H:o 6 — 1910 KAIKU. MaanantairiC Tammikuun 17 päivänä. Joutukaa ostamaan tämän kuun 29 päivänä. Arvan hinta 50 p. Arpoja myydään useimmissa kauppaliikkeissä. Päävoittoina pankkien talletustodistuksia ja säästöpankkikirjoja. Arpajaistoimikunta. f ^,%-f > f «- 1 •, f" g- ir^lVri^iiTl h<* 1i " > -k-f c ^ehjois-Suomen Maanmittaus toimisto. 5 l il pfiSlflN* M f£Ä 81 Tervala. Ki ! titeimistök<';uppoju Muanrnittaustoimia y. m. tämältömät marat, sairaanhoito j. n. e. Onpa nyt jo kielletty maltiotakuu Suomen hypoteekkiyhdistykseltä. Seu- raus on, että yhdistys tuskin moi saa- da ulkomaalta niitä maroja, joita sen tarkoitus oli sieltä maltion takuulla lainaksi ottaa antaakseen niitä kiinni^ tystä ivastaan rahoja tarmitsemille maanomistajille. Tähän kaikkeen tulee lisäksi, etiä hal- linnon alalla eduskunnan ja hallituk- sen mälinen ristiriita uhkaa uudestaan, onnettomien „sorto?vuosien" tapaan, panna laillisen menettelyn maaranalai- seksi. Ensimäiset ilniaukset niistä häi- riöistä, ristiriidoista ja maikeuksista, jotka siitä syntymät ja jotka siis uudes- taan odottamat maatamme, omat jo osottautuneet senaatin mirkamiehistös- sä. kun on ollut annettama käsky edus- kunnan kieltämäin mihoonain maksa- misesta. Yleisiä uutisia. — Uusia senaattoreita. 11. S:n uetämän mukaan nimitetään piakkoin senaattoriksi Sumin kadettikoulussa Harkomin läänissä palmele-va emersti Älerander von Kothen. Hra v. K. on synlynyt Menäjallä 1807 ia on suo^ malaisen von .Kothen-sumun päämies. Myöskin entisen Turun lääninsih- teeri Hosiainomin nimittäminen senaat- toriksi lienee kysymyksessä. — Keuraalikuwernöörin kans lia. Korkeimmassa paikassa on ken- raalikumernöörin kanslian tirehtööriksi nimitetty kanslian maratirehtööri Pla- ton-Jmanoss sekä maratirehtööriksi kanslian osastonpäällikkö maltioneumos Michael Ganskan. Osaskonpäälliköiksi on nimitetty saman kanslian manhem- mat sihteerit maltioneumos Dimitri Skmortsoff ja Oskari Januekomski ja kolleegineumos Iwan Hemerich Sill- berg. Neljännen luokan mirkamiehetsi eriiyisiä toimia marten on nimitetty kenraalikumernöorin apuna olema mii- dennen luokan, mirkamies erinäisiä toi- mia marten todellinen maltioneumos Miktor Semenoss. — SuoStuutaselkkaus. Senaa tissa kenraalikumernöorin kirjettä esi- teltäessä lausui esittelijä, apukamreeri I. W a r t i o m a a r a seuraamaa: Erinäisistä sanomalehtiuutisista, joi- hin kenraalikumernöorin kirjelmässä miitataan, käy ilmi, että miranomaiset leimasuosLunnan kantamiseen nähden kuluman muoden alusta lukien noudat- tamat eri nienettelytapoja, mitä näh^ tämästi johtuu siitä, että eduskunnan hylväksymäa leimosuostunta-asetusta ei mielä ole arm. mahmistettu ja että senaatin jouluk. 22 p:nä 1909 teke- !nän alam. ehdotuksen mukaisesti on arm. määrätty edelleen noudatetta- maksi muonna 1H09 moimassa ollutta leimasuostuuta-asetusta. Nykyisen olo- nlan selmittämiseksi olisi esittelijän mielestä mäin ollen ensi sijassa tär- keätä, että senaatti ryhtyisi mitä pon- lemimpiin loimiin sitä marten, että eduskunnan leimasuostuntaa koskeman alam. mastauksen lopullinen käsittely ensi tilassa saattaisi tapahtua ja siinä tarkoituksessa päättäisi tehdä alam. alistuksen Keis. Majesteetille. Mitä taasen tulee miranomaisten menette- lyyn kuluman tammik. 1 p:n ja uuden leimasuostunta-asetuksen ja mahmista- misen mälisenä aikana, pyytää esitte- jä, jolla miime jouluk. 22 pmätapah- tuneessa esittelyssä on ollut tilaisuus lausua mielipiteensä aikaisempain suos- tunta-asetusten somelluttamisesta sinä aitana, jolloin eduskunnan puolestaan hymäksymät uudet asetukset eimät mielä ole ehtineet tulla mahmistetuiksi ja jul- kaistuiksi, saada miitara mainitussa tilaisuudessa esiintuomaansa mielipitee- seen, ja sen nojalla ehdottaa, että lei- masuostunnan järjestely niihin asia- ja toimituskirjoihin nähden, jotka tam- mik. 1 pistä lukien siihen saakka kun- nes uusi leima^asetus on mahmistettu mirastoihin ja niistä annetaan, jätet- täisiin riippumaksi uuden asetuksen mahmistamisesta, joka eduskunnan päätöksen mukaan on olema moimassa kuluman tammik. 1 p:sta alkaen. Kun tässä järjestyksessä on tarpeen ottaa huomioon ne eri menettelytamat, joita miranomaiset mälitilan aikana omat noudattaneet, olisi aikanaan annetta- main määräysten malmistelua marten saatama miranomaisilta itseltään tässä suhteessa tietoja ja olisi senmuoksi kirjeillä maltiomaraintoimituskunnasta näitä tietoja asianomaisilta maadit- tama. Senaatti on päättänyt kenraaliku- mernöörin kirjelmän johdosta lähet- tää kiertokirjeen talousosaston alaisille miranomaisille, jotka omat tekemisissä leimameron kannon kanssa. Tässä kiertokirjeessä tullaan terottamaan, että on ehdottoman mälttämättömästi nou- datettama laillisessa järjestyksessä ju- laistua ja nyt moimassa olemaa ase- tusta 30 p:ltä joulukuuta 1909: edel leen tullaan kehottamaan asianomaisia siinä tapauksessa, että on poikettu mai- nitusta asetuksesta, ryhtymään toimen- piteisiin syyllisten saattamiseksi rangais- tukseen ja melmottamiseksi maltiolle kor- maamaan heidän menettelynsä kautta mahdollisesti aiheutuneen mahingonjon- ka ohessa senaatille on lähetettämä tie- dot sellaisesta mahingosta, koska se on tärkeätä järjestettäessä kysymystä lei- mamerosta riippumista menoista. Lo- puksi on asianomaisia kehotettama se- noattiin tekemään ilmoitukset tämän asian johdosta aiheutuneista toimen- piteistä. Sen ohessa päätti senaatti yllämai- nitusta väätöksestään ilmoittaa kenraa- likumernöörille sekä samalla ilmoittaa hänelle, että mastaamien määräysten antaminen maan tuomioistuimille kuu- luu oikeusosastolle asian tultua mal- mistetuksi oikeustoimituskunnassa, jolla nykyään ei ole päällikköä, minkä muoksi talousosasto ei ole moinut asian tä- hän osaan nähden ryhtyä mihinkään toimenpiteisiin. Wiitaten senaatin istunnossa 30 p. miime joulukuuta antamaansa lausun- toon senaatin päätöksestä, että pu- heenalainen suostunta-aketus oli otet- tama asetuskokoelmaan, pani m. t. prokuraattori lakit, tohtori Arel Char- pentier mastalauseensa senaatin pää- töstä mastaan. — Palowiinawero mallas- juomasuostunta. Se senaatiin ma- liokunta, joka nykyään käsittelee suos- hintakysymystä, on kirjelmässään teol- lisuushallitukselta pyytänyt lausuntoa siitä, lvoimatko maan polttimo- ja pa- ninioleollisuus kantaa niitä suostuntoja palomiinan ja mallasjuomain malmis- tamisesta, mitkä miimeiset ivaltiopäi- mät omat hymäksyneet kulumasi muo- deksi. — Lapin tutkiminen. Senaatti on myöntänyt geologiselle toimistolle 12,000 mkn määrärahan karttojen ja kertomusten laatimiseksi Lapin kihla- kunnassa toimitetuista malmi- ja mi- neraalitutkimuksista. Määrärahasta myönnettiin maksettamaksi 6,000 mk. tänä ja saman merran ensi muonna. — Oulun suom. yhteiskoulu. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä on senaatin esitys erinäisten helpotusten myöntämisestä Oulun Suomalaisen yhteiskoulun kiinteimistö- yhtiölle myönnetyn lainan takaisin mak- samisesta on tällä kertaa hylätty. — Kansakoulut. Senaatti on myöntänyt 1,175 mkn määrärahan Enontekiön kunnan Hetan piirin äsken palaneelle kansakoululle hankittujen uusien huoneustojen muokraamista marten. — Oulun kaatuwatautisten hoitoyhdistys on senaatilta anonut 5 muoden ajaksi tammik. 1 p:stä 1911 lukien 6,000 mkn apurahaa 15 poti laan hoitamista marten. Dulun kaupungista. Maalit. Suomalaisen puolueen edustajaeh- dokkaat, huomatkaa tämän päimän sekä seuraamasta Kaiusta naisten matka- puhujan neiti Kaarolan esitelmäkokous- ten paikat ja ajat eri paikkakunnille. Jos Teillä on meno samoille paikka- kunnille, niin järjestäkää kokouksenne samaksi ajaksi. Edustajaehdokas Antti Punttala pi- tää esitelmän lauantaina t. k. 22 p:nä Hailuodossa, seuraamana päimänä eli sunnuntaina t. k. 23 p:nä Siikajoella sekä sitten maanantaina t. k. 24 p:nä Lumijoella. Kaikissa paikoin klo 7 ai kana illalla. Mahdollisesti tulee hän puhumaan myös Tyrnämällä ja Kem- peleessä. Suomalaisen puolueen esi- telmakokouksia. Paikkakuntalaisten pyynnöstä pide- tään suomalaisen puolueen esitelmäkokouksia, joissa pu- huu maisteri O. Rauhamaa seu- raamissa paikoissa: Satoisissa maanantaina t. k. 17 p:nä klo 6 i. p. Piehingissä K. Nurkkalan ta- lossa tiistaina t. k. 18 p:nä klo 6 i.p.- Vppärin nuorisoseuran talolla keskimiikkona t. k. 19 p:nä klo 6 i.-p. (Samassa tilaisuudessa pu- huu myöskin ed. K. Myllylä). Pyhäjoella Lampinsuus- s a Tirilän talossa torstaina t. k. 20 p:nä. Edustajaehdokkaat A. M ä k e l ä i- n e n ja K. Myllylä puhumat t. k. 25 p. Kalajoella Rahjan talossa, t. k. 26 p. Kalajoen Siermalassa ja t. k. 27 p. Kalajoen Kärkiskylässä. Toimihenkilömme eri paikkakunnilla huomatkaa lähettää pidettämäksi tule- mistä maalipuheista edeltäpäin tar- peelliset tiedot Kaikuun ja Raahen Sanomiin. Kehoitetaan yleisöä lukuisasti tilai- suuksiin saapumaan tärkeitä asioita kuulemaan. Esitelmiä pitää Suomalaisen puolueen Naisjär- jestön sihteeri neiti Hanna K a a- r o l a tämän ja seuraaman miikon ku- luessa eri paikoissa Oulun ympäris- töllä. Aluksi pidetään esitelmiä seu- raamissa paikoissa: Muhoksella huomenna, tiistai- na t. k. 18 p:nä klo 1 k± i.-p. Laita saaressa Juho Määrän talossa ja sa- mana päimänä klo 7 i.-p. Muhosky- lässä Frans Puhakan talossa. Limingassa keskimiikkona t. k. 19 p:nä paikkakunnalla tarkemmin il- moitettamassa paikassa ja aikana. Ruukissa torstaina t. k. 20 p:nä klo 6 i.-p. Raahen puutamarayhtiön lukusalissa. R a n t s i l a s s a perjantaina t. k. 21 p:nä. — Oulun Nuijan kokouksessa perjantaina malittiin lisättyyn puolue- ivaltuuskuntaan Oulun läänin eteläis tä »vaalipiiriä edustamaan pienmilje- lijä Fr. Pitkänen Limingasta ja ase- mapäälliktö A. Mäkeläinen Siemistä. — Esitelmäkokous. Tänä i l- t a ti g kello 7 puhuu Oulun N u i- jan huoneustossa Suomalaisen puolueen Naisjärjestön sihteeri neiti Hanna Ka aro la. Kaikki suoma- laiseen puolueeseen lukeutumat omat termetulleita kokoukseen. Miehissä ja naisissa siis tänään Nuijaan! Kokouksen ohjelmaan kuuluu myös- kin Nuijan sekakuoron laulua. — Routva Dagmar Hagelberg Raekallion konsertissa eilen illalla Työmäentalolla oli täysi huone innos- tunutta yleisöä. Kerrankin oli Oulun suomalainen mäestö lähtenyt liikkeelle ja osoitti sillä, että kyllä täällä osa- taan laulutaiteelle armo antaa, kunhan se esiintyy kansallisessa kieliasussa. Wi- susti täisikin konsertista olla poissa ..toiskielinen" yleisö. Kasmamalla mielenkiinnolla seurasi yleisö laulajattaren esittämiä lauluja. Sulamalla suomenkielellä lauloi rouma H.-R. koko ohjelman ja täytynee tun- nustaa, että kielemme tuntui ulkomais- tenkin sämelniekkain sämellyksiin hymin someltuman. Tuskin tarminnee niai- nita, että rouma H.-R. esitti laulut tamalla, joka täyttää suuretkin maati- mukset. Runsain määrin osoittikin yleisö kiitollisuuttaan. Monta laulua oli toistettama, eimätkä kuulijat hellit- täneet, ennenkuin olimat saaneet kuulla kolme ylimääräistä numeroa. Pianisti K. Mehasen erittäin ansio- kas myötäily ansaitsee erityisen tunnus- tuksen. Kiitollisuuden osoitukseksi annettiin rouma H.-R:lle konsertin alkaessa kukka- mihko sinimalkolsine nauhoineen. Kiitos käymästänne, laulustanne! Termetuloa mastakin! — Kuolleita. Torstaina kuoli täällä Pieksämäen romasti Edward Wilhelm B o r g 80 muoden ikäi- senä. Wainaja oli syntynyt Pyhäjoella 1830. Wihittiin papiksi 1853. Oli pappina Limingassa, Inarissa, Uts- joella, Raahessa ja Pieksämäellä, naut tien mitme muosina mirkamavautta. Lapissa toimi mainaja 9 muotta kään- taen lappalaisille m. m. aapisen ja katkismuksen. T. k. 11 p:nä kuoli Pietarissa insi- nööri U. Saren 50-muotiaana. Wai- naja oli syntynyt Oulussa ja oli opin- not suoritettuaan Wenäjän palmeluk- sessa. T. k. 12 p. maipui Koskelankylässä kuolonueen uumrarimestari Erik Aleks. Wahtola 58-muotiaana. Surulla kaipaan:aan jäi maimo ja 5 lasta. — Leimasuostnnta-asiassa on Oulun raastumanoikeus päättänyt seu- raamaasti: Kosia keisarillisella asetuksella jouluk. 30 p:ltä, jossa määrätään kannetta- maksi sellaista leimasnostuntameroa, jota ei eduskunta ole myöntänyt, ei ole laillisia pätemyyttä, katsoo raastu manoikeus oikeaksi noudattaa miimeisen eduskunnan täksi muodeksi hymäksymää leimasuostuntameroa. — Tulensammatuslaite „P!u- wiustQ" näytettiin toiminnassa ou- lulaisille eilen. Menemalkamaan kaup- patorin syrjään oli kyhätty laudoista koppi, joka mahmasti termalla y. m. moi- deltuna sytytettiin. 5koppi otti ankaran roihun: tnkjennettiin sitte tuleen pari, kolme „Plumiuksen" sisältöä ja tuli sammui. — Ensi maaraösa näyttää siis ..Plumius" antaman oiman amun. ..Plumius" ulkomuoto on sokuritopan muotoinen eikä sitä paljoa suurempi- kaan. Se sisältää kymmenen litraa nes- :että, josta suurin osa mettä, loppu suo- lahappoa. Suolahappo on erityisessä säiliössä, mikä laitetta käytettäissä ri- kotaan laitteen simussa oleman tapin amulla. Tällöin alkaa muodostua kaa- sua, mikä työntää meden laitteesta pit- känä suihkuna. Wesi ja siihen suolaha- posta tullut suola sitte toimittamat sammuttamisen. — Onnettomuus rautatiellä. Kun postijuna miinle perjantaina t. k. 14 p:nä oli tulossa pohjoisesta päin sattui noin 3 kilometriä Haukiputaan asemalta Iihin päin sellainen onnnet- tomuus, että Haukiputaalaisen Tuomas Mäkelän hemonen, joka meti hirsikuor- kuormaa, pelästyi junaa ja lähti hyök- käämään eräällä ylikäytämällä junan editse radan yli, jolloin se joutui kuor- mineen junan alle seurauksella, että hemonen kuoli ja kuormassa olemat hirret aiheuttimat sen että meturissa kiinni olema tamaramaunu joutui pois radalta ja särkyi osaksi. Hirsistä yksi oli paiskautunut sellaisella moimalla mainittua maunua masten, että sen rautalemyinen seinä meni puhki, jää- den hirsi siihen riippumaan. Onni oli, ettei mannussa sattunut olemaan ke- tään sisällä. Juna ei moinut jatkaa matkaansa ennenkuin radalta suistunut ja rikkoutunut maunu oli Haukipu- taalta Luodun apumäen aioulla saatu siirretyksi radan simulle ja niin rata selmäksi. Juna myöhästyikin tapauk- sen muoksi kolmatta tuntia. Weturille ei tullut sanottamaa mahinkoa. Syy nä onnettomuuteen on pidettämä sitä, että hemosen omistaja, jolle näin koi- tui tuntuma mahinko, oli kämellyt kuorman perässä ehtimättä saada oh- jaksia kiinni kun hemonen säikähtäen junan tuloa lähti kiitämään ylikäytä- mälle. — Mielttvikaineu junassa mat kustamassa omin päinsä. Miime perjantaina t. k. 14 pum oli pohjoi- sesta tulemassa postijunassa muiden matkustajien joukossa eräs aina Kitti- lästä Uudenkylän asemalle menossa olema mieshenkilö, joka, kuuleman mu kaan ollen jo ennen matkalle lähtöään mielisairas, junassa alkoi osoittaa li- sääntymiä mielenmikaisuuden oireita m. m. uhaten tappaa itsensä. Sattu- nut onnettomuus Iin ja Haukiputaan asemien mälillä lienee lisää maikutta- Ostakaa kaikki koulutarpeenne nut pahentamasti hänen mielentilaansa niin että hän saamuttua Haukiputaalle maikka häntä pidettiin silmällä, pääsi siellä karkuun. Heti ryhdyttiin miestä etsimään: lieneekö sittemmin tamattu, ei ole tiedossa tätä kirjoittaessa. On anteeksiantamatonta, että noin surku- teltamassa tilassa olema päästetään niin pitkälle matkalle ja sit:en ilman hoitajaa. — Lapsensa murhaaja ivangit- tu. Toissa miikolla löydettiin, kuten aikoinaan terroimme, a-vannosta kau pungin Mkölaitoksen luona lapsen ruumis. Etsimä poliisi pidätti sen äitmä perjantaina torpparin tyttären Maria Liisa Timosen Kiimingistä ja onkin tämä tunnustanut synnyttäneensä lapsen Kiimingissä sekä sitte Luoneensa sen tänne ja miskanneensa rautatie- sillalta koskeen. Lapsenmurhaajaa säi lytetään edelleen poliisimankilassa. Hän on n. 28 muotias. — Suomalaisen työwäenliiton matkapuhuja A. Hurmerinta puhui eilen illalla täällä Nuijassa. Mäkeä oli tilaisuuteen saapunut tyydyttämästi. — Oulun seudun oriyhdistys päätti eilisessä kokouksessaan m. m. ostaa yhdistykselle siitosoriin, jonka ostoamuksi päätettiin hakea maltioapua. — Helppotajuinen konsertti on seurahuoneella huomenna klo i; -> 8 ip. Walitsijat, jotka waalipäiwinä olette toisessa äänestysalueessa kuin w. 1808 alussa. Alkakaapa jo hankkia itsellenne otetta maaliluettelosta, ellette sitä jo ole teh- neet. Jokainen on merkitty maaliluet- teloon siinä äänestysalueessa, jossa hänet kirjoitetuin hengille tammikuussa m. 1908. Saadakseen otteen maali- luettelosta, tulee lähettää maltakirja jollekin kuolettamalle henkilölle siinä äänest>)salueessa, jossa on luettelossa. Maltakirjan sopii kirjoittaa näin: Täten maltuutan puoles.tani ottamaan maalilain 46 §:ssä säädetyn otteen kunnan maaliluettelosta. Ug v:nä 1910. huoneisto, jossa on 2:si asuinhuonetta kauppa puoti ja keittiö, sopiva käsityöläiselle, on vuokrattavana l:si päivästä kesä kuuta Kultaseppä J. H. Pekurilla. Todistamat: Sitäpaitsi pitää mälttämättä t a r- kasti ilmoittaa, missä otetta haluama asui m. 1908 alussa. Otteita maaliluettelosta mälitlää Oulun Nuijan Maalitoimikunta opet taja Wilho Katajan mälttyksellä. Osot- teensä on Torikatu 43. £ Miten olisi meneteltäwä. Kuten tunnettu, mahmisti kansan- eduskunta miime maltiopäimillä ne pe- rusteet, joitten mukaan leimasuostun- ta-, mallas- ja polomiinamerot olimat kuluman 1910 muoden alusta alkaen suoritettamat. Kaikille tunnetuista syis- tä ei näitä säännöksiä kuitenkaan ole säädetyllä tamalla julkaistu, maan on sen sijaan senaatti hankkinut hallitsi- jalta määräyksen että mainitut suos- tuntamerot omat suoritettamat tätä ennen moimassa-olleiden perusteitten mukaan somelluttamalla 1772 muoden Hallitusmuodon 46 ^:ssä lausuttuja periaatteita. Suostunta-asioissa on tä- män kantta syntynyt sekasorto, joka uhkaa mitä moninaisinta tuhoa. Wi- rastot ja mirkamiehet noudattamat eri menettelytapaa ja seuraamat eri kat santokantoja ratkaistessaan, milteipä joka tunti, mille kannalle heidän suos- tuntakysymyksen suhteen on asettau- duttama, kuten sanomalehdissä ju- laistut miesti eri s-uduilta maa- ta osottamat, ja kieltämättä on heidän asemansa tamattoman maikea: elleimät noudata hallituksen miim-ksi antamaa määräystä, s. o. kanna man- haa suostuntaa, uhkaa heitä monenlai- set rettelöt ja hallituksen puolelta nos- tettama mirkasyyte ja, jos he tuota lakannutta suostuntaa taas kantamat, uhkaa heitä samallainen kanne miras- toja käyttämän yleisön puolelta. Mil- laiseksi tuomiot näissä syytejutuissa ^ » sa?ipi 'neti palvelusta. Lä- jf g heinpiä ticloja saa Sliil 'iSSEill!lp2S!3. muodostumat, ei suinkaan liene war- maa. Mutta koskeeko suostuntakysymys ainoastaan mirkamiehiä ja cikö ole mirastoja kay^ämällä yleisöllä ja elin- keinonharjoittajilla puolestaan melmol- lisuuisia tässä asiassa sekä syytä ma- kamasti, harkita miten heidän omasta puolestaan on kysymykseen suhtaudut- tama? Meidän nähdäksemme m eron- maksajilla on tällainen melmollisuus ja se melmollisuus on yhtä ehdoton kuin sen täyttäminen on tehokkain keino laittomuuksien estämiseksi. — Katso- kaammepa siis mitä meronmakstijat moimat ja mitä heidän, jos tahtomat lainkuuliaisista kansalaisista käydä, tulee tehdä. Täysin laillisella oikeudella on edus- kunta mahmistanut ne suostuntamero- jen määrät, jotka asianomaisten on kuluman muoden alusta suoritettama. Tämä eduskunnan päätös, sen ollaksi laillinen, ei kaipaa hallitsijan mah- mistusta, se on laki niin pian kuin hallitsija main on tehnyt tiettömäksi, että suostuntamero ja tarmitaan. Toi- nen asia on se, että mirkamiehet ei- mät moi tätä lakia käyttää, ennenkuin se on asianmukaisesti julaistu, sillä ne säännöt, jotka sisällämät määräyksiä siitä keitten miranomaisten on nämä merot kannettama, edesmastuuniää- räykset kaunon laiminlyömisestä y. m, omat luonteellaan sellaiset että hallit- sijan on ne hymäksyminen. Masta näitten, niin sanoaksemme tantokäskyä sisältämäin znääräysten tultua mahmis- letuiksi ja laillisesti julaistuiksi, alkaa miranomaisten toimimalta, joka myös loppuu samalla kuin se molempien »valtiomahtien säätämä asetus, joka tuon mallan on heille antanut, lakkaa, omain määräystensä mukaan, moimassaole- m.asta. Joskin sentähden mirkamiehet — kun toiselta puolen entinen kanto- asetus on maikututseltaan laannut eikä hallitsijaa moida katsoa lain mukaan oikeutetuksi sitä ykspuolisesti pldentä- mään yli sen aikarajan, jonka hän sen moimassa-ololle on yhdessä eduskun- nan kanssa kerta inäärannyt, eikä toiselta puolen uusia kantosääntöjä ole mahmistettu — Uenemat estetyt suos- tuntaiveroja laillisesti kantamasta, niin aiman toisessa asemassa omat kum- minkin meromelmollisel. Heitä eimät mitkään seikat estä suorittamasta edus kunnan mahmistamaa suostuntameroa. Heitä ei, kuten mirkamiehiä, uhkaa mi- kään laillisuuskonslikti, jos he tuota meroa mapaaehtoisesti suorittamat. Ei mikään laillisuus sitä oikeutta heil tä kiellä, maan päinmastoin maatii to- dellinen perustuslaillisuus ja lojali- suus eduskunnan päätöstä kohtaan hei tä sitä oikeutta käyttämään. Mak- sakoon siis jokainen, eduskunnan pää- töksen rautaan suostuntameronalainen tämän meron eduskunnan mahmisla- maan määrään ja maksakoon sen ma- paaehtoisesti, maatimukjia odottamatta. Siten menettelemällä me, emme ai- noastaan estä Suomen maltion raha- asioita joutumasta rappiolle ja lamaan- nusta kansanmalistuslyössä y. m., ivaan myös tehokkaimmalla tamalla näytäm me että Suomen kansan pyhää ttse- lverotusoikeutta ei millään temppuile- misilla olojamme rnntemattoman senaa tin puolelta moida turhaksi tehdä. Tä- män oikeuden puollustamista ei saa jät- tää yksi,: -virkamiehistön asiaksi tai yksi- tyisten -virkamiesten harkinnasta riip pumaksi. Se on olema jokaisen sydä men ja kunnian asiana ja - uskal lamme sen sanoa — osottamamme kei no m ie tarkoitettuun tulokseen marmem- min kuin — yksinpä eduskunnan ad ressit ! HMJUiyU-