N:o 47 - I9IO. KAIKU. Maanantaina Huhtikuun 25 oäiv.«.--i<-v 1011 l)ti! jlittli. Joitten istuntopäiwä Asiamies Procope pyysi malatta kuulusteltamaksi toht. A. Hartmama. Oikeuskäyntikaaren 17 lumun 9 pykä- Iän mukaan siihen suostuttiinkin ja toht. H. esitti kirjallisen kertomuksensa. Hän kertoi 17 p. marrask. käyneensä pappilassa, jossa ehdotti kkhralle amio- eroa mainiostaan. Toisen kerran oli samasta asiasta puhuttu noin puolen kuukauden kuluttua Kemissä, jossa kkhra lupasi «vaimolleen arvioeron tul lessa 40,000 mk., ja jos ei rouma suostu eroon, matkustaa hän Amerik- kaan. Rouma ei kuitenkaan moinut suostua 40,000 inkaan, maan oli kes kusteluja amioerosta määrä jatkaa 15 p. jouluk., mutta ei siitä sattuneesta syystä tullunkaan mitään. Ja niin asiat kehittyimät tunnettuun loppuun ,>tse ei usko anoppinsa, rma Junne- liuksen syyllisyyttä ja oli hän pyytä- nyt kkhraa jättämään jutun sikseen, jotta ei syntyisi skandaalia, mutta oli kkhra sanonut jättäneensä asian koko- naan asiamiehensä Termosen haltuun. Hän uskoo myös Termosen maikutta- neen Johanssonin tunnustukseen. Toh tori H. oli nähnyt Johanssonia kah- mitei laman ruokasalissa y. m. ja yleensä pidettämän sangen hymänä talossaan, jota tohtori oli paheksinut. Sitäpaitsi oli hän huomannut rma J°.n ja Johanssonin toistensa lähente- lemiset. — Kkhran oli huomannut ole- man tylyn ja luotottaman maimoaan kobraan. Mutta mikaa oli hänen mie- lestään molemmissa aiviopuolisoissa. Puolisoiden mölisen somun puutteen syynä oli marmasti raha, jota kkhra komasti säästäen piteli. Rma I. ei hänen mielestään ole tuhlari. Tietää rman mielenliikutuksista saaneen usein hysteerisiä kohtauksia. — Aleinen syyt täjä kielsi kaiken armon tältä toht. Hartmanin kertomuksella, samoin kan- lajan asiamies. Kun asiamies Procope oli pitänyt lamean puolustuspuheensa, josta lä- h emmin keskimiikkona, ja yleinen syyt- läjä sekä kantajan asiamies siihen mas tanneet, julkaisi oikeus lopullisen Päätöksensä :vapauttaen rouman kaikesta edesmas- luusta. Sekä kantajan että mastaa- jan puolesta ilmoitettiin päätökseen tyytymättömyyttä, jälkimäisen puoles- la syystä, että oikeus oli hylännyt maslaajan kormausmaatimuksen. Näin päättyi tämä juttu, oltuaan kolmasti oikeudessa, mutta siitä huoli- matta kestäen 15 päimää. Rouma oli saanut istua tutkintomankeudessa .'i V-2 kuukautta. Rouma itse on jutun aikana tuntu- masti manhentunut, marsinkin tukka on käynyt harmaaksi. Sitäpaitsi näyt- tää juttu maikuttaneen hänen nähtä- mästi ennestäänkin hysteeriseen mie- lentilaansa. Jutun lopulla näytti hän menettämän koko tarmonsa, eikä ma- vautuspäätöstä luettaissakaan näyttä nyt »virkistymän. — Mitään maikeam- pia seurauksia ei tästä kuitenkaan joh- lune, sillä rouma meni mämynsä loht. Hartmanin luo lepäämään ja hoitoa maniaan. mys, millä ehdoilla Telesooniosuus- kunta Pohjola r. l. ja Kemin Tele- sooniosakeyhtiö omat saatettamat tele- sooniyhteyteen, kokoontuu Tornion raa- tihuoneella t. k. 28 p. Osakeyhtiön edustajana tulee toimimaan piiri-insi- nööri Konrad Nordmall Oulusta ja osuuskunnan edustajana kansakoulun tarkastaja K. Kerkkonen Torniosta. Puheenjohtajaksi on malittu tullinhoi- taja Karl Lagerlöf Oulusta. — P.-P. - Tyrnäwän kuntakokoukses- sa t. k. 21 pnä käsiteltiin seuraamat asiat: Esitettiin kunnalliset tilit miime ku- luneelta muodelta sekä tarkastajien niistä antama lausunto, jotka, paitsi että maanmiljelysrahastosta entisellä maanmiljelijällä Esa Härmällä olema melka päätettiin maatia takaajien suo- ritettamaksi mainitulle rahastolle, hy- mäksyttiin ja myönnettiin asianomaisille tilimapaus ehdolla, että tilintarkasta- jäin niistä tekemät muistutukset huo- mioon otetaan seuraaman muoden ti- leissä. Otettiin uudestaan käsiteltämäksi miime muoden joulukuun kuntakokouk- sessa päätetty kunnan maltuuston aset- tammen, ja päätettiin yksimielisesti kunnan maltuusto asettaa, ja tulimat siihen malituiksi seuraamat 18 jäsentä: kirkkoherra P. G. Korpi, torpparit Heikki Lithomius ja Iikka Kuusiniemi, maanmiljelijät Antti Kallinen, Antti Mällinen, Esa Keränen, Iikka Kaaki nen, Juho Alitalo n:pi, Olli Kauppi m:pi ja Antti Hannula Tyrnämän sekä Juho Pakonen, Juho Heikkilä, Jaakko Säisä, Antti Matinolli, Pekka Siira, Heikki Markkula, Eera Tuuli- harju ja opettaja A. Paasonen Än- geslemän puolelta. Romasti Castren-mainajan perikun nan tekemään malitukseen taksoitus- asiassa kumernöörin maatimaa lausun- toa kunnan puolesta antamaan malit- tiin Juho Alitalo, Heikki Lithomius ja Pekka Siira. Pappilan portilta kirkolle johtama tie päätettiin korjauttaa siten, että me- simiemäri siirretään ja. tehdään uudes- taan, tie korotetaan ja sannotetaan. Tätä työtä teettämään malittiin kirk- koherra P. G. Korpi ja maanmiljelijä Olli Kauppi. Päätettiin pyytää, että posti kulkisi neljästi miikossa Limingasta Tyrnä mälle sen sijaan että se nyt kulkee main kolmasti. Tätä pyyntöä asian- omaisesta paikasta tekemään malittiin P. G. Korpi, H. Lithomius ja I Alitalo. Kunnan täytemaita koskemaan ra- jankäyntiin malittiin kunnan edusta- jaksi Olli Kauppi ja uskotuiksi miehiksi Iikka Kuusiniemi ja Jaakko Leskelä. Keskusteltiin, olisiko kokouksella mi tään toimomuksia Tyrnämän joen aukaisemisen suhteen. Aleinen mieli- pide oli, että joki olisi ensin aukaista- ma alhaalta, koska on tiettämää, että ylhäältä aukaiseminen tuottaisi alapää- täisten miljelyksille ja asumuksille suur- ta mahinkoa. Toimenpiteel asiasta jätettiin toistaiseksi. Oikaisu. Selostuksessanne, joka on painettu lehdessänne n:o 46, sanotaan m. m. ..sillä muutoin moi kirkko- herra Junnelius'elle tapah tua maikka mitä pahaa". Allemiimat- luja sanoja en ole koskaan sanonut, maan kuuluimat sanani ainoastaan: ..sillä muutoin tulee tapahtumaan jo- tain kauheata". Kunnioittaen Johannes B. Lagus. Kertojan m a s l a u §: Todis tajan kertomuksesta sain sen käsityksen, että romvan tarkoittama paha kohtaisi juuri kirkkoherraa. Kun todistajan kertomuksen otin lyhentäen, ei se tullut ai man sanan mukaan. — Opettajaksi Helsingin kaupun i\in kansakouluun on malittu m. m. op. O. A. Holm Kemistä. — Tutwa Siikajoessa on nyt niin korkealla, että ei ole ollut senlais- ta sitte muoden 190"i. Alaiväha paikoin jokimarsilta on mesi mallannut taloja, että on häälynyt muuttaa pois ihmiset ja elukat. Jäit- Zen lähtö ke* lei a p-ikkokauden. Se saa aikaan tamanomcm meden nousun, 'un jaäpaboi se:somat Uiflumaftomina useita 11'uorotauiic:. iralla maatutelläii e itä ei ole ollut hywä päältä kulke- :naan. Mettä on ollut tiellä kärryn akselia myöten ;a jäät omat särkeneet leitten rumpuja. — Jäät kauppatorin rannassa alka- :vat liitfua. Eilen aamulla siitä mielä Kilu kulti yli Pikisaareen, mutta päi vällä o limat ne jo niin heikkoja ran- nassa, että muuan iso koirakin majosi iaalle mentyään, samoin sitä auttamaan mennyt poika. — Marottama on siis nyt jo heikkoja jäitä! — Telefoonilaitvsten »välinen soivinto-oikeus. Te sominto-oikeus, jonka tehtämänä on ratkaista kysy- ^^.okimartta kulke va ollut mettä. — Tyrnäwän seurakunnan kirkonkokouksessa t. k. 21 p:nä kä- siteltiin seuraamat asiat: Keskusteltiin mihin toimenpiteisiin olisi ryhdyttämä sen johdosta, että Antti Kuusikko on manhalta hautaus- maalta kaatanut useita koimuja ja pää- tettiin, että kirkonisäntä Esa Keränen myy huutokaupalla kirkon kassan hy- mäksi ne koimut, jotka mielä omat jälellä. Dleisenä toimomuksena lau- suttiin, ja puoltaa asetuskin sitä, ettei saa tehdä minkäänlaista ilkeyttä mai- najien muistolle pyhitetyssä paikassa, maan tulee sen antaa olla rauhassa. Suntio Heikki Kaupin pyyntöön saada ottaa tarpeettomia kimiä man- halta hautausmaalta käytettämäksi li- särakennuksensa kimijalkaan, suostuttiin sillä ehdolla, että kirkkoherra ja kirkon isäntä tarkastamat, mitkä omat sellai- sia kimiä, että niiden poismieminen on eduksi hautausmaan siisteydelle. Uuden hautausmaan ympärille pää- tettiin tehdä uusi aita piikkirautalan- gasta, neljällä langalla ja jätettiin tämä toimi ennen malitulle toimitun- nalle. Haudankaimaja Antti Yrttiahon pyyntöön saada torpan paikka kantto- rin mirkatalon kotipalstaltalta suos tuttiin, samoin suostuttiin torppari Juho Keskitalon anomukseen saada miljelysmaata saman mirkatalon met- säsaralta Ängeslemän ylipäässä, mää- räten meroa edellisestä 8 ja jälkim mäisestä 6 markkaa tuhannelta neliö- kyynärältä. Lopuksi puheenjohtaja esitti kirkollis- äänilistan, joka hymäksyttiin. — Varkauksia. Miime miikon lopulla ilmoitti Armi Ali-niminen mies Kellon kylästä, että häneltä kort- teerissään Rautatienk. 2 oli juopotel lessa kadonnut 170 mk. — Poliisit pidättimät epäiltynä markanteen erään miehen, mutta päässee hän mapaaksi. T. k. 22 p. ilmoitti eräs työmies, että häneltä asunnostaan oli palttoon taskusta kadonnut 15 mk. Poliisit pidättimät miehen asuintomerit yöksi, mutta mitään selmyyttä ei asiaan ole tullut. — Tulwa Temmes- ja Tyrnä- wäu joissa. Sille otaksumalle, jota on nätynyt sanomalehdissä, että pyrs- tölähtien maapallon liti tulkeissa sat- tuisi tumallista isompia mesitulmia, moipi todistukseksi luulotella täälläkin pohjolan joissa tänä kemäänä sattu maa meden paljoutta. Niinpä näis säkin puropahasissa, Tyrnämä- ja Temmesjoissa, joiden symäin nornain pohjilta kesän aikana main hiukkasen kiiluu jotain medeksi nimitettämää sa meaa nestettä, on taaskin noussut mesi ja jäät yli äyräitten ja ajaneet alajuoksulla asumat ihmiset ja eläimet pois taloistaan ja torpistaan. Jo 19 päimän iltana laski Tyrnämän joki suuren jääpadon rantatien sillan yli- puolelle, joka kohotti meden yli törmien ja niillä olemien lukuisien torppien kartanoihin. Kuitenkin saatiin seuraa- mana päimänä suuren Limingan ky lältä kerätyn miesjoukon amulla jäät sieltä ja Haaran sillan alapuolelta las ketuksi alas, jolloin mesi pääsi alene- maan luontaisiin mäyliinsä. Mutta saman, 20 p:n iltana alkoi Temmes- joessa purkautua ylempää jääpaloja ja ne seisahtuimat Haaran ja Pyhti- sen taloin mäkisiä liikkumattomia jäitä masten ja yhä 21 päimänä tulemien pienemmiksi murskauneiden jäiden anssa muodostimat tiheän putouksen, oka nosti meden yli niittyjen, että seutu oli yhtenä merenä, josta pensaat a huoneet maan törröttimät näky- missä. Temmesmarren maantie lui- kerteli kapeana juomana tässä järmes- sä, sekin useissa kohden meden peittä- mänä. Haaralta Liminkaan päin puo- len kilometrin matkan on rantatiellä alankopaikka siltoineen, siellä mirtasi mesi kiimaana koskena yli tien ja kai- matti sitä aika pahaksi. Mihdoin 22 p:nä saatiin dynamiitillä räjäyttele- mällä rikkoumaan pidätysjäät ja hui- laamaan jääpato merta kohden, jolloin mesikin rupesi joutusasti mähenemään. Törmille jäi suuret jääröykkiöt, mieläpä paikon maantiellekin, hetkiseksi näyttä- mään mikä mahtama mirta ylenkat- sottu Temmesjokikin on, näin pyrstö- tähtein aikana! Tala. — Kemijärtven Höyrywene- osakeyhtiön höyrypaatteihin koneen- käyttäjiksi ensi kesän ajaksi on johto- kunta 12. hakijasta malinnut Frans Satolahden Kemijärmeltä ..Saattaja"- paattiin ja uuteen „Aalto"-nimiseen paattiin Miljam Ruohomäen Oulusta. „Aallon" taloudenhoitajaksi on malittu talonp. M. O. Lahtela ja perämieheksi Erkki Pöyliö. — Mäkijnomia löydetty met sästä. T. k. 10 pnä löysi Sodanky- Iän länsipiirin poliisikonstaapeli Wal demar Midell Unarista Kierinkiin me- nemän tien marrelta metsästä 10 lit raa konjakkia ja 12 litraa spriitä ja seuraamana yönä löysi hän mielä 3 litraa spriitä samalta paikoin. Nämä mäkijuomat olimat kuudessa eri astiassa sekä huolellisesti kätketty useihin eri paikkoihin, maan siitä huo- limatta onnistui poliisin kauman työtä tehtyään löytää ne. Ne oli tietysti aijottu myödä Kierinkin kylässä, missä paljon työkansaa on koolla. — K. — Västäräkki nähtiin Kuusamossa jo t. k. 16 v., maikka paikkakunnalla oli mielä täysi talmi. Piffu uutisia. Maan ja Halleyn Pyrstö- tähden yhteensattnminen tätä ennen. Wanhojen muistiinpanojen perusteella mäittää prof. Krebs Kielistä, että maa on jo kerran ennenkin ollut kosketuksissa Hal leyn pyrstötähden kanssa, nim. m. 1106. 1500-lumulla kuivasi eräs Conradus Lyko sthenes tätä tapausta, jolla ei näyttänyt oleman minkäänlaista epäsuotuisaa maiku tusta maahan eitä sen asukkaihin. Tässä ku- mauksessa kerrotaan, että helmik. 5 p:nä m. 110(5 ensi kerran kirkkaalla päimällä nähtiin komeetta, „joka oli main kyynärän päässä auringosta". Helmik. !) pnä tehtiin Jtalias- sa se huomio, että lähtiä ilmestyi taimaal- le päimällä. „Toisinaan juoksimat ne kilpaa toistensa kanssa, toisinaan taas putoilimat maahan." Ne eimät olleet luonnollisesti täh- tiä, maan pyrstötähden osia, jotka maan ilmakehää koskeltaissaan irtaanluimat ko meetasta. Sen muotuinen Halleyn tähden ilmesty minen on muuten tärkeimpiä tapauksia täh titieteen historiassa, sillä juuri sen perus teellä koetti Newton laskea säännöllisten ai kojen jälkeen palaaman pyrstötähden rataa, ja samaan aikaan Halley, josta komeetta on saanut nimensä, sai aihetta perusteellisen? min jatkaa tätä työtä. Muuten nähtiin m. 110<i komeetta mah- masti loistamana ilmiönä taimaalla parin miikon aikana, mistä käy selmille, ettei sil le tapahtunut mitään mahinkoa koskettaes saan maata. Nykyisempänä aikana joutui maa m. 18!!), heinäk. 2 ( J p:nä kosketuksiin pyrstötäh den kanssa, multa mitään niistä ihmeistä, joita toimotaan tai pelätään toukok. 1K ja 1!) päimien mälillä, ei tapahtunut eikä otat- suttamasti tule nytkään tapahtumaan. Pelko, minkä tähden läheneminen aiheut taa, näyttää oleman sangen yleinen. Niinpä Smeitsin pensionaatteihin, joissa nuorille ty töille opetetaan ranskaa, on ilmoiltautunul sangen mähäu oppilaita. Vanhemmat omat kirjoittaneel lähettämänsä tyttärensä mas ta mahdollisesti toukokuun lopussa, kosta tah tomat, että perhe olisi koolla toufoi. IS p:nä. Jtämallan opetusministerin on täytynyt myöntää määräraha, jolla pidetään kansan- tajuista esitelmiä lähenemästä komeetasta ja sen tuonteesla, sillä asuttaat omat silu- ren pelon mallassa marsinkin Triestissä, Talmatissa ja 5irainissa. Opettajat omat määrätyt selittämään oppilailleen lähesty- män taimaankappaleen maarattomuulta ja siten rauhottamaan mäestön mieliä. Helsingin yliopiston tähtitieteellisessä ot> sermatoriossa on laskettu Halleyn pyrstö tähden nousuajat Helsingin horisontin mu kaan. Huhtikuun Uf> pnä nousee pyrstötähti 2.-12 a.p., .7 pnä a.p. ja -'!> pnä L\26 a.p. sekä toukokuun 1 pnä 2.1 li a.p., 'A pnä 2.11 a p., "> pnä 2.Ö a.p., T pnä 15!) a.p. 9 pnä 1.55 a.p., 11 pnä 1.51 a.p, U! pnä 1.52 a.p., 15 pnä 1.5!) a.p. ja 17 pnä >>10 r, t, — Tosialistinen maatalous hajonnut. Kolme oululaista sosialistia ja meljestä ostimat parisen muotta taaksepäin pienmil- jelysmuotoisen talon eräässä Oulun lähi- pitäjässä ja aikoimat siinä toteuttaa oikein mallikelpoisen ja sosialistien aatteen mu- kaisen taloudenhoidon. Ei aikaakaan, niin manhin meljeksistä ensin erosi, sitten muut jälessä. Talous ei kannattanutkaan, maikka maantulojen lisäksi oli tuloja muuraus- töistä, sanomalehtitoimituksesta ja akitaat- torimatkoista. Syy on tietysti „knrjan yh- leiskunnan". — Aikaista uintia. T. k. is p näh- tiin uimamies Ruukin rautatiesillan alla Siikajoessa uiskenteleman kuin kesällä aina- kin, maikka jäät sumannoissa olimat liikku matta. Ainoastaan koski oli sulana. — „Tnlhasmics" ja „pappi" kiipe- lissä. Pietarsaaressa on äskettäin man- gittu työmies Wäinö Wirlander Asikkalasta ja Axel Daamidson Tuusalasta, joiden luullaan oleman samoja rakkareita, joista toinen meni Helsingin lähistöllä hiljattain naimisiin erään naisen kanssa ja toinen toimitti mihkimisen. Nainen antoi herrat- leen noin 2,000 mk. sisältämän pankkikir- jansa, kun tämä — rakennusmestari kun oli täksi maksamaan työmiehilleen palk- koja ja sille tielle jäi. Miehet lähetettiin torstaina Helsinkiin tutkittamiksi. * — Adressi sekin. Alatornion kirkko herra, romasti G. Junnelius on saanut mastaanottaa 160 seurakuntalaisensa allekir joittaman adressin, missä häntä kehoitetaan luopumaan Mirastaan. 'Adressi johtunee romastin maimoaan mastaan nostamasta oikeusjutusta. Miltii tiDlffi meille chttil sMMro? Jokainen suomalainen on erityisellä mielenkiinnolla lukenut nykyisen senaa- tin esityksen siitä, miten täällä sotilas- mero aijotaan Harteillemme laskea. Jo ensi muodelta tuonne 10:neen miljoo naan nousema erä laskettaisiin kunnal- lifen meroäänimäärän mukaan makset- tamaksemme. Seuraa itsestään hiljainen kysymys siitä, mitä tuo uusi mero merkitsisi. Tarkastellessa moipikin siitä saada jon- kun käsityksen. Aiman miimeisiä nu merotietoja ei luonnollisesti ole käy- tettämänä, mutta muodesta 1907 asti eimät ne suurestikaan ole muuttuneet, ja sanotulta muodelta on semmoisia säätämissä. Maalaiskunnissa silloin maksetta- maksi merotettu tulomäärä nousi liki 8,5 miljoonaa (lähemmin mainittuna 8,414,997) markkaan. Kaupunkikun- nissa nousi samalla tamalla koottu määrä hiukan yli 7/> miljoonaan «la- hemmin mainittuna 7,54.^,426) mark- kaan; siis yhteensä tasalumuissa 16 miljoonaa. Näin ollen, kun tuohon lisättäisiin kyseessä olemat 10 miljoonaa «tietysti nyt main aluksi tuo summa) niin nou sisi merotettama erä 62,5 prosentilla. Kunnallism?roja maksamina jokainen kohdaltaan taidamme näin ollen hiu- kan armostella, miltä sotilasmero tulisi tuntumaan. Samalla kiintyy huomio siihen, mi hin kunnat nykyään suurimmat meno- erät uhraamat. Kaupunkikunnissa mak setaan koulutoimeen 4,2W,0:;<> mk., termeydenhoitoon 1,465,088 mk., hal lintoon, järjestyksen ylläpitoon jalain- käyttöön yli o miljoonan mkan j. n. e. Maalaiskunnissa maksetaan koulu- toimeen 4,164,162 mk., kunnallishal- lintoon 711,652 mk., termeys- ja sai- raanhoitoon 701,909 mk., korkoihin ja kuoletukseen 1,178111 mk. j. n. e. Nämä numerot edelleen muodelta 1907. Tuossa lopussa luetellut suurimmat kuntain menoerät omat luettamat mält- tämättömiin inhimillistä kehitystä tar- kattamiin asioihin. Mutta sotilasmero heti kohoaisi tuntumasti jokaisen meno- erän edelle. — Vaasa- Muualta Suomesta. — Kansamvalistnssenran kir jastoawnstnkset. Otto A. Malmin lahjoitusrahastosta saamistaan ma- roista on miime muotisten maltioapu- anomusten perustalla myönnetty 50 markan kirja-amustus seuraamille O u- l u n läänin kirjastoille i Kalajoen Etelän & Pitkäsen, Kala joen MehtäkMn, Kestilän nuorisos., Kittilän Kaukosenknläl!, Oulaisten kn- län. Oulaisten Matkanimun, Oulaisten Petäjäskosken, Oulaisten Piipsjärmen, Piippolan työmäenyhd.. Suomussalmen nuorisos. ja ?)limieskan Ojakylän piirikirjastoille. — 5luotlnt. Keskimiikkona kuoli Haminassa Katkan piirin tansakoulujen tarkastaja I. Junttila 42 muo den ikäisenä. Mainaja oli suntunrit Eurajoella 18(>S ja nimitettiin nykyi seen mirkaansa 190tt. Kirjallisuutta ja taidetta. — Luonto tieteen »valossa, 2<; mihko, sisältää päälehdessään hauskan esityksen sonoqrasista, kaikille tunuetus- ta Edisonin teksinnöstä, joka inalaisee tärkeitä sysikalisia lakeja. Toinen kirjoi tus, „Aurinkokuntamme maktias", se lostaa harminaisen opettamalla tamalla uusimpia hamaintoja auringon pinnas- ta. Katsauksessa tieteen työaloille on kaksikin kirjoitusta Halleyn pyrstötäh- destä, kumaus pamiaanien pyynnistä y. m. — Nuori Woima, aikakauslehti, jota Werner Söderström Osakeyhtiö kustantaa, on julaissut kolmannen nu- meronsa, tälläkin kertaa erittäin sisäl- törikkaana. Toht. Mantere esittää itse- kasmatuskysymyksiä; maisteri Tarkiai- nen kirjoittaa Suomen luonnosta Ka- lemalassa; maisteri Munsterhjelm kir- joittaa ihmisen ensimäisestä esiintymi- sestä Euroopassa: maisteri Lindström selostaa Edelseltin teosta Mataleenan mesimatka: Jalmari Finne kertoo mitä suuret keksijät omat tahdonmoimallaan aikaansaaneet. Kirjallinen liite sisältää selostuksen Goethen Faustin molem- mistä osista. Nuorison liite sisältää Markus Aureliuksen ajatelmia, tietoja ihmelapsista, selostuksen koulujen mä- lifestä lausuntokilpailusta Helsingissä, kilpailuja ja kasityöosaston. — Tämä mirkeä aikakauslehti ilmestyy muodes- sa 20 kertaa ja maksaa 6 mk., mutta on myös osastottain tilattamana. — Topeliuksen Talwi iltain tärinäin ja Hall Cainen Malkoisen proseetan 12:s mihko on ilmestynyt. Samalla on ilmestynyt Tolstoin Anna Kareninan 2:nen mihko. Kaikki kuulu- tumat Werner Söderström Osakeyhtiön sarjaan ..Merkkiteoksia maailmankirjani- snudesta". Mihkojen hinta on 60pen- niä. — Kirjallisuutta. K. I. Gmn- merus Osakeyhtiön kustannuksella Jy- mäskylässä on ilmestynyt: Teosofia liikkeenä, oppi- n a, uskontona, kirjoittanut Antti I. Pietilä, jumaluusopin tohtori. Si- muja 52; hinta 85 p. Raittiuden Astämien kustannuksella on ilmestynyt: Suomen raittiustyö menäläifelle yleisölle esitettynä, Pietarin raittius- näyttelyn Suomen osaston hymäksi toimitettu julkaisu, simuja 96, hinta 1 mk. Kirja sisältää tri Wäinö Woionmaan kirjoittaman ..Pienoiskumia Suomen raittiusriennoista" ja asemapäällikkö Tuure Blässär'in ..Raittiustyö rauta- tietäisten keskuudessa Suomessa"-nimi- set näyttelyssä jaetut kirjaset sekä tri K. Taskisen Dleismenäläisessä rait- tiuskokouksessa pitämän esitelmän „Suo- men Opiskeleman Nuorison Raittius- liiton ja Suomen Lääkärien Raittius- seuran tarkoituksesta ja toiminnasta" ja pros. Taam. Laitisen suuremmoista huomiota osakseen saaneen esitelmän ..Lisätutkimuksia alkoholin maikutuk- sesta ihmisruumiiseen ja erittäinkin alkoholinnauttijain jälkeläisiin". Li- säksi sisältää kirja tri Helenius-Seppä- län kirjoittaman alkulauseen ja opet- taja W. Sippola tekee selkoa Suomen osastosta näyttelyssä. Kirjassa on useita kumia ja taitei- lija Einar Saarisen piirtämä kansi- lehti. Venäjältä. Iluiirn ajanlnefun FiQtiittin iiltniiiinrn. T. k. 7 pnä on saatu loppuunsuo- ritetuksi ne malmistamat työt, joita erinäisillä maltakurntanneumoston jäse nillä on ollut lakiehdotuksen laatuni- sessa uuden ajanlaskun käytäntöön ot- tamisesta Wenäjällä. Synoodilla ei ole ollut puolestaan mitään sitä mas- taan, tietää ..Rjetsh", että otetaan käy- täntöön uusi ajanlasku similiasioissa, mutta se on kuitenkin maatinut, ettei kirkollisia juhlapäimiä eikä pääsiäistä saa siirtää. Synoodi ei mastusta siis, että joku juhlapäimä, joka on nykyisin esim. tammik. 6 pnä manhan lumun mukaan merkittäisiin tammik. 19 päi- mäksi uuden lumun mukaan, mutta maatii main, että juhlapäimä pysyisi samana juhlapäimänä. Katsoen siihen, että kysymys pää- siäisen ja juhlapäimien siirtämisestä on puhtaasti kirkollinen kysymys, jon ka ratkaiseminen ei kuulu lainsäädän- tölaitosten toimimaltaan, omat ehdo tuksen laatijat päättäneet tyntyä esit- tämään maltakunnanneumostolle main seuraamat pääesitykset: 1) Keisarikun nassa nykyisin moimassa oleman ka- lenterin sijasta otetaan käytäntöön uusi, joka yhdistää menäläisen ja länsi- europpalaisen ajanlaskun: 2> siirtymi sen uuteen ajanlaskuun tulee tapahtua mahdollisimman lyhyessä ajassa: ja 8) uuteen ajanlaskuun siirtyessä on laadittama säännökset, jotka turmaa- mat sitoumusten määräaikojen sään- nöllisen kulun ja päättymisen, jottei syntyisi juridista laatua olemia mai- keuksia. Selitrjskirjelmässä, joka on liitetty lakiehdotukseen, sanotaan, että Venä jällä nykyisin käytännössä oleiva ajan lasku häiritsee maltakunnan kultuuri- tehtämiä. Kysymys uuden ajanlaskun käytäntöön ottamisesta Venäjällä nos- lelliin io miime muosisadan !»0-lumul- la, mutta erinäiset satunnaiset seikat estimät sen toimeenpanon. On pelätty uuden ajanlaskun moi- maan saattamisen aiheuttaman kansan mellakoita. Mutta samaa pelkoa on lausuttu aina kun on ollut kyseessä joidenkin uudistusten toimeenpano, huomauttamat lakiehdotuksen laatijat. Samallaisia ennustuksia kuului aika- naan, kun ryhdyttiin rakentamaan en- siinäisiä rautateitä. Yhtenä menettelytapana uuteen ajan laskuun siirtymiseksi ehdottamat lakieh dotuksen laatijat seuraaman: muoden kuluessa lasketaan kunkin kuukauden 12:s päimä kestämäksi ainoastaan llo 12:sta yöllä klo 12:sta päimällä. jolta kellonlyömältä alkaa 18:sta päiämä. Marraskuussa laskettaisiin kaksi päi mää 12 tuntiseksi kumpainenkin. Näin tulisi siirtyminen muoden kuluessa ta- pahtumaan huomaamatta. Ulkomaalta. — Saksan suuri työtaistelu. Kaikki Saksan työnantajayhdistykset omat ilmaisseet olemansa malmiit kan- nattamaan rakennuttajien liittoa sen taistelussa työmiehiä mastaan huo- mauttaen samalla siitä, että työläis- järjestöjen yhä kasmamia maatimuksia mastaan on asetettama työnantajien oikeudenmukainen kanta asiassa. — Englannin knlunkiartvio. Lloyd George on muoden 190!)—1910 kulunkiarmiota jätettäessä alahuoneelle selittänyt seuraamaa: Maikkakin todellinen maillinki nousi 26,248,000 puntaan, on se kuitenkin mielä kantamattomien maltiontnlojen nousun kautta ei ainoastaan tullut täyt tetyksi, maan sen lisäksi on syntyny- 2,900,000 punnan tulojen ylijäämä. Jollei ylähuone olisi hylännyt kulun- kiarmiota, olisi tulojen ylijäämä m. 1909 ollut 4,200,000 puntaa. Neljän kuukauden aikana oli maan talous se- kasorron tilassa, mutta huolimatta siitä käytti kolme miljonaa maltion tuloja maltiomelan lyhentämiseksi ja sittenkin saamutettiin 2,900,000 punnan tulojen ylijäämä, joka sekin moidaan käyttää melkojen lyhennykseksi tahi muihin tar- koituksiin. Lloyd George ei luule, että mikään maa möisi saamuttaa sellaisia tuloksia. On naurettamaa mäittää, että mapaaiauppaan perustuma mal- tiotalous meisi mararikkoon. Ei mikään suojelustullijärjestelmä möisi niin moi- tokkaasti suoriutua siten jännittyneestä asemasta. Puhe sai aikaan suosion- osotuksia ministeriötä kannattaman enemmistön paikoilla. — Unsi keksintö langattoman sähköttämisen alalla. Norjalainen merimäen kapteeni Homland on Kris- tianian insinööriseuralle esittänyt teke mänsä keksinnön, jonka amulla moi- daan lähettää langattomalla lennätti- mellä salaisia sähkösanomia, joita moi ottaa mastaan ainoastaan se, jolle ne on aijottu. Dhtiö on muodostettu. Lähetettyjä kirjoituksia 6ilOllt!!$ff)(llltn » >»» K erto m u s naislähettien m a t- kalla Suontussalmelle. ^ Suomen Lähetnsseuran Lestadiolaisen Haaraosaston lähettäminä olemme me alle- kirjoittaneel työskennelleet miime synskesän ja syystatmen kuluessa Suomussalmen köy hälistön keskuudessa. Mitä tähän työsken- telyymme henkisessä suhteessa tulee, emme siitä niin paljon moi mainita: olemme siinä komin kykenemättömät olleet ia komin pal jon laiminlyöneetkin. Jo* johonkin some- liaat olleet olemme, niin on se Jumalalta ja ei meistä. Huomasimme, että maikka kansa siellä yleensä on Jumalan sanaa miljelemää - joskin malittisääniä paisumasta jumalalta- muudesla kuului myöskin omal elämän kristillisyyden ilmaukset enimmäkseen outoja ja käsittämättömiä. Kuitenkin sielläkin hy- mää maata löytyy ja rukoilemme, että Ju mala armossaan kääntäisi laupiaat kas- monsa heidän puoleensa ja amaisi suuren somintolyön salaisuuden setä heille että myös niille, jotka siellä Jumalan sanaa meille julistamat. Kansan lukutaitoa pitää mireillä sekä kierto^ että sunnuntaikoulut papiston mal- monnan alaisina ja kaksi nykyään työsken- telemässä olemaa kansakoulua, toinen kir- konkylässä, loinen Nuhtinansalmella. Kan- sakoulujen lainakin kirkonkylän! yhteydessä on pienonen oppilaskot! köyhimpiä oppilaita marten, mutta sittenkin moipi ainoastaan mähäinen määrä seudun lähimmästä ym pärislöstä käyttää oppipaikkaa hymäksren. Lukutaidottomia tavaa siellä ja täällä. 5lirjoja, kuten U. Testamentti, Virsikir jaa ja ..Lankeemus ja Lunastus" jaoimme jonknn merran lahjaksi, olemme mähin myöneetkin. Mitä ulkonaiseen työskentelyymme tulee monien puutteiden kaartaman Suomusial- men köyhälistön keskuudessa, emme siitä tään moi niin suuresti mainita. Matkoil lamme eri suunnilla pitäjää, annoimme hyivin uleissa sairaustapalttsissa apua ja hoitoa ja jaoimme lääkkeitä. Taloudelli- sissakin roimissa amustimme. missä olosuh- leitten ehdottomasti näimme sitä maaliman ja silloin tuin meillä tilaisuutta siihen oli. Muutoin alituiset pitkät lamelymatkat oli mat moimia kysymiä. (5 'M >ne ivoi nyt kyllin sanoihin pukea ki'tollisnuttamme jli- malaa kohtaan, joka ilman ansiotamme, setä hengellisesti että aineellisesti on riin saasti siunannilt lnattaamine. Hän on amainnit ihmisten sydäinet niin runsailla amustuksilla ottamaan oiaa noiden ivai- keissa olosuhteissa asuivain kohtaloihin, joita emme moiueet ivaiieten nähd.i, n'.n'.n teimme niisiä tosi ha'.oainnoih!n perustu mia ilmoituksia S. L. L. H.'avaoiaS'on Päätoimiknnnalle Ouluun, joka taas vuo- testaan nämä yleisön tietoon saattoi, yleisöltä saapuneet ruoka, m^.atetus selä osan raha amuista olemme eriun-teu vää toimikunnalle ja amustusloimikuunalie jäitä- mäimme tilitysten mukaisesti jalaneet loy hille, koittaen siinä iviiiautta I-unalalta anoa. moidakseinme meille uskotun tyou oikein suorittaa. Missä erehtynee! olemme, suotakoon se meille anteeksi. Tileihimme sisällyn selonteko amuslusta saaneista h.n klloislä sekä annettnin aivusiuisieu mää rästä maatteissa. ruoka aneissa ia ra h i?s ? "liaha amut useiiumiten annettiin jauhoja hankkimiseen. Amustuksesta osalliseksi, isoiu massa tai mähemmsäsä määrässä, tuli noin -K>0 henkilöä aikuisia ja lapsia eli perhekunnittain mainiten vii sata perhettä, akuen Suomussalmen eri kinkerikunnissa, iriin. Vuokin, ^'uliliiiansalmen, Piispajär ?ven, Kiannan. Alajärmen, Pesiön. ^iäljnä- gän. Kerä län ja Kirkonkylän kinkerikunnissa.