W:o 73 1910 ^anomia Oulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Kesäkuun 29 päivänä. Tilaushinnat: Oaiussa: kostissa: Ulkomailla • oko vuodelta 4: — 4. — 10: — 'Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ia perjantaina eairmlla. Toimittajat: M. PALLARL E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. lolmlsto ia Konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:n£n Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 36, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityi*puhelin 273. Ilmoituksia vastaaaotetaaa lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 x. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ri: n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muih nkin sanomalehti n palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Diakonissojen päästö toimitetaan rukous» huoneella tänään kello 7 illalla, jonka jäl teen puhumat pastori Sariola ja kirjailija Hellman. Huomenna kello 10 a.-p. saarnaa tuomio- kirkossa kirkkoherra 28. Leirvo, Karjalohjalta ja kello 7 illalla puhumat tuomiokirkossa pastori E. Borg ja saarnaaja A. Wilkuna. Asianajajia. Asiauajoa rahastoissa y. rn. toim. J. Lakat i F O (11 11IH toimittaa asioita virastoissa . U. ULL1LR y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—1/2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oulun läänin mittaus- ]a Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 C/ o 3 „ 4Va „ 2 „ 4 1 3Va vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitllillä 6 Säästökassatilillä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtofcurjta. rrev J j»IMawmjlhim Vakuuttakaa itsenne tapaturman varatta! Vakuuttakaa omaisuutenneä QQOQQQQOQQ jf Kauppureinkatu 5 OULUSSA Kauppureinkatu 5 Tehdään kaikkia kirjapaino-alalle kuuluvia töitä, kuten: sanoma- ja aikakauslehtiä, kirjoja, juhla- y. m. julkaisuja, sääntöjä, vel kakirja- y. m. kaavakkeita, verokuittia, kihlaus-, nimi- y. m. korttia, kuolinilmoituksia, vihkijäis- ja hautajaiskutsuja y. m. y. m. Siisti työ! Hinnat halvat! Kirjapaino on varustettu uusilla ja ajanmukaisilla koneilla ja kirjasimilla. ==================== —g— öra O o o oooo o o o Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia «akfasioita rahain perimisiä >a maksuja, välittää kauouaki ja maa tilojen sekä metsien myyntiä U-. ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. -?i. »ii» hyvin lainopilliselta kuu? ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote Seppänen, Oulu. HUOM.! HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla. Ystävykset ja. Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN $c K:N! O.-Y. Olavi L. Helanen Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras- varatuomari. luissa. . „ Matkustaa maaseudulle Asianajaja Oulussa, Aleksantennk. 8. KdriKOSkl toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiir. Varatuomari . . . teimistokauppoja. OULU) Torikatu 14, AIax Hägg*in talo. Matkustetaan maaseudulle. Konioriaika 10—2. Puhelin 203. Kansakoulujen uusia on nyt saatavana 1 Kili ia- ia Mu Oulussa Kauppureinkatu 5. m sss tulipalon "*? varalta! ,Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. 11 jii im iinii iii»mnfnwii iii iSfannrnri — Kätilö MIMMI MANNINEN Isokatu 33, Jokisalon talo. Tel. Nimismiehille h h im OMAN kanaan Kirja-ja Paperikau passa, Oulussa. saan täten ilmoittaa, että kaupassani Kalajoella on run ■ sas varasto myytävänä kai kenlaista sekatavaraa, kuten: miesten lakkeja ja hat tuja sekä miesten ja naisten pukukankaita, erittäin hy viä, lapioita, kuok ia, polkupyöriä ja kaikenlaista taloustavaraa ym. ym. Hinnat kohtulaiset! Johan Nikula. Kauppias. Oulu, Kesäk. 29 p:nä. Wirkmnies-asia eduskunnassa. Muiden puolueiden ja wirka- mieswaliokunnan ehdottamat toimenpiteet. Wiime kirjoituksessamme mainitsim- me suomalaisen puolueen alotteesta tässä asiassa ja huomautimme mitenkä siinä lueteltiin joukko epäkohtia: epä- kohdat ammattimalmistuksessa, mirka- ylennysperiaatteissa, mirastojen työtä- massa, mirkamiesten nykyisessä „erot- tamattomuus-", palkkaus- ja eläkejär- jestelmissä. Suomalaisen puolueen mielestä mai- nitut epäkohdat omat ennen muita parannusta kaipaamia. Mitä taasen palkka-oloihin tulee, niin puolue ei suinkaan tahdo taistella yleensä huo- nojen palkkojen puolesta, maan sen puolesta, että olisi saatama työ ja palkka mastaamaan toisiaan. Nuorsuomalaisten anomuksessa (K. O. Wikmanin laatimassa) ei taasen lainkaan kosketa niihin epäkohtiin, joita mirkamiesten malmistuksessa, ylennysperiaatteissa, erottamattomuu- dessa, kurinpitojärjestelmässä ja wi- rastojen työtamassa on niin runsaasti. Sen sijaan siinä puhutaan „mirkamal- taisuudesta" yleensä eikä muita huo- mautuksia juuri tehdä kuin ohimennen mirkamiesten palkkausta, eläkettä ja heidän työmääräänsä koskemia. Jotain tämä nuorsuomalaistenkin anomus kuitenkin sanoo. Mutta sen sijaan on maalaisliittolaisten alote noilla maltiopäimillä sellainen, jonka sisällystäkin on maikea käsittää. Siksi ylimalkainen ja sekama se on. Asial- lista siinä on se, että maaditaan „mir- kamiehille kuulumat eläke-etuoikeudet sellaisinaan" mastedes lakkautettamiksi. Maalaisliittolaisten ohjelmasta sel- miää taasen, että mirkamiehet tahdo- taan saattaa — manhuus- ja työky- myttömyysmakuutukseen osalliseksi. Täl- laisen tuuman epäkäytännöllisyys n kaimanne lähempää selittämistä. Hra Alkiolta on sitten toinenkin alote, jossa maaditaan, että ..kansanedus- kunta yhdessä hallitsijan kanssa saisi mallan määrätä maltion palmelus- ja mirkamieskunnan palkoista sekä mal- moa mirkamiestoiminnan tarkotuksen- mukaisuutta". Kuinka laaja malmonta? Mihin mirkamiehiin asti se ulottuisi? Maa- laispoliiseihinkinko? Millä tapaa edus- kunta möisi tuollaista malmontaa har- joittaa? Ne omat kaikki seikkoja, jotka hra Alkio jättää kai Hänen Majes- teettinsa mietittämäksi, koska hän ei itse niistä mitään lausu. Eduskunnan mirkamiesmaliokunta on nyt sitten miimeksi koolla olleille mal- tiopäimille tehnyt ehdotuksensa, jonka eduskunta hymäksyi. Mutta millainen on tämä mirka- miesmaliokunnan mietintö? Se on kaikelta pääosaltaan kopio, jäljennös suomalaisen puolueen alot- teestä m. 1907, ja sikäli kuin siinä on pysytty main jäljentämistyössä ei mie- tintöä mastaan ole sanottamia muis- tutuksia. Mutta niin pian kuin ma- liokunta on yrittänyt siitä poiketa tai jotain uutta esille tuoda, on saatu aikaan miltei humoristista. Maliokunta on siis ehdottanut kor- jauksia 1) mirkamiesten ammattimal- mistuksiin, 2) mirastojen työtapaan, 3) palkkaukseen ja eläkeoloihin, 4) ku- rinpitojärjestelmään ja 5) mirkaan- asettamisjärjestelmään. Mirkaylennys- periaatteisiin, jotka niin suuressa määrin maikuttamat siihen, millä tapaa miran- hoitaja täyttää tehtämänsä, ei ole oi- keostaan lainkaan kosketeltu. Ja mitä noihin muihinkin lueteltuihin seikkoihin tulee, on maliokunta rajoittunut sano- maan main sen, että «korjausta kai- mataan". Mitä, minkälaista ja miten toimeenpantamaksi, siihen ei uskalleta kajota. Suomalaisen puolueen alot- teessä ei tietysti ollut tässä kohden malmista ehdotusta, siinä oli main miitattu epäkohtiin ja perusteltu siinä tehdyt korjausmaatimukset. Miten kor- jaus olisi ollut tehtämä, se tietysti jäi eduskunnan asiaksi suunnitella. Mutta mirkamiesmaliokunta on main lyhen- nellen ottanut tuosta alotteesta jotakin sieltä ja täältä ryhtymättä juuri mi' hinkään omaan ehdotukseen niistä kei- noista, joilla parannus olisi saatama aikaan. Mietinnön kautta ei siis päästä askeltakaan pitemmälle kuin alkuperäisen alotteen eikä niinkään pitkälle. Sillä alkuperäisen alotteen perusteluja on, niinkuin sanottu lyhennetty ja mielä ylimalkaistutettu. Tai milloin jotain niihin on lisätty, on siihen pantu malitus senaattorien y. m. korkeampien mirkamiesten pal- koista, jotka yhteensäkään eimät suin- kaan muodosta sellaista erää, että se möisi muodostua „maltiowarojen tuh laukseksi", niinkuin maliokunta sanoo. Näitä mirkamiehiä on näet siksi mähän Lisäyksiin kuuluu myöskin ehdotus kenraalikumernöörin palkan mähentä- misestä. Ja maliokunta armattamasti luulee sitäkin erinomaiseksi suositus keinoksi siihen, että hallitsija ryhtyisi tähän asiaan, niin kuin eduskunta pyy- tää. Uutta on lisäksi mielä se, että mirkamiesten ammattimalmistuksen pa- rantamiseksi toimeenpantaisiin joitakin kursseja mirkamiehille. Kai sellaisia kuin sosialistit agitaattoreilleen. Tämä onlin jo sitä humoristista esitystapaa, johon multasimme. Lisäksi on maliokunta ottanut ed. mainitun Alkion anomuksen mietin- töönsä ja tehnyt ehdotuksen yhtä yli- malkaisesti kuin hra Alkiokin. Aiman ulkopuolella entisiä ulotteita ja siis puhtaasti maliokunnan omaa on: 1) että mirkamieheltä ei maadittaisi sitä, että hän kuuluu johonkin kristil- liseen uskontokuntaan ja 2) että mirkamiehiä saataisiin malita. Edellinen sisältää kumarruksen sosia- listien uskontomastaiselle kannalle, jäl- kimäinen ei sisällä mitään, koska ei sanota, mitkä mirat tahdottaisiin kan- salaisten maaleilla määrättömiksi. Sillä ei kai kaikkia? Esimerkiksi ministeri- maltiosihteeriä, joksika silloin pian möisi tulla maikka joku «piirisihteeri Bo- man". Ryhtymättä tässä kirjoituksessa yksi- tyiskohtaiseen armosteluun saatamme mielä mainita maliokunnan ehdottaman naisille ylipäänsä samaa pätemyyttä Mirkoihin kuin miehillekin. Mutta se samoin kuin kaikki muutkin on mailla kaikkea selmittelyä maliokunnan puo- lelta. Seuraamassa tahdomme mielä kos- ketella yksityiskohtaisesti tähän malio- kunnan ehdotukseen, onko se miittauk- sillaan osannut oikeaan suuntaankaan. Sillä oikeista keinoista ei saata olla puhettakaan, koska maliokunta ei ole mitään keinoja ehdottanut. Suomen kysymys mltakuii- iMiltilvostossa. Kysymystä käsiteltiin minne miikolla tiistaina, keskimiikkona, torstaina ja perjantaina sekä toispäimänä, jolloin se saatiin loppuun pohdituksi. Samoin kuin duumassa esiintyi maltakunnan- neumostossakin useita lakiehdotuksen mastustajia, jotka perusteellisilla lau- sannoilla osoittimat sen ristiriitaisuut ta Suomen oikeuksien kanssa ja sen turmiollisuutta. Puollustus oli ylitä laihaa kuin duumassakin. Pääminis terin puhetta, josta miime numerossa kohtia julkaisimme, pidetään ,vieläkin tyhjänpäisempänä kuin hänen duuma- puhettaan. Tilanpuute pakottaa meidän supis- tamaan selostuksemme asian käsittelys- tä mähään. Erityisesti näyttää he- rättäneen huomiota muutamien neu- moston jäsenten esiintyminen. War- sinkin ruhtinas L i e m e n i n mastus- tama lausunto kuuluu oikeistolaisista olleen odottamaton ja maikuttama. Hän huomauttaa m. m. että lakiehdo- lukseen sisältymä majanainen ja epä selmä asiain luettelo käsittää sellaisen joukon asioita, että luettuaan ne tulee tahtomattaan kysyneeksi itseltään: mi- kähän olemista asioista jää mielä pai kallisen itsehallinnon ja lainsäädännön osaksi. Sellaisia asioita ei ole enää eikä moi olla. Tämän luettelon epä- määräisyys ja epäselmyys ei ole sen suurin mika, maan on sen suurin mika siinä, että se on omansa turmiollisesti sulkemaan itseensä kerrassaan kaikki paikalliset asiat niin että paikallinen lainsäädäntö tulee kokonaan hämite- tyksi. Luettelon epätäydellisyyttä omat la- kiehdotuksen laatijat korjanneet §:sjä 4, jossa sanotaan, että paitsi luettelossa mainittuja asioita moidaan mikä muu asia tahansa siirtää yleisen maltakun- nallisen merkityksen piiriin kuulumaksi. Sellainen pykälä hämittää siinä mää rin paikallisen lainsäädännön, että rohkenen makuuttaa, että tämän laki- ehdotuksen käytännössä someltaminen tekee lopun paikallisesta lainsäädän- nöstä, niin että paikalliset lainsäätäjät tulemat pakotetuiksi lakien sijasta an- tamaan main hallinnollista luonnetta olemia määräyksiä. Sellaisen maiku- tuksen omat saaneet kaikki, jotka omat tutustuneet lakiehdotukseen, ja duu- massa ilmeni tämä käsitys juhlallisena hautajaishuutona: finis Finlandiae Suomen loppu). Siirryttyään puhumaan lakiehdo- tukseen liitetystä selityskirjelmästä, sanoi ruhtinas Liemen hamainneensa, että siinä puhutaan moittimasti siitä politiikasta, jota Wenäjän hallitus 1808 m:n jälkeen seurasi. Puhuja sanoi päinmastoin pitämänsä suuressa armossa Wenäjän hallitsijoin musas ta menettelyä, ne kun ottaen huo- mioon, että Suomi oli elänyt Ruotsin yhteydessä aiman toisissa oloissa kuin Wenäjä, eimät tahtoneet pakottaa Suomen kansaa alistumaan mieraan kansan elämään, maan soimat sille paikallisen itsehallinnon, joka oli sopu- soinnussa sen entisen elämän kanssa. Kreimi O l s u s j e m i n paikotellen purema lausunto on myöskin huomat> tama. Hän lausui m. m.: Nykyään hyökätään usein Aleksanteri l:sen po- litiikan kimppuun. Hänen menette- lyään Suomen suhteen kutsutaan tun- teelliseksi. Mutta se oli kuitenkin ainoa oikea ja miisas politiikka. Siitä joh- tuu, ettei Suomi ole koskaan kapinoi nut, maan on ollut lojaalisuuden esi- kuma. Aleksanteri 1 oli oppinut elä- mään Katarinan aikakauden suurien traditsionien mukaan. Häntä ympä- röimät tuon uudistuskauden suuret diplomaatit. Siihen aikaan ei meidän aseittemme kunnia ollut sillä asteella kuin millä se, jumalaparatkoon, nyt on, ja Wenäjä silloin kasmoi sekä sai maita lisää. Nyt se menettää niitä. Tuon aikakauden imperialistinen politiikka piti ihanteenaan yhtenäisyy- den luomista erilaisuuteen. Kaiken tasottamista ei kukaan ajatellut. Jos nyt katselee Suomen satamuo- tista lojaalisuutta, niin täytyy kysyä, moimatko miimeaikuiset rauhattomuu- det antaa aihetta entisen politiikan moittimiseen? Ei ole maikeata löytää Suomesta muutamia epälojaalisuuden ilmiöitä, mutta sellaisia tapaa menä- täistenkin keskuudessa. Kenraali Su- hotin selittää omamaltaisesti, ettei Suomella ole historiaa. Jos main matkustat 30 mirstan päähän PieW rista, niin tulet makuutetuksi, ettei Suomi ole lääni maan kansakunta. Pääministeri, joka on politikko, oli aiman oikeassa siirtäessään mäittelyn lainopilliselta alalta historialliselle poh jalle. On sokeata, kiihkoista isänmaal lisuutta, mutta on näkemääkin patrio- tismia. Matkustakaa Pietarista poh- joiseen ja te löydätte erinomaisia maan- teitä, kaunista metsää, siistejä asemia, järjestystä, mutta jos matkustatte ete lään, näette huonoja teitä, likaa, juop- poutta. Minusta on järjetöntä koel- taa muuttaa Suomi Kaluqan läänin kaltaiseksi. Maikka tuntuukin loukkaamalta, mut- ta täytyy tunnustaa, että suomalainen kulttuuri on ehdottomasti menäläistä korkeammalla. Ja järkähtämättömän luonnonlain mukaan korkeampi kult- tuuri ei moi sulautua alempaan. Kai- ken sen omat käsittäneet meidän hal- litsijamme, joiden politiikkaa nyt niin ankarasti armostellaan. Aleksanteri :n politiikkaa kutsutaan nyt jalomieli- seksi. Niin, se oli jalomielistä. Mut- ta nykyinen politiikka on intohimojen politiikkaa, se johtuu taantumusta»- destamme ja siinä on hymin mähän jalomielisyyttä. Ja minusta näyttää, että jalomie lisyys, josta nykyään puhutaan main lainausmerkkien mälillä, oli ainoa mii sas ja isänmaallinen politiikka. Suuri joukko muita jäseniä mas- tusti lakiehdotusta tai ainakin maati siihen suuria muutoksia. Iksityiskoli- täisessä keskustelussa esiintyi päämi nisteri Stolypin uudelleen lausuen m. m. seuraamat meidän suomalaisten kormissa omituiselta kuulumat sanat: Ileistä laatua olemassa lainsäädän- nössä tullaan myös kuulemaan Suo- men kansan mieltä, sillä lakiehdotukset jätetään lausuntoa marten Suomen senaatille ja eduskunnalle. Lopullisesti käsittelee lait maltakunnan- duuma ja -neumosto, jossa suomalais- ten edustajien lausuntoja seurataan huomiolla. Mitä tulee taasen siihen, ettei Menäjän lakiasäätävillä laitok silla ole kylliksi aikaa symentyä Suo- men prominsiaalielämän mähäpätöis- ten asioiden käsittelyyn, niin on aja- teltu käsiteltämänä oleman yleismalta- kunnallisen lainsäädännön kautta juuri eroittaa sellaiset prominssiluontoiset kysymykset, joilla ei ole poliittista mer- kitystä, sekä jättää ne edelleen Suomen ivaltiopäimien säädäntöpiiriin. Hallitus ei tahdo ensinkään tehdä määryyttä Suomen kansalle, eikä lou- kata sitä. Jos lakiehdotuksen sana- muoto on yltmalkainen ja, kuten täällä on ironisesti sitä nimitetty, hämärä, niin ei sillä tahdota järkyt- tää eikä muuttaa Suomen perustuslakien edellyttä mää i t s e h a l l i n't o-o i k e u t t a