Torstaina 15 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 104 — 1910 1 palk. Iida Määnänen, Mulo, pellamalangasta! 1 palk. Maikki Mänskä, Liperi, millalangasta; 2 palk. rwa Maris, Polivijär- mi, puolimill. kankaasta; 2 palk. Maikki Konttinen. Jako- koski, puolimill. trikoosta- 3 palk. Maria Riikonen, Mön- ni, pyyheliinakankaasta; 3 palk. Hilma Sidensnöre, Lipe ri, niattokankaasta' 4 palk. Leena Kontkanen, Ham- inaslahti, pyyheliinakankaasta; 4 palk. Riitta Simonen, Kallio- waara, harm. lapasista. Siipikarjaa s astos s a: Kunniakirjoja saiivat seuraamat Eerva Leinonen, Niittylahti, ka- noista! Leena Kontkanen, Hammaslahti, hunajasta: 1 palk. Eema Leinonen, Niitty- lahti, munista! 2 palk. Maikki Kontturi, Jako- koski, munista; 3 palk. Emeliina Voutilainen, Kuusjärmi, munista. Kun oltiin mielä yhteisesti lau- lettu ..Maamme", erottiin sitten iloisin, ivirkein ja tyytymäisin mielin. Mastaisuuden moralta tahtoi- simme tässä wielä huonlauttaa, että tällaiset tilaisuudet olisimat ehdottomasti järjestettämät suu- rempaan huoneustoon, ettei kämisi kuten nyt, että suureu osan ylei söstä täytyisi seista esitelmienkin aikana ulkosalla, ja muuten möisi näyttelynkin järjestää paljon näyt- tämämmäksi ja hauskemmaksi, kun olisi käytettämänä suuremmat alueet. Piirustukset uudisrakennuksia marten räätäli Kusti Markkasen omistamalla tontilla n:o 2 Joensuun kaupun gin 68 korttelissa, on lääninhalli tus asianomaisten noudatetta- maksi wahwistanut. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Syyskuun kunta kokoukset. Maalaiskunnissa syyskuussa pi- dettämät marsinaiset kuntakokouk- set omat nyt taas muistissa pi- dettämät muita kuntakokousta tar- keimpinä. Woimassaolewan ase- tuksen nmkaan niissä nimittäin: ..malitaaan mirkamiehet niihin kunnan toimiin, jotka muoden lopussa tulemat amonaisiksi, sekä jäsenet taksoituslautakuntaan ja milloin tutkijalautakunta on ase- tettamaksi päätetty, myös siihen lautakuntaan". Kysymyksessä siis omat kaikki tärkeimmät kunnalliset maalit. Kaikkinakin aikoina on sillä seikal- la, kenen käsiin yhteisten asiain hoito uskotaan, mitä suurin mer- kityksensä. Alutta erittäinkin sel- Iäisinä aikoina, jotka meitä nyt omat lähestymässä, kohoaa tä- män asian merkitys monin »ver roin. Tullaan tarmitsemaan ehkä toisenlaista selkärankaa kuin jo mailleen menneinä „perustuslail- lisuuden kulta-aikoina, jolloin „suo- mettarelaisten" marsin maaraton sättiminen ja kiusanteko senaikuis- ta senaattia kohtaan kohotti „san- karit" kunnian kukkuloille. Aika on nyt tulossa toinen, jos kohta mieläkin tuon „sankariajan" jäl- kimaininkina saadaan eräissä sa- nomalehdissä nähdä, kuinka „suo- mettarelaisia" on nykyäänkin pal- joa mukamampi sättiä kuin ny- kyistä hallitusta! Mutta maikka mielä kaikki eimät häpeäkään osot- taa senlaatuista ..rohkeutta", on kuitenkin se myrsky, jonka humi- na idästä kuuluu, kaikesta päät- taen saanut monen yhä selmem- min huomaamaan, että nyt on menettelytapaa tarkemmin Hailit- tarua. Nyt käsitetään ehkä entis- tä paremmin keskinäisen somun tarpeellisuus. Ja tämä käsitys ynnä siitä johtuma somun har rastus sikäli kun se Vilpitöntä on, tulee osaltaan olemaan suurena helpotuksena kunnallisiinkin maa- leihin mennessä. Mutta se ei saa helpottaa sillä tamalla, että heittäydyttäisiin wä- linpitämättömiksi, niinkuin mali- tettamasti moi tapahtua. Kun nallisiin maaleihin on mentämä ja jos suinkin mahdollista, on, ehdokkaista neumotellama. Jos puoluenäkökohdat eimät nykyään niin suurella painolla kuin äs- keisinä muosina kannustaisikaan maaleihin osaa ottamaan, niin on olemassa muita painamia nä- kökohtia. Taitamuus tai taita- mattomuus kunnallisten asiain hoidossa, lyhyt- tai kaukonäköisyys niiden johdossa ja suunnitteluissa merkitsemät kunnallisessa elämäs- mässä niin paljon, että kenen hymänsä kannattaa muutamia het- kiä uhrata ottaakseen selmille, ke- nelle hän omantuntonsa mukaan parhaiten moi luottamuksensa täs- sä kohden antaa. Sitäpaitsi se, mitä nykyään moidaan puolueiden keskinäisestä sominnonharrastuksesta puhua, koskee melkein ainoastaan n. s. pormarillisia puolueita. Sosialisti- johtajien taktiikka, jonka lampi- mänä tarkoituksena tiettämästi on puoluerahastojen moimassapitä- minen, maatii joukkoja aina py- symään „irtiporwareista". Maikkei tuo irti pysyminen ainakaan maa- laiskunnissa toteudukaan niin sa- noaksemme kirjaimen mukaan, niin on sillä kuitenkin sen merran mer- kitystä, että sosialistit ehkä möisi- mat kuntakokouksissa panna toi- meen yllätyksiä, jos eimät muut olisi ollenkaan mamillaan. Kun taas tiedetään, minkälainen käsi- tys sosialistijohtajilla on omistus- oikeudesta, ja kun samalla muis- tetaan, mitenkä tuo käsitys on leminnyt ja missä muodosta se ilmenee esim. näinä syyspimeinä aikoina: kun muistetaan, mitenkä simeellisten käsitysten näinä ai- koina tunnettu kamala höltyminen on sosialismin leivenemisen ylei- nen rinnakkais- ja seurausilmiö meillä, niin on todellakin syytä waroa. ettei kuntain luottamus- toimiin päästetä henkilöitä, jotka moisia käsityksiä omaamat tai niitä kannattamat. Tärkeän kansalaismelmollisuu- den täyttämistä on siis ottaa osaa tämän syyskuun knntako- kouksiin. Nikkarilan metsänwartijakou- luun Pieksämäellä on oppilaiksi otettu m. m. M. Kotiranta Kiihtelysmaa- ralta ja A. E. Pulkkinen Nurmek- sesta. Iisalmen kunnan rakennnsmes- tariffi on malittu rakennusmestari Olli Sonninen Pielisjärmeltä. salakuljetus. Sittenkun Sortamalan tullika- mari 30 pltä miime elokuuta oli tullihallitukselle tehnyt ehdotuksen tullipalmeluskunnan lisäämisestä Keisarikunnan rajalla yhä lisään- tymän salakuljetuksen takia, on tullihallitus kehottanut m. m. Kuo- pion läänin kumernööriä toistai- seksi ehkäisemään mainittua sala- kuljetusta poliisimiranomaisten a- mulla kunnes tullihallituksen ano- mus Hänen Majesteetilleen tulli- palmeluskunnan lisäämisestä tule- man muoden alusta alkaen on eh- tinyt saada hymäksymisen. .kulkutautia. Koska Pälkjärmen pitäjän Pälk- saaren kylässä on ilmaantunut tu- lirokoksi epäiltyä tautia, niin on miranomainen piirilääkäri mää- rätty ryhtymään toimenpiteisiin sen suhteen. Tuberkuliinitarkastuks et. Joensuun piirin piirieläinlääkäri H. K. Helander on määrätty tu- berkuliinilla tarkastamaan Heikki Mänskän, Juho Lamikaisen, Kalle Kinnusen, Heikki Piiroisen ja Pekka Kontkasen perillisten karjat, yh- teensä 1.% nautaeläintä, Liperin pitäjässä. Koska talollinen Markku Pu- hakka. Enon pitäjän Enon kylässä, epäilee karjassaan oleman nysty- rätantia, niin on äsken mainittu eläinlääkäri määrätty tuberkulii- nilla tarkastamaan mainitun kar jan. Mittain tarkastajai» tarkastaja täysin palmellut professori A. F. Sundell kämi miime maanantaina Nurmeksessa makaajan, mara- maanmittari Juho Saarelaisen mallinnttoja tarkastamassa. Komean hirwen on ampunut Kuohatin piirin met- sänhoitaja E. K. Enckell piiris- tään. Koirat ajoimat sen järmeen ja hän ampui sitä selkään.^ Qlti Zuolahti antoi miime sunnuntaina taman- mukaisen kantele- ja kansanlaulu- konserttinsa Nurmeksen yhteiskou lulla pienelle kuulijakunnalle. Haettuja Mirkoja. Haettamaksi julistettua asema- päällikön miran miransijaisuutta Tohmajärmen neljännen luokan asemalla omat hakeneet asemapääl- likkö K. I. Salokallio, toiset kirju- rit E. Reponen, A. Ratinen A. E. Strandberg, O. F. Kiminen, K. A. Penttilä, G. E. Lindholm, A. A. Grönlund sekä eräs henkilö, joka ei halua tulla mainituksi. Kylänticsuuuuan tutkiminen. Läänin kumernöörinmirasto on määrännyt maramaamittari Juho aarelaisen tutkimaan tiensuun- taa, joka alkaa Pielisjärmen ja Kuhmoniemen pitäjien mäliseltä maantieltä Pankajärmen kylän kohdalta ja kulkee Ruunaan ky- lään Pielisjärmen pitäjässä talon n:o li luo Alajärmen rantaan. Kyläntiehanke. Läänimme herra kumernöörin kehoituksesta anoa maltioapua jo- takin kyläntietä masten hätäapu- työnä tehtämäksi, kokoontui t. k. 11 päimänä kokoukseen Antti Pe sosen taloon Uskalissa Huhtilam- min, Uskalin ja Oskolan tienteko- melmolliset kyläläiset. Kokouksen puheenjohtajaksi ja samalla pöytä- kirjan pitäjäksi malittua talollinen Sinio Kärnä Oskolasta, tehtiin asiassa seuraama päätös: Päätet- tiin kääntyä pyynnöllä ensiksi Kiih- telysmaaran kuntakokouksen puo- leen, jotta kuntakokous ryhtyisi sel- laiseen toimenpiteeseen kääntymällä anomuksella Kuopion läänin herra kumernöörille, että Huhtilammin majatalon kujoin suusta lähtemä, Uskalin kylän ja Oskolan saloky- län kautta ja Oskolan myllyn la heisyydessä kyläntiehen päättymä huono kärritie tulisi ensi tilassa yleisillä» maroilla tehdyksi hätä- aputyönä kyläntieksi, jonka tien sitten kyläläiset tientekomelmolliset pitäisimät kunnossa. Kyseessäole- rvasta tiestä yksinkertaista karttaa tekemään malittiin talollinen Matti Heiskanen Huhtilammilta, taloll. Antti Pesonen Uskalista ja taloll. Simo Kärnä Oskolasta sekä ma- ralle taloll. Olli Pulkkinen ja Kalle Huominen Uskalista. Pöytäkirjan allekirjoitti 20 tientekomelmollista mainituista kylistä. — Joka mä- hänkin tuntee näitä teitä ja oloja, täytyy myöntää mainittu hanke mälttämättömän tarpeen maati- maksi. Löydetty ruumis. Wiime miikolla löydettiin erääs tä järmestä O ra min lähellä nuo- ren naisen ruumis. Noin 3 muot- ta sitten hukkui niillä seuduin erään Tornator-yhtiön laiman keittäjätär ja armellaan löydettyä ruumista häneksi. Kilpa-ajoa Saimaalla. Torstai-iltana lähti klo 7 aikaan Lappeenrannasta matkustajahöy- rylaimat „Osmo" ja ..Otama". Kilpa-ajotilaisuutta ei jätetty käyt- tämättä. Kumpaakin lämmitettiin minkä ehdittiin. Suur-Saimaalla ajoi Otama" ..Osmon" ympäri, mutta seurauksena ponnistuksesta oli, että sylinteri meni rikki. Lai- ma oli hinattama takaisin Lap- peenrantaan korjattamaksi, mikä mei aikaa seuraamaan iltaan. Itä-Zawon käsityökouluun on otettu m. m. K. Kiiski ja I. Räty Ilomantsista. Äiti hukuttanut S-wuotiaan poikansa. Joku aika sitten katosi Lappeella talollisenmaimo Hilma Tanskasen 2-muotias poika Toimo. Asian johdosta pidetyssä tutkinnossa on pojan äiti tunnustanut, että hän heinäkuun alussa oli Saimaalla pojan kanssa soutaessaan heittä- nyt tämän järmeen, sidottuaan en sin 10 kg. painaman kituen kau laan. Tutkinnon toimeenpanija nimismies M. Tahllroth kuitenkin epäilee, että asian laita ei olemin kuin äiti on kertonut, sillä etsin- nästä huolimatta ei pojan ruu- mistä ole löydetty. Kuulustelua jatketaan. Hilma Tanskanen on kotoisin Tohmajärmeltä marakkaasta ta- losta, mutta oli, riitaannuttuaan appimanhempainsa ja lopulta mie- hensäkin kanssa, paennut noin muosi sitten Lappeelle, jossa hän eli yhdessä erään menäläisen kir- jurin kanssa. Muualta Suo mesta. Henkimaknutusosakeyhtiö Ta laina. Äsken pitämässään kokouksessa on Salaman hallitus lopullisesti hymäksynyt makuutusmaksut ja ivakuutusehdot, joten yhtiön henki- makuutustaulusta moidaan lähim- mässä tulemaisuudessa julaista. Saanemme ennen pitkää tilaisuu- den tehdä selkoa niistä makuutus- tamoista ja ehdoista, joita yhtiö yleisölle tarjoaa. — Samassa hal lituksen kokouksessa mahmistettiin myös yhtiön asiamiesehdot. Kansalaiskokous. Oulusta, syysk. 11 pnä. Kansa- laiskokoukseen Oulussa sunnuntai- na klo 12 päimällä menimät pää- syliput jo perjantaina tarkkaan, niin että niiden anto kaupunkilai- sille lopetettiin ja säästettiin loput maaseutulaisia marten, joita saa- pui runsaasti. Perjantain illalla loppuimat kaikki. Kun kokoushuo- neeseen sai laskea ainoastaan 600 henkeä, täytyi omet ja ikkunat ama- ta, jotta ulkopuolella olijat saat- toimat kokouksen menoa seurata. Kokouksen amasi maanmiljelijä I. Ollakka Oulunjoen Kiminie- niestä ja puheenjohtajana toimi maanmiljelijä Pekka Tiira Tyrnä- mältä. Kokous hymäksyi yksimieli- sesti seuraamat ponnet: 1) Kokous panee makaman mas- talauseensa sitä käsitystä mastaan, että Suomen kansa olisi mälinpi- tämätön maltiollisen itsenäisyytensä menettämisestä; 2) Kesäkuun 21 pnä julkaistuun maltakunnanlainsäädäntöjärjestyk- seen nähden lausuu kokous erityi- sesti makaumuksenaan, että Suo- men kansa ei anna lain armoa eikä lain melmotusta sellaiselle laille, joka on syntynyt perustus- lain mastaisessa järjestyksessä, maan on jokaisen kansalaisen mel- mollisuus tehdä lakiemme mukai- sesti moitamansa estääkseen moi- sen lain käytäntöön somellutta- mistä,' 3) Kokous lausuu suotamaksi, että puolueet syrjäyttämällä keski- näiset kiistansa liittyisimät yhteis- moimin ja kaikkia laillisia sekä st- meellisiä keinoja käyttämällä suo- jelemaan muosisataista perintöä. Kokous lopetettiin „Maamme"- laululla. Tainion puheet Tampereella. Tampereen poliisilaitoksen jär- jestyskomisario Lindgren on pidä- tetty mirantoimituksesta sen joh dosta, että hän kesällä salli toi- mittaja Taami Tainion pitää pu- heen Tampereen t. y:n talon pi- halla. Lindgreniä tullaan syyttä- mään huolimattomuudesta miran- toimituksessa. Tainiota mastaan on jo nostettu saman puheen joh- dosta kanne majesteettirikoksesta. Taaskin ratapenger »vajonnut Espoo» lähistöllä. Noin 1 km. Esvoon asemalta Helsinkiin päin majosi lauantai- iltana ratapenger noin 1 metrin merran, josta oli seurauksena lii- kenteen seisahtuminen. Onneksi ei junaa sattunut silloin kulkemaan. Liikennettä mälitettiin illalla siten, että Helsingistä meni junia on- nettomuuspaikalle, jonka toiselta puolen Karjalan junat kämimät Helsingistä tulemia ihmisiä ja tamaröita noutamassa. Samalla tamoin mietiin paikallisjunalla posti lauantai-iltana Turkuun. Rata-insinööri K. O. Rejman matkusti heti paikalle rataa kor- jaamaan. — Tämän yhteydessä mainittakoon että rata ennenkin on samalla paikalla majonnut, se kun kulkee entistä merenpohjaa myöten. Riihimäen—Pietarin rata j 4O-wuotias. j Merkkipäimä maamme talou delliselle kehitykselle oli t. k. 11 päiivä. Neljäkymmentä »vuotta takaperin, syysk. 11 pnä 1870 «mattiin Riihimäen—Pietarin rau- tatierata liikenteelle. ? Huomattamasti on maamme ! edistynyt sekä taloudellisella, että henkisellä alalla tänä kuluneena' 40 mnotena. Surkeat viimat sil=j loin olot maassamme kuin tätä ( mainittua rataa ryhdyttiin raken- tamaan. Katomuodet olimatköyh- dyttäneet kansan niin köyhäksi, ettei se monin paikoin jaksanut maksaa merojaan, maan oli pa- kotettu jättämään talonsa autioksi ja lähtemään maailmalle elatus- taan etsimään. Irtainta, kuljek- simaa mäestöä oli kaikkialla luu- ret laumat etsien työtä. Erittäin- kin maan eteläisimmät osat jou- tuimat aiman kuljeksimien työn- etsijöiden maltaan. Kulkutaudit jotka aina seuraamat uskollisina seuralaisina hätää ja puutetta, saimat kauhistuttaman mauhdin. Tuhansittain kuoli niihin ihmisiä. Maan raha-asiat viimat myöskin huonolla kannalla, luotto oli huo- no, joten kaikenlainen yritteliäi- syys oli aiman lamassa. Tämmöisissä oloissa ryhdyttiin rakentamaan Riihimäen—Pieta rin rataa muonna 1868. Se oli aijottu hätä-aputyönä tehtämäksi, mutta hilonosti onnistui tämä siinä suhteessa, niinkuin Snellman oli sitä ennustanut. Rutto mei nälistyneen työmäen keskuudesta hirmeästi uhreja. Kuitenkin saa- tiin rata kahdessa muodessa mal- miiksi ja on se muodostunut maam- me marsinaiseksi emäradaksi, josta omat sitten muosien kuluessa haa- rautuneet monet tärkeät haara- radat. Mikä merkitys tällä Riihimäen —Pietarin radalla on ollut ja on mastakin olema maamme ta- loudelliselle kehitykselle, siitä ei liene tarmis tässä tehdä selmää. Mainitsemme maan, että tämä rata-osa on osoittanut kaikkein kannattamimmaksi, koko rautatie- merkossamme. Silloin kun useat muut radat omat antaneet joko suorastaan tappiota tai ainakin main hädintuskin itsensä kannat- taneet, on tämä rataosa tuotta- nnt 5 ä 6 prosentin moiton siihen kiinnitetylle pääomalle. Maamme kauppa ja teollisuus on näiden kuluneiden muosien aikana ilahut- tamasti edistynyt, maanmiljelys on saanut kokonaan toisen leiman sen sijaan mikä sillä ennen on ollut. Monella muulla alalla on myöskin huomattamaa kehitystä nähtämissä, joihin moipi sanoa rautateiden maikuttaneen. Kun me siis nyt katselemme kaikkea sitä hymää mitä olemme saaneet näinä kuluneina muosina, niin on meillä täysi syy omistaa siitä suuri osa tämän 40-muotiaan Riihimäen—Pietarin rautatien ansioksi. »uuri murtolvarkaus. Aöllä lauantaita masten olimat markaat tunkeutuneet Salossa kel- loseppä T. Niklanderin omista- maan kellosepänliikkeeseen särke- mällä myymälän kadunpuoleisen ikkunan. Saaliikseen saimat he sieltä noin 100 kelloa, joiden ar- mo omistajan ilmoituksen mukaan nousee 4,000 mk. Märkäistä ei toistaiseksi ole mitään tietoa. Talvaraliikenue Pietari» wäli- aikaisella yhdysradalla al- kaa. Pietarin lehdet kertomat: Näinä päiminä on mahmistettu taksa tamarain kuljetukselle Niko- lain rautatien tamara-asemalta mäliaikaista yhdysrataa myöten Suomen rautatielle. Vastaiseksi kuljetetaan tamarat ainoastaan Smolnan rantaradalle ja on maksu miideskymmenes osa kopekkaa puu- dalta koko mälimatkalta. Pääasial- lisena lastina radalla ollee mas- täiseksi rakennuksen alaisena ole- maa Ohtansiltaa marten tarmitta- mat rautaosat. Nainen maanmittariksi. Tuonnottain anoi koniisioni- maanmittari Paul Ekblom maan- mittausylihallitukselta, että hänen tyttärensä, ylioppilas Ingrid Ma- ria Ekblom otettaisiin maanmit- tausoppilaaksi. Tämän anomuksen maanmiljelysylihallitus hylkäsi sillä perusteella, että 15 §:n mukaan armollisessa asetuksessa maanmit- taushallituksesta y. m. 15 pltä toukokuuta 1848 ainoastaan nuo rukaisia (ynglingar) saadaan ottaa maanmittausoppilaikst. W. k. 23 pnä anoi komisionimaanmittari Ek- blom senaatilta tyttärelleen erikois- pikeutta päästä sukupuolestaan huolimatta oppilaaksi maanmit- tausmirastoon. Maanniittausyli- hallitus on nyttemmin puoltanut erioikeusanomusta. 2-wuotias lapsi todistajana. Ei liene ennen tapahtunut sem- moista ihmettä, että kaksimuotias lapsi on ollut oikeudessa todista- jana, mieläpä ainoana todistajana ja hänen todistuksensa on ollut sittenkin sitoma. Semmoinen ta- paus sattui kuitenkin Vehkalahden ja Sippolan pitäjien käräjillä Ha- minassa miime miikolla. Eräs nai- nen maati silloin muutamalta mie- heltä lapsen eläkettä, mutta kun hänellä ei asiassa ollut muita to- distajia kuin kyseessä olema 2- muotias lapsi, toi hän lapsen oi- keuteen ja oikeus huomattuaan lapsen mäitetyn isän näköiseksi, tuo- mitsi miehen lapsen isänä maksa- maan lapsen eläkettä 150 mk. muo dessa siksi kunnes poikanen täyttää 15 muotta. Koleratapaus Koiwistolla. Tk. 7 p. sairastui Pietarissa erään menäläisen humipurren 30- muotias matruusi Johan Heino kolerantapaisiin oireisiin. Hänellä oli oksennuskohtauksia, ripulia ja metokohtauksia pohkeissa. Maikka olikin sairas, tuli mies seuraama- na päimänä purren mukana Koi- mistonsalmelle, missä hän asuu. Siellä Heino jäi kotiinsa, kun taas pursi palasi Pietariin. Koimiston koleralääkäri tohtori Rytkölä sai kuulla sairastumisesta ja olti hän heti näytteitä sairaan ulostuksista ja lähetti ne lääkintö- hallitukseen. Jo heti on kolerabak- teriologi tohtori W. Mallgren huo mannut näytteissä kolerapesäkkeitä. Heino, jonka tauti ei ole hengen- määrällinen, on otettu Koimiston- salmen kolerasairalaan, mihin eris- tetään myös hänen maimonsa ja 3 lastansa lääkintöhallituksen mää- räyksestä. Sähkösanomia „Karjalattarelle". MinisterineMvoston lakiehdotukset. Helsinki, syysk. 14 p. Edustajain maltakirjat tarkas- tettiin tänään. Saapumilla oli 186 edustajaa. Käsiteltämiä asioita ei jätetä armollisina esityksinä, maan yleis- maltakunnallisessa järjestyksessä ministerineumoston lakiehdotuksi- na, joita ministerimaltiosihteri ei ole esitellyt eikä niitä myös ole esitelty senaatissa. Uutistoimisto. Ehrlich-Hata-lääke. Tukholman Dag. Nyh. selostaa muutamia merkillisiä hamaintoja, joita toht. Taege Freiburgissa on tehnyt äsken syntyneessä perinnöl- lisyyssyfiliittisessä lapsessa,jonka äi- tiin oli ruiskutettu Ehrlich-Hata- preparaattia. Muutamia päimiä ruiskutuksen jälkeen alkoimat kup- pataudin oireet lapsesta hämitä, ja aiman lyhyessä ajassa muut- tui se ulkonäöltään täydellisesti. Muitakin samanlaisia hamaintoja on tehty. Brysselin keskussairaa- lan ylilääkäri, toht. Duhot on to- dennut samanlaisia maikutuksia aiman yhtäläisessä tapauksessa. Oli 22-muotias nainen, joka sai- rasti pahanluontoista kuppatautia. Tämän lapsessa oli hamaittamis- sa kaikki perinnäiskuppataudin ulkonaiset merkit. Ihon märi oli kellertämä, ruumiissa oli rohtu- mia ja monen miikon aikana ei lapsen paino lisääntynyt kuin 100 gr. Jo kolme päimää sen jälkeen kuin äitiin oli ruiskutettu Ehrlichin lääkettä alkoi lapsen ul- komuoto muuttua. Lapsi sai ter- meen ihomärin, rohtumat ja ra kot hämisimät ja jo ensimäisel- lä miikolla lisääntyi ruumiinpai- no 500 gr., seuraamalla miikol- la 400 ja kolmannella miikolla 300 gr. Nämät parantamat maikutukset on siis mälittänyt äidinmaito. Tutkittaessa ei siinä tamattu lain- kaan arsenikkia, seikka, joka osottaa oikeaksi Ehrlichin käsityksen, että hänen lääkkeensä, tappaessaan ba sillit ja irroittaessaan myrkyt, syn- nyttää mastamyrkkyä, jotka äidin maidon mukana siirtymät lapseen ja parantamat sen. Frankfurt am Mainista, keskimiikkona. Pros Ehrlich on täkäkäiseen kunnallissairaalaan jät- tänyt ilmoituksen mielä useista tapauksista, jolloin käsittely „Ha- talla" on antanut suotuisia tulok sta. Pros. tuntee tähän saakka 5,700 käsiteltyä tapausta, joissa lääkkeellä on ollut suotuisa maiku- tus. Ne kuolemantapaukset, joita on tapahtunut m. m. miimeksi Kööpenhaminassa, omat kaikki ta- pahtuneet silloin kun potilailla on ollut makamia häiriöitä kes- kushermostossa. Tapauksissa, jot- ka omat makaminta laatua, täy- tyisi neumotella lääkkeen käyttämi- sestä. ?\kku uutisia. Ensimäinen kirkko kuuromy kille. Tähän asti omat kuuromykät erinäisissä suhteissa olleet juljet- tuina pois yhteisestä jumalan- palmeluksesta, huomauttaa Franks. Zeitung. Mutta nyt saamat pian Nem-Aorkissa elämät tuhatkunta katolinuskoista kuuromykkää oman kirkkonsa. Eräs sikäläinen pappi joka on omistanut elämänsä kuu- Maalaisseurat ja Marttayhdistykset! Polijois-Karjalan Kotiteollisuus- yhdistyksen kiertävät vefcto- ja naiskäsityökoulut oppikautta 1911—12 varten ovat nyt alle kirjoittaneen kautta haettavissa samoilla ehdoilla kuin niitä tä hän asti on Maanvilj. seuralta saatu. Joensuussa 7 p:nä syysk. 1910. Toimen puolesta: H. O. Reinola. Kuulutus. Enon kunnan varsinainen kun takokous pidetään Lauvantaina 24 p:nä syyskuuta 1910. Kokous alkaa kello 9 aamusella kansa koulun tuvassa, jossa käsitellään ja päätetään seuraavat asiat: l:ksi. Valitaan jäsenet vuoden lopussa eroavien sijaan: Kunnal lislautakuntaan, valitaan kunnan tilintarkastaja poiseroavan H. Ai raksisen sijaan. 2. Valitaan kihla kunnan lautamies-ehdokkaat. 3. Valitaan jäsenet lakseerauslauta- kuntaan ja tutkijalautakuntaan, jos sellainen asetetaan. 4. Haapalahden kansakoulun rakennustoimikunta pyytää päästä eroon toimestaan, jos kunta myöntää erovapauden, niin valitaan uudet eroavien sijaan. 5. Valitaan jäsenet kansakoulu jen johtokuntiin eroamisvuoros- sa olevien sijaan. 6. Maanvilje- lysrahastoon valtionlainan otta misesta. . Enossa Syyskuun 10 päivä 1910. Juho Nuutinen. Karjojen tuotanto- kilpailun toimeenpanee P.-Karjalan Maan viljelysseura pohjoisessa piiris sä, nim., Valtimon, Nurmeksen, Pielisjärven, Juuan, Enon, Polvi järven, Kuusjärven ja Liperin kun nissa. Kilpailu alkaa 1 p. marras kuuta t. v. ja kestää vuoden. Tarkastus tulee maanviljelysseu ran puolelta tapahtumaan, mikäli suinkin mahdollista, kerran kuu kaudessa ja otetaan siinä huo mioon, paitsi tuotantoa, myös karjan hoito ja ruokinta, va sikkain ja nuorenkarjan kas vatus, karjan siitosarvo ja maidon käyttely. Kilpailuun on ilmoittauduttava ennen ensi lokakuun 20 päi vää. Huom! Talo, joka kuuluu johonkin tarkastusyhdistykseen, otetaan kyllä arvostellessa huo mioon, jos sen karjanhoito kil pailuun ilmoitetaan, vaan ei tule rahapalkinnolle. Lehmämäärä tu lee joka talossa olla vähintäin 8. Palkinnot tulevat olemaan seu raavan suuruisia: 1 plk., 2 kpl., ä 40 mk., Il plk., 5 kpl., ä 25 mk. ja III pllc, 10 kpl., ä 15 mk. Joensuussa 14 p. syysk. 1910. Toimen puolesta: H. O. Reinola. KmIM. Liperin kunnan marsinainen syys- puolen kuntakokous pidetään maa- nantaina tämän kulkeman syys- kuun 26 pnä klo 10 ap., alkaen kunnanhuoneella, jossa käsitellään: l :o) Osaksi mieläkin miime-edel- lisen ja miime muoden kunnallis- tilien tarkastuksesta ja samalla mastuumapaudesta asianomaisille tilintekijöille. 2:o) Päimä- ja kyytirahan mää- räämisestä muokralautakuntien jä- senille. 3:o) Määrätään palkat, jonka jälkeen toimitetaan maalit kaikkiin niihin kunnan luottamustoimiin, jotka tämän muoden lopussa jou tumat amonaiseksi, ensi kolmimuo- tiskautta marten. 4:o) Malilaan jäseniä kansakou- lujohtokuntiin y. m. johto- tai hoi- tokuntiin, joihin tarme ja asia maatii. 5:o) Erään mähämaraisen aisti- miallisen pojan lähettämisestä kun- nan kustannuksella aistimiallisten kouluun. 6:o) Maimion, Leppälahden ja Ruokolahden kansakouluja koske- mistä asioista; ja 7:o) Suostuuko kunta maksa maan Onkisalmen lossarille muuta palkkaa, paitse sen mitä hän yli- kulusta saa. Liperissä Syyskuun 10 päimnä 1910. K. H. Räsänen. (K. S. 2 k.) Saunottaja, työtä pelkäämätön, saa pysyväi sen paikan H. Tirroselta. Elokuun 7 päivää vasten yöllä hävisi tuntemattomalla ta valla laitumella mus ta vanhanpuoleinen ruunahevonen. Merkit: noin 10 kort. korkea, ka- pearintanen. Ken siitä saisi tie don, pyydetään palkintoa vastaan ilmoittamaan Pielisjärven Kinah molammilla Junnu Tirroselle eli Joensuussa H. Tirroselle. Markkinaviikolla ei höyry- venhe HP • Taimi lähde Joensuusta Luhtapohjaan torstai-aamuna eikä Luhtnpoh jasta Joensuuhun perjantaina, vaan lähtee Joensuusta Luhta pohjaan lauantai-aamuna klo 5 ja Luhtapohjasta Joensuuhun sunnuntai-aamuna klo 5. Pienestälalidesta lähtee mark kinaviikolla Taimi torstai- ja perjantai-aamuna klo 726. Joen suusta Pieneenlahteen samana päivänä klo 4 ip. Ä. Eskelinen. romykkien sielunhoidolle, kehoittaa sellaisen kirkon rakentamiseen. Se malmistuneekin mielä tämän muo- den kuluessa. Tämä temppeli tulee olemaan ensimäinen jossa messua lukuunottamatta kaikki pyhät toimitukset sekä saarna suoritetaan merkkikielellä ja kaikki jumalanpalmeluksen maikutelmat tulemat niiden osaksi, joiden tu- lee elää herkeämätöntä äänetöntä elämää. (Lsat. 2 k. 4 s. 150 mm.) Lauvantaina 1 päivänä tulevaa Lokakuuta kello 10 päivällä myydään konkurssihuutokau palla paikan päällä kauppias Eero Huovisen konkurssi pesälle kuuluva hyvällä liike paikalla valtamaantien varrella Kaltimon tehtaan ja rautatie aseman lähellä oleva osaa Taipale-nimisestä perintötilasta N:o 21 Enon pitäjän Ne3terin- saaren kylästä palsta, kauppa talo rakennuksineen, jossa on puoti, 2 kamaria, keittiö sekä tarpeelliset ulkohuoneet. Sekä samassa paikassa samalle pesälle kuuluva niittypalsta 1 / li osa Kak- sola nimisestä perintötilasta Nro 28 Nesterinsaaren kylässä. Ja hyvällä liikepaikalla valtamaan tien varrella Kontiolahden pitä jän Jakokosken kylässä tilalla N:o 3 vuokratontilla oleva kaup- pakartano. Kaksi henkivakuu- tuskirjaa Eero Huoviselle ase tettua Keskinäinen Henkivakuu tusyhtiö Suomessa l:si 1,000 mar kan ja l:si 4,000 markan, huu tokauppatilaisuudessa mainitta villa ehdoilla. Huutokaupan päätettyä pide tään velkojain kokous samassa paikassa, jossa hyväksytään tai hyljätään tehdyt tarjoukset sekä keskustellaan ja päätetään muis ta pesää koskevista asioista, poissaolevat velkojat saavat tyy tyä läsnäolevien päätökseen. Joensuussa 14 p. Syysk. 1910. J. Pitko, pesänhoitaja. Mulon Lauluseura VANAMO — toimeenpanee — ILTAMAT sunnuntaina 18 p:nä tk. klo i. p. maanvilj. O. Kokon talossa Mulossa. Ohjelmana: puhe, esitelmä, ru no, satu, kööri- ja yksiäänistä laulua. Urheilua V.- & U.-Seura »OSMON» järjestämänä kaksi- otteluna: visapallonheitto ja häk- kijuoksu; väkikartunveto, näy- telmäkappale »Savon sydämes sä» 3-mi näytöksinen, kirj. M. Vuori. Huviposti. Lopuksi karkeloa. Sisäänpääsymaksu: 50 p. ai kaisilta ja 25 p. lapsilta. Oi N 1 k.. Puolen- ja kokolitran ia ostaa Joensuun Rohdoskauppa. (K. S. 1 k.) Kansanopistonjohtaja O. W. Sirkka on toimittanut Kansa- koulun Runokirjan. Teos sisältää noin 70 runoa kansakou- luja marten. Se on jaettu kah- teen muorokurssiin, joissa kum- massakin on sama määrä ru- noja, järjestettyinä niiden keski- näistä yhteenkuulumaisuutta stl- mälläpitäen. Auulutus. Juu'an kunnan marsinainen fun* takokous on kunnanhuoneella t. k. 26 pnä kello 11 e. pp., jossa käst- tellään seuraamat asiat: 1) Malilaan taksoitus, ja mah- dollisesti tutkijalautakunta kuluman muoden taksoitusta marten. Mää» rätään niiden palkka ja äyrin pe- ruste. 2) Malitaan eromuorossa ole mien sijaan jäseniä kunnallislauta- kuntaan, holhouslautakuntaan, fan* sakoulun johtokuntaan ja maimais- talon johtokuntaan sekä kunnallis- tilien tarkastukseen. 3) Päätetään tähän kokoukseen lykätty kysymys lumireenmedosta Koimuojalta Timomaaran kylään ja aina pitäjän rajaan. 4) Esitellään Markku Pennasen lasku erään Kaisa Maria Turu» sen hoidosta lapsimuoteeSsa wai» maiskassan muroista maksetta- maksi. Juuka 1910. T. Kiiskinen. Venäjän kiirasi on tftn&än . 268: 40 1266: 66 1 /* S kk. . . — — 26»! 60