Nro 135 — 1910. KAIKU. Maanantah a Marraskuun 21 pänärtä Kirjakaupassa Uusinta kirjallisuutta Alho, Riikka, Kuopus Andrews, Seitsemiin pientä sisarusta Atra, Kunnian vuoksi . . Attendge, Kaikkein rohkein. Kertomus lapsille .... Defoe, Kapteeni Singletonin seikkailut, sid Bernstein, Sosialismin edel lytykset BjÖrnson, Liput liehumassa Friis, Lappalaisia satuja . . Dennert, Luonnontutkijain uskonto Hornanlinna, Lähellä kuole- 2: 50 1:50 2: 75 '2- - 3:- 3: 50 6:- 1:50 1:10 maa Kataja, Kruununtorppari . . Kianto, Pyhä rakkaus. . . Kljutshewski, Venäjän histo rian pääpiirteet . . . . Kortesuo, Sirkka. Hornaani Kosteinlahti, Rakkautensa uhreja Krapotkin, Vallankumous- miehen muistelmia 1. II. . Kunnas, Maailman Hetu . Lagerlöf, Selma, Antikristuk sen ihmetyöt . 3:50 sid. Larin Kyösti, Katupeilin ku via. Kertomuksia ja ku vauksia Lehtonen, llvolan juttuja (Nuort. kirj. N:o 29) sid. . Lombroso, Käsiala ja luon ne Grafologian käsikirja . Lydecken, Auringon mailta (Nuort. kirjoja N:o 28) sid. MereshkOWSki, Ylösnousseet Jumalat 1 Nuorten käteen II ... . Ottelin, Kasvatusopin histo rian oppikirja nid. 4: 25 sid. Pohjanpää, Mielialoja, Ru noja Päivänsalo, Vankilan sel leistä ja sydämen komeroista Rodionow, Rikoksemme. Ku vaus kansanelämästä Venä- —: 75 2: 75 3: 50 4:50 2: 75 1:75 11: - 1:25 4: oD 2: 50 1: 75 1:50 1: 75 4: 50 —:60 o: Serlachius, Allan, Lainopin alkeet Setälä, Helmi, Elämäkerralli sia kuvia nuorisolle . „ Mennyt päivä . . . w Surun lapsi .... Talvio, Tähtien alla, Romaani Tolstoi, Anna Karenina 1 nid. 5: 50, sid Uusi Testamentti, Suomalai sen raamatunkäännöskomi tean tekemä suomennos, sid. 3: 15, paremm. pape rille sid Waren. Saksalainen kauppa- kirjeenvaihto, sid. Vasama, Nuorsuomalaisten sa nomalehtimiesten juhlajul kaisu 2: 50 1: — 4:50 5: 75 2: — 2: 25 1:75 5: 50 6: 50 3:60 3: — 1:50 Tilattavana: Nuori Suomi, Joulualbumi 1910. Sydän Talvi, Pääskysen Joulu- kontti, Jouluilo, Joulukynttilä y. m. Joululehtiä 13-13 VI Oulussa. !yi lakitieteen kand. A. Frey Helsin- öistä. Jutun wiime kerralla ollessa oikeudessa käsiteltämänä, oli kantajan puolelta pyydetty lykkäystä, jotta woi- täisiin todistajia kuulustella Helsingin raastumanoikeudessa ja Tampereella. Kuulustelua ei kuitenkaan ollut tapah- limut. Kantajan asiamies pyysi edel leen lnkkäystä, kun todistajiksi aijotut henkilöt eimät olleet seapuneet käräjille. Juttu lykättiinkin -varsinaisiin käräjiin, kumminkin uhalla, että uutta lykkäystä ci enään myönnetä. Kantaja saa sii- l,en mennessä kuulusteluttaa todistajia Helsingin raastumanoikeudessa. — Raamatunselityksen piti tämän kuun 14 pnä Rmvamemen St- neiässä Suomen Pipliaseuran lähe- lyssaarnaaja A. Heiskanen Kimenna- malta, puhuen Jumalansanan kalliita totuuksia ja teroittaen kuulijoiden mie [Un erittäinkin Kristuksen opin pääpe- ruskeita, kuten rakkautta, syntein an- teeksiantamusta y. m. — Sydämen lämmöllä esitettyä puhetta kuunneltiin erittäin tarkkaamasti. Herra Heiskasella oli myöskin myy- tämänä uskonnollista kirjallisuutta ja otti hän mastaan Raamatun tilauksia. Kiitos käynnistänne! — Hetvonen hukkui t. k. 12 päi- wänä Kemijärmen kirkolta kotiinsa pa- laamalta torppari Petter Perälän po- jalta Patojärmi nimiseen järmeen, joka on noin 3 km päässä Kemijärmen kir- kolta. Täten sai torpan mies tuntuman mahingon menettämällä ainoan hemo- sensa. Heikot omatkin jäät Kemijärmellä, joten on tarpeen maromaisuus. Jäille ei tuletkaan marmaa keliä ennenkuin ehtimät mesille ja sitten on pakkasia. — Puukotus häissä. T. k. 13 päimän iltana miettimät häitään itsel linen Aleksi Jsojärmi ja Hilma Lau- rila Kemijärmen Isossakylässä Huru- lan talossa. Kun hääpaikalle oli haa- littu ilolientäkin, niin pystyirvät kylän nuoret näyttämään, mitä on oikea wel- jeys. Tällä kertaa oli sankarina jou- kossa oikein luonnon lapsi, jota ei ole tietääkseni kapitaalisen yhteiskunnan ki- rottu kirjallisuus, ei edes aapinenkaan saanut pilata. Puukkosankari on mai nitulla tvlällä kasmanut Rokko Mertti eli Mertti Nikulassi ja puukotettu myöskin samoja kylän poikia, itselli- nen Jalmari Termo. Sekä puukotettu että puukottaja omat parinkymmenen ikäisiä. Puukkosankari oli oikein pää- hulikaanin tamoin pitänyt meistään, koskapa puukotetun maatteissa on useam- piakin puukon jälkiä. Ihoon asti ei kuitenkaan ole muualle kuin päähän ja kasmoihin saanut. Haamat, joita on kaksi, omat päässä ja kasmoissa jaon ne lääkäri ommellut kiinni. Että näin on tapahtunut ei ole kummeksittamaa, sillä sama sankari ku- ten kerrotaan olisi miime talmena eräällä tulliasemalla siirtänyt A. Jso- järmen, joka nyt häitään mietti, elä- mitten joukosta kuolleitten joukkoon, mutta onni oli, että Jsojärmellä sattui olemaan hemosen rautanen marhaminta takin taskussa. Kun Mertin sorsakoskelainen oli menossa Termon suolistoa kohden, sattui se tuohon kettinkiin ja meni juuresta poikki. Niin sai mies jatkaa elämää täällä muitten joukossa. Eiköhän tälle sankarille olisi annet- tama tiilen lasku-urakka Kakolassa mai mitä marten ne Kakolan muurit omat? Jos pahoja marten, niin mietäköön jo sinne. — Luminen ta!wi näyttää tule- man Pohjaperille. Marraskuu on masta puolimälissä ja lunta on jo 60 sentimetrin mahmuudelta. Kuinkahan paljon sitä on ennenkun on maarian- päimä käsissä. Lisää näyttää tuleman joka päimä. Tänäänkin (17 p.) satoi noin 15 cm. Kulku joilla ja järmillä on nykyään hymin hankalaa, sillä yleensä heikot jäät omat mahman lumen painosta painuneet niin mesille, että monin pai- koin on 30 cm. mettä jään päällä. — Tukkityöt omat alkaneet Perä- Pohjolassa. Kiiman sinne rientää ken kynnelle kykenee niin talolliset kuin yk- sityisetkin ansaitsemaan itselleen „puu- laakin" rahoja. Kotiin jäämät main maimot ja lapset. Milloinkahan koit- taa Perä-Pohjolan maanmiljelijälle se aika, jolloin hän saisi uhrata työmoi- mansa oman kotinsa ja kontunsa hy- maksi, eikä tarmitseisi kuten nyt läh- teä samottain töistä leipäänsä etsi- mään. Niin, milloin koittaa se päimä? Näre. — Lumijoen yhtiökanpan wuo sikokous oli marraskuun 18 päimän illalla. Luettiin muositilit ja tilintar- kastajain lausunnot Muoden kuluessa on myyty tamaraa noin 80,000 mkn edestä. Kauppa on hyötynyt noin 7,000 mk. Wiime muoden hyödyt päätettiin jättää kaupan käytettämäksi muodeksi, jonka jälkeen ne jaetaan osakkaille sään- töjen mukaan. Puoli edellisen muoden hyödyistä jaetaan nyt heti osakkaille ja puoli on niistä jo jaettu. Kalustoa on myös lisätty ja oma kauppakarta- no saatu. Onhan niitä metkoja' maan on saamisiakin. Welkamiehiä päätettiin ahdistella. Muutamilla onkin liian pal jon meltoja Maroihinsa nähden. — 5 miehinen Marasjoukko möngittiin Kokkolassa miime torstai- iltana. Joukkueeseen omat kuuluneet jo ennen makauksistaan syytetyt nuoru kaiset Alfred Kotka, Kalle Ollila, Anders Norrgärd, Emil Parmioinen ja Antti Ojanen. Marassaki, jonka antoi ilmi eräs työmies, jolle muuan yllämainituista oli kaupitellut jatakin tamaraa,^ teki mangittaessa komaa mastarintaa. Iski- pä Ä. Kotka poliisi Nyqivistiä puu- kolia rintaan symänlaisen haaman. Joukkuetta pidetään samana, joka ma- rasti nahkuri W. Näbbin puodista joku aika sitten kaikellaista tamaraa, yht. 500 markan armosta. — Sodankylän lvarfinaiset syyskäräjät alkoimat t. k. 14 p:nä ja niitä kestää 28 päimään asti. Asioita on monenmoisia, m. m. mur- ha, markaus y. m. Enimmin kniten- kin lienee miinanmnyntijupakoita, joka puolestaan osoittanemat mäkijuomien suurta rakkautta tälläkin paikkalun- nalla. — Lunta on satanut Kemijär- mellä 9—12 päiminä t. k. niin pal- jon, ettei muista manhatkaan, milloin olisi marraskuun alkupuolella ollut niin paljon lunta kuin nyt on. — Heikkojen jäiden seurauksia. Kun torppari Mikko Maltanen Roma- niemen Ronkajärmellä miime miikolla palasi kylältä lotiinasa, murtui jää, ja hän putosi sulaan. Hän pääsi kyllä omin amninsa useita kertoja jäälle, mutta se särkyi aina uudelleen ja kun hänellä oli mielä kontti selässä täynnä tamaraa, oli hänen tilansa hymin ar- meluttama. Amun huudon kuultuaan riensi hänen poikansa hätään ja pe- lasti isänsä hukkumasta. Noin miikkoa aikaisemmin putosi sa- masta kylästä kuusi henkeä samaan su- laan, kastuen mikä enemmän, mikä mä- hemmän. Olipa kaksi tyttöä jo upis- sakin, mutta toiset onnettomuustomerit metimät heidät jäälle ja niin pääsimät he kaikin kylmästä kylmystään, josta olisi moinut olla ikämämpiäkin seu- rauksia. — Rotvauiemeu Siuetäu osuuskassan syyskokous pidettiin Heimolassa Janne Koimurannan ta- lossa t. k. 13 p:nä. Siinä käsiteltiin seuraamia asioita: Kokouksen aroasi kassan hallituksen puheenjohtaja maanmilj. Matti U. Kuusela, jonka jälkeen puheenjohtajaksi malittiin maanmilj. Joel A. Koimu- ranta. Pöytäkirjurina toimi kassan kirjanpitäjä maanmilj. Janne Koiivu- ranta. Korkeimmaksi määräksi, jonka yli kassan lainaksi ottamat ja säästökassa- marat m. 1911 eimät saa nousta, päätettiin olemaan 10,000 markkaa. Sen luoton ylimmäksi rajaksi, jota jäsen saa kassasta nauttia, määrättiin muodeksi 1911 300 markkaa. Tilientarkastuksesta ei päätetty mak- saa mitään kormausta, kun kassa mas» taikään on alottanut toimintansa, joten sen kirjanpito on mielä hymin pieni, maan koetetaan saada tilientarkastajat ilman palkkiota toimittamaan sanotun tehtämän. Kassan hallinnosta tuli arman kautta eroamaan maanmilj. Oskari Malinen ja marajäsen maanmilj. I. K. Symä- järmi, joista edellinen malittiin uudel leen ja jälkimäisen tilalle maanmilj. Juho Salmi eli Tuisku. Tilintarkastajiksi malittiin kaupan- hoitaja E. Piippola ja Armid Lehto- niemi sekä maralta Pekka Sonka ja Pekka Hagen. Luettiin Pellermon neumojan I. Mähä Erkkilän laatima tarkastuskerto- mus kassan tähänastisesta toiminnasta. Tarkastuskertomusta lainojen käyttä- misestä ei mielä ollut, kun ensimäiset lainat on mastaikään jaetut kassan jäsenille. Pöytäkirjan tarkastajiksi malittiin H Hiltunen ja S. Laakkonen. Kokouksessa oli saapumilla toista kymmentä kassan jäsentä ja keskustelu oli erittäin milkasta. — Kemijärwen Jsonkylän maa- talousseuran varsinaisessa syys- kokouksessa, joka pidettiin Herman Kerkelän talossa ''/n 10, oli saapumilla seuran jäseniä 50 maiheille, ja pää- tettiin siinä seuraamista asioista: Johtokunnasta arman kautta eroamat jäsenet maanm. K. A. Kerkelä ja I. A. Kerkelä malittiin uudelleen. Edustamaan paikallisseuraa Perä- Pohjolan Maanmiljelysseuran kokouk- sissa m. 1911 malittiin K. A. Kerkelä ja I. A. Kerkelä. Kuluman muoden tiliä tarkastamaan malittiin lautamies M. U. Soppela ja talokas Matti Lahtela, maralta M. Maaninka. Jaettiin palkinnot seuran kulumana muotena toimeenpannuissa ja päätty- neissä kannanhoito- ja mihantarehun- miljelyskilpailuissa ja saimat niissä palkintoja seuramat: Lannanhoitokilpailussa: II palk. maanm. Herman Kerkelä, maanm. Heikki Välikangas ja maanm. Matti Lahtela; 111 palk. maanm. Jaako Imponen, maanm. K. A. Kerkelä, maanm. I. A. Kerkelä ja maanm. Henry Kerkelä: IV palk. maanm. Matti Maaninka. Mikan tareh ukilpailuissa: II palk. maanm. Herm. Kerkelä, maanm. Matti Lahtela ja maanm. H. Mä- likangas; III palk. maanm. M. U. Sop- pela, maanm. K. A. Kerkelä, maanm. Jaako Imponen ja maanm. I. A. Kerkelä; IV palk. maanm. Mctti Maa- ninka. Lopuksi Perä-Pohjolan Maanmilje- lysseuran »virkailijat maanmiljelystöit- ten neumoja M. Laakkonen ja kalas- tusneumoja Hominen pitimät malaise- mia esitelmiä, edellinen keinotekoisten lannotus aineiden merkityksestä sekä niitten käytöstä ja kannattamaisuudesta täkäläiseen maanmiljelykseen, ja jäki- mäinen kalanmiljelyksestä ja sen kan- nattamaisuudesta maanmiljelyksen yh- teydessä täällä Perä- Pohjolassa. Muistissa pidettätvät asiat! Valitsijayhdistysten perustamiskir jat omat jätettärvät keskuslautakunnille »viimeistään joulukuun 2:s e n a p:n ä. Mirheellisten malitsijayhdistysten pe- rustamispaperien sijaan on keskuslau- takuunalle jätettämä uudet korjatut mii- meistään joulukuun 9:ntenä p:n ä. Muutokset malitsijayhdistysten ehdo- kaslistoihin ja ilmoitukset maaliliitto- jen perustamisesta omat tehtämät kes- kuslautautkunnalle miimeistään joulu- kuun 17:ntenä p: nä. Malitsijayhdistyksen perustamiskir- jan alla pitää olla mähintäin 55 ni- meä, kaikkien mirheellisyyksien, erehdyk- sien y. m. maralta. Maaliliittoilinoituksen alla tulee sa moista syistä olla 30 nimeä, samoja, jotka omat malitsijayhdistyksen perus- tamiskirjan alla. pikku uutisia. — Wanhimmat äänestäjät Oulussa omat äänestysluettelojen mukaan pienpolt taaja Antti Laitinen ja leskirouiva Maria Fellman, molemmat syntyneet w. 181(>. Kannattaisipa näitä manhuksia äänestys- paikalle oikein kaksilla hemosilla miedä, maikka ei ainakaan edellinen mielä hemosta tar- mitseisi, jos kerran äänestää tahtoisi. Niin kepperä kuuluu ukko oleman. — Ohimennyt kolcrawaara. Tullilai toksen höyrylaima Aura lähti Kotkasta miime keskimiikkona noutamaan Suomen- lahden ulkosaarilta sikäläisissä kolerasairaa- loissa olleet koleralääkärit ja sairaanhoita- jattaret. * — Kouluylihallituksen kansakouluosas- tolle masta perustettu mies- tai naispuoli- sen kanslistin mirka on julistettu haetta- maksi 30 p.män kuluessa t. k. 15 p:stä lu- kien. * — Suomi ja historiallinen näyttely Skotlantiin. Skotlannissa tulee ensi muonn» toimeenpantamaksi historiallinen näyttely, johon m. m. Ranska, Menäjä ja Skandina- mia maat omat kutsutut ottamaa osaa. Myös Suomeen on saapunut kehotus Skotlannista ottamaan osaa näyttelyyn erityisellä osastolla, joka edustaisi eri puo- lia Suomen kulttuurielämästä ja matkaili- jaoloista. — Kuljeksima kuningas. ningas Manuelin ja hänen äitinsä sa- notaan tämän kuun kuluessa asettu- man asumaan Belgiaan. — Tulwa Pariisissa. Seinen mesi nousi miime miikon lopulla 50 cm. muorokaudessa. Pari katua on joutunut meden maltaan. Muualta Suomesta. HJakuutusyhtiöltä ka vallettu rahoja. Eräs kamaltajista nähty Torniossa. Miime lokakuulla kerrottiin sanoma- lehdissä, että mainitun kuun 2 pmä olisi eräs moottorimene kaatunut Nä- sijärmellä ja että siinä oleman met- sästysseurueen jäsen Petter Smolan- der putosi järmeen, jonka huomat- tua toinen matkueen jäsenistä kontto- risti Topias Paasimirta oli heittäyty. nyt meteen edellämainittua pelasta- maan, seurauksella että molemmat huk- kuimat. Naarausta on sitten toimi- tettu maikka tuloksetta. Konttoristi Paasimirta oli makuu- tettu tapaturman maralta yhtiöissä Kullermo, Patria ja Sampo yhteensä 65,000 markasta. Sitäpaitsi oli hän henkimakuutettu Suomi yhtiössä ja Ka- lemassa yhteensä 25,000 markasta isännöitsijä Smolander taasen oli hen- kimakuutettu noin 20—30,000 mar kasta Suomi-yhtiössä. Konttoristi Paasimirta oli makuut- tanut itsensä Sammossa syyskuun ai- kana. Hänen hukkumisensa on kuiten- kin herättännt yhtiössä epäilyksiä ja senmuoksi alettiin kerrotun yhtiön alot- teestä asiaa lähemmin tutkia ja tähän omat yhtyneet muutkin edellämainitut makuutusyhtiöt. Mutta Suomi yhtiö oli jo kuitenkin ehtinyt maksaa isän- nöitsijä K. O. Toimoselle 20,000 mkaa, jonka Smolander oli hänelle testamen- tannut. Tutkimuksen perusteella onkm päästy niin pitkälle, että marmasti jo ollaan makuutettuja siitä, ettei kerrottua ta- paturmaa ole tapahtunut, maan että hukkuneeksi »väitetty Paasimirta on elämitten joukossa, samoin armellaan Smolanderinkin elämän. Perjantaina möngittiin Tampereella isännöitsijä K. O. Toimonen ja konttoristi Paasimir- ran meli, rakennusmestari B. Häll- ström ja Forssassa kansakoulunopettaja U. Toimonen, isännöitsijä Toimosen meli, jotka kolme olimat kuuluneet mainittuun metsästysseuraan. Heitä kuulustellaan parhaillaan. On epäilty Paasimirran menneeen Tornion kautta Amerikaan ja senmuoksi lähdettiinkin Helsingistä etsimiä polii seja mainittuun kaupunkiin tutkimaan asiaa ja auvan oikein, hotellin päimä- kirjasta löydettiinkin nimi Hällström, joka oli kirjoitettu Paasimirran käsi alalla. Hänen entinen nimensä on näet Hällström, ja näyttää että hän olisi esiintynyt Torniossa meljenään B. Hällsröminä, koska oli käyttänyt rakennusmestarin titteliä, sillä meljensä, kuten yllä näkyy on rakennusmestari. Tämä ei kuitenkaan mielä paljon asiaa selmentäisi, mutta kun Helsingin etsi- mät näyttimät Torniossa mukanaan oleman Paasimirran malokuman erääl le henkilölle, tunsi tämä siitä etsittä män, jonka sanoi aiman marmasti nähneensä Torniossa. Etsimät matkustimat eilen aamulla Torniosta Helsinkiin ja meimät muka- naan hotellin päimäkirjan lehden, jos- ta siellä otetaan käsialasta tarkempi selmyys. — Suomalainen Tiedeakatemia luennoimaan Jyväskylään. Kas matusopillisen yhdistyksen perustamas- sa kokouksessa tiistaina Jymäskylässä alusti johtaja A. Kuha kysymyksen Suomalaisen Tiedeakatemian kutsumi- sesta luennoitsemaan ensi kemäänä O. M. S. Schildin muiston kunnioitta miseksi. Alustajan ehdotusta toteutta- maan malittiin 5-henkinen toimikunta. — Puhelinyhteys Helsingin ja Kokkolan Malilla saadaan näinä päiminä lopullisesti kuntoon. — Mangittu posteljooni. M määräinen posteljooni W. H. Mattila Turussa on mangittu rahakirjeitten markauteen epäiltynä — Dynamiittiräjähdys Han- gossa. Torstaina klo 12 aikaan päi- mällä kuultiin Hangon lähellä Koimu- niemessä sijaitsemassa dynamiittiteh' taassa moimakas pamaus. Niinkutsu- tussa pesurakennuksessa, jossa tynamiitti pestään, oli tapahtunut räjähdys, joka oli siksi moimakas, että koko rakennus luhistui maantasalle ja eräs sattumalta siellä ollut työmies murskaantui ihan kappaleiksi. Eräs toinen pesähuone- rakennuksen mieressä olleessa rakennut- sessa ollut mies sai liemempiä haamoja käsiinsä lentämistä lasipalasista. Rä jähdyksen syy on toistaiseksi tuntematon. Räjähdyksessä surmansa saanut työ- mies I. Minberg, joka sikpoutui kap- paleiksi, on monta muotta ollut tehtaan palmeluksessa. Hän oli hiukan yli 50 muoden manha ja jätti jälkeensä mai- mon ja 3 lasta. Räjähdys oli niin ankara, että se kuului aina Hankoon asti, siis 7 kilo- metrin päähän. Varastohuone, jossa säilytettiin 20,000 kiloa dynamiittia, on noin 1 ,U km:n päässä mereen ulot- tumalla niemekkeellä. — Lahteenkin yliopistoa. Lah dessa on jo parin muoden ajan har- kittu yliopiston saamista sinne. Tar koitus olisi aluksi saada joku tidekunta esim. fyysis-matemaattinen. Pienem- piä lahjoituksiakin sitä marten on jo tiedossa. — Kamala haaksirikko Laato- kalla. Miime miikon maanantaina huomasi hinaaja „Kjeld" jonkun lai- man oleman karilla Taipaleen luodolla Laatokalla. Koman merikäynnin takia ei hinaaja onnistunut kumminkaan pää- semään amuksi. Tiistaina lähti paikalle hinaaja „Wiipuri". Haaksirikkoutunut huo- mattiin kaksimastoiseksi alukseksi, joka oli yltä yleensä jäässä niin että ni- meä ei erottanut. Lastina oli lai- malla jauhoja, joita myrsky huuhteli. Pelastusmenheitä ei näkynyt. Juuri kun „Wiipuri" oli pääsemässä karin luo, pyyhkäisi myrsky haaksirikkoutu- neen pois luodolta. Alus on myö- hemmin kappaleina ajautunut rantaan. Miehistöstä ei ole tietoa. Laiman ar- mellaan oleman nimeltä „9iikolai" ja kotoisin Jmpilahdelta. — Kasmatnsopillisen yhdistyk sen haaraosasto perustettu Jy- Mäskylääu. Jymäskylässä on ollut koolla 40 mies- ja naisopettajaa kes- kustelemassa kasmatusopillisen yhdis tyksen haaraosaston perustamisesta ja keskustelun tuloksena oli, että asiaa marten malittiin 5-henkinen toimikunta laatimaan sääntöehdotusta ja suunnit^ telemaan perustetun osaston mastoista toimintäa. — Suuret raittiuspäimät toi- meenpannan t. k. 26—28 pnä Jymäs kylässä. Kurssien luennoitsijoiksi on lu- pautunut etemiä raittius- ja yhteis^ kunnallisten asiain tuntijoitv, kuten trit M. Helenius Seppälä ja O. Heikin- heimo, pankinjohtaja maisteri Supi- nen, neiti Maria Stenroth y. m. — Uusi luonnonparantola hankkeissa. Nykyään on muodostu- massa osakeyhtiö, joka aikoo ostaa Kellokosken Mariesorsin) talon Tuu sulan pitäjässä ja sinne perustaa ajanmukaisen parantolan luonnonpa- rannusta ja sysikaalisdiettistä käsittelyä marten. Kun luonnonparannuskeino Skandinaamian maissa on miimemuo- sina yhä enemmän tullut käytäntöön, oivat yhtiön puuhaajat armelleet tääl läkin moitaman saada aikaan luonnon parantolan. Aijoiun parantolan päärakennus sijaitsee tuimalla paikalla, huoneet on erittäin hymin rakennettu ja tarpeelli- set taloushuoneet sopimat niinikään hymin tarkoitukseen ja mahdollisuuksia on sekä kylpy- että hoitohuoneiden kuntoon panemiseen merrattain mähillä kustannuksilla. Tarkoituksenmukaisesti rakennettu ja sisustuksen alaisena olema uutisrakennus moidaan marsin hymin käyttää sellaisille sairaille, jotka halua- mat enemmän eristettyä asuntoa. Pa- rantolisn ympäristöt omat korkeata osaksi miljeltyä ja ojitettua maata; suurin osa on kuitenkin metsäistä kan gasta, joten seutua tässäkin suhteessa on pidettämä teriveellisenä ja some liaana. Huomiota ansaitsema seikka on myös, että tie Järmenpään asemalta Kello koskelle, joka nykyisin on 8 km., tulee ensi muonna puolia lyhemmäksi, kun uusi maantie Kellokoskelta Nuppulin nan seisahduslaiturille ehtii malmistua. Postinkulku saadan myös järjestetyksi EBS ILMARI KIANTO PflS MU :: Pienen lapsen elämä ja Mema.:: Uusi Suometar kirjoittaa: „En ole koskaan lukenut kir jaa, suomalaista kirjaa, joka olisi niin ihmisen sydänverellä kirjoitettu kuin tv .mä „Pyhä Rakkaus". Se kulkee niin lä heltä kirjoittajansa syvempiä sydänjuuria, niin läheltä hänen salatuinta yksityiselämäänsä, niin läheltä hänen hennoimpia tunnesäkeitänsä, niin läheltä hä nen omantuntonsa värisevimpiä syitä, että tuntisin tosiaankin menetteleväni epäjalosti, jos näin sanomalehden palstoilla rupeai- sin niitä tapauksia esittämään, kun lukijalta kuitenkin puut tuisi kokonaisuuden pyhit tävä vaikutus. Jokaisen on itsensä tähän omituiseen teok seen tutustuttuva, ja totisesti: kivestä on sen ihmisen rinta, joka ei hänen näitä lähimmäi sensä kärsimyksiä lukiessaan lämpene ja liikuta." Kirjan hinta on 3 mk. 50 p. sf Helsingissä. kaikkina muina päiminä paitsi maa- nantaisin. Laitoksen ylilääkäriksi tulee tohtori L y b e c k. — Lakkaamia sanomalehtiä. Haminan Sanomat ja Heinolan Sa- nomat tulemat tämän muoden lopussa kannatuksen puutteessa lakkaamaan. Kumpikin on nuorsuomalaisten äänen kannattajia. — Kaksi lasta tukehtunut. Ta- paturmaisen kuoleman uhriksi joutui- mat t. k. 14 p:n iltana Juman pitä- jän Nääringin kylässä asuman torp- pari Gabriel Roposen kaksi lasta, joista toinen 3, toinen 5 ikämuodella. Kun maimo ollessaan kotimiehenä jätti lap- set tupaan ja tulen ollessa uunissa pistäytyi läheiseen naapuriin lukiten omen, syttyi uunin arkku tuleen, joi- loi lapset tukehtuimat samuun. Kirjallisuutta ja taidetta. Aansanuialistusseuran Tictokalcntcri Tämän kansalais- ja kotielämässä niin tärkeäksi käyneen tieto- ja hakukir- jan kolmas muosikerta ilmestyy hy- missä ajoin ennen joulua ja tulee si^ sältämään seuraamat pää- ja alaosas- tot: I. Valtiollinen käsikirja, yleiskatsaus maltiomme järjestöön ja hallintoon. Mirkamiesluetteloita. Puolue- ja mai- tioelämästä tärkeitä tietoja. Mertailu- ja ulkomaan oloihin. II. Lakeja ja asetuksia. Kaikki muo- den kuluessa ilmestyneet tärkeimmät lait ja asetukset. Tässä osastossa on myös julaistu maamme itsenäisyyden hämittämiseksi annettu maltakunnanlak' sekä ylimääräisten maltiopäimäin mas- taus siihen. III. Tilastollinen käsikirja. Luetteloi- ta, numerotauluja, kaamakumioita ja selitelmiä Suomen mäestöötä (m. m. täydellinen luettelo kunnista ja niiden pinta-alasta, mäkilumusta ja kansakou- luistat, siirtolaisuudesta, maanomis- tuksesta, maanmiljelyksestä ja karjan- hoidosta, kalastuksesta, metsistä, teol- lisuudesta, kaupasta, kulkuneumoista, postilaitoksesta, maltion taloudesta, rahaliikkeestä, makuutustoiminnasta. osuustoiminnasta, opetusoloista, kan- sanmalistuksesta, kirkosta, kunnallisti- lastosta, yhteiskunnan komaosaisista, teriveysoloista, työiväen tilastosta, edis- työliikkeistä, naisten ja lasten tilas- tosta y. m. Kaikki osastot omat uudis- letut ja useita kokonaan uusk perus tettu. Kotimaiseen tilastoon liittyy nyt entistä laajempi ulkomainen osasto. IV. Käytännöllinen käsikirja sisältää nseiia huomattamia uutuuksia m. m. seikkaperäisiä neumoja ja tietoja elä- män uran ja toimen etsijöille pienen yhteiskunnallisen sanakirjan, monimä- risen sienikartan. Suomen liitekartan, nimipäimäluetteloita, kaikenlaisia käy- tännöllisiä tietoja ja neumoja. Tietokalenteri toimitetaan useiden mriltion mirastojen ja ammattimiesten suosiollisella amulla. Suurinta huolta pannaan tietojen tarkkuuteen ja luotet- tamaisuuteen. Kirja sisältää suuren jou- kon tietoja, joita ei saada mistään muusta teoksesta. Tarkka ja selmä asia- rckisteri sekä kullakin siivulta olemat otsikot tekemät kirjan suunnattoman tietomäärän helposti ja nopeusti käy- tettämäksi. Tietokalenteri ilmes>yy entiseen ta- paan noin 300 simuisena. Hinta märi- kumallisissa maatekansissa 1 mk. 75 p.