lorstsinA ksi Muun 28 p:nS ki:o S3 — ISIV T«r«« ia Pori» liiä»i. Ruis on tiheää paitsi Ahmenan- maalla ja Mehmaassa harvanpuo- leiSta, ja on osittain laossa; heilimöi- minen loppui yleensä kesäkuun kol mannen iviikon lopussa tai kesäkuun neljännellä Viikolla, ja heilimöimisen aikana sää oli suotuisa, on tasatäh- käinen eikä ole hallan Vioittama paitsi rannikkopitäjissä, Mchmaassa Merikarvialla, ZtoormarkuSsa ja Ahlaisissa, missä paikoin marsinkin aremmilla paikoilla on niitetty rehuksi, ja jossakin määrin myös Piikkiössä ja Maskussa; sato tulee siksi aikainen, että uutisruista saadaan kaikkialla siemeneksi. Ohra on enimmäkseen hymää ja tiheää, paikoin keskinkertaista, ei ole taudin maimaama paitsi Mynämäellä, Loimaalla, Alastarossa ja Punka- laitumella, missä juurimato on vähän haitannut; halla ei ole fitä Vahingoit tanut, paitsi vähän juhannushalla samoissa pitäjissä missä ruistakin, alkoi tähkiä enimmäkseen tämän kuun ensimäisellä vi'kolia, kaikkialla ennen kuun puoliväliä: toivotaan kaikkialla paitsi Mehmaassa aikaista satoa. Kaura on enimmäkseen hymää ja tiheää, paikoin keskinkertaista ja Loimaalla, Alastarossa sa Punkalai tumella harvanpuoleista; ei juuri» mado i eikä muun taudin maimaama eikä sitä ole halla »vahingoittanut, paitsi mähäsen samoissa pitäjissä, missä ruista ja ohraakin, tähki pai koin jo heti juhannuksen jälkeen, muualla enimmäkseen tämän kuun ensimäisellä »viikolla; sato tulee aikai nen yleensä kaikkialla muualla paitsi Mehmaassa. Perun ain kukkiminen alkoi yleensä noin 12—15 päivänä tätä kuuta; juhannushallat mioittimat pe- runanmarsta melkein kaikkialla, West- maassa putipuhtaaksi sen, mitä oli ehtinyt kasvaa maan päälle, mutta mahinko on enimmäkseen, marsinkin ylämillä mailla, mähäinen, ja paikoin omat hallan seuraukset jo korjaantu neet; yleensä odotetaan aikaista satoa. Nauriiden taimet omat nous seet yleensä hyvin, mutta maakirppu on enimmäkseen niitä mailvannut ja marsinkin Ahvenananmallo, sekä kaikissa läänin itäisissä pitäjissä, missä on täytynyt kylmää uudestaan: kuivuus ei miime aikoina ole enää juuri missään kasmua haitannut, yleensä keskinkertaista satoa odotetaan Laidun on sateiden johdosta paljon parantunut ja on nyt yleensä keskinkertaista tai keskinkertaista pa rempaa, paikoin hymääkin. Heinänkasmu on kylmönur- milla enimmäkseen keskinkertaista, Ahmenanmaalla merrattain hymää, mutta monin paikoi l myös huonoa ja epätasaista, ja luonnonniityillä enimmäkseen keskinkertaista huonom paa; niittymato ei ole näyttäytynyt; heinänteko alkoi yleensä heinäkuun ensimäisellä miikolla, paikoin jo kesä kuun lopussa, sateet omat osittain heinäntekoa häirinneet; toimotaan vleensä keskinkertaista heinäsatoa, Halikon kihlakunnassa hyvääkin ja Mehmaassa huonoa. KuimuuS on paikoin haitannut heinänkasmua za sumilaihojen kas mua, mutta myöhemmin on satanut riittämästi. >IS »«Ä KanslllmlunMllMiu kokous Miime sunnuntain iltapäimällä ja maanantaina pidettiin Helsingissä Suomen kansakoulujen opettajayhdis tyksen kokous, johon otti osaa noin satakunta opettajaa. Kokouksen amasi keskushallituksen puheenjohtaja, hra A. Kohonen. Ko kouksen puheenjohtajana toimi tar kastaja A. Järminen ja sihteerinä opettajat I. Laurila ja Fanny Man ner. Opettajajärjestöä koske man kysymyksen alusti opettaja M. Keränen. Opettaja O!ga Karlstedt pohjusti kysymyksen: ..Olisiko Suomen opetta- jayhdiStyksen hankittama jäsenilleen oikeusapua?" Tämä kysymys päätet- tiin liittää yhteen edellisen järjestö- kysymyksen kanssa ja Valittiin malio- kunta laatimaan päätösehdotusta nii den lausuntojen pohjalla, joita näis tä kysymyksistä oli annettu. Malio- kunnan ponnet hymäksyttiin. Palkkausperusteiden järjestämistä koskeman kysy myksen alusti op. A. Sipola ehdot taen että maltion suorittama pohja palkka korotettaisiin 1,200 markkaan ja palvelusmuosien perustuksella an- nettamat korotukset pienennetään, niin etteimät ne perheettömälle opettajalle saifi nousta 30 pros. ylemmiksi poh japalkasta. Kysymystä pohtimaan malittu ma- liokunta ei yhtynyt alustajan ponsiin, maan «hdstti, että palkkauSolojen todellista parannusta on edelleenkin ponnella ajettama. Maliokunnan ehdotuksesta päätti kokous asettaa nelihenkisen komitean, jonka on han kittama tarkat tiedot opettajain palk- palkkauSsuhteista muissa maissa ja tiedustettavia oman maamme opetta jain erilaisia mielipiteitä. Niiden perustuksella komitea laatii ehdotuk sensa Suomen kansakoulunopettajat» palkkauksen järjestämisestä ja sitä eh- dotuSta, joka saa opettajain enemmis tön kannatuksen, on sitten yksimieli sesti puolustettama ja koetettama saada perille Viedyksi. Opettajain eläkeasiasta oli op. I. Kokko lähettänyt kokouk selle alustuksen; 2,000 markan eläke on suotama kummankin sukupuolisille opettajille. Jätettiin saman komitean huostaan kuin edellinenkin kysymys. Opettajain »virallinen edustus. Opettaja I. Jussila aluSti kokouksessa pari kysymystä, jotka koskimat kansakoulujen hallin non toisin järjestämistä ja opettajain osanottoa siihen. Kokous päätti jät tää hänen ehdotuksensa maliokunnan harkittamakst. Maliokunnan mietintö lähetetään sitten keskushallituksen mä- lityksellä haarayhdiStySten pohdltta- maksi. Kun mielipiteet omat kysy. myksistä selminneet, otetaan ne uu destaan esille yleisessä edustajain kokouksessa tahi kansakoulukokoukseSsa. Nyt jo kuitenkin päätettiin heti kään- tyä kouluhallituksen puoleen pyyn nöllä, että se ryhtyisi toimiin opetta- jäin edustajien saamiseksi kouluhalli tuksen kansakouluosastolle. Kun hra I. Jussilan esittämä opettajain simistyksen korottamista tarkattavia kysymys oli jätetty haa- rayhdistySten harkittamakst ja nykyi nen keskushallitus »valtuutettu toimi maan entisellään ensi kesän kokouk seen saakka, päätettiin kokouksen toi met. RMmmikkii Keljiilgisso. Tällä miikolla on Helsingissä useita kokouksia, joista ehkä raittiuskokoukset omat tärkeimmät. Suomen Opiskeleman Nuorison Raittiusliitto oli ensimäinen kesä- ja Vuosikokous taan pitämässä. Liiton kokous näet alkoi maanantaina klo 1 Vanhalla suom. yhteiskoululla. Kokouksessa soitti »Apostolin pojista" muodostettu tor- miseitsikko. Tervehdyssanat lausui maist. Aarne Kuusi. Ohjelmassa oli mielä nti Elsa Soinin lausuntoa jo leht. M. Nybergin esittämää laulua. Maist. E. Hynninen piti loput si esi telmän kansojen heräämisestä itsetun toon ja sen Vaikutuksesta raittiuteen. Kokoukselle oli Norjan opiskeleman nuorison raittiusyhdistykseltä tullut sähkösanoma. Liiton Vuosikokous alkoi klo Vz5. Puhetta johti liiton puheenjoh taja tri K. Taskinen ja sihteerinä toimi ylioppilas, nti Aino Harmoja Kokoukseen oli lähettänyt edusta jansa 41 koulua. M. m. oli edus tettuna Porin suomalaisen tyttökou lun raittiusyhdistys. Keskustoimikuntaan »valittiin ndit L. Sojsnen ja Elli Tamastähti sekö tri K. Taskinen uudelleen sekä semi naarilainen Tilda Ainola ja lyseolai nen Hannes Wikman. Kun tilinpäätös oli myönnetty ja muosimero määrätty 15 p:ksi, kuten ennenkin, malittiin kuluman muoden tilejä tarkastamaan ylioppilas, nti Hilja Aulo ja maist. H. Paamilai- nen, sekä Varalle ylioppilas Irjö Nummi ja nti Toini Kantele. Tehtiin sitte selkoa aijotusta toi miston uudelleen järjestämisestä ja malittiin pöytäkirjan tarkastajiksi nti Elli Tamastähti ja maist. A. Kuusi sekä maratarkastajiksi nti L. Sojonen ja lys. A. Laitakari. Ainoa keskustelukysymys, joka vuo- sikokoukseSsa käsiteltiin, oli S, O. N. R:n puhujatoimen järjestämisestä. Sen alustimat lyseol. Hannes M>k- man ja keskustoimikunnan puolesta nti Aino Harmaja. Kumpikaan alus taja ei esittänyt mitään ponsia. Kc kous hyväksyi nti E. Tavastähden laatimat keskustelussa ilmitulleille näkökohdille perustumat ponnet. Pon sissa ehdotettiin: 1:ksi, että kokous kehottaisi paikal lisyhdislyksiä enemmän kuin ennen itse hankkimaan puhujia ja esitelmän^ pitäjiä kokouksiin ja perustamaan eri tyisiä toimikuntia keskuuteensa asiaa edistämään; ja 2:ksi, että S. O. N. R:n toimesta edelleen mahdollisuuden mukaan lähe tettäistin puhujia paikallisyhdistyksiin, marsinkin paikkakunnille, missä luen tokurSseja pidetään sekä missä yhdis tySten elämä osottautuu laimeaksi. Kokoukseen on jo ilmoittautunut kolmatta sataa edustajaa. Kokouksen loputtua lähdettiin oman lipun kera Seurasaarelle iltaa miet tämään ja toisiinsa tutustumaan. Mangitseminen Mienan Karjalassa. Tämän kuun 9 p:nä Vangittiin, kuten on kerrottu, lakit, ylioppilas Sakari Alanko (synt. Dorosejeff) Rau malta Mienan Kemissä, jonne hra Alanko oli matkustanut roumineen ja 17:llS ikSmuodella, Eurasta kotoisin oleman kauppiaanpojan Jiman Ti mosen ja kreikk.katolilaisen pastorin, Pantsun kanssa Tampereelta. Wan> gitsemisen syynä lienee ollut ilmianto. Sittemmin puuttui yliopiston rehtori asiaan. Miimein t. k. 16 p:nä hra Alanko pääsi mapaakfi ja matkusti sitten takaisin Suomeen. Tampereen lehtien kertojat omat käyneet hacs- taitamassa pastori Pantsua ja saa neet seuraamia tietoja: Matkustajat viimat lähteneet mat kaan Kajaanin kautta ensin Suomus salmelle mesiteitä sekä sieltä aluksi maamatkaa Menäjän Karjalan puo lelle, missä miimyttiin jonkun aikaa Uhtualla. Mesiteitä pienellä Veneellä, — milloin ryöppymiä koskia laskien, milloin sumantoja soutaen — kuljet- tiin sitten Mienanmeren rannalla ole maan Kemin kaupunkiin. Sieltä ol. tiin juuri lähdössä Solovetskm luos- tariin, — kaikki muut olirvat jo mat kakunnossa. hra Alanko maan somitti takkia päällensä — kun saapui po liisikomisario parin poliisimiehen seu rassa ja Virallisella äänellä kysyi, kuka on Dorosejeff. Saatuaan asianomaiselta »vastauk sen, kuului lyhyt komento Venäjäksi pukekaa päällenne ja seuratkaa. Ei ollut aikaa kuhnailemiseen eikä seli tyksiin, sillä käsky toistettiin mielä jyrkemmin. Niin lähdettiin poliisiasemalle, joSsa poliisimestarin apulainen otti was> taan ja kuulusteli. Käytiin senjäl keen taas takaisin matkailijaimme asuntoon ja tehtiin perinpohjainen kotitarkastus; otettiin takavarikkoon kirjoja ja kampsuja, joista osa on mielä takaisin saamatta. Pastori Pantsulta olisi myös otettu kaiken laista asiakirjoja sisältämä lompalko, mutta hän ei siitä luopunut, koska pelkäsi sisällä olemien asiakirjain huk kuman. Kun tämä ..toimitus" oli päättynyt, astelt-in jälleen polnsilai tokseen, jossa hra Alanko jonkin mää räyksen nojalla julistettiin pidätetyksi. Tässä möäräykseSsä mainittiin useita henkilöitä — m. m. Jimo Härkönen —, jotka oli määrätty hetimargitta vilsi, jos heidät Mienan Karjalassa taivataan. Tämä pykälä nyt sowi> tettiin myös hra Alankoon, huoli matta selityksistä, että hän oli maan tullut omaistensa luo asioitansa jär> jestämään. Oltuaan sitten miikon päivät t. k. 16 p:ään Kemin mankilassa, hän päästettiin mapaakfi; matka jatkui senjälkeen Solometskm luostoriin, siel tä Arkangeliin, josta rautahepo mat> kueen parissa muorokaudessa toi Pie> tariin ja sieltä tänne. Oulun leollisiilisnäitkly. Laulvantaina t. k. 23 p. arvattiin Oulussa näyttely oppiladen ja nuor ten ommattityöntekijäin töitä morien. Näyttely on järjestetty Kirkkotorin kansakoululle. Näyttelyesineet ow?t jaetut loatun sa puolesta 12:een luokkaan siten, että ensi luokkaan kuulumat metallityöt tois. puu-, kori- ja tuohityöt, 3:een maalarin, koristemaalarin ja knltaa- jan työt, 4een nahkateokset ja turkik set, 5:een puvut, kudontatuotieet ja huopateokset, 6:een kirjapaino, kirjan sitomo, piirustus ja malokuvaustyöt, 7:een asfaltti-, sementti- ja savenva lajantyöt, 8:een kivenhaktuu- ja hio mistyöt, 9:een leipuri» ja sokurile pu rityöt, 10:een säilykkeet, makkarateok set ja m.rvoitusivedet, 11:een kalaS tus- ja metsästyskapineet ja 12:een luolkaan leikkikalut. Näyt.elyhuoneuston eteläpäässä ole massa salissa omat järjestetyt kumaa ma teollisuus, maalaus- ja kirjapai no-osasto sekä pienempi ryhmä l l.een luokkaan kuuluma kalastus, ja met sästyskapineosasto. Huoneessa on sitäpaitsi erikoisnäh tämyytenä Juho Mikkosen Oulusta, Valmistama sementtihautapats^s, jol^ la näytteillepanija keksintöään ylei> sölle esittelee. Isossa salissa o a msimäisenä puu kori- ja tuohiiyöosasto. Uusien esi neitien joukossa siinä huomataan eril tyisesti Walter Kaukorannan Hämeen linnasta malmistoma muhkea, ehkä liiallisestikin koristettu kaoppi. Samassa salissa omat kadunpuo leisella seinustalla metallityöt, kuten kulta- ja hopea-esineet y. m. Salin pohjoispäässä ja pihan puoleisella seinustalla omat taas pumut, kudor- tatuotteet ja huopateokset. Tämä osasto on sangen runsaasti edustet tuna. Tuolinäyttely on järjesietty erityi seen pienempään kcdun puolella ole maan huoneeseen. Osanotto tähän kään näyttelyyn ei ole niin suuri kuin olisi ollut syytä otaksua. Näytteillä olevat tuolit sen sijasta Vastaamat osaksi hyminkin suuria Vaatimuksia. Suurimman h uineen keskelle aistik> kaasti järjestetyn kokoelman on aset, tanut Suomen tuoli-, kalusto- ja sor> maustehdas Muuramelta, lähellä Jy mäSkylää. Siinä on tuoleja jos min> kä mallista. Eteiskäytämään on järjestetty näyt> telyn sukstosasto. Huoneuston pohjoispään huoneessa omat Äströmin tehtaitten ja tominimi Montinin erikoisnäyttelyt. Talousseuran talossa Oulun naiskäsityökoulun huoneustos' sa on kotiteollisuusyhdistyksen toi meenpanema näyttely käsittäen noin pari sataa numeroa. Näytteillä on täällä Oulun naiskäsityökoulun, Ou lun kutomakoulun, Kempeleen kiertä män käsityökoulun, Kuusamon kiertä män koulun tuotteita, Limingan kou lun niini- ja pajutöitä y. m. Erityistä huomiota ansaitsee Kuu samon kiertämän koulun näytteet, esim. sen sarkaosasto, jossa on näh- tämänä erittäin kaunista työtä tällä alalla. Tässä osastossa on m. m. näytteillä iso ja uhkea ryijy, jonka omat malmiStaneet Hilda Säkkinen ja Oksinja Bogdanoff ja jonka raha- armo on useita satoja markkoja. Näyt teillä on myöskin pari erittäin mie- hättämää huonekaluStoa y. m. Osanottajia oli ilmoittautunut näyt telyyn yli 600, mutta näistä on ai noastaan runsaasti puolet lähettäneet töitään nähtämiksi. On kerrassaan moitittamaa se innostuksen puute jo ka tälläkin kertaa selvästi tulee nä kymiin. Kun ammattilyöläistlle Val mistetaan tilaisuus näyttää työtai- toaan ja kilpailla toisten rinnalla tai dostaan ja kylvystään, niin silloin ollaan maan — syrjästä katsojina. Laimeasta osanotosta huolimatta on kumminkin merkittämä, että aika lailla on eteenpäin menty kätemyy- dessä. Ei ole enään nähtämissä huo noja töitä ollenkaan, niinkuin oli lai ta silloin, luin ensimäistä samantapai sta näyttelyitä toimeen pantiin. — Kristiinassa tapaht«»«t katvalluS. Niinkuin miime mrossa jo kerrottiin, ilmeni Kristiinassa mii me laumantaina suurellainen kamal- lus, johon sanotun kaupungin raha toimikamarin puheenjohtoja, satama- rakennuskomitean rahastonhoitaja, kauppayhdistyksen puheenjohtaja, säh- kötehtaan ja höyrysahan isännöitsijä, toiminimi A. Carlströmin prokuristi ja kaupungin huomatuin mies, kaup pias Emil Axelin on syyllinen. Ka- mallettujen marojen suuruutta ei mie lä tarkoin tunneta, mutta ormcllaan sen yhteensä nouseman useampiin sa toihin tuhansiin markkoihin. Selmille on saatu ainakin 140,000 mkan ka- rvallukset. Rahatoimikamarin puheenjohtajana oli Axelin myynyt Maasan Osake pankin Kristiinan konttoriin rahatoi mikamarin nimessä 35,000 mkan mek- selin ja nostanut rahat. Tämä mek- seli lankesi laumantaina maksetta- wa?si. Kun pankki, saadakseen mak sun melselistö, kääntyi rahatoimika marin kamreerin puoleen, niin tämä ilmoitti, ettei rahatoimikamari ollut Vastaanottanut »vekselistä saatuja rahoja eikä ollut »valtuuttanut pu heenjohtajaansa ottamaan lainaa, minkätähden kamreeri k eltäytyi kama rin puolesta lunastamasta sitoumusta. Samara päiivänä oli hra Axelin pyytänyt erään luotsin purjehtimaan kanssaan merelle. Päästyään noin penikulman päähän satamasta, moati hra Axelin luotsia Viemään itseään yli meren Ruotsin puolelle. Tähän luotsi ei kuitenkaan suostunut. Kun hra Axelin huomasi karkuunpaäsyn mahdottomaksi, heittäytyi hän me- neeslä mereen, mistä luotsi kuitenkin heti »veti hänet takaisin »veneeseen ja köytti kiinni »veneen laitaan sekä al koi huutaa apua. Amunhuudot luuli hiniajalaima ..Karhun" miehistö, joko ohjasi laimansa luotsin meneen luo ja otti karkurin laimaan. ..Karhu" toi sitten hra AMmn kaupunkiin. Sinne päästyä hra Axelin meni ko tiinsa, missä hänet poliisikuulustelun jälkeen margittiin. Paitsi yllämainittua rrekseliä, on 3 muuta hra Axelinin rahatoimikamarin nimessä asettamaa Vekseliä huomattu Maasanpankin sikäläiseen konttoriin d-skontteeratun. Näistä on kaksi 30,000 mkan ja yksi 45,000 mkan suuruinen, ja olistmat ne langenncei maksettamikst 30 p. elok., 19p. syysk. ja 25 p. syysk. — Majesteettirikosjutut. Syyte majesteettirikoksesta sanoma lehti Mändagenin mastaamaa toi mittajaa I. Hirniä mastaan lehden 37 n:ssa syysk. 27 p. 1909 julaistun artikkelin ..HärflarenS synpunkter" johdosta on rauennut, kun Turun homioikeus ei ole katsonut sttä H M:nsa kunniaa loukkaamaksi. — J»»«eli«kse» ««rhatzri- ttzSjutt». Smean homioikeus ju listi miime perjantaina päätöksensä murhayritysjutussa kirkkohra G. Jun- neliusta mastaan tuomiten renki Jo han William Johanssonin kaikkiaan 3 m. 10 kuuk. pakkotyöhön. — We»äläistä sotawäkeä ka- saapui Hämeenlinnaan lauantai-aamuna MoSkomon kumer- nementin Tjherebukomin kaupungista. Uusia joukkoja cdotetaan mielä kau punkiin. — Maist. Wegeli«?se» wek- seli»Wäärt»«ySj»tt». T. k. 23 p:nä tuomitsi Helsingin raastumanoi- keuS maisteri Henrik Megeliuksen jatkumista wekselinwSärennyksiStS 1 muoden kurituShuonerangaiStukseen ja olemaan 4 muotta kansalaisluotta musta mailla. — G««ri metsäpalo. Miime keskimiikkona syttyi Kiteen ja Kesä- lahden pitäjäin rajamailla metsä pa lamaan ja maikka useampien kylien mäki otti sammutustyöhön osaa, ei kulomalkeata saatu sammutetuksi. Was- ta miime sunnuntain ranlka sade sammutti tulen. Kuinka laajalti metsä on palanut, ei mielä Voida tarkoin sanoa, mutta kaikissa tapauksissa on kulomalkea hämittänyt metsää monen neliökilometrin alan. — Katala iltityA. Sunnun taita maSten yöllä kuoli Saarijär- mellä Kimenpellon talossa läänin- agronoomi Nordenstrengin orihevo nen ilmeisesti katalan ilkityön seu- rauksista. Hemonen oli ollut köydessä pellolla lähellä taloa, jossa sitä jolla kin teräaseella tai terämällä seipäällä oli pistetty takajalkain mäliin. Pai kalta ei moitu löytää minkäänlaista esinettä, johon hemonen itse olisi moi- nut itsensä loukata, joten tapahtumaa täytyy pitää jonkun sydämettömän ihmisen tekona. Eläinlääkäri toimit tamassaan tarkastuksessa totesi, eltä hemonen oli kuollut 1 tunnin kulues sa werenwuotoon. Ori oli makuu tettu Suomen EläinmakuutuSyhtiössä. — Suomal. — Namala l»tztV. Sunnuntai- iltapäimällä kun Luonnonmaan pu- helmkeskusaseman hoitajan lapset vii mat leikkimässä asuntonsa kohdalla Naantalin rauman rannassa, kiintyi heidän huomionsa erääseen medestä estin pistämään esineeseen. Armellen, että se oli miehen käsi, riensimät he ilmoittamaan löydöstään isälleen. Tä mä lähtikin osoitetulle paikalle ja löysi siitä muodottomaksi mädänneen lap sen ruumiin, jonka saattoi tuntea ih misruumiiksi main oikeasta kädestä, joka oli jotenkuten säilynyt. Toinen käsi sitämastoin oli kokonaan poissa, samaten pää ja jalat ja malsakin oli jo niin mädäntynyt, että suolet riip puivat ulkona. Minläänmoisia »vaat teita ei ruumiin ympärillä ollut. — Ruumis mietiin Naantalin leikkuu- huoneeseen lääkintälaillista tutkimusta marten. Kenen lapsi on, siitä ei ole aamistustakaan. — U. A. — Kokkola» littzfitehtaa» pa- loSta. Akspihlajassa on saapunut seuraamat lisätiedot: Salama iski tehtaaseen klo V,6 i.p. sellaisella »voi malla, että koko iso nuoranpunomo miltei samassa oli liekkien mollassa. Tämä rakennus — 325 metriä pitkä — paloi poroksi. Muut rakennukset pelastuimat. Mahinko nousee 120,000 mkaan. Tehdas on makuutettu teol- lisuudenharjoiitajain keskinäisessä pa- loapuyhtiössä. — Jltvekfiä liikk«» runsaasti Rutalohden sydänmaalla. Moni lam mas on tänäkin kesänä henkensä heit tänyt. Niinpä t. k. 19 päivänäkin torppari Matti Mirmasen miisi lam masta ilveS tappoi. Miides jäi Vä hän henkiin, maan täytynee lopettaa, kun on komin pahasti revitty. — Suomal. — UlivPPilaSta p»«kotett« ttzö«äe»tzhdiStyksen arpajai sissa. ..Suomalainen" kertoo, että tiistaita »vasten yöllä puukotettiin työväenyhdistyksen arpajaiStilaisuu- d.-ssa Määtäiste , kylässä Multialla muuatta ylioppilasta. — Jokohan luolkataistelijat muuttuvat puukko junkkareiksi. — H»kk«»«t. Työmiehet T iami Tolkkala ja Nestori Klemola Iitin pitäjän SitÄalan kylästä, ollessaan onkimassa Valkjärvellä maanantai na, kaatuimat kiikkeräStä »veneestä järveen sillä seurauksella, että Nes tori Klemola, joka oli huonompi uimaan, upposi pohjaan ja kuoli. PelaStuakseen oli »vainaja kulkenut pohjaa myöden rantaa kohti, mutta tukehtui kuitenkin meden alle ja maikka hänet heti saatiinkin medestä pelaö- tettua, el mirkoamista enään onnis tuttu aikaan saamaan. Työmies Taami Tolkkola parempana uimarina pelastui. — L:ti. — T«o«itt« rikokselliue» ku- rit«SH«o»ewa>kt. Miime kesäk. 9 p:nä hyökkäsi Koumolan ryöstö murhasta elinkautiseen kurituShuone- mankeuteen tuomittu T. A. Harju Kakolan kuritushuoneessa »vanhem man Vanginvartijan I. Alhon kimp puun koettaen riistää häneltä aseet ja löi häneen puukolla 11 haamaa, häämöttäen myös työnjohtaja F. Rantaa ranteeseen. Työn tehtyä karkast Harju, mutta saatiin kiinni Aurajoessa ja mietiin takaisin Kako- laan. Tekemänsä merityön johdosta tuo mitsi Turun raastuvanoikeus H zrjun pidettSmäkst makoisassa kopissa man- kina 3 muotta sekä maksamaan Al holle kimuSta ja säryistä 550 mkaa ja Rannalle 100 mkaa. U«fia wa«gitse«ifia. Pietarista, heinäk. 27 p:nä. Senaattori Garinin määräyksestä on »vangittu pääintendenttihallituksen enstmäisen osaston päällikkö, eversti Akimov ja hänen apulaisensa eversti luutnantti Freygana. Tuuria amchusjulisMt ..Rjetsh" kirjoittaa: M. 1913 juh litaan Romanom hallitstjahuoneen 300'wuotismuistoa. Silloin julais- taan yleinen armahdus, joka ulote taan kaikkiin poliittisiin, rikos-, talon poikais- ja intendenttimankeihin. Po liittiset vangit, jotka eivät ole teh- neet itseään syyllisiksi terroristisiin tekoihin tai aseellisiin hyökkäyksiin, »vapautetaan kokonaan ja saamat ne takaisin entiset oikeutensa. Samoin menetellään niiden kanssa, jotka omat tuomitut painolain määräyksien rikko- misesta. Talonpoikaislemottomuukfis- ta tuomitut saamat täydellisen an teeksiannon. Rästit ynnä intendent tien mojaukset annetaan anteeksi niissä tapauksissa, jolloin maksumelmollinen osoittautuu Varattomaksi. Kaikki mii me muosien poliittiset jutut, joista tuomio on jo annettu tai jotka omat mielä mireillä armahduShetkenä, so- mitetaan yleisellä armahdusjuliStuk- sella. Terrorististen tekojen ja aseel- listen hyökkäysten osanottajien koh talo liemennetään melkoisesti, maikkei heitä moidakaan entistin oikeuksiinsa palauttaa. On aijottu ensi syksynä kutsua koolle erityinen komitea, johon kutsutaan jäseniä eri laitoksista mal- momaan omia etujaan. — Kolera yhä lewiaä Pie tarissa. Pietari 26 p. Koleraan on sairastunut 54 ja kuollut 24 hen kilöä. Sairaita oli 234. Uusia kc- leratapauksia eri paikoissa on ollut yht. 307 ja kuolemantapauksia 139. Lmttjttkkeita Esmjassa. Parosista lennätetään, että espan jalaiset sähkösanomat ja sanomaleh det kumaamat asemaa baslialaisiSsa maakunnissa kapinalliseksi. Sotavä keä keskitetään San Seoastianiin ja malmistaudutean aivan kuin sotaan. Jo aikoja sitten on Ranskan rajan poikki salaa tuotu aseita, ja luullaan kapinallisten yksistään Biskajaan voi man koota 10,000 aseStettua miestä. Rauhalliset asukkaat pakenemat lähei siin maakuntiin. On huomattu cspanjalaisten ja portugalilaisten tasavaltalaisten ole man tekemisissä toistensa kanssa, jotka jälkimäiset miime aikoina oivat osot- taneet elon merkkejä. — Sa»hea haaksirikko. - Noin 25V he»keä h»kk»n«t. Tokiosta, heinäk. 25 p. Höyrylaiva ..Tettureimaru", joka kulkee Talnin ja Koben Välillä, upposi, jolloin matkustajaa hukkui. Main 40 pelas tui. Sotalaimoja on lähetetty jälel- läolemia etsimään. Uni» nzM. Askset sslmllijk Mlm- lulseösll. Mäsymätön ranskalainen rikosasi- aintutkija Bertillon on nykyään in nokkaasti tutkinut ja luokitellut ihmu - hiuksia. Hän on ottanut tehtäväkseen laa tia täydellisen taulukon, jossa hius ten kalkki vLrivimahdutset ja muur erilaisuudet ovat selvitetyt. Sitä marten hankkii hän itselleen hiusmcl- leja kaikilta maailmc-n tchoilta ja maikka tuo innokas tutkija jo on saa nut melkoisia hiuskasoja kvkoon, pyy tää hän yhä edelleen enemmän. Täydellinen paletti ihmisen hius- tenmäristä on, hänen ajatuksensa mu kaan, »välttämätön, jotta rikollinen helpommin moituistin uudelleen tm - tea. Kun tähän asti on etsiskelty rikollista, on hiusten märiä pidetty hymin epämääräisenä, sillä värin i- mahduksilla ei ollut mttään määrättyä merkitystä ja »vaihteli subjektiivisen käsityksen mukaan. Mitä Sisiliassa sanotaan maaleiksi hiuksiksi, niitä pi detään esim. Skandinaamiassa mus tina j. n. e. Kun Bertillon on saanut mielen tään kylliksi ainehistoa, luokittelee HSn hiusnäytteet tauluunsa, joka kä sittää kaikki värimimahdukset pkila mankeltaisesta sinermänmustaan. Ta»> lu ilmotetaan sitten koko maailman poliisilaitoksille. Kun sitten jotain rikollista etsiskellään, ilmoitetaan maan aiman yksinkertaisesti hiusten numero. Kirjoitetaan efinerkiksi: ..Hiukset 27:stä 32:!een, ja sekä sisili alainen että skandinaavialainen po liisi tietää tarkkaan, minkälaisista hiusten märivivohduksista on kysy mys. Ne rikolliset, jotka nyt käyttävät käsineitä, jotka eivät jätiä st sormien- jälliä — senjälkeen kuin Bertllcn keksi yhtäläisyys,ärjestelmän — sac^ w>zt nyt keksiä uusia keinoja vcidak- seen väl>tää poliisin valpasta si'- mää. Kaikkein marmin olisi koi nyt ajaa päänsä paljaaksi kuin biljardi pallo. — E»fi«äi«e» wet«ri«pilli. LeiceSterin ja Smannissa jäi »vuonna 1833 eräs talonpoika kuormineen meturin alle ja menetti henkensä, Veturinkuljettaja oli kyllä puhaltc- nut torveensa, ainoaan merkinanto- laitokseen, joka siihen aikaan oli wc- turissa, mutta maamies ei ollut tuota merkkiä kuullut. Tapahtuma herätti suurta huomio ta ja suuttumusta, ja rautatieveturm keksijä Georg Stephensson, joka myös kin kuului rautatieyhtiön johtokun taan, oli tapahtumasta hyvin pahoil laan. Hän tuli siihen päätökseen, että on keksittävä joku parempi me» kinnntolaitos. — Nytpä tiedän! huudahti hän eräässä kokouksessa. — Jhmiskeuhtot eivät tässä kalpaa, v.ian on käytettä vä apuna höyryä. Höyrykattilan yhteyteen on järjestettävä vihellys- pilli. Enstmäisen vihellyspillin valmisti eräs soiltokoneentekijä, ja yritys on nistui niin hyvin, että rautatieuhtiö pää!ti hankkia tälläiset pillit jokaiseen veturiinsa. Joka aika kokeiltiin jonkinmoisella, eri ääniä puhaltcvalla tcrnella, mut ta sen hoitaminen oli veturinkulje ta salle hankalaa, jonka vuoksi pian otettiin käytäntöön nykyiset yksiääniset mihellyspillit. - ZQ4 - Vaikka lievonea ei ollut juossut puoltakaan kulmaa, antoi lian sille kauroja, joita se uutterasti söi. »l^änoe I/lias», sanoi liän. ojentaen kätensä vai- molleen auttaakseen känet kinoksen ^li, joka aiclan toisella puolella oli saneen s^vä. liäa ei kymmeneen vuoteen ollut puhutellut niin ystävällisesti vaimoaan. 1'ämä ei vastannut, ojensi vaan liansikkaan peit tämän kätensä ja kulki miekensä rinnalla. Omituinen t^lsä välinpitämättömyys oli tiänet vallannut. Hän miltei li^mMi sjatellesssai,, miten väksn kän vutitti siitä, luitä liäoellc saattaisi tspsktus. He saapuivat Laxteria kukkuloiden tiuipulle, missä vuori j^kkänä laskeusi mereen noin neljäsataa jalkaa alempana. vierellä oäk^i kev^t opaaUkiiltouiea usva. vie ren pinnalle väreili pieniä aaltoja. Kuului omituinen sukina, kun vesi virtasi edestakaisin kallionrotkoissa. Intiasta vilutti. Hän oli ottanut mukanaan villa- kuivin, jonka n^t keitti olkapäilleen, äänestä meri näytti niin peloitta valta. »1'ämä on kaunis näköala», sanoi Uac Valter varjostaen käclellääa silmiään, »mutta täällä voi eräästä kokclasta oäkclä Lruillemot in luolan suun, mikin nieri paukaten syöksee. On kaksikymmentä vuotta siitä, kuin viimeksi tuoa paikan nain, mutta luulen sen vie läkin löytäväni. Naistaakseni se oli tuossa kokäen, missä tuo korppi istuu.» l^ilias k/päkti taaksepäin, aivankuin peläten astua läkemmäksi jyrkännettä. »Olen väs^n/t», sanoi kän, »taktoisia kernaasti palata takaisin ravintolaan.» »äläkän n^t», sanoi I»lac Valter iloisesti, katso matta kuitenkaan vaimoonsa. »On niin kaunis ilma - zc.l ^ sinne, mutta kello yksitoista eivät ke vi> olle- t ken koskeneet. 1j?bt>ie (ure^or. p^lvelu>tvtt>', kertoi miten musta mies, joka istui pö^cläripäässä t) li- jentäen piippuaan pö^clällc ja ruokaakin kiljui liär.^!!k-> että kän antaisi tulen olla raukassa, kun kän sitä väk5.n korjaili. Liksi katsottiin parkaaksi olla välittämättä i^ioisista matkustavista. HcMe, jolla jouluaamuna ei nä)ttän>t olev?.n juuri mitään tekemistä, kulki eclestakaisin raviiitxl^i'. ikkunsin eclessä. l^i kenenkään mieleen joktunut k) - s/äkään, miksi kän siinä käveli. »Vaoka rakeaous» väitti autiolta, amoastaan kieoo ssvupstsas l»c>usi sea savutorvesta kuu lakkaan ilmaan. Oli niin kiljaista. /Viaoastaan ctäl- sxxllestä kuului kiljaisen vaikeroiva kuokaus. oli meri, joka ei milloinkaan kerkeä valittamasta lZ, xter in kukkuloiden luona. Kun kello oli kaksitoista l^ön>t aukeni ravinto laa ovi, ja Valter Nac Valter antoi vaimonsa astua edellä ulos. l^ilias ea kento vartalo näytti miltei t) t- tolnäiseltä pukclasts lumipeittoa vasten. Vkclessä kulkivat ke tietä pitkin ja kaiki5>tu ra vintolan ikkunoista keitä piclettiin tarkkaan silmälle. »Vanka rakennus» näytti niin autiolta eikä sen ikki-- noissa näk^n^t ketään. >V!clan takana liiipi omituinen olento. Le oli llog^ie HanZK, joka pää kumsrÄ^.^^ kiirekti eteenpäin. »tännepäin!» sanoi Valter miltei iloisesti. )a vaimons? kääntyi tottelevasti sinnepäin, »e eivät päässeet pitkälle, kun lumikinokset ai- koivat kä>ää korkeammiksi ja l^ilias en oli lievin vai kea seurata miestään, joka pitkin askelin kulki Känen etlellään. kit Itsvnsä/.