N:o 22 - 1910 KESKJ-SUOMI Perjantaina tammiinran 28 pai nousetvat lähemmäs 20,000 markkaan, jonka lisäksi tuletvat kirjastotalon to- rot ja sen korjauskustannukset niin «i woida olla muuta mieltä, kuin että anomus 5,000 markan suuruisen wuo- tuisen apurahan myöntämisestä on e- rittäin »vaatimaton. Alioppilaskuma on verottamalla jäseniään kirjaston ylläpitämisellä, vapauttanut »valtio- taitoksen menoerästä, jota voidaan pitää sille kuulumana. Olisi kuiien- fin toitvottasvaa, että yliappilaitten verojaaKa voitaisiin jossain määrin vähentää. SaÄvipoiologinen laitos. Syyslukukauden viimeisessä to* fouksessa käsitteli konsistori wielä t- räsiä määrärahakysymystä, jonka viimeistään 1911 vuoden alkuun pitäisi tulla ratkaistuksi. Se koskee 14.400 markan määrärahaa ja sen lisäksi 1,500 markan vuotuista mää- rärahaa kasvipatologista laitosta varten. Korkeimman maanviljelys- taloudellisen ja metsänhoito-opetuksen siiriäminen yliopistoon on samalla melkoi>sesti lisännyt yliopiston me- nosääntöä ja uusia menoja on odotet- tavissa samassa määrässä, kuin osa uusia opettajapaikkoja mainitussa o- salossa tulee täytetyksi. Mut:a kun hallitus on velvoittanut yliopiston ottamaan agronoomiset ja metsän- hoildollilset tieteet toimintapiiriinsä, niin on yliopistolla syytä tovoa, että ^ dcn suoden alkaessa, uuden osaston moninaiset tarpeet tule-' vat edelleenkin täysin tyydytetyiksi yli- opision aikaisempien harrastuksien tarvitsematta siitä kärsiä. epävarmat raha-kysymykset saisivat tiomichen. sir Kobert Peelin pojanpojar pikaisen ^ja onnellisen ratkaisun. Niin kanssa. Tänm avioliitto oli solmittu kauan kuin aikaisemmat kysymykset o- fotoin omituisissa olosuhteissa. Ella cli vat vielä ratkaisemalta, on vaikea ta- näet juuri ennen ollut >ki-hl»issa William hi mahdoton tehdä sellaisia laskelmia tulevaisuutta varten, joiden kautta kipeimmät tarpeet vasta tulevat tyy dytetyiksi ja ehdotetut menot jaetuiksi sillä tavoin eri vuosille, että valuo- laitoksen käy Helpommaksi kantaa nii- tä. Maksamalla etumaksuja ja pitkä- aikaisia määrärahoja sekä korkotap-- pioiden kautta, joita nykyinen asiain- tila on tuottanut, tulevat yliopis- ton rahastot siinä määrässä rasin- tuiksi, ettei niistä voida saada niitä summia, jotka olisivat tarpeen, jotta keskeymättä kuten tähänkin saakka voi- täisiin edistää tieteitä ja opetusta kor- keakoulussa ja -tyydyttää niitä oikeu tettuja vaatimuksia, joita alituiseen laaienevat laitokset, vuosittain lisään- jyvät opettajain lukumäärä ja kesken- niä>'ä kasvava ylioppilaitten joukko sille asettavat. Lausuen sen toivomuksen, että jör- jestyneet olosuhteet taas pian palai- sivat sille alalle, joka nyt on ollut huo- mio-mme esineenä, että yliopisto häirit- Emättä saisi täyttää tehtävänsä Zuo- :nen lansan hyväksi ja tieteellisen iu:- k'muksen edistämiseksi, pyydän saada lausua yliopiston opettajille ja sen opiskelevalle nuorisolle onncmoiivo- m-- ia tervetuliaistervehdykseni uu- Peelin lserVun, mMisen sir Robert Peelin kanslsa. Mutta isä purkaisi liton hcti saatuaan pakan nimettömin kirjeitä, joit- ten kautta nuori sulhanen joutui hyvin huonoon ivaloon. Juttu herätti aika- naan eräänlaista huomiota, koska ker- rottiin, «ttä kirjeet oli kirjoittanut eräs tunnettu kaunotar, joka ennen oli hyvin huomatussa asemassa, mutta nyt csiin- tyy vain tvarieteessä ja tikpa-ajoissa. Nuvri chttö naitettiin sitte geelin su- »vun erään toisen jäsenen kanssa, jonka elämäntapoja ivastaan ei kellään woinut olla mitään muistuttamista. Ei siinä tyllin, että hän oli ottanut «saa usea-m- piin sotiin eräitten suurten °lon-toolais- ten lehtien kirj«emvaihtajana, hän oli myöskin kunnostautunut valtiollisessa elämäsjsä sekä asianajajana. Kohta kih- laukjsen tapahduttua lahjotti lordi Äsch- ton nuorelle parille imiiflj. mkn vuotuisen eläffeen •sefä Aischton Hallin maatilan — siis melkoinen omaisuus korVimatto- tuninSaamkin lahjottamaksi. ° KIRJAPAINO Jyväskylässä Puhelin n:o 9 □ □ Zoologinen laitos. Gliopisron tarve saada melkoisia rakennusmäärärahoja. aikaisemmin mainittujen lisäksi, lähimpinä vuo- sinä on hyvin suuri. Zoologinen lai- tos työjoleineen ja kokoelmineen on nykyään jaeltu viiteen eri huoneus- toon kaupungissa. Tavattoman kal- lisarvoiset kokoelmat 'v-ivai hiivin ah- taasli ia epämukavasli fi'jjoi:-e:ut. Että yUoviston päärakennuksen kolo yläkerrosta käytetään museohuon^us- ;ona, on yliopiston muihin tarpeisiin nähdenhyivin ikävä seikka, jota vie- lä pahentaa se seikka, eitä nämä ko- koelmat ynnä niiden tvalm^teluhuo- Yleisön osasto. Wiclö muiutama sana asuntotilaston tutkimuksesta. D o Q Suorittaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa työtä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme Liike-apulainen, jolla on UiptunosU tahi jo kokenmlAkm kiintelmistöjan vftlityaliika-«l»llA- iMpi pii kaa kun lihettu ■uoritokMna* palkkftTM- timak«in*en illekir j oittaueella. S do U ti olisi kMki-iuomaluitMi liike- olojen tunteminen ja taito hoitaa kirje- vaihtoa mU »uomen- ett* moteinkieleUL Jnäsljläi IMiistö nAsioimisliike Tuomu Vartiaisen. Niitä näitä. — Kuningas Leopoldin salainen a- violiUto. Klerikaalinen lehti ^La sai äskettäin kirjeen, jossa ZiriDMai, Leopold 2:n morganaa't ses.a aviolii tosta. Kirjeen kirjoittaja. joka lehden avvelun -mukaatl nähcamästi tuntee l>^ win asiat, kirjoittaa: Ollessaan joulu- kuussa hyvin heikkona kutsutti kuningas luokseen Laekenin papin, tunnus:: syn tinsä ja nautti ehtoollisen. Samanc päijmnä meni paronitar Vaughan kirk- toon, tefi myöskin synnintunnustuksen ja nautti ehtoollisen. Si><: pap^>i taae meni kunittkaan sairasvuoteelle ja iiu- neel ovat hyv'.n tulenarkoja. 5)1'- ^nasi avioliiton. Tämä tapahtui 11 pai- opistolla on lukuisten turlija n ke- wää -ennen Leovo'din kuo'emaa. Ten- räysinnon kaulia ja yliopiston omil- 'jätteen kuningas oli Htjnjin kiihkeä iiZ- la varoilla :oiin:ti*ttuj<n ostojen ^kossaan ja erinomaisen nöyrä. Ennen- kauna runsas ainehislo eläinrieieel-^kuin hänet vietiin KttauZpöydälle hän liStä kansallismuseota varten, joka > taas te?i synnintunnustuksen ja 'ai sittc vain odottaa, eitä sille taiPeellinen ^viimeisen »voitelun. Kun pappi kertoi tontti »ulisi käyttökuntoon ja ei:ä kuninkaalle, että rukoilt'.-n Icikki-Ilksen valtiolauos ini)öUtötlt KtfcltNUäiCN onnellisen päättymisen pu>>lcsla, sanoi Tutkia näyttää kovin hermostuneen viimeisestä sille osoitetusta kirjoitut- sesta. — Hän sen sijaan, että vastaisi asiallisesti on turvautunut mclkeiu kaikiin Suomen kielessä käytettyihin l»zun<?sanoihin mitä toisesta voi käyt- ;ää rikoslakia sivuuttamalla. „Ääi::ä niahtuu maailmaan ja suuret sanar ei suuta repäse", sanoo suom. sananlasku. Vedenkäyttö ei ole arvoton tenvey- dclle eikä sitä ole arvottomaksi vä'- tcttykään, mutta kuuluuko veden f i>):= tölilasto csuntotilasloon siitä voidaan olla eri mieltä Tutkian kanssa. S!m Paitsi lienee käytännöllisesti mahdoton tällaista tilastoa tehdä muualla kuin >senlaisissa kaupungeissa, joissa mitta- rilla johdosta vettä otetaan. Jos rer- veydenhoitotilasioa tahdotaan yhdis- tää asuntotilastaan, eiköhän silloin ki li sr ollut kyselykaavakke>hin parempi 37 p.*) <ei 900:— kuten tutkia sa-> Vuokrattavana •noo) ja siis huonetta kohti 39 .4 pniä.! 1 p. sali, 2 kamaria, keit- Tästä näkyy kuinka huolelliscsii tutkia tiö, niokasäiliö ja «teinvll t»rpso11i- käsittelee tilastonumeroita, ja lienee «jos ulkohuoneineen talossa 46, tutkian toivoma arvostelu mahdoton, (pio- vmrvässä r»k«olluksvssa). Lä- 76 1-2 rakeniamiieen. kuten luonnollisia, ind- koi sen suuret määrärahat. Benäläinien kirjasto. Toinen laitos, joka myöskin lä- himmäGi -tulevaisuudessa pitäisi saa- da muuttaa riittämän tilavaan ja a- janmukaiseen huoneustoon, on yliopis- ton venäläinen kirjasto, jossa on 130,000 nidettä. Kirjaston täytyy ny- kyään tyylyä niin niukkaan tilaan, et- lä osa sen kirjoista on hyvin vaikeasti saatavissa ja että tulevasta kirjalli suudesta osaa ei ollenkaan voida si tämä että olisi parasta rutoilla hine: sielunsa puolesta. Paronitar Vaughanin ehdoton wel- wollisuus — lopettaa fitjcca kirjontoja — oli jäädä sairaslvuoteen ääreen. Hä nen paikkansa oli siellä, lun k»'rta kirkko oli antanut ?iunau'sensa Äänen amio- liitolleen. — Englannit» «korkkimattotuningas' Maailman suurimman korklimaitoteh- taan omistaja, englan!ila:ncn lordi Aschton, on 67-wuotiaan? äSteitäin mcn nyt kolmansiin naimiii'^ emcrsti I Lawson Mhalleyn leskcn kunSs.r Lan ellei kysymyskaavakkeitakin julaista. Tutkian kysymykseen: onko säädyl- listä, etiä keskentekoista työtä arvos tellaan — vastataan kieltävästi — mutta jos joku ottaa yhteiskunnallisen luottamustehtävän, :ekee sen huoli- mattomasti ja jättää sen pitkistymään ja mutkistumaan, on yhteiskunnan jä- senillä täysi oikeus mutkien oikoini- se5n. Tuikialta ehken voisi kysyä: onko se kunnon miehen tapaista että oitaa yhteiskunnalta luottamustehtävän, ja ijättää sen vuosikausiksi vihreän veran alle. Koska tuikia välttamäitömästi tahtoo tchdä tämän kysymyksen mies- kohtaiseksi. ei sna maksa lvaiivaa ja 1 taa lja tämän kirjoittajan puolelta suoia- koon turkialle viimeinen sana — ol koon se kuinka suuri hyvänsä! — Jos rutkia vihneifi} a n lamansa lupauksen t ■ t - f t- l- tilaston ilmestmnisestä pitää, on >»°.a ,u>»w u»-ln »Utin t»i)|„ äinä f i ri „ in ,fp(l„ tarfoituffenio jaa. >aunassa? tama olist antanut parem-^ ^ ' 1 ' mat kuvan tenveydcn hoidosta! — tällainen ti las: o olisi luultavasti hel- Pommin ollut toleutetiavissakin — *) Puhe ..tuhannen markan pmkoil- olisipa ehken ollut iniressantimpikin le" on syniynyt lirjanpiicerchdyksesia kuin veden käyitö keittiössä. Ltovin raha!oimikomtor:Ssa, <räs erä oli v'.e- ^ ly kahdesii pääkirjaan. dvmpiä tistoja »ota» »47 °eIN Alt. 1—1 Halon hakkuuta ja ajoa on saatavana: Vesangan— Kint*u- den—Asunnan asemien lähistöllä, sekä Keuruulla Pobjo.slabden ky läksi. 853 2 2 varten ei ollenkaan ole olemassa. Nykyiset epäivarmat rahakysymykset saatava pikaisesti ja onnellisesti ratkaistuksi. Jos ylläesitettyyn lisätään, eitä ana- tominen laitos tarlvitsee uusia paran- neiruja huoneu-toja. et:ä yleinen kir- jasto tarvitsee paliveluskunnan lisää- mistä sekä sen virkamiesten palkkaetu- jen parantamisia, sekä että jänni'yk- sellä odotetaan vakinaisien prof^s>o- rien palkankoroluskiisyinliisen raikai- nätyy Tuikia juuttuneen, että on us- kallettu verraia tekotapoja täällä ja muualla — ai herranen aika sitä »riita kutkua" minkä se on syn- nyitänyt. Tutkian mielipiteen kaivojen M- vyyksien mittaamisessa luulisi tulleen kumotuksi Wesijohromaliokun.uan ke- miallisilla tutkimuksilla — onhou tit- loskin sjulaistu ja ainoastaan parissa kaupungin kaivoista, joita sita paitsi eivät ole syvimpiä, on terveydelle vahingotonia vettä. — Mitä siis noilla syvyysmittaulsilla on voiteta? Syvyysmitlauksillahaii voi olla } merkityksensä^ jos on klisymys luett 1 läpäsemättömäin maakerrosten läpi 1 upotetuisla Putki kaivoista, mutta ^avonaisissa ei niillä, kuten fdemiö näyttää, -ole mitään arivoa. Järkevä lukija iaoinitfooii kuka on otousta hän 'o ja: lzr'):n anvoni- kinveensä kiveen isk >!N '.?t! — MvvtAvänä ioittaa tahi säilytiää kivjas.'0sja. Mi -!^sta Tnissä mainittu tehdas on. tään luku- tahi opin:osal'a ylci,öä * otbt =( a, ' c J ton ' " 0, f 11 vanhasta smvusta Lancashiren k^eitviiunnnsia, on omalla tarm>zllc>an lhankiinui :awai:o- man suur-e \ omaisuud»n. J2i!)cma!i'"cllc puolueelle ania.nastaan talcr.bcTIijccta Tutkia sanoo kustannus.'askut omalla tavallaan tehdyiksi, kummin- 8^3 men lordi Ros^berultä. jota nyt ä?k>!t:a.n on lucpunut main:tu:'!a piio!uce°ka. Englannissa ja >'cn silr!-.'ina:ssa rn kumoamatta numero ieioja. sekä tuskin toista h -nsilöä, jo?a difi tehnyt Iväittää että huonelulu perusteeksi otet- niin paljo Iahp'.tnl".a sekä hyn-iätckc- tuna tulee JlM>äskn>nn kaupungin tviin -että yhte '.?kr .nnallisi^, t-:r^tnt'l:n. asunt0tilast0 maksamaan 3 5 p e ti kuin Aschton. Lan.1'terin kaupun- niä huoneelta. Kuint, oikea tuo gille on lordi lahjottanut noin kaks, m'l- numero -on, selviää seuraaloas:a: joonaa ji lkisia ra?;nnu/,iic tiwrtfn sekä Wiiltaamaani asunt muistoa t -'k.- >ua, tiimmyksen, joia hallitus loisia! kuningatar Victoriin pitsaan. - dessä on tutkittu 5290 huonetta, joista vuotia sitten käsitteli — niin fä:):iec| KoSka lordi Aschtonillz ei ole mies- ^n maksettu 630 mk., siis 11. 3 Penniä tästä selm.lle. että ylioplSton lähim- puolista perillistä, joutuu häncn jätU- huon-eelta. J :kylässä 2343 huoneita E r | SlJuru j s | a pinäkin muosina iäl >:yy asettaa suur a ^ lläisomai-suutenisa hänen ainoalle tyttä- ja madettu 468:60 mkaa eli 20 pen-^ vaatimuksia valtiolaitokselle. Miopis- rell«en. Ellalle, joka on naimisissa Wil- huoneelta, siis 70 % enemmän to odcuaa sen tähden sitä suurem- l-iam Peelin, kuningatar Viktorian emi- kuin edellisessä. Tähän asti on Jyväs- malla lewottomuudella. että nykyään !«mäisinä hallitsijatvuosina tunnetun wal- jijfän asuntorilasto maksanut 921 mk. hyvällä paikalU aivan kaupungin vieressä (Lehtori V-geli lksan talo) myydääa tahi vuokrataan. Lä hemmin JyväskylänKiinteimistö- ja Asioimisliike Tuomas Vartiainen. 0000000090900 1-1 Helmikuu a nlu^sa kantava hyvä lypsylehmä myydään Tourulan ky lästä Matti Tuohisella 355 l-l Las v ulomai(lteita täraäa lehden konttorissa. PSIvSI Ista. «irtfotcrrs» ptbetäav ruft na» antama. te«k,wtikkonK t« loutoantai» ia k:lo ö—11 a .p -,nia0t»-Liak»Pa»ki» anh ft* ^rfipattta k:lv Hi—i p ■rvztnem oeati* n z f - U) H'—i (>ntt«r< aitfi jota arktpii- roa k:lo 10— 8 »s»kepa»ki» Usttfrl «o.••.it,-, -nfa arkipäiwä klo 10—8 p. Jywäskylän Säästöpankki on amoinna jola artipaiivä kello 10—2. •puraltafi» puuseppä M. Kumpusen luona maanantaisin k:lo 7—8 i.P. Z:!tzkS!e»»äti«k»ntt»rt avoinna arkipii» «:na !:Io k—8 ja 6—7 selli ptzhinlt ?:io 8—li ja 5—1. tBllfftmtti on txh |;U II —l > tullautta toatten 1:U 10— 1 taiirällä «sema» kaikki toimistot pid:tään awoinna arkipäiminä ö—8 i.f 10 a.p. —8 i.p. ja 4—8 i4>. ja ptz» ijäpäiicinä flo 8—8 a.p. HR&otBimilamari pidetään affioinna joka arkipäivä k:lo 11—18 päivällä, «aatiuufita »»»ti tavataan asunnoissa» Z:lo 10—H a.p. tirjatt» auki sun- •uriaiftn k. to 1 —8 tiiioäHcL K«»p»«laiSse»r»» kirja»!» sunnuntaisin '!« 18—1 fcJitcSBJL - 26 — M Valoa! Sytyttäkää lamput!" huusi joku. „Moir, onko teillä tulitikkuja?» „Ei, ei minulla ole. Deacon, missä tuli tikut ovat? Jumalan tähden, pian tulitik kuja!" „En minä löydä niitä. Kuulkaa, herra ranskalainen, lopettakaa heti tämä!" „Se ei ole enää minun vallassani — minä en voi lopettaa tätä näytelmää — minä en voi. Missä on ovi? - ' Kaikeksi onneksi sain kiinni ovenlukosta. Korskuva, raivoava hirviö syöksyi ohitseni ja törmäsi kovalla ryskeellä seinän tammi- laudoitusta vastaan. Samalla kun se oli hyökännyt ohitseni aukaisin oven, ja kohta seisoimme kaikki käytävässä lukittu ovi takanamme. Huoneesta kuului hirvittävää potkimista, jyskettä ja sähinää. „Mikä se on? Mikä taivaan nimessä se on?" «Hevonen. Minä näin sen ovea avattaessa. Mutta mrs Delamere — —?" »Meidän täytyy hakea hänet tänne. Tule, Markham! Mitä kauemmin viivyttelemme, sen pahempi!" Hän aukaisi oven ja me hyökkäsimme sisään. Mrs Delamere makasi lattialla rik koutuneen tuolinsa palasten keskellä. Tar tuimme häneen kiinni ja laahasimme hänet - 27 - nopeasti ulos. Juuri kun olimme saaneet hänet ovelle, katsahdin olkani yli takaisin huoneeseen, näin kaksi tuijottavaa, hehku vaa silmää, kuulin kavioiden kopsetta ja ja ehdin nipin napin sulkemaan oven, kun peto syöksyi niin kovalla voimalla sitä vas taan, että ovi halkesi ylhäältä alas asti. „Se tulee ulos — se tulee ulos!" »Juoskaa, juoskaa, jos elämä on teille kallis!" huusi ranskalainen. Toinen isku ja oven halkeamasta pisti esiin jotakin. Se oli pitkä valkoinen piikki, joka loisti ja välkkyi lampunvalossa. Se oli näkyvissä silmänräpäyksen ja katosi sa massa kuuluvalla rysähdyksellä. »Joutukaa — pian, pian! Tännepäin!" huusi Harvey Deacon. »Joutukaa! Kanta kaa rouva Delamere tänne!" Pakenimme ruokasaliin ja suljimme sen vahvan tammioven. Asetimme tajuttoman naisen sohvalle, ja juuri kun olimme saa neet sen tehneeksi, horjui Moir, tuo jäykkä, käytännöllinen liikemies, ja kaatui pyörty neenä lattialle. Harvey Deacon oli kalman kalpea, ja hänen jäsenensä nytkähtelivät, ikäänkuin hänellä olisi ollut kaatumataudin kohtaus. Kuulimme, kuinka atelieerin ovi kovalla ryskeellä lensi kappaleiksi, ja sitten jatkui korskumista ja kolinaa käytävässä — Kirjekuoria Ja posfipaperia täfiiäi lehdso konttorissa. Ve^selinlan" eamisVirjoja myytävänä Keskl-Suomes konttorissa. Laskn- ja Yekselilomaklieita myydään Keski-Suomen konttorissa. rt f u I rt tuurin Keskl-Suomsn konttorilta Ilmoituksia. On helppoa ansaita rahoja rupeamalla kirjojemme jil- leenmyyjftksi. Huom.! Hävittävä yihkoromaani. Luettelo lihetetUn ilmaiseksi ja posli- vapaasti, jo* oaote l&hetet&ia Kustannusliike Auralle, Helsiokl, P.-Makasllalnkatu 1. 841 (1.43968.) 1—1 Postikonttori pidetään auki lokak. 16 p:Stä toistaiseksi: iiäbtt»# |a t*lrwa »U«i» \tlk <o»li ((•itvf to •«•tHiittlooiitlitoimiftU: Sunnuntaina ja fublagätlBiiii !!o K a<nnut5itcftH5 Arkipäiminä klo 8—12 ja 5—7 i.p. PoSti lähtee: Iskä päiwä klo 8.57 a.p. ja 6.40 i.p. tau» tateitse pohj-nseen ja etelään. Joka pä:wä M j 8 .34 a.p. ja 8.45 iH. raut i» teitse Laukaaseen. Suolahteen, Ääne» koskelle. Hietamaan, Parantolaan ja Saarijärwelle. joka pä-ttm klo 0.30 a p. Haapakoskelle ja.Salmelaan Sunnuntaina klo 2 a. p. Muurameen ja Korpilaqd^Ue, klo 8.45 i^>. Lanneivc» delle, Uuraisille, Mahlulle. Pylköinnäel- le. Kalmariin, Karstulnan. Was!:n- kiin, Kiwijärwelle, Pihtiputaalle. W'i« tasaarelle. Jlmolabdrll, ja %u*x»«nlat l*elle Kell» 10.80 t.» Ora»ofMtet» Coitoaffaan »utalofcbtlt L»tw»««SeI ■t Stoutfaan. QorttUun tz» Naoramoisti». Maanantaina klo 8 4K • KonotnCanlaal • ja Sumiaisiin sekä Mahlulle, Pylkön- mäelle. Kalmariin j ^ars:u>.aan. »a» (iiSiaina N, t «.». Ruma»*»» ft fbu xilahdelle, klo 11 a.p. Ci 8.45 iH. Sumiaifii». Konginkankazlli Jlmolahdellt. Wiit«s»rrrle, Pihtipä tcialle, Kaimariu», K/'»tulia«. ««»ti», kiin ja sekä II» 1> \ raifilU ta KeSkitoiiRona klo 8 aO. XSuvrnura |< Korpilahdelle. klo 8.45 i Lannevedcli Uuraistlle. I?ahlule. P»lUnma«l» Kalmarit». Karltula»» s» Miit«s«»rel- !». kello 10.80 i.p. Ora»es«»re«». r«i wakkaa», Rutalahdele, Lei»o»«TeK» Joutsaa». Hartola»». Gtz»«U» Y Siusramoisti». Torstaina kello L a. p. Muuramecn ja Korpilahdelle, kello 11 a^». Tik» ka koskelle, klo S.4S iH. Mahlulle. Pyl. kömnSell». »»l««rit». «attinkii». AUvijdlvtr». »onginlaukaall». BliU' fMUttt. iMKUtS. 8<»tlU* |t Itnilai. H* »* 1) Qurctlili Perjantaina No 8 a.p, Vlintamten Ja Korpilahdelle. klo 8.46 i. Mahlulle. P,l- könmäelle. kalmariin, «eitin aan. Mastinkiia. KiwijärwUle. «iitasaarel- le. $x0»auut« H Stntiu» |« »h. «ulaan sekä klo 10L0 iH. Orowasaa« reen. Toilvakkaau. RK»'ahdet». Lei- Isonmäelle, Joutsaan. Hartolaa». mää» ja Nuoramoifiia. Lauantaina tl» 8 aH. Vlmtuauttv Ja K»r pilahdelle, klo 11 a.?, likkakclkelle. Ilo 8.45 i. Sumiaifiin. Konginiankaall?. Jl« molahdell», Viitasaarelle, ja Luo»a»« lahdelle. Ilo 10 i ». llucaifille ja La»»»» »edelle. vt»i«t»t»«: LitäpaiM lähetetyt» »utaalle Keskiviikkona. Peri-nt-in» H Lauantaina klo 8.40 i.p. Silloin !aut« Valli Islcai Jora päivä rautateitse klo 8.18 «j. |a klo 6.31 i^. etelästä ja pohjoisesta. Joka pävoä »autateitse klo SLt «up. |« klo 8.15 i.p. Laukaasta. Suolahdelta ja Äänekoskelta. Hietamaita, Para»t»l«»» ta ja Saarijärveltä. Joka päivä klo 7 aj». Haapakoskelta Sai» melasta klo 7.30 a^>. Sunnuntaina kw 8.34 a.p. Karstulast», Kalmarista. Kivijärvelti, W«sti»» gttta. Mahlulta, Ptzllinmäeltt. H«oPZ» nasta. Kinnulasta ja Lev»t!<»^» to klo 8.15 i4>. Pihtiputaalta. Viitasaarelta, ItongtKlnSitrLM )• G» miaisista. iKaanantatna klo 4J50 ftuoiaautfU* ta. Shsmästä. Hartolasta. Aoutsalta Leivonmäelti. Nutalahdesta. Dot»» kasta, za Oravalaares^. klo s l> Muuramesta ja Kor»tlatd»ltU. Tiistaina kello 8.34 cp. XtBij&tBcUft GaStingista. Karstulasta. Kalmarista t«tzlkonmäelta. Viablulta H»o»U««st» «tnnulasta. ia LeppSlSsta Ilo «Z0 O tikkakoskelta. |a klo » t.p. VtuMTimutt* •crpuaböelta ^onnrrnebftt# H *»• iäisiltä ja klo 8.15 i4>. Aong:nkankaal» ta ja Sumiaifista. ftfsfucitflona klo 6.54 «arsni.a» ^ • marista lKatlulis ]a • h >.D '» K»' delta ja klo 8.15 i^>. Pihtiputaalta, .a.ta ;a £unttcth(ta .^»ra.na klo 8.34 a.p. Karstulasi*. Itu- .urista, Kivtjärveltä ja 9tastt»|tlt« il* 4.80 a.p. Nuoramoiststa. (llMiltl Hartolasta, Joutsasta. Lei»o»»ä«li> Ruuilahdesta, totttotasu, ja Ottna» learesta. klo U.80 titkhlhlu l& klo I Lp. KuuronufU )■ K»r ptlahdelta, Uuraifilta ja La»«e»eselM Perjantaina klo 8.34 Karstulasi». Kalmarista, Mahlulta ja PtzUS»»t»i« d Vf. ttorpilahdelta, ^uuraottsts 8.15 i.p. Pihtiputaalta, Viitasaaretta, JtmoUchdelt», ftoRgtn5a»taaUa » 0» mtaiflSta. tiauvantaina klo 4.80 a.p R»or»«otst»- ta. Sysmästä, Hartola»ie. Houtsast». Rutalahdelta. Toivrkusta, Oravasaa» resta ja klo 8.34 a.p. Larsrulasta, Kal« «narista. Kivijärveltä jo Masttitzista klo S,ZV a.p. Tikkakoskelta ja klo 5 i.p. Kuraisilta, Korpilahdelta ja Muura mesta. Kirjelaatikot kaupungilla tyhjcaaetää»: Kello '/»8 a^i. ja 7 i^>. 1<oStiko»«tt-,rta seiuilli oleva laatiM vielä vähää enne» posti» litzttt. KautatieasemaLa oleva laatikZ» »thU ennen zunan lähtöä. <?»»«.! Krankkomerkkeji mtztzdU» ft» tikonttorissa arkipäivinä kello > a.»^ 3 ip.. ja 5—8 i.p. sckä sunnunlaisin ja juhlapäivin Uo 8 —10 ap. «a 7 — 8 .p. ^uuttitt kutut 2vwä! kytän radalla. Lolakuun 16 p:«tä toistaiseksi: Haapamäeltä 4.45 a^. 100 lp. B.6G seuruulta bLS IM . 1.18 . Sjunnalta S.0S , 2.18 . 6.48 » Petäjävedeltä 6.50 . S.lf . 7.80 . «intaudella 7.15 m 8.45 . 1.4» ■ Gesangasta 7.50 m 4.20 . 8.08 • I«wltek»läS» 8.16 . 4 45 . 8.S1 m Jvwä<k»l«i»tä 8.34 . i.CO i#. iti I». Leppävedellä 0.08 . iM . 8.09 m Laukaasta m ÄuusaaSta 0.47 . •17 . *.44 m Suolahtee» 1013 . «.M . 10.18 E »»lahti—Haapamäki: S«olahbeSta 7.10 a^>. 11.25 a.p. 6.30 i-p. Kuusaasta 7.35 . ii.w . 7.04 . Laukaasta 7.50 , 12.11 . 7.22 m Leppävedeltä 8.12 „ 12.36 i.p. 7.SO . Jyväskylään 8.34 „ 1.00 - 8,15 m JftväSkylöStä 8.57 . 1.22 . 9. Ml m Aesangasta 9.25 . 1.56 . 9.13 m Kintaudelta 9.56 . 2.35 . »50 m Petäjävedeltä 10.13 , 8.10 . 10,15 m Asunnalta 10L3 . 8.53 , 10.57 m Keuruulta 11.15 „ 4.30 , 11.25 m Haapamäelle 11.45 , 6.05 . 12.000 • Suolahden—Äänekosken radalla: «tänekoSkelta S.15 a. 9.30 3.30 i. V.00 i. Suolahteen 6.50 » 10.05 » 4.05 . 0.35 . Suolahdesta 7.10 . 10.30 . 4.30 .10.25 . Äänekoskelle 7.45 . 11.05 , 6.05 .11.00 . Jyväskylässä, Keski-Suomen kirjapainossa 1911.