Lauantaina 12 p. Helmikuuta KARJALATAR N:o 17 — im Puoluerhhmitys eduskunnassa näyttää muodostu- wan seuraamaksi: sosialidemokraatteja H6 (#•*) suomal. puolue 42 (48) nuorsuom. puolue 29 (28) ruotsal. puolue 26 (25) maalaisliitto 1" (14) hiet. työmäki O (1) sulkumerkkien sisällä olemat lu- mut osottamat edustajain lukua miime maltiopäimillä). Näin ollen olisi sosialisteilla ja maalaisliittolaisilla yhdessä ehdo- lon enemmistö, 103 ääntä. luopion läänin itäi sessä maalipiirissä eri ehdokaslistoille jakautuiivat ädnct feuraaroasti: Z u o m alaiueu p u o l u e; tU:o 2 Piipponen, Naulapää 'Alhainen 394. N:o •"> Naulapää, Alhainen Terä, :>26. s ,H:o 7 Kollki, ^'tautapää, Saa^ relaiiien 70ö. N:o 9 Piipponen, Nautapäa Terä 1~:>. s J{:o 10 fiaulcipciä, Kolkki, Saw rciaincn <>.">6. >jj:a 11 Saarelainen, Kollki )'iautapää 4ii2. 1"> Alhainen, kantapää Terä 2.ö7. -A:o 21 Saarelainen, Terä, 3(l= hainen -SS. Äo 23 Kolkki, Piipponen. Nau lapää 461. \)i:o 24 Alhainen, Piipponen. Naulapää 338. N:o 2!) Terä. Alhainen, Kolkki l:!7. Nuorsuomalaiset: N:o 1 Talas, Pennanen, Peb tonen S19. yi.o 3 Puhakka, Pennanen Pel- lonen 1,142. 6 Suhonen, Puhakka, Pen nanen 482. N:o n Talas, Peltonen, Penna nen 7<>2. 9?:o 13 Pennanen, Puhakka. Talas 1,760. -ji:o 14 Peltonen, Talas, Pu hakka 1.364. N:o 17 Talas, Pennanen, Pel- tonen 512. N:o 27 Peltonen, Puhakka, Pen nanen 341. 9i:o 28 Talas, Pennanen, Pu hakka 458. Maalaisliitto: N:o 4 Kiwi, Kukkonen, Neno nen 627. N:o 25 Kukkonen, 'Nenonen, Kiwi 211. N:o 26 Kettunen, Kiivi, Kukko- nen 125. N:o 31 Kukkonen, Nenonen, Tanskanen 369. N'o 32 Tanskanen, Kukkonen, Kiwi 123. No 33 Nenonen, Kiwi, Kukko nen 241. N:o 34 Hakkarainen, Kukkonen, Nenonen 118. Sosialistit: N:o 12 Tikkanen, Soininen, Sontainen 3,413. N:o 16 Kronqivist, C. Turunen, Kurkinen 2,204. N:o 18 M. Turunen, Koponen, Sainio 1 ,7!»S. -J^:o 19 Lonkainen, Toimari, M. Turunen 3,<!13. 'N:o 20 .Kurkinen, Sainio, Sas- lu 2, "92. v!:o 22 Koponen, honkainen, Tikkanen 1,595. Naalien tulokset. Kuopion läänin itäisessä vaalipiirissä. <Jatk. „:roon.) len kukaan ei moinut sinne menes- sään wälttää portilla olemaa tul- linkantajaa. Mumina 1625 alet tiin kruunulle myllyyn jauhetta- matsi tuodusta elostakin kantaa lullia, joka meronkanlo sittemmin muutettiin n. s. h e n kim ero k si. Muonna 166l alettiin homioikeuk- sien ylläpidoksi kantaa k eim awe- r o a. Niinkuin mälttämättömästä lamarasta kuin on suola, kantoi maltio korkeata tullia, joten sen hinta oli kaksinkertainen rutiin hin- taan merraten. Edellä olemme maininnut, että iverot yleensä suoritettiin luonnon- luotteissa sen mukaan, mitä elin- keinoa kullakin paikkakunnalla har- jotetliin. Veronkantajain luku oli merraltnin suuri, sillä kukin keräsi ainoastaan yhden merolajiu. Tä- mä meronkantajain ja n. s. wero- parselein moninaisuus oli omiaan synnyttämään petollisuutta meron- kannossa. Ja koska he jokainen kantamistaan meroista pidättimät palkan itselleen, niin tuli merou- kanto siten ylen kalliiksi. Tämän tähden ehdotti kreimi Pietari Bahe, että meroparseelit muutettaisiin nel- jäkn lajiksi, nimittäin Miljaksi, ka- läksi, ivoiksi ja termaksi ja ettänä- mä merolajit kussakin paikkakun- nassa kantaisi sama henkilö. Waan lämä tärkeä meronkantoa paran- lama ehdotus ei siihen aikaansaa- nut hallituksen puolelta tarpeellista kannatusta. Veronkannossa yhä edelleen meneteltiin niin mielimal- taisesti, että eräs meronkannon tutkija lausuu: „Jos turkkilaiset, talarit tai pakanat olisimat täällä olleet ylöskantomiehinä, eimät he 'A ä n c s l u i a 1 n o Maalilippuja '.'i Ci ii i n i n t iv o t 5' -f- tl 11. H .g O Joensuu: 1 i 'täolijoiiu'ii ::jl 2 HV1 ! 124 : i i 100 ' U'tilaiiu'11 4: ; S J37 ■ i r> i - 1 - >5 ■ - PieliSjänvi: vu-ttiuPiuiVii . . ■ 1 li K") - 1 l:iO 4 ^iiiiloanrnavii i 7 S 1 7h\ 12 2 ; 77 M oli lii '' l-jr> ; i :*J MDVPCIIHI ...... i i: :» i 7>» ::!tj ■'! iC) > j (( t, : Vkffii i 7'? () : .!>O -Vi ärä iälaljt i l'.)0 0 , 0 12:i I "Jiiuniijiiruii . .... t:tu l(i ;>2 4 4 1 54 ii>icuiiii! •J9!t 1 UO ; J.) 5 2 i 142 SiSkfi ... ... 24m 0 .) 1 Hi : 3i!iioiii-Jtaini .... ■jsr. IM \*7 172 1 NurmeS: ".'cinniotiou liiiuiimi .... L> : 40 ; 12 : IOS ■ 1 Vipinlrttui '!S!> o 1CS ' 2\) , 1 1SJ •ZiUltlltO is:i ' J2 ! li-'. JS ;')litiila i-, M ; n:i - :;J Pälkjärtvi: oliala ! J1 >s oi';onu'(iiuii 171 2 1] IVJ •V ahilaoiunara HV.) .» . ■ M :U 7'.» 5iiihtelyswaara: i .vminmiioliUiti 20) :> L'0 1 3S : -IS : S2 1 1 \iontatuania 142 l 0 ! y2 17 (;:» 1 VciiUiliniovo 2'. Mj ■)j 71 liiS jiirfontiiiii . . . itU - : ;0 72 7 s iViulo . . . 210 ■i JO :>j h» 120 o C ofolii 219 1 110 17 < - ' Ilomantsi: Aiivtonfuiii j; i ja 1 sri ; ,, Viä^ufo-jti il 111'llUiUl .... 14:i 1 i:! : — : n:> 0 17 17 112 Soittaja j — fi:i . .t : i i 1 » Siorcr.t Duuni va S) 5 ' J.j ' •> : 4s : 2 .HuPliömnn 1 i r» ] ; - ' i;;0 MuutKiiroaaia lcO — : i ; < >:' s Möhiv — :vi l'.J — ~ 2: il 2 Anttila . .... 72 1 — ■ 2 S . — 42 , 1 .... > ] M • 7 •- - 127 7 Kowreo: il ! t't)uaiuaai'a 4 »; : öt> ] : 121 1 2 ■•itofinuiiiava . . ... :;"i tj S i 1 ' 211 ' 7 ft'outa '0 ... .... :n .j liit ' "1 i IN. . 2 fiauvaiiHiaia Jl 5 131 ; ti! : - kiperin kruunutNvvudiu »virkaa on senaatilta hakenut senaatin ylim. kopisti A. N. Mickstrand. Apteekit. Senaatti on päättänyt, että Ki- teen kuntaan on heinäkuun 1 p:stä 1911 perustettama uusi apteekki. Tuomarit. Kuluman »vuoden marsinaiset talmikäräjät Kaamin pitäjän kärä- jäkunnassa on määrätty istumaan homioikeuden auskultantti E. F. von Hertzen. Tohtori Matti Helenius Lep pälä piti täällä eilen lyseon juhlasalissa luennon kieltolakisäädämmn wai- heistä eri maissa ja lähinnä koti- maassamme, .kuulijoita oli aiman täysi huone. Ajettu kumoon. Eilen illalla ajoi kadulla Sen- rahnoneen nurkalla renki Janne Hyttinen jalkasin käymän, Mnlosta kotoisin oleman Juho Iuhonp. Matasen kumoon, joka lienee saa- nut ruhjemammoja ja ivietiin ta- uttomana ensin lääkärille ja sitlen poliisikamariin. Lääuintvirkamiehet. Suistamon piirin nimismies Sakari Ilmanen on anonut eroa Mirastaan. Muualta Poh- jois-Karjalasta. olisi moineet julmemmin menetellä uiu täällä on tehty". Tällaiseen kurjaan asemaan oli -uomi joulunut suureksi osaksi malliou oman menettelyn kautta. Oli nimittäin tullut lamaksi antaa osia Suomesta ruotsalaisille yli myksille. Ne olimat alueillaan ikäänkuin pikku kuninkaita, kantaen merot omiin tarkoituksiinsa ja hoi- taen alueensa mirkatoimet oman mielensä mukaan. Kun Suomesta täten tuli suuret alat läänitetyksi näille mahtawille ylimyksille, mä- )eni kruunun tulot sitä mukaa, iorjauksen tällä alalla sai aikaan Kaarlo XI:sta suuri r e d u k t s i o o- ni. Tärkeän korjauksen merotus- oloihin tuotti myöskin isojako, jonka mukaan annettiin kullekin talolle manttaalinsa mukaan mää- rätty ala peltoa, niittyä, laidun- maata ja metsää. Tämän toimen- siteen kautta joutui suuret alat akamaita talonpojilta maltiolle. Näille takamaille perustettiin uudis- taloja. Tästä oli seurauksena, että maltion tulot uudisasutuksen kautta lisääntyimät. Seuratessamme näitä Ruotsin mallan aikuista merotusoloja,näem- me niissä paljon puutteita ja epä- ohlia. .Tästä huolimatta esiintyy niissä yhtämittaista kehitystä täy- dellisyyttä kohden. Tätäkin tutkies- samme tulemme siis huomaamaan, ettei ihmistyö milloinkaan ole täy- dellistä; se on main täydellisyyttä tamottelemaa. Näin ollen on seu- raamilla sukupolmilla melmollisuus jatkaa edelläkämijäinsä työtä. Tä- mä tehtämä kuuluu meillekin, eikä suinkaan mähimmän merotusolo- jen alalla. I. W. P. DhteiSkoulnt. Nurmeksen yhteiskoulun luku- suunnitelmalle on senaatilta anot- tu mahmislusta. .kansakoulut. Sen johdosta että Ilomantsin kuntalaiset marsinaiscssa knntako- kouksessaan m. k. 24 pnä äänten eninmistöllä suorastaan hylkäsi- mät Kuuksenmaaran kansakoulu- piiriläislen anomuksen saada lu terilainen miesopettajan johtama ylempi kansakoulu perustetuksi pii- riinsä ja alkamaksi toimintansa jo ensi syksynä, omat mainituk kan- sakoulupiiriläiiet maltuutlamansa talollisen Heikki Suihkon kautta läänin kumernöörille t. k. 7 pnä jättäneet laajemman kirjallisen malitulsen, anoen kunnan päätös- tä tältä osaltaan kumottamaksi. QsnuSkaSsat. Läänin kumernöörinmirasto on puolestaan hymäksynyt ja nouda- tettamaksi mahmistanut Kimilah- den osuuskassa nimisen osuuskun- nan ohjesäännöt Ilomantsin pitä- jässä. Paloapnyhdistykset. Polivijärmen kunnan uudesti laadituille paloapuyhdistyksen oh- jesäännöille on anottu läänin ku- mernöörin mahmistustr. Laaritvaarau maalaisseuran iltama oli 6 pnä tätä kuuta Pekka Räsä- sen talossa. Ohjelma alkoi Kar- jalaisten laululla, jonka jälkeen piti meistokoulun opettaja S. Ryynänen amauspuheen. Amaus- puhetta seurasi runo. Ohjelmaan mielä kuului kaksi esitelmää, runo, satu ja kertomus. Näiden kaikkien jälkeen kutkutti yleisön nauruher- moja uäytelmäkappaleet „Palme- lukseen halutaan" ja..Taikapeili", jotka sujuimat kohtalaisesti. Nuo- ret mielä humittimat itseään iloi- sessa karkelossa. Dleisöä oli mä- hän puoleisesti, johon lienee mai- kuttanut sangen ruma ilma. Kuutaiu luottamusmiehet. Kosk'ei Rääkkylän kuntalaiset marsinaisessa kuntakokouksessaan miime tammik. 25 pnä suostuneet mapauttamaan kunnallislautakun- nan puheenjohtajaksi malittua ta- lollista Juho Kolehmaista toi- mestaan, on herra Kolehmainen tästä kunnan päätöksestä t. k. 5 pnä läänin kumernöörille jättänyt kirjallisen malituksen ja siinä pe- rustelluillaan syillä anonut wa- pautusta tästä luottamustoimes- ta. Polwijärwen pitäjän Maa- rianwaaran äänestysalueen maalikelpoisista, joita oli 301, käytti äänioikeut- taan main 124, otteella 1. Haukintatarjonksia. Miime tiistaina tarjottiin huu- tokaupalla mokataivaraiu hankin- ta Rääkkylän maimaistaloon: li,000 kg. jauhoa otti Rasimaaran osuuskauppa hankkiakseen ä 21 p:stä, 2,000 kg. jauhoa kauppias Elias Hirmonen g 21,. p:stä, li- Hat H. Hirmonen ä 73 p:stä ja A. I. Rautiainen ä 75 p:stä ki lon. Perheiltamat mietti ^Vtattisen lahden W.-seura t. k. 6 pnä A. Pursiaisen talossa, johon ihmisiä oli kokoontunut 60 —80 henkeä. Ohjelman suoritus alettiin lau lulla, jonka jälkeen seuran esimies lyhyessä tervehdyspuheessaan tah- toi huomauttaa nuorisoa nykyises- tä eripuolueiuen mihan ja eripu- raisuuden kylmöslä sanomalehtien, niinkuu suusanainkin kautta. Toi- moi nuoriso» puolueista mapaaua ivoimau raimata itsellensä rauhai- san elontien, jonka ohjeena on rak- kaus. Sitten seurasi laulua, luet- tiiu kertomus, jossa ei ueumottu mäkijuomia ja tupakkaa kaynä- mään Laulua seurasi'' luelma, jossa ivaroiletliiu ylellisyyden ihan- noimisesta. — Loma-ajalla olet- liiti uusia jäseniä ivastaan, juo- tiiu kahmia ja jaettiin humi- posti. Loppuosassa ohjelmaa keskustel- tiin mastaisesta toiminnasta. Wa- Iittiin 7-henkinen seuralehtitoimi- kunta, joiden on mähintään yksi kirjoitus lähetettämä lehdelle ja ol- tama muorousa perään päätoimit- tajana, malitluina seuraamassa järjestyksessä: A. Sinkkonen, A. Hynynen, Wäinö Sutinen. Alma Karttunen, % Karttunen, Pentti Jtartnnien ja I. Hietala. Järjes tyksestä «noottiin. halituin ensi perheiltaman toi- kunta, mirkailioineen. Urheiluosasto aikoo myös hera- tä henkiin pitkällisen leivon peräs- tä, kun kirjoiteltiin jäseniä, niin kartlui niitä liki kaksikymmentä. Johtajaksi malittiin Wäinö Suti- nen, maraj. A. Hynynen ja kirj. Pentli Karttunen. Harjoitukset alkamat heti kun saadaan huonei- ta hyyrill?. Naisetkin olisimat moimistelleet, mutta ei ole heillä jotajaa. Lopussa hiukan leikittiin. Saman seuran johtokunta ai- kaisemmassa kokouksessaan on ma- linnut esimieheksi A. Karttusen, maraesimieheksi K. Karttusen, ra- hastonhoitajaksi I. Hietalan enti- set. ja kirjuriksi A. Turusen. Tutjunniemestä. Luminen talmi näyttää tämä talmi oleman. Melkein joka päimä tuprahtelee lumiryöpyt. Metsä-- mailla saa hemoset huppuroida kuormain kanssa ihan puolikyljis- sään. Moni ennustelee, että tule- mana kesänä meden korkeuden pi- täisi sisäjärmissä tuntumasti ko- hota, jos mauhat merkit paikkansa pitämät. Wuosi oli eusin paljo- luminen ja kuu sitten kemäällä ilma rutosti muuttui lämpimäksi tapahtui lumen sulaminen nopeasti. Mesi kokoontui maalla suuriksi uutettu, maalintulosta parasf- J Olen säästänyt tämän mielen- lammakoikii joista ^e jitten lumi-!lasketaan, josta jo tiedäm- purkaukseni maalien jälkeen, kun kohjun rnukana rynnisti jarmun. ^n, että suuuri osa ääntö-^en tahtonut tällä lisätä sitä sur- Kun siteen miela oli kemaan ^ku-!,valkaista kansaa on pysynyt syr-' keata riitaa, mitä puolueemme kes- luesja ruiyana lateita, jeurapral'- koko äänestyksestä. Sano- kuudessa ennen maalia oli jo kesta lasla turmiollinen^ ttumcuejaj f aau a j nn olleen sopimattoman, enemmän kuin tarpeeksi. Lopuksi luottaen raiua-ajukfaule uarota; xtnipifelin armeliaan niinikään ol- sallittakoon tässä mielä tehdä eräs wai)!iikoja. Jarmien rannoilla kal- > maalaisia estämässä, näissä > kysymys: Eikö puolueemme johdon limden kytzls>a huomaa ^rela ne armeluissa on osaksi totta, mutta. taholla mieläkääu olla marinoja raiamumat joisla iiäkee ivedeu f°, r -1 fmtvimpaita esteenä uäille pois- puolueen nykyisen tilan mahdot- keimmillaan o.on. ^illom, lamoin jääneille on ollut ..tielämältö- tomuudesta ja eikö tämä asiain- kuu nyt!in, oli myös lualttouuien m yy§", josta johtuu päättämät- tila kaipaa joitakin erikoisia toi- rlstirula ja jännitys kotoin kiveai- s^^den puute. Sanomalehdet ja menpiteilä? Jos meidät malitsi- la, joten aika oli ylen ikämaa. ^ puolueihmiset f itkin kiittämät puo- jat jätetään mastedeskin sellaiseen v>os nytkin mielä tulenee tul- luettausa parhaaksi, toista moiti- pulaan kuin meitä nyt joukko Mik- wake)ä, uun jopa todellakin muost — kaikissa siis näyttää ole- kelin läänissä jäi, niin pysymme 18J9 )aa kaksoismetjen tasta kulu- hymää ja pahaa, josta on kauniisti poissa maaleista." masta mnodesta. Eniinehan foi|i eräiben ihmisten maikea malita koskaan tuommoisten ikamyykyeu para§ Niinpä he tunnollisia oU: koittaman, mutta me luomalatiet katsomat parhaaksi jäädä op-' emme yleensä misiaan asioissa pimeän, hankkimaan täyttä se!- nay helpolla paajeivan. ' myyttä asioista, jolloin moimat Tarkoitukiein ei ollut kirjoittaa maaliuurnille itsetietoisilla, nyt ykiistäan lumesta ja medestä, - mnMifemnrtrt" — mutta kuu säiden maikutuksesta " .. .. ' . ; sanotaan ihmisten mielentilan ole-. ->.»lattoma>t tväestö» lainara-, man jonkunlaisessa riippumaisuu- hastot. den asemassa, niin täytynee mä-' ^^^in kumeruoormmirasto cni^ Jokaisella elinmoimaisella kan- hän purkaa siitäkin sisuaan, mar- noudatettamakji mahmistanut Palk- on merkkipäimänsä. Milloin sinkin kun huono ilma sattuu tule- jarmeti kuntakokouksen päatoyeu ^ sellaiseksi muodostunut jonkin maan silloin, kuu juuri toimotaan ^ l0U '" C tmrmeen marrask. la p:lta, ^uren kansalaisen syntymäpäimä, päimvastaista. ! mikäli se koskee l-i,000 nikan suu- milloin jonkin waktiollisen tapah- Niin kämi laskiaissuuuuntaina rmseu pitempiaikaisen kuoletuslm- j^man muostpäimä, milloin jonkin lk. 6 p:uä. Kansakoulun johtokun- ottamista tilattoman mäeston ,^uun kansalle tärkeän saamutuk- nau toimesta oli puuhattu yleiset lainarahaston penlstamista mar- muistopäimä ilman paras soittokunta", niinkuu nimikin osoittaa, oli tehnyt tehtä- mänsä «moitteettomasti", pääsi nuori mäki mähäu lattialla pyö- rähtämään. — Harmalukuinen ylei sö oli iltaansa tyytymäinen pala tessaan ilman selmittyä kotiin nuk- kumaan. Pielisjärmen Wiekistä. Aiuuau saua maan tuosta jo jokapäimäiseksi tulleesta, 'mutta sa- malta taas ' ohimenneestä edus- kuutamaalista ja sen lautakunnan kokoonpanosta. Äänestykseen osanottaminen oli täällä entiseen merraten tuiki lai- meala. Se on osaksi mäsymyksen ohella ilmenemä kansalaisivelmol- lisuudeu tuntemattomuuden todis- tus. 5tuteu luultama on, lienee siihen joko enemmän tai mähern- niäii maikuttanut myöskin maali- lain kanssa ristiriitaisella tamalla kokoonpantu maalilautakunta. Sa- uat kuulumat: ..Tärkeätä on. että näitä henkilöitä otetaan kaikista paikkakunnalla olemista isommista puolueryhmistä, jotta ei jätettäisi mitään sijaan epäluulolle maali- lautakunnan puolueellisuudesta". Ä!utta tuo koko koneisto opasta- jaan ja järjestysmieheen saakka oli koottu samoista aineksista. Tä mä siis jättää sijaa epäluulolle, kyseessäoleman lautakuuuau puo- lueellisuudesta. Paitsi tätä tietää se myöskin sitä, että maalilauta- kunnan malilsijoihin on pujahta- nut mirkaivaltaisuuden heuki. — Älkää ystämäni olko tästedes teke- misissä tuollaisen hengenheimolai suuden kanssa. L. K. Laskiaisena. Kaupunkipaloissa leimataan »laskiaispullat" ja muut herkut marataan juhlaa höystämääi.. lkouiuissa on lnpapäimä. Nuoret hiihtelemät, laskemat mäkeä ja illansuiissa mennään ..naamiohu- meihiii" remakkalystiä pitämään. 'Näin kaupunkiasuja! — mutta etpä maallakaan laskiaista simuu- teta muistamatta, siellä otetaan tämä päimä erinomaisella huolella ivastaan. Emännät malmistamat pnoliseksi perunapiirakat ..laskiais- rokan" kanssa syvtämäksi, sauna lämmitetään „päiwänaikana" kyl- peä, eikä sinä iltana saisi saunas- sa kukaan »virlkaa mikään, jos mieli mälttää kesän ajalla hyön- teisten kiusaa. Tätä taikaa niuis- teilaan maalla mielä aiman ylei- sesli, multa ei sitä sentään tosis- saan taida tukaau uoudattaa^ imallaau kyllä monikin. Atuita- kin taikoja lienee ennen tehty, mutta nyt ne omat unohtuneet. Gi enää naisiväki ehätä ..kästyi- tänsä" laskiaiseksi saada keträn- »eekst, että rukin lapa joutaisi mä- keä laskea. Ken laskee mäkeä se Jälkiselmittely nuorsuomalaisessa puolueessa en- nen maaleja huippuunsa kärjisty- neessä perheriidassa näyttää nyt maalien mentyä, muutaman päi- män kestäneen aselemon jälkeen, uudelleen leimahtaneen ilmiliekkiin. 'Niinpä Helsingin Sano- main tiistain numerossa ou toi- mituksen nimessä julkaistu kolmat- ta palstaa pitkä mäliartikkeli, jos- sa tehdään selkoa niistä ,.salai- sista juonitteluista ja niistä sopi- mattomista ehdokkaitten asettele- misista, joilla on tahdottu pakot tamalla pakottaa puolueen jäse niä äänestämään heille epämie- luisia ehdokkaita". Lehti katsoo edelleen melmollisuudekseen omis- laa huomionsa koko maahan ja lausua sanansa myös maaliasiois- sa „sitä suuremmalla syyllä ja ponnella, kuta enemmän eräät maaseutulehdet (..Suur-Samo", ..Karjala" y. m.) kehittymät sii hen yksipuoliseen hum- buugisuuntaan, johon ne omat täältä lähtemien talutusnuorain mukana m enossa." Mutta miteu mestarillisella ta- walla Mikkelin läänin nuorsuo- malaisten maalipuuhieu johtajat onnistuimat asettamaan ehdok- kaansa, siitä nimimerkki ..Mikkelin lääniläinen" tekee humittamalla taivalla selkoa Helsingin S a- n oma in miime tiistaisessa nu- merossa. Otsakkeella ..Typeryyt- täkö mai tahallista puolueen etu- jen syrjäyttämistä?" kirjoittaa hän m. m.: »Muutamat herrat tässä maali- piirissä omat saaneet päähänsä, että meillä pitää olla se yleis- ehvokas, josta on ollut katkeraa riitaa melkeiu jokaisissa maaleissa — mikä riita, simumennen sanoen, ei ensinkään näytä liikuttaman asianomaista itseään. Edellisissä maaleissa on sentään ollut mui- takin tunnettuja yleisehdokkaita, mutta tällä kertaa olimat Suom. Kansan herrat onnistuneet puu- hissaan niin hymin, ettei malitsi- jalla, joka ei tahtonut äänestää heidän kiiivaampia puoluelaillaan, ollut muuta malittamana, kuin joko jäädä maalista pois tai ää- nestää tuntemattomia maalaisia, tietäen, että heille annetut äänet menemät hajalle ja kertymät lo- puitakin noiden edellisten hymäksi. Oinasta kokemuksestani tiedän, ettei tämä malinta kahden pahan mä- lillä ollut helppo". Ja kirjoituksensa lopettaa hän seuraamin sanoin: ..Armattamasli omat maalipii- rin Harmat »pääskyset" nyt saa- mnttaneet tarkoituksensa ja saaneet hymityksen entisille tappioilleen. .Se olkoon heille kernaasti suotu, laskee suksilla, hemosella ..laskiai-^ Mutta marinaa on, että se on senajo" on nimikään mähentynyt tapahtunut puolueen edun kustan olemattomiin, kun siihen sijaan' nuksella, sillä olkoon tulos tästä kaupunkipaloissa mielä tätä mnis- piiristä mikä tahansa, se olisi mar- tellaan. Seurat toisinpaikoiu - niasti ollut nuorsuomalaisille edul- maalla satuttamat tälle ajalle reki- j lisempi, ellei ehdokaslistojen aset- retkensä, joissa tanssitaan muun' tamisessa olisi niin menetelty kuin lystin ohella, muita humituksia et meneteltiin. Omatko herrat maalla tälle päimälle ole opittu niin typeriä, etteimät ymmärrä, maraamaan. mitä heidän menettelynsä on mai kuttanut; sitä jyrkempi mastalause on pantama tätä menettelyä ivas taan, jos se on ollut tahallista Edustajamaalit taas omat toi-' puolueen edun syrjäyttämistä. Poisjääneet. 1. suomalaisuuden Lii ton Lipas 1910* Tnomalaisuuden suurjuhla tulossa. maksu-iltamat ja hiihtokilpailut. kuntaan Kello 1 päiwällä pili kilpailujen alkaa, mutta ei ollutkaan hiihtä- jiä, niin paljon kun oli toiivottu. aatiin kuitenkin miisi miestä läh- teinään huolimatta kelin kurjuu- desta ja sakeasta lumipyrystä: I palk. pikarin sai Juho Sahk- mau. II palk. pikarin Mikko Hirmo- nen. III palk. pikarin Heikki Zlsikai- nen. Muualta Suo mesta. Merkillisimpiä tapauksia Suo men kansan elämässä on epäile- mättä kansalliseepoksemme Kale- malan malmistumiueu 28 p. helmik. 1835. Sen merkitystä on Julius Krohn kuivannut seuraamin sanoin: »Ajatelkaamme köyhää, tunte- matonta, koriven kasmattamaa poikaa, joka astuu ulos maail- maan, palamana halusta otta maan osaa ihmiskunnan suureen lon edistämiseksi. Kaikki häntä kummastellen katselemat, nauramat hänen tottumatonta liikuntoansa, pilkalla tiedustellen, kuka hän on, että luulee itsensä mahdolliseksi niin monen suurisukuisen ja koke- Suuri maksusuoritus. Suomen postilaitos maksoi t. k. ™ a " u ' u " l ^ uuöiui ' ,au ' 8 pnä Suomen pankin kautta taisteluun kaumm, hyman za za- . Menäjän postilaitokselle mahan m ... ... 'yli 6 miljoonaa markkaa, joilla Neljäntenä tuli Otto Kinnunen. suoritettu Menäjältä tuotujen m hnhtaza keskeytti huhta- trtro ^. aiu l)into j a . misen. | ! Lahjoitns yliopistolle. Iltaman ohjelmaan kuului puhe,! Aliopistolle on eräs henkilö, neen sankarin rinnalla seisomaan, nuorison kasmatuksesta minkä piti joka ei halua nimeänsä mainitta- ja millä hän moi todistaa kykene- maanmilj. Juho Hirmonen. Seu- man julkisuudessa, lahjoittanut mänsä niin suuriin tehtämiin. rasi sitten yksiäänistä laulua. Esi- 2,000 mk., hoidettavaksi Viktor Gaaii silloin hymä haltia äkkiä telmän urheiluista piti lakitieteen Löfgrenin skipendirahas- antaa hänelle käteen kalliin, kirk- ylioppilas Josua Lappi. Seu pe- ton nimellä. Kuu rahasto on kaasti säkenöimän miekan, isän rästä myytiin kaikki työt huuto- kasmanut 4,000 mkan suuruiseksi ivanhan perinnön, yhtaikaa epää- kaupalla. Näytelmä »Pahassa pu- annetaan siitä muosittain stipendi mättöinän todisteen hänen kmiin- lassa", meni läpi hymänpuoleisesti. mies- tai naispuliselle ylioppilaat- kaalliseska sukuperästänsä sekä mah- Kumaelmana oli loppukohtaus le, joka aikoo antautua sonoma- taman aseen mastaisia omia san- »Pilmen meikosta". Kun »Maa- lehtialalle (ei sosialisteille). karitöitä marten, Ja sen nähtyään I(ilpa»ajot. Mulon Maalaisseura toi meenpanee kilpa-ajot Rajakan- lammilla tk. 19 päivä. Hevos ten sisäänkirjoitns tapahtuu klo 'O e. pp. E. Siljanderia taloasa, jossa myös hevoset tarkastetaan. Osaa ottavat 3:ml-vuotis «l ja sitä vanhemiuat oriit ja tammat. Johtokunta. (K. a. i k.) TÄIPÄLEEN Telefooniyhtiön varsinainen vuosikokous pi detään allekirjoittaneen asun nossa Perjantaina ensitulevan Maaliskuun 4 päivänä kello 5 j pp., jossa keskustellaan sään nöissä mainituista ynnä vuosi maksuista ja muista sattuvista asioista. Taipaleella Helmikuun 10 p. 1910. A. Vornanen. K S 2 i 17 päivänä, S' alaillfl ,I»v». _ kuata kl* 10 ap. Vai vlon kaaaakomlulla tar jotaan hankittavaksi halkoja aa- notun koulun tarpeiksi huuto kaupassa määrättävillä ahdoilla. JohtokMBta. X 8. 1 k Rmimiimrkkuja aina saatavana Pialisjirvallft E. G. Kaaitlalla. Vuokrattavana kesäkuun 1 piiviati aatkaata- jakodiksi sopiva haoaeuato aakft 2 kamaria, keittiö ja eritjiaaa tupa. Lähemmin Ahokkaalla. pilkka ja nauru maikeneniat, muut» tuen kunnioitukseksi, ihaituksekst, ja nuorukainen itse tuntee ujoutensa antaman sijaa toimorikkaalle roh- keudelle. — Äuroailfaamme Mie lessämme tätä kaikkea ja muista- kaamme, mitä meillä omakieliitt kirjallisuutta siihen saakka oli il» mestynyt. Olihan suomalainen kirjallisuuL, jos hartauskirjat poi» luemme, waSta enfimäisellä idul- lansa; sekin m ähä, mitä löytHi, oli ala-armoista, melkein kaikki käännöstä. Silloin kuin ajateltiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seu« ran perustamista, ei suinkaan roh» jettu toimoa, että afian laita nii» pian muuttuisi. Maan nyt wki heti toisena Seuran toimitusten sarjassa ilmi alkuperäinen teoS, joka oli asetettama paraitten rin- nalle koko maailman kirjallisuu» deSsa, suuri kansan-eepos, jota ai» noasti kreikkalaisten kertomaiset runoelmat mertailussa woittawat. Eikä siinä kyllin; suomalainm kir« jallisuus sai teoksen, joka kielelli- sessäkin suhteessa someltui esiku» maksi uudelle, masta-alkamall» tai- derunoudelle." Mikäpä näin ollen on luonnolli» sempaa, kuin että Suomen kansa mieltää Kalen»alan päimää suu« rena juhlanansa ja kokoo fiten iU selleen moimia mastaisia ponniS- wksia marten? Ja mikäpä on luonnollisempaa kuin että tänä muonna, jonka osalle sattuu Kal» malan 7Z-wuotispäimä, tätä juh- laa mietetään päimän merkity »tt mastaamalla tamalla? Siellä tääl- lä maassamme on jo ryhdyttykin toimenpiteihin asian zohdoSta, mut- ta jotta kaikkialla heti käytäisiin käsiksi malmisteluihin tuota 75- muotispäimää marten, olemme kat» soneet tarpeelliseksi huomauttaa asiasta näin yleisestikin. Jokai» sella paikkakunnalla olisi saatama jonkinlainen Kalemalajuhla aikaan ja sitä marten malittama toimi» kunta. Toimikunnan malitsemi» sesta pitämät luonnollisesti ediS« tysseurat huolta. Mitä itse juh« laau tulee, olisi siitä saatama a» mokas, isänmaallinen juhlatila»- suus, joka jättäisi kansalaisiin miel» tä-ylentäwän muiston. Ohjelma- kin olisi sen mukaisesti malittama. Etupäässä olisi luounolliseStt ko«» tettama käyttää Kalemala-aiheita sekä puheissa ja esitelmissä että kaikessa muussakin ohjelmassa. Oppaaksi on erityisen sopima tart»* kalaisen F. Ohriin kirja .Kalemala kansanruuoelmaua ja kansallisen- poksena". Mutta paitsi juhlimista olifi enttstä enemmän muiStettama kmi» nittää huomiota Kalemalan luk«» miseen ja ttttkimiseen. Kalemala» kirjallisuutta olisi jokaisen kansa» laisen marojensa mukaan hankit» tama; ja kaikissa kirjastoissa pi» täisi olla mahdollisimman täydel» linen kokoelma tätä kirjallisuutta. Paitsi sitä iloa ja rikastumista, joka Kalemalan lukemisesta ja tutki» misesta epäilemättä olifi seurauk» seita, olisi suuremmasta Kalemala» harrastuksesta sekin suuri kansalli» nen hyöty, että niitä maroja, jotka Kalemala-kirjallisuuden menekin kautta kertyisimät, moitaisiin käyt» tää mastaisiin Kalemalan ainesten julkaisuihin, joita nykyisissä oloissa on maikea suorittaa. Samalla kuin toimomme, että kansalaiset kaikkialla maassamme kiinnittämät huomiotansa näihin asioihin, huomautamme erityisesti, että kaikilla niillä paikkakunnilla, missä ei mielä ole Kalemalan 7b» muotispäimän juhlatoimikuntaa, se aiman heti asetettaisiin ja sitten ryhdyttäisiin ripeihin toimenpitei» hin juhlan mieltämiseksi päimä» merkitystä mastaamalla ta»all«.