1910 di:o 90 5suilnkins 1910 I^:o 90 Lsusnkins Mllll k M Lurun Ledli Hänttfen Kanta- ja Kristiinan katujen Kulmassa Hastaxäätä Säästöpankkia Hoimitus: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lahtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhellmet: Ilmoitus- ja Tilauskouttori (8 a.p.—7 i.p.) .... 84 Toimisto (10—12 a.p. ja S—7 i.p.) 14 41 KaSsakonttori 7 4S Kirjapaino ja faktori ... 29 Toiaujohtaja 9 91 Hilaushinnat: Turussa PoStik. Koko tvuod. ... 3:— 4: — Puoli . ... 1:60 2: — Nelj. . ... —.90 1.20 ZrtonaiSnumerot 5 p. Almoitustsu Hinnat: Tekstin edellä 9 p. millimetri. Tekstin jälestä 7 p. . Wähia ilmoitushinta 60 p. MaStauheSta: 20 p. paitsi ilmoituShmtaa Httrnn Hchteä seuraa ilmaiseksi kuukausitta!» Ausmi kuvalehti kansalle. Httnm Ashti llmeityy kolmesti viikossa, nisät tä!» tiistaisin, torstaisin ja lau« antaisin aamnlla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaajan kotiin. Hurun Lehden Puheli» 84. ^ Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankki ilmoitus- kuvia. Antaa kaikkia tätä koskemia tarvit tavia tietoja. Ote almanakasta. Lamvautai, elok. s p.: SikStu». Emmmltai, elok. 7 p.: 3 RukonSp. Maananwi, elok. 8 p.: Sylvia. Sää-olot Turussa. FoispSiviuä tnorstaina: LLmPömSSrä: korkem -s- SS, alia -j- 16 Ilman suhteellinen kosteus: S2 Tuulen suunta: Itäinen. Aurmko on paistanut: 6 t. 20 m. HnsM-! Keskiviikkoa koskevat sää-olotie- dot wiim« numerossa olimat perin „päin mäntyä" sattuneen erehdyksen johdosta. Kes kiviikkona, joka oli tämän kesän kuumimpia päitmS, oli korkein lämpömäärä -j- 27 ja alin 16. Ilman suhteellinen kosteus oli 60 «/,; tuoli oli itäinen. Aurinko paistoi 11 t. 5 m. ^urun Ledti sisältää tänään m. m. seuraamat kirjoi tukset: Maastako pois aydink<aikR»a? Johtama kirjoitus. 28:s yleinen raittiustotous. Nauhaukongresft Fuky»lm«»fa: Kongressi on hyväksynyt päätöslausel man Suomen puolesta. Au»»«wa« junan juttu: Kuljet taja ja lämmittäiä erotetut. Kamala tapaus: Neljä henkeä huk kunut. ?«ol«kkain vienti maasta. Eräs huomautus. Nousiaisten ampumajuttu: Yksi syytetyistä kuritushuoneeseen, muut sak koihin. Aust viljalaji. Kauhea» eliiurttkkSpsti. S«N »«»tailnkemista. Kirjoittanut L. I. R. Aauuis ZuSelda. Kertomus. K«wia: .Sihteerilinw". , Rauhankongressi Tukholmassa. Kougresst hymttsynyt piiStös- lauselma» Suomeu puolesta. Tukholma, elok. 4 p. Kansain- välisen rauhankongreSsin jäsenten kun niaksi pidettiin kuninkaallisessa linnassa juhlatvastaanottajaiset, joihin oli saa- pllllllt noin 600 henkeä. Mieraat ott' vastaan prinssi Karl. RauhankongreSsi on hyväksynyt Suomea koskeman päätöslauselman, jossa lausutaan pahottelu siitä että WenSjän hallitus jo sen lakia säätä vät laitokset omat muuttaneet juriidi- set säännökset hankkimatta siihen Saa men suostumasta. Edelleen lausutaan toivomus että tulevaisuudessa saatai siin palautetuksi ne suhteet, jotka pa- raiteu ovat sopusoinnussa Suomen ja Meuäjän etujen kanssa. Nukkuvan junan juttu. Kuljettaja ja lämmittäjä erotetut. RantatiehallitnS on nyttemmin käsi tellyt sitä .nukkuvaa janaa' koskevaa juttua. RantatiehallitnS on toimestaan erottannt kuljettaja K.> A. Lindgrenin ja lämmittäjä K. Vepsäläisen haali- mattomuuden vuoksi. Tutkimuksessa ei ole tnllnt selville, että konduktööri K. W. Elmstedt olisi tilaisuudessa nukknnnt, matta toSka hän nhallitnksen mielestä on osottantnnnt huolimattomaksi, sakotettiin' HLatä 100 mklla. Erotettu kuljettaja Liudgria on kat sottu sangen kelvolliseksi toimessaan, kertoo Hbl., ja on hänet kahdesti pal kittu siitä, että on estänyt nenvokkvn- dellaan yhteentörmäyksen. Selvityksessään lausun L. syynä nuk kumiseensa olleen seu, että hän poti vatsatantia ja yskää eikä senvuoksi ol lut saanut unta Pietarissa. Mäkijuomia ei sauonnt nauttineensa. Sitävastoin lienee lämmittä W. ryyppäillyt vähän. Kamala tapaus. Aelji ye»keii ?»kk»»«t. Maanantaita vasten yöllä syntyi Kemihaaran nuorisoseuraa talolla, jon kun verran Rovaniemen kirkolta ylös päin, iltamassa riita salaviinankaup- piaitten ja erään miehen välillä. Edel liset olivat lyöneet halolla jälkimäistä, joka oli lähtenyt sitten pakenemaan joki rantaan päin viinakauppiaitten takaa» ajaessa. Rannassa oli toisella puolen jokea menossa oleva vene, jossa oli muutamia ihmisiä ja oli pakenija hy pännyt tähän veneeseen. Takaa-ajajat ehtivät kuitenkin rannalle ennenkuin vene oli ehtinyt kauemmas joelle, ja oliioat takaa -ajajat ruvenneet veneessä olijoita heittelemään kivillä ja pieksä mään puukangilla. Meneessä olijat hä tääntyivät ja vene kaatui, jolloin kaikki joutuivat virtaau. Tällöin takaa-ajajat alkoivat lyödä veteen joutuneita ja estivät näiden pelastumista sillä seurauk sella että neljä veneessä ollutta miestä hukkui. Muut ahdistetut, kaksi mieStä ja yksi naine», pelastuivat rannalle, kertoo K. T. Puolukkain vienti maasta. Ruotsin lehdille kirjoittaa eräs kir jeenvaihtaja BerliniLtä huomautuksen puolukkain Saksaau lähettäjille. Häu mainitsee, että varsinainen puolukka- yleisö ei ole kotona ennenkuin elokuun loppupuolella sekä etteivät säilyketeh- tailijat tee ostoksiaan milloinkaan seson gin alussa. Kirjeenvaihtajan mielestä on parempi viivyttää puolukkain vienti Ruotsista myöhemmin koin tavallisesti ja tämä oli syynä ruotsalaisten puo lukkain hyvään menekkiin. JoS mark kinat alkavat liian aikaisin, voi se ai heuttaa päinvastaisen vaikutuksen. Sopii ottaa huomioon Suomessakin niiden, jotka aikovat puolukoita lähet- W Saksaan! „Sihteeri-lintu". Me!dän tavallisen haukkamme sukulainen on se lintu, jonka kuvan tässä näemme, ja joka lintu on meidän maaS- samme aivan tuntematon. Sen kotipaikkana on Afrikan etelä- ja keski osa. Pitkien koipiensä puolesta se on suuresti mei- dän soissa elävien kahlaaja-liatnjemme, esim. kurjen, näköinen, mutta nokka on oikea haukan nokka! Afrikan arosendnilla elää tämä lintu etupäässä matelijoista ja sammakoista. Se on kuuluisa käärmeiden tappamiskyvystääa. Rohkeasti se käy minkä käärmeen tahansa, kaikkein myrkyllifimmänkin, kimppuun, levittäen toisen siipensä kilvekseeu, jolla se snojelee itseään käärmeenpuremista vastaan. Kun se on ärsyttelemisellä saannt käärmeen väsytetyksi, iskee se toisella siivellään sen maahan, saattaen vaStuStajausa tainnoksiin; heittää sen kenties vielä nokallaan ylö» ilmaan, puree sen kallon rikki ja syö se» sitten hyvänä herkkupalana sauhunsa. — Omitnisea nimensä on tämä lintn saanut muutamista pitkistä niSkakyniStä, joita se voi mielensä mukaan »oStaa pystyyn ja jotka silloin ovat samallaiset kuin kirjurin korvaa taa pistämä hanheenkynä. Läntisessä Sudanissa tätä lintua kutsutaan .paholaisen hevoseksi*, koilliS-SudauiSsa taasen .kohtalo» linnuksi". Se on pituudeltaan noin 1 metri IS tai 25 cm.; jalkain korkeus on 1 m 29 cm.— Euroopassa tätä harvinaista lintua saa nähdä vaa» muutamissa suuremmissa eläintarhoissa. Tässä kuvattu kappale o» nähtävänä Lontoon eläintarhassa. Nousiaisten ampu misjuttu oli keskiviikkona käsiteltävänä Maskua väliaikaisilla käräjillä. Kuulusteltiin 12 uutta todistajaa, jotka eivät kuitenkaan tietäneet «itään erikoisempaa, kertoivathan vaan Wai- noiSten ja Kottaraisten poikien välillä vallinneesta kireästä välistä ja tappe luista, joita oli ollut tuon tuostakin. Lääkärin kertomuksen mukaan oli am mutun Juho Ritarin ruumiista poistet tu koko joukko hauleja. Maisasta oli poistettu 2, toisesta reidestä 33, toi sesta kädestä kaksi ja toisesta ylsi hauli. Hän on nyt jo kuitenkin melkein terve. OikenS tuomitsi tal.poika W. Aallon S v:ksi knrituShuonerangais- tukseen törkeästä pahoinpitelystä ta lollisenpoika» Juho Ritaria vastaan. Talollisenpoika Miljam Etuhuiti, talol lisenpoika Juho Takahniti ja veljensä ZLiktor Takahuiti, sekä torpparinpoila Hjalmar Koskinen tuomittiin kukin 200 mk. sakkoon, siitä, että olivat jättäneet haavoitetun avutta tielle makaamaa», vaikka tiesivät hänen vaarallisesti haa voittaneen. — Sakotetut ilmoittivat tyytymättömyyttä päätökseen. Omituinen ilmiö. .Salmetar" kertoo seuraavan jutun, jonka yliluonnollisia asioita uskomatoa voi — ehkäpä syyllä — lukea mätä kuun laSknun: Joitakin kymmeniä vuosia sitten kerrottiin Iisalmen pitäjän Lap- pelän kylässä n. s. sikotien varrella ole valta karjalaitumelta kuullun erityi sempää rääkymistä, joka muistutti ken ties ihmisen ääntä. Nyt samalla seudulla noin pnolen kilometrin alalla on koko viime viikon ajan joka päivä nähty ihmeitä. Kun eräs palvelijatar eräänä snnnuutaina, v. k. 10 pnä meni laitu mella hakemaan lehmiä kotiin, niin ru pesi metsästä lentelemään lukemattoman paljon isompia ja pienempiä kiviä ja luuli häu joukun kätkeytyneen sinne häntä pelottlmaan. Seuraamana, eli maanantaina 11 pnä, kun sama pal velijatar uudelleen meni samalle pai kalle, niin väki hän miehen haamun, mustassa puvussa, vilttihattu päässä, joka heti katosi» samalla rupesi lentele-- määa kiviä. Tästä näystä säikähtynee- l nä kertoi hän talonjonkolle, jotka rnpe- sivat leikkiä laskemaan. Nyt lähdettiin joukolla aseitten kanssa piirittämään mainittn seutu, ja kun Paikalle päästiin, sanoi tyttö, että sama haamn istu» nyt aidan päällä; sanottua sen, katosi näky heti ja samalla rupesi kiviä satamaan. Kivet sellaisetkin, jotka ovat maan päällä vähän vaan näkymissä, kohosivat ihan jalkain vierestä ylös ilmaan, kui tenkaaa kehenkään käymättä. Kimiä, jotka maasta ovat singahdelleet, ovat katso jat ottaneet kotiinja. Useita kymmeniä henkilöitä on käynyt tätä kivisadetta k-tsomassa. Merkillisintä tässä on se, ettei kiviä muulloin lentele, kun silloin, knn sama palvelijatar on mukana. Tie täisipä toistenkin tiuä ilmiötä käydä katsomassa, pääsläkseen näkemään omin silmin, sillä muutoin tämä luetaan kai mä täkuun oireiksi. Meille tumä käytiin kerto massa toissa lauantaina varmalta ta holta ja se, jvka itse kivisateen siellä vn nähnyt useana päia-änä. Niinkuin jo mainittiin, on todistajia tähän merkil liseen näkyyn useita kymmeniä henkilöitä. is Kirj. Mauri Jokai. (Suomennos.) Kalifi Moavian hallituskautena ta pahtui, että nuori arabialainen kauppias otti vaimokseen lumoavan kauniin syy rialaisen neidon, jota hän rakasti ju maloivalla rakkaudella. Mutta hän ei tyytynyt siihen, että luonto oli lahjoit tanut Zubeidalle kaikki aarteet, jotka tekevät naisesta jumalattaren. Hän tahtoi tehdä lemmittynsä vielä kauniim maksi ja lainasi silkkimadolta silkkiä, sim pukalta helmen, kalliolta kullan, linnulta höyhenet niillä koristaakseen häntä, ai noistaan. Niin, jospa vaan filkkimato, simpukka, kalliot ja linnut olisivat tah toneet antaa niitä kaikkia; mutta, ikävä kyllä, täytyi kaikesta maksaa, ja eräänä päivänä huomasi Abdullah, että hän oli joutunut aivan perikadon partaalle kau niin Zubeidan tähden. Kaunis rouva huomasi puolisonsa alakuloisuuden, ja mitä hän ei hellyydel lään saanut ilmi mieheltään, sen häu sai pian tietää tunkeilevilta velkojilta. Tuskin olr Zubeida saanut tietää kuinka tukalassa ahdinkotilassa hänen miehensä oli, kun hän jo teki päätöksensä. Hän tahtoi myydä kaiken miakä omisti auttaakseen miehensä pulaSta. Muuan välikauppiaS tapasi pitkien etsimisien perästä henkilön, joka oli ha lukas ostamaan Zubeidan aarteet, eh dolla, että tämä itse näyttäisi ne hä nelle. Ja tämä oStaja ei ollut kukaa» vähempi kuin Al-Numann, Knfan käS- kynhaltia. Kaunis rouva kokosi aarteensa ja vei ne käskynhaltialle. Al-Numannin filmissä paloi himo, kun hän näki nämä aarteet, mutta ei elot tomat aarteet, vaan elävät. .Mistä hinnasta tahdot myydä mi nulle sinun jalokivesi, finnn helmefi, sinun rubiinisi, sinun silkkisi? Annaa niistä mitä vain pyydät. Mntta sinun täytyy antaa minulle kaikki mitä voit kutsua omaksesi." Zubeida pnysi juuri niin paljon kuin tarvittiin Abdullahin velkojen maksami seen, ja Al Rumana ei tinkinyt. Kun Zubeida iloisena ja tyytyväi senä aikoi avata käärönsä, sanoi Al- Numann: »Älä vaivaa itseäsi! Palvelijani vievät nämä rahat miehellesi. Mutta finä jäät tänne; sillä olen ostanut sinut." „Minut, Al-Numann?" .Niia sinut. Olet myynyt minulle jalokives». Ei missään auringon alla löydy niin loistavia jalokiviä kuin sinun silmäsi ovat. Olet myynyt minulle hel- mesi. Jndiaa ihanimpien helmien täy tyy piiloutua meren pohjaan sinun ham- paittesi valkeuden rinnalla. Ja sinun hnulefi ovat kuin rubiinit. Ja eivätkö sinua silkkikutrisi ole kallisarvoisista silkkiä! Ja kaiken tämä» ole» ostanut sinulta!" Mutta Abdullah juoksi ympäri kuin mielipuoli erämaassa, kun hän sai kuul la, että Al Numann oli ryöstänyt hä nen vaimonsa. Hän lähetti takaisin kullalla täytetyn kukkaron, vaimonsa kauppahinnan, jakoi velkojilleen laivan sa, kamelinsa ja tavaransa ja läksi ko toaan lyyra kädessä. Ja kun hän ei enää mitään omistanut, ei vaimoa, rik kautta eikä järkeä, silloin suuteli laulu» jumalatar häntä otsalle, ja hänestä tuli laulaja ja häa lauloi tarkkaavaSti kuunteleville ihmisille mitä ihanimpia lauluja. Eräänä päivänä hän oli tullut kalifia palatsia edustalle ja alkoi laulaa. Moa- vin knuli hänen laulunsa ja kntsntti laulajaa luokseen ja käski hänen laula maa» jonkun kauniia romanssia. Ja hän lauloi kauniin Zubeidan ta rinan ja kuinka Al-Numann viekkaudella ja väkivallalla oli ryöstänyt hänet puo lisoltaan. Laulut olivat niin kauniit, että kalifi sai kyyneleet filmiin. Ja kuu laulu oli loppunut ja Abdullah vaipui hallitsijan jalkoihin, sanoi Moavia: »Tyynny, oikeus vielä elää." Moavia kutsutti käskynhaltijaa luok seen ja sanoi: .Tahdotko luopua päästäsi tai Zu« beidasta? VZalitse!" Al-Numann antoi päänsä painua maata kohde». »Alevä kalifi! JoS voisin elää Zu beidan kanssa ilman päätä, luopuisin mieluummin päästäni kuin hänestä. Sillä jos minun täytyy luopua häneStä ei päälläni ole enään mitään arvoa. Mutta teemmekö sopimuksen, suuri ka lifi? Salli, että Zubeida jää minulle yhdeksi vuodeksi, sitten voit hakata pääni poikki." Kalifi katseli häntä ihmetellen. Mikä lnmoava kauuotar olikaan tämä nainen, jonka tähden mies oli valmis antamaa» tehdä itsensä päätä lyhemmäksi. .Emme hiero kauppoja!" tiuskasi hän käskynhaltialle. Lähetä nainen hetipai- kalla tänne tai jätä pääsi tänne!" Kalifi oli itse utelias näkemää» Zn- beidaa. Ja kuu häa seisoi silmä silmää vas taan Zubeidan edessä alkoi kalifinkin sydän liekehtiä. Zubeida laukesi polvilleen kalisia eteea ja pyysi, että häa aataifi hänet takaisia miehelleen. Matta kalifi vei hänet valtaistui mensa jnureen. .Unohda puolisosi! Tule miuna vai moksesi jakamaa» valtaistuin kanssani!" .E» ole sinua loistosi arvoinen. Anna miann meaehtyä Abdnllahi» var jossa!" .Abdnllah on mennyttä miestä. HS» on menettänyt omaisuutensa." .Minun tähteni hän se» o» menettä nyt — on siis oikenS ja kohtunS että tyydyn hänen osaansa." Häae» vaStnStelunsa lisäsi kalifia intohimoa, ja häa antoi koko hovi väelleen käsky» kokoontua valtaiStnia- saliia. Sen jälkeen tuotiin Zubeida jälleen hänen eteensä. Ja kalifia viittauksesta tnotiia myös Abdullah sisään. Hänen vaatteensa oli vat pölyiset ja repaleiset; paljaat jalat olivat erämaaa okaittea veriStämät. Ja kalifi puhui: .Katso miuna ja katso häntä! Minä olen kuningas, hän kerjäläinen. Minä olen mieS, hän ei mitään! Miana o» koko maa, hänea vaan maaatiet. Wa- litse! Kenelle meistä kahdesta tahdot knulua?" Hymyillen ja itkiea jaoksi Zubeida kerjäläisen luo, heittäytyi hänen kau- laaasa, suuteli häaea repaleitaan ja ve risiä jalkojaan ja änkytti: .Minna mieheni, minua rakkaani!" Mutta kalifi ci kutsuttanut telottajaa vaaa rahastonhoitajaa ja käski sata maan Abdullahille takaisia koko hänen omaisuutensa, hänen vaimonsa ja kaikki tämän koristeet ja viemään heidät mo lemmat komeilla hevosilla heidän ko tiinsa. Mutta hyväStellessään sanoi kalifi Zubeidalle: .Sinä olet kauneudellasi syössyt it sesi, miehesi ja muut suuriin vaaroihin. Tästä Päivästä lähtien täytyy finnn verhoa kasvosi hunnulla niin pian kuin tulet kadulle, ja finä saat vaan omalle miehellesi paljastaa kauneutesi". Ja ettei tämä käsky tuntuisi Zubei- dasta nöyryyttävältä, antoi kalifi mää räyksen, että kaikkien vaimojen kadulla liikkuessaan piti olla hunnutettuja. Mieleen pantavaa. — Aasväpiliiut ovat ensin run saasti saippuoitavat ja pestävät sitten kylmällä vedellä puhtaiksi. — A«h«ipilk»t ovat aluksi pe»- tävät pelkällä kylmällä vedellä sekä sit ten saippuavedellä, kuuueS lähtevät. M — Meripilkut. Vaatteiden, joissa on veripilkknja, on annettava liota kylmässä vedessä, knaaeS pilkut irtaan tuvat, minkä jäleStä ne peStään taval lisella tavalla pnhtaiksi.