättyä ja höyläämätöntä lauta- ynnä lankkutavaraa myypi kohtuullisilla hinnoilla Rääkkylässä Toiminimi E. Hirvonen puhelimella ja kirjeellisesti. Hintakyselyihin vastaa J. Sa volainen, työnjohtaja. Yksityishenkilöt lähettäkää osotteenne postikor tilla ja katsokaa mitä tarjoomme Teille. C. R. Schouboe, Vester- brogade 14 Köpenhamn B. (I. 4641). Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta ja VViipuri. HatknstajahSyryMra »ILMARI" Kapteeni A. A a t o 1 a, kulkee tän* kesinä JOENSUUN ia WIIPURIN Vilillä, poiketen Riakky- lään, Vaobalaan, Enonkoskelle, Ora viin, Savonlinnaan, Puumahan ja Lap peenrantaan, mokaanfla ottaen mat kustavaisia ja rahtitavaraa. Laiva lähtee: Etelään. Joensuusta joka tiistaina klo 6 aamuB. Savonlinnasta joka tiistaina ei ennen klo 7 ilt. Lappeenrannasta joka keskiviikko klo 5 aamus. Pohjoiseen : VTiipurista joka lauVantaina klo l /a4 aamus. Lappeenrannasta joka lauvantaina heti iltajunan tultua. Saronlinnasta joka sunnuntaina klo 6 aamusella. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Otto Kaisla, E. Manner, Savonlinnsa. Viipurissa Joensuusta Savonlinnaan, Höyrylaiva PUNKAHARJU Lähtee Joensuusta Savonlin naan tiistaina, torstaina ja lau vantaina klo 2 ip. poiketen Rääk kylässä, Salonnenässä y. m. vä- lilaitureissa. Savonlinnasta joensuuhun maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina klo 1 ip. Lähempiä tietoja antaa satamamestari L. Savolainen. mm oo taa MS CV3 CO K e K n» Ö U V i S E u: 3 L S i' ** Q E9 B B B Smk. 6: - Kannastavedettävän hyväkäyn- tisen miehen ankkuritaskukellon myy ja lähettää 6 markalla Kelloseppä J. E. JUVENIUS, Tampereella. Huom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonosista y. m. y. m. lä hetetään ilmaiseksi, asiamieheksi ryhtyville. (H. 806) Venäjän kurssi on tänäfin . 268 50 26G: 66 l k 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan knrssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/r. . . 25: 39 25: 22 3 kk. ... 25: — Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Antverpen a/v . i OO: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Lybekkl a/v . . 123 90 123:40 2 kk. ... 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Frankt a.M. a/v 123. 80 123: 40 3 kk. . . . — - 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206. 20 Wien k. a. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 20 138: 70 Chigago a/v . 6: 23 5: 16