N:o 122 - 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona kesaktran 1 p:nä Valmistuskurssit ••Mlaaarelhln j» kauppakoulu!- hln aikori* Tfcrton alkavat Jyviskylin Saviinl«n kuMkonlollt L k. 18 p. I znok* tutttUn opettaja Matti Solnillo, o*.: Jyrtakyli. 1900 1—2 jaon. myyntiijärjestelyään ja tavarain kuljetusvälineitä. PääkonsM valittaa keriamukssssaan etteivät ruvtsalaiset liikemiehet kykene kichailemaan efim. saksalaisten kansia, frkfi että he eivät osaa nryydä yhtä hy- tv m kuin nämä, eivät csaa pilää puo» iiaan kilpailussa. Pääkonsuli, toivoo, että ruotsalainen liikemiestaito kehit- tyitsi. Hänen mielestään on Ruotsilla suuret mahdollisuudet rumeta harjoit tamaan välikauppaa Suomeen ja We- näljälle. Jotta näitä etuuksia voitaisi käyttää Ruotsin hyödyksi, olisi Suo- men ja Ruotsi n wälisiä kulkulaitcksia parannettama. LaiZviliikettä Tuomen Da Ruotsin välillä harjoittamaan tuli» si saada ruotsalaisiakin laiavoja. Ruot. salaisien laivojen liike olisi eduksi st- kä Suomelle eitä Ztuoisille, armelee konsuti. Wielä olisi Ruomn pohjoista emärataa ja>tk«tt«vo Tornioon >a olisi se sinen Edistettävä Suomen rauta- tieverkkoon. Ruotsin ja Suomen val tionrautateitten yhdysliikenne myöskin edistäisi kauppasuhteiden kehittymistä. Lapuksi konsuli käsittelee 'kerioniuk- sessaan eri tavaralajien .ziyynnin kchi- tysiä «ja vastaisia kehitysmahdollisuuk sia. Pääkonsuli on hyvin toivorikas ja on sitä mieltä, enä Ruotsin vientiä Suomeen voidaan tuntuvasti enen- jää etenkin metalli- ja koneteollisuuden tuotteisiin nähden. Lienee tarpeetonta mainita, että pääkonsuli D. Bergströmin kertomus henkii mitä lämpimintä myötätuntoa maatamme kohtaan ja etenkin sen ta- loudellista yritteliäisyyttä ja taloudel- lisiä.pyrkimyksiä kohtaan maassamme yleensä. teet osaksi ihan ilman kotimaisia kil» Paiwa vallitsevat markkinoita. Kai- killa aloilla tulee lisäksi je seikka, että mu-odtz ehtivät meille myöhemmin, jo' ten se mikä ei enää mene kaupaksi ui» komailla» «tekee vielä hyvin kauppansa täällä. Kun nyt Ruotsi, Norja ja Tanska voimakkaamman tullisnojelukjen kaut- ta fuTfetoat pois Viialaisen liikatuotan non, jää Pohjoismailta meidän lnaam- mc Me erittäin suotuisaksi kaatopa-.- WaatetuStawarain tullin korotus. Huomattava senaattiin jätetty anomus. Willakutomatehtaiden edustajat ano- vat suojaa ulkomaalaista kilpailua »vastaan pututeoUisuuden alalla. Joukko villakutomaiehtaiden edus- tajia on senaattiin jättänyt seuraaman- fisÄlöisen kirjelmän: Nykyään »voimassa oleman, joulu?. 22 p:nä 1886 annetun tullitaksan 195 n:on mukaan tullataan naiskapaj ja muut turkilsemattoinat päällysvaat- teet 11) pros. korotuksella siitä tulli- maksusta, joka on suoritetraiva /an- kaasia, josta Päällysvaate päiiasialli- isesri on tehty. Kaikki muunlaiset «naiÄien vaattttt samoin kuin miesten ja lasten puvut (paitsi kaikki kudonta- vaatteet ja kummista ja Kuttaperkasta valmistetut) tullataan 20 pros. koro tuksella siitä tullimaksusta. loka iuori- tetaan kankaasta, mis:ä waatetus Pää- asiallisesii osaltaan on tehry. Mutta jos siinä on Pitsejä tai kukkia, suorite- taan koko vaatekappaleesta ulli saman taksjan mukaan kuin nä'srä, ellei pitsejä tai kukkia käy erineen lullaaminen. Tämä muätön, 10 ja 20 Pros. ero raaka-aineen ja malmiin tuotteen vä- lillä ei ole minkäänarmoinen tullisuo- jelus. Kaikkiin tähän kuulumiin tuo- tantopöirechin an yleiseen le:vinnyt se tuskin väärä käsitys, että valmiiden »vaatteiden ja kankaiden tullin välillä on «tunitnva epäkohta, jcjm edellinen u- sein on suotuisampi ulkomaisille teh taille kuin kotimaisille vaatteiden val- mVtajille sekä räätäli-ummatriin rtlä muiden samantapaisten työhaarain a- lalla. ^ Norjan tulliitatsakomitean ittieiln- vössä on muutamia erittäin valaise- wia laskelmia kohtuullisesta suhteesta raaka-aineiden ja va^mtiden iuottci- den »välillä pukluteollisltuoen alalla, jorka kaskelanat tietystikin soveltumat myöskin meidän aloihimme. ?»iin wa- ruStettu millaikankaincn naiskappa, et- tä siitä Norjan tuilitatian mukaan me- nee tullia 2 kr. lisä kilolta, yli kankaan, joka itsestään maksaa 1 kruunun, pai- noi 1,040 gr. ja tullattiin vaatteena 3 kr. 12 ärriltä, kun faifie n kapan N^l- miStamiseen käytettyjen ainesten tark- ka punniiseminvn osoitti, että tulli näistä oli yhteensä lchn:z»t Z kr. 7.', äy riä. Siispä oli sunrelia tuntuma 200 pros. korotus vielä liian alhainen. Mi- tä on silloin sanottama meillä sääde» tystä 10 pros. korotuksesta? Kap» paan käytettyjen ainesten paino teki yhteensä 1,408 gr. ja niinmuodoin jäi kokonai-sta 368 gr. tulladtaivaa tanxl- rao tähteiksi. Mimalkaan osoittaa komilta tarkko- ^ jen tutkimusien nojalla, että Hvin-iici.to I wal!mis:ettaessa tähteilsi jää neljännes (25 Pros.) ja kolmannes (-?!> Pros.) ainesten painosta. Niinpä malmis herrainpuku painaa noin 2 kiloa, jota «vastom siihen tarmiiiamat ainekstt painamat 2 ja puoli ka. Soivelluua^- malla iiämän meidän »lothimme, mer- kidsve se, että tullikorotu?'en herrain- puwusia pitäisi olla mähintäin ?'> pros. pääasiallisen kankaan >tnllista, ei- kä 20. Main 25 pros. korotukiello pää, see kotimainen valmistaja yhtä edulli- seen asemaan uikomaisen kanssa eikä hänellä silloinkaan mieiä ole mitään tulli suojelusta. Närn ollen on helppo hamaiia, että on edullista tuottaa tvaatteet Malmi-i- na ulkomailta: ja niin on -nyöskin käy- nyt naisten kappa- ja pukuleollisuuden alalla, jossa valmiit saksalait tuot. Teöllisuustilastomme esittää tästä sangon, valaisemia numeroita. W. 1896 oli räätälinliikkeiden lukumäärä 396, työmiesten 1,692 jc. tuotannon armo 3,440,000 mk. W. 1905 oli iyö- Paikkoja 504, työntekijöitä 2,444 ja tuotmmon arvo 4,800.^00 mk. W. 1896 tuotiin maahan naiskappoja, muilta päällysvaatteita, pukuja ja mui- ta ommeltuja esineitä yht. 2,493,000 mkn arvosta. W. 1005 oli tämä luonen -haara kohonnut 4,071,000 mkn. Toisin sanoen, kun kotimainen tuotanto oft kohonnut 40 pros.. kohosi tuonti kokonaista 75 pros. Erktäin kuvaavaa on, että kotimainen luotan- to ja >wonti Ällomautz olivat w:na 1905 melkein yhtä suuret. W. 1906 nousi tuocki 4,9 mils. ja m. 1907 jo 6,1 mils. mkn. Mäokevasta käynee ilmi, että maan todelliisessa elämässä tvarsin >mntuma pukuteöllisuus ei ole suvjatiu ja c-ta tätä teollismvtta sentähden uhkaa peri- kato ulkomaisen kilpailun kautto. Kun pukuteöllisuus on Khe:>es'ä yhteydes- sä kutomateollifmiden kansia, vaikut- tavat vaikmdet edellisen kehittymisel le ehdottomasti ehläise>västt jälkimäi-- seen. W. 1905 oli puumillateollisuu- temme tuotanto 25,6 sa millakutomoi- den 12/4 mils. mk. Jälkimäisten e- dustajina anovat hakijat suojaa ulko- maista kiikatuotamoa masraan, joka nyt uhkaa myöskin Miespukutuonnin kautta tuiöistaa kotima'ie.t räätälinteol- lisuuden samoin kuin jo on käynyt naiskappavailmistuksen. Oso»etluaan sitten 'vielä erinäisiä vanhentuneita määräyksiä ja muita e- 'päkohtia kaitkaiden tullauksessa, ano- vat hokijati Maisia muutosta toi- meenpaniavaksi voimassa oleivaan iulli>taksaan että villakangasmaatteiden tuiU li määrättäisiin 12 mavfatji 1 !>.- jolta. Siltä varalta että vastoin luuloa ei katsottaisi syytä olemM yhteisen tul- Itu määräämisiä kaikille näille tava- roille, anovat ^hakijat tullitakjaa muu- rettavÄsi siten <on rSstiviildaHsa vaatimus, että aika- utifeti painotuotteen suttatsemiseen on ju>lli>selta >virmi0'inaise(:a heeita!oa lupa, katsoo pwkuraattoriWvtraöio, et- >tä pai!noiylihaM>ul>sel:a on puuttunut tesfa tukea kiMäytyä ottamaKra käsi- tÄtÄvkseen ismvomallehden toimittaja Salmi«svn painoasetuFsen 12 8 olevain p^rjesttMnääräysten mukaiseslr iteke- mää Ämoi-tmsta aikomuksestaan jul- kaista puheenomaista aikakautista pai- noikivjoitlusta; mMa koska painoasiain ylihallitus siihen nähden että viime- mamiitiuslsa llainpai^assa olevaa sään- .nästä siiliä, että aikakautisen painokir» jovtukj>e>n juKasijan tmoe ju tfa t.j etm i j-e e n Pyytää lupa, ei ale, nrinkuin yllämat- .imussa psrustiuÄMsja edellytetään, tkovmainnui uusi säännös, on voinut «olla epätietoinen siitä, oliko edelliset •jä sanottiiai säännös todellakin kumottu, •jelfä ylihallitus siitä syystä ja kun K. 'jeMMijtin toaiM. 9 p:nä 1909 ytihaili» vuUjjellie antama määräys vaÄaanottaa aiikalautisen Pamokirjoimkseui ulosan- .amilsia soÄ«wia asiakirjoja ilmouvk- >en muodossa, an K. :v!ajesieetin tri- menpilveen kautta kumooÄu, on voinut tMsoa Äsellään oleman jyytä jätiää sa- lomalehden toimiuaja Salmisen puheeMäinon ilmoiuis tukkimatta, aachoo proikuraaittorin vlraStv, ettei Salmisen ikanteilun johdosta ole tällä kertaa aiheila ryhtyä muiyin toimen- pkeistiin Min ertä jälscitnös tästä pro- MraaÄorin viraston päätöksestä en virkakirjeen ohella täältä aimettama pai noyl^hall ii ufljfen tied o tsi. että yllämainittujen malmn- den tuotteiden iulli määrättäisiin 100 prosentiksi kankaan tullisic.. — Waltion tulo- ja menoarvion järjestely. Eduskunnassa oli launian- lama. kmen ko eilen kerroimme, käsi- teliämänä arin. esitys lvarojen hankki- misesta niihin tarpeisiin, joihin maki- naiset ^maltion tulot eivä: riitä. Wal- liomaraimvaiiokunnan mietinrö tuli muuten kokonabsuudessaan hymäksyiyk- si paitsi että vakinaisista menoista poistettiin alk e i s op pi la i tos- ten koLlegain ja lehtorien s e k ä s e m i am a r i> e n o p e t t a j i s. to n pal kkankoroi uksiin ma- r a i u it määrärahat. Päätös teh tiin 101 äänellä 87 ivastaan. — Magnetinen obscrlvarorio So dankylään. Senaatti on myöntänyt Suomen Tiedeakateinialle erään maa- alu>een Sodankylässä Magnetiseit ob- sevmatorion perustamista marten sckä myöntänyt sitä varten rakennusainei- ta kruunuin -metsistä. 1909 kuluessa ollut läänin vankiloi- hin otettuina. Tietojen saavuttua on käynyt selville, että yhteensä 97 lasta on ollut läänin vankiloissa yht. 441 päivän aikana. Wan'leinhoitohallilus lausuu, että vankilaelämä ci moi olla huonosti vaikuttamatta lapsen mieleen. He nä- kevät tahtomattaan ikävää ympäris- töä, sillä heitä luonnollisesti ei voida pitää yksinäisiin koppeihin suljettuina. Mankeinhoitohallitus katsoo oikeaksi, että lapset, jotka tavataan kerjuämäs- sä tai tumattomina vieraalla seudul la, toimitetaan hetimiten jen kunnan huostaan, jonne lapsi kuuluu tai hänen omaistensa haltuun. Ellei kunnasta tai omaisista päästä selville, on sen seudun köyhämhoitolviranomaisten, missä lapsi tavataan, oieltÄva hänet haltuuttso. Missään tapauksessa ei heitä saa irtolaisina vankiloihin lähet- tää. — Myöskää-n ei ole someliasta säilyttää vankiloissa sellaisiakaan lap- sia, ljoika owat jostain tekemisiään lainrikkomisista tutkinnon alaisia Lapsien vankivaunuissa kulettaminen on samoin vankeinhoilohallitukjen mielestä vähemmän sopimaa. Edelleen on vankeinho^toliallitus senaatin kirkollisasiain toimituskun- Soowataiv«o 1 Ir. 1 ». LO kmrn* Perjantaina kesäk. 3 pmä k:lo 10 a.-p. myydään Huutokaupalla Juhani Kedon Herrain Vaatetus- ja Sikaariliikkeessä jälellä olevia tavaroita, kuten: Hattuja, Lakkia, Kauluksia, Kalroaimia, Etumuksia, Paitoja, Sukkia, Olkaimia, Kravattia, Kravattiaauhoja, y. m. y. m. Hallitus. klo 7 he „Jämsä"^aiwalla lähtivät Helsmkitin suMisiin ylioppilastutkin- töihin. Apurahcha jaettiin seuraamille: N le isestä stipcitdirahaö. tosta: 6 l.: MLenbögel, A. W. Ä. 75 mk. HiFkanen, A. I. 75 mk, Hanhinen, A. I. 100 mk, Hyvönei:, ?l. W. 75 mjk., Sariola, W. A. 75 mf. . . w .. ... ,.^1 7 l.: Laasssonen. A. K. .'>0 mk.. Au- nalle esittänyt toimenpiteisiin lyhty- % 40 ' mf mistä siihen nähden, että syyttäsämi-! ranomaiset oikeutetaan asettamaan lap- Gustav a Gummeruksen op- pilasrahasto^ta: set, jotka ovat rikoksista tutkinnon- alaisia, silsi aikaa johonkin lastenko- tiin tai Ylfchisten huostaan, kuin Pää- s r> . ^ lineni O. I2o mk. ->ors tös rikollisesta annetaan. Lasten ho-i- S. W. 125 mlk. Äoiwis-o. W. I.' luo dosta olisi suoritettama yletflsta va- raista 1 mk. 50 p. vuorokaudelta. Tä- ' 7 x . H^„iwi.nen, I. I. 50 tiii;., tä varten ol:si tarpeelliset rahan>arot Koimistv, W. 25 mk, »launo, A. A. luovutettava wiranomaiÄen käytettä- 35 mäksi. Wankilain johtajille on kvarkein- hoitohallitus huamauitanut, eitei lap- sia saa tähettää seudulta toiselle van- kimaunuissa täysi-ikäisten -ivankien mukana. WiÄä on samainen hallitus käskenyt vankilain johtajia 'lähettä mään kuukausittaiset tiedot niistä ala- ikäisistä, jotka omat siellä olleet. — D!aanmittausto!mitukiet. Ku» mernööck on vähmisianut Hautalan neljänneksestä Kuotisayon taloa n:o 10 Alavuden pitäjän Sydänmaan kylässä torppari Heikki Heikinpotka Housun- mäelle ja hänen Maim illensa Albertii- :>a Tuomaantytitärelle eroilemn Mäen- nenä-nimi!sen palstatilaa, 9,5 ha ve- ronlkannakavaa maa>i, josta Housu- mKi Äi maksanut 1.000 mk. Samaten on kuvernöör: ^vahvista- nut kauppiaanleskelle Ida Lahtiselle eroitetun Ahtola-nim>sen palstatilan, kuuluvana Mikkolan taloon n:o 1 Keunmn Pitäjän Pohjvislahden ky- Virallisia y.rn. yleisiä uutisia, Waltlopäiwäin juhlamenot. Prokuraattorin vastalause. M^tl. prokuraattori, joka sairaudet^ takia M eitettynä oleanasta saapuvilla senaatin iÄiu-nnosja, jossa jeuaatii päätti asetuskokoelmassa juUusii wal- tiopäiväin päättämistä koskevan laittaman käskyn, on nyttemmin jäl- keenpäin pannut senaatin mainittua päälröstä vaÄaan seuraatvasi^Uöisen wasiailau>seen: Koska senaatille asianomaisia toi. menpideuä vairion lähetelty st. Maj es- geelin arm. käsky, jonka ottamisesta asetuskokoelmaan ministeri ma 11 '.osi h- teerin Arjevmä ei anna mitään mää- räysiä, «samalla sisältää lausunnon maRuipäiväjärjestyksen 24 ja 77 ZZ ^oikeasta >täsi.ykseslä ja nlamirulle lau- junnolle, sienkautta, että se on asetus- (kokoelmassa julaistu yleisesti nouda- •lejrdloafsi, on annettu Anottujen lain. 'paiMjen sekitt/llson luomte, !sentähden ja kun perustluÄaikia Hallitusmuodon 57 § mukaan verrattuna imltiopäivä- järjesiykson 60 §:tt voi sÄittää ai>> >noastaon vaAiopäiväi ja hallitsija yhdessä, 'kaifson ettei K. Senaatin olisi pitänyt Päättää Maisia arm. käskyä ja lachundoa. Zmlitlmirl alaitflistrn ln§tcn («lllrlii. Räikeä epäkohta. — Prokuraattorin virasto ja Vankeinhoitohallitus »yh- tyneet parannustoimenpiteisiin. Prokuraattori on Turun ja Porin-, Hämeen-, Miipurin-, Mitkelin-, 5iuo- pion-, ÄLaasan- >ja Oulunläänien ku- vernööreille ilähettänyt seuraavan kier- tokirjeen: „Kun prokuraattorin ivirasio on kiinnittänyt huomiota siihen, että :ur- Mlttomia tai kuljeskelemia alaikäisiä oietaan mankeuslaitoksiin pitemmän tai lyhemmän ajan kulu:rua jäteuäivik- si niiden huostaan, joille näiden eiät- Nimikään on kuvernöörin virasto vahvistanut Tuomelan osuudesta Paamolan icToa n:o 5 Alajärven pi täjässä ja kylässä apteekkarinleski El- len Jungille erottelua Wihreälä-ni^ mi se n Palstatilan, käsittäen ainoastaan tonttimaata 0,19 ha, josta Ellen Jung oli maksanut 1,000 mk. Maasan läänin kuvernliör^ on mää- rännyt varamaanmitiarv I. F. Kar- pion 'jakamaan kaikki Vaukaau kumaan kuuluvat tiet; komissioniinaanmittari M. Näkin H-Lkomisella eroiiramaan Adiel Leppälän ja Mar.w Leppälän omilstaman 1/8 omaa manttelia Lep- pälän verotalosta n:o >1 Pihlajame-- den pitäjässä ja kylässä; varaillaan- mittari I. Sieni uksen l.aikomisella e» routamaan Juho Niirnmaan omis taan 6/12 osaa mant:a,t.ia Äiiinimaan perintötalosta n:o 11 Alamuden pi:ä- jän Sydänmaan ktyäÄä ja halko-misel- K. I. Gummeruksen r a h a s* tosta: 6 l.: McÄmström, Ä. P. 30 mk, 5 l.: Lang. N. 20 nik, Honkanen, 28. 20 mk. 4 I.: Lähde, 23. 20 mk., Honkanen. H. 20 mk. Oppirahasrcsta: 8 l.: Ilmonen. I. K. lö mk. 50 )•, 6 l.: Pietiläinen, T. 3t. 60 mk., A- honen, I. T. 30 mk. 5 l.: Kotilainon, W. 20 mk. Apte«lk>kari Magnus En ckel!l 'in ra h as: osia: 4 l.: Camell. I. T. 20 :»7., M.t'ko- nen, R. I. 20 m!k, Remi.ainen, A. X 10 mlk, 3 l.: Häyriinen. S. W. 20 mk. 2 II.: Kc-ritko, N. A. li mk., 1 l.: Ganxll, M. M. 10 mk. Tohtori K. E.'H irnin ro- h as to s: a: 6 k.: Nyberg, F. W. 120 :»r. ja Au lanko. F. A. 120 mk. täminen kuuluu, kuin myöskin, eitä la eroittamaan Kustaa .öentmingtn r- alaikäisiä lainrikkojia on tutkimuksen mstaman 3/64 osaa manitaalia Nn.l- ajäksi suljettu vankiloihin, on proku- helan periniötalosta n:o 20 Alavuden kriis sMismiMii. raaitorinvirasto. katsoen lärnän ane- uettelyn niin hyvin lain kuin ihinisyy- den kannalta antavan syytä oikeutet- tuihin huomautuksiin, pyytäni).' van keinhoitohallituksen lausanioa kysymyk- sen Periaatteellli^sta puolesta^ sekä «h- dotusta niiksi toimenpiteitsi, joihin a- sian laatu mahdollisesti ivo. aiheuttaa. Tämän johdosta on vankeinhoito- hallitus kiyjelmäZsä viime kuluneen huhtikuun 23 pltä antanut «laaditun lausunnon ifekä samalla ilmoittanut, että mainittu hallitus ol: kaisonu: tar. peelliseksi ryhtyä erinäisiin toimenpi- teisiin, jotta mainitut epäkohdat ala- ikäisten käsittelyssä vast'edes saaiai- siin väitetyksi. Muun muassa on man- keinhoitohallitus ilmoittanut kirjel- m ässä vasto mainitulta päivältä huo- mauttaneensa kaikille maan kuvernöö- reille, että vankeinhoitohallituksesta ei ollut näyttänyt la i nm likaiset ia, että lapsia, joita on tamattu kerjäämässä tai turvattomina vieraitten kuntien piireissä on passitettu iääninmanliloi- hin irtolaisina käsiteltäviksi; ettei ^myöskään ollut lakiin peruötu- .... . vaa, että tapsia, joita syytetään lain läänin kuvernööri 3 hakijasta n>äa rikkomisesta, heidän rikkomustensa rännyt ent. kaartin jefreitterin Frans Prokuraattorinviraston päätös. KuSen aikoinaan on mainittu, va lotti sonamälchden toimittaja Emil Salminen pvoikuraattorille sen johdos- ta. evtä painoylihallitus ei ollur otta- . . .. nut käsite>l.tämäkseen hänen lekeniäänsä sellaisistol erttyisistä syistä Pidettä- 1 - ma luotettavasia sailos>a ia pantava vankilaan. piiäjän Rantatöysän kylässä; vara maanmittari K. Raa:iku-'en pyvki-rtä mään Höytiän järvikuimausyhtiöi o- misiaman 1/4 osa mani.:aa>.ta Tuli niemen tilasta n:o 32 Pihtiputaan pi- läjässä ja kylös'ä 1/18 v'. mantt. Nok- alan perinbÄaliosta n:? 5 Iinassa ty» lässä, 1/8 os. manttaalia. Kuljun «^rimötilasia n:o 33 samassa kylässä, erilleen Ympärillä ols.inotz maista; maramavnimiiitari A. Edgrenin halko miisella ewiitamaan Olio Hännisen c« mistaman 11/192 osaa n.anitaalia Laihian Perinitötalosla n:o 1 Saeri- järtven pitäjän Summasjäriven kinäs- sä <ja vara maanmittari N. Äilire-litin halkomisella eroittamaan Taatko Ku cp- palan omiÄtaman 1/Z2 o>a manttaalia Kuoppalan PerintötcLosta n:o 12 Lap- pajärven pitäjän Jtäkyläs'ä. — Maanmittauslaitos. Waasan!ää- nm lääninmaami>ttarin virkaa^n on se no Mi nimittänyt manheminan konii- sionimaamilttarin E. A. Öhmanin. — Maapoliisit. Poliisikonstaapeliksi Konginkankaan nimismiespiiriin on > o s i a j ö b l o m i n tosta: ra has^ 6 Nyberg. F. W. tiO mk. Jyväskylän lys ecn 5 0-w u o- t i s j n h l a n rahastosta: 8 l.: Mäkelä. A. E 100 mk. 7 l.: Leskinen, A. 100 >nk. Koukussa on ollut yhteensä 206 op- pilasta, joka määrä on jakauttlnilt si- .en, etiä 1 luotalla oli 34, toisella 39, tolmannella 33, neljänuellä 25, vii dennellä 27, kuudeillltlla 17, seitse- niännellä 16 ja kahdetsannella. 15 oppi- lasm. Päättynyt lMtlkausi on kuluni!* ilman huomattavimpia tapahtumia. Inc, on saanut häiiriöircä tasaisesti jatkua. Myöskin terveyden tila on yleensä ol lut hymä. LpettajakunnaHsa ei ote tapahtunut muita muntotsia kuin 'iiri lehtori L. G. Kesäniemi erosi laulunopettaia.: mirasta ennen syyslukukauden allua. Mirkaa on koko lukmvuodon hrniamrt rouiva A. Hannikainen, jota, myös on lullut vakinaisti virkaan nimitetyl si, waiikka lopullista vahvistusta ei mielä ole tapahtunut. Mitään koukun tarkastusta e? tänä muonna ole tapahtunut. Opiston rahastot tekivät viime jou. lukuun 31 p:nä yhteensä 106,501 >nk. 12 p. Lukuvuoden a-.kana on näiden rahojen korkoja jaettu oppilaille fti pendeinä Eteensä 4,655 mk. 50 p. tutkintoajaksi suljetaan vankiloihin, elleivät nämä ole karanneet niiltä, joi- den huostaan he mahdollisesti oivat jätetyt, tai ellei, heitä ole katsottava yleiselle turvallisuudelle määrällisiksi Henrik jästä. Hovilan Jalasjärmen Pitä- ilmoituÄa siitä, etiä hän aikoo oinalla mastuullaan Komin kaupungissa ju- laista tkolmastv viikoÄa lmestymää »Rovaniiemen Sanomat" nimistä lehteä, vaan oli Maalinut kirjallista hakemuSm. Tämän johdosta on m.t. pvokuraatltori anttanut seuraavan Pää- töksen: ÄMIa elokuun 20 päivänä 1906 lauisuntio-, kolkoontumis- ia yhdis- lymiÄMÄpaiudesta annetnn Ia'n mu- kaan kirjodduil^en painosta julkaisemi- selle ei saa ennakolta panna esteitä ja täjmän perustuslain sMnötjen lanoja Prokuraaittorinvirasto, joka puo- testaan katsoo vankeinhoitohallituksen edelläolevan lausunnon olevail lakiin ja päteviin syihin perustuivan, saa täten kunnioittaen pyytää tietoa niis- tä toimenpiteistä, joihin läänin kuver- n-öörr on ryhtynyt tai mlee ryhtymään esilläolevassa Asiassa." Jy väskylästä ja Keski-Siiomesta. — Jyväskylän lyseossa päättyi fu* kuvuosi eÄen. Päästötodistuksen sai- vat ne kahdeksannen luokan oppilaat, jotka ylidppilaskirjoituksissa tuliivat hiMä kft/tyi ksi, n i m. S. W. Z^o rs, A. W. A. MKenbögel, A. I. Hanhinen, A. I. Hiekkanen, A. W. Hyvönen, I. Manikeinhoitohallltuksen lausunnosta K. Ilmanen, W. I. Koivisto, O. käy ilmi, että mainittu hallitus on Lehtinen, W. T. H. Lyytikäinen, A. hankkinut tiedot kaikilta läänimvanki- 1 E. Mäkelä, K. W. Raitis, W. A. Sa- loiits, kmnLa monta alaikäistä oa w. \ riola L, Saxtn. Eilen illalla Maanantaina pidötvssä uusien op lpiZ^aiden pääsytutkinnossa pyrk'^ kou lu>n ensi luokalle 46 oppilasta, joista 30 hlMksyttiin. Kolmannelle luo- kMe pyrki 5, neljännelle 2 ja kuuden nelle 3 oppilasta; näistä ei kuitenkin ketään hyväksytty. — Wuositutkinto oli eilen tÄäläi i^es!sä tyttökoulussa. PääÄötodistukien »iiitfnntftä luvlkalta saimat seuraamat: Aili Aälitiio, Minne Halinen, )!aemi Halinen, Eini Hakonen, Toin, Hömä läinen, Ketttu Lang. Ingrid Lybeck. Anna MaNmberg, Eva P^onius, Ai< no Piispan mi, Elsa Noiaula ja Ester Meisamaa. Koulussa oli stiyÄukukaudella 117 ja bevälukukaudella 113 oppilasta. Maanantaina pidetyssä sisäänpääsy: >iiutkinnolssa pyrki koulun ensi luokalle 42 nutia opiplaÄ», 3:lle luokalle 4 ja 4:ll>e luokalle 2 uutta oppilasia, kiistä htMäkstMiin ensi Luokalle 20 ja toiselle 1 oppilas. — Jyväskylän kuuromykkäinkou lussa oli vuositutkinto eilen. Oppilaita on koulussa ollut lukuvuonna 1909 - 10: poikia 62 ja tyttöjä 50 eli yhteen'^ 112 HpikSh Ma ttxinh:» en ollÄ 32 ja nuorin 17 vuotias. Äolipaikkansa suhteen ovat oppilaat seuraamasti: Wilpuria läänistä on ollut 26 oppaasta, ^^aaian (. 20, Mikkelin l. 14, Äuopion !. 13» Hämeen l. 13, Oulun !. 12, Turun ja Porin i. 9 ja Uudenmaan lamii^iä 5 oppilasta. Kuurouden määrä en merkitty nu- lineroiilla 1, 2, 3 ja 4 cl; c;n<r sen mukaan mitenkä suuressa määrässä tullakin oppilaalla on ollur kuulon;a puhelahjan zälteitä jälellä. Tämän mukaan on siis oppilaita ollu.:: Z)hdel- lä merkittyjä 14 oppilasta, 2:lla merk. oppii., 3:lla 2 #ppU. ja 4:llä 90 oppilasta. ^/pplmistykynsä puolesta omat opp»> /aar jaelut Ä, B ja C oiaötolhiz jeu» laaivasir: A oppilait» on ollut 4C, ■Ö oppimita 54 ja E cpp.tai^a 12. Kuoleman lapaukscn iol)dcs.'a on .oulusia eronnur kolmannen luokan B osaston oppilas Herman »lajala, jola tuoli viune joulukuun 18 pnä pirkäl- t^en syoän.audin htmuilamaila. Koumn oppimäärän suorittaneina ^aimar koulus.a Pääsiöicdislukscn seu» naamat oppkaat: Anna Ioiefirna Aho- ->en Karstulasta, Ida Autio Ha rt o» «isi<* Ida Vaaria .Hermunen Luu- mäellä, Aina Kalenius Sltarijärveliä, Elm Agneeia Amanda Olander So- merolia, Aliina Vaaria 3ftjtt Koskelta (H.I.), Ida Pietiläinen Tumiaisista, Kristiina Hakman Ziauljänvcltä, Ainanöa Häkkmen Piekiämäetlä, Ein- ma Härtö Sälkijärve.tä, i)anny «o» ^ia Lahtinen Eurajoelta, Alma Liuk- loncn Hirmen.jalme.:a, Ida Z^arta Parkkonen Äiieeltä, Alma Nuuska ^Liila^aavelta, Elmii.ia Slorhök Ala» .ärmeliä, Jalmari Alarik Koskinen pausjärmeliä, Nikolai Lavivala Äuor. aneelia, Ansclim Paaananen Pylkön- inäeltä, Mitko Albin Pekkarinen Äur» tijoelia, ^Ulsiaa Aleksander Tomppi Lapualta. Jaalko Kotikangas Eivijär- txltä. Simo J.vo>«en Kaukolasta» Augusti Lauri Liankaanpää Lempää- läs.ä, Petter Äialinen Sortaioalasta, Pelta Mehtonen Jisulmolta ja Anselm Wallin Eidebysrä. ^4 etä tytcnemallöminä jatkamaan o» ^eiusia päästettiin: Hilm^ Herala A- Ikkalasta, Hilda Taatvilsaincn Piek- ämäeltä, Anna Vitikainen Äiänly- arjusia. Fcmny Maria Äajander Wchdis.:ä. iJuho Puhakka Äiihlelys- .vaarasta ja Jalmari Waikonen Ju» malta. j — Valmistuslaitos seminaareihin pyrtimiä ja kierlokouluiiopeiiojitsi ai- .ocvia varten päälri lutuvuolensa vii- me 'torstaina!, ja saimat silloin päästö- odisrutsen seuraamat oppilaai: Anna Äul»o Saarljirivezia, Hilja Maria Hiruiö Rcwaniemclia, Silja holtanen Uuraisitia, Hilma Harsi tä Lapualla, Si:ri Saara Höglund Kan- iUtjesia, Maria Agneta Jernvall Tu- ..isiä, Es:er Elviira Kauppinen Tampereelta, Lama Lyydia Korpela >luoremedeltä. Hilda Koskinen Jäm- iis:ä, Elin Ku tl o ne n JtflväskyläStä, >zmpi Elviina Kuusis-.o Laihialla, ^aima Aleksandra Kyrölä U)'ouhijär» .uelxä, Hilja Lappalaincn Nilsiästä, yydia Äiaria Lassinen Jymäskyläsiä. i^anny Maria Lch.inen Tomniciasia. ^anna Llndftröm Keuruuni, Lempi ^ofia Mannermaa $u>n'ic£ui, Ecva Lyyli Mait.la Multialia, Kairi Esier ^citulainen Kangasniemeltä, Lyyli .Jcdna Paamokallio ^ymästylasiä, ompi Faiimo Pajunen HonkalahdcUa. .'l ura Maria Peliokarhu Jymäskyläs- .ä, Olga Emilia Puuamaki Korpilah» oel:a, Ida Punonen Laukaasta, Hcrt- ia Puupponen Jymäskytästä, Elsa Pölchönen Hankasalmelta. Aina Axk» sandra Rintala Ulvilasta, Hilda Jo- sefina 'Salmi Korptlahse!.:a, Ida Ma- ria Sa>tmvnsn jU>rpilahdel:a. Ag- nes Auvora Siironmaa Taa» pe- roelta^ Mialta Tcikiä Diipuris- .0^ Li ib o Lyydia We isonen Ly- vasikylästä, Hilda W:»:erinc« Suo» uenjoeka. Anna SiViä Wiitala Z2ir« roilw, Alilina Alei^nora Wilsänen Hi>rwenisalmel>ta, Alma Sofia Aiäialo Janakkalasta, Hjalmar Kovanen Lau- caasta, Hemm-r Edvard Mäiijcft Sys- nästä, Evert Niemisiä Jymäskylos- .ä, Tcovi Nirkko Puumalasta, Toivo Lauri Sinisalo Jymäskqläslä, Ernst Aleksi Tuukkanen Hartolasta, ja to» oisvuksen kevätlukukauoelta Einar Ar» :oid Wusrela Keuruulta, yhteensä 36 nais- ja 7 miesoppilasta. — Jyväskylän teknillinen seura kokoontui tviime kuun 30 p:nä vii- ineiseen kokoukseensa tänä keväänä. Läsnä oki jonkun verran toislakym- mentä «jäseniä. Ohjelmasta mamitta- koou tehtailija H. Toivolan miel» täkiinniuävä esitelmä tuliMojen jam» mmtamisestta. Esirelmän pitäjä käsit» teli ensiksi tulipaloja yleensä, Paloloin- ta ja 'somm-u-msaseiia.^ Sitten esitti hän ohjeita pelastustyön tekijöille ja sanrmu>:taji-Le. Sen jälkeen Puhui hän sammutusaseista, niiden hoidosta ja käytöstä. _ Seura teki myös lopullisen päätöksen teknillistä kirjastoa koskeioassa ty,y» mykissä, jonka mu5oan kirjaSto on momna myöskm seura» ulksKuolellg { i f /