S- ^ ^ ^ r, w i>-- f K -;»«<■ i- 100 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. Tilaushinnat: Oulussa ■o'nO vuodella . ■ uol^Ha vuodelta • Lijännckstltä .-.kaudelta . - 4: — 2: — 1: — —: 35 Postissa: 4: — 2: 20 Ulkomailla 10: - 5: - 40. Kaiku -ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona !a perjantaina aamulla. Keskiviikkona Elokuun 31 päivänä. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8V1RTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto Ja konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksltyispuhelln 273. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hiata 1:112, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raairilliset kuolemaa-ilmoitukset vähin täi» 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehdtn kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin s< nomalehfi n palkkiotta. Oman Kannan &irja- ja Paperikaupassa □ □ Koulukirjoja ja Opetus välineitä kaikenlaatuisia Khjotusvihkoja 15 pennistä kpl.; Laskuvihkoja 5 pennistä kpl.; Piirustus- Yihkoja lö jirnnisiä kpl.; Piirustuslehtejä valkeita ja värillisiä 35 pennistä 100 l-.pi.; Piirustusblockia 15 pennistä kpl.; Kasvipapcria 30 pennistä kirja; Kasvi- paperln nimilipun kanssa 1 mk. 20 p-.iä 100 kpl.; Kasvinimilippuja 35 penniä 100 kpl.; fmupaperia 5 pennistä 2 arkkia; KartUUSlpaperla sinistä 5 pennistä 3 ««»»»se» « | Virsikirjoja, P i. © -JO pennislä V S»kSS«S« ■•«MIN Katkismuksia, 20 pennistä kpl. i m : I Aapisia, | 10 pennistä kpl. S arkkia; Kasviliimapaperia 15 penniä rulla; Kirjotuspaperia 20 pennistä kirja; Kirjotusmustetta 15 pennistä pullo; Kynänvarsia 5 pennistä kpl.; Kynänteriä 1 pennistä .kpl.; Kynänpyhkeitä 10 pennistä kpl.; Kynäsäiliöitä 15 pennistä kpl.; Lyijykyniä 5 pennistä kpl.; Kynänterottimia 10 pennistä kpl.; Harppifaa- tikoita 75 pennistä kpl.; Harppeja 20 pennistä kpl.; Värikyniä 15 pennistä laa- >•••••••- Suomal. Klassillisen ja Realilyseon sekä Yhteiskoulun Kuukausiarvostelu- ja Päiväkirjoja ■ _>i i s l i i HIMCM tikko Pyhekummia 5 pennistä kpl.; Kivitauluja 20 pennistä kpl.; Kivikynlä 1 pennistä kpl.; Taulusieniä 5 pennistä kpl.; Viivottimia 5 pennistä kpl.; Maali- kakkuja 10 pennistä kpl.; Maalikuppeja 5 pennistä kpl.; Maalipensselejä 5 pennistä kpl.; Koululaukkuja 35 pennistä kpl.; Kasvistonkansia 1 markasta kpl.; Kasvisäiliöitä 90 pennistä kpl.; y. m., y. m. e«oee«c*- « i' |l i _ ^ Koululaisille annetaan ilmaiseksi muistikirjoja, muistiblockeja, 1 lUUI llaa lukujärjestyksiä, muistokirjekuoria, kuva-postikortteja y. m. Mesi- Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa - O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kaunasi kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kaiman (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun paäluimiHaj-in asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kitko!/is?a noroja. Papinlodislutiia kt".!''-laiiille annetaan tirttoiicrran fuiiM;: r^n.V.in ilo 4- 'i i.-p. Pastori O. !. HEIKEL. Asuni » Kaiiiakotu S». Puhtiin o 17. Oulun A ■! alfaa jälteen toimintansa Syyskuun 1 p.nä. Kaikkien kouluun aikomien on saamuttama koululle klo 10 e. pp. Johtokunta. KOULULAISET HUO OSK rientäkää pianonmiritys tilauksia teke- mään ennenkuin matkustan pois. Osoite Hallituskatu 20. Glli ^aloivaara. Puhelin 4 !>2. ? Ostakaa koulutarpeenne paikkakunnan suurimmasta JÄLANDERIN Kirjakaupasta. Koulukirjoja kaikesta laadusta. A. Hartikaisen Seppä- ia Mamaiazza Kirjoitusvihkoja 15 p- kpl. Kynänteriä 1 p. kpl. Pyhekummia 2 kpl. 5 p. Taulusieniä 5 P- kpl Laskuvihkoja 5 >> >> Kynänpyhkeitä «O „ „ Kivitauluja 20 p. kpl. Viivottimia 5 99 Piirustusvihkoja 15 >> >> Kynäsäiliöitä '5 ,, ,, Maalilaatikoita 'O ,» tr Imupaperia I 99 99 Havainto „ 35 >> >» Lyijykyniä ® » »> Maalikuppeja 5 » » Kasvistonkansia 90 99 ,, Kirjanpito „ 20 Värikyniä 15 „laat. Värikakkuja 80 p. tusina Isonnuslaseja 25 ,, Kirjoitusrnustetta IO >» i) Harppeja o. O O Piirustusblockeja 20 p. kpl. Piirustushiiltä ja nokea Kynänvarsia 5 >> Harppilaatikoita 1:75 „ Kivikyniä ' » H •? fl li; ii V. y. --. P,;>iu-: 0'.;L.b. V. M. Katajan Ka nsakou1 u asio i m i sto Oulussa, Kauppureiiikatu 6 suorittaa kaikeilaisot lonsakouluasiat nsaam- me virastoissa kohl.iuilisosta korvauksesta. Puhelin is:o ö.^i. ,\--.>inna 10 — 1 ^ 12 a.-p. ia >'Z 5 i .-p. a M Eisiiiäss- ia r SÄÄila Oaiistaia Varamaanmittari J. H, LUOMA Oulu. Kii.:!u .77. Puhelin 5 ! 3. n;ak.:i:: i-;. ;• raiivituksilie: .. i. ■ • ; 1' *. 3 '2 i 4 5 tap vaarfittae ar-3 Talletusko n tteku- ranttitUiiiä O SäästöfcnsaatiSiiUi ' Juok39"-iiia tilillä "3 f IcIsjiihi ; i :> l;- 1 *; - ' Joht jkuf.ta. Vakuuttakaa it*ernö *ps £ ? ? ? n fe <£& i i % e 431 I varalle;! Vakuuttakaa o \ nuui #nne s tulipalon v^ralts' ,Kui?ervori" j : ,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti, Tavat. KangaillBpankiasa. Puhelin 4 36. „ t,-T l AH' 1 * 11 '" ^ ~ 1 Hl I I l| IIII tSmmitt i in» «r v ""»' "T**— « Oulun Suomalainen Kansankatu 35 suoritetaan kaikkea korjaus- ja ra kennustöitä nykyajan vaatimusten mukaan. Hevosia kengitetään! Virsikirjoja 40 p. kpl. :: Katkismuksia 20 p. kpl. :: Aapisia 10 p. kpl. HUOM.! Koululaisten muistikirjoja, lukujärjestyksiä, y. m. pientä tavaraa annetaan kaupan päälle. HUOM.! M OSK. JALANDERIN kirjakauppa. ^ naisjärjestöineen ko koontuu ensi perjan taina klo 7 i.-p. lo pullisesti päättämään puolueitten yhteistoi minnasta. cv" o 3 X O cö" o o c c « « » x s> c •o "O c 3 X" v r+ c a 3 3 SD 3 03_ O 3 3 C 0) o 3 & 3 vs 3 3 V) 3 •? 2.«2- TT» vi 1 C «-■ *a a w <9 TI 0) £? 8» i CO (D *■ tO: 3 v 15 ^ o v- s a: v- 3 — ö): - v fi) 3 S) rt O 3 rt v X" S 3 V "U 0) "O O ■5 V joka valmistun o;>[ il.:ita lyseoon, yh teiskouluun ja u un kuuluun, alkaa jälleen toimintansa «jr.si syyskuun 2 päivänä kellu • i. •, Uusien opi! 'auien iiin^iiuksia vas taanottivat ja kihtmp;;! tietoja anta vat allekirjoittaneet. Anna Hägg. Einar VVIchmann. V. Duf van Oulussa ja Raah©ssa Saadaan uusiaikaisimmat va- lokuvat seka kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- leia nähtävänä. saan täten ilmoittaa, että kaupassani Kalajoella on run sas varasto myytävänä kai kenlaista sekatavaraa, kuten: miesten lakkeja ja hat tuja sekä miesten ja naisten pukukankaita, erittäin hy viä, lapioita, kuok^ ia, polkupyöriä ja kaikenlaista taloustavaraa ym. ym. Hinnat kohtulaiset! Johan Nikula. Kauppias. o lii ® Arpalippuja sekä numeroituja että nu- meroimattomia. a q Numerolippuja g voittoihin kiinnitettäviä. □ Pääsylippuja useaa eri väriä. OMAN KANNAN Q Kirja- ja Paperikaupassa _ Oulussa, Kauppureink. 5. D □ !£□□□□□□ Antti Karikoski toimittaa kaikida asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alax Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelis 203. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö suo myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön Oulussa: asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. B. Haglund. K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. J. E. Liljeblad. I. A. Karhi. E A. Austen, E A. Tuomisto. Oulun plt j ss : I. A. Tuohino. Oulunjoella: A. Perttunen. Alatemmeksel/ : A. Punttala. Alatornlolla: Eero A. I.iakka. I. Lassila. Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Heikki Heikkilä. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatilassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. .1, A. Tuomola, ii. E. Hultenber{(. Kalajoella: J. Hiivala. J. Pernu. J. Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karlhaarassa: A. Pentisaari. Kollossa: August Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Schrowe. Kemin maaseurakunnassa: M. Pen- tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: l. L. Lundman. Kesti Iässä: I. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Oskari Herttua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmonlemellä: P. Kontio. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: H. Määttä. J. Vaarala. J. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. E. Korhonen. H. Kumpulainen. Kuusiluodossa: H. J. Sormunen. Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Limingassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Pentzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonionnlskassa: E. Kolström. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. A. Reinilä. N. Ojajärvi. Oulun-8alossa: M. Hako. Paavolassa: E. Nikinmaa. Pattijoella: A. Rekola. Patennlemessä: K. V. Kukkonen. Pelkosenniemi K. S. Ala. S. Palo. Pellossa; E. Jolma. Piippolassa: M. Myllylä. Posio: J. Tyni. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. H. K. Kolehmainen. A. Outakoski. Pulkkilassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Maili. Loppi. Pyhännällä: A. Mäläskä. Raahessa: Frans Hannila.^ J. P. Saariaho. A. Raitio. F. J. Kangas. Rantsllassa: Henrik Mikkonen. Ranualla: A Rytinki. Rautiossa: Vilho Alin. Revonlahdella: S. Ollila. Relsjärvellä: J. Nyman. Rlstljärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. L. Ounnari. V. Kilpinen V. Nuotio. E. Sukula. Ruukissa: J. Halmetoja. Satoisissa J Kortessalo. Sievissä: I. Risku. V. Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa. Y. V. Leinonen. E. Parras. Suomussalmella: J. V. Holmgren. 8äräisniemellä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. A. Sirniö. Temmeksellä: J. Koskela. Y. Junttila. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa: K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. J. Keränen. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. V. H. Varis. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Laakso. Ylitorniolla: J. H. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. Ilmoittakaa Kaiussa! Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain peri m h-ii ja maksuja, välittää kaunuaVi- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toi-.littaa metsie* leimauksia, hik-.-rrista ja arvosteiernisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kuin ammattikunnalta. Matkustetaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osot». Seppänen, Oulu. M?" Muistakaa Eugen €rfman'm jossa Vähittäiskaupan lopettamisen tähden myydään Kaikkia tavaroita AlennetDilla hinnoilla. Oulu, Elok. 31 p:nä. Pickck Ijcrrain (mton ittiiiinliiiiiintii Suomen mtalicMiii. Marsin huolestuttamaan käänne- kohtaan on kysymys uusien rautatei- den rakentamisesta Suomessa joutunut sen ratkaisun kautta, jonka menäläisten maltaherrain neumosta hallitsija on antanut Seinäjoen—Kristiinankaupun- qin—Kaskisen rautatien rakentamis- järjestelmästä ja mastaisista rautatie- suunnista. Joulukuun 11 p. 1906 mahmisti hallit- sija Eduskunnan päätöksen mainitun rautatien^ rakentamisesta. Sen mu- kaan tämän; rautatien rakentamisjär- jestelmä tulisi olemaan sama kuin yleensä Pohjanmaan rautateiden, ja kokonaiskustannukset oli armioitu 11 milj. markaksi. Mutta kun tämän rautatien rakentamista ei ehdittykään alottaa w. 1907 niinkuin alkuaan oli suunniteltu, esitti hallitus miimeksi mainitun muoden ivaltiopänville, että Seinäjoen—Kristiinankaupungin— Kaskisen rautatie otettaisiin työnalai- seksi sitä myöten kuin Kemin—Rowa- niemen silloin työnalaisena olema rau- tatie malmistuisi. Siihen Eduskunta suostuikin. Mutta kun asia syyskuun 6 p-nä 1909 korkeimmassa paikassa ratkaistiin, niin määrättiin, että Sei- n ä j oe n—Kristiinankaupungin—Kaski sen rautatie oli rakennettama siten, että Menäjän rautateiden liikkuiva ka- lusto möisi siellä »vapaasti liikkua ja että meturit ja maunut pitää tehdä samallaisilsi kuin ne, joita Menäjän radoilla käytetään. Sen ohessa hal litsija lausui, että siitä lähtien, ennen minkäänlaisten ntuiden rautateiden ra- kentamista Suomessa, oli pidettäivä huoli niiden^, sotilasmiraston mälttä- mättömiksi katsomien ratojen rakenta- misesta, joiden tuli muodostaa yhte- nainen rautatielinja Pietarista Waa- saan. Se lisämeno, jonka mainittu päätös on tuottanut kulkulaitosrahastolle, on armioitu 1,400,000 markaksi. Tätä päätöstä ei olisi ollut tehtämä ilman Eduskunnan suostumusta. Ja jos hal- litsijan lausumaa mielipidettä „yhte- naisen rautatielinjan" rakentamisesta Pietarista Maasaan aijotaan käytän- nössä toteuttaa, niin siitä saattaa suu- reksi mahingoksi maamme taloudelliselle edistykselle koitua armaamatonta mas- tusta mastaisille rautatiehankkeillemme. Eikä siinä kyllin. Kuluman! muoden alussa julkaistiin Suomen Asetuskokoelmassa Menäjän ministerineumoston päätös, jonka hal- litsija oli noudatettamaksi mahmista- nut. Tämän mukaan on Menäjän kulkulaitosministerin asetettama tarkas- taja malmomaan, että Suomen le- m. LAHDENPERÄN Räätäliliike Hallituskatu N:o 15 Nyt saapunut iso monipuoleinen kanjrasvarasto Syys- ja talvikaudeksi. Palttoo-, puku-, housu-, ja mustia juhlavaatetus- kankaita sekä turkinpäällisv aatteita finglannin ja koti maan parhaista tehtaista. Työ nykyaikainen ja hinnat kohtuulliset. meäraiteiset rautatiet omat niin ma- rustetut, että niillä esteettömästi moi- daan käyttää Menäjän liikkumaa ka- lustoa. Tuo tarkastaja, jolle äsket- täin on julkaistu johtosääntö, näkyy oleman ajateltu olemaan meidän rau- tatiehallituksemme ja rautatierakennus- kysymyksissä myöskin tie- ja mesira- kennusten ylihallituksen yläpuolella. Hän on oikeutettu käyttämään äänioi- keutta rautatiehallituksen istunnoissa. Jos hänen maatimuksiensa mukaan ei asioita päätetä, on asia alistettama Menäjän kulkulaitosministerin harkitta- maksi, joka, somittuaan Suomen ken- raalikumernöörin kanssa, ratkaisee sen. Jos kulkulaitosministerin toimenpiteen toteuttamiseksi tarivitaan uutta määrä rahaa, jota ei ole edellytetty moimassa olemassa Suomen rautateiden meno- säännössä, on sellainen määräraha olettama seuraaman muoden kulkulai- tosrahaston menosääntöön. Maini- tusta johtosäännöstä käy näkymiin, että puheenaoleivalle tarkastujalle on tahdottu marata laaja tilaisuus rette- löimisiin Suomen rautatietarkastajien ja rautatiemiranomaisten kanssa. Ja päättäen siitä riidanhalusta Suomea kohtaan, joka nykyään on Menäjän »vallanpitäjissä huomattamana piir teenä, ei rettelöimistä hänen puolel- taan tulekaan puuttumaan. Menäjän maltakunnan etujen kan- nalta on kyllä käsitettämissä ja sal- littamakin, että kulkulaitoksia y. m. Suomessa malivoo Menäjän hallituk- sen asettama asianymmärtämä henkilö. Mutta tämän tarpeen tyydyttämiseen ei lainkaan tarmita sellaista menette- lyä kuin nyt noudatettu, niin että tuo tarkastaja asetetaan Suomen laillisesti noudatettamaa järjestystä kokonaan syrjäyttämällä sekä loukkaamalla Edus kunnan oikeutta määrätä kulkulaitos- rahastosta, jonka menosääntöön moi- massaolemain säännösten mukaan kaikki rautatiemenot omat ainoastaan Edus kunnan suostumuksella olettamat. On mielä mainitsematta eräs esi- merkki siitä, millä häikäilemättömyy- dellä — ettemme sanoisi häpeämättö- myydellä — Pietarin herrat nykyään katsomat moimansa kohdella rautatie- taloutemme hymäksi tehtyjä kohtuulli- simpiakin »vaatimuksia. Jo muosina 1W7 ja 1900 Suomen Eduskunta hallitsijalle huomautti, että maltiorautateiden kustannukset postin- kuljetuksesta olisimat korivattaivat siir- tämällä »valtiorahastosta kulkulaitos- rahastoon »vuosittain sen »verran kuin kohtuulliseksi armioitaisiin. Hallitsijan suostumuksella maksettiinkin sitten muo- sittain .'>00,000 mk. kormausta postin- kuljetuksesta kulkulaitosrahastoon muo- sina 1907—11)09. Waltiopäimilläl907 ja 190S huomautti Eduskunta, että mainittu kormaussumma kuitenkin oli aiman liian pieni. Muonna 1907 oli- mat nim. rautateiden postinkuljetuk- sesta johtuneet kustanukset 1,12.^,000 markkaa. Alussa muotta 1909 se- naatti tämän johdosta teki hallitsijalle alistuksen, että muosina 1910—1912 yksi »nilj. markkaa mfcftttatn saa taisiin postinkuljetuksesta siirtää »valtio- rahastosta kulkulaitosrahastoon. Mutta Menäjän ministerineumoston ehdoin!- sesta hallitsija hylkäsi senaatin csityk- sen. Alkukesästä samana muonna se- naatti teki uuden alotteen asiassa, esit- täen silloin hallitsijalle, että edes eitti- nen »näärä .'><>0,000 mk. muedessa saataisiin postinkuljetuksesta siirtää »valtiorahastosta kulkulaitosrahastoon. Miiine helmikuussa hallitsija hylkäsi tämänkin esityksen. Rautatiet, joilla on »nuusta »valtiontaloudesta Edus kunnan ja hallitsijan yhtäpitäivään päätökseen perustuma erillään olema talous, saamat siis nyt ilmaisetsi lul jettaa »vallionpostia. Ja tästä job tumat suuret menot määräämät Pie tarin herrat ilman Eduskunnan suos tumusta kulkulaitosrahastosta »nakset- tamiksi! Sellainen menettelu on niin aito menäläistä. Suomen Eduskunta ja senaatti omat, niinkuin edellisestäkin näki,n, elitiiniiVen kulkulaitosrahastoa koskemista »venä läisistä määrinkäntöksistä telineet dal litsijalle muistutuksia ja pyntäneet kot- jauksia. Mutta kaikki turhaan. §7 n siis »vaara tarjolla, että ne ponnislnk- set, joita meillä on menestyksellä »viime -aikana tehty »valtionrautateitteinine la louden saattainiseksi hyivään kuntoon, Pietarin herrain sekaantumisen kautta nienemät hukkaan ja nykuään niin Iti paaiva kehitys tälläkin alalla jouiuu seisahduksiin. että koko koululaitos tehdään yksityi- seksi, luonnollisesti siten, etlä maltio taloudellisesn sitä kannattaa ja mal- ivoo sen toimintaa. Sen kautta mal- niistettäisiin manhemmille tilaisuus lä- hettää lapsensa siilien kouluun, joka paraiten »vastaa heidän omaa persoo- nallista eläniänkalsoniustansa. Johtaja Hristensen-Talsgaard moitti esilelmässään »vallitsemaa koulupakkoa, koska se pakottaa useinipia lapsia mene- mään johonkin määrättyyn kouluun, määrätiin opettajan opetettaivaks». Se oli hänen mielestään »vanhempien oi- keuden sopimatonta sorkaniista. Ope- tuksen pitää olla yksilöllistä, mutta »valtio »vaatii, että kaikkia lapsia on oveteitaiva samaan aikaan ja samalla tapaa, huolimatta erilaisista taipumuk- sista, ahkeruudesta j. n. e. Hän tah- toi mäittaa, että »valtionkoulu pakon- alainludellaan tekee eitemmän mahinkoa kuin tinkinä. Englannissa on koulu- la»'os järjestef.y paljoa tyydyltäiväm- »nällä laivalla. 3tcliä on kaikki ope- ius iaiinn ivavaa ja vakolon, kuitenkin o-i siell.» paa-'lu kel>'.ltik>essä ehkä pi- nuviaa» muualla. ou maniientunut. m: luiylflmiii voliioiömnifcetn t01llllfllfllllfi(H|il. Kolmas kokouspäiwä. Päiivän työ alotettiin harlaushet- kellä, joka tällä kertaa pidettiin Kata- riutan kirkossa kaupungin etelä osassa. Sinne mennessä saatiin kiiivetä Mose- liack-nimiselle kallioylängölle. Toiset käyttiivät liymäkleen Katariinahissiä, joka äyrin maks»tsta nostaa kulkijat :!4 metrin korkeuteen, mistä siltaa myöten pääsee »nainittuun ylhäiseen kaupunginosaan. Toiset astelimat mut kaisia käytämiä »nyöten. Katariinan kirkko on rakennettu sille paikalle, jossa Tukholinan merilöylyssä 1520 surmat tujen ruumiit poltettiin. Lähes parin sadan muoden »vanha kirkko oli 1S91 laitettu uuteen kuntoon ja teki »varsin miellyttämän »vaikutuksen. Kello 10'ltä pidettiin jälleen esitel- miä neljässä kokottspaikassa. Moniaat niistä herättimät melkoista huomiota. Sellaisia olimat tanskalaisen kirkkoher- ran Plengen esitelmä, jonka aiheena oli: ..Tunnustukseton »valtionkoulu ja uskonnollinen »vapaus", sekä koulu»»- johtaja Christensen Talsgaardin esi- telmä: „Maltio ja lapset". Edellinen puhuja huomautti, että uskonnonma- pauden periaate on tullut tunnustetuksi kalkissa siivistysivaltioissa. Uskonnon »vapauden ei kuitenkaan pitäisi olla ole- inassa ainoastaan paperilla, maan on se koko laajuudessaan toteutettama myöskin käytännössä. Se ei fxiiten- kaan ole mahdollista niin kauan kuin maltionkouluissa annetaan opetusta jossakin määrätyssä uskontunnustuk- sessa, koska sen kautta maltio johtaa lasten »vakaumusta määrättyyn suun- taan. On koetettu tätä mälttää sen kautta, että kouluja on tehty tunnus- tuksettomiksi. Mutta tämmöiset koulut eimät ole puolueettomia, maan niiden täytyy maikuttaa turmiollisesti lasten uskonnolliseen käsitykseen. Ei mikään koulu moi toimia tyydyttälvästi, ellei se lähtien määrätystä peruskäsitykses- tä johdata lapsia ymmärtämään sekä uskontoa että uskonnonhistoriaa. Ai- noa tyydyttämä tämän maikean asian ratkaisu on puhujan mielestä siinä. lenniiälle kNii!.'!» fi kina, w teili:' maa:: i i: e fii-;-' :i;au:n. laaja-Mi [ia, m: untaan ival-:\n om ".:i i ■ "». iiviilla kaikkea ihan- tvi ee N'ielä Ivahingoitta- ::c\i •fca,»»». n v-ta ian!»,neessä kes- ru. '.'a!.::- en toiilon Berg ! . la.rtania. Hän huo- 'inniat pnliujal olimat .u::elkeet manliempien oikeuk- i !aa:vi'aa» ollut maininnut oikeuksista. Wallion a-' oli puliujan mielestä että lavset saamat keliiltyä löll-inntensä mukaisesti. Tätä tulee maltion maliooa. »vaikkapa ivan- lie»,mat. mieläpä opettajatkin olisimat sitä ivastaaii. Sen johdosta, että ma- leminat piiliujat olimat suositelleet yk- sitliiskouluja. joista »vanliemmat »voi- sima! lapsilleen »valita sellaisen, joka paraiten mastaisi Heidän omaa »vakaii- mustaan, tahtoi pulmja kt,n>ä: kuinka monta eri eläniänkatsoinusla luultiin oleman edustettuna viidessä koulupii- vistäCufo »nalidollisla perustasi niin ahtaalle alueelle koulu jokaista eri katsantokantaa marten'/ Lopuka puhuja anveli. ellä esiteliuänpitäjat ei- mat olleet oikein Immin aikaansa seu- ranneet. kun oliivat moisia mielipiteitä ivoineet esittää. Jolitajatar Lueiita Hagmanin esitel- mä aineesta: ..yhteiskoulu simeyskas- ivattajana" ja» pitäinättä. kun esitel- mänpitäjä ei ollut kokoukseen saapunut. Sensijaan piti tanskalainen koulujen tarkastaja Möldike huomiota herättä- män esitelmän: »Koulu ja sukupuoli- kystnnys". Puhuja huomautti, että su- kupuolikysymys on kasivalusopillista ja termeydeiihoidollista, mutta ennen kaikkea sosiaalista laatua, ^iuorisolle on annettaiva tietoa sukupuoli-elimis töstä ja -elämästä, itsesaastutuksesta sekä sukupuolitaudeista ja prostitutio- nista. Ennen kaikkea tulee kodin an- taa k»)si>>väUe lapselle rehellisiä, mutta hänen käsityksensä mukaan somitettuja »vastauksia. Manhempien tulee käyt- tää jokaista tilaisuutta, jolloin lapsi kysyy, antaakseen sille luonnollisen ja yksinkertaisen käsiyksen asiasta, etteimät muut turmeltuneet sitä ennen ehdi saastuttaa sen mielikumitusta. On tärkeätä, että lapsia kasmatetaan yh- dessä, niin että he joutumat käsittä- mään alastomuutta jonakin luonnolli- sena asiana. Opetuksen pitää tapahtua mitä makamimmassa hengessä. Kotilun tulee jatkaa tätä opetusta järjestelinällisesti käsittelemällä sitä luonnonhistorian opetuksessa. Lapsen tulee opetuksen kautta mähitellen saada oikea käsitys sukupuoli-elinten merki- tnksestä ja oppia kunnioittainaan äi- tiyttä, »nikä marsinkin on erittäin tär- keätä. Tätä opetusta sopii hyminän- taa m»)öskin yhteiskouluissa. Maileina kehitysivuosina, jolloin niin usein esiintyy taipuinusta itse- saastutukseen, tulee manhempien, erit- täinkin äidin malmoa lastensa kehi- tystä ja yksilöllisesti, kahden kesken ohjata heitä. Siinä ei pidä rangaista tuskinpa edes moittiakaan, maan wa-