tf:o 90 — JÖiO. KAIKU. Maanantaina Etakvsun 8 Äsvsn. Valkosta 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. tusta, mistä syystä Joensuun w. t. kaupunginmiskaali ei kenraalikumernöö- rin sinne saapuessa ollut laimarannassa eikä hänen kaupungissa oloaikanaan saapumilla. — Suomen kauppalaivasto w. R9I0. Painosta on ilmestynyt lisäys muodelle 1910 Suomen laima- kalenteriin. Tämän mukaan on Suo- men kauppalaimasto lisääntynyt kaik- kiaan 196 laimalla, niistä 18 höyry- laimoja. Muoden kuluessa on laima luetteloista poistettu kaikkiaan 182, niistä höyrylaimoja 6. Todellinen lisäys on siis ollut kaiken kaikkiaan 64, niistä höyrylaimoja 12. Suurin uusista purjelaimoista on ollut Rob. Mattssonin Maarianhami- nasta Englannista ostama priki Ma- riechen, jonka kantamuus on kaikkiaan 2,405,11 rekisteritonnia ja rakennettu Limerpolissa 1885 raudasta. Höyry' laimoista on suurin ollut Prinsessa Margareta, jonka bruttokantamuus on 1,867,65 rekisteritonnia. Laimaluetteloista poistuneista suu rin purjelaima oli rekaatti Ocean, jonka kantamuus oli 1,554,73 rekiste- ritonnia. — Ukkonen surmannut ihmisen ja tehnyt muutakin Pahaa. Nau mossa tappoi ukkonen nimismies Albert Mörnen pojan meneeseon. Muuten raimosikin se miime keskimiikkona ja torstaina ei ainoastaan yllämainitulla paikkakunnalla, maan pitkin Lounais- Suomea, katkoen lipputankoja, pirstoen puhelinpylmäitä, puita, aitaa, kohot- taen meden Aurajoessa lyhyessä ajassa muutamin paikoin yli äyräitten, siten turmellen kasmullisuutta. Ukkonen rai- mosi samoihin aikoihin Kemiössä, Piik- kiössä, Paimiossa, Kuusistossa, Rai siossa. Luonnonmaalla, Rymättylässä ja Mynämäellä y. m. seuduissa. — Merimieslähetyksen riemu- jnhla. Koska tänä muonna on kulu- nm 85 muotia Suomen Merimies lähetysseuran perustamisesta ja 30 muotta ensimäisen merimiespapin lä hettämisestä ulkomaille, on seuran toi- mikunta päättänyt miettää seuran pe- rustamispäiivänä syyskuun 30 p:nä sekä sitä seuraamina lokak. 1 ja 2 päiminä riemujuhlan ja järjestää sen yhteyteen keskustelukokouksia merimies- lähetysten työmiehiä ja y <?tä :vlä mar- ien. Seuran toimikunta on sentähden kehottanut kaikkia pohjoismaitten meri mieslähetysten johtokuntia, merimies- vappeja ja muita merimieslähetyksen ystämiä saapumaan näille juhlille, nhdessä neumottelemaan työstä meri- miesten keskuudessa. Suomen Höyrylaima O. ?)., Helsin gin Höyrylaima O. D. ja Höyrylaima O. A. Bore omat lumanneet kaikille ulkomaalaisille ja suomalaisille juh laan tulemille merimiespapeille 50 °/o alennuksen pilettien hinnoista. Senaa- lilta on myös pyydetty 56 % alen nus pilettien hinnoista juhlaan osaa- ottamille merimiespapeille sekä meri- ,;neslähetysseuran ja ompeluseurojen jäsenille. Mastausta ei ole mielä ha- 'emukseen saalu. — Työselkkaukset Helsingissä. T. k. 3 p:nä oli työnantajain ja as- salttiiyöntekijäin erikoissopimustoimi- ?il?!nan miimeinen neumottelukokous. yksimielisyyttä ei saamutettu. — Uusia painokanteita. Östra Finlandia mastaan on määrätty nos- iltamaksi painokanne lehden niossa 69 olleen artikkelin „Den 16 Iuni" johdosta. — Uudenkaupungin osuuskau van konkurssi. Maananraina ta- vahlui malmonta Uudenkaupungin osuuskaupan r. l. konkurssissa, jossa erityiset melkojat malmoimat saatamia nhleensä lähemmäs 166,069 mk. Toi- mitsijamieheksi määrättiin kriiununni- mismies I. F. Saarioinen. Neljäsataa osuuskunnan jäsentä on haastattanut johtokunnan oikeuteen. Hallituksen jäsenille maaditaan lain säätämää rangaistusta siitä, että he näärän kirjanpidon amulla omat kon- kurssia miimyttelemällä jatkaneet lii- fettä ja sillä aikaa ottaneet lainaksi melkoisia määriä sekä rahaa että ta- uiaraa. Lopuksi anotaan, että raastuman- oikeus heti ottaisi kaikki Uudenkaupun- gi i osuuskaupan r. l. kirjanpitokirjat '.akamarikkoon. Lisäksi ivoimme juttuun mainita, ntä tilinpäätökseen on merkitty tama- r imaraston armoksi 328,661:01 mkaa, u>aikka se tamaraluetteloiden mukaan uki ainoastaan 276,973:53 mkaa. Wuodcn 1968 tileistä on jätetty kir- joihin merkitsemättä osuuskunnan m?!- toja 11,749 mkaa 07 p. — LisäwaltuuSmiehiksi Kajaa nissa on malittu mesijohtoasiaa lvar- ten teknikko A. Pokki, toht. B. Riht- niemi, agron. K. I. Muttilainen, kir- jakaupp. K. P. Muori, kaupp. E. Leh lomaara, henkikirj. I. Huominen, kir- j mp. A. Jlmesmaara, kaupp. M. Marliainen ja S. I. Haapalainen. — Mieläkin „nukkuwasta su- nasta". Kuten lukijat muistanemat, ajoi tamarajuna n:o 1603 miime ke- säk. 18 p:nä ohi Valkeasaaren ase- man, jossa sen olisi pitänyt miipyä noin puolen tunnin ajan. Syynä tä- hän outoon kiireeseen oli se, että niin- hymin kuljettaja K. A. Lindgren kuin lämmittäjä K. Mepsäläinen nukkuimat. Junan pysäytti sitten Ollilan aseman sähköttäjä ja eräs asemamies. Rautatiehallitus on nyt erottanut toimistaan kuljettaja Lindgrenin ja lämmittäjä Vepsäläisen. Toimitetussa tutkimuksessa ei ole moitu saada selmille, että myöskin ju- nan konduktööri K. W. Elmstedt olisi mainitussa tilaisuudessa nukkunut. Mutta koska hän oli osottautunut erittäin huomaamattomaksi ja huoli mattomaksi, langetettiin hänet 100 mkn sakkoon. — Isorokko tapauksia on sattu- nut Kymissä, Konemitsan luostarissa. Käkisalmen pitäjän Muorensalon ja Pyhäjärmen Keljan kylissä. Kymissä on eräs henkilö mainittuun lautiin kuollutkin. — Muihin pitäjiin on tau- ti tullut n. k. pyhiinmaeltajien mukana. — Suomalaisia sanomalehtiä tvainotaan. Kun tuonnottain lähe- tettiin ristisiteessä ..Makka-Suomi" lehteä Saksaan ja Smeitsiin, eimät useat lähetykset päässeet mastaanotta- jilleen ja jäimät säännöllisesti saapu- matta. Sittemmin osoitettiin lähetyk- set Ruotsin kautta ja siitä saakka omat ne saapuueet määräpaikkaan. Lehdet Wenäjän kautta mennessä siis pysähtyimät mustasotnialaisten kynsiin. — Nata wajonnut rannikko- radalla. Miime miikon tiistaina huo- masi eräs ratamartija Espoon aseman tienoilla tarkastusmatkallaan ollessaan radkn majoaman: majoaminen jatkui junien kulkiessa ja lopulla ilmestyi rataan symennys, joka oli muutamia kiskonmittoja, ollen keskikohdalta 56 cm. Rata on nyt korjattu ja majonnutta kohtaa martioidaan, jotta junien on kuljettama hiljempaa sen ylitse. — Rautatiemirkamies kateis sa. W. k. 17 p:nä — kertoo Vii puri — katosi teille tietymättömille Schumaloman aseman kesäsähköttäjä Kaarlo Rothström. Hänen jälkeensä kassaa tarkastettaessa on hamaittu rau- tätien maroja puuttuman noin 190 ruplaa. Mihin mies on joutunut, sii- tä ei toistaiseksi ole tietoa. — Tuli irti lotjassa, mies pa- hoin palanut. T. k. 2 pnä syttyi tuleen Lauritsalassa kanaman niemessä muutaman lotjan kansikajuutta. Lot- jassa ollut mies poltti tukkansa koko- naan, samoin paloimat pahoin kädet ja jalat. — 100 touotta oli t. k. 1 p. ku- lunut Jymäskylän ..kaupungin isän" ja hartaan suomalaisuuden ystämän Wolmar Schildtin (Kilpisen syntymästä. — Chicagon suomalaiset ja prosessori Haeekel. Chicagon suo malaiset omat prosessori Ernst Haecke- lille Jenassa lähettäneet adressin, jossa lausutaan kiitokset kuuluisalle tiedemie helle sen mastalausekirjelmän johdosta, jonka hän ja muut etemät saksalaiset oppineet omat antaneet Suomen kysy myksessä. — Taistelu klerikalismia »vas taan Espanjassa. Madrid, elok. 4 p:nä. Sata kolmekymmentäkahdek- san andalusialaista yhdistystä, joiden jäsenmäärä nousee 80.666 henkeen, omat lähettäneet Eanalejaselle adressin, jossa termehtimät antiklerikalista poli- tilkkaa. — 200 kalastajaa hukkunut. Pietarista, elok. 3 p:nä. Birsh. Wje- domosiin mutaan on Amurjoella, lä hellä Nikolajessin kaupunkia raimon- nut hirmumyrsky kaatanut joukon ka- lastajameneitä. 266 kalastajaa on hukkunut. — 300 taloa palanut. Ura, elok. 5 p. Muutamissa kylissä omat tulipalot humittäneet 366 taloa ssaksi irtaimistoineen. Mahingot nousemat 150,006 rupl. — Werenwnodatns suomalai sessa laitvassa. Suomalaisessa parkkilaimassa ..Molse". joka onTrel- leborgissa, oli heinäk. 26 pnä mennen tappelu. Muuan laimamies sai erääl tä tomeriltaan niin pahan iskun, että hänet mietiin tajuttomassa tilassa sai- raalaan. Lyöjä on mangittu. — Etelänapa Japanille. Elok. 1 p:nä lähti Tokiosta japanilainen, luutnantti Shimegen, järjestämä retki- kunta etelänamalle. Tarkotuksena on ehtiä en simaisena etelänamalle ja pystyttää sinne Japa- nin lippu. Retkikuntaan kuuluu 25 miestä. Kustannukset (46,666 jeniä) on par- lamentti myöntänyt. keskustelukokouksia ja oppikursseja toi- meenpanemalla, kirjastoasioita pohti- maa äänenkannattajaa julkaisemalla y. m. tamoin toimia yleisten kirjastojen eduksi ja niiden hoitajain ammattisi- mistyksen kohottamiseksi. Alkaa jo olla yleisesti tunnustettua meilläkin, että kunnollinen yleinen kansankirjastolaitos on, ainakin möisi olla kansansimistyksemme mahmimpia tukia. Mutta kaukana siitä, että tä- mä laitos olisi meillä mielä siinä kun- nossa ja niin maalittu kuin odottaa sopisi. Päinmastoin on ylipäänsä oso- tettu jokseenkin suurta mälinpitämättö- myyttä kansankirjastolaitoksen yllä- pitämiseen ja edistämiseen nähden niinhymin yksityisten, kuntien kuin maltionkin puolelta. Tämän mälin- pitämättömyyden ynnä monien mui- den kirjasto-alalla mallitsemien epä- kohtien poistamiseksi tahtoo Suomen Kirjastoseura, lähtien Kansanmalistus- seuran rakentamalta pohjalta, moi- miensa mukaan työskennellä. Mutta luonnollisesti ei tämäkään seura moi toimintaansa menestyksellä sesti jatkaa ja suorittaa, jollei se saa osakseen tarpeellista sekä henkistä että aineellista kannatusta. Senmuoksi kääntyykin Suomen Kirjastoseura tä- ten kaikkien asiaa harrastamien kansa- laisten puoleen kehoirtaen heitä liitty- mään jäseniksi seuraan ja siten mal- mistamaan sille makamaa toiminnan pohjaa. Seuran jäsenet omat muosijäseniä, kannattamia, makinaisia ja perusta- mia jäseniä. Muosijäsenet maksama mähintään 2 markkaa muodessa ja kannattamat 10 tai mähintään 5 mark kaa muodessa. Mäkinaisiksi jäseniksi pääsee jokainen, joka suostuu 5 muo den aikana maksamaan mähintään 26 markkaa muodessa tai kerta kaikkiaan mähintään 160 markka, ja perusta maksi jäseneksi jokainen, joka suostuu maksamaan 5 muoden aikana mähin tään 100 markkaa muodessa tai kerta kaikkiaan mähintään 566 markkaa Jokainen jäsen saa muosittain äänen kannattajan. Sitäpaitsi saamat kaikki perustamat, mäkinaiset ja kannattama jäsenet kirjallisuutta jäsenten omcn malinnan mukaan. Suomen Kirjastoseura. Os. Eeri- kinkatu 3, Helsinki. — Lapinmaata koskema uusi suuri julkaisu. W. 1906 ilmestyi Jaakko Fellmanin Lapinmaan olojen tuntemiselle erittäin tärkeät kirjallise kokoelmat, nyt on hänen poikansa Isak Fellman julkaissut laajan teoksen ..Handlingar ?ch uppsatser angäende Finska L^ppmarken och Lapparne". Teos on erittäin armokas ja sisältää manhemmilta ajoilta aina 1760 lumun loppuun säilyneitä mirallisia asiakirjo- ia, lausuntoja kertomuksia y. m. - Toimottama olisi, että teos saataisiin suomenkielelle pian käännetyksi. Maatalousosasto. Mmiljchsstilm Mn- lorrlinliiiiiiifi! Mlkalta. HMD Kirjallisuutta ja taidetta. KaiisliMalistllkstil ustiilvillc. Suomen kirjastoseura, joka kulu- man muoden maaliskuun 19 p:nä pe- rustettiin, on sääntöjensä mukaan omistanut toimintansa tarkoitukseksi yhteistoiminnan aikaansaamisen kir- jasto asianharrastajien kesken maas- samme ja tahtoo se neumottelu- ja Kiri. M. A. K u l p a k k o. Perä Pohjolan Maanmiljelysseuran johtokunta, kuten tiedetään, oli kierto- kirjeiden kautta keboittanut paikallis- ten maatalousseurojen esimiehiä an tamaan tieto seurojen jäsenille, että maanmiljelysseura vanee toimeen kesä- tai heinäkuun ajalla opintoretken seu ran alueen ulkopuolelle ja että ret- keen malitaan yksi henkilö — olipa sitten mies tai nainen — kustakin seu rasta. Malitessa tulee sellainen etu- siialle, jolla on seuran esimiehen puol- tolause. Tätä kehoitusta oli sitten noudattanut 20 henkilöä, joista ainoas- taan marain mähyyden tähden moi- tiin malita 15 ja lovut asetettiin ma- ralta, sillä maroja oli tähän tarkoitus seen seuran käytettämänä 1,000 mark- kaa, jolla kullekin ostettiin ilmanen kiertomatkapiletti. Nämä malitut oli- mat seuraamat: Maanmilj. Kalle Korkeamaa Alatornion Mpuolen maa- talousseurasta, I. Armid Sukki Alk- kulan m. s., neiti Ida Ajo Kainuun- kylän m. s., Kaarlo Mälimaa Karun- gin m. s., Isak Maahila ja emäntä Eliina Pentinsaari Kemin m. s., Joh. P. Päimärinta Kemijärmen Jsonkylän m. s., M. A. Kulpakko Kemijärmen Plikvlän m. s., neiti Ida Orajarmi Orajärmen m. s., Allu Koimuranta Sinetän m. s., Antti Uusitalo ja I. A. Lantto Tengeliön Mikylän m. s., Eetu Ruikka Termolan m. s., neiti Eriika Lappea Turtolan m. s. ja Wil- liam Iimari Siepvijärmen m. s. Näille ilmoitettiin kirjeellä, että mat- kalle lähdetään kesäk. 26 v:n aamuna postijunassa Torniosta ja Romaniemen rataa käyttämien on tultama io edelli- senä päimänä Kemiin yhtyäkseen seu- rueeseen. Klo 9 käydessä tulla por- halsi sitten juna Torniosta Kemiin, jossa Torniojoen marrelta tulemat saapuimat ja esittelyt alkoimat, sillä muut olimat tuntemattomia toisilleen lukuunottamatta retken johtajaa agro- noomi K. I. Södermania, jonka kaikki tunsimat. Hän le kohta huomasi, kun totisia oltiin, että mitä puuttuu. Leikkiä laskettelemaan alkoi ja niin kaikista ..kotale" luopui. Ouluun asti oli usealle tuttu matka. Monet oli- mat ensimäistä kertaa junassa. Ou», lusta etelään mennessä käytiin junan akkunoista tähystämään. Jo tuli kuu- luisat Limingan niityt, joita juuri odo- timmekin. Täällä näytti oleman paju- miljelys yleinen, mitä junan akku- noista moi huomata. Sarat olimat 5 sylen lemyisia ja kasmoimat heinää, sammalikkoa rintaan asti. Ojat ne main mitä rehemintä pajua pakkasi- mat. Näin sitä mentiin kohti etelää ja mäliin seutuja katseltiin. Matkustais- samme Maasan läänin läpi, huoma- simme useilla kangasmailla kasmaman mankasti porojäkälää, jonka mertaista täällä Perä-Pohjolassa tuskin löytää enään nykyaikana. Päimä oli kohta lopussa ja yötä oli meidän mielä mat- kustaminen klo 1:een asti, jolloin jäimme odottamaan Haapamäen asemalla pai- kallisjunaa, joka sitten ihmisten ylhäällä olon aikana meidät Orihpohjan ase- malle siirsi, sillä mainittu juna lähti klo 5 käydessä aamulla ja Orihpoh- jassa oli klo 7 a. p. Tällä mälillä, kun konduktööri tuli pilettiä tarkasta- maan seurassamme olemalta Päimä- rinnalta, oli häneltä piletti pudonnut ja meillä silmät pyöreäksi. Asiallinen mähän ihmetteli, että miten tuo on tapahtunut, samalla lausuen että itketä ei, sillä se ei ole hänen tapaistaan isommissakaan asioissa. Tiedustelimme kyllä ensi asemalta telefoonilla, että jos se Haapamäen asemalle olisi pu donnut, mutta sieltä mastattiin, ettei sellaista ole löytynyt. Hän osti pi- letin Tampereelle ja seurasi meitä sinne. Kun sitten saamuttiin Oritpohjan pysäkille ja hypeltiin alas asemasillalle, niin juna taas lähti, jättäen meidät. Eräs siellä joukkomme luki, huudah- taen: Iida jäi maunuun ja nyt se meni! Ei suinkaan! — Joo, se jäi nukkumaan mannun loukkoon. Mutta jopa alussa nyt mastustaa ja mitä lo pussakin seurannee, sanottiin. Johtaja soitti ensimäiselle asemalle, että junan matkaan jäänyt odottaisi meitä siellä, mutta hän olikin nukkunut useita pysä- kin mälejä yhtä kyytiä. Koottiin matkakapineet erään hemos- miehen kärryihin ja itse kämelimme 1 V2 km matkan maanm, Eemil Karpolan omistamaan Karpolan taloon, joka oli Orimeden kirkonkylässä Hämeen lää- nissä. Taloon olimme termetulleita. Isäntä oli kerrassaan innokas mies se littelemään ja näyttämään taloaan, sa- moin oli emäntäkin. Talossa elätettiin 25 nautaa, 7 hemosta, 4 sikaa, 4 lam- masta ja kanoja 15 kpl. Muotuinen kylmö 5 hl. ruista, 30 hl. kauraa, 2 hl. ohraa. 5 l. herneitä, 27 hl. peru- noita ja juurikaZmia 5 l. sekä heinän siemeniä 100 kg. Wuot. sato 125 hl. ruista. 350 hl. kauraa, 30 dl. ohraa, 150 hl. peru noita, 766 hl. juurik. Kasmimuorotuk- sessa oli A kierto mapaata, B kierto 9 lohkonen: kesanto, ruis, 4 heinää, 2 syöttöä ja kaura. C kierto 8 lohkonen. Lannotus uousee keskimäärin ha 366 —506 kuormaan, maihdellen maanlaa- dun mukaan. Siemenmäärä ha:lla ritis tä 26; kauraa 14; ohraa 13. Ojituk sessa käytetään amo-ojitusta 11 m. sarkalemeydellä. Lanta hoidettiin lan- ta huoneessa, jossa suomutaan '-7:: osaa ja V:s osa lantaa. Suomiljelystä ei ol- lut ollenkaan. Karjarotu oli sekarotua ja ruokinta kylmä, 2 kertaa päimässä. Rehuyksi- töitä menee keskimäärin 1:teen ivoiki- loa kohden 18.3. Keskilypsy 2.311 ^g muodessa ja r--% maidossa 3,63. Pa ras lypsymäärä yksit, eläim. 3,266 kg. Nametta rakennettu puusta, permanto sementistä. Sisustus: pöydät 1 m. le- meät, mesikourut 35 cm. Hinkaloiden pituus 186 cm. Mälelä hinkaloissa ei ollenkaan eikä häkkiä. Malaistus seinä- akkunoilla. Kyökilsiä miljellään useammanlaisia, maikka mahemmässä määrässä. Ome- napuita myöskin oli. Metsää sanoi isäntä oleman riiträmästi ja mielä mä- hän myydäkin. Talon riihirakennuksessa oli Oriive- den kirkonkylän puimakoneosuuskunnan puimakone englantilainen 12 maik. he- mosmoim.. nimeltä ..Glauton 6c Shutt- lemasih" lokomobiili, samoin myöskin puimakone. Isäntä oli osuuok. esimies la teki selkoa siitäkin, mutta mahdoton- ahan on kaikista tässä selittää. Kun alossa oli meille mielä kahmit tar- jottu, niin kiittelimme ja lähdimme kii reesti Orilveden meijerille. Meijerin rakennus oli tiilistä muurattu muhkeaksi. Perustettu oli >.o. 1964, jäsenluku oli 1,566, lebmäluku 1,560, osuusmaksu 26 mt., täytelaina osuutta kohden 26 nk. ja lisämaksu '26 mk. Mararahas- oa ei ollenkaan. Käyttömoimana höy- ry. Turbiini separ. Pasteuriseeraus älk; maitoa tuodaan päimämässä 3,506 g, moita taas malmistuu päimittäin 176 kg. Maitoa menee l:een moikgiaan 23 kg; keskimäärin rasma"/» 3,7. 2 Alsa-La?val separ. sekä Dissrom kir- nulla. Nämä tiedot saatuamme meijers- 'alta, tuli tulinen kiire taas Oritpoh- pysäkille, sillä siitä menimme ju- tua kemätmehnää. Dhdestä kolme muotta sitten kylmetystä kahmikupilli- sesta saadaan nyt kymmenisen hl. sie- meniä. Mehnää on kahta lajia. nim. rukiin nisua ja ohran nisua. Kumpi- kin laji on kuoretonta, suurijymäistä. Nisu kylmetään samallaiseen maahan ja samaan aikaan kuin ohrakin. Siementä on noilta molemmilta saa- tamana (1 mk. litra). Venäjältä. — Maaorjuuden Poistamisen wnosipäiwä. Somr. Slomo muis- tuttaa mieleen, että pian on käsissä Menäjällä talonpoikien mapautuksen 56 muotinen muistopäimä, nimittäin helmikuussa 1911. — Tällä kertaa moidaan mähän mapaammin puhua tämän muistopäimän merkityksestä, sillä manhan järjestelmän aikana oli tämän päimän muisto julistettu pan naan. Sanomalehdet eimät saaneet puhua, kirkoissa ei siitä saatu mainita mitään. Miten hallitus nyt suhtautuu tuon päimän imettämiseen, sen moi armata, :nutta mitään sellaista kuin neljännesvuosisata sitten, ei moine enää tapahtua. Semstmot ja Mosko- man kaupunki omat jo r: htyneet toi- miin muistopäimän mieltämiseksi. — Ennen kaikkea olisi, armelee lehti omasta puolestaan, saatama mapauden muis toksi aikaan yleinen kansanopetus. Sak- sassa on lukutaidottomia 5 aina tu- Hannesta, mutta Meuäjällä 617 aina joka tuhannesta ei osaa lukea. — Räjähdys torpeedolaiwalla. Torpeedolaimalla n:o 162, joka lähti Kronstadtista kokeilumatkalle merelle, tapahtui kauhea räjähdys pannussa olleen mian tähden. Koneenkäyttäjä Jakomljess kuoli silmänräpäyksessä ja kaksi matruusia kärsi niin maikeita palohaamoja, että he matkalla sairaa laan kuolimat. Sitäpaitsi mahingoit- tui 17 merimiestä, joista 2 kuoli maanantaina: toistenkin tila on arme- luttama. kaisseet sähkölennätinyhtenden. Ta- maskon mali on lähettänyt paikalle sotamäkeä. — Malkoinen orjakauppa. Per linistä, elok. 3 p:nä. Maaoikeuden ri- kosasiain osasto tuomitsi kansainmäli- sen naiskauppiaiden liiton jutussa Meyer Silberreichin 2 V2 muodeksi ja kuski Mollersteinin 2 muodeksi ojen- nuslaitokseen sekä keittäjätär Geden- skajan 6 kksi mankilaan. Kaikki kolme omat syntyisin Menäjän Puolasta. Hotelli „Galitsian" omistaja Ober- länder ja hänen maimonsa mapautet- tiin riittälvien todistusten puutteessa. — Waaliwapaus Kreikassa. Berlin, elok. 2 p. ..Vossische Zei- Lungille" sähkötetään Atenasta, että sotaministeri Zobras on kiertokirjeellä kehottanut pataljonien komentajia pi- tämään silmällä etteimät upseerit se- taantuisi politiseen maaliagitatsioniin eikä mielenosotuksiin maalipäimänä ja pysyisimät asunnoissaan. — Suunniteltu murhayritys Italian leskikuningatarta was- taan. Anarkistinen Inga oli loiseksi laumantaiksi — kuningas Umberton murhan muosipäimäksi — suunnitellut murhayrityksen Italian leskikuninga- tarta mastaan. Erään kyypparin ni- meltä Angelo Danci piti suorittaa murhu. — Suunniteliu yritys on kui- tenkin mennyt myttyyn poliisin malp- pauden takia. Lähetettyjä kirjoituksia Hcitkilvlikiilitiisyhtiö Suomi io ku laiiiAlsliikt. Ulkomaalta. — Suomen kysymys Tukhol man rauhaukougressissa. Mr. I. G. Alexander, joka edustaa kmee- kareja Tukholman kansainmälisessä rauhankongressissa, on eräälle sanoma- lehden edustajalle lausunut muun muas- sa, että Suomen kysymystä tullaan kongressissa käsittelemään ja luulta- masti herättää se milkkaan mäittelyn. Hra Gobat esittää kokouksessa yleis- katsauksen miime muoden tärkeimmistä poliittisista tapahtumista ja selostaa myöskin Suomen asiaa. Ä. U:lle sähkötetään Tukholmasta, että senaattori L. Mechelinin puheen johdosta päätti kongressi kehoittaa Ber- nin rauhantoimistoa asettamaan komi- tea laatimaan selontekoa Suomen ky- symyksestä. Menäläinen Briantokoss puolusti ehdotusta milkkaasti. Hän tunsi menäläisenä kuinka komasti Suo mea on sorrettu. an naan klo 1,36 j. pp. matkaa Tampereeäe. jatkaaksemme (Iatk.) — Uusi wiljalaji. Nurmijärmellä miljelemät maanmilj. O. Kindt ja op. , Luoma Suomessa ennen iviljelemä- öntä miljalajia, nim. Hollannista tuo Rauhankongressi on t. k. 4 pnä hy- mäksynyt päätöslauselman, jossa lau- sutaan pahoittelu siitä, että Menäjän hallitus ja lakiasäätämät laitokset omat muuttaneet suoma!, juridiset säännök- set Suomen suostumuksetta, sekä edel- leen toimomus, että saataisiin palaute- tuksi suhteet, jotka parhaiten omat so- pusoinnussa Suomen ja Menäjän etu- jen kanssa. Kansainmälisen rauhankongressin jä- senten kunniaksi pidettiin kuninkaalli sessa linnassa juhlamastaanotto, johon saapui noin 660 henkeä. Mieraita otti mastaan prinssi Karl. — Puolojen kauppiaille war teeuotettawaa. Saksasta kirjoite- taan ruotsinmaalaisille lehdille, ettei puoloja ostama kaupunkilaisyleisö siel- lä ole kotona ennenkuin elokuun lop- pupuolella ja että säilyketehtaat teke mät ostoksensa masta myöhemmin. Siksi on parasta lähettää puoloja Saksaan masta syksyllä, eikä suinkaan pidä kiirehtiä. Tämän omat saksalai- jet jo aikaisemmin huomanneet ja siksi tehn^el edullisempia kauppoja kuin mei- käläiset. — Kaksi suomalaista mangittu NnotsiSsa. Malmön etsimä poliisi on pidättänyt kaksi suomalaista, joilta toiselta löytyi harminaisen kallisarivoi- nen sormus, joka on kuudella sinarag- dilla koristettu. Paljon muitakin sor- muksia on miehiltä tamattu, m. m. eräs 60 kr. armoinen. Ei ole saatu mielä selmää. mistä esineet on maras- tettu. Miesten nimet omat Hurme ja Korte eli Manner. He omat hymin tunnetuita Helsingin poliisille. Morot olimat kulkeneet määrällä passilla. — Syyrialaiset ryöstöretkillä. Konstantinopoli, elok. 3 p:nä. Syy- rialaiset bruufit omat Namranm tie noilla hyökänneet kolmeen kylään, ryös- täneet ja surlnanncet mäestön sekä kat Plläolemalla otsakkeella on Kaiun n:ssa 68 nimim. ..Maalainen" hieman armostellut Suomi-yhtiön lainauslii- kettä. Saman lehden n:ssa 75 on maini- tun yhtiön toimitusjohtaja E. M. Mallden mastannut ..Maalaiselle". Oikeastaanhan olisi kahden kauppa — —, maan kun mäittelyssä on tullut medetyksi esiin m. m. Kestilän osuus- meijeri Toimon lainayritys Suomi- yhtiöltä, sallittanee allekirjoittaneen, jota masta mainittu lainausyritys lä- heltä koskee, kolmantena sekaantua asiaan. Että yhtiöjärjestys kieltää lainaamasta yhtiön maroja muuten kuin reaalimakuutta mastaan, on t'e- tenkin myönnettämä suurimmaksi osaksi oikeaksi periaatteeksi. Maan että sa- mainen yhtiöjärjestys sulkee maalaiset kokonaan pois yhtiön lainauspiiristä — lukuunottamatta yhtiön omia ma- kuutuskirjoja mastaan ja kunnille an- nettuja lainoja — sitäpä mastaan nousee maalaismielessä kamppailu. Hra Mallden sanoo, että lainan- antajan on olettama lukuun se mab- dollisuus, että metalliselle saattaa käydä ylimoimuiseksi asiainsa hoitami- nen. Sellainen mahdollisuushan on aina olemassa niinhymin kaupunkilais- kuin maalaisoloissakin. Muita tässä tapauksessa — nimittäin Kestilän osuusmeijerin lainausyrityksessä — tällainen mahdollisuus todennäköisesti oli merrattain pieni, siitä olisi luullut oleman takeena liikkeen lähes parikym- mentä taaksepäin mennyttä toiminta- muotta. Missä määrin tällainen liike, kuin osuusmeijeri, joka melkein yksin- omaan jalostaa ainoastaan omista- jainsa maataloudelliset tuotteet, on kat- sottama teollisuuslaitokseksi, siitä saat- tanee olla eri mieliä. Eiköbän sitten- kin suuri höyryleipomo yhtä hnmällä syyllä ole kalsottama teollisuuslaitot- seksi? Kun Kestilän osuusmeijeri pyysi 26 ä 25 tuhannen markan lainaa ja tar- josi pauliksi 76 tuhannen markan ar- moisen meijerinsä, niin tuskinpa lai- nan määrä merrattuna kiinteistön ko- konaisarivoon oli niin suuri, ertä lai- nanantajalla olisi ollut mahingon maa- raa. Sitäpaitsi puheenaoleioan osuus- kunnan osuus- ja lisämaksut tekemät 46,606 markkaa. Lisäksi olisi osuus- kunnan 136-lukuinen jäsenjoukko, maik- ka joka mies, ollut malmis useampaan sataan tuhanteen markkaan nousemalla omaisuudellaan takaamaan lainasta. Jospa he, „ottaessaan taatakseen", olisimat ..ottaneet maksaakseenkin", niin eipä olisi liioin ollut syytä sääliin, sillä olisimathan he asiallisesti olleet takaajina omassa melassaan. Kun tarjosimme pyydettyyn lainamäärään nähden, näin — lumalla sanoen — suuremmoyel makuudet muodossa tai toisessa ja sittenkin tuli ehdottomasti kieltämä mastaus, niin kyllä meissä maalaisissa todellakin heräsi katkera ajatus, että jotakin tämän suuren kan- sallisen rahalaitoksen toiminnassa on ..kierossa". Jos se on yhtiöjärjestys, joka tekee mahdottomaksi parhaimmankaan maa- l a i s y r i t y k s e n tukemisen yhtiön lainausmaroilla, on yhtiöjärjestys sil- loin ..kiero". Eipä kernaasti uskoisi, että yhtiöjärjestystä laadittaessa olisi erityisemmin silmälläpidetty sitä näkökohtaa, että yhtiön suurilla raha- Maroillaan tulee Palmella pääasialli- sesti kaupunkilaisia. Harjoittaahan yhtiö liikkeensä toista, marsinaisempaa puolta, henkimakuutus- ta maalaistenkin keskuudessa — ma-