N:o 52 — IQIO. K JL I KII. Peijamaina Toukokuun 6 päivänä. n 358 Oulun Uusi Sähköliike Kansallispankin talossa. ovat Rukoushuoneella tiistaina t. k. IO p:rtä alkaen kello IO e. pp. ja lopetetaan illalla kello 8, jolloin hartauspuheen pitää pastori Heikel. i ^ohjois-Siiomen Maanmittaus toimisto. Ka&sankatu 21 Puhelin 533 Kiiateirnistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. EE 0 <5- o- # •c ,# s ..<s o tahtonut estää muokraoikeudella kei- nottelun. Mutta näitä rajoituksia tahtoimat sosialistit poistettamiksi. Torppareille pitäisi antaa ivapaat kädet muokraoi- keuksiensa kauppaamiseen ja sellaisella kaupalla hyötymiseen. Tällainen wa- paus koituisi kuitenkin toisille torppa- reillekin mahingoksi. Jos muokra- alueen armo jostakin syystä olisi ko- honnut ja muokraaja sitä hymäkseen käyttäen saisi myydä muokraoikeutensa hymästä hinnasta, joutuisi ostaja pal- jon huonommille eduille ja saisi kärsiä maikeuksia myyjän hyötymisestä. Tä- mä on sangen mähän sosialistien pää- oppien mukaista menettelyä. Kun „porwarit" sitä mastustimat ja äänes- timät kumoon sosialistien ehdotuksen, niin esiintyimät he todellisina sosialis- min kannattajina. Sosialistit olimat sillä kertaa täysiverisiä „porwareita". Sellaisia kuperkeikkoja tomereille sat- tuu, kun par'aikaa medetään nuottaa torpparien keskuudessa ja koetetaan nekin metää sosialistiarmeijaan. Peri- aatteet pistetään silloin penkin alle. Kynä. fniomattoiii laufuntoja f Julkaisemme tässä muutamia huo- mattamia lausuntoja eduskunnassa siellä olleista kysymyksistä. Uudesta sotilasweroesityksestä lausui td. Torppa: Ne raha-asioita koskemat armolliset esitykset, joista yksi nyt on käsiteltä- mänä ja useita muita mielä tänään tulee käsittelyn alaiseksi ja joista yksi, leimasuostuntaa koskema, lähetettiin maliokuntaan unime istunnossa, omat omiaan herättämään ikämää huomiota suurta huolestumista. Suomen kan- saneduskunta ei ole tietääkseni koskaan saanut mastaanottaa sellaista joukkoa uusia merotusehdotuksia kuin tällä ker- ralla. Ahleensä ivaaditaan eduskuntaa nyt myöntämään ei mähemmän kuin l5>,740,000 mk. uusia suostuntameroja. Luulisi sodan oleman omella ja sen- muoksi näin paljon uusia sotameroja tarmittaman, mutta kuitenkin elämme keskellä rauhan aikaa. Tällainen suur- ten uusien merojen maatiminen yhdellä kertaa, ilman että manhoja meroja miltään puolelta liemennetään, samoin kuin ne muodot, joissa uusia meroja nyt maaditaan, osottaa että meidän maamme raha-asiain hallintoa nykyään johtamat henkilöt eimät käsitä tehtämä- tään, maan luulemat nähtämästi tai- don maltion raha-asiain hoitamisessa rajoittuman kerto- ja jakolaskun toi- mittamiseen. Tällainen merotus kun nyt tässä ehdotettu sotilasmero mer- kitsisi useissa nyt jo suuresti meroilla rasitetuissa maalaiskunnissa aiman sietämätöntä rasituksen lisäystä, jonka alle taloudellisesti heikommat tulisimat kuihtumaan, miltei nääntymään. Tässä arm. esityksessä n:o 10 maa- ditaan eduskuntaa myöntämään Wal takunnan rahastoon 10 milj. markkaa sotilasmaksujen suorittamiseksi. Niin- kuin minun ajatukseni mukaan on sel- mää, että meidän kansamme ei ole oikeutettu metäytymään suorittamasta osuuttaan maltakunnan puolustukseen, yhtä selmää on, että eduskunnan tulee saada tehdä päätös asiassa, joka koskee sotilasrasituksen maihtamista rahamak- suun. Tässä kohden ei ole mitään erimielisyyttä eduskunnassa eikä koko meidän maassamme olemassa. Sen- tähden se perustelu, jolle esillä olema arm. esitys, samoin kuin muodelta 1910 suoritettamaa sotilasapumaksua koskema esitys nojautuu, ei ole oikea Mutta paitsi tätä sotilasapumaksua koskemaa laista poikkeamista, lähtemä tänään käsittelyn alaisiksi tulemat ra- ha-asialliset esitykset toisessakin suh teessä edellytyksistä, jotka eimät ole sopusoinnussa lain kanssa. Nämä esitykset eimät nimittäin rakennu sille luonnolliselle ja itsestään ymmärret- tämälle lailliselle periaatteelle, että maltion mäkinaiset tulot omat ensi sijassa käytettämät maltion menoihin ja masta, mikäli nämät eimät riitä on suostuntoja myönnettämä. Arm esityksestä n:o 11 nähdään, että muo deksi 1911 on maltiorahastossa las- kettu syntymän yli 4 milj. mkn yli jäämä, maikka menojen joukkoon on merkitty lähes 3 milj. mk. ylimäärät siä menoja, niiden joukossa 2 ja puoli milj. mk. lakkautettujen Suomen tarkk'- ampujapataljoonien ja Suomen rakuu- narykmentin käytettämiksi luomutettu- jen maa-alueiden pakkolunastusta mar ten, jotka siis omat menoja, jotka, jos mitkään, moitaisiin maltiorahaston pääomasäästöstä suorittaa. Ja silloin kun hallituksella on näin iso lisämero- jen tarme, niin on luonnollista, että osa menoista osotetaan maltiorahaston säästömaroista, jotta tarmittamien lisä merojen summa ei nouse kohtuutta miin määriin. Nyt kuitenkin maadi- taan eduskunnalta lisämeroja ei ainoas taan sotilasmenoihin maan myös mui hin menoihin. Kun hallitus kääntyy eduskunnan puoleen näin suurilla me romaatimuksilla, niin on ensimäinen ehto, että sen ehdotukset omat rakenne- tut maltion tulo- ja menoarmiosta moi massa olemien periaatteiden mukai sesti. Näin ei nyt kuitenkaan ole asian laita. Eduskunta. Täys-istunto toukok. 3 p. klo 6 ip. Puhetta johti puhemies Sminhus- mud. Ed. Murros mapautettiin suuren maliokunnan jäsenyydestä, koska hän samalla on maltiomarainmaliokunnan jäsenenä, eikä ehdi työskentelemään molemmissa. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus kyytiasetukseksi suuren maliokunnan mie- tinnön pohjalla. Ed. Rosenqmist ei tahtonut tehdä enää uusia ehdotuksia asiasta, mutta halusi saada pöytäkirjaan merkityksi eriämän kantansa. Oli samalla kan- nalla kuin sekä nykyisille että edellisille maltiopäimille annettu arm. esitys. Niissä esitetyllä taivalla laitos saadaan aiman yhtä hymin itsekannattamaksi. Kustannukset tulisimat myös laitoksen ollessa maltion hallussa kalliimmiksi, kuin sen ollessa kuntain hallussa. Meiskeskustelun loputtua ryhdyttiin asetusehdotusta pykälittäin käsittele- mään. Ensimmäinen ja toinen pykälä hy- mäksyttiin sellaisenaan. Kolmannessa pykälässä ehdotti ed. Häki ed. Häyrysen kannattamana, että kuuden momentti hymäksyttäisiin laki- ja talousmaliokunnan mietinnön mu- kaisesti, joten hemoskyytimaksun suu- ruus olisi mähintäin 18 ja enintään 30 penniä kilometriltä. Ehdotus hylättiin 98 äänellä 80 mastaan. Loppupykälät hymäksyttiin sellaisi- naan ja toinen käsittely julistettiin päättyneeksi. Ainoaan käsittelyyn esitettiin proku- raattorin kertomus lain käytöstä ja lakien moimassapitämisestä maassa la- kimaliokunnan mietinnön perustalla. Ed. Rautapää ja Nybergh ilmoitti- mat olleensa senaattoreina olonsa takia esteellisiä ottamaan osaa asian käsitte- yyn maliokunnassa. Äänestyksessä hymäksyttiin lakima- iokunnan mietintö sellaisenaan. Suomen postisäästöpankin tilasta ja hoidosta m. 1908 annetun kerto- muksen johdosta hymäksyttiin pankki- maliokunnan mietintö keskusteiutta ai- noassa käsittelyssä. Ainoaan käsittelyyn esitettiin simis- tysmaliokunnan mietintö määrärahan myöntämisestä maalaiskansakoulujen marattomien oppilaiden raminto- ja maatetusamuksi. Mietintö hymäksyttiin sellaisenaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin simis- tysmaliokunnan mietintö maltioamun myöntämisestä pikku- ja kiertokoulujen hymäksi. Waliokunta ehdotti tarkoi- tukseen m. 1911 anottamaksi 100,000 markkaa. Waliokuunat. Waltiowarainmaliokun- nan 1:nen osasto on ensi luke- misessa käsitellyt arm. esityksen leima- suostunnasta ja päättänyt asettua ny- kyään asiasta moimassa oleman lain eikä esityksen kannalle. Niinikään on maliokunnan sama osasto periaatteellisessa käsittelyssä, se- naattori I. K. Paasikimen toimiessa sihteerinä, päättänyt asettua pääoma- ja kuponkimeroesitykseen nähden hylkää- mälle kannalle. Lakimaliokunta on vsettanut jaoston, johon kuulumat edustajat Ny- bergh. Talas, Björk, Rautapää ja Ko- tonen, antamaan pankkimaliokunnan pyytämää lausuntoa asetusehdotuksen johdosta ulkomaisten pankkissakeyhtiöit- ten oikeutta harjoittaa pankkiliikettä Suomessa. S i m i s t y s m a l i o k u n ta on alustamasti käsitellyt ed. Käkikosken y. m. tekemää anomusehdotusta komitean asettamisesta simeysolojen tutkimista ja parantamista marten. Talousmaliokunta on ensi lukemisessa päättänyt yksimielisesti eh- dottaa, että keuhkotaudin mastustamis- yhdistykselle anottaisiin 200,000 mkn määrärahaa 5 muoden ajaksi, tilinteko- melmollisuudella. — Maliokunta on kä sitellyt loppuun ja malmistanut perus- teluineen mietintönsä eduskunnalle jäte- tyistä eduskuntaesityksistä asetukseksi toi- menpiteistä metsänhämittämisen ehkäise- miseksi. Mietintöön sisältymän lakiehdo- tuksen lisäksi ehdottaa maliokunta, että Keisarillinen Majesteetti mahdollisim- man pian tutkituttaisi, onko tarpeellista ryhtyä erityiseen suojametsälainsäädän- töön, ja antaisi eduskunnalle siitä ehkä aiheutuman armollisen esityksen. Laki- ja talousmaliokunta on käsitel- lyt loppuun eduskuntaesitykset teiden tekemisestä ja kunnossapi- dosta maalla sekä tiemeron maksamisesta ja käyttämi- s e s t ä. Paitsi mainittuja asetusehdotuksia eh- dottaa maliokunta: että eduskunta alamaisesti anoisi tut- kimuksen toimittamista tie- ja katura- situksista kaupungeissa sekä että siitä ehkä aiheutuma asetusehdotus yleistä kulkuyhteyttä mälittämien kaupungin- teiden ja katujen rakentamisesta ja kun- nossapidosta pääasiassa yhtäläisten pe- rusteiden mukaan kuin maanteistä sää detään, annettettaisiin eduskunnan hy- mäksyttämäksi; että kyläteitä ja tilusteitä koskeman lainsäädännön uudistamista koskema anomuhehdotus, mikäli se tarkoittaa ky- läteitä, ei antaisi eduskunnalle aihetta toimenpiteisiin, sekä että eduskunta anoisi lainsäätämis- tointa tilusteitä koskemain olosuhteiden järjestämiseksi sekä että siitä annettai- siin eduskunnalle arm. esitys. Yleisiä uutisia. — Välikysymys tväkijuomain kuletuskiellon kumoamisen joh- dosta. Eduskunnassa tehtyyn mäli- kysymykseen sen johdosta, että maltion- rautateillä moimassaollut mäkijuomain kuletuskielto on kumottu, tulee mastaa- maan kulkulaitostoimituskunnan pääl- likkö kreimi Berg, palattuaan ensi mii- kolla Pietarista. — Senaatin oikensosasto. Maanantaina äskennimitetyt senaatto- rit A. A. Liuksiala ja B. Anneberg, säädetyn mirkamalan mannottuansa, mirantoimitukseen senaatin oikeusosas- tossa, minkä jälkeen osasto jakaantui kahteen jaostoon. Ensimäiseen jaos toon tulimat kuulumaan m. t. mara- puheenjohtaja N. Bärnlund sekä se- naattorit A. Käpy, 28. Andersin ja B. Anneberg ja toiseen jaostoon se- naattorit K. Malin, S. Saarinen, I. Peltonen ja A. A. Liuksiala. — Protokollasihteeri Modenin juttu. Olemme aikanaan kertoneet Turun homioikeuden kannemiskaalin G. Sehybergsonin homioikeudelle sil- loin antamasta lausunnosta, kun hän prokuraattorinmiraston käskystä homi- oikeudessa nosti kanteen protokollasi!)- teeri Modenia mastaan siitä, että tämä oli kieltäytynyt nimellään mar- mentamasta senaatin päätöstä keisari- kunnassa moimassa olemain sotakan- nalla olemain joukkojen hallintoa kos- kemain asetusten julkaisemisesta Suo- men asetuskokoelmassa. Tässä lausun- nossaan kannemiskaali Sehybergson, kuten muistettanee, asettui armostele- moan prokuraattorinmiraston toimen- pidettä, jonka johdosta prokuraatto- rinmirasto nyt on lähettänyt Turun homioikeudelle mirkakirjelmän, jossa prokuraattori m. m. maatii kannemis- kaali Schybergsonia syytteeseen asetet- tamaksi. — Maltakunnanlainsäadäntö asia. Perustuslakimaliokunnan laaja mietintö, joka käsittää 58 simua, on laadittu mastauskirjelmän muotoon. Siinä on historiallinen ja lainopilli- nen selmitys Suomen oikeudesta ja päättyy se ponteen, jonka miime nu- merossa julkaisimme. Tulemme luki- joillemme malmistamaan tilaisuuden tutustua tähän perustuslakimaliokun- nan tyhjentämään mietintöön. Asia pantiin pöydälle tiistain is- tunnossa, mutta tulee huomenna eduskunnassa uudelleen esille. — Kupoukipiletit. Rautatiehal litus on kiertokirjeessä ilmoittanut, että toukokuun 1 p:stä alkaen myydään Suomen maltionrautateiden matkatoi- mistosta Pietarissa sekä Suomen mat- kailutoimistosta Helsingissä kuponki- pilettejä myöskin alle 800 kilometrin pituisille matkoille ollen jokaisella ku- pongilla, jonka piletti sisältää, sama hinta kuin tamallisella yksinkertaisella piletillä ja näitä pilettejä marten omat moimassa erikoismääräykset, jotka rau- tatiehallitus myöhemmin julkaisee Li- säyksenä III ohjeisiin kuponkipilettien kokoonpanosta ja käyttämisestä. — MioPisto. Lainopillisen tiede kunnan huhtikuun 28 ja 29 p:nä toi- mitetuissa suomenkielen koekirjoituksissa omat m. m. seuraamat kirjoittajat hy- mäksytyt: maisteri T. Fellman, W. Lantto, E. Lillström, E. Pajari ja S. O. Wirkkula. — Koululaitos. Tornion alkeis koulussa saksan- ja menäjänkielen kol- legan mirkaa on hakenut fil. kand. I. A. Halonen. — Seminaarit. Mirkamapautta on annettu Kajaanin.seminaarin moi- mistelun, termeysopin ja maantiedon kollegalle Eemeli Sipilälle t. k. 15 p:stä kuluman lukukauden loppuun. Sijaiset lehtori P. S. Wuoristo, rou- Elli Sipilä, yliopettaja I. A. Tuo- mola ja opettaja I. Muorimirta. — Teknillinen korkeakoulu. Sähkötekniikan professorin mirkaan on teknillisen korkeakoulun opettajakunta 10 äänellä 5 mastaan päättänyt ju listaa patemaksi insinööri R. Kolste- rin. — Oulun tähtitorni — rait tiusramiutolaksi. Jouluk. 21 p. 1806 suostui senaatti siihen, että Ou- lun kaupungin mierellä olema maltion omistama Linnansaari saataisiin Ou- lun lääninhallituksen pihamaan laajen- tamista marten maihtaa Oulun kau- pungille kuulmvaan Plaatasaareen eh- dolla että Linnasaarelle rakennettu Ou- lun merikoululle kuuluma tähtitorni edelleen saisi jäädä muuttamatta pai koilleen ja merikoulu sitä käyttää tar- kotukseensa. Wiime helmik. 2.'» p. lak- kasi kuitenkin Oulun merikoulu toimi masta, joten tähtitorni on käynyt tar- peettomaksi. Nyt on Oulun kaupunki pyytänyt saada omistusoikeuden sanot- tuun tarpeettomaksi käyneeseen tähtitor- niin aikomuksessa muodostaa siitä rait- tiusramintolan ja kahmilan. Oulun läänin kumernööri on anomusta puol- tanut ja alistanut asian senaatin har- kittamaksi. — Wapautusta alamaisen tveltvolZisuuksista on anonut talon- omistaja A. A. Liisanantti Torniosta. — Suomen hymäksi. Brusse- listä sähkötetään Retshille, että kan- sainmälinen, Brusselissä olema sosia- listinen toimisto on päättänyt Suo- men hymäksi julaista julistuksen, jossa toir.listo kääntyy koko maailman ja kaikkien kansojen mapauttarakastamien kansalaisten puoleen. Gulun kaupungista. Siilöiioficis jö!fiffliiifl^ifru§. Suomen Kauppamaliokunnan .Keskusma- liolunta on tullihallitukseen jättänyt ano- muksen, missä nrnliofimta ensin huomauttaa, että Maasan toissa yleisessä kauppiasko- kouksessa monipuolisesti tarkasteltiin ja har- kittiin kysyinystä, joka koskee tullilaitoksen oikeutta ulkomailta maahan tulleitten ta- marain tullimaksujen jälkiylöskantoon. Sa- maila maliokunta huomauttaa, että se ai- koinaan Viipuriin lOmett yleisen kauppias- kokouksen puolesta jätti tullihallitukseen ano- muksen, että tullimaksujen jälkiylöskannon määräaika rajoitettaisiin kuukaudeksi, mutta että tämä anomus ei ole johtanut toimottuun tulokseen. Aiutta, jatkaa maliokunta, jos kyseessä oleman jälkiylöskannon nykyinen määräaika, 3 muotia, tulliremisioonia kiirehtimällä ly- hennettäisiin <!:ksi kuukaudeksi, ei kyseenalai nen epäkohta olisi sillä autettu. Sillä mii- meksi mainitunkin aikamäärän kuluessa on maahan tuottaja tamallisesti myynyt maa- han tuottamansa tamarat ja moi siis kär- siä tuntumia tappioita, jos jälkiylöskanto ylipäänsä saa tulla kysymykseen. Stim tamarain tuottaja tullatessaan ta- maroitaan ei tietenkään saa määrätä minkä tullimaksu,näärän mukaan niitä on käsitel- tämä tullissa, ivaan tämän määrää asian^ omainen tullimirauomainen, niin näyttää kohtuuttomalta ja epäoikeudenmukaiselta, että häneltä moidaan maalia lisää tulli- maksuja, mielä senkin jälkeen, kun tamarat jo on, huomioonottaen suoritetut tullimak sut, hinnoiteltu ja ehkä myytykin. Pikein- min näyttää kohtuuden ja oikeuden mukai- selta, että tuottajaa, joka on toiminut hy- mässä uskossa, suojellaan jälkiylöskannolta, joka perustuu tullilaitoksen muuttuneeseen mielipiteeseen siitä mikä tullimaksumäärä olisi kannettama. Wain sellainen jälkiylös kanto, joka perustun sattuneisiin laskumir- heisiin tai tuottajan määriin ilmoituksiin, olisi Keskusmaliokunnan mielestä säilytet- tämä. Kaiken tämän perusteella anoo Malio- kunta toimenpidettä siihen, että tullilaitok- sen jälkiylöskanto poistettaisiirl. mikäli tämä ei perustu laskumirheisiin tai tuottajan määriin ilmoituksiin. Tämän anomuksen johdosta on tullihal litus päättänyt pyytää lausuntoa asiasta Helsingin, Turun, Wiipurin, Hankoniemen, Vaasiin, Porin, Kuopion, O n l u n, Pietar- saaren ja Kotkan tullikamareilta. — Oulun Nuijan kokous on tänään klo 8 i.-p. Keskustelua erääs- tä nykyistä maltiollista asemaa ole- masta kysymyksestä. — Nuijan Naisjärjestön myy jäisistä, jotka omat tänään klo 7 i.-p., pyydämme mielä huomauttaa. — Oulun seudun opettaja yhdistyksen kokouksessa t. k. 4 p:nä Heinätorin koululla Oulussa oli saa- pumilla 85 opettajahenkilöä. Wieraat lausui termetulleiksi op. I. Jussila, hän malittiin myös puheenjohtajaksi. Sihteerinä toimi op. W. M. Kataja. Opettajayhdistyksen keskushallinnolta oli saapunut neljä keskustelukysymystä, niistä asetettiin kysymykset: „Opettaja- simistyksen kohottamisesta" ja „Mille kannalle olisi opettajiston asetuttama liialliseen oppikouluharrastukseen näh den" lähetettiin maliokuntaan malmis- tettamaksi seuraamaa kokousta marten. Kahdesta kysymyksestä, nim. ..Millä tamalla moisimme amustaa köyhiä kan- sakouluoppilaitamme" ja ..Olisiko kan- sakoulun tyttöjen käsityön opetuksessa entistä enemmän huomio kiinnitettämä kotimaisiin aiheisiin, muotoihin ja pu- kuihin", päätettiin keskustella ilman malmistusta jossain kokouksessa. ^ Tä män jälkeen maisteri I. K a h i l u s piti hauskan mielenkiinnolla kuunne!- lun esitelmän kemiasta ja sen ottami- sesta laajemmassa muodossa m. m. kansakoulun opetussuunnitelmaan. Hän esitti, että kemialle on annettama suu- rempi merkitys kuin nykyisin on ta- mallista, ja että opettajiston, etupäässä kaupungissa, on käännyttämä mal- tuuston puoleen anomuksella että mal- tuusto myöntäisi apurahoja kemial- lisen kaluston tai laboratorion hank- kimiseksi kaupungin koululaisille. Ky- symystä yleensä harkitsemaan ja erit- täin, millaiseksi olisi luonnontiedon opetus kansakoulussa muodostettama, että kemiallisille ilmiöille moitaisiin omistaa riittämästi aikaa, asetettiin maliokunta. — Neiti Fanni Luuk konen piti lämminhenkisen esitelmän simeellisyyskysymyksestä. Esitelmä toi ilmi ne makamat huolet, mitkä jokai- sella kasmattajalla nykyisen tapojen turmeluksen aikana on. Esitelmän johdosta käytettiin ainoastaan yksi puheenmuoro, jossa tarkastaja O. Rau- hamaa tahtoi saattaa 20-muotisen kou- lutyökokemuksensa nojalla huomioon oman makaumuksensa. Hän uskoi, että tietäminen sinänsä ei anna simeellistä moimaa eritoten tässä asiassa, jossa ei ole puhe ainoastaan maaroista, maan nautinnoistakin. Se ei yksin auta hymeen polkuja kulkemaan. Alei- nen luonteen kasmatus on apumme, ja siihen ei riitä opettaminen, siilien maa ditaan toimintaa ja käytäntöä, siihen maaditaan tilaisuutta saada h a r j o t- taa hymettä. Hymä tapa merkitsee enemmän kuin tunnetilainen opetus. Ileinen itsensä kieltämisen harjotus on sukupuolikasmatuksen paras apu. Asia jäi alustuksen maraan. Useita pienempiä asioita oli mielä myös esillä. Wäliajoilla oli laulua ja runo, jonka op. W. Mainio lausuit) Teetä, simaa ja tippaleipiä oli tarjolla. Salin oli toimikunta koristanut köynnöksillä ja sinimalkoisilla lipuilla. Dhdessäoloa kesti hauskassa seurus- telussa klo —11,30 ill. — Kamala tapaus sattui täällä toispäimänä. Noin klo 4—5 mälillä iltapäuvällä nähtiin konttoristien Antti Tolkin ja Matti Nemalan menemän Linnansaarelle, missä asettuimcit „Täh- titornin" taakse. Jonkun ajan kulut- tua kuultiin saarelta laukauksia, mutta niihin ei kiinnitetty sen enempää lino- miota, ennenkun poliisi löysi mainitut henkilöt maassa mirumasta ja mei hei- dät ajureilla poliisikamariin. Siellä hamaittiin, että kummallakin miehellä oli ampumahaama rinnassa. Miehet toimitettiin lääkäriin ja sieltä sairaa- laan. Waikkei marsinaista tutkintoa ole mielä pidetty, on kuitenkin sen mer- ran selmille käynyt, että Tolkki on ampunut ensin Nekalaa ja sitten it seänsä. Nim kuuluu N. ilmoittaneen ja syyttää T:a murhayrityksestä. T. taas kuuluu mäittämän, että heillä on ollut yhteinen sopimus päättää päi- mänsä. Nemalan tila on armeluttama. Tolkki sitä mastoin moi paremmin. Lisätä tulee, että kumvikin oli juo- muksissa, joten tämäkin kamala tapaus on lnettama mäkijuomien ansioksi. — Meteen putosi muuan pikku- poika lauantaina Stiikelin luona. Pari paikalle sattunutta miestä meti hänet jälleen kuimille. — Uusin henkiwakuutusyhtiö. Olemme kuulleet, että täällä puuha- taan uutta henkimakuumsyhtiötä, joka tulisi käsittäinään Pohjois-Suomea ja jonka johto tulisi Ouluun. Puuhan sanotaan syntyneen pääasiassa sen joh- dosta, että koko maata käsittämäin yb- tiöitten keräämät marat menemät pää- kaupunkiin. — Ainolan tviinikellariin oli- mat jotkut henkilöt tehneet siemän ..kissankäytämän" - tässä joku päimä sitle. Poliisit saimat käytämän tekijät selmille ja on heitä tutkittu. Leikillään sanomat tuon reijän tehneensä. — *) Hän opetti myös kahta hauskaa kou- luleikkiä läsnäolemille. Mainittakoon että kellarissa säilytetään suuri määrä miiniä, samppankaljaa y. m. s. — Maaseututeatteri esitti eilen illalla ..Nummisuutarit" Pääosain esit- täjät suoriutuimat kutakuinkin, mutta joiltakin pienempäin osain näyttelijät olisimat moineet antaa paljo parem- paakin. ..Puusuutari" marsinkin teki omituisen pinnistetyn maikutuksen. Sunnuntaina näyttelee teatteri klo 8 ip. Eino Leinon 5-näytöksisen suku- tarinan „Tarquinius Superbus". — Iltama warattomien yliop- pilaskokelaiden hywäksi pannaan toimeen suomalaisesja yhteiskoulussa huomenna klo 1 /- j7 i.-p. Ohjelmaan kuuluu puheita, laulua y. m. Toi- mottamasti yleisö menee iltamaan hy- mää tarkoitusta edistämään. — Suomen kaupunkien irtai- men tamarau paloapuyhtiön osakkaiden kokous on tänään klo 4 i.-p. pankinjohtaja P. Hellmanin asunnossa Kansallis-Osake-Pankin ta- lossa. Kokouksessa tullaan malitse- maan yksi jäsen paloapukomiteaan. — Suomalaisen Työwäenlii ton kokous on huomenna klo 7 illalla Nuijan huoneustossa. Zoilkokrnii! 12 DiiilBii liihtiitt. Suuren kansalaisen Juhana Wilhelm Snellmanin syntymäpäimä taas lähe- nee. Se on tulemassa kansalliseksi muistopäimälsi, jota pitäisi mietettä- män joka kunnassa, joka kylässä, joka kodissa, missä suomalainen mie- li, suomalaiskansallinen hen- ki asukkaita elähyttää, lämmittää ja innostaa. Emme saata kehua, että tätä suomalaista mieltä olisi meillä liiaksi. Ja sitä me kuitenkin niin ki- peästi tarmitsemme kyetäksemme suoje- lemaan nykyisin niin uhattua suoma- laista simistystä, moidaksemme sitä kartuttaa ja rikastuttaa uusilla ennä tyksillä. Senmuoksi kokoontuu suo- malainen kansa toukokuun 12 päimänä juhlimaan ja juhlista ammentamaan uutta moimaa ja innostusta. Tänä kansallisena muistopäimänä omat ne suomalaiset, joilla on ollut mieraskieliset sukunimet rientäneet muut- tamaan sukunimensä suomalaisiksi. Tä mä nimien suomalaistuttamistyö ei ole mielä loppuunsuoritettu. Taas tar- joutuu tilaisuus sen täydentämiseen. Siis: juhlimaan toukokuun 12 P:nä! Wirkawapantta yksityisten asiain takia on Oulun lääninsairaalan toimitsija Aug. Alt'. Lemon saanut ku- luman toukok. 9 p:stä saman kuun 31 p:mään saakka ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty lääninkonttoristi F. O. Ollila. — Arpajaislntvanpyyniö. Ou lun soitannollisen seuran johtokunta on pyytänyt lupaa saada ensi loka- tai marraskuussa toimeenpanna arpajaiset Oulun kaupungissa toimiivan jouhior- kesterin kannatusta marten. — Wahtoistetut säännöt. W k. 29 pnä on läänin kumernööri mah- mistanut Sälöisten pitäjän ja Raahen kaupungin oriyhdistyksen säännör. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 2 pmä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset mahtimesta- rinlesken Anna Theslerin omistamalla tontilla n:o 4<! tämän kaupungin ensi- mäisessä kaupunginosassa tehtämiä lisärakennusta ja rakennusmuutoksia marten. — Rakennustoimi Kajaanissa. T. k. 2 pmä on läättin kumernööri mahmistanut piirustukset talollisen Mikko Karppisen ja räätäli Aksel Fredrik Mehtosen omistamalla tontilla n:o Kajaanin kaupungin ensimäi- sessä kaupunginosassa tehtämää uutis- rakennusta marten. — Rakennustoimi Raahessa. T. k. 2 pnä on läänin kuivernööri mahmistanut piirustukset meriulies Sa- kari Kajanderin omistamassa talossa n:o 9 Raaben kaupungin seitseinännes- sä kaupunginosassa tehtämää uutisra- kennusta marten. Rakennustoimi Kemissä. 2 puä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset tullimartija A. Granrothin omistamalla tontilta n:o 78 Jsonpuistokadun marrella Ke- min kaupungissa tehtämää uutisraken- nusta marten. — Passeja on täkäläisestä lä.inin- hallituksesta mastakuluneen tiuhttkuun ajalla otettu ulkomaamatkaa ivarten 2l>l ja nmtkaa »varten Venäjälle 7, jotapaitsi !>:lle ulkomaalaiselle on an- nettu ololippu Suomen maassa oles- keleinista marten. — Irtolaisuudesta tuomittuja. T. k. 3 pnä tuomitsi läänin kulver- nööri Oulun kaupungista kotoisin ole- man itsellisnaisen Martta Sosia Ti- luksen toiskertaisesta irtolaisuudesta pi- dettämäksi yhdeksän kuukautta ja Kot- kolan maaseurakunnasta kotoisin ole- man itsellismiehen Kalle Kasper: Kan- kaisen ensikertaisesta irtolaisuudesta kolme kuukautta yleisessä työssä. T. k. -»f