Torstaina 14 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 77 — 1910 Joensuun Uimaseuran Nurmeksessa t. k. 17 p:nä klo 2 i. p. Sisäänpääsymaksut: 1: — ja 50 p. Lapsilta puolet. (K. S. 1 k. 2 s. 45 mm.) Rääkkylän Nuoriso seuran ARPAJAISET pidetään t. k. 31 pnä omalla talolla Liperiin Nuorisoseuran juhlaan ja ar pajaisiin sunnuntaina 24 p:nä Heinäk. tekee höyryl. LIEKSÄ Lähemmin vastedes. iekee höyrylaiva M I" sunnuntaina t. k. 17 päivänä Vuokalaan nuorisoseurojen' il tamiin, lähtien Leppälahdesta klo 6 epp. Ja poikkeaa Pyöreä lahdessa, Hyvölänniemessä ja Heinoniemesiä. Takaisin ilta myöhällä samaa tietä. t k. 20 p:nä klo 7 j. pp. myy Sään huutokaupalla Keski-Kar jalan Hevosystäväin seuran kilpa ajoradalla tämän kesäinen hei nätysoikeus paikan päällä mää rättävillä ehdoilla. Johtokunta. (K. 3. 2 k.) Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta* Wiipuri ja Pietari. Nopeakulkuinen Höyrylaiva »SAMPO" Kapteeni K. T. Hägglund, kulkee tini kosini Joensuun ja Pie tarln vllilli. poiketen paitsi ylempänä mainituissa paikoissa, myöskin Vuoka- laan,~ Enonkoskelle, Oraviin, Puuma laan ja Koivistolle, mukaansa ottaen matkustavaisia ja rahtitavaraa. Lain lfthtee: Eteliin: JMaiaaft» joka Tiistaina klo 10 iltas SaTOallnaaata joka Keskiviikkona klo 12 piiv. Lappee ir aasasta joka Torstaina kello v>5 aunoB. Viipariita 6 iltaa. Pohjoiseen: Pietaritta joka Lauvantaina klo 4 iltas. Yiipnriita joka Sannantaina klo Vi 4 aam. Lappee irasBasts joka Sannantaina heti iltajunan taitaa. SavoiuiBluta joka Maanantaina kello 6 aam. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensaassa. Manner & Kurki Hj. Höckert Wiip orissa. Pietarissa. Karjalan Kirja. i. Karjalan maantiede ja historia. »Karjalattaren" lukijoille tuskin on tarpeeksi selmään painunut leh- dessS olleista lukemattomista kirja- ilmoiwkststa mieleen heidän suu- ren heimoteoksensa ..Karjalan kir- jan' ilmestyminen. Pääkaupun- gin lehdissä, marsinkin »Uudessa Suomettaressa", on siitä paljon enemmän puhuttu, milloin armoste- luna, milloin tiedonantona jonkun uuden niteen ilmestymisestä mil- loin Matin kirjeessä, milloin mui- ta samansuuntaisia julkaisuja esi- tellessä. Dleisekst näkyy makaan- tuneen se mielipide, että sellaista maakuntateosta ei ole Suomessa ennestään olemassa. Ei siis ole aikaista ..Karjalattarenkaan" luki- jäin huomiota heidän omaan kir- zaansa kimittää, kun siitä jo koko Suomi puhuu. Teosta ilmestyy kaksi osaa. kum- massakin kaksi nidettä. Tähän asti on ilmestynyt kolme nidettä; nel- jäS, pienin, malmistuu syksyllä. Edellinen osa käsittää Karjalan maantieteen ja historian, jälki- mäinen esittää Karjalan kansaa, edistyspyrintöjä Karjalassa ja Karjalan ystämiä. Tällä kertaa puhumme main edellisestä osasta. Kirjan ulkoasu on loistama. Marsinkin Karjalan maantiedettä ja luonnonkauneutta käsittelemässä osassa on juhlallisia kumia miltei joka simulla. Ja useat kumat omat Maltakmman- lainsiiiidiintölaN. Jatk. 8. Kun 1 art. 1 kohdassa osoi- tetut lait omat hallitseman senaa- tin toimesta julkaistut yleisesti mahmistetussa järjestyksessä, kat- sotaan ne tulleen julkaistuksi mtjö& fin Suomessa. Suomen kenraalikumernööri puo- lestaan ryhtyy asianomaisiin toi- menpiteisiin näiden lakien ja ase- tusten kääntämiseksi suomen- ja ruotsinkielelle ja niiden sisällön tte boksi antamiseksi paikalliselle mäes- tölle. 9. 1 artiklan 1 kohdassa mai nittujen lakien ja asetusten täy täntöön saattamisen korkein mal- monta samoin kuin niiden selitti minen ja noudatettamaksi terotta- minen sekä niihin nähden synty- mien epäilysten ja epätietoisuuksien ratkaiseminen kuuluu yleisillä pe- rusteilla hallitsemalle senaatille. Suomen kenraalikumernoöri ryh- tyy puolestaan tarpeellisiin toi- menpiteisiin, jotta hallitseman se- naatin määräykset pannaan Suo- messa asianomaiseen täytäntöön. 10. Aleisessä järjestyksessä an- netut lait ja asetukset (1 arl., 1 koht.) itsestään kumoamat kaikki erityisessä järjestyksessä (1 art.. 2 koht.) annettujen Suomen lakien ja asetusten määräykset, jotka ei- mät ole niiden mukaiset, ja so- mellutetaan huolimatta mistään niiden kanssa ristiriitaisista sään- nöksistä mainituissa paikallisissa laeissa ja asetuksissa. 11. Erityisessä järjestyksessä (1 art., 2 koht.) annetut lait ja ase- tukset eimät moi kumota, muuttaa taikka täydentää, maikutuksestaan lakkauttaa eimätkä selittää ylei- sessä järjestyksessä (1 art., I koht.) annettuja lakeja ja asetuksia. II. .Maltakunnanneumostoon ja maltakunnanduumaankuuluu Suo- men Suuriruhtinaanmaan mäes- töstä jäseniä, jotka malitaan mal- takunnanneumoston ohjesäännön ja maltakunnanduuman maali- lain perustuksella, seuraamin muu- toksin ja lisäyksin näihin määräyk- siin. A. Maaleista maltakunnanneu- mostoon. 1. Suomen eduskunta malitsee kolmen muoden ajaksi kaksi jäsentä maltakunnanneumostoon henkilöis tä, joilla on maalioikeus maltio- päimille ja jotka täyttämät alla- olemassa 2 ja 3 artiklassa mää rätyt maatimukset. Tarkempia määräyksiä mainit- tujen maltakunnanneumoston jä- senten malitsemisen järjestyksestä säätää eduskunta. 2. Suomen Suuriruhtinaan- maassa eimät moi tulla malituiksi maltakunnanneumoston jäseniksi, paitsi niitä henkilöitä, jotka mai- nitaan maltakunnanneumoston oh- jesäännön 20 artiklassa (Lakiko- koelma I nidos, 2 osa. 1906 muo den pain. ja jatko muodelta 1908): 1) henkilöt, joihin nähden tuomio on annettu rikollisista teoista, jotka paikallisen rikoslain mukaan tuot- tamat kuritushuonerangaistuksen tai kansalaisluottamuksen menettä- inisen taikka maan palmelukseen kelpaamattomuuden, kun heitä ei ole oikeuden päätöksellä syyttö- miksi julistettu, maikkakin he, tuo- mitsemisensa jälkeen, omatmapau- tuneet rangaistuksesta manhentu- misen takia taikka arm. julistus- kirjan tai erityisen arm. käskyn nojalla; 3) henkilöt, jotka omat syytteessä tämän artiklan 1 koh- dassa mainituista rikollisista teois- a tai sellaisista, jotka tuottamat mirantoimituksesta erottamisen. 3. Maltakunnanneumoston jä- enikst eimät moi tulla malituiksi zenkilöt, jotka eimät osaa menä- änkiellä. sellaisia, ettei niitä suinkaan esiin- ny muissa teoksissa. Mainitsem- me esimerkkeinä maisemat Aänis- järmeltä. Uikujoelta, Jyskyjärmel- tä, Tshirkka-kemijoelta ja Solomet- kin luostarista. Suomen Karja- usta tietysti on myöskin runsaasti "uivia. Kirjoitukset taas omatusei- den karjalaisten ja Karjalan ystä- mien sepittämiä. On koetettu saa- da kutakin alaa esittämään mah- dollisimman pätemä ammattimies. Kun seuraamassa teemme selkoa teoksen sisällyksestä ja mainitsem- me aina jonkun pujahtaneen ereh- dyksenkin, niin tulee muistaa, että ne omat pieniä kirjoitusten ansioi- hin nähden hymin usein paino- mirheitä. Ensimäisessä kirjoituksessa pros. I. E. Rosberg määrittelee, mitä on maantieteellinen Karjala, elittäen sen käsittämän Suomen karjalan, Aunuksen ja Mienan Karjalan, rajoittuen Menäjällä ähimain Symärijokeen, Aänisjär- meen. Sees- ja Uikujärmiin, Uiku- okeen, Wienanmereen, Kannan- lahteen ja siitä länteen Suomen rajaan. Maa on sillä alueella mo- nessa suhteessa luontonsa puoles- ta täydellisesti samanlainen kuin Suomi oli esi-isäimme aikana, jol- oin »viljelykseen ei ollut mielä korpia raimattu ja ojitettu, ei jär- miä laskettu eikä koskia perattu. Kieliraja seuraa nykyisin jokseenkin | antaa miimaa. Karjalan korkoku-' maa ja mesistöjä sekä Karjalan, ilmastoa esittää pros. Rosberg niinikään hauskalla, selmällä ta- malla. — Kantalahti pitäisi kui-j enkin niin tässä kuin seuraamis- akin kirjoituksissa olla suomeksi Kannanlahti. ' Toisessa kirjoituksessa „Karja 4. Eduskunnan toimittaman maalin asiakirjat (1 art.) ja sama- ten maaleissa tapahtuneista mir- heellnyyksistä tehdyt malitukset sekä eduskunnan puhemiehen selitykset mainittujen malitusten johdosta annetaan menäjänkielisinä yhden kuukauden kuluessa maalitoimituk- sesta Suomen kenraalikumernööril le edelleen toimitettamiksi sääde tyssä järjestyksessä. (Maltakuu- nanneumoston ohjesääntö 1906 muoden pain., 22 art.). B. Maaleista maltakunnanduu maan. 1. Maltakunnanduumaan kuu- luu neljä jäsentä Suomen Suuri- ruhtinaanmaan mäestöstä. 5. Maltakunnanduuman jäse- net Suomen Suuriruhtinaanmaan mäestöstä malitsee Suomen edus kunta henkilöistä, joilla on oikeus ottaa osaa eduskuntamaaleihin ja jotka täyttämät alempana 3 ja 4 artiklassa määrätyt maatimukset. Tarkempia määräyksiä mainittu- jen maltakunnanduuman jäsenten malitsemisen järjestyksestä säätää eduskunta. 3. Suomen Suuriruhtinaan maassa eimät moi tulla malituiksi maltakunnanduumaan jäseniksi, paitsi niitä henkilöitä, jotka mai nitaan maltakunnanduuman maa- lilain (Lakikoelma I nidos, 2 osa. 1907 muoden pain.) 9—11 artik lassa: 1) henkilöt, joihin nähden tuomio on annettu rikollisista te- oista, jotka paikallisen rikoslain mukaan tuottamat kuritushuone- rangaistuksen tai kansalaisluotta- muksen menettämisen taikka maan palmelukseen kelpaamattomuuden, kun heitä ei ole oikeuden päätök- sellä syyttömiksi julistettu, maikka- kin he, tuomitsemisensa jälkeen, omat mapautuneet rangaistuksesta »vanhentumisen takia taikka ar- mollisen julistuskirjan tai erityisen armollisen käskyn nojalla; 2) hen kilöt, jotka Suuriruhtinaanmaan tuomioistuimen päätöksellä omat erotetut mirantoimituksesta, kol- men muoden aikana erottamisesta, maikkakin he omat mapautuneet tästä rangaistuksesta manhentu- misen takia taikka armollisen ju- listuskirjan tai erityisen armolli- sen käskyn nojalla; sekä 3) henki- löt, zotka omat syytteeessä tämän artiklan 1 kohdassa mainituista rikollisista teoista taikka sellaisista, jotka tuottamat mirantoimituksesta erottamisen. 4. Maltakunnanduuman jäse- niksi ei moi malita henkilöitä, jotka eimät osaa menäjänkieltä. 5 Eduskunnan toimittaman maalin asiakirjat (2 art.) ja sa- maten malitukset maaleissa tapah- tuneista mirheellisyyksistä, sekä eduskunnan puhemiehen selitykset näiden malitusten johdosta anne- taan menäjänkielisinä yhden kuu- kauden kuluessa maalien toimitta- misesta Suomen kenraalikumer- nöörille, joka antaa luettelon mal- takunnanduuman jäseniksi mali- tuista henkilöistä hallitsemalle se- naatille yleisön tietoon saatetta- maksi, mutta toimittaa maaliasia- kirjat, malitukset ja selitykset mal- takunnanduumaan. III. Menot, jotka johtuivat sää- detyn ylläpidon suorittamisesta ja matkakulujen kormaamisesta suuriruhtinaanmaan mäeston kes- kuudesta malituille maltakunnan- neumoston ja maltakunnanduu- man jäsenille (maltakunnanneu- moston ohjes., 1906 muoden pain., 28 art.; maltakunnanduuman oh- jesääntö, 1908 muoden pain., 23 art.) pannaan maltakunnanrahas- ton tiliin ja kormataan sille mas- taamalla rahamäärällä Suomen kruunun maroista. Allekirjoitti: maltakunnanneu- moston puheenjohtaja M. A k i- m o m. lan kasmi- ja eläinkunta", tohtori K. E. Kimirikko miellyttämäs- ti tutustuttaa lukijaa muutamiin kasmi- ja eläinrikkaan alueemme huomattamimpiin paikkoihin janiis- sa taivaltamiin luonnontieteellisiin merkki-ilmiöihin. — Paanajärmi ja Suopassalmi omat Kemijoessa ei Tshirkkakemissä (s. 27). Tohtori O. Relander kumaa runollisesti Laatokkaa, sen malta- mia ulapoita, kangastuksia, moimak- kaita maininkeja ja muita merimai- kutteita, jota hän on nuoruudesta asti ollut näkemässä. — Maris- kimi on luontainen Laatokan kiwi eikä pystytetty (s. 30). Niin tekijä kertookin s. 236. Kuma on s. 5. Mienalaisten hartaan ystämän, maisteri A. W. E r m a s t i mainajan papereista on kumaus Mienanmeren usmaisista ulapois- ta ja kolkoista rannoista, joita main kukkulalla olema Onegan kaupunki, pitkä ja kapea Arkangeli ja äärettömän upea Solometskin luostari elämöittämät. Muuten Mienanmeren rannikoilla „ erämaa ympäröipi sinua kaikkialla; luonto mahtailee edessäsi ei ainoastaan moittamatonna, maan moipi mel- kein sanoa, aiman alistamatonna isäntänä, jonka armoille olet jo- tenkin täydellisesti heitetty. Kau- niilläkään muoden ajalla tämä luonnon rajaton ylimaita ei moi olla raskaalta tuntumatta; kuinka masentama se sitten mahtanee ol- lakaan syksyn sateissa ja tal- men pakkasissa sekä molempain pi- meässä." „Wienan Karjalan luonnonkau- neudesta" kirjoittaa etemin mai- semakumaajamme I. K. Inha, esittäen Kaleman runojen keruu- maita niin runollisesti kuin se main Yleisiä uutisia. Eusitvuodeu menosääntö. Senaatissa oli lauantaina ylei- sen istunnon päätyttyä sen malio- kunnan istunto, jonka käsitettä- mänä on tuleman muoden meno- sääntö. Paitsi maliokuntaan kuu- lumia nykyään mirassa olemia senaattoreja Markosfia, Mirenius- ta ja Bergiä, oli istunnossa läsnä paraikaa kesälomaa nauttima se- naattori Kraatz. Myöhästynyt eduskunnalle an- uettatva selitys. Senaatissa esiteltiin lauantaina kenraalikumernöörin kirjelmä ja m i n i s t e r i m a ltiosihteerinmiraston kirje missä ilmoitettiin, että H. M. Keisari miimeksikuluneena ke- säkuun 1/14 päimänä on nähnyt hymäksi jättää huomioon ottamat- ta senaatin esityksen siitä, että eduskunnalle jätettäisiin senaatin laatima selittämä kirjelmä siihen laskelmaan, joka oli liitetty arm. esitykseen marojen hankkimisesta m:ksi 1911 niihin tarpeisiin, joihin maltion mäkinaiset tulot eimät riitä. — Senaatti päätti kirjelmäl lä kenraalikumernöörille ilmoittaa, ettei senaatin karkotuksena olekaan ollut, että sanottua kirjelmää nyt enää jätettäisiin maltiopäimille. Emerstiluutuantti Nummelin määrätty hoitamaa» luotsi- päällikön tehtätviä. Sillä aikaa kun luotsipäällikkö emersti K. Samsonom seuraa ken- raalikumernööriä matkoilla ja luot- sipäällikön apulainen mapaaherra I. Judrenius nauttii mirkama- pautta, hoitaa luotsipäällikön teh- tämiä emerstiluutnantti G. A. Nummelin. ahdas puitteista ennakkoluuloja; sitä en marmasti moi sanoa, mut- ta sen moin kaikella marmuudella makuuttaa, että innostusta heillä ei ole juuri nimeksikään. — Suo kaa anteeksi, että puhun näin ko- min suoraan, mutta kun minä olen aina tottunut sanottamani sanomaan aiman suoraan ja amo- mielisesti, niin en moinut nytkään totuutta simuuttaa. j Tuollaisesta metttoudesta ja ^ »välinpitämättömyydestä on heti irtauduttama, sillä jos se mielä saa jatkua, niin me selmästi osoi- _ tamme, ettemme mälitä juuri hi- ! tuistakaan omasta termeydestäm- jme emmekä myöskään niistä sis- akoistamme ja meljistämme, joita niin hirmittämässä määrässä Ah- tolan uhriksi joutuu. Uimataito ei kuulu yhdelle eikä toiselle, maan jokaiselle. Uima- urheiluun on täälläkin rumettama kiinnittämään suurempaa huomio- ta; sen täytyy saada kaikkien kansan kerroksien moimakkaan kan- natuksen. Manhemmat, päästäkää lapsen- ne uimakouluun saamaan järki- peräistä uimaopetusta. Käsityö- läiset, jotka päimät sisällä istutte, teille, jos kenelle, on uimaurheilu »välttämätöntä. Ryhtykää siis heti säännöllisesti uimaan, niin saatte piankin tuntea, miten termeellistä ja hyödyllistä uimaurheilu todel- lakin on. Paikkakunnan neitosille tahtoisin tässä mielä erikoisesti huomauttaa, että jo olisi aika tei- dänkin mähitellen innostua. Jo- ka in en siis rumetkoon innolla ja tarmolla paikkakunnan uima- taitoa kohottamaan ja eteenpäin miemään. Joensuussa 12. VII. 10. E—o M. Joensuusta ja likitienoolta. Sananen paikkakun nan nimanrheilnsta. Ihmetellä täytyy että täälläkin jokien ja mirtojen ympäröimässä ..pölykylässä" on uimaharrastus ja innostus niin komin laimeata. Täällä, jos missä, täytyisi jokai- sen omata tuo tuiki tarpeellinen uimataito. Tilaisuutta täällä kyllä löytyy uimataidon hankkimiseen kun olisi main hitusenkaan har- rastusta ja hymää tahtoa. Onhan täällä uimalaitoskin sellainen, että moneen pikkukaupunkiin ei tarmitse kymmeniin muosiin sellaista odot- taakaan. Toimiihan täällä myös- kin parhaillaan uimakoulu, johon möisi mielä oppilaaksi ilmoittau- tua. Miesoppilaita on jo kyllä ilmoittautunut noin nelisenkym mentä, mutta se on aiman liian mähän paikkakunnan asukaslukuun merrattuna. Uimaurheilu täällä kyllä on saamuttanut opiskeleman nuorison moimakkaan kannatuksen, mutta se ei mielä riitä. Uimahar- rastuksen täytyy tunkeutua w a r- s i n a i s e n rähmäänkin keskuuteen. Uimaurheilu on saatama ylei- seksi! Siitä on tehtämä k a n s al- l i s u r h e i l u. Olen täällä tamannut aiman aikuisia miehiä, jotka eimät rohke- ne muualla uida kuin rantakimien lomissa, jossa jalat ja kädet ulottu- mat pohjaan. Mieläpä olen taman- nut sellaisiakin henkilöitä, jotka eimät ole moniin muosiin medessä käyneet- kään. Neitosilta täällä myöskin näkyy uimainnostus aiman koko- naan puuttuman. Lieneekö täkä läiset neitoset niin komin kainoja mai lieneekö heillä mielä tähän maailman aikaan joitakin oikein hänelle on mahdollista ja näyt- täen, että suurten selkien kirkkaita mesiä on tuollakin korpien keskellä. Suurten Kuittijärmien partailla, jossa Kalemalan parhaat laulu- paikat Uhut. Muonninen ja Muok- kiniemi sijaitsemat, on luonto sa- nianlaista kuin kotoistenkin jär- miemme rannoilla. Mesien mar- sille Mienan Karjalassa asutus on keskittynytkin. Aunuksen Karjalan luonnonkau- neuksta esittämät opettaja Lauri M. Pääkkönen ja maisteri E. Ahtia. He käyttämät lukijaa m. m. Aunuksen kaupungissa Laa- tokan itäpuolella ja Petroskoilla Äänisen rannalla, sekä näyttämät hänelle Aunuksen Sunujoessa ole- mat kolme komaa koskea: Kimat- sun, joka menäläisille on rakkaampi kuin Imatra, Porokosken ja Hir- maan. Mainitsemat he myöskin Malkeamäen marmorilouhoksen, jossa suomalaisetkin ennen aikaan nälkämuosina Aunukseen paettuaan saimat työtä. Opettaja A. Kuronen kuljet- taa matkailijaa Kuusamosta Paa- najärmelle, »Suomen Smeitsiin" ja Oulankajokea Kimakkakosken ohitse Mienan Karjalassa olemalle aamalle Pääjärmelle. Seuraa massa kirjoituksessa neumoo opet- taja Pääkkönen, kahdeksan ker- taa rajantakaisessa Karjalassa mat- kustellut mies, mukamimpia mat- kailijareittejä tuolla heimolaistem- me luona liikkujoille. — Pumas- koski pitäisi kai kirjoittaa Pudas- koski (s. 58) ja Aännäkäinen kuu- luu oikeastaan oleman Ännähäi- nen (s. 60). Näm on tutustuttu Mienan ja Aunuksen maantieteeseen ja luon- non-ihanuuksim. Suomen puolelle' Kenraalikumernööri Seyn kämi Joensuussa tiistaina luotsi- laima ..Saimaalla", jota seurasi mukana toinen luotsilaima „Sa- turnus". Seurueeseen kuuluimat senaattori M. Markosf. kollegineu- mos B. Starkoss, emersti A. F. af. Enehjelm, luotsipäällikkö emersti K. Samsonoss ja kaksi adjutanttia. Kaupungissa miimyttiin kolme tun- tia ja käytiin molemmissa kirkois- sa, lyseolla ja yleisessä sairaa- lassa. Kenraalikumernööri Seyn lah- joitti luterilaisen kirkon alttaritau- lurahastoon 100 mk. ja kreikka- laismenäläiselle seurakunnalle kir- kon kaunistamiseksi myös 100 mk. Wirkawapautta on myönnetty Joensuun piirin piirieläinlääkäri H. M. Helan- derille tk. 10—20 p:ään, jolla ajalla Tohmajärmen piirin piiri eläinlääkäri Axel Söderman on määrätty hoitamaan Joensuun piirieläinlääkärin mirkaa. Tlalvin kylpylaitokseen Samonlinnassa on kylpymieraaksi ilmoittautunut m. m. opettajatar Hilda Hellman Joensuusta. Wapaan ulkoilmakonsertin Ilosaarella antaa Musiikkiyhdis tyksen to r mi soittokunta tä- n ä iltana klo puoli 8. Sadeilman sattuessa siirretään konsertti huo- misekst, perjantaiksi. Ohjelmia 5 pennin maksusta on saatamana saarella. Seuraama konsertti ensi s u n- uuntaina samassa paikassa klo 6 ip. Oikaisuja. Kirj oituksessa „ Kansakoulunopet- tajain leski- ja orpokassa" lehden 75 n:ossa sanotaan m. m.: „Se on osiksi ikäänkuin kassan perus- tama"; pitää olla: „Se on osiksi ikäänkuin kansan perustama". Sitten toisessa paikassa sanotaan: ..kuinka toiset suuremmasta kon- saan"; pitää olla: „kuin toiset suuremmasta kassaan". siirryttyä tekee Karjalan kirjan toi- mittaja Jimo Härkönen selkoa Laatokan pohjoisrantojen ja Raja- Karjalan maisemista sekä Mala- mosta, joissa esiintyy paljo kau- neutta ja maihtelua. Pielisten marsia eli koko Poh- jois-Karjalaa omat kuivanneet P. Puhakka, Samuli Paula- harju, Jimo Härkönen ja Unno A. Mar is. Kirjoitus tutustuttaa lukemattomiin mesis- töpaikkoihin esimerkiksi Jlomant- sissa, mutta miipyy kauem- min ainoastaan Kolin. Höytiäisen ja Miinijärmen kuivaamisessa. Miimeksimainittuja onkin esitetty melko runollisesti. Mutta poh- joisimmalle Karjalalle jää tyyty- mättömyyden aihetta niukasta käsittelystä. — Häihän kanama se kulkee saaren läpi eikä Jako- koski (s. 77). Lieksan korkein paik- ka on Saaman- (eikä Sauman-) kallio (s. 79 *). Saimaan kanaman ja Muokseu marsia kumaa T o i m o K u i s- ma. Muutamat rajapitäjät jää- mät sielläkin esittämättä. Maantieteellisen osaston lopet- taa kaksi runoa, toinen menäläi- sen runoilijan G. R. Derzhaminin m. 1785 tekemä innostunut ylis- tyslaulu Kimatsulle — suomen tanut Ilmari Kianto, toinen Jimo Härkösen mieteruuo..LauluMuok- selle", jossa tekijä mertaa Muok sen koskipaikkoja ja sumantoja Kar- jalan kansan meljessotiin ja rau- han aikoihin, ollen se runo ikään- kuin siirtymäkohtana maantietees- ') (^amvankallion jälkeen:) S. 80 mai- nittu Kiiinaasjärivi on oikeastaan Kiimaan- ivaara, niinkuin ..Tietosanakirjan" kartassa on ja niinkui» aunukselaiset sanoivat. Urheilun alalta. Urheilut Pohjois-Karjalan laulu-, soitto- ja urheilu- juhlissa. Ampumakilpailut 75 m. matkalla olimat lauantaina ensimäiset kilpailut. Pyssymiehiä oli kokoontunut etäisimmistäkin sopukoista. Lueteltakoon tässä maan parhaiden tulokset: 1 palk. A. Kahelin 127 pist. 2 palk. I. F. Blomqmist 119 pist. 3 palk. O. Sarola 105 pist. 4 palk. A. Heikura 90 pist. Marsinkin kaksi ensimäistä omat marmoja ampujia, maikkakaan eimät huonolla radalla saamutta- neet tällä kertaa suurtakaan pis- tesummaa. Klo 4 ip. alkoimat sitten jänni- tyksellä odotetut 400 m. miestinjuoksu, johon ottimat osaa ..Kataja" (edus- tajina At. Holm, A. Hirmonen, S. Hartikainen ja A. Lihr), Ilo- mantsin W. P. Km urheiluseura (Makarosf, Pussinen, Lehtiilen ja Hukkanen); Kuhnus (S. Brofeldt. W. Koimisto. A. Wahteri ja O. Brofeldt); Osmo (A. Lännenpää, P. Ryynänen, S. Pörhölä, K. Heino). Juoksurata oli tamallis- ta maantietä maihtelemine kään- teineen ja lukuisine kuoppineen. Siitä huolimatta saatiin hymiä tuloksia: 1) Kataja 50,4 s. 2) Ilomantsin W. P. K. 51,1 s. 3) Kuhnus 52,1 s. 4) Osmo 54,4 s. Katajalaiset maihtoimat mies- tinsä parhaiten. Ilomantsilaiset epäonnistumat ensimäisessä »vaih dossa, Osmon alottaja taas myö- hästyi suuresti. Kolmiottelussa saatiin seuraamat tulokset: a) kuulantyöntö: M. Holm 11,14 X 12 — 23,14 metriä. Ate Hirmonen 10,20 X 10,99 21,19 metriä. A. Mahteri 9.65 X 11.02 = 20,67 metriä. M. Hukkanen 9,36 X 10,30 : 20,26 metriä. S. Hartikainen 8,25 x 9,46 : 17,71 metriä. Holmin tulos on marsutkin huo- mattama. b) korkeushyppy: W. Hukkauen 160 x 155 — 315 cm. A. Mahteri 150 x 160 ^ 310 cm. Ate Hirmonen 155 X 155 : 310 cm. A. Lihr 155 X 145 — 300 cm. M. Holm 150 X150 = 300 cm. Korkeushypyssä näyttämät uv heilijainme edistymän. Nytkin jos hyppykohta marsinkin alas- tulopaikka olisi ollut pehmeämpi, olisi »varmasti saatu parempia tuloksia. c) 100 m. juoksu: S. Hukkanen 11,9 s. A. Lihr 12,4 s. A. Mahteri 12.5 s. M. Holm 12.5 s. Ate Hirmonen 12,5 s. Hukkasen tulos on paras, mitä näillä seuduilla on kilpailuissa saatu. Kunhan Hukkanen oppii lähdön paremmin, niin moimme häneltä odottaa aiman loistamia tuloksi. Kolmiottelujen palkinnot jakau- tuimat: M. Holm Kataja 253,21 pis- tettä. tä historiaan, jonka osasto nyt alkaa. Manhimpia aikoja, kiwi- ja pronssikautta nykyisellä karjalais- heimo-alueella — niinä aikoina se oli kokonaan lappalaisten hal- lussa — käsittelee tehtyjen löytö jen perusteella tohtori A. Hack- man. Historiantakaisen rauta- kauden löytöjä, siis sitä aikaa, jol- loin suomalaiset tulimat Suomeen, esittää maisteri A. M. Tall- g ren. Tämän ajan löytöjä on runsaimmin Käkisalmen, Kaukolan ja Näisälä» sekä Sakkolan pitä jistä, jotka siis omat karjalaisten manhimpia asuinpaikkoja Suo- messa. Rajantakaisten karjalaisten man- himpia asuinpaikkoja käsittelee mal- tion arkeologi I. R. Aspelin kansanmuistojen ja manhinten kir- jallisten muistiinpanojen perus- teellä. Hän näyttää, että karja- laiset Menäjällä asuimat muinoin idempänä kuin nykyisin Wiena- joen kahden puolen pitkältä itään sekä Kuolanniemen kaakkoisran- noilla; nykyinen Menäjän Karjala ja Aunus olimat aina uuteen ai- kaan asti lappalaisten hallussa. Näiden eteläpuolella olimat laajat alueet mepsäläisten maina. Pääl- letunkemat menäläiset omatsittem- min asuma-alat nykyisiksi muut- taneet. — Kirjoitus sisältää pal jon jo unohtumassa olemia muis- tiinpainoja, inutta kenties myös liian paljon oletuksia, joihin toiset tutkijat eimät enää tietääkseni yh- dy. Samaa lienee sanottama seu- raamastakiu (I. R. Aspelinin) kir- joituksesta ..Perman kauppamaita ja karjalaiset". Käsiteltämästä asiasta on komin mähä marmoja tietoja olemassa. — Noasjärmi W. Hukkanen S. L. U. 252 pistettä. Ate Hirmonen S. L. U. 248,37 pistettä. A. Mahteri S. L. U. 246,27 pistettä. A. Lihr Kataja 230.61 pis- tettä. Palkinnot pikareja ja mitaleja. 5 0 m. juoksu naisille. 1. Anni Laitinen 8 ,2. „Wei- kot". 2. Saimi Ryynänen 8,5. „fta- taja". 3. Sanni Hartikainen 8.8. „Weikot". 4. Anna Hakkarainen 9.5. Kataja". Tytöille ^ pitäisi myös perustaa joukkuejuoksuja. että osanotto tu- lisi milkkaammaksi. Illemmalla oli sitten köyden- meto 4-miehisille joukkueille. We- topaikka oli aiman kurja. Olle- lut suoritettiin senmuoksi komin epätäydellisesti. Järjestys laitet- J tiin seuraamaksi: 1. Kataja. 2. Osmo. 3. S. L. U. Palkintojen jaon yhteydessä pu- hui kollega I. F. Plomqmist ur- heilun merkityksestä. £3 CO oa i Anttolan lvoimisteluscura .Terä" mieltää maksuiltaman Höytiäisen — kasarmilla t. k. 17 p:nä'maihtele- mB - malla ohjelmalla: Saapukaa joti- qs kolla. Tarkemmin ilmoituksessa.' zs Muualta Poh- j o is-Karjalasta. Z- Nurmeksen kauppala. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen, jonka kautta Nurmeksen kauppala oikeutetaan pakkoluomutuksella liittämään kaup- palaan erään 13,, hehtaaria suu ruisen maa-alueen. Kansakoulut. Ilomantsin Käenkosken kansa- koulunopettajaksi on johtokunta malinnut 9 hakijasta opettaja Heikki Ikosen Ilomantsista. Tortatvalan ka»tppakonl»n johtokunta on anonut 4,500 mkan maltioapua opetusmälineiden hank- kimiseksi koululle. Lanttansmaksut. Läskelän Tehdas o.-y.-niminen yhtiö on anonut sille takaisin suo- ritettamaksi 3,153 mk. 83 p:niä. jotka sanottu yhtiö on m. 1909 suorittanut lauttausmaksuina tuk- kien uitosta Uuksun joesia. Nurmeksen kauppalan asema kaatoa. Senaatti oi: hylännyt kansakou- lunopettaja Wäinö Hakalan ano- muksen saada yhdistää tontit N:o 9 ja 10 Nurmeksen kauppalan 11 korttelissa. Lutoattomasta tviinan myyn- nistä tuomittu. Maanantaina tuomittiin Sorta- malan raastumanoikeudessa työ- inies Heikki Harinen Wärtsilästä lumattomasta mäkijuomain kau- pasta 200 markan sakkoon ja kor- maamaan kaupungille 40 mk. Törkeästä warkaudesta tuo- mittu. , Mälikäräjissä Pielisjärmen pi- täjän käräjäkunnassa tuomittiiir' tk. 4 pnä renkimies Ruunaan ky- lästä Antti Heikiitpoika Tolmanen törkeästä markaudesta pidettämäksi 3 kuuk. 12 pmää mankeudessa. Tolmanen passitettiin Kuopion läänin mankilaan. oo I CU O\a SS pj C9 M (s. 160) on oikeastaan Nuasjärmi eli Stumanen. Laatokan luoteis- kulmalla Kurkijoella y. m. olemis- ta linnaujäännöksistä oit Aspe- linilla erilaiset selitykset eri pai- koissa (ss. 151. 168). Pisin kirjoitus teoksessa on E. Ahtiän ..Piirteitä Aunuksen ja Mienan Karjalan historiasta". Se lähtee aiman Suomen sumun alkuko- dista ja seuraa ainettaan aina näi- hin päimiin asti. Erinomaisella tarkkuudella ott kirjoittaja tutki nut kaikki alaansa koskemat teok- set ja paljon siitä lukija oppii noiden komaosaisten meljiemme tähän asti tuntemattomia mai- heitä. Marsin mieltäkiinitittämiä omat esim. kumaukset manhaus- kolaisten puolustautumisesta So lometskin luostarissa, samoin siitä mastuksesta. mikä aunukselaisille tuli Pietari suuren perustamista tehtaista, joihin heitä pakotettiin töihin. — Mutta simuseikoissa tä mäkin tutkija tekee liian rohkeita johtopäätöksiä heikoista todistus- kappaleista. Sellaisia omat: goot- tilaisten Hermanarik kuninkaan tarujen maikutus Kullermo-ru- noihin; hämäläisten Suomeen tulo, jonka kirjoittaja mastoin muita tutkijoita panee tapahtu- maan Karjalan kannasta myöten; Pähkinäsaaren rauhan rajan mie- misen Nilsiään, nähtämästi Kar- jalankoski-nimen houkuttelemana - raja kulki paljoa lännempää; ostjakkien ja mogulien asettami- nen Mienanmerelle. Vanhentu neita tietoja omat ensimäisen risti- retken muosi 1157 — p. o. 1154 tai 1155 — sekä Pekka Mesaisen ristimänimi Juho — ..Omassa Maassa" I m. 688 s. on se oi- kaistu. Painomirheen muoksi on >< B 93 C3 S* <! —i v- OI o Ui v» v» v» v» o? < ta v S » 3" £ vs s