l-suvsnisma kulitikuu!: 23 p:nS 8^I^Ukt7^ A:» 4S 1910 ^onin Luomsnmiolisvt jsnjestöt 1>auvant»to» t. Ic. 23 p:»ä ketto >, i.>». Xan5»Ill5k<»ai85». i^xke. Ixiivrvl^ntuu.. Loo>oiiZ.ii!»ii,, Vrj^-Kc>Lki-!' iiulivnl^usuntog-. ^l»ÄMM«>. > X»ijg,u», tva.>tiuu-> ja X.ii.->lu.n<^n"ui i^ellille seliii !?>iomalu>8vön >>ilc«Iuv(!?!t;>;u !uli, utuville ksnkilöillt» on pu,äsv Alii jötii Sumea MMll ll^^llii! Muitten huolestuttamien uutisten ohella omat sanomalehdet äskettäin tietäneet kertoa, että siirtolaisuus on iviime aikoina saanut entistä suurem man Vauhdin. Samalla kertomat lehdet asianomaisten siirtolaisten maininneen, että tämän Amerikan kuumeen on aiheuttanut sekä työn puute että maamme uhattu asema. Amerikassa on muka paljoa helpompi saada työtä paremmilla paAach voilla kuin täällä karussa kotimaassa, eikä tarmitse milloinkaan mapista Vieraan mallan alla. Näissä siirtolaisten mäitteiSsä on paljon perää. Täällä Suomessa saa työtä ainoastaan kohtuullista maksua ivastaan, jos kohta Vaaditaan myöS- kin kohtuullista työtäkin. Suurim malta osaltaan on oppimattomille tarjona ainoastaan maalaistyötä s. o. maanviljelys- ja metsätöitä; ainoasi taan ammattilaiset pääsemät järjes tettyyn teollisuustyöhön ja siis parem- mille palkoille. Maalaistyö taas ei oikein tahdo kaikkia, oikeimmin sanoen suurinta osaa, etupäässä maalaisnuo risoa miellyttää, minkä muoksi siirry tään kaupunkeihin, etupäässä teolli- suusmarkkinoille ollenkaan Välittä mättä siitä, onko tällaisesta mapaa ehtoisesta maan kamarasta irtautu miseSta Vastaamaa hyötyä. Seu> rauksena maalaismäestön siirtymis sestä kaupunkeihin on ensiksikin tun tuma työvoiman puute maatamilje ^e- män mäeStön keskuudessa ja toiseksi työnhakijain runsaudesta johtuma työpalkkojen aleneminen teollisuus markkinoilla, puhumattakaan suorite tun työn armotason ermeluttamasta alenemisesta niin puolella kuin toi sella. Ja kumminkaan eimät nuo maaseudun usein ihanteellisen termeistä oloista irtautuneet onnenurkkijat ole löytäneet onneaan kuin aniharmoissa poikkeustapauksissa, maan päinmas- Loin kadottaneet sangen paljon. Me netetyn termeyden ohella on mielettö millä kilpailuilla tuntumassa mää rässä häiritty yhteiskinnan tasaista kehitystä sekä kaupungissa että maal la, kunnes lopulta on ollut pakko »väistyä syrjää». Mutta peräytyminen on aina kat keraa, katkeraa sentähden, että nyt juuri olisi oikea aika ja hymä tilai suus palata takaisin maalle. Sitä ei monikaan miitsi tehdä. Ollaan to tuttu »herroiksi" elelemään, ja nyt yht'äkkiä pitäisi taas rumeta maata perkaamaan! Syyn tai toisen no jalla on näin suuresta..häpeästä" pelastauduttama. Ainoa mukama keino on — mat kustaa Amerikkaan. Siellähän sitä paitsi saa kylliksi työtä, josta makse taan aito-amerikkalainen palkka. Kiih koa kannustaa mielä jonkun„hvmän" tomerin ihailema kertomus oikeista ..makeanleimän päimistä", joita kaikki siirtolaiset ..suuren rapakon..toisella puolella miettämät. Plvrin kirje. 14. Suotuista kuulumista. — Uu den suomalaisen henkimakuutus- yhtiön perustamisen johdosta. — Maalaisystämäni kirje. Mim5terine'.lwoSton Suomea ja yleismaltakunrallista lainsäädäntö asiaa koskeman lakiehdotuksen käsit telyssä menäläisissä johtamissa pii reissä näyttää miime päiminä esiin tyneen seikkoja, jotka osoittanemat, että Suomen mihollisten oikeuksiemme tuhoamista tarkoittaman toiminnan tielle on kohonnut lisämaikeuksia. Sanomalehtien tiedot näyttämät osoittaman yhtenä tämmöisenä lisä- waikeutena oleman m. m., että mi- nisterineumoswn laki-ehdotusta mas- tustaisi myös joukko menäläisiin manhoillisiin piireihin kuulumia hymin maikutusmaltaisia henkilöitä. Lakieh dotuksen sanotaan herättämän heidän Vastenmielisyyttänsä sen muoksi, että se siirtäisi osan hallttsijan Suomen maltiosäännön mukaa» omaamaa maltaa duumalle ja Venäläisille hal lintolaitoksille, ja sitä näissä piireissä ei tahdottaisi. Rahc- ja ulkoasiain ministerien Suomen kysymystä koskema eriämä miel p.de olisi Voinut niinikään Vai kuttaa lakiehdotuksen laatijain ja kan nattajain menestyksen Vähenemiseksi. Onko todellisesti mitään meille suotuisaa käännettä tapahtumaisil Millaiset ne ..makean leimän päi- wät" Amerikassa oikeastaan sitten omat, siitä ei tahdota, eikä oikein uskalleta ottaa täyttä selkoa. Se ehkä särkisi kaikki komeat tuu- lentumar ihanasta tulevaisuudesta tuhansiksi pirstaleiksi. Myönnettäköön, ja täydellä syyllä, että Amerikassa kyllä työkykyinen henkilö tulee toimeen. Mutta otetta koon samalla huomioon, että ainoas taan pontema ja Vastuksia pelkää- mätön työmies kykenee siellä toimeen tulemaan. Suurin osa niin toimo. rikkain mielin täältä matkustaneista siirtolaisista joutuu siellä mielä huu- tamampaan hätään kuin ikinä koti maassaan. Tämän kirjoittaja on monasti saanut lukea toimitukselle saapuneita Amerikan siirtolaisten kirjeitä, joissa mitä räikeimmin ku- maillaan sikäläistä oloja, ja joihin milt'ei säännöllisesti liittyy pyyntö: älkää ilmaisko nimeäni, etteimät siellä Suomessa asumat manhempani ja sukulaiseni joutuisi suureen suruun minun kurjuuteni tähden, tai olen kirjoittanut teille kun en uskalla koti mäelleni ilmaista kurjaa tilaani, ja kumminkin tekisi mieleni jollain ta ivalla Varoittaa toisia kanssameljiäni ja -sisariani tänne matkustamasta. Nämä omat tietysti poikkeuksia, mutia — kuivaamia poikkeuksia. Työnpuutteer^) ei näin ollen pitäisi pakottaa ketään työmiestä pake nemaan Amerikkaan. Entä uhattu Valtiollinen asemain» me? Mäittämäthän siirtolaiset myös kin tämän seikan aiheuttaneen mat kansa. Saattaa olla, että kansassamme löytyy mielä sellaistakin aineksia, jotka mieluummin mäiStymät syrjään silloin kun isänmaata maara uhkaa. On niitä ennenkin ollut pelkureita urholliSten rimeissä. Eckähän ole kaan ihme, jos nyt marsinoisen kan san keskuudessa löytyy näin ajattele mia, kun simistyneet muutama muosi sitten olimat mielettömyydessään mal- miit siirtämään koko Suomen asuja- miston sen rajojen ulkopuolelle! Nyt koettamat muute mat intoilijat omin päin toteuttaa käytännössä samaa oppia. Minkä armoista tällainen isän maanrakkaus on, sen käsittänee jokai nen sanomattakin. Varsinainen kan sa, Suomea isänmaanaan kunnioitta ma ja kohtalonsa tämän maan kaik kiin maiheisiin lujasti liittänyt kansa ei milloinkaan tule pelkurien esimerk kiä seuraamaan. Tässä maassa se tahtoo elämänsä iän elää, omanaan sen kohtalot pitää, yhdessä sen kans sa surut ja ilot jakaa. Oikea suomalainen ei Suomea milloinkaan kylmille jätä! Eduskunta. TöONözls hujtik. U?:«« klo k i.v. Puhetta johti puhemies Sminhus- mud. Ed. Annala sai sairauden takia lääkärin todistuksen nojalla Vapau tusta 4:n wiik»n a'aksi, jotapaitsi useat eduSta-at salviat mopautusta eri pitkiksi ajoiksi. Ed. Setälä sai mapautuksen suuren maliokunnan jä senyydestä. Esitettiin toiseen käsittelyyn rrm. esitys Perintökaaren lännen lum. 1, 2, 4, 5 ja 7:nnen iz:in muuttami sesta seka suure» maliokunnan asiaa koskema mietintö, jonka pohjalla kä sittelyn tuli tapahtua. ) Tilastotietojen mukaan ei mitään mainittaivampaa työnpuutetta edes ole ollutkaan. laan, sitä ei kumminkaan moi Var masti tietää. Olen siitä huolimatta tahtonut miitata tuohon mahdollisuu teen, koskapa sanomalehdet kirjoittele mat asiasta ja marvstamat kirjoituk sensa sellaisillakin otsakkeilla kuin: Käännekö Suomen kysymyksessä? Huomautan lopuksi, että saattaa yhtä hymin olla koko juttu Vihollis temme taholta alkuun pantua ilmei lyä, jonka he katsomat tarkotuksilleen edulliseksi. Miime laumantaina pidettiin Hel singissä kokous, jossa päätettiin perus taa uusi suomalainen henkimakuutus- yhtiö. Tämä hanke on tarpeen Vaatima, joten päätös on suomalaisten keskuu dessa herättänyt suurta tyytymäi- syyttä. ..Henkimakuutus on taloudellisen mauraStumisen tärkeimpiä keinoja. Se on omansa tehokkaasti edistä mään kansan säästämäisyyttä, se antaa lujemman taloudellisen pohjan ei ainoastaan yrittäjälle, jonka mei dän maassamme useinkin täytyy työskennellä ilman riittämiä omia pääomia ja jolle se sen muoksi on erityisesti tarpeellinen, maan jokai sellekin kansalaiselle, jolle se tarjoaa tilaisuuden turmata omaistensa toi meentulon kaikkien mahdollisuuksien Varalle. HenklmakuutuSalalla on meillä mielä armaamattoman paljon tehtä- mää. Moni, jolle henkimakuutus olisi luonnollisin, jopa mälttämätön Ensimäinen pykälä hymäksyttiin maliokunnan ehdotuksen mukaan. 2, 4 ja 5:s pykälä hymäksyttiin sellaise naan. 7:nnen pykälän suhteen lausui ed TalaS, ettei hän moi hymäksyS suu. ren maliokunnan tekemää muutosta, että korkein sakkomäärS perunkirjoi tuksen laiminlyönnistä olisi 2,000 mkaa. Puolusti lakimaliokunnan ehdotusta 4,000 mkn korkeimmasta satomäärästä. Ed. Kotonen piti luonnottomana, että samalla kun lisätään jäämistö- meroa, alennetaan perunkirjoituksen laiminlyömisestä määrättävää sal koa. Zhtyi edelliseen. Ed. Ahmamaara ja Nybergh puc- lustimat suuren maliokunnan ehdo tusta. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin suuren maliokunnan ehdotus ja toi nen käsittely julistettiin päättyneeksi. Ensimäkeen käsittelyyn esitettiin ehdotus kyytiasetuksekfi lakimaliokun nan mietinnön pohjalla. Ed. Pennanen lausui olemansa M mieltä, että kyytitaksan suuruu den määrääminen olisi jätettämä laista pois. Hallitus möisi silloin Vapaammin paikkakuntain oloja huo mioonottaen määrätä kyytirahain suuruuden. El myös hymäksynyt sitä, että kyyditykseen saatettaisiin käyttää automobiileja. Ed. Fränti ilmoitti olemansa ed. Pennasen kannalla kahteen hänen ensin maimtsemaansa kohtaan näh den. Ed. Neomius ei hymäksynyt kulku- laitosrahaston marojen käyttämistä karkotukseen. Ed. E. S. Arjö-Koskinen toimoi lakiin sellaista muutosta, joka mel- maittaisi liemorinpitäjien noudatta maan puhtauden maatimuksia. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdo tus muutoksiksi torpan, lampuotitilan ja mäkitupa-alueen muokrasta maa- lisk. 12 p:nä 1909 annetun asetuksen 32 ja 34 pykäliin suuren maiiokun- nan mietinnön pohjalla. Suuri Va liokunta ehdotti, samoinkuin maatalo- uSmaliokuntakin, että ehdotus annet taisiin raueta. Mjz »«M Lumen llftt llliMttilleums- MinisterineulvoSto on käsitellyt seu raamat sille lausunnon antamisia marten lähetetyt Suomea koskemat asia!: 1) Senaatin alamaisen alistuksen ynnä ehdotuksen eduskunnalle anr.et- taDcksi esitykseksi ivarojen osottami- sesta rv, 1910 sotilaSrahaston Maro jen lisäämiset si; 2) Suomen m. 1809 m^itiopäimäin alamaisen ivaS^ukien armolliseen esi tykseen Suomen kruunun m. 1908 ja seuraamina muosina suoritettamasta sotilasmaksusia, sekä 3) Senaatin alistuksen yn> ä ehdo tuksen eduskunnalle annettamaksi esi tykseksi m. 1911 kannettamaSta eri tyisestä sotilasmerosta. Ensimäisen ja kolmannen asian suh teen ei ministcrineumostolla ole ollut mitään mui.'tutettamaa, mutta mitä toiseen asiaan tule?, on neumosto yh tynyt kenraalikumernöörin lausuntoon, joka sisältää, että maltiopäimäin mas- teus obsi jätettäm: huomioon otta matta. mä lika pp a le taloudellisen edistymisen Varmistamiseen, on mielä sen ulko puolella js moni muu on mielä äi män riittäNötiömäSsä määrässä käyt tänyt hymäkseen sen etuja. Me olemmekin sen muoksi mielä kaukana sellaisista saamutuksista tällä alalla, joihin useissa maissa, joita käy maahamme lähinnä mertaaminen, jo on päästy. Meillä toimii ainoastaan kolme kotimaista henkimakuutusyhtiötä ja henkimakuutusten kokonaismäärä on mielä merrattain mähäinen. Suuren osan tästä kokonaismää rästä omat lisäksi ulkomaalaiset yh tiöt hankkineet, joten suuri osa Va kuutusliikkeen tuottamasta moitosta siten siirtyy pois maasta eikä moi hyödyttää omaa taloudellista elä määmme. Kotimaisella henkimakuutusliikkeellä on siten mielä runsaasti työalaa, joten uusi suomalainen yhtiö jo sel laisenaan on hyödyllinen. Nuorsuomalaiset, jotka eimät yli- malkain mielellään soisi suomalaisen liike-elämän marttuman, rmat sen- muoksi perustettamaksi aijottua uutta yhtiötä kohtaan jo asettuneet nurja mieliselle kannalle päättäen Helsingin Sanomain esiintymisestä. Lehti pitää yritystä tarpeettomana ja hai tallisena. Tietysti! Antaa ulkomaalaisten yhtiöiden maan rauhassa täällä lisätä makautusrahastojaan, mitä sitä tar- mitsee rumeta niille esteitä rakenta maan! Eikö niin, hymät nuorsuo malaiset? Uleisumltakuimalliueu lainsSSSiintSkMmys. Edusk»«»a» lähetekeskustelu ilmesty»yt we»Sjäkfi Painettuna. Kuten tunnettua, käsitteli eduskunta tiistaina, huhtik. 5 p., MenSjän pää ministerin ehdotusta yleismaltakun- nalliseSta lainsäädännöstä. TäStä keskustelusta eduskunnan pikakirjoi- tuslanslian laatima keskustelupöytä kirja on nyt senaatin kielenkääntäjä- konttorissa käännetty menäjänkielelle ja ilmestynyt painosta. McismltakuMllim lmsiMstö kmessll. N Wr. kertoo, että duumaryhmät omat Gutshkomin puheenjohdolla lo pullisesti hymäksyneet työohjelman duuman työkauden jälellä olemaa ai kaa merten. Tämän työohjelman mukaan tulee yleismaltakunnallinen lainsäädäntö-asia duuman käsitettä- mäksi ennen kesälomaa, jos malio- kunta ehtii tarkastaa lakiehdotuksen ja antaa siitä lausuntonsa. tzhdotetiu sotikaswero. Sesaati» efitysehdotus, joka koskee sotilasmeroa ja josta aikaisemmin on mainittu lehdissä, kuuluu oleman seuraaman lainen: - Sittenkun Hänen Keisarillinen Ma jesteettinsa syyskuun 24 (lokakuun 7 p:nä 1909 annetussa julistuskirjassa oli määrännyt, muun muassa, että ne apumaksut, jotka Suomen maltio- maroista tulee muotta 1910 seuraa milta muosilta maksaa malrakunnan- rahastoon, omat suoritettamat soti- la-rahaston tuloista, täydennettyinä tätä tarkoitusta marten maroilla, jotka eduskunta osottaa, niiden perus teiden mukaan, jotka on ilmoitettu muoden 1909 maltiopäimille kokoon tuneelle Suomen eduskunnalle anne tussa armollisessa esityksessä, sekä samassa esityksessä sumaimiut mää rätä apumaksun määrän muodelia 1911 12 milj. markaksi, ja muun muassa armossa selittää, että armol linen esitys erityisen meron säätämi sestä sotilasrahaston tulojen täydentä miseksi tulee annettamalsi 1910 muo den lakimääräisille mciltiovämille, jätetään siihen nähden, että sotilasra- haston tähän tarkotukseen käytettä- mänä olemat marat muonna 1911 moitanee armioida 2 milj. markaksi, sekä kun niin ollen 1 milj. markkaa olisi mttnitun »verotuksen kautta sac- tama kokoon sotilasrahasLon rvahmis- tamiseksi mastamainittuna muonna, Suomen eduskunnan hymätsytLL- mäksi seuraama asetusehdotus: Asetus, joka koskee Tuomen kun nille wervwelwollisten tienkilöidcn merottamista sotilasrahaston mahmistamiseksi muvnna 19 ll. 1 Sotilasrahaston mchsMomiseksi muonna 1911 tulee niiden, jotka omat meromelmollisia Suomen kunnille, apumoksuna suorittaa yh!eensä 10 miljoonaa markkaa. Miimemainittu summa jaetaan kuntien osalle suhteellisesti niiden tu lojen yhteiseen summaan nähden, joista muonna 1910 on taksmiettu avumaksuja kunkin kunnan yhteisiin tarpeisiin, jolloin sitä osaa tuloja, joka joulukuun 8 p.nä 1873 annetun kunnallishallintoa kaupungissa koske man armollisen asetuksen 53 i?:n sekä jo kesäkuun 15 p:nä 1898 cnne- tun kunnallishallintoa maalla koske man armollisen asetuksen 78 H:n määräysten mukaan on kunnallisme- roista mapaa, ei oteta lukuun. Urden suomalaisen henkimakuutus. yhtiön perustamiseen on näiden yleis ten syiden lisäksi kehoittanut alkuaan suomalaiskansallisella pohjalla toimi neen Suomi-yhtiön miime muosien aikainen suomalaismastainen johto. Niinkuin tiedetään ja niinkuin mi näkin jo olen ennemmin puhunut, hoidetaan yhtiön raha-asiat ruotsin mielisten pankkilaitosten mälityksellä. Täten palmelemat yhtiön marat, jot ka suomalainen yleisö on koonnut, ruotsinmielisten laloudellisia pyrki myksiä ja liike-elämää. Kun ottaa huomioon yhtiön marojen suuruuden, täytyy myöntää, että ne siten tuot tamat näille suuren aineellisen edun, edun, jonka kyllä surkeasti suomalai sen taloudellisen elämän menestys tarmitsisi saada hymäkseen käyttää. Mutta Suomi-yhtiön johdon nuor- suomalais -ruotsinmielis - sosialistinen en emmi! tö on mälittänyt miis suoma laisen liike-elämän eduista, asettaen yhtiön alkuperäisestä tauotuksesta huotimatta sen marat ruotsinmielisten rahalaitosten mälityksellä edistämään miimemainittujen yrityksiä ja samalla alas painamaan suomalaisten talou dellisia pyrkimyksiä. Ei ole näin ollen muuta kuin luonnollista, että suomalaisen mäes- tön keskuudessa on syntynyt ajatus perustaa uusi yhtiö, jonka maroja ei käytetä mieraisiin tarkotuksiin. Sysäyksen ajatuksen toteuttamiseksi on mielä ollut omansa antamaan se häikäilemätön, moitolla olemisen tun teen tuottama alhainen ilkeämielisyys, ja röyhkeys, joilla Suom!>yhtiön joh- 2 5- Se määrä, joka jokaisen kunnan 1 ^:ssä säädetyn perusteen mukaan tu lee suorittaa Suomen ivaltiomaras- tolle, on 1911 muoden alussa taksoi- tettama kunnan werowelwollisilta sa notun muoden kuluessa tapahtuman kunnallisen iverotuksen yhteydessä. 3 8. Jokaisen kunnan 1 mukaan suoritettavia apumaksu on nmmeis- tään marraskuun 1 p:nä 1911 toimi» tettama lääninrahastoon. 4 5- Keisarillisen Suomen senaatin asi ana on antaa ne lähemmät määrä ykset, jotka tämän asetuksen somelta- miseen nähden hameitaan tarpeelli siksi- Kystzmys kauppakorkea ko»!»» perustamisesta. Ros- sija tietää kertoa, että senaatin alis, tus kauppakorkeakoulun perustcmi sesta on korkeimmassa paikassa hy- mäksytty, mutta on ehdotuksen toteut taminen käsketty lykätä siksi, kunnes maltiomarain tila sen sallii. — Se»aati» oike»sssaSto» täyde«tämi«e». Keskimiikkona esi teltiin senaatin oikeusosasttssa korkeim massa paikassa äsken tapahtuneet senaattorien B Annebsrgin ja A. A. Liuksialan nimitykset. Uudet senaattorit tullemar astu maan toimeensa toukok. 1 p. — S«o«e» l«otfilaito?se» we«äläistyttämi«eu. U S:lle ilmoitetaan Pietarista, että sen komi tean istunnoissa, joka on asetettu kä sittelemään Suomen luotsilaitoksen menäläisiyttämistä, omat Menäjän- kin etuja malmomat jäsenet esiinty neet maltillisesti. Wasta kokouksessa näyttämät he tulleen tuntemaan, että Suomen luotsiiaitoksen tärkeimmät tehtämät eimät suinkaan keskity me- renmittaukseen. Kun pääsimät asi asta selmille, tunnustimat, ettei luot siiaitoksen siirtäminen menäläisen hal linnon alle ole niin yksinkertainen asia kuin olimat luulleet. Erittäinkin lienee heitä armeluttanut s?, etteimät luotsit pysyne palveluksessa, jos tä mä siirto tapahtuu. Kun loistenkin tottuneitten luotsien saanti käynee marsin maikeaksi, lienemät komitean menäläisetkin jäsenet kallistuneet kan nattamaan sitä mielipidettä, että olisi Suomen luotsilaitos pidettämä muu ten entisellään, je olisi maan ali -tct- tama Menäjän merimittauShallinnon alaiseksi. Esitys ijallinto-oikeu- deMsesta tuomio istuimesta. Tilasto ratkaisemattomista loalitssafioista. K^tcn tunnettua on, anoi Suonien eduskunta w:n l908 :msi^ Valtio päivillä, että H. M K?isc.r! su-v^n- sisi eduskunnalle antaa arm. esityksen tu>!nivistuimea perustamisesi, jolle ylii hallinto-oikeudellinen lainkäyttö senaatin talousosastolta siirrettäisiin. Saatuaan määräy'sen malmistaa yllämainittua kysymystä koskeman esi- tysehdotuksen, on senaatti ryhtynyt sei Valmisteluun. Lausunnon aula- minen eduskunnan anomuksen joh dosta, mikä koskee tuomioistuimen perustamista, jolle ylin hallint->oikeu- deiunen lainkäyttö senaatin talous osastolta siirrettäisiin, tapahtu'! oi- keuSt?imituskunna5sa, mi?ti tätä marten on äskettäin saapune eri toi mituskunnille tiedustelu, montako ma- litu-asiaa kussakin toimituskunnassa on ollut lämän muoden ensi päimään mennessä ratkaisematta. Jouiuk. 31 p. 1909 ratkaisematto mien malitusasiain luku oli: tajat ja johtokunnan enemnnsiö omat hyljänneet erinäiset lainanhaut siitä syystä, ainoastaan, että hakijat omat olleet suomenmielisiä. Samalla owct nämä yhtiön hallitsijat amosylin työntäneet rahoja sosialidemokraa teille näiden yhteisperusteiia jäytä män alhaisen toiminnan helpottami seksi. Tuskin nuorsuomalaisten häpeäl listen ja röyhkeiden tekojen joukossa on mitään näin häpeällistä ja hämy- töntä. Kyllä todella on oikeuden ja tar peen mukainen uusi yhtiö, jonka ma roja ei alhaisen puoluekosinnan tar- kotuksessa käytetä yhteiskunnan rau hallista ja menestyksellistä elämää uhkaaman toiminnan tukemiseksi. Suomi-yhtiön nuorsuomalainen toimitusjohtaja ja johtokunnan enem mistö omat niinkuin edellä olen mii- tannut,myöntäneet lainoja sosialidemo kraattisten työmäenyhdistysten talo jen rakentamista marten. Sen sijaan omat samat herrat jyrkästi hyljänneet semmoisenkin lainahaun kuin tampe relaisen talo-osakeyhtiön ..Hämeen Pohjan", perustellen hylkäämis- tään sillä, että kysymyksenalainen talo rakennetaan puoluetarkotuksessa. Työ mäen yhdistyksille myöntämiensä suurien lainojen antoa omat Suomi- yhtiön nuorsuomalaiset herrat puo lustaneet siten, että omat mäittäneet sosialidemokraattien talojen palmele- man simisty karkotuksia. Asiasta jo miime kirjeessäni puhuin Oikeustoimituskunnassa 13. joista 9 oli saapunut m. 1909 ja 3 edelli senä muonno; Similitoimttuskunnassa 530, jmsta 370 oli saapunut iv. 1909, 114 w. 1908, 43 m. 1907 ja 3 m. 1906; Malnomaraintoimituskunnassa 6tt, joista 55 eli saapunut w. 1909, 4 w. 1908, 4 w. 1907 ja 3 m. 1906; Kirkollisafiaintoimituskvunaösa 116, joista 113 oli saaxunut w. 1909, 1 rv. 1908, 1 w. 1893 ja 1 m. 1896; KulkulaitostoimituskunnaZsa 149, joista 97 oli saapunut m. 1909, 33 m. 1908, 9 m. 1907, 2 m. l906, 2 m. 1905 ja 1 m. 1902: Kauppa- ja teollisuustoimiw5?un- nassa 37, joista 31 oli saapunut m. 1909, o m. 1908 ja 1 m. 1904. Kamaritoimituskunnassa kairkiaaN 181, joista 112 oli saapunut m. 1909, 61 m. 1908 ja 8 m. 1907: sekä MaanmiljelyStoimituskunnassa 79, joista 31 oli saapunut m. 1909, 22 m. 1908, 24 m. 1907 ja 2 -v. 1'.M. R:tka'-semattomien malitusa siain luku oli siis jou'uk. 31 p. 1909 yh teensä 1,17l ja nnstä ivanhin jätetty senaattiin jo 14 muotta tckavec.il. — Ed«sZ»«»a» huoAsusto kysymys. Eduskunnan kanSUaloi» mikunta on päättänyt kirje -näLä kään tyä Osakeyhtiön Hallituskatu 15 ,suo ma!. puolueen) talon hallitukset- puo leen, pyytäen tarjousta sivä, nullä ehdoilla sanottu talo, Vaihtoehtoisesti joko kokonaisuudessaan kaiikine huo- neustoinem taikka osaksi, ta: rnvöskin siten, että huoneustoja maltizpäimien Väliajoilla käytetään muihin tarkoi tuksiin kuin eduskuntaa mar.'en, Voi taisiin luomuttaa eduskunnan käytet- tämäksi tamm k. 1 v:stä 1911 joko tammik. 1 p:ään 1914 tai miimemai- nitun muoden kesäk. 1 p.ään. Niinikään on kansliatoimikmM päät- tänyt Palokunnantalon jshtol r.^nalta pyytää lopullista tarjousta talor. luo- muttamisesta edelleen edustunnan käytettämäksi yllämainituksi ajaksi. — U. S. ^ Ke«hkota »tiparsuto !at. Senaatti on päättänyt k?cleim?aan paikkaan ehdottaa, että iuyöanUtäi- siin 72,032 mk. 80 p. nleinslä Ma roista Kuortaneen pitäjän ^ucriarieen kylmän kuulumista tilo^ta N:o 25, 28 ja 29 keuhkotautisten tansanpa- rantolcn paikaksi pak!owswu'uksella hankittaman maa-alueen lu. ^.ätami- se.si. Senaatti on päättänyt kuluhan muoden menosäännön yhteydessä eh dottaa Nummelan paraniolall? myön- nettämäksi l0,(M mkaa w !li'awus- tusta. SvsomalehtimieSstipeudit. SsnaatiZsa esitettiin t?rst:-na kemaa- likumernöörk: lir^e, jok^ i/c<e^ arm. käskyä ssnoaiille antaa luvsuntonsa eduskuuncn m. 1909 teke^näsiä ano- mntsest t mutka aoar chain myöntä misestä sanoma-eht'miehius. Sen^tki lanti l'asuntonsa, mutta se -^n v ielä tcrkistaimtta eisä si-tä toistaiftkft c:?- nela iniläön tietoa. — Ta!o»sosasto» sen^^tto- rit. T. k. 15 p:nä iorkeimn a-Zsa paikassa tapahtuneensa esittei^.-sa on määrätty, että senaattori E. R. Rai- nesal?, samalla kun hän pysy?) enti sessä Mirassaan simiilitoimituetunnan esittelijäsihteerinä, nauttii senaattorille kuulumaa palkkaa, joka ei kuitenkaan oikeuta eläkkeeseen, ja ralknola, siitä mähennettynä helnvk. II p^aä anne tussa arm. asetuksessa määrätty sen- tonaalimero ja eläkemaksu si.^iil wi- ra?lon leski- ja crpokahsaan, .odon senaattori Rainesalon suhde py>tjy en^allaar-. — ltkfi hlimäär. esilteljjä. Kuten ennen on mainittu, on senaatti päättänyt ottaa simiiiitoimituskmuaan uuden ylimäär. esittelijän eri:!.'intin malttusajiain malnustamiZia ja esit- Saman osian johdosta en eräs maa- seutuystämäni iähettänyt ju'ckai?tc:- maiseni klrseen, jonka lähun painatan. Klrj^ kuuiuu kuin seuraa: Herra Jussi Porilainen. Terme, ter.me Jussi! Jbasluin ikchymäksi saadessani mi.me kirjees täsi lukea sittä jalosta toiminnosta, jota nuorsusmalviset, tietc iun ruot- sikkojen ia sosialistien nl ^ötämaiku- tuksella, henkimakuutu^yhnö Suoinen rahamaroja hoitaessaan omat neet. Tarkoitan näet ilinoituStasi, että he näillä maroilla omat amusta- neet sosialistien talohommia kokolailla siemillä summilla. Niinpä o.vat he tästä yhteisestä pussista pulittaneet esim. Helsingin työm.yhdist. taloon noin 500,000 markkaa ja Kotkassa, Tampereella y. m. melkein yhtä hui keita summia. Mutta ..suomettare- laisille" ei pienintäkään ropoa, ei maikka juuri he enimmät säästöt sanottuun kassaan kantamatiin. E: . »Sillä eihän yhtiön maroja anneta puoluetalojen, maan simiStyslaitos- ten s. o. sos. dem. työmäenyhdis-ys- ten talojen rakentamista ja kunnos sapitoa marten". Näin, kirjeesi mu kaan saneli Suomi-yhtiön nuorsuo malainen johtaja yhtiön miime edus tajakokouksessa! Ja tämmöinen puhe on minulle komin mieluinen, maikka sosialistit imaten siitä sanomatkin, että ..herrat ne on kun me>tä riiaa", sillä olen, näet Jussi, takuumiehenä erääsiä tuommoisessa ..siioistysl-ntok- sessa", johon satimeen kaikenlaisissa latmoissa limertelemien leimojen liver ryksistä takamuosina jouduin. Mutta nythän Suomi-yhtiön nuorsuomalai sen johdon amulla pääsen tietenkin pälkädästä, ja juuri tämän tähden olen Sinulle, Juha. kirjoittanutkin. Asia on näet sillä taivain, että kun minä alen mallan kömpelö niihin Aini «k HmmMi, AsianHotLinnsjo TuruA. Eerinnkatu S. Puh. 434. OmiSlajal: Hoivioiteudennotario i^ Hovioikeuden- in?-iSti Santer! saarnijoki. Lelemistä marten. Sanotuksi ylim-ZLr. esittelijäksi on otettu maamittaushalli. tnksen'sihteeri W. W. Hirwinrn. — Uudella esittelijällä oli !esNmiik- kor a ensimäinen esittely. KN!!MMMllUiISt0N kskmlkftssli tcrstaina päätettiin seuraamista asi oista: Pöytäkirjantarkastajiksi maliltiin hrat Ramberg ja Mallenius. Waiwaistalon uudistus ja kor jaustyöt. Tirmeyshoitolautakunnan ehdotuksesta päätettiin mcimaishoiio- talon hour^inhoito-osastoUa tinmeen- pantamiin uudisrus- ja kcrsaustöihin, nim. sähköllä käymien putkipumppu- jen (2,100: —) ja uudenaikaisten ik- k--nain (1,920: —) hankkimiseksi myön tää 4,000 mk. Marojen osottaminen iäiettiin rahatoimikamarille. Keskuskansakoulurakennustyöt. MalmiStuSmaliokuniian ehdotuksesta päätti mzltuusto myöntää komitealle täyden t>imintamallan muuten, paitsi että kculun rakennustyöt teetetään urakalle. Alemman käsityöläiskoulun joh tokunnan jäseneksi lehtori F. O. Rapola» jälkeen m^littiin maisteri I. A. Masara. Kansankirjaston ja lukusalin johtokunnan jäseneksi lehiori F. O. Rapolan jälleen malittiin opettaja M. Latma. Kokemäenjoen silta. Muuan Jackko Mannilan tarjous rakentaa silta Kokemäenjoen yli ei antanut ai hetta toimenpiteisiin. Pintameden poistaminen kumcsta kaup. osasta. Useiden Kuinen kaup. osan talonomistajain ehdotus toimen piteisiin ryhtymisestä pintameden pois tamisesi mainitusta kaupur qiuosc.sta, lypsin rahatoimikamariin. Waiwaishoitohallituksen vuosi kertomukset. Hra H. A. Luc^nderin kirjelmä, josia tehdään lukuisia muis tutuksia ja toimLmaksia mainitmjen muoftkettomusten johdosta, väätettiin lähettää saimaishouohallitukselle lau sunnon ahtamista marten. Valtuuston istuntosalin luo- muttaminen taidenäyttelypaikaksi jätettiin puheenjohtajan toimeasi. Tilimapaus iv-ita 1903 päätettiin myöntää P.rin Väkijuoma-osakeyhtiön stmoin kuin c-.nnisleluosakeyhtiön asi- -v.inmaifiLe tilimel^vallisille. Äcubkotautisten osaston perus tamiseksi kurn insairaalan lä.iusen si:os^ y?äker-can päätettiin myöntää 5,000 mkaa ja lisäksi ylläpitokustan nuksiin 2,000 mk. mäkijuamamoitto- rraroista. Kaupunginagronoomin palkan korotus. Sen jahdosta, ettei raha toimikamarin kirjelmässä ollut selmi tystä siit', mikä osa korotettamaksi ehdotetulta summasta on marsinaista palkkaa ja mikä korotueta, palautet tiin asia sudelleen rahatoimikamariin. Teurastuslaitoksen Valaistus. Päärettnn myöntää l2>! mk. sähkö johdon ! .it.amiseksi ja 3::: hehkulampun ase-'^amiseksi teurastuslaitokseen. Waiw>iisboitohallituksen uusi oh jesääntö. Päätetnin asettaa sääntö- maliokunta uusien ohjesääntöjen laa timista marten kaupungin vaimais- hoidolle. Maitokuntaan tulimat hrat „herrask.'mmermenkkeihin",joita ilman ei mttääit csia puolsuomalaisten kanssa inenesty, niin pyydän, et',ä Sinä Vähän amustaisit minua hank kimalla uiiden porilaisten „nuor'en" vuokolauseUa yankkezlleni. Tämän tähden liitän tähän muutamia malai- zemia Netoja siltä tuöm. yhdiSt. ta losta, jasta olen ollut takuumiehenä ja johon nyt aiztaan hankaa laina Snoini-yhtMä. Ahdistuksen jäsenet omat aimap ebta sosiaiisteja, joten minkään hapa tuksen pelkoa ei tässä suhteessa ole. Talo on lähetä Poria, siis liikepai kalla, ja mikä parempi, nuorsuoma laisen maalla. Welkoja on siinä kolmentuhannen korioilla, moikkei talon armo, näin meidän kesken puhuen, ole puoltakaan siitä, ja niitä on jo kolmisen muotta koitettu lyhen nellä, mutta nähtämästi..suomettare- lmsten jarrutuksesta" melat omat joka muost maan korkojensa määrällä lisääntyneet. Että tieaata on koitet tu, mainitsen, että siinä on tanssittu tähän saakka keskimäärin noin seitse män ker-aa kuukaudessa. Ia sääs- tetty on näissäkin esim. stren, ettei niihin ole kustannettu mitään muuta ohjelmaa kuin paljasta tanssia. Tä mä ei, ohimennen sanoen, ole kuiten kaan mitenkään estänyt sosialisujoh- tomiehiä esim. kumernöörimirastoon selittämästä: ..ettei paljaita tanssi- iltamia nykyaikana pidetä", päin- mastoin. Säästää on koitettu myös kin siten, eitä nämät sisäänpääsymak suilla marustetut tanssit pidetään aina jonkun rusetti-, paketti-, perhe-, nari y. m. iltamien nimellä, eihän nuot ylen malppaat maalaispoliisi, miranomaisetkaan sitä silloin hoksaa, että tällä tamoin luiskahtaa joka kerta kruunulta ja heiltä itseltään simu suun yhteensä 5 mk. 44 p. Wä> hät siitä, jos tämä kiertopeli laiton- rakin olisi, sillä kukaties käyttäisi,väi I H. v. Hellens, K. F. Hedberg, H. A. ! Lueandcr, Laaksonen, N. Sampo, > rourvc: H. Hellström ja neiti Anna ^ Akerberq. Puutarhalautakunnasta ilmoitti puutarhuri G. Rostedt eroamansa. Uuden jäsenen ehdottaminen jätettiin malmislusroaliokunnan toimeksi. Liikenneolot Porin radalla. Kon- duktööri K. Stahl ehdotti, että kau- punginmaltuuston puolesta kutsuttai- siin Porin radan marrella olemista kunnista Tyrmääiä myöten edustajia keskustelemaan junankulun parem malle ja enemmän tarpeenmukaiselle kannnalle saattamisesta Porin radalla. Kysymys lähetettiin aikaisemmin ma- littuun liikennekomiteaan. Puheenjohtajana tässä kokouksessa toimi maltuustan «varapuheenjohtaja, konsuli H. Rosenlew. W ä kijuomawoittowa- rozen jako toimitettiin maltuuston torstain-isiun- nossa seuraamasti: MaimaiZhoitohallitus. . 8,500: Uimalaitos 8,000: - Satakunnan museo . . 6,412: Soitannollinen seura . . 10,000: - Hätäaputöihin .... 4,lXX): — Tie keskir'ihille .... 3,000: Luistinrata 400: Huuhtomalaitos . . . 4,340- ^ Tyttöjen ammattikoulun talousosasto .... 050: Valmistama poikien am mattikoulu .... 6,050: - Kansakoulun kesäsiirtolat 3,000: - Kansakoulun kasmitarha. 1,000: - Porin lastentarhat. . . 7,550: Arli?i.e!ö Vänner'in las tentarha 2,000: — Köyhäinlasten työhuone . 3,000: — Dorkasyhdistys.... -'.00: — Kosivatuslautakunta . . 3,500: — Diakonaattiyhdistys . . 2,200: — Pelastusarmeija <slum) . 500: ~ R?umaewZenyhdistys . 2,000: — Tyttöjen ammattikoulu . 725: — Käsityölmskoulu . . . 200: — Suomalainen tyttökoulu. 3,000: — Saman jatkoluokat . . 6,000: — Kankaanpään kansanopisto 2,000: — Kansankirjasto ja lukusali 4,000: — Porin W. P. K. . . . 10,000: - Raittiusseura Alpha . . 1,500: — Satakunnan raittiuspiiri 500: Porin työmäenyhdislys . 1,500: Saman naisosasto . . 1,500: Satak. nuorisoseurain liitto 200: ^ Rauta- ja mctalliammatti- yhd. soitto! 500: ^ KotiseutuyhdiSiyS . . . 200: Eläinsuojelusyhdistys. . l,500: Smensbergin ukkokoti. . 600: Rottien hämittämiseen . l,<XX): Tudzrkui0?sisairaala . . 7,000: Työväen opetus- ja luen tokurssit 3,000: Työnmälitystoimisto . . 1,000: Kiertämän sairaanhoitajan palkkaan . . , . . 1M>: Kauppahalli 1,474! 27 Kauppa-opul. yhdistt>s . 500: Urheilukenttä .... l,500: - Reposaari: Kansankirjasto ja lukusali 1,400: LaSientarha 3,000: - Diakonissa 1,200: R.ittiusykdiitys . . . 200- W. P. K 1.500: TyöiLäciajhd. soittokunta 5lX>: Luistinrata U)0: - Ahteensä 135,301: 27 mielä tomerien ..hiellään" koottuja maroja ehkä sotilasmiljooniin, ja sii- de.', ei toki sentään suostuttane' Tanssit ajetaan tamallisimmin lau- amai-iltana, joten niitä tarpeen tullen moidaan m:eiä lunnuntainatin jatkaa, sillä eihän levopäimän pyhitys kuulu punaisien objeimaan. Jos näistä tilaisuuksista aina yksi :ai useampi joutuukin kotiutumaan rikkinäisin naamoin, niin onhan se maan nuo rison Harjaannuttamista komien päi- mien moralle. Ja milloin näissä ..nyskuään" oikem ryhmissä, niin osoittaa se maan, että ydteistoiminta edistyy tälläkin alalla. Ja ettci näissä tilaisuuksissa unohdeta muita- kaan nykyä,koina tamaksi tulleita ohjelmakohtia, kuten määrätöntä kiroilemista, y. m. raakuuksien har kitusta, on aiman luonnollista. Luetteloa möisi jatkaa. Mutta kun nämätkin, Jussi, ensin kerrot ja siiheen lisäät, että lainaa, jota simu- mennen sanoen moit sanoa tarkoitetta man 5,000 markan suuruista, nos tettaessa asianomaiset tomerit anta- mat seikkaperäisemmät ja selmemmät tiedonannot, s. o. semmoiset, joita ei wo.da painattaa, niin luulen, että Porinkm nuorsuomalaiset huomaamat kysymyksen alaisen talon semmoiseksi ..simistyslaitokseksi", jonka lainanha- kuun antamat puoltolauseensa ja lohon sitte Suomi-yhtiön nuorsuoma lainen johto kernaasti myöntää pyy detyn lainan. Jääden odottamaan suotuisaa l»- losta toiminnastasi piirrän Kunnioittaen: Jussi Maalainen. Suljen ylläoleman kirjeen nuorsuo malaisten suosiolliseen huomioon. ^ussi,