N:0 159 (81) -'1910 KESKI-SUOMI Lauantaina heinäkuun 16 pnä Siikili tuin Halj. S:n on onnistu- nui saada selkoa hra Alangosta. ei bän mitenkään ole otlanua osaa poltiniseen Propagandaan. Maikka hän onkin kuu- lunui Vienankarjalaisien liittoon, ei hän kuuenkaan ote ottanut csaa liiton toimimaan, -ivaan opiskellut sangen uutterasti lakitieteellisessä tiedekunnas» ja. karjalaisien pakinain ja Karjalan öiämijän taholta -on ivakuutouu, ettei hra Alangolta ole ollut niiden kaneja muään eekemislä. — Ilkityö. Jismeden aseman ja Suonenjcvn cheman wälille oli tiistai- na keskelle rataa poikkiteloin aseiettu ralapo^y n>,hää ennen ma.kustajaju- nan kuttua. Mutta onneksi satmt ra- taa kulkemaan Suonenjoella päin «ota» iwrtija Laitonen, joka paikalla huo masi tifitijön laÄoilukjen, wieri.ri pöl *n>n poi» kiskoilta ja tarkäsli siinä ole wia jälsiä ja lal) ti rataa Pitkin Suo- nenjoelr asemalle, jonne päin jälet j.ch» ii. Tämä jälkien seuraaminen onnis tuikin ivarsm hiivin ja siiä auitot se- kin, kun Uiölpn tekijä n loisen kengän kanttassa oli kckksi n^s. „nupinaulaa", josia helpos.i erotti jäljet. Sillä tun- romerlillä onnistuttiin töytämä»in S:n asemalla er<is työmies, joka het: »van- gi>lliin. Nimismiehen kl)syesjä nimeä. Masiasi mies >waan olemansa erä» her- ra Zäppilästä. — S.» S. Karjalan matkalta. Pohjois-Äarjalaan oli pol.jon maitokin menijöitä. Tungos ja fuinnuuS r<uit «Zilitlva»nuivia vli ai- ^rn mirsertaloa. Koetimme jo baronin .tanSsa 2:Sta luokkaakin, jossa wcI'. na>>t- teli niin onnisruneesti herraZmicstä, ct- ta ^ju no työ rl" ei lvaatiniit cdes pilettiä- tfäan näkösälle, Maikka tein fjäntile ilmi annon »herran" töyf>fcäetä csiin:>)mi>cs- td itseäni kohtaan. Ruotsalainen sano- «valckti za italialaisen wäri naamassa, inoöliivat weljen herraksi". tZe oli juuri tällä taipaleella tuin mci- >dän Aliö-poi>katin käänn)i pelac-tii^alNlei- >jan uskontoon. Kaksi kännisiä i'.aie- >..l^sccr:a" sen sai aikaan. Kauniisn !au- •Icii gjr.jö »Zotahiiudosia" heisin '.un-:-- s ansa ja — 'scpu oli hyivä. i Hamma-5lahdcn .-asemalle [itämiimme ;fto puoli 6 i4>. Tiellä oli waöta->somme Pok»jois-Karjalan Mac>nw:!je!!>5seuran 1th:ccri agr. H. €. öieinola. Hänc.i ry n»» rainanaan ; taiuc!iiivmc lähellä o.civ^lle pi!kuiviljc!ijä Pekka Kontkasen liialle. Tato-ssa on peltoa 1^.», ha ja nit:r >a 2^» ha alaa. Elämään II llipsäivää lchmää karjaa. A.c hempia nurmia lannoitetaan wl :ti'aw«-I dellaJrtoätjin. Äa-chanhovto ja kaljakauppa on talossa ,Pääelinkeino". Cahwa nainen ostaa kautta Karjalan parhaat lehmät, härät ju Masikat ja myy niitä ympäri lSuomen jcpa Menäjällentin. Onnellinen ivaan se ihminen jota häneltä mullin saa —. Nyt kään fi ollut talon kauniissa, yhden wä- risessä karjassa jun yksi oma taÄvatti- lohmä niin oli> raha mielen murtanut. Mime vuotinen iarjan kes!i>ll)pjy cli 2997 kg ja raswa % 4, 7 kg:akin »vuoro- kaudessa, kesälaitumet on hy.vät ja «n- netaan wielä n.s. wäkirehua tesälläkin. !ablviruokinta on runsas ja »voimakas za senkin kuulemma kannattaa, kun maidos- :a, jota myydään Joensuun kaupunkiin nuorena, saadaan 15—25 p. liiralta. Paikkakunnalla liikkuu usein punatau- ii karjoissa. Sitä estääkseen on Tahlva- nainen laittanut ka r,ja tarhaan, ljossa leh- mät 3 kertaa päimässä käyivät lixpsettä- minä, laajan, sileäffi hakatun kilven, ijo- hon on tohty sementistä noin 5 cnr. tor- kea reunus yinipärille. Tähän «kilvelle pannaan, tenva-ta, ruisjauhoilta ja suo- loista sekotettua pepua, jota kar>a >saa nuolellsia mielin määrin. Tanoi sen es- iä»oän taudin tuloa. ^ouktueinme ..Limvenivääiu^ä", Äarcn ja minä jäimme yök>si Ta'h»vanalaan.iä !M- me mullikauppoja hieromaan ja tahdcim- me oikein laihemmin „intterjiiu>.vata' leh- mämicslä. Puhe ei olluttaan painojen alla. Mutta kl)llä se niin näkyy oleavan, että ^joka härjällä kyntää se yärjäStä haastaa". Monien kymmenicn kysymys- temme lomassa kysyimme m.m. että ,.on- ko lsiinä perää?un kertoivat että Te mai- toakin juotatten leihmillä?" — Äo ol«nhan minä wähän antanut kuorittua maitoa joskus silloin tun ei si- kojakaan ole monta ollut ja maitoa on ollut runsaasti. Tuo tapa minusta on hytvin mukaiva. »Antaa pyöriä ivaan", kerma p?ts aina ja taas maito sisään —. Eipäs kaikki sitäkään »hoksaa". Talossa on Hytvin tarkka kirjanpito leh ikauksessa, keihäänheitossa, >sctwäshy- pyssä ja 50 m. uinnissa. Torstama suoritti 11:sta ilmoittautuneesta 7:n urheMjaa 'tehtÄvän ZolmiloikkaukseÄsa ja keihäänheitossa. Tulokjet oliZvat? K oHm ilo ikkauikse s s a: EskÄmen 9,54 m., Huttunen 11),15, Lehtinen 9,08, Mierto 10,12, Hele nius 10 m., Kunnas 9,42 m., Niemi nen 9,41 m. sekä Keihäänheitossa: Eskeli,nen tvas. SI,92 m., oik. 31 m., W. 52,92 m.; Huttunen w. 20,67 m., o. 26,34 m., Et. 47,01 m.; Leh tinen w. 26,60 m., o. 30,97 m., IjHt. 57,57 m.; Wierw w. 25,30 m., o. 33,50 m., yht. 58,80 m.; Helenius w. 16,76 m>., o. 24M m., yht. 40,98 IN-i Kunnas w. 23,40 m., o. 23,70 m., yht. SS,10 m.; Nieminen w. 23,40 m., o. 31,17 m., l)ht>. 54,57 m. Q) futnpifin. sttoutuu ylläpitäinäan j-a kMmoittamaan statuS qwota MandGuriassa svinä määrässä ?un fe Päiitvään saakka määrätty Venäjältä. — Kolera Menäjällä. Mogil?wis!a, heinäk. 12 P:nä: Homelm piirissä cn sa-irastumut koleraan 21 ja kuollut 9, Rogatsiheivm Piirissä sairastunut 2, kuollult 1. Jaroslatvista!, heinäk. 12 P: Kau- Pungissa on sattunut läänissä ensimäi- !fet 2 koilera>lalpausta, jotka päättyivät ikuckemalla. Hatkomista, heinäk. 12 p: LÄnissä on sairastunut koleraan 166 ja kuollut 56. — Uudenaikaisia pakanalta. Kasa- nissa on wasvikään Päätchnyt wcnäläi- nen lähetyskokous, jonka sieluna on jäl leen ollm tunnettu hra Tlwortsow. on kaikissa Menäjän ja Japanin sekä nai ben ja Kiinan wälisissä sopimuksissa. Otteen mainiitmsta sopimuksista otvat Menäja ja Japani waihettaneet keske- nään. 3) jos syntyy minFäänlaisia tapauk- sia, joÄa woiwat uha'ta yllämainittua status qwota>>min kumpikin sopimisen tchnil)v Puoli ryhtyy joka kerta keske- nään keskustelemaan ja sopimaan niis- tä toimenpiteistä, jotka he pitämät tav- peellisena mainitun status <Uvon yllä- pitämiseksi. Sopimuksen owat Pietarissa tämön k:n 4 ip:nä allekirjoittaneet Jsivolski ja Motono. — Naisten waalioikeuskysymys Eng lannissa. Lontoosta, heinäk. 13 pnä: Alahuoneessa hylättiin ehdotus nais- ten waalioikeu!tta koskelvan la-kiehdo- tutsen lykkäÄmisestä komiteaan 320 äänellä 175 »vastaan. Tämä nrerkitsee ettei lakiehdotusta hymäksylä tällä is- oka udella. Keskustelujen aikana lausui Asqmih eitä hänen mielestään on paras säilyitäv se ero sukupuolien oilkvulstssa, joka tchän saakka on Uki!» linnut! Eitglannin parlamenttijärjes- tiijfjcsfä ja jonka toisiaiseksi kaikki suu- ret stmiStyskansat tunnustamat oikeaksi. Hyvin lajiteltu varasto _ „ , f Hienoja villa-, alpakka-, muslimi-kankaita. Valkosia < — , . , . { Pique & hamppukankaita. Moreiuatarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja valkoBia Bilkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. &akennuttajain muistoon palautamme että meillä löytyy puuttumaton varasto: SemenftiS useammalla eri merkillä. Kalkkia, tiiliä ja savea. Kattofarpeita huopaa, lakkaa monipuolinen Maallfarpeiden varasto y. m. O.Y. Kesti-Suomen Rautakaupassa. tä Pakamoista. Ilmi on kännyt, että Samaran hiilppaiklinnassa> on 5,000 Kskouls työskenteli jakautun.vna o>c>s iniötä. M.m. pidetään talon omaa kanta- loihin, ja näistä di y^^«pakana-oias- firjaa, zsssa on walokuwat za to". Tämä osasto O tl e|ltläiU}j lieroja fatiffi niiden synnit ja syntyperä!, awut tvenäläijtssä hiippakunnisia >löytyw!is- ja ansiot. ««luimme sellailseen aikaan tasoon, että eräältä lehmältä odotettiin pafon-ao, Kasaiuin 14,000 j.n.f. taPahtumaa" — ja f-e t<ipal)tu;fin >»ei- • ^kanain joukossa ItCiiCC We- dän nukkuessamme. Eräs lalzn lcbmis- näjällä äsullvia Moinalaishninolaisia- tä lynnylti Pi«nen kyytiösclkä nyoikin; ja km. mitä iviclä ilobsempaa kun minulla cli \ _ Menäjän Karjala ru-pee eniisiä onni tulla sen omistajaksi. Ämvittelen enemmän herättämään w?naläisten-kin jo ltuinka minulle näyitelyissä hurrataan ,nal>:c >rii>jain huomiota. Pietarista läh- ja nimeni näkyy sanomalehtien lpaiSioil- tee , en f t kuun 3 P:nä huwirelk:-joukkue ta tuon nätin nupikin nimcn wie>csjä z^iimäisclle maKalle K^Mulsun kos- kelle, jos wähi^:äin 270 henk.-ä siihen joensuuhun saawuttua pidetyin jonk- liillyy. inccmme koikous. pieni juhla, jo^sa luo lulo>vai1'uutcni to-iioo ristitään. ivääni^ä" oiti myö» nuoren, lu^aalvan > sonnin, ö sonnia jäi taloon »vielä; 2 Meturiteollisuus Tuomessa. Tampereen pMalva- ja rautateollisuus- osa!ket)hiiön konepajalla on jälleen saa- tu walmiiksi uusi weturi, jonka jär- jestysnumero on 501. Te on aijottu keweitten ratojen matkustajajunia warie>n ja warustettu erikoisella n» peusm!'ttaajalla, joka osoittaa, kutnka suuri nopeus ljunalla kulloinkin on. Tämän mvulla saadaan junaa wouhii myös tasaiscmmakst. Samiten wci- daan uimarin alvulla jälkeeiipäin saa da selville, kuinka sunri nopeus ju nalla ijleensä on ollut. > Tvisja mrsiaina lsuoritti Nieiuri koe- ajon ja!hawailliin se täysin käyitökel^ .poiseksi. Wcturi tulee kulkemaan Kar jalan radalla ja läheteiään se näinä .päilvinä Viipuriin. ja 2 Keiv^.ia. seka P.cntä xui ; ju . > niistä »viedään Pietariin jonninä:)!tcl!>yn min- ja mehiläisen hoi.oa hac,o.tnaan ! ja mt bään ficttä ^cnä-älle siit^t-.iimit- rut . .. ... . . .. .... ...... - P<lren^pl rotu |icUa olmini tor- muosiin. jinviltoniätccn raiivc.:»! pellot c»val mapaassa l>.vuoroivil'cly!s>'v-iä. ^ur- nipsin ja heinäniiemenivilj.'Ui-:ä bc.iici- te:aan kaiiPaklikin. jtasmi- ja puutar- ha on ta-lix-sa. — Rakennukset oi^ut hy- win mukciv.isri ja 1 ii y t an n b II 11 • -31 i jär;cc-« tctn). laitti karjan asumukset ja lanta- suoja samassa rakennuksessa. )!awe:assa oli meille uut:a mu^kaivat, hy.vin ke!si:y? ilman^.vaihrcronvet ja fi)öttöautfo-;*ri sul- kulaiios. Talli oli sisusrcrtu myöskin käytännölliscsti ja mielestäni »auvan oi- kein' — sano Hcralaincn. Pa.l>.n:en laitettu talli kun muissa .lehmatalois- sa" tähän asti. Kaikkien elukoiden tui- mikkeinä käytetään kuiivattua !urwcpeh- tua. jtarjakartano oli rakennettu wie- ruun mäen rinteeseen ja tilama lanta» suoja alapuolelle. jc>tcn sen pohja oii pal- jon >si)lvemmäsiä elukoiden asunnoita, jonka wuoksi lannan ulosluonti oli hy- min helppo ja mukatva. >Ldhmär »n laitki saman wärv'iä nu- poj<i, ktHliö-jä ja on niiden taloudellinen teskichpsy ollut wi»me wuonna 2,:>00 kg. ParaS lehmä antoi samana aikana 3T-62 kg uwit<Ki, jossa oli rasivaa -t., iiar» jasra oli jtomvolan nautanäyttelysjä 4 elukkaa, jotka Pekka pani siellä kaikki ra« haili ja sai yhteensä lähes 2 tuha:ta suo- men klrtramarkkaa pussiinsa. I.'äwä lvaan, että isäntä nyt sattui olemaan mehiläishoitokursseilla, pois kot^i. jämä Äontkanen on kaikesta päättäen monipuolinen mies, niinkuin maantvil- jelijän mielestäni tulee ollakin. Ei ole perinyt miitjoonia, niir^uin Niemelän isäntä, josta edellvsessä kirjeessäni ker» roin, Svaan on työllänsä. taimillansa noussut, kunnostanut talonsa ja ennen- kaikkea — ivsensä. Ei näkynyt emäntäkään oleivan »tuh- rustyyliä". »HauSka tawata" kurjassa Karjalassa, karussa kiwikkoseuduS'a sel- lainen talo, siinä on opittatta —. Eamana iltana menmnme wietä jalka- sin Tahivanalaan. i'. ■ p.een —. Tahivanainen on ..tclijä". Ciaci boi- taa karjaa, on lehmän tuntija ja tun- tee — rahankin. On ostanut hiljattain toisen talonkin ja aikoo laajen:.ia „Iii= kettään". Onneks' olkoon! Menälöis- ten ruplia sanoi mielensä tekemän. Ron- ta muuta, mitä kertonut olen, näimme ja kuulimme mutta tämä matkajuttu muutoinkin tvenyy jo »väsyttämän pitkÄsi ja täytekin tässä jotakin pitää omana tietonaankin. Jatkoimme taas matkaa, joSta seuraa- rvassa. W. 1'1 1-0 Vielä on saatavissa useampia eri lajeja Mtttokoi^ettSl Jyväskylän Konekaupasta Yeljekset Lahtinen. Kuulutus Saarijärven toisen Hännilän äänes tysalueen vaaliluettelo on asianomais ten tarkastettavaksi esille pantu Roikolan talosta 15 päivästä 30 päivään tätä Heinäkuuta. Saarijärvellä 12 p. heinäk. 1910. Vaalilautakunnan puheenjohtaja. 2478 1—1 Pikku-uutisia. — Äenraalikulvcrnööri «eyn saopui lperjaniai-aaimuna Helsinkiin Nlaikal- laon Ilä-Tuomessa. jola omistaa tuo 5iarjalan kuulu »karja- kuningas" Talnvtinainen. Tahiva- nala on n.s. ^csl»k«koiiia taloja. Lyp« f iiii) i d lehmiä oli nyt 15 ja heivojia 6, sekä lvasikoira ja sikoja. Lanwai:a ci siellä lehmätaloissa >wiljellä". ?alo on rakennuksiltaan >hyirässä kunnossa eicn- kin naivetia. Miljelyksct oivat inyös- kin ht)lvin hoidetut lannoituksen ja muok- kauksen puolesta ja oivat ivapaaSsa wi :oro>viljelykseSsä, mutta ojia ci Pcl- loissa monta ole. Isäntä 'clitteii. että tällai-nen kiwikosta muokattu mäkinen multamaa ei juuri ojia kaipaa. Siihen sanoa tokasi meidän .Talouslirehtööri' että »oja on pellon sonta ja katto cn huoneen -honka" ja minun mielestäni se on oikein. Ruista viljellään sekä syys., että jickannusrukiina. Nyt oli nähtämä- nä hytv^iä juhannusruista joka o»i !ah« Vesti »viime kesänä >niitetty. Isäntä uh- kasi panna peltvmsa sichen kuntoon, että ei koskaan tanmitse pitää awoke?antona. Rukiin wil^jelhstä ei sillä sanonut pviS heittäwän>sä. ^ei«rk»t -kilvat htztv -it. £*««« — Ulkomaan lehdet pohliivar edcl- leen suurella mielenkiinnolla Tuonien kysl )m >>siä. Venäjän hallimsNiehet ja lainsääd«inrö!aii>okiet saalvar »'.leensä mitä ankarmta arwostelua osakseen, samoinkuin toisella puolen taasen sa- mo-issa kirjoituksissa Suomen asian oikeutta walaiislacm asiantuntemuksella ja lämpimällä myötlätutmolla. Myös- kin »viimeisimmät talpahiumat, kuten esim. proikuraattorin erottaminen, sekä lrike-elämäämme koskemat kysymykset on?at huomionestneinä. Näitä csioita kosketieleivat m. m. ^Manchester Guardian", ,/Justice", „Fiaancier and Bullionist" M „The ScotSman". — „Kuolete<aan". „Tunre>ilalk). malla tavalla katosi Haapakosken T. y:n leimasin kesäkuun aikana, joka tä- ten kuoletetaan", ilmotetaan „Sorre« tun MoimaMa". —- Perheuutisia. Kihkauksensa owat julaisseet ÄeuruuAa 'kansakouliinopetta jatar, yliv^ilaS. neiti Aune Maula ja ylicppilas H. Aulanko. — Kenraalirittvernöörin matka. Sa »vonlinnasta on k«nraalikuwernööri mat kustanut Punkahaaijulle ja Joensuuhun, josta hän saaPui Miilpuriin. >^ocirs»ilssa käivi kenraalikuwernööri tiistaina kirkoissa, kouluissa ja yl>'iseSsä sairaalassa ja 1 tiftfi junalla Miipuriin > päin ennen klo t päiwällä. — Wiip. Oikomailta — Menäläis-japanilainen sopimus. Pe ki n gis r ä, heinäk. 11 pnä. Z?e- uduin löhcnKfi» on jättänyt Miinan haMukselle w e n äl äis- japa nilaije n so° pimuksen, joka wiime loiikolla on olle. kivjoitetlu Pietarissa. Samanlaavui- sen Kmotukjen on Japanin lähettiles tehnyt!. Pietarista, heinäk. 12 p:nä. WenÄäis-ja«Panilainen sopimus 4. Päi- lvällä heinÄ. 1910 sisältää seuraamaa: Menäjän ja Japanin keimrilliiet hallitukset, lullen vilpittömästi uskol- lisiksi niille periaatteille, sotka o,mat •määräilyt niiden ivälillä heinäk. 17/30 p:nä 1907 tehbyssä sopimuksesi, ja haluken kehittää tämän sopnnnkien tvaikutuswaltaa rauhan w a kuudeksi kaukaisessa idässä, owat päättäneet täy° beiVtää sanomia sopimusta. 1) kuÄuyhteljden helpottamiseesi ja >kansainwÄilsein kaupan kohiitäiiiiieksi sitoutulvat kumpikin Puoli osotiamaan moleimninpuolin ystämällistä yhteis- oimintaa rautalielinjojenja paranta- miseffi Mandshuriassa sekä rnainiitu- jen rautc»tiÄinjojen kunioonsaatiaim- effi ja »/hdistämMsi sekä wälttömään oikaista tämän tarkotuksen loteuitami- selle vahingollista kilpailua. julkisella huutokaupalla, joka toimiteta»'» Tampereen kaupungin Seurahuoneessa tulevan elokuun 9 pnä klo 11 a.p. yleisten puutavara- huutokauppain yhteydessä, myy dään m.m. Juusolan sotilasvirka- talonpuistosta Jyväskylän pitäjässä 6,527 koivupuuta. Lähempiä tie'oja saadaan ilmoi tuksesta maan virallisissa lehdissä sekä virkatalojen tarkastaja Aug. Milaiilta. Vaasan Lääninkontto rissa 13 päivänä heinäkuuta 1910. Kasten de Pont. Osk. E. Hellemaa, mtty. 2480 1-2 Jämsän kunnanvaltuuston kokous pidetään sunnuntaina t k. 24 p:nä alkaen klo 1 i.p. kunnanhuoneella. Päätetään, mihin toimenpiteisiin ryhdytään sen johdosta, kun Jäm sänkosken kansakoulun rakennus urakoitsija on ilmoittanut lakkaut- tavansa työt mainitulla rakennuk sella ennen sen valmistumista. Jämsä heinäk. 14 p:nä 1910. Viljo Hirsjärvi. 2477 1-1 Sorr. V., Snomtl. 1 k. 4 s. 50 mm. Ilmoitus. Laukaan kunnan tilattoman väes tön lainakassasta lainataan Lau kaan kunnan tilattomille valtiolta saatu laina 35,000 mk. Lähemmin kuulutuksesta kirkossa ja kuntalan seinällä. Laukaa, heinäk. 15 pnä 1910. Tapetteja guuri valikoima, kauniita kuosik- kaita malleja sekä reunustimia että kullat tuja tapettilistoja. HUOM.I Viime vuotiset tapetit myydään hinnan alennuksella. Uudessa Paperikaupassa Torin kulmassa, Valtosen talossa. Puh. 37. 2476 I—1 Tiiipaperia (tuiibrut) Keskl-Saosei koittortaa 2482 Hoitokunta. i—i Kuulutus. Maanantaina 25 pnä tätä heinä kuuta myydään vuoden heinänteko- oikeus pienissä oussa Valtiolle os tetuilla Ruotsilan ja Jä?perin tiloilla Vastingin kylässä ja seuraavana päivänä 26 pnä, jälceen puolen päi vän Perhonlahden tilalla Vahaogan kylässä. Huudot ovat heti makset tavat 2479 Isännöitsijä. i-i Kunnollinen kauppapalvelua saa pysyvän paikan vilkasliikkei sessä sekatavarakaupassa, kun il moittautuu heti Jyväskylän posti toimistoon merkille »Kauppaliike"- Hu o m.! Ehdottomasti raitis sekä väkijuomasta että tupakasta. 2183 1—1 Pystykorva koira. Myytävänä puhdasrotuinen pys tykorva koira, mieluummin maalle. Lähemmin Lohikoskella, Frantsila. 2484 l—i StlfBäS MM Wli tiifrimiii tutifiiL Prokuraattorin erottaminen. ksciuMtiiin on nyuem.nin saa- punui w.t. prokuraaiiorii'., <sittel'.jä» sihicerin, iri A. F. Charpentier!» e* ro -m,iiu5ia kosknva kaikkein korkein inääräiys. Piiemmiltä pcruöielnitta ilmoiieiaan kirjelmasiä iltain, <tiä w.!. prokmaatiori on nähly hvniäksi Pernut, taa prokuraatlorintehläwäs:ä ja «rol» taa esli:eiijäsihleerinw:rasla. penaalin oikeusosaölosia esiietiiin torsr. H. M. Lieiiarin aivoin k:r>e si» sältälvä määräyksen ioh:ori A. F. Cy.irpeniierin eio::ainise-:a oikeus, osasion e|1itcli|<vilj):veriit wiras:n. Oi« keu^osasio Pääni pöy:ätirjanolieella ilmoil:aa asiasta seimatin lalousoias- ton oikeuvloimilusruunalle tämän mahdollisia toimenpi.eiiä nia^en. — Lakkautettu kasmatuslaitos. Te» naatin snviiliroimiiuskunta on päänä» ny» Punio^lmcn kasmaiuslaitoksen luopion läänissä la^kautttiamaisi wii. nicisiääii ensi fiMkuun 30 p:Äö ja kehoillanui luopion läänin kulvernöö- riä riyhlymään iämän johdosta aiheu- tulviin toimenpiteisiin. ilrdöillla. — W. P. K:n Woim. & Urheilu» seuran kilpailut neliottelussa alkoilvat torstaina. 11:sta lajista jouduttiin ayvan kautta kisailemaan: kolmilsif» — 128 — Heillä kaikilla on niin keveä ja mieluisa olla. Syksyinen aurinko kirkastaa koko kohtauksen. Salin hienon-hieno huonekalusto sen säteissä leik kii monissa värivivahduksissa. Nyt he istuvat keskustelemaan kuin juhlassa. Mutta lämpimästi ja sydämellisesti. Puhutaan Harryn yliopistoonmatkasta. — Ensi viikolla lähtee »Aavasaksa" etelään. Tahtoisitko siinä matkustaa? kysyy valtioneuvos. — Niin, jos mamma lupaa, vastaa Harry lyhyesti ja hymyilee vastaan. — Mene, rakas Harry, ja papan toiveet täytä! Kun palaat, niin vietämme taas tällaisia hauskoja hetkiä, puhuu mamma. Harry on huomaavinaan, että mamma aivan silminnähtävästi nuoreni. Viskasi kuin taikavoi malla päältään alakuloisen niurhesävynsä, mikä puki häntä niin huonosti. Ja monesti suoranaisesti ajamalla ajoit valtioneuvosta ulos näkemään iloi sia ihmisiä. Kun he ovat siinä aikansa istuneet, nousee val tioneuvos, suutelee mammaa ja lähtee virastoonsa. Hänen mentyään nousee mammakin, menee Harryn luo ja tarttuen häntä kädestä puhuu: — Kiitos ... kiitos, rakas oma pieni Harryni... Sinä toit papan mammalle takaisin, ja minä kun uskoin sinutkin minulta jo ryöstetyksi. Nyt alkaa meillä uusi, täysinäinen, onnekas elämä. Sitten hän painautuu Harrya vasten äänettömän onnellisena ja kuiskaa hänelle: - 12d - jo vuosia ovat hänet ja mamman jyrkästi erotta neet toisistaan. Ja hän menee mamman luo kuin anteeksipyy täen ... kuin sovintoa tehden. Ottaa häntä kädestä ja sitä lämpimästi suutelee. Mamma punastuu kuin oudoksuen tätä riemul lista yllätystä. Hänen ruumiinsa läpi lyöpi kuin sähköllä lämmin tunnetulva. Ja kun pappa tarjoaa hänelle käsivartensa, tart tuu mamma siihen yhtä varmalla luottamuksella kuin vihille vietäessä. Sitten seisoo aviopari käsi-koukussa Harryn edessä. Mammankin sydän sulaa kauniiseen perhetun- nclmaan. Tämä on liikuttava perliekohtaus, jollaista Harry ei ole ennen koskaan nähnyt. Hänen tunteelliseen sydämeensä iskee se syvälle. Pappa kyllä tietää, missä on mamman kipeä kohta. Ja on ollut jo vuosia. Mutta nyt tahtoo hän sen lääkitä Mammalle on annettava lohduttava sielullinen hyvitys. — Saanko mammallekin kertoa eileniltaisen va lasi? kysyy valtioneuvos tuossa samassa juhla- asennossa. Harry ymmärtää, että nyt on esill'i suuri ja pyhä perhehetki, joka häneltäkin vaatii uhrinsa. — Saat... saat! vastaa Harry kuumasti ja hä täisesti.