Torstaina 22 p. Joulukuuta KARJA LATAR N:o 146 — 1910 Joulunäyttelyn olen täytynyt tilan ahtauden tähden sijoittaa entiseen A. Ollikaisen liikehuoneustoon Raatihuoneenkatu 22. Katsomassa ja ostamassa kyllä kannattaa käydä, sillä uskomattoman siroja ja halpoja Valokuva- ja Postikorttialbumia, Nukkeja, Moottoreita, Villikissoja, Automobiiliäj Hevosia, Lehmiä, Serviisejä y. m. y. m. leikkikaluja. — Jokaiselle sopivia joululahjoja edullisimmin saatavana E. AROLAN VAATE- JA KORUTAVARAKAUPASTA, Joensuu. — Puhelin 216. — Siltakatu 8. Hylätty arpajaisanomus. j län nuorsuomalaisten johtomiehiä Märtsilän työmäenyhdistyksen ja Karjalan Sanomain asiamies. | anomuksen saada ensi kesän ajalla Hän lienee johtanut siihen, että toimeenpanna arpajaiset, on ken- näin täytyi edes hiukan näyttää' raalikumernööri hylännyt. isitä puristuslaillisuutta. Nurmeksen W P. K:n »vuosi- j Olen myös kuullut että seuran kokous ! puheenjohtaja on ottanut toimit- pidettiin kauppalantalolla t. k. 19 taakseen kauempana olemien en- p:nä. Kokouksen puheenj. malittiin nakko-arpojen moitot postiin, mut- poliistkonst. P. gionkkö ja kirjuriksi ta tätä ei mieläkään ole toimitettu, telegrasisti R. Talola. j josta näin pyydän huomauttaa. Kunnan päällikkö poliisikonst. että tämä asia pitäisi olla yhtä P. Rönkkö luki laatimansa muosi- tärkeä kuin se Karjalan Sanomain- kertomuksen W. P. Km kuluneen fin tilausten tarjous nuorisoseuran muoden toiminnasta. Jokseenkin jäsenille y. m. laimeata on meidän mapaaehtoi- sen palokuntamme toiminta ollut, mikä seikka täytyy itämällä merki tä. Muualla maailmassa omat kaikki mukana palokunnissa, mutta Syrjäläinen. Tohmajärlven Järtvcntakaa. Termepä taas pitkästä aikaa, Nurmeksessa ei — surullista sa-' armoiiat Karjalattaren lukijat! noa — näytä ymmärrettälvän yh- 3iukkunman täällä ei ole joudettu, teistyön suurta merkitystä. Eten- Sillä näyttää aiwan siltä kuin kin „herraswäki" pyrkii eristymään nyt olisi jo huomattu, että olemme W. P. K:n harjoituksista! -yrittäneet jäädä jäljelle muusta W. P. Km päälliköksi muodeksi maailmasta, ja siksipä tahdomme- 1911 malittiin entinen päällikkö, kin rientää eteenpäin niin paljon poliikonst. P. Rönkkö, ensim. wa- kuin suinkin mahdollista. Tänä rap. märjäri O. A. Kaikkonen ja syksynä omat liitteellä niin hymin toiseksi satulaseppä H. Turunen. ' nuoret kuin manhatkin. Ei ole Sammutusosaston, sekä ruiskun kukaan saanut jäädä syrjään. Il- n:o 1 päälliköksi malittiin muurari tamia on tänä syksynä pidet- Kalle Kärki ja maralle kaupanh. ty nuorisoseuran, maalaisseuran, Blciset kyläntiet. Joukko Pielisjärmen kuntalaisia on läänin kumernöörille osoit- Lamassaan anomuksessa pyytänyt läänin kumernöörin toimenpidettä siihen että jo aikasemmin raken- nettu kyläntie Joensuun—Juuan maantieltä Kolin laimasiltaan tu- lisi asianomaisten toimesta, mikäli koskee Kolin seutua, kuntoon saa- tetuksi. Iikka Lehto, ruiskun n: o 2 päälli köksi parturi Samuli Lehikoinen ja maralle räätäli Esko Piironen, n:o 3 p:köksi kaupp. Otto Gus- tafsson ja maralle kelloseppä Armo Mirtanen, n:o 4 (Manhallakylällä) p:köksi maalari Herman Saasta- moinen ja maralle kaupp. Otto Ahonen. Pelastusosaston päälli- köksi tuli taloll. poika Heikki Hei- kura ja maralle opettaja Wäinö Hakala. Tilintarkastajiksi muodeksi marttayhdistyksen, osuuskassan ja j työmäenyhdistyksen toimesta. Ke nelle sitten ei näislä jo joku so-> pisi. Mutta jos mielä jonkun: mielestä jotakin puuttuu, niin tar-! mitaan main tuoda toimomus ^ ilmi, niin kyllä pian saapi läm-' mintä kannatusta. Sitä osoitti minun mielestäni ainakin se. että täällä ryhdyttiin opettaja Ryynä-; sen esityksestä perustamaan koko ; kuntaa kästttämää kotiteollisuus- > Rautaisia 1911 entiset tarkastajat kaupp. K .-yhdistystä, maikka monen mielestä i 28. Pöllänen ja Matti Timonen j oli jo paikkakuntamme edistysrien- j (nuorempi) sekä maralle järjestys- tojen ajajilla, toimihenkilöillä en- mies Mihtori Muoristo. Kalus-! nestäänkm liian paljon tehtämiä.! tonhoitajaksi malittiin yömähti An- Ja todellakin on liian paljon teh- ton Venäläinen. Wielä malittiin sääntöjen edel- lyttämä mäkinainen humitoimi- kunta, johon tulimat: neidit Aino Manner, Borgenström, Elma Hei- kura, Hanna Kärki ja Aliina Jun- tunen, sekä herrat W. Muoristo, Samuli Lehikoinen, Eetu Heikkinen, Eino Herranen ja Aarne Rautiai- nen. Humitoimikunnan kokoonkut- sujaksi tuli W. Muoristo. Nurmeksen W. & 11: seura „Tarmou" painikilpailut. Nurmeksen Kauppalassa toimi- ma moimisteluseura „Tarmo" jär- jesti sunnuntaina t. k. IL p:nä yl. painikilpailut, joita mielä maanan- taina 19 p:nä jatkettiin Kauppa- lantalolla. Osanottajia oli kaikki- aan 10, nim. raskaassa sarjassa 3 ja kemyessä 7. Painorajana 63 kg. Kummassakin sarjassa jaetttin 3 palkintoa. Raskaassa sarjassa: 1 palkinnon mitalin räätäli H. Turunen (N:n Woim. & Urh. of.); 2 palk. märjäri O. A. Kaikkonen (Nm Woim. & Urh. of.); ^ palk. Taametti Asikainen (Tarmosta). Kemyessä sarjassa: 1 palk. ja mestaruusarmon Au- gust Kauppinen (Tarmosta): 2 palk. ?)rjö Halonen (Tarmosta); 3 palk. A. Turunen (Tarmosta). Raskaan ja kemyeen sarjan par- haimmat miehet, A. Kauppinen ja Turunen, kamppailimat mesta- ruusarmosta 30 min., mutta rat- kaisematta jäi paini, ja niin ollen kemyen sarjan varas mies A. Kauppinen julistettiin mesta- riksi. A. Kauppinen onkin aika pitkälle jo kehittynyt painiteknikas- sa. Sujumasti osasi tuo nuori, sopusuhtaisesi kehittynyt Kauppi nen mäistää mastustajansa otteet. Turunen on. hymin mähän paini- teknistä mielä perillä, maikka moi- mia hänellä kyllä näyttää olsman. Kunhan Kauppinen mielä kehittyy ja ..turpoaa", niin moi hän lähteä otteluun melkeinpä kenen kanssa tahansa! Hauska oli nähdä hänet arenalla! Kirjekortti Lehmosta. Täälläkin talolliset elämät eteen- päin pyrkien. Omat tänä muon- na tehneet useampia metsänkaup- poja, joista kylään on tullut ra- haa noin 70 tuhatta markkaa. Kylässä on jo toiminut puima- osuuskunta useampia muosia, jo- hon nyt ensi muoden alusta tulee yhdistettyä sirkkelisaha, joka ky- läämme onkin erittäin tarpeellinen Dhteistä rientoja täällä ylläpi- tää nuorisoseura, jolla oli arpa- jäiset miime syyskuulla sekä pie- nempiä iltamia useampi sunnun- tai. Avajaisilmoitukset mitä tuli ennen arpajaisia näkyi olleen mo lemmissa paikkakunnan sanoma- lehdissä, joten niitä on siis hom mattu ihan puolueettomasti niin- kuin seurakin on puolueiden ulko puolella, ja niin molempien lehtien lukijat saimat käsityksen, että omat kaikki termetulleita juhlaan. Mut- ta mitäs sitte kuin ilmoitus arpa- jäisten tuloksista ilmoitetuinkin main nuorsuomalaisessa Karjalan Sanomassa. Karjalattaren luki- joille ei enää asian lopputulosta tahdottu ilmoittaa, johon lienee suurimpana syynä seuran puheen- johtaja, joka on täällä tämän ky- tämiä jätetty yksien hartioille. Waik- ka kaikissa mainitsemissani seu-! roissa on useita kymmeniä jäseniä, ' niin on kaikki toiminta jätetty muutamien Harmojen huoleksi. • Useat tällaiset toimihenkilöt kuulu- ■ mat kahteen tai kolmeen eri yh-' distykseen, ja kaikissa heille ker- naasti suodaan kunniasija. Ei suinkaan saattaisi ihmetellä, jos tällaiset henkilöt alkaisimat joskus, mäsyä ja herpoutua. Tällainen! loppumaton, usein epäkiitollinen renginpalmelus ei suinkaan ole helppoa, maan maatii oikein to- della suomalaista sitkeyttä. Toi- sin olisi asianlaita silloin, jos jo- kainen yksimielisesti toimisi ivoin- tinsa ja luontaisten taipumustensa mukaan. Silloin olisi toiminnasta jokaiselle humia ja hyötyä. Eikä se ketään mäsyttäisi, maan päin- mastoin mahivistaisi ja mirkis- täisi. Sentähden rohkenen toimoa, että nyt kun yleinen harrastus näyttää kohonneen merrattain kor kealle, kohoisi myöskin jokaisen yksilön toimintahalu. Wai onko tämä nykyinen innostus maan hetken kukka, joka ensi nuppunsa amattuaan heti kuihtuu ja kuolee? Nyt jos koskaan maaditaan kan- saitamme uupumatonta kestämyyt- tä ja lujaa simeellistä tarmoa, moidaksemme kestää niitä myrs- kyjä, joiden tuuditeltamaksi kan- sallispurteinme on joutunut. Täs- sä on meillä tehtämä, joka kutsuu meitä jokaista ja jossa mälttä- mättömästi tarmitaan meitä jo- kaista. Ei siis kukaan ole liian pieni ja heikko tähän tehtämään, maan moi jokainen, heikoinkin siinä apuna olla. Sentähden ei mei- dänkään täällä syrjäisessä sopu- kassamme tarmitse ajatella: mi- täpä me moisimmekaan min suu rissa asioissa maikuttaa. Sillä yhdessä monien muiden kanssa moimine mekin jotakin tehdä. i Paikkakuntamme Harman asu- j tuksen muoksi omat kaikki yhdis-' tykset taloudellisesti siksi heikkoja, että ei kukaan pysty omin neu- moin omaa taloa rakentamaan, maikka sen puute tuntuu usein ai- man sietämättömältä. Sen joh-, dosta lausuttiin joku aika sitten' ilmi sellainen ajatus, että olisi rakennettama kaikkien paikkakun- nalla toimimien yhdistysten yh- teinen talo, joka möisi tyydyttää kaikkien tarpeen ja siten korjata sen ikämän epäkohdan, josta tähän asti on saatu niin paljon kärsiä. Tämän asian johdosta pidettiin! miime sunnuntaina yleinen kokous.! Tosin eiisin lausuttiin hyminkin raskaita epäilyksiä yhteistoimin- nasta pormarien kanssa. Pääs- tiin kumminkin pitkän ja asiallisen keskustelun kautta täydelliseen yksi- mielisyyteen niin hymin talon tarpeellisuudesta kuin myöskin pai- kasta ja yhteisen rakennuksen mah- j dollisuudesta ja malittiin 9-miehi- nen toimikunta asiaa malmista- maan. Tämän toimikunnan teh- tämäksi jätettiin nyt etupäässä järjestyssäännön ja rakennussuun- nitelman laatiminen, jotka omat jätettämät yleiselle kokoukselle tani- mikuun ajalla. Perästä sitten kuuluu, mitä tästäkin hommasta j tulee. Mutta suotamaa roainj olisi, että mihdoinkin päästäisiin niistä lukemattomista hankaluuk- sista, joita omankodin puute tuot- taa kaikille paikkakunnallamme toi- mimille yhdistyksille. Moukka. Joulunäyttelyt Joen- suussa w. 1910. Opas joululahjojen o s- tajille. (Jatk.) Karjalan Rautakaupasta me me- nemme S c h l ii terin joulunäytte lyyn. Suorastaan täytyy ihme- tellä sitä hienoa järjestelytaitoa, millä taas tässä joulunäyttelyssä omat tamarat ryhmitetyt. Siellä omat kirjatkin niin selmässä jär- jestyksessä, että aiman suuremmit- ta maikeuksitta löydämme halua- mamme teokset. Sieltä saamme pienokaisille somia kumakirjoja ja seurapelejä monenmoisia. Me mie- listymme myöskin taiteellisiin ma- lokuma-albumeihin, siemiin kukka- »vaaseihin ja monenlaisiin pöytä- koristeihin. Jos emme itse sattui- si jotakin huomaamaan, niin kyllä liikkeen näppärät neitoset meitä ystämällisesti huomauttamat ja suurimmalla mielihymällä opasta- mat. Me teemme täällä paljon kauppoja ja olemme kaikkiin ostok-' siimme erinomaisen tyytymäisiä. 5)?yt me moimmekin samalla pis- täytyä mieressä olemaan Lina Österholm'in jou- lunäyttelyyn. Suuri ja mo- nipuolinen on sielläkin näytema- rasto. Sieltä saamme siroja nais- ten käsitöitä, pukukankaita, korute- oksia y. m. hymää, hyödyllistä ja arivokasta tamaraa. Kun me olemme täältä saaneet sylyksemme kukkuroilleen sopimia joululahjoja, niin me samaa tietä painallamme mielä. JoensuunKirjapainoO. 9): n joulunäyttelyyn. Siel tä me masta haimalla saamme pienokaisille termetulleita lahjoja, kuten esim. hemosia, lehmiä, sikoja, kanoja y. m. kotieläimiä, soittoko- neita monenmoisia ja kokonaisia huonekalustojakin. Noita kaikkia tamaroita me saamme todellakin niin halmalla, että meitä aiman ilettää ottaa niin ilmaiseksi. Me tienkin suuresti ihmettelemme ta- marain helppoja hintoja ja teem- | me ostoksiamme oikein ruta- kasti. Kun olemme näissä kaikissa jou- lunäyttelyissä käyneet, niin kyllä meillä jo onkin joululahjoja suu- remmoinen rysämä. Mutta kun me siinä hetkisen muistelemme, niin me mielä muistamme jota- kin. Olipa onni että muistimme. Meidänhän täytyy mielä aiman mälttämättömästi mennä j H. Rasin liikkeeseen. Siellä saamme suuresta malikoi- masta rvalita koti- ja ulkomaisia puku-, paltto-, housu- ja liimi- kankaita. Jos me tarmitsemine juhliksi juhlapukuja, niin niitäkin sieltä pian saamme, kun main pistäymme simuhuoneessa mitan antamassa. Saammepa sieltä mielä joululahjoiksi hymin sopimia miesten ja naisten turkki- ja kau- lusnahkoja, karmalakkeja, kauluksia, rusetteja, kramatteja, käsineitä y. m. y. m. Nyt me käymme Minna Penttisen neu- lomaliikkeessä ja ostamme sieltä esim. miesten paitoja, las- ten pukuja, puseroita, sukkia y. m. hauskoja ja siroja neulomatöitä. Täältä me menemme E. Arolan joulunäytte- l y y n (ent. A. Ollikaisen liikehuo- neustossa). Sieltä me saamme lapsille kaikenlaisia leikkikaluja, ku- ten esim. moottoreja, millikissoja, automobiileja, hemosia, lehmiä, sermiisejä y. m. y. m. Nyt me suuntaamme kulkumme Emil Mannerheimon joulunäyttelyyn. Mielel lämme me tuohan liikkeeseen me- nemmekin, sillä onhan meille tun- nettua, että sieltä saamme aina hintaansa täysin mastaamia ta- maroita. Kyllä siellä taas onkin suuri armokas ja monipuolinen marasto. On siinä sitten maraa maitta. Paljon huomaamme jou lulahjoiksi sopimia tamaroita, ku- ten esim. millaisia leninki- ja pu- serokankaita, puku- ja paltokan- kaita, saaleja, pumpuli- ja millä- peitteitä, silkkihuimeja, pöytäliinoja y. m. y. m. Uskomattoman hal- malla sieltä saa erittäin siroja ja kestämiä sauroonahkaisia kenkiä. Luultamasti meidän joululahja- marastostamme onkin nyt jo mahdollisimman täydellinen. Setä Tuomas. myytävänä H. Pääkkösen Rautakaupassa. Muualta Suo mesta. Mäenlasku. Nyttemmin on toimitetun mäes- tölaskun perusteella saatu selmille, että Porin kaupungin käsittä mällä laskualueella on yhteensä 16,856 henkeä. Tämä luku moi ehkä mielä hiukan muuttua sitten kuii laskeminen tarkastetaan. Tk. päimän mastaisena yönä klo 12 oli Waasassa asukkaita yhteensä 19,715 henkeä, joista suomalaisia K,479 ja ruotsalaisia ll,23li. Oulun mäkiluku oli mainittu na päimäiiä lii,124 henkeä. Kir- konkirjojen mukaan oli kaupunki- seurakunnan mäkiluku miime muo den lopussa 18,96(5 henkeä. Osuuskassojen keskuslaiuara- haston »virkailijat. Osuuskassojen keskuslainarahas- ton palmeluksesta on eronnut sen apulaisjohtaja, agron. Viktor Fa gerström. Niinikään on keskuslainarahas ton palmeluksesta eronnut sen kam- reeri K. M. Lassila. Keskuslainarahaston kamreeriksi on otettu homioik. auskultantti Antti Hiltunen. Hra Hiltunen on tätä ennen ollut useita muosia Pellermo-Seuran kamreerina, ja erosi pari muotta sitten tästä toi- mesta suorittaakseen lainopilliset tutkinnot. Keskuslainarahaston maltuute- tuksi on hra Fagerströmin sijaan malittu Suomen Suomiljelysyh- distyksen sihteeri, insinööri E. A. Malm. — Pell. Suomalaisuuden Liiton »vuosikokouksessa miime sunnuntaina malittiin lii- ton johtokuntaan eroamismuoros- sa olleet toimittaja Eero Erkko ja maisteri W. Salminen uudelleen sekä uudeksi jäseneksi tohtori W. Moionmaa sekä marajäseniksi mais- teri I. H. Kala ja opettaja Ee- meli Kunnas. Tilintarkastajiksi ^ malittiin toht. E. A. Tunkelo ja z neiti Hilma Granroth sekä maral- : le neiti Anni Collan ja toht. Oima Tallgren. »Erehdyksessä" cdnsmiesehdok- i kaaksi asetettu. I Hämeenläänin eteläisen maali- piirin keskuslautakunta on Sääks- mäen nuorsuomalaisten listalla olema ehdokas pastori A. Chrbom keskuslautakunnalta pyytänyt kir jallisesti, että hänet poistettaisiin ^ehdokaslistalta, koska hän mää- rinkäsityksestä ja erehdyksestä oli asetettu puolueen ehdokaslistalle. Pyyntöön ei keskuslautakunta kui- tenkaan ole suostunut, koska se oli jätetty liian myöhään keskus- lautakunnalle. Miinan sijasta myrkkyä. Miime lauantai-iltana tarjosi kultaseppä mestari L.Raunlotyöpa- jassaan Turussa työ miehelleen H eik- ki Mattilalle miinaryypyn. Epähuo- miossa oli hän kuitenkin täyttänyt lasin syankaliumliumoksella, jota käytetään kultasepän töitä puhdis- tettaessa. Pian onnettoman ereh- dyksen jälkeen Mattila kuoli. Po- liisitutkinnossa on käynyt selmille, että onnettomuuden aiheuttajana todellakin on ollut ikämä erehdys. Syankaliumipullo oli mastoin ta- mallisuutta asetettu kaapissa olleen miinapullon miereen. Mattila oli 62 muoden ikäinen ja oli hän ja kultaseppä Raunio aina olleet hymiä ystämiä. Nlioppilasletvottomuudet We- näjällä. Ki emistä, jouluk. 18 p:nä. Täkäläisessä yliopistossa pidettiin tänään laiton kokous, jossa oli läsnä yli 1,000 ylioppilasta. Po- lisin »vaatimuksesta poistui heistä osa, jälelle jääneitten nimet kirjo- tettiin inuistiin, 10 pidätettiin. Moskomasta, jouluk. 18 p:nä. yliopistossa, kauppa- ja maanmittausopistoissa sekä tek- nillisessä opistossa on julistettu kolmen päimän lakko. Muuta- missä kouluissa on toimitettu ko- titarkastuksia ja mangitsemisia. Siihen tutustukoon, joka haluaa oppia tuntemaan kansalliseepok- semme sisällisen armon. Edm. Bersteinin Sosialisminedel- lytykset ja sosialismin Ulkomailta. Presidentin »vaihdos Stveit- sissä. Liittoneumosto on liiton presi- dentiksi malinnut m:kst 1911 Marc Ruchetin sekä marapresidentiksi liikenneministeri H. Forrerin. Hukkunut höyry. Tukholmasta, jouluk. 18 p:nä. Höyrylaima Eederic. kap- teeni P. E. Paulson, kotoisin Landskronasta, on perjaiitaina uponnut Örskärin majakan lähei syydessä. 12 miestä hukkui. Kap- teeni ja 2 miestä pelastui Änsgkä- riin. Sakea ilma malliisi. Lä hempiä tietoja puuttuu. Albert tuomittu. Köpenhamina 17 p. jouluk. aiiskan ent. oikeusministeri on tuomittu 15 miljoonan kruunun taivalluksesta ti muodeksi ivankeu teen. Kirjoja. Moimakkaina kehityskausina sat tuu helposti muosia, jolloin täy- tyy puhua kirjallisuustulmasta. Silloin ilmestyy monenlaista, suu- reksi osaksi mähempiarmoistakin kirjallisuutta, joka nopeasti unoh- tuu, mutta kuitenkin aikanaan kirjain lukua lisää. Terme kehi- tys mie, tai sen tulee miedä, täs- tä tilasta pois. Ala-armoista ja keskinkertaista on karsittama, jotta kirjallisuuden parhaimmisto möisi mapaasti kehittyä ja saamuttaa sen kukoistuksen, joka sille luon- nollisesti kuuluu. Tänäkin muonna on liikatuo- tantoa olemassa, mutta muuta- mat kustantajat tahtomat tietoi- sesti siitä päästä. Etunenässä kulkee manhin ja suurin kustannus- liike Werner Söderström Osakeyhtiö. Tämän liikkeen kustannustuot teissä on taaskin etusijalla mai- nittama muutamia suuria teoksia, joille jokainen soisi mitä suurinta ja lämpimintä huomiota. Tämän muoden Juurin kirja" on ennen muita Karjalan kirja. Mo- neii miehen työtä on tähän teok- seen kiinnitetty. Se kokoo yhdeksi kuivaksi Karjalan heimokulttuurin erikoisuudet, luomalla eteemme Karjalan menneisyyden ja nykyi- syyden, sen luonnon ja kansan- hengen. Marmaankaan ei maas- samme ole mitään heimokirjaa, joka metäisi tälle teokselle mertoja, eikä myöskään mikään muu kan- sallisuutemme osa olisi tarjonnut niin erikoista monimaiheista ja mielenkiintoista käsitettämää. 452 kumalla kaunistettuna on tämä teos joulun etemin lahjakirja. — Paitsi tätä teosta on kustantaja saanut malmiiksi Oman Maan ja Luonnon uudet osat,molem- mat teoksia, joihin nähden kirjalli- suuden ystämä ja tuntija ei tar- mitse mitään uutta somittelua. Suomalaisen kotimaisen kauno- kirjallisuuden alalla kohtaamme semmoisia teoksia kuin Maila Tal- mion Tähtien alla ja Kyösti Wilkunan historialliset nomellit Aikojen m a i h t e e s s a, kaksi laulukirjallisuuden merkkiteosta, joihin jokaisen on melmollisuus tutustua. Näiden lisäksi on yhtiö julaissut kaksi runokokoelmaa: N. Mannisen hienot runot Säkei- tä ja I. Siljon esikoisteoksen Ru- noja. Maria Salmelalta on il- mestynyt Symistä hetteis- t ä, uusia kumauksia elämästä. John Bergh julkaisee mielenkiintoi- sen historiallisen romaanin Pii lopirtissä, ja Eino Kolimalta on saatu kaksi näytelmää Maal- la, sangen armokas lisä kotimai- selle näytelmäkirjallisuudelle. Suomennosten joukossa on maailman mestariteokset Anna Karenina, Leo Tolstoin toinen suurteos, Selma Lagerlösin Anti- k r i s t u k s e n i h m e t y ö t, Frans Grill parzerin S a p ph o, runoilija W. A. Koskenniemen suomentama, Alessandro Manzonin K i h l a u- tun e et, 1:n osa, Z. Topeliuksen Talmi-iltain tarinoita 2:n ja 3:s osa, Peter Eggen Sydän, Ingeborg Maria Sickin Nukku- ma talo ja Sofokleen Anti- g o ne, sekä siro, halpahintainen painos Wän rikki Stoolin tärinäin uudesta erinomaisesta suomennoksesta. Tietokirjallisuudessa tapaamme Jerusalemin Filosofian al- keitä, joka esittää lukijalle elä- män ja tieteen peruskysymyksiä, Herbert Spencerin Kas m a tus, ylen tärkeä kirja manhemmille ja kasmattajille, Menziesin Maail- man uskonnot, mielenkiintoa herättämä ^tietoja rikastuttama julkaisu, Karl Kraepelinin Bio- logian alkeet, jonka esineenä on luonnon elämä kaikessa laa- juudessaan: kasmit, ihmiset, eläi- met, niiden elämänilmaukset j. n. e. E. Haatajan Kemiallisia k o- keitä on nuorisolle opettama as- karelukukirja talmipuhteiksi. Wih- tori Peltosen Puhetaito on il- maantunut toisena painoksena. W. Tukiainen on julaissut kirjal- lifen tutkimuksen Kim e n Seit semästä rveljeksestä F. A. Hästeskon toimittamana on Kylä- lciisten kirjasiin liitetty kirjoitus- sarja Kalemala Suomen kansan hengen tuotteena. hoamat ainoastaan 70—95 0 u ei kä 70—100 »/,„ niin kuin Karja- latar mainitsee, pääsemät tämän uuden tariffin mukaan paremmille palkoille. Eikä se ole liikaa. 15 ehtämät selmittelee sosialismin muotias oppilas esim. ei elä 20 oisellaisessa malossa kuin mitä! markalla kuukautta, ei edes ensim- meillä on totuttu joka päimä kuu-^mäisenä muotena. Sillä ei saa 'emaan. John Stuart Millin edes kunnollista ruokaa, maatteita Naisen asema on harminaisen ansiokas kirja, joka paljastaa ne määryydet ja ennakkoluulot, joi- den alaisina naisia on pidetty kaut- ta historian aikojen. Tärkeä kirja on Helsingin opas. Sen amulla löytää kaikki pääkaupun gin merkillisyydet, mutta samalla se on tärkeä neumon- ja tiedon- antaja matkailijoille. Allan Ser- lachiuksen Lainopin alkeet on tositarmetta täyttämä teos. Erinomaisen suuresta armosta on Kansantajuinen lakiasi- a i n käsikirja, joka antaa lain- opillisia selmittelyjä ja neumoja kaikista jokapäimäiseen elämään kuulumista kysymyksistä. Teosta toimittamat tunnetut lakimiehet, homioikeudenneumos I. B. Sa- raste, senaattori I. si. Paasikimi, lakit. toht. F. O. Lilius ja rikos- oikeuden pros. Allan Seriacus. Julkaisu on tarpeen jokaiselle. Gygnaeus-päimäksi ilmestynyt Uno Cygnaeuksen muisto on sisällöltään monipuolinen ja sangen armokas julkaisu Uskonnollisesta kirjallisuudesta mainittakoon tässä tohtori Paamo Virkkusen Jeesus ja k emät- elämä joka esittelee sydämiä lämmittämästi uskonnollisia ky- symyksiä. Olsert i Ricardin teos Kristus ja hänen mie- h i ä ä n, asess. G. A. Hemanin suo- mentama, käsittelee ainettaan miel täyleiitämästi. Mainita ansaitsee Skogmard-Petersenin 'Nuorison kirja, jossa esityksen punaisena lankana on huuto: ylöspäin! C. Hilty on tunnettu entisistä jul- koisuistaan. W o i m a n s a l a i- s u u s saa tietystikin osakseen har- taan lukijakunnan. Raamatun ystämille termetullut on Uuden Testamentin uusi suomennos, joka on nyt täydellisesti saata missä. viuorison ja lasten kirjallisuus- osasto on tietystikin mitä rikkain. Nuori, Moima, marttuneen nuorison oma lehti ansaitsee le- menemistä kaikkialle nuorison jouk koihin. Foersterin Elämän oh- jeita, nuorille miehille ja nai- sille omistettu, ja uusi painos teoksesta Osaatko elää? omat luoiiteenkasmatuskirjoista parhai- ta. Julkaisuja on muun muassa Satupirtti, jossa on (> jul kaisua. Selma Lagerlösiltä, Juha- r.i Aholta, Z. Topeliukselta y. m. Jalmari Finneltä on Satujen maailma, Jimo Härköseltä Kultaisilta p ä i m i l t ä, Amn Smanilta Lastennäytelmiä, Wenny Soldan-Vroseltilta Kuin- ka on opittu lentämään. Miellyttämä uutuus on Andremsin hauskasti opettama maantieteellinen kirjanen Seit semän pientä sisarusta, jännittämiä nuorison kertomuksia, omat Mark Twainin Johanna b' A r c, Jules Meruen K a p t e e- ni Grandia etsimässä ja Amy Le Feumren Matkalla kultakaupunkiin Kotoista ja taloudellista kirjal- lisuutta on myöskin runsas ma- rasto, kuten Perhetilikirja, Maanmiljelysoppi, Ruo- k i n t a o p p i, Kaniinin hoi dosta. Huonekasmien hoi to, Otsonin Keittokirjan uu distettu laitos y. m. Lopuksi suljen lukijain suosioon Ilona Jalaman Kodin käsi- työt. Se pääsköön joka kodin joulupöydälle. Liperin kunnnn varsinainen kuntakokous pi detään t. k. 29 p:nä klo 10 ap. alkaen kuntahuoneella, jossa tu lee lukuisat asiat käsiteltäviksi. Liperissä 21 p. jouluk. 1910. K. H. Räsänen. (K. S. 2 k.) Pielisensmm itäisen äänestysalueen kausipalkalla olemat latojat kirja- maali toimitetaan saman äänes- työt za niinkuin edellä mainittiin, tysalueen kansakoululla ensi mm- " " ai , § i en ""k. 2 ja 3 pnä. Maaliamusta- pcilkattohöo yhtaan. Tur- jaksi tulee työnjohtaja H. ^rmoneii. haa huutoa. Haapajoki, .. U). Se, että työnantaja makiaa ei kannata ajatellakaan. Mielä mainitaan, että kirjojen latominen tulisi 35 0 „ kalliimmaksi. Mistä sellainen koroitus, sillä Karjalattaren painossa latoo kuu- Yleisöltä. Vastinetta Karjalattaren 145 n:ssa olemaan kirjoitukseen „Kirjaltajalakko tu- lossa". ..Paljon porua, mähän milloja" sopinee ensiksi saiioa, luettuaan edellä mainitun kirjoituksen. Luu- lisi todellakin, että Suomen Kir- jaltajat omat päättäneet syödä kaikki kirjapainot, mitä maassa löytyy. — Ei, asia on siten, että tahdomme, ainakin mitä tähän paikkakuntaan tulee, hankkia oppi- laille ja aputyöläisille sellaiset pal- kat, että niillä kutakuinkin tulisi toimeen. — Maan sallittakoon käy dä läpi kirjoituksenne kohta kohdal- ta, sikäli kuin niissä on mainitse- mistä. .Heti 3:nessa kappaleessa, jossa mainitaan palkkojen kohoamisesta, on huikeita määristelyjä. Miksi malehdellaan, mieläpä niin kristil- lisessä lehdessä, kuin „Karjalatar"? Eikö olisi kunniakkaampaa pysyä totuudessa, kirjoittaa asiat niin kuin ne omat, ilman mitään lisää- lehtilatojalle keski tuntipalkkaa, kun ei hänellä ole työtä, on itsestään selmä. Ei suinkaan latoja eläsii- tä, että hän istuu ja odottaa työ- tä, eikä pääse sitä muualta hake- maan. Kun hän on sidottu pai- noon, pitäköön paino huolta hä-' Juho Kukkonen. (K. 2. 1 k.) Ilmoitus Liperin pitäjään Käsämän ää otoa ;.,W niin ettei (itä -Iisi ÄS° roion fanfafoutuUa ja (euvlSa ladelmasta, omat yhtä selmiä. talotL CUl N^Zte?n ÄiR , p2Äfc toimii ta(oU - ria kumia tai malmista ladelmaa, , poil ° ^ u ^ aEfa ' Käsämässä 19. 12. 1910. Waalilautakuuta (K. S. 1 k.) eikä hän saa siitä mitään kor- mausta. Lopulta möisi lehti muo- dostua kumalehdeksi, ja mitä siin- na sitten olisi kadottamaa. Sil- . loin joutuisi latojan hampaat nau-! to art - | Ensiksi opinkäyneiden makinai- Aiiksi sitten puhutaan latoma-, sella palkalla olemien latojien mi- ? c? aif£ f Ut J n 4" a ! nimipaIkka on nykyään 114 ml ole ainoatakaan? Ja jos olipkin, -- n , , , niin konelatojain kalliin työn kor -j' kuukaudessa eli 1, ><4 mk. maa täydellisesti se, että hän !wuodessa ^laskettuna 304 työpäi- tekee koneellaantyötäniin^ mälle eli 2,5^3 tunnille ä 53,5 p. i. paljo n, k u in 4 käsinlatoj a a Kun ottaa huomioon uudessa ta- yhteensä. Mapaa päimä hä-^j^^ työpäimän lyhennyksen. nella oii tuiki tarpeen, aavakieen i. . ^ ^ ^ ' puhdistaa keuhkonsa myrkyllisistä p aau ' tyopaiman eli _,3_i kaasuista. I tunnille ä Jos laskemme tarkoin, niin te- kee nyt ehdotettu korotus 20 " # minimipalkassa, ottamatta lukuun paikalliskorotusta, joka on luonnol- linen, erilaisten elantokustannus- ten tähden eri paikkakunnilla. Tä- mä koroitus tekee Joensuussa ai- noastaan 8 Siis yhteensä 28 Mutta onko otettu huo-l Konelatojain tariffin 4 b-kohdan! 149 mk. loppu kuuluu: ,,Kun tilapäinen työnpuute näyttäytyy pitempiai kaiseksi, on konelatoja melivollinen ryhtymään käsinlatomiseen". Siis ei mikään laiskotteleminen pai- non kustannuksella tule kysymyk- seen. Sitten seuraa painajain tarif- fista otteita. Jos painaja hoitaa ison koneen ohella myöskin n. s. tiikeli konetta ylenee hänen palk- kansa 15 Tämä on selmää, sillä silloin on painajalla isompi mastuu, ja enemmän työtä, kuin yhden koneen hoidossa. Mutta se, että sitä määräystä somellutettai- siin myöskin silloin, kun tehdään työtä muorotellen toisessa ja toi- sessa koneessa, on aiman tuulesta temmattu. Sellaista kohtaa eiuu- dessa tariffissa löydy. Apulaiset omat myöskin tarpeen ei suinkaan painajaa moida mel- moittaa esim. juoksemaan pitkin taloa, papereita hakemassa, tai ryömimään koneen alla, sitä puh- distamassa, y. m. Samoin paikkaukset. Ei konees- sa aina ole sanomalehtiformua. Kuin on parempaa työtä, täytyy painajan saada malmoa työtänsä, sillä työnantaja on kyllä kärkäs ja oikeutettukin huomauttamaan, jos ei työ ole kunnollisesti suoritettu. Määräykset oppilaista omat myös- kin paikallaan, sillä muutoin tulisi ammattilaisia niin paljon, että mallitseisi työttömyys. Hlityömääräys on myöskin mie- lestämme paikallaan. Jos pai- nossa on niin koma kiire, että työntekiä on pakotettu tekemään työtä yöllä, täytyy hänen luon- nollisesti saada siitä koroitettu maksu, ja sen jälkeen tunnin lepo, josta ajasta myöskin on saa- tama kormaus sillä silloin on työ- päimä mennyt hukkaan. Ja päi- mällä ei moi saada sitä lepoa, jonka yöllä, marsinaisena lepoaika- na saa. Mitä töiden hinnoitteluun tulee, on kysymys mäkinaisella palkalla olemista tekiöistä. Siinä on tahdottu ainoastaan jättää pois turhat las- kemiset tekijältä, jotka laskut kyllä painon johtaja moi, ja on melmol- linen suorittamaan. Tämän olemme tuoneet esille niiden määristelyjen oikaisuksi, joi- ta ennenmainittu kirjoitus oli täynnä. Myöskin pyydämme toi- sen paikkakuntamme lehden otta- maan tämän huomioonsa, eikä luulemaan, että Suomen Kirjal- tajat mielistelemät Painohallitus- ta, maatiessaan parempia palk- kasuhteita heikommille jäsenil- leen. Joensuussa 20 p. joulukuuta 1910. Suomen Kirjaltajaliiton Joen- suun osaston hallitus. Toimituksen mastaus. Ryhtymättä pitemmälti hyödyt- töinään mäittelyyn mastineenne kaikista kohdista ja jättäen turhat ..porut" omaan armoonsa ja sa- nanmaihdossa kokonaan syrjään, kohdistumme ainoastaan numero tietoihimme, joita mastineessa mäitetään muka ..määristellyiksi". Kuitenkin on huoinautettama, että kirjoituksemme oli tehty sil mälläpitäen muutoksia yleensä koko maassa, eikä yksistään täällä Jo- — v H. VV»» I f ) I r \J mioon, että 5 muotta sitten, jolloin ^ ensuussa. Jos katsotaan seikkoja nykyinen tariffi hymäksyttiin, oli-; löaan joensuulaiselta kannalta, mat elantokustannuhet 40 " , hal-i .. , \ , ' . I. . , memmat kuin nykyään? laskelmat tosin jonkun mer- Toiselta puolen, täkäläiset pai- ran' muuttumat. Korotusmaarat nojen isännät omat hymäntahtoi- huomaainme silloin ilmoittaneem- sesti maksaneet manhemmille työ- me päinmastoin liian pieniksi. Iäisilleen niin £)i)roät palkat, että liian suuriksi, niinkuin was- ne eimat kohoa yhtaan sntämis- ».äitetään. Katsotaanpa sä nykyään oivat, huolimatta kai- kista numerokorotuksista. Oppilaat minkälaisiksi prosenttilnmut täällä ja aputyöläiset, joiden palkat ko- muodostumat. 77 p., nousee palkka 75 p:ksi kuukaudessa eli 1,794 mk. 72 p:ksi muodessa. Ko- rotus tekee 45 prosenttia, eikä 35 ' kuten " edellisessä numerossa mainitsimme. Sitten oppilaiden palkka täällä on nykyään I:senä muotena 20 mk., mutta uuden tariffin mukaan 37 mk. 77 p. kuukaudelta. Ziis korotus HS # 0 . — II:sena lonotena nykyään 26 mk., mutta uubcn tariffin mukaan 51 mk. 84 p. Siis korotus 98 <%. — Iir.nteua muotena nykyään 32 mk., mutta uuden tariffin mukaan 05 mk. ■">_ p. Siis korotus 104,5 " — IV:ntenä muotena nykyään 4s mk., mutta uuden tariffin mukaan 84 mk. 24 p. kuukaudelta. Ko- rotus siis 77 %• — V:ntenä muotena nykyään (52 mk., mutta uuden tariffin mukaan 117 mk. Korotus siis 91 %• Minkä merran „porusta" to- della jää ..milloja" käsiin, se mii- den tosiseikkojen malossa selmiää sanomattakin lukijalle. Toimitus. Lieksan nuorsuomalaisille. Sepustuksenne johdosta Karj. Sanom. n:ssa 140 muutama sa- na. Olen tähän asti luullut, että asioiden esittäminen julkisuudessa olisi tumallista ja että julkista armostelua rehelliset puolueihmi- selkään eimät pelkäisi. Mutta mi- tä on minun nyt ajatteleminen kun Te leimaatte „edeswastuut- tomaksi hulttioksi" sen, joka uskal- taa epäkohdat julkisuudessa pal- jastaa ja hänen tekonsa kaikkein huonommaksi? Mai ajatteletteko. että nuorsuomalaisilla on jokin erikoisoikeus maatia kaikkialla hil jaisuutta, kun taas marsinkin suo- mettarelaisista on lupa puhua maikka mitä. Riin — niin kyl lähän siellä punakantisessanne tosiaan puhutaan jostain sellai- sesta, mutta minä malitettamasti en koskaan ole momut katkismuk- senne oppeja sulattaa ja siksi nyt- kin uskalsin puhua Teistä totuu- den, jonka tiesin Teille oleman mähemmin mieleen. Mitään li- sää todistuksia puolustuksekseni ei tarmita, koska ette edes yritä ku- moamaan sitä mitä olen nuor- suomalaisista sanonut ja maikea- ta taitaisi ollakin kumoaminen kun hymin tiedätte, että moisin mielä enemmänkin puhua nuor- suomalaisista tuon paljon puhu- tun mallasjuomatehtaan yhtey- dessä. Mutta kun nyt onneksi paikka- kunnalle, Gutzeit-yhtiön hallitus jalomielisesti on kieltäytynyt muok- raamasta huoneitaan tuollaiseen tarkoitukseen, niin riittäköön kuii mielä toistamme, että muutamat nuorsuomalaiset johtohenkilöt läm- pimästi kannattimat oluttehtaili- jäin harrastuksia ja puolueensa lehdessä imailimat niitä, jotka us- kalsimat tuota hommaa rumeta alkuunsa tukahuttamaan. Se maan puuttuu, että Lieksan nuorsuoma- laiset leimasimat heidänkin toimin tansa huonoksi. Sietää^maan malitsijain ottaa huomioon näin maalien edellä millaisia harrastuksia tulemat toisinaan ajamaan puolueet, jotka omat keinotekoisia ja ilman suuria innostamia päämääriä, niinkum nuorsuomalainenkin puolue. Muuten ivoin herroille Lieksan nuorsuomalaisille huomauttaa, että heidän myöhempiin kirjoiluksiinsa tässä asiassa en tule puuttumaan, maan suon heille kernaasti ilon loppusanasessaan kilpailla suojat- tiensä timokraattien kanssa ivoin,a- sanojen keksimisessä. Lieksalainen.