Tiistaina 15 p. Marraskuuta KARJ ALATAR N:o 130 — 1910 tyyn arpajaislupa-an o muk- se en oli saatu asianomainen myönnytys. Arpajaisten ajasta keskustellessa oltiin sitä mieltä että maltionorinäyttely ja arpajaiset olisimat koetettamat ensi kesänä, järjestää jos suinkin mah- dollista samaan aikaan. Selon ot- tamilien tämän mahdollisuudesta jätettiin konsulent.n huoleksi. S) Paikallisyhdistyksiä päätet tiin kiertokirjeellä kehoittaa lähet- tämään edustajansa ensi joulu- kuun 1 -! p:fft tänne Joensuu hun nemvottelemaan toimikun^ nan kanssa arpajaisia koskemista asioista. 9) Konsulentti esitti toiminta- ohjelmaansa alkamaksi taimeksi, mainiten että hemoshoitokilpailut tulisimat muodostamaan siinä pää- asiallisen puolen ja että hän koet- taa, mikäli mahdollista, pitää al- kukatselmuksiakin kilpailemien luo na. lUditä alkukatselmuksia Marten päätettiin sihteerin esityksestä pai- nattaa kaamakkeita, joihin merki- tään kilpailussa huomioon otetta- ivat kohdat ja ne ohjeet, joita kil paileiville katsotaan loppukatsel- musta marten tarpeelliseksi antaa. Näin täytetty kaamake jätetään kilpailemalle ja toinen samallainen jää palkintotuorameille. 10) Luettiin ^emosjalostusliit- tojen Keskushallinnon lähettämä luettelo niistä kysymyksistä, mitkä tulemat 14 p:nä t. k. alkamissa L i.i t t o j e n edustajiston ko kouksessa pohdittamiksi, sekä kes- kustettiin niistä, emästykseksi ko- koukseen lähtemälle edustajalle kon sulci-.lti Pohjalalle. Pohjois Karjalan Hetvosjatos- tusliiton ja Joensuun Eläinsuojelusyhdis- tylsen toimeenpanemassa hewos- hoitolilpailussa kaupunkilaisten he- mosenomistajain kesken oli osan- ottajia kaikkiaan maan 1"> kappa letta, joista seuraamille päätettiin antaa palkintoja ja kunniakirjoja: 1 palkinnon k.kirjan toiminimi H. Pääkköselle. 2 palk. 15: - mrk. pika-ajuri Antti Haloselle, 2 palk. ir»; — kuorma-ajuri Tahivo Horttanaiselle, 2 pakk. 15: — pi- ka-ajuri Wilho Turuselle, palk. 10: — pika-ajuri Juho Hirmoselle, 3 palk. 10: — pika-ajuri Olli Pel lille. :> palk. 10: — kuorma-ajuri Pekka Hassiselle, 4 palk. 8: — pi ka-ajuri Juhana Niiraselle, 4 palk. 8: — pika-ajuri Antti Leppäselle ja 4 palk. 8: — kuorma-ajuri Wik- tor Hirmoselle. Palkinnot on pe- rittäminä Liiton toimistosta. 12,900 markan tvarkausjuttu raastntvanoikendessa oli taas eilen käsiteltämänä. Oi- keuden puheenjohtajana toimi tällä kertaa tuomari I. Saloheimo ja yi. syyttäjänä miskaali I. A.Hil- tunen. Dl. syyttäjä uudisti syytteensä ja oikeudelle ilmoitti että mahti- mestari Harald Widingiä ei nyt- kään mielä oltu saatu kuulustel- teltamaksi tähän istuntoon. Wast. Hännisen edustajana oli nytkin asianajaja Pekka Juuma. Wast. Laine ja Reinikainen esit- timät todistajikscen liikem. Tuo- m as Jukan, Juho Puolakan, maa- lari Matti Paamilaisen ja nah- kuri Juho Hintikan todistamaan sitä, että yl. syyttäjän esittämä to- distaja kauppamatk. Pekka Rautio on todellakin mastaajien mihamies ja siis jääivi todistamaan. Wasl. Hintsanen esitti todista- jakseen isännöitsijä Heikki Kopo- sen. Wast. puolelta esitettiin mielä todistajaksi torikauppiaan poika P. Tomentjess. Tomentjesfia ei kumminkaan katsottu mielä moitaman kuulus- tellä, koska yl. syyttäjä sanoi moi- mansa näyttää toteen, että mai- nittu Tomentjess ei toimi oikein normaalissa. Hän m. m. esitti oi- keudelle erään todistuksen, josta ilmeni että Tomentjess oli juoppo- parantolassa ollessaan esiintynyt aiman mielipuolen tawoin. ?)l. syyttäjä esitti todistajiksi konstaapeli Paamali Immosen ja perämies Oskari Johanssonin. Ensiksi kutsuttiin kuulusieltamaksi Laineen ja Reinikaisen todistajat, joista kumminkaan ei ollut muita saapumilla kuin Juho Puolakka ja Juho Hintikka. Todist. Puokakka ei sanonut koskaan huomanneensa minkään- laista riitaa todistajaksi esitetyn Pekka Raution ja mastaajien mä- lillä. Todist. Juho Hintikka oli mii- me markkina-aikana istunut kaup- pamatk. Raution kanssa kestitte- märissä eräässä numerossa, min- ne oli myöskin yrittänyt tulla mast. Reinikainen, mutta kun Rau- tio oli jyrkästi kieltänyt sisään as- tumasta, niin mastaaja oli sil- loin poistunut. Rautio oli mai- ninnut Reinikaista ja hänen seu- raansa rosrvosakiksi. Kun oikeus katsoi selmille käy- neen, että mast. Reinikainen ja Laine omat ryhtyneet toimenpitei- siin todistaakseen Raution wiha- miehekseen, niin ei mielä tälläkään kertaa moitu häntä kuulustella. Todist. Immonen kertoi joku päimä ennen Samonlinnan syys- markkinoita nähneensä mast. Hint- sasen Samonlinnassa, jolloin mas- taajalta oli erään laiman kapteeni tiukannut laimamaksua. Todist. Johansson sanoi mast. Huttusen käyneen markkina- lau- antama „Osmo - l aimalla tilaa- massa II luokan hytin. Jltahä- märissä oli sitten laimalla pistäy- tynyt kaksi miestä, joita todistaja epäili mast. Huttuseksi ja Hintsa- seksi, moimatta kumminkaan war- masti makuuttaa. Näiden miesten äänetön tulo ja myöskin omitui- nen laimalta poistuminen oli he- rättänyt erikoisempaa huomiota. Wast. Hintsanen ei sanonut päimällä eikä illalla käyneensä laimalla. ^Wast. Huttunen myönsi päi mällä käyneensä tilaamassa II luo- kan hytin Lappeenrantaan, mutta ei sanonut illalla käyneensä. Todist. Koponen sanoi miime markkina-aikana menneensä maan- milj. Käyhkön kanssa kestikiema- riin tapaamaan mast. Hännistä, jonka kanssa Käyhkö aikoi tehdä halkokaupan. Palmelijatar Sanni Korhonen oli käynyt pyynnöstä mast. Hännisen hakemassa josta- kin rakennuksen eteläpuoleisesta- päästä. Kun mastaaja oli tullut todistajan ja mainitun Käyhkön luokse, oli mastaaja mienyt hei- dät erääseen huoneeseen, misiä oli Willman yksinään nukkunut. Tieltä he olimat menneet erääseen minnikamariin, missä oli ollut jo- ku nuori mies, jonka todistaja ei sanonut olleen yhdenkään mas- taajista. Todistaja ja Käyhkö olimat kumminkin pian poistuneet, kun olimat huomanneet mastaa- ja Hännisen oleman niin mah- masti juomuksissa, ettei halkokau- pasta tulisi sillä kertaa mitään. Todist. Sanni Korhonen kertoi mast. Hännistä kysyttäessä hake- neensa mastaajan huoneesta n:o 7. Todistaja ei ollut kumminkaan mennyt sisälle, maan oli koputta- nut omelle, jolloin mast. Hänni- nen oli tullut ulos. Todist. sa- noi kuulleensa huoneesta keSkuste- lua. Wast. Reinikainen pyysi pöytä- kirjaan merkittömäksi, että todista- ja Sanni Korhosen puheet omat niin komin ristiriitaiset, että to- distusta on pideltämä epäluotetta- mana. Istunto päättyi klo 9,45 ip Jutun käsittelyä jatketaan tänään klo 11 ap., jolloin mastaajat omat taas martioituna tuotamat istun- topaikalle. Todistajien Toimasen, Räsäsen, Raution ja Tomentjess'in on oltama läsnä 20 mkan sakon- uhalla. Meteorin olimat muutamat henkilöt nähneet eilen klo 3,50 ip. laskeutuman ete läiseltä ilmansuunnalta pohjoiseen. Laskeutuessaan se oli jakaantunut kahteen osaan. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papisto. Lääninromasti A. G. Wallen kuoleman johdosta on Uukunie- men kirkkoherran mirka julistettu haettamaksi 60 p. kuluessa t. k. 11 pstä lukien ja sitä toistaiseksi hoitamaan on oman Mirkansa ohella määrätty Uukuniemen m. t. kappalainen I. Nukan. W. t. lääninromastiksi Sortamalan ro- mastikuntaan on määrätty Impi- lahden kirkkoherra, romasti R. Saraste. Geolooginen toimisto, joka nykyisin tekee poraustyötä malrion maltaamilla malmilöy- döksillä Outokummun muorella Kuusjärmen pitäjän Sysmän ky- lässä, on läänin kumernööriltä pyytänyt lupaa yhden muoden aikana, lukien tämän muoden joulukuun 1 pstä, saada pitää marastossa enintään 1,000 fg. dynamiittia. Liikenne Jänisjärtvellä. Kun Hämekosken osakeyhtiö on Jänisjärmen jäädyttyä höyrylai- ivoillansa murtanut laimamäylan pitkin järmeä ja Uiton jokea aina Wärtsilän asemalle asti ja täten ehkäisee tahi tekee liikkeen maaral- liseksi järmen poikki, niin on Pälk- järmen kunnallislautakunnan esi- mies pyytänyt läänin kumernöörin melmottamaan Hämekosken osake- yhtiötä pitämään kulkupaikassa ylikululle sopimia ilmaisi los- seja. Maantviljelyslainat. Pälkjäriven kunta on senaattiin jättämässään anomuksessa pyytä- nyt saada kahden entisen lainan lisäksi kolmannen lainan 10,000 mk. maanmiljelyksen parantami- seksi kunnassa. Nhteiset iltamat oli Mattisenlahden maalaisseura ja nuorisoseura hommannut t. k. 0 p. illaksi maanmilj. Mikko Tu- ruseen. Ohjelma alotettiin sekaäänisellä laulannolla, jota johti op. P. Sn- tinen, maanmilj. I. Hietala ter- mehti yleisön puheella, nti Tyyne Hietala lausui runon taidolla. Pidettiin loma, jolla ajalla ryy- pitkiin kahmia siksi kunnes seka- ääninen laulu kutsui joukot koolle. Mb. Karttunen luki Pyrkijästä ..Koneistuman simistyselämän su- rulliset seuraukset", laulettiin yh- teisesti yksiäänisesti „Oi jos oisit", nti Anni Lappalainen luki kerto- muksen jota seurasi loma. Näy- teltiin näytelmä „ Poutaa odolta- essa". Loppuiltaa kulutti nuoriso leikissä. Käytös niiden mähien mieraiden jotka olimat koolla, oli stimoa. Kyläntiet. Senaatti on hylännyt Sortan- lahden kunnan anomuksen saada maltioapu Kiekuan, Räätsyn, Hännänmaaran, Prolamaaran, Kelkkamaaran, Haarahongan ja Jalomaaran kyläteitten mainitus- sa kunnassa kuntoonpanemista marten. Tnberknliinitarkastnksia. Läänin eläinlääkäri Axel Sö- derman on määrätty toimitta- maan asetusten mukaisen tuber- kuliinitarkastuksen agronoomi Ak- seli Strandenin omistamassa kar- jassa Kiteen pitäjän Niinikummun kylässä jossa tarkastettamien eläin- ten luku tekee 58 päätä. Tuperkuliinitarkastuksessa, jonka Joensuun piirieläinlääkäri toimitti H. ZLänskän, I. Lamikaisen, K. Kinnusen, H. Piiroisen ja P^ Kontkasen perillisten nautakarjas- sa Liperin pitäjän Taipaleen ky- lässä sekä Aapel Malisen karjassa saman pitäjän Kaatamon kylässä, huomattiin karjat tuberkuloosista mapaiksi. Heikkoon jäähän hukkunut. Pielisjärmen pitäjän Lieksan ky- läsjä asuman asioitsija Albin Laitisen 12 muoden manha poika Johan Albin hukkui t. k. 8 pnä heikkoon jäähän Lieksan joessa. Ruumis saatiin kyllä tunnin kes- täneen naarauksen jälkeen ylös maan hengetönnä. Kolme karhua kaatoi m. k. 28 pnä torppari Matti Hassinen Pielisjärmen Suomusjärmen piiristä. Metsällä käydessään oli koiransa opastanut hänet Ilomantsin Pohjoisalueen kruununmaille ja mienyt siellä karhunpesälle, jossa kolme karhua, emä ja kaksi poikaa, talmiuntaan metelemässä. Koiran ärhentele- misestä ne eimät olleet suuria- kaan mälittäneet. Olimat maan pistäneet päänsä pesäaukosta ulos ja katselleet mikä rakki se on, joka uskaltaa heidän rauhaansa häiri- tä, mutta Matti oli toista mieltä ja ampui siitä heti kaksi ja kot- manncn 29 pnä. Zltvioliittoon on mihitty Kristiinan yhteiskoulut', uskonnonopettaja pastori Wäinö Gustafsson ja neiti Esteri Lappa- lainen. Pastori Gustafsson toi- mi pari muotta sitten Nurmekses- sa ja Enossa. Kaksi karhunpääkalloa on toht. E. Backberg lahjoittanut "Nurmeksen yhteiskoululle. Karhut on toht Backberg ampunut Wenä- jän puolelta mm. 1903 ja 1904 Toinen niistä oli aikuinen, toinen kaksimuotias. Tukkeja ja halkopuita on kuuluutettu myytämäksi Nur- meksen pappilan maalta t. k. Ili pnä klo 12 p:llä, mitä tämän muoden lohkolta on jäänyt käyttä- mättä. Huutokauppa pidetään Samilehdon Benjamin Haapalat- sen talossa. Nurmeksen käräjät alkoimat t. k. 7 p:nä. Käräjä- saarnan piti Rautamaaran kirkko herra H. R. Damsten. Wiime talmikäräjäsaarnan piti Waltimon kirkkoherra N. A. Huttunen. Ne kin pitäjät kuulumat näet samaan käräjäkuntaan. Käräjät kestämät tällä kertaa kauan, jouluk. 2 p:ään. Pielisjärmellä kuulumat kestäneen niinikään pitkään, toista kuukaut ta. Paljo siis taas riidellään jou tamista asioista. Pielisjärmellä ja Juuassa istui käräjät itse kih- lakunnan tuomari O. E. Wahl berg, Vkurmeksessa istuu Oskari Liljesors, Juuan nimismies. Nurmeksen kirkon urut omat nyt hymässä mireessä, ku ^ niitä tehtailija Alb. Jurma oli neljättä miikkoa uusiaikaiseen ta- paan mirittamässä. Mujeita kuulumat Liperin Kuorinkajäriven nuottamiehet metelemän tänä syk- synä runsaammin kuin edellisillä. Monissa muissa paikoin moittimat taas komin niukoiksi apajiaan. Mikä sitten lienee syynä noi- hin epätasaisiin kalansaantiloihin. Ehkä toisin paikoin omat mujeet saaneet rauhassa paremmin kehit- tyä kuin toisissa. Tohmajärven kirkon uudes- taan rakentaminen käyttämällä entisen kirkon raken- nusta rakennustarpeina tarjottiin eilen kunnanhuoneella urakalle. Huutokauppaan oli saapunut 11 urakoitsijaa tekemään tarjouksiaan. Alimman maatimuksen 30,000 mk. teki rakennusmestari P. I. Jääs- keläinen. Muualla 8uo- mesta. Ranskan parlamentti ja Suomen kysymys. Parlamentin jäsenten ja senaat- torien adressi saapunut walta- kunnanduumaUe. Kuten muistettanee, päättimät usear Ranskan lainlaatijakunnan jäsenet, senaattorit ja edustajat miime kemäänä lähettää malta- kunnanduuman jäsenille adressin Suomen hymäksi Menäjän, maa- tamme kohtaan harjoittaman me- nettelyn johdosta. Kun adressia ei silloin duuman hajaantumisen takia ennätetty toimittaa duuman jäsenille, on se masta nyttemmin perille saapunut. Adressin sisältö on seuraama: „Me allekirjottaneet parlamen- tin jäsenet olemme lemottomuu- della seuranneet miimeisten Suo- men autonomialle mihamielisten lakiehdotusten kehitystä. ö!c>udat- taen Englannin, Saksan, Italian, Belgian, Hollannin ja muitten parlamenttien esimerkkiä me alle- kirjoittaneet Ranskan parlamentin jäsenet katsoen läheisiin suhteisiin, jotka yhdistämät Menäjän ja Ranskan olemme katsoneet oikeu- deksemme kiinnittää asiaan malta- kunnanduuman jäsenten huomiota, sekä osottaa heille, ettei tuollaisen politiikan menettely saata olla he- rättämättä mastakaikua Ranskas- sa. Siitä mainiosta päimästä alkaen, jona keisari Aleksanteri I muonna 1809 Pormoossa antoi Suomelle kansallilet oikeudet ja uskoi maltiopäimille perustuslain mukaisen tarkastusoikeuden Suo- men asioihin, on maa yhä edis- tyen kohonnut simistyskansojen ensi rimiin, kiitos simistyksen, yhteis- kunnallisen järjestyksen knnnioituk- senja miisaitten lainsäädännöllisten päätösten, ja pieni maa on lyhyen ajan kuluessa alkanut loistaa ja- lokimenä Menäjän keisarikruunus- sa ja on herättänyt koko maail- man ilmettelyä. Miten moisikaan unohtaa sitä että muonua 1899 ensi iskun kohdatessa tuon pienen kiitollisen kansan mapaata kehi- tystä koko maailman yhteiskun- nallinen oikeudentunto pani tätä mastaan mastalauseensa, kaikkien simistyskansain inhimillisen oikeu- den ja ajatuksen huomattamimmat edustajat allekirjoittimat pyynnön, joka oli osotettu Menäjän halli- tukselle Suomen satamuotisten oi- keuksien puolesta. Nyttemmin on Wenäjä mallannut itselleen kalleim- man oikeuden: sille ontahjotettumal- tiollinen mapaus, se ei ole moinut nyt pettämättä itseään riistää toi- setta sitä, minkä se itse on saamut- tanut loppumattoman taistelun hinnalla. Me allekirjottaneet Rans kan parlamentin jäsenet olemme lemottomia siitä nopeudesta, millä kokonaisen kansan kohtalo ratkais- taan, sillä eihän ole edes suotu aikaa, jotta maltiopäimien mieli- pide olisi tullut huomioon otetuksi ja pyydämme mirkotomereitamme maltakunnanduumassa pohtimaan iätä tärkeätä kysymystä tarpeelli- sella huomiolla jättämättä huo- mioon ottamatta, että Suomi on mallannut paikkansa historiassa ja maailman simistyksessä keskey tymättömällä koko muosisadan kes- täneellä työllä." Adressia seurannut kirjelmä. Mäolemaa seurasi seuraaman- sitältöinen kirje: „Tämän adressin allekirjottajat eimät ole moineet toimittaa perille sitä ennen duuman jäsenten ha- jaantumista lomalle, sillä Rans- tan parlamentti, joka juuri oli uusilla maaleilla malittu, kokoon- tui juuri sillä hetkellä, jolloin Teillä oli äänestys Suonien kysymykses- tä. Mutta he saattamat nyt sen tietoonne, liittäen listan, joka sisäl- tää niitten henkilöitten omakätiset nimikirjotukset, jotka aikaisemmin olimat allekirkottaneet Haagin rau- hankongressille jätetyn kirjelmän, armellen että heidän pitää hetkel- tä, jolloin Te uudelleen olette ko- koontuneet ja pian teette uuden päätöksen Suomeen nähden, tehdä tunnetuksi ne tunteet, joita RanS- kan parlamentin enemmän kuin 400 jäsentä on katsoneet mäittä- mättömäksi melmollisuudeksen jul- kilausua historian edessä, jokasäi- lyttää Suomelle mahmistetun ja sille malalla mahmistetun perus- tuslain loukkauksen suurena surul- lisena muistona. W. Deutriehin »vastaus adressiin. Maltakunnanneumoston jäsen W. Teutrich on lähettänyt senaat- tori Aguillouille seuraaman mas- tauksen Ranskan parlamentin jä- senien lähettämään adressiin: „Hra Senaattori. Tänään minä sain erityisessä kirjeessä Ranskan parlamentin 400 jäsenen allekir- laittaman adressin, jossa allekir- joittajat lausumat mastalauseensa Menäjän lakiasäätämien kamarien hymäksymää Suomea koskemaa lakiehdotusta maötaan. A!inä en todellakaan moi käsittää, miksi Te lähetitte minulle tämän adressin, >oka sisältää ulkomaisten parla- mentin jäsenien ennen kuulumat- toman ja tuntemattoman sekaan- lumisen mieraan mallan sisällisiin lainlaadintatehtämiin. Teidän kir- jeessänne Te muun muassa su- maitsette huomauttaa, että Te tahdotte tutustuttaa meitä Rans- kan parlamentin »tunteisiin", jotka se tässä kysymyksessä lausuu „his- torian kasmojen edessä". Omasta puolestani en epäile, että Menä- jän historian lehdille tämä merki- tään, mutta menäläiset eimät mil- loinkaan unhota, 400 meidän liit- tolaismaltamme edustajaa, un- hoitaen ystämyyden siteet, jotka sitomat näitä kumpiakin kansoja toisiinsa ja kansainmälisen sopi- maisuusrajan, saattoimat kirjeelli- sesti lausua nuhteensa suuren Me- näjän lakiasäätämille kamareille. Maltakunnanneumoston jäsen W. Deutrich. Lokak. 20 p:nä lmar- rask. 10 p.) w. 1910 Pietarissa. Wetoaminen Suomen hyväksi Englannissa. Lontoosta sähkötetään t. k. 10 p:nä: Tämän päimäinen Daily News julkaisee amoimen kirjeen Suur- britannian ulkoministeri sir Ed- mard Greylle. Kirjelmässä teh- dään selkoa Suomen eduskunnan kiellosta käsitellä sille lausunnon antamista marten jätettyjä laki- ehdotuksia ja lausutaan, että edus- kunnan menettely oli aiman oikea. Eduskunnan hajotus on merkki Menäjä hallituksen sorrosta. Lo pulta kirjelmässä kehotetaan sir Edward Greytä tekemään Menä- jän hallitukselle huomautuksen Suo- men oikeuksien ja kulttuurin pe- kastamiseksi Europalle. Kirjelmän omat allekirjoittaneet Lontoon yliopiston prosessori Fit-, tingson, Chambridgen yliopiston! professori Bromne, Birminghamin yliopiston rehtori Citchin, liberaa- lifen kansallisliiton presidentti Hob- son, Manch. Guardianin päätoi- mitlaja Scott, parlamentin jäse- net Arth. Pansomby ja Gooch sekä työmäen puolueen ensimäinen presidentti Burnes. j Kuollut. | Tk. 12 p. äkkiä kuoli Pietarissa' merenmyrkytykseen suomalaisen seurakunnan kirkkoherra A d o l s Hakkarainen. Mainaja syn-j tyi Pietarissa 1857, mihittiin pa- piksi 1883, suoritti filos. kandi-; daattitutkinnon 1888, työskenteli kansakoulunopettajana ja pappina, hoiti uskonnon ja suomenkielen lehtorin mirkaa ja toimi kansa- koulujen tarkastajana Miipurissa, nimitettiin kirkkoherraksi 1890. Siellä hän hoiti myös kenraali- konsistorin marapresidentin tehtä- miä, nskonnonopetusta kadetti- koulussa ja lukiossa ja oli kauan suomalaisten kirkkolaulujen tar kastajana ja yhteiskoulun johta- jana. Turnee Axel Ahlberg—Aarne Orjatsalo, joka alotti näytäntönsä Tampe- reellä miime snysk. 5 p:nä ja on sen jälkeen kiertänyt kaikissa Suo- men tärkeimmissä maaseutukau- pungeissa, lopetti näytäntönsä Lah- dessa miime keskimiikkona. Turnee jatkaa näytäntöjään jou- lun jälkeen. Kansako,«lnntarkastajat. Hyläten filos. kand. Albert Si- menin malituksen kouluylihallituk sen ehdollepanosta Lappeen- rannan piirin kansakoulun- tarkastajanmirkaan on senaatti puolestaan mainittuun mirkaan nimittänyt filos. kand. E. S uh o- s e n Tampereelta. Rantatie Inarista Waranger- »vuonolle? ..Finnmark-Posten" tietää, että suunnitellaan rautatien rakentamis- ta Inarista Maranger-muonon rannalle Norjan puolella. Tarkoi- tus on siten hankkia käyttömah dollisuus Inarin suunnattomille tukkimetsille. Johtaja B. Erikson Helsingistä on ollut tutkimassa olosuhteita ja hamainnut ne suo- luisiksi. Rautatie tulisi noin 47 km. pituiseksi. Myyty aikakauslehti. »Maitotalous le h den" o- mistaja, johtaja W. Hirmensalo on Suomen Meijeriliitolle myy- nvt mainitun aikakauslehden joi- den toimesta ja kustannuksella lehti tulemanakin muonna tulee ilmestymään miikkolehtenä. Meijeriliittojen edustajain kokouk- sessa Helsingissä t. k. 5 päimänä malittim ..Maitotalouden" toimi- tusmaliokuntaan seuraamat hen- kilöt: maanmiljelijä Onni Puhakka Liperistä, meijerikoulunjohtaja K. I. M. Eollan Kokemäeltä, meije- riliittojen sihteerit Arjö Mirkki, T. Lehtokangas ja A. Rehassoo, ag- ronoonti E. f}. Pehkonen ja joh taja M. Hirmensalo. Toimitus- rvaliokunta malilsi puheenjohto- jakseen johtaja Collanin ja toimi- tussihteerilsi johtaja Hirmensalon ja päätti että lehti ainakin tois- laiseksi tulisi ilmestymään Ku o- p i o s s a. Kehoituksia ruotsinmielisille. Kemian professori Aschan on juhlapuheessaan ..ruotsalaisen päi- man" mietossa Helsingissä kehoit- tanut ruotsinmielistä nuorisoa mastedes antautumaan papinkin uralle. Ruotsalaisuus maatii sitä- kin. Saa nähdä tehoaako? Neulan »vaelluksia. Miime miikon torstaina poisti Puumalan lääkäri toista tuumaa pitkän silmäneulan erään sulka- malaisen työmiehen reidestä, jossa se oli piileskellyt ummelleen 25 muotta. Mies kertoo neulan uponneen masemman jalkansa isoon mar- paaseen, työskennellessään eräässä menäläisessä rautatienkonepajassa. Kun se ei synnyttänyt sanotta- mampaa kipua, eikä haitannut työskentelyä, antoi mies sen teh- dä uskollista seuraa ja jatkaa hiljaista kulkuaan ruumiissa. Ai- noastaan polminimeltä simuut- laessaan noin 3 muoden aikana lienee sillä sentään ollut hieman ahtaampaa koskapa toisinaan oli tuntumimmin lihaksia nipistellyt. Mahmemmissa reisilihaksissa oli se toisinaan main pikkasen täräh- dellyt ja niin jatkui matka ilman muuta hymässä rauhassa ylös- päin. Mutta mihdoinkin neljän- nesmtiosisadan kulutta, kun tuo kultasilmä uros alkoi saapua lä- hemmäksi raajain yläosia, päätti mies tehdä lopun sen mehkeilystä. — Nmn 4 senttimetriä symästä lihaksista kaimoi lääkäri neulan ylös ihan yhtä kirkkaana kuin se konsanaan mennessään oli ol- lut. Nuorsuomalaisten Perheriita palaa nykyään esim. Mikkelin lää- nissä täydessä liekissä. Puolueen sikäläiset sanomalehdet, sekä „Suur- S am o" Mikkelissä että „ Keski- Samo" Samonlinnassa, omat tyk- känään ..pääskysten" käsissä. Mut- ta nuorsuomalainen maalaiskansa on täydessä kapinassa kaupunkien pääskys-herroja mastaan. Nämät miimemainitut tahtomat ajaa mal- tiopäimille nytkin yleisehdokkaina omat helsinkiläiset hengenheimolai- sensa. Mutta maaseutu ei enää tahdo tässä totella. Niinpä kuu- lumat esim. Pieksämäen nuorsuo- malaiset omin päinsä ja hymissä ajoin nolataksensa mikkeliläisen pääskysjohdon jo perustaneen ma- litsijayhdistyksen puhtailla hels. sanomalaisilla ehdokkailla. Janiin edespäin, melkein kuinka paljon tahansa. Niinpä Hels. Sannssa eräs K. E. P. puhuu hywin suoria sanoja nuorsuomalaisten samonlinnalai- selle pääskysjohdolle. Hän alottaa makuuttamalla, että nuorsuoma- laisten maltamasti suurin osa on Hels. Sannn mäkeä. Mutta kum- minkin, hän huudahtaa, edusta- jiemme enemmistö maltiopäimillä kuului tuohon toiseen ryhmään, „ jolla on main puolueemme murto- osan kannatus". „Keski-Sawo" > lehden pääskysmielisyys ei kirjoit-! tajan makuutuksen mukaan osota; muuta kuin »toimittajan ja har-j mojen kaupungissa ja maalla asu- ' mien ruotsalaisten herrasmiesten^ »kantaa" — marsinainen nuorsuo-' malainen mäestö ei ole sitä omak- sunut". Tämän jälkeen hra K. E. P. jatkaa: »Että lehden toimitus ai- koo myöskin näiden maalien ai- kana ajaa samaa ohjelmaa, sitä osoittaa m. m. se, että toimittaja kieltäytyy ottamasta lehteensä kir- joitusta, jossa ehdotetaan että Mikkelin l. maalipiiristä asetettai- siin molempien ryhm-en mies yleis- ehdokkaaksi ja ,,Keski-Sawon" kan- taa esitetään siksi mikä se on. Ei kuulu moiman näin tilausaikana sellaista julkaista — mikä peloit- taa? — Meidän, jotka emme moi hymäksyä sitä entistä ehdokasta (hra Heikki Renmall), jota mar- maankin taas Suom. K:n ryhmän taholta tarjotaan, on pidettämä huolta siitä, että myöskin meidän kannatuksemme nauttima yleisehdo- kas tulee asetetuksi, asetetuksi niin, että läpimeno on marma! Puo- luehallinnon on niin asetettama, että meillä on täysin pätemä yleis- ehdokas säätämissä — ettei meitä nyt esim. Samonlinnan piirin pii- rikokouksessa sokaista sillä tiedolla, että kaikki ne, mitä toisen ryhmän miehiä ehdotettiin, omat kieltäyty- neet — kuten miime kerralla sa- nottiin! (!!) Meidän on paikallis- yhdistyksissä, piiritoimikunnissa, kokouksissa ja muualla ajettama asiamme niin, että meidän kanna- tuksemme ansaitsemat ehdokkaat tulemat asetetuiksi niin ettei mei- dän joka kerta tarmitse melkein mäkisten kannattaa ehdokkaita, joi- ta emme mapaaehtoisesti moi kan- nattaa". Siiinkuin näkyy: siellä omat asiat mähän niinkuin riitaisella kan- nalla. Duuman puhemies malittu. Pietarista marrask. 12 p. Duuman tämän päimän iltais- tunnossa malittim puheenjohtajaksi G u t s h k o m 201 äänellä 137 mas- taan. Ulkomailta. Suuri taistelu Grusiassa. 800 kaatunutta. Konstantinop olista, mar- rask. 11 pnä. Kaksipäimäisessä taistelussa omat grusialaiset me- nettäneet kuolleina ja mankeina 600 miestä. Turkilaisten tappiot nousemat 200 mieheen. (K. S. 1 k. 50 mm.) pieni maatila myydään nyt heti pois muuton tähden, jossa pellot omat samense- kaista multa maata, kimettömät, rakennukset uudet, metsää myytä- mäksi ja meroltaan mähä toista tenkaa. Lähempiä tietoja hinnasta y. m. saapi allekirjoittaneelta. Tohmajärmi, Saario 1910. Niilo Haaranen Huututus. Maanantaina sisällä eleman kuun 21 p:nä kello 10 a. p. al- käen pidettämässä Liperin kun- nankokouksessa kuntahuoneella kä- sitellään seuraamat asiat: l:o) Esitetään majatalojen myyntihuutokaupassa tehdyt tar- joukset kuntakokouksen hyiväksyltä- mäksi y. m. 2:o) Rahamarojen hankkimises- ta kunnallisiin tarpeisiin kunnan yhteisellä mastuulla y. m. 3:o) Malitaan mahmistuksen hakija Vuokralautakunnan palkka- taksalle ja 4:o) Opettajamoimien lisäämi- sestä ja palkkaamisesta Taipaleen kansakoululle. Liperissä marraskuun 12 pnä 1910. K. H. Räsänen. (K. S. 1 k.) Lasten kaunein joululehti on Pääskysen Joulukontti. Toimittajat flelui Setälä, Ann! Swan, Arvid Lydecken. Runsaasti kuvitettu joululehti, joka sisälly ksaltäön rastaa noin 100 sivun laajuista kirjaa. Hinta ainoastaan 50 penniä. Tilattava ennen joulukaan 1 päivää. Sisällyksestä mainit semme Juhani Ahon näy telmän. Avustuksia ovat edel leen lähettäneet m. m. T:ri Max Oker Blom, Alli Nissinen, Yrjö Veijola, Aune Krohn, Jalmari Finne y. m. m. Pyytäkää tilauslistoja! Kustannusosakeyhtiö O Ti? A Helsingissä. Koliri äänestysalueen ^vaaliluettelo 1911 edustajaivaaleja marten on asian» omaisten nähtäivänct Kolin kansa» koululla 9 päimästä 20 p:n mar« raskuuta 1910. Antti Ryynänen. (K. S. 1 k.) Liperin kunnan Liperin äänestys- alueen Maaliluettelo muoden 1911 edustajamaaleja marten on asianomaisten nähtä- mäksi esillepantu t. k. 10 p:stä al- käen 24 p:ään saakka Liperin kan- sakoululla opettajatar A Dahl- ström'in puolella. Liperissä marrask. 10 p:nä 1910. Maalilautakunnan puolessa: K. H. Räsänen. (K. S. 1 k.) Kuulutin. Toimenpiteistä Pielisjoen sil ta-asian jouduttamisesta, siirret tiin 12 päivää kokouksessa Mar raskuun 19 päivänä pidettävään kuntakokoukseen 8 asiaksi. Enossa 12 p. Marrask. 1910. Juho Nnntincn. Maroitus. Kun mustalainen Semerus Grönsors'in kanssa. Kiteen pitä- jästä, tekemäni hemosen maihto- kaupan, olemme purkaneet; ja on minun hänelle mälirahoista, tä- män Marraskuun 9 pnä 40 mar- kan summasta antamani melka- kirja, joka mielä on hänellä, jou- tunut siten mitättömäksi; niin wa- roitan täten yleisöä ottamasta sitä häneltä siirrolla tahi mitenkään, oman mahinkonsa uhalla. Kiteel- lä Marraskuun 14 pnä 1910. Juho Timonen. Taloll. Kiteen pitäjän Kiteen kylästä N:o 17. Halonmyijjät huom.1 Tiistaina t. k. 22 p:nä klo 2 i. p. annetaan huutokaupalla koivuhalkojen hankinta Kar sikon kansakoululla, mainitun koulun tarpeeksi. Pielisensuu 12. 11. 1910. Huutokaupan pitäjät (K. a. i k.» (E. S. 1 k. 4 s. 10 mm.) Huone vuokrattavana l:lle eli 2.Ile nuorelle miehelle, eri sisäänkäytävä. H. Turunen, Su- vantok. 19. HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Lammas-, Saukon-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- ffiyyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff.