Tiistaina 25 p. Lokakuuta KARJALA TjA R N:o 121 — 1910 Kirkoll. ilmoituksia. Huomenna keskiviikkona ja torstaina pidetään piispantar kastusta Joensuun seurakun nassa. Keskiviikkona klo 10 e. pp. aamujumalanpalvelus ja tämän ja viimevuotisten rippikoulu lasten tutkinto. Ja saapukoot nämät tähän tilaisuuteen niin paljon kuin mahdollista kaikki mukanaan virsi- ja evang. kirja sekä U. Testamentti. Torstaina klo 10 täydellinen Jumalanpalvelus ja yleinen tar kastus. Ja kehoitetaan seurakuntalai sia lukuisasti näihin tilaisuuk slin saapumaan. Kouluissa käyvät lapset, ri pilläkäymättömät, eivät tarvitse tarkastukseen luetettaviksi saa pua, koska kouluissa toimitetaan eri tarkastus. Joensuun kaupungin varsinaiset ja 22 p. maalisk. 1910 valitut lisä- kokoontuvat raatihuoneeseen torstaina lokak. 27 p. kello 5 ip. päättämään kaupungin kansa koulurakennusta varten otetta vasta lainasta. Aaro Markkanen. kokoontuvat raatihuoneeseen torstaina lokak. 27 p. kello 5 ip. Esityslista ilmoitustaululla. Aaro Markkanen. Nuijan Naisosaston käsi työkokous on tänään t. k. 25 p:nä klo 5 ip. raatihuoneen sa lissa. (K. S. 1 k. 2 8. 40 mm.) N. N. K. V. " toimeenpanee HEIGELLISEK ILTAMAN huomenna keskiviikkona klo 6 ip. Rukoushuoneella. Puhuvat pastori Hyttinen ja asessori No ponen. Tervetuloa vanhat! Joutukaa nuoret! (E. S. 1 k. 1 s. 20 mm.) Taitava keittäjä saa paikan 1 päivästä tulevaa marraskuuta Tuomari Weissenbergilla. Elävien kuvien Teatteri „foto« Näytetään nyt maanantaihin asti ylimääräisenä numerona ympäri maailman suunnatonta huomiota herättänyt kuvasarja Sivistyksen voittamaton vi hollinen. Kansainvälinen sosiaalinen yh teiskunta, näytelmä 2 osassa 50 näytöks. Tätä kuvasarjaa seuraa katsoja hengittämättömällä jännityksellä alusta loppuun. Todellinen taidefilmi. Ete vin kaikissa suhteissa. Lähempi selitys ohjelmassa ovella. Yllämainitun kuvasarjan tähden ei tälläfviikolla myy dä lasten pilettiä. J udqd Hartia-yhdistys toimeenpanee kaksiviikkoa kestävät Joensuussa opettaja Kyllösen ta lossa rouva Häggmannin asun nossa, alkaen maanantaina 31 p:nä t. k. klo 10 a. p. Kurssi maksu 5 mk. Halulliset osanottajat ilmoit tautukoot rouva A. Laineelle. (K. S. 1 k.) Talven varalle! RannBn ja Graveasteiner OMENIA tynnöreissä ä 19 mrk.—22 mrk. Almeria rypäleitä ä 10 kg. tynnörissä 16 mrk. Suolakurkkuja ä 50 kpl. ja 100 astioissa suosittelee A. Heinonen* Telef. 36. Suomen kielen syr jäytetty asema Suomen yliopistossa on yleensä tunnettu surullinen tosiasia. Dli- opistomme opettajain ei tarmitse omata kansan puhuman kielen taitoa. Ia jos he sitä osaamat, niin ei ole mälttämätöntä, että he sitä opetuksissaan käyttämät. Ei sittenkään, maikka opiskelijain suu- ri enemmistö olisikin suomea pu- humaa ylioppilasnuorisoa. Jhtä syrjäytetyssä asemassa kuin on tämän maan kieli yliopis- tomme opintosaleissa, yhtä syrjäy- tetyssä asemassa saman yliopiston mierasmieliset johtajat ja opetta- jat pitämät ja koettamat pitää kaikki ne tiedemiehet, jotka kiele- nään pitämät suomenkielen. Jo- kainen tällainen yliopiston opetta- jan tehtämiin malmistunut tah- dotaan pitää loitolla yliopis- ton opettajatuolista. Eimät ruot- sinmielisemme. jotka yliopistos samme näin mahtailemat ja sen muukalaisuuden kiinanmuurilla omat ympäröineet, luomu tästä mastustamisestaan ja juonittelus- taan, maikka suomenkielisen opet- tajaksi pyrkimän tieteelliset ansiot olisimat kuinka suuret ja ivastaan- sanomattomat tahansa. Ei, was- toin kaikkea oikeuttakin ja asetuksia omat suomalaiset estettämät yli- opistoon pääsemättä. Suomalais- kansallisilla aatteilla ei saa olla maikutusmaltaa suomen korkeim- man simistyksen tyyssijassa. Suo- menkielinen kulttuuri ei saa saada osakseen sitä moimakasta tukea, jonka suomalais-kansallisen hengen läpituntemat eri puolilla työsken- telemät tieteen harjoittajat möisi- wat tuottaa. Ruotsinmieliset omat tässä toi- sinaan osottaneet niin suurta rai- moa ja niin suurta mielimaltaa, että ulkomaalaiset kuuluisat tiede- miehet omat joskus katsoneet mel- mollisuudekseen antaa näille yli- opistomme isännille kohtuuden- mukaista opetusta heidän menet- telyssään opettajapaikkain täyttä- misessä. Mutta mikään ei ole moinut maikuttaa näihin. He tahtomat säilyttää maltansa ja siksi on suo- malaisten tiedemiesten, melkein jokaisen erikseen, täytynyt heille oikeudella kuuluman sijansa yli- opistossa pitkällisten ponnistusten kautta malloittaa. Uusin esimerkki tässä ruotsin- mielistemme kaikkea häpyä puut- tumasta suomalaisten yliopiston opettajiksi pääsemisen mastusta- misesta on yliopiston fystologiian ja lääkintämoimistelun opettajan miran täyttämiskysymys. Mainittua mirkaa hakimat toh- tori Rancken ja Taskinen. Näistä jälkimäinen on tohtori Ranckenia ansiokkaampi siinäkin, että hän on suorittanut kaksimuotisen kurssin yliopiston moimistelulaitoksessa. Tällaisen kurssin suorittaminen kuuluu yhtenä mainitun miran pätemyysmaatimuksiin. Tohtori Rancken ei täytä, niinkuin jo sa- noin, tätä pätemyysmaatimusta. A leopiston meimistelulaitoksen ruot- sinmielinen johtokunta koetti toh- tori Ranckenille sellaisen hankkia siitä, että tämä koulupoikana ol- lessaan olisi toiminut alempien luokkien moimistelunopettajana jonkun aikaa! Jälkeenpäin kum- minkin käwi selmille, että siinä- kään ei ollut perää, puhumatta- kaan siitä, että mikään semmoi- nen „ansio" ei olisi moinut mas- tata yliopiston moimistelulaitok- sessa suoritettua kaksimuotista kurs- sta. Kun tohtori Ranckenille ei siten saatu asetuksen maatimaa kelpoisuusehtoa, keksi moimistelu- laitoksen johtokunta uuden tien herra Ranckenin hymäksi: se esitti, ektä puheena ollutta asetuksen mää- räämää pätemyysmaatimusta ei lainkaan tarmitakaan! Ahtäpitämästi tämän selityksen kanssa yliopiston konsistorin ruot- sinmielinen enemmistö, asiaa kaksi eri kertaa käsiteltyään, asetti hra Ranckenin etusijalle. Näin siis laillisuudestaan suur- ta ääntä pitymät miskaamat lait ja asetukset romukoppaan aina, kun on kysymyksessä alalla tai toi- sella, muodossa tai toisessa, suo- malaisuuden maatimusten mas- tustaminen ja ruotsinmielistemme malta-aseman tukeminen ja pön- kittäminen. naatti lähettää asiassa kertyneet asiakirjat postihallisukselle, jonka on senaatille annettama lausunto niistä anomuksista, joista posti- hallitus ei ole ennemmin lausun- toa antanut. Sen ohessa on pos- tihallituksen, postikomitean laati- man ehdotuksen palkkausohjesään- nöksi johdosta laadittama uusi eh- dotus tällaiseksi ohjesäännöksi ja samalla laadittama mertailema taulukko niistä korotuksista ja muu- toksista postilaitoksen nykyään moi- massa olemaan menosääntöön, joista postihallitus jätetyssä lau- sunnossa tulee puoltamaan. Mitä tulee kysymykseen posti- laitoksen uudesti järjestelystä ja palkkaetujen parantamisesta, päätti senaatti jättää kysymyksen toistai- seksi ratkaisematta. Kykymys erinäisten hlimää- räisten postilaitoksen tvirko- jen muuttamisesta wakinai- siksi. Senaatissa esiteltiin perjantaina postihallituksen kirjelmä erinäisten ylimääräisten postilaitoksen mir- kojen muuttamisesta mäkinaiseksi. Myöntyen omasta puolestaan pos- tihallituksen esitykseen päätti se- naatti tehdä asiasta alistuksen kor- keimpaan paikkaan. Hylättyjä anomuksia. Senaatti on hylännyt Suomen tie- ja mestrakennustyöläisten lii ton anomusm alituksen tie- ja me sirakennusylihallituksen päätöksestä toukokuun 28 p:ltä 190 < malitta- jain anomuksen johdosta, että työpäimä lähennettäisiin 9-tunti- seksi ja tämän yhteydessä Suomen maltionrautateitten konepajain työ- mäenyhdistyksen samanlaisen ano- muksen. Suomen Hypoteekkiyhdistyksen waltiotakuu. Senaatissa esiteltiin perjantaina kenraalikumernöörin kirje ynnä mi- nisterimaltiosihteerinmiraston kir- jelmä sekä arm. esitys maltionta- kuun myöntämisestä Suomen Hy- poteekkiyhdistyksen ulkomaalaisista lainoista. Armollinen esitys pää- lettiin jäättää ensikokoontumille määräaikaisille maltiopäimille. Aseitten tuontikiellon käsittely senaatissa. Kuten olemme jo kertoneet, on , kenraalikumernööri pyytänät otet- j ta senaatin istunnossa miime elok j24 p:nä pidetystä pöytäkirjasta, i missä istunnossa käsiteltiin aseit- | ten tuontikieltoa. Senaatti päätti sitten lähettää pyydetyn pöytäkir- , jan otteen kenraalikumernöörille. ' Senaatin virkamiehet. ; Sen johdosta, että protokolla- sihteeri Björn Masastjerna ja kans- ! listi Jmar Montell omat pidäte- | tyt mirkansa toimittamisesta, mää- räsi senaatti perjantaina maratuo- mari G. Palmroosin w. t. proto- kollasihteeriksi ja senaatin ylim. kopisti Max Dittamrin m. t. , kanslistiksi senaatin maltiomarain- toimituskuntaan. Wiipurin hovioikeus. ' Senaatti on myöntynyt Wiipu- 'riti homioikeuden esitykseen siitä, että homioikeudenneumos G. W. Homen oikeutettaisiin suorittamaan homioikeuden marapresidentin teh- tämiä sekä oikeuttanut homioikeu- den kutsumaan apujäsenekseen kans- listi I. Hietasalon. Tampereen uusi sairaala ei < pääse toimimaan. ! Lääkintöhallitus päätti keskimiik- kona ilmottaa senaatille, että se on pakotettu sulkemaan Tampereen uuden sairaalan sysilisosaston sekä pitämään amoinna sairaalaosas- tosta main kaksi salia, joista toi- sessa on tilaa 14 miessairaalle ja toisessa 14 naissairaalle. Tämä johtuu siitä, että korkeimmassa paikassa ei ole myönnetty pyydet- tyä määrärahaa sairaalan ylläpi- tämiseksi. > Kuten tiedetään, on Tampereelle rakennettu uusi sairaala 130 poti- laalle. Sairaala malmistuu oi- keaan aikaan ja toimottiin, että se , «mättäisiin miipymättä täyttämään Tampereen ja sen ympäristön hy- min tuntumaa tarmetta. Mutta nyt ilmoittaakin lääkintöhallitus, että siihen moidaan ottaa main 28 potilasta. '< Samanlainen kohtalo on odo- tettamissa samasta syystä Kajaa- nin äsken malmistuneella sairaa- lalla, joka näinä päiminä olisi amattama. Yleisiä uutisia. Eduskunnan »vastaus esityk seen erikoisesta sotilaswe- rosta »vuodelle 1911. Senaatissa esiteltiin perjantaina kenraalikumernöörin kirje, missä pyydettiin senaatin lausuntoa muo- den 1910 määräarkaisen eduskun- nan mastauksesta armolliseen eri- koisesta sotilasmerosta muolle 1911. Senaatti lykkäsi asian malmistelua marten raha-astainmaliokuntaansa. Postilaitoksen uusi palkkaus- ■ ja menosääntö. Senaatissa esiteltiin t. k. 21 p. kysymys uudesla palkkaus- ja me- nosäännöstä Suomen postilaitok- selle ja sen yhteydessä joukko eri- näisten postimirkailijain anomuk- sia palkkaetujensa parantamisesta. Katsoen siihen, että pitkä aika on jo kulunut siitä, kun postikomitea laati mietintönsä ja katsoen siihen, että sen jälkeen on senaattiin jä- tetty mielä uusia anomuksia palk- kaetujen parantamisesta, päätti se Joensuusta ja likitienoolta. i — ! Kotiopinnot. ! Jo toista kertaa yrittää Kan- sallismielinen ZNuorisoliitto saada käyntiin kotiopinto-liikkeen. ' Mitä on kotiopinto-liike ja mitä se tarkoittaa? Siinä muodossa kuin Kansal- -lismielinen Nuorisoliitto sitä on suunnitellut, on sen ohjelma ja tarkotus seuraamanlainen. Paljon on maassamme mielä niitä, joilla ei ole tilaisuutta sään- ' nölliseen koulunkäyntiin. Paljon on edelleen tiedon aloja, jotka omat kansalaiselämässä tuiki tarpeellisia, mutta joiden alalta ei kouluissa ! jaeta tietoja lainkaan. Sellaisia omat esim. kansantaloudelliset ja yhteiskunnalliset kysymykset, osuus- toiminta y. m. Kirjallisuuttakin on olemassa koko paljon, mutta sitä on maikeahko hankkia tai puut- tuu ohjausta sen käyttämisessä. Näitä puutteita yrittää kotiopin- toliike puolestaan edes osaltaa poistaa. Kansallismielisen Nuoriso- liiton keskushallitus on suunnite!- lut eri aloilta suuremman joukon pieniä kursseja, ehdottanut niitä marten määrätyt oppikirjat ja so- pinut kustantajien kanssa melko suutesta alennuksesta. Näitä kurs- sisuunnitelmia on lemitetty ympäri maata ja lähetetään edelleenkin mapaasti minne maan pyydetään. Siinä tarkotuksessa moidaan kään- tyä mieluummin suoraan „Kan- sallismielisen Nuorisoliiton kans- liaan, Helsinki, Maariank. 28" tai ..ytuorten Nuijun Toimituksen" puoleen Jymäskylässä. Tarkoituksena on, että näistä kursseista sitten malitaan luetta- maksi joku tai jotkut, tilataan kir- jat yhteisostolla ja alotetaan opin- not todella „koti"-opintoina s. o. luetaan lomahetkinä, joita marsin- km talmisin maaseudulla pitkät iltapuhteet yllinkyllin tarjoamat. — Paras olisi, jos useampi hen- kilö liittyisi yhteen lukemaan sa- maa kurssia. Kokoontuessaan fil- loin tällöin moisimat he opastaa ja neumoa toinen toistaan. Mutta aiman ominkin päin moidaan tie- tysti lukea. Jotta opinnoista todella koituisi makamia hedelmää kantamia opin- toja, tarjotaan sitä haluamille ke- määmmällä tilaisuus suorittaa tutkinto lukemastaan kurssista ja saamat he siitä todistuksen. Herätystä ja johtoa tarroitaan kumminkin tälläkin alalla. Eikö sitä moi saada? Olemme kääntyneet liittojemme puoleen ja kehottamalla kehottaneet heitä toimeen. Nyt käännymme kaikkien malis- tuneiden kansallismielisten henkilöi- den puoleen ympäri maata. Ajat- telemme esim. lukuisia kansanopet- tajiamme, ajattelemme kansallis- mielistä mirkamiehiä, liikemiehiä, kansanopistojen käynyttä nuorisoa y. m. sanalla sanoen kaikkia simis- tystä jonkun merran enemmän saaneita henkilöitä, joita nyt jo sentään on useita joka kunnassa. Pyyntömme teille kaikille kuu- luu: Hankkikaa miimyttelemättä koti- opinto-ohjelmamme ja tutustakaa siihen. Kerätkää sitten ympäril- lenne seutukuntannenuorisoateke- mättä mitään eroa minkään- laiseen „karmaan" nähden, esittä- kää heille kattopintojen ajatus, ke- hoittakaa ja innostakaa, neumokaa sopiman kurssin malinnassa, tilat kaa kirja, opastakaa sitte nuoria kumuissaan paraanne mukaan. Moimmehan olla makuutettuja siitä, että tämä on hymää, isän- maallista työtä. Maltion apuun ei enään moi suuriakaan luottaa. Jtsetoimintaa tarmitaan, Kansal- lismielisten on siinä käytämä etu- rimissä esimerkkiä antaen. Kansallismielinen nuoriso kautta koko maan! Niissä maileissa maiheissa, jotka kansallemme omat edessä, tarmi- taan aseita. Tiedot ja taidot omat niiden joukossa tärkeimpiä. Näyttäkää, että käsitätte tämän. Sen näytätte käymällä ripeästi käsiksi kattopintoihin. Amosilmäistä, arvostelukykyistä ja tietorikasta mäkeä nyt tarmi taan, ja jos kansallismielinen nuo- riso tahtoo kasmaa kykenemäksi sii- hen suureen työhön, mihin se on kutsuttu tässä maassa, on sen pi- dettämä huolta siitä, että siitä täl- laista mäkeä kasmaa. Kottopinnot omat muuan hymä keino tämän tarkotuksen saamutta- miseksi. Lokakuulla 1910. Kansallismielisen Nuorisoliiton Keskushallitus. Piispantarkastus täällä Joensuussa alkaa tänään, jolloin tapahtuu yksityinen tarkas- tus; huomenna uskonnonopetuksen tarkastus lyseossa ja kansakoulus- sa; torstaina aamujumalanpalme- lus; rippinuorison tutkinto; perjan- taina päimäjumalanpalmelus; ylei- nen tarkastus; ja lauantaina us- konnonopetuksen tarkastus tyttö koulussa ja yhteiskoulussa; pöytä- kirjan tarkistus ja neumottelu kirk- koneumoston kanssa. Koululaitos. Maisteri M. A. Jakobson on peruuttanut hakemuksensa amoinna olemaan Joensuun klassillisen ly- seon saksan- ja ranskankielen kol- leegan mirkaan. Miopisto. T. k. 22 p. tarkastettiin silos. kand. Onni Okkosen tohtorimäitös- kirja „Melozzo Forli". Mirallise- na mastamäittäjänä esiintyi prof I. Tikkanen. Valtionrautatiet. Rautatiehallitus on puoltanut Turun aseman asemapäällikön apu- laista K. W. Aspelundia Terijoen toisen luokan aseman asemapääl- likön mirkaan. Talonkauppoja. Tk. 19 p. toimitetussa huuto kaupassa teki rouma Anna Will- berg korkeimman tarjouksen 10,000 markkaa nouma Maria Naumasen talosta n:o 4 tämän kaupungin 35 korttelissa ja tk. 22 kauppias Sippo Huttunen korkeimman tar- jouksen 13,735 mk. torikauppias Heikki Turusen talosta n:o 1 tä- män kaupungin 51 korttelissa, molemmat uudemman asemakaa- man mukaan. Uuden kaupungintalon piirus tukset, joihin arkkitehti E. Saarinen on tehnyt maltuusmiesten hymäksy- mät muutokset, omat tänään ja huomenna klo 3—5 ip. yleisön näh- tämänä raatihuoneessa. Hautaus. Miime laumantaina saatettiin Joensuussa manhemman ratames- tarin Johannes Ahlfors'in maalli- set jäännökset haudan lepoon. Haudalla puhuimat lämpimiä muistosanoja pastori Laamanen ja ratamestari Mainio. Lukuisa joukko seppeleitä kattoi hautakum- mun. . Nuijan käsityökokous. > Kuten toisessa paikassa olemas- • ta ilmoituksesta näkyy, on Nuijan' naisosaston jäsenillä tänään käsi- työkokous klo 5 i. p. raatihuoneen salissa. Kaikki, joilla on alotettu- ja käsitöitä, saapukoot sinne töi- tänsä malmistamaan. Myöskin j muille, sekä entisille että uusille jäsenille siellä töitä annetaan. Emäntinä tämän illan kokouksessa toimimat roumat Hilja Hämäläi- nen ja Anna Piipponen. Hukkunut. Sunnuntaina meni muutamia poikia Joensuun rautatienaseman taakse Maraslainmille kaksiöiselle jäälle luistelemaan. Keskipäimällä kaatui suutari Erosen 12-muotias poika Eino jäälle, jää murtui ja poika suistui meteen. Hätäänty- neet tomerit koetttmat häntä pelas- taa ojentamalla kepin, mutta kep- pi katkesi ja hukkunut majosi sy- myyteen. Noudettiin pelastusmeh- keitä Uudeltasahalta ja naarattiin. Kun mihdoin parin tunnin peräs- tä ruumis saatiin maalle, olimat kaikki henkiinmirotustoimet jo tur- Hat. Tapaturmaisen kuoleman saa- nut kämi Karsikon kansakoulua ja oli nyt koulun toisella osas tolla. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Hyljättyjä tvaltionatvun ano muksia. Senaatti ei ole katsonut oleman syytä suostua anomukseen saada maltioapua Tohmajärmen pitäjän Onkamon kylässä sijaitsemien Lai- ha-, Liko- ja Mustalampien las- kemiseksi. Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari A. A. H o l m- s t r ö m on määrätty toimittamaan talonhalkomisen tilalla n:o 50 Kiihtelysmaaran pitäjän Hammas- lahden kylässä, Menälä-nimisellä merotilalla n:o 2 samassa kylässä, Jaakkolan perintötalolla n:o 41 hamassa kylässä ja tilalla n:o 82 samassa kylässä, komissionimaan- mittari UunoSumantosamal- laisen toimituksen Paamolan pe- rintötilalla n:o 5 Kiteen pitäjän Suoparsaaren kylässä, tilalla n:o6 saman pitäjän Närsäkkälän ky- lässä, tilalla n:o 1 saman pi- täjän Kiteenlahden kylässä, Pant- sarin perintötilalla n:o 10 sa- man pitäjän Riihijärmen kyläs- sä ja Heikkilän perintötalolla n:o 14 myöskin saman pitäjän Lou- kunmaaran kylässä. Jmpilahden kansanopisto. AUeskäsitöiden opettajaksi Impi- lahden kansanopistolle on opiston johtokunta 40 hakijasta malinnut käsityönopettaja Heitti Tenkasen Sakkolasta sekä hänen kieltäymi- sensä maralle käsityöopettaja A. Haapasalon Hartolasta. Paloapuyhdistykset. Liperin kunnan paloapuyhdistyk- sen ohjesäännöille onZ anottu lää- nin kumernöörin suosiollista mah- mistusta. Siihen nähden, mitä makuutus- tarkastaja on lausunnossaan esiin- tuonut, ei läänin kumernööri ole moinut noudatettamaksi mahmis- taa Enon kunnan paloapuyhdis- tyksen ohjesääntöjä. Tulipalo. Tk. 19 päimää masten yöllä syttyi palamaan Enonkoskella Hyy- piäniemessä toiminimi Gust. Ce- derbergin makasiini, palaen poroksi. Makasiinissa oli 20 säktiä jauhoja ja suolaa. Makasiinissa ei oltu edellisenä päimänä käyty. Ilomantsin Väliaikaisessa kun- takokouksessa kansallistalolla t. k. 17 pnä pää- lettiin seuraamista asioista: Lossien taksoiksi ulkopitäjäläisiltä päätettiin asettaa Kallioniemen, Oinassalmen lossista 40 penniä hemos- ja 10 p. jalkamiehiltä, Sär- kän, Kuolismaan ja Lylykosken lossista 30 p. hemos- ja 10 p. jal- kamiehiltä, sekä 20 p. nautaeläi- miltä, 10 p. lampailta ja sioilta, sitä paitsi koneista edellisissä 40 p., jälkimäisissä 30 p. hemosmoimalta. Mahmistusta hakemaan malittiin kunnallislautakunnan esimies. Maimaistalon johtajaksi malit- tiin entisistä hakijoista, Otto Aron- puro Padasjoelta 550 markan muosipalkalla ja hänen maimonsa emännötsijäksi 240 markan muosi- palkalla; maralle Frans Miktor Toimo Samonlinnan seurakun- nasta. Rahastonhoitajan malitseminen jätettiin tuleman kunnallislauta- kunnan huoleksi. Lisäkustannuksia tilastollisten tietojen kerääjille ei myönnetty. Kuuksenmaaran koulujupakkaan pitkällisen ja kiusaisen keskustelun perästä määrättiin kunnallislauta- kunta koulun johtokunnalle amuksi hyyräämään huoneet koululle ja tekemään kontrahdin. Möhkön kansakoulujohtokuntaan malittiin Misa Bogdanoff (enti- nen), Pekka Muorion sijaan Herman Micheijeff. Ryöwäys Ilomantsissa. T. k. 16 pnä kun metsänmartija Hamerisenjemäntä oli jalkasin mat- kalla kotikylästään Putkelasta kir- konkylään, tuli maantiellä hänen kimppuunsa pari tuntematonta mieshenkilöä. Enempää sanomat- ta tarttui toinen miehistä emän- tään käsiksi, kaatoi hänet maahan ja anasti häneltä nyytin kädestä. Paitsi yhtä ja toista tamaraa ja emäitä, oli nyytissä rahaa 22 mk., jonka miehet meimät mukanaan muuta sanomatta. Sen koommin ei miehistä etsiske- lyistä huolimatta ole saatu mi- tään ttetoja. Määräajat, joina 1911 »vuo den lakimääräiset talwikärä- jät Ilomantsin tuomiokunnassa toimi- tetaan. Helmikuun toisena (2) päimänä Enon pitäjän käräjäkunnassa luk- kari Tahmo Huttusen talossa Nes- terinsaaren kylässä. Helmikuun kahdentenakymme- nentenä (20) päimänä Kiihtelys- maaran pitäjän käräjäkunnassa kunnantalossa Kiihtelysmaaran ky- lässä. Maaliskuun kahdentenakymme- nentenä ensimäisenä päimänä (21) Ilomantsin ja Komeron pitäjäin käräjäkunnassa maakauppias Sa- muli Romppasen talossa ensiksi mainitun pitäjän Ilomantsin ky- lässä. Toukokuun toisena (2) päimänä Tohmajärmen ja Pälkjärmen pitä- jäin käräjäkunnassa maanmiljelijä Lauri Suojasen talossa Tohma- järmen pitäjän Kemien kylässä. Polwijärwen höyrymylly, joka kirkonkylän meijeriosuuskun- nan toimesta ja meijerin yhtey- teen on syksyn kuluessa rakennet- tu, alkoi perjantaina t. k. 21 p. työn- tää jauhoja, että oikein syrjästä katsojaa nauratti. Mutta ketä ei naurattanut, niin ne olimat mie- het, jotka olimat toimissa käsin. Niillä näkyi oleman koma kiire täyttäessä tuuttia ja maihtaessa säkkejä tormen alle. Niinkun it- sestään johtui mieleen, että jospa Polmijärmen pellot antaisimat maan kylliksi tuollaiselle suursyö märille purtamaa, niin mähem- män se maantie menäläisten jau- hopussien kuljetuksessa särkyisi. Ehkäpä sentään mielä antaakin; jos ei nyt niin toiste. Tuossa myllyn kauniisti hyristessä olin jo päässyt hymään filososeerami- sen alkuun nykyaikaisen ihmisjär- jen ..rimpuilemisesta ja reistaile- misesta" luonnon mallittamiseksi, kun hyrinä loppui ja minä herä- fin siihen »vastenmieliseen tuntee seen, että ihmistyö sittenkin on maillinaista. Seikka ei kuitenkaan ollut sen kummempi, kuin että jo- ku konehihna oli uutuudestaan menynyt ja miskautunut pois pyörältä. Siis sangen pian kor- jattu seikka. Itse moimakone kuu- luu oleman jotain uudenlaista mallia. En muuten ymmärrä semmoisista asioista enempää kun sika pohjantähdestä, mutta perin äänetöntä ja samalla joustaman ja mahtaman näköistä on koneen käynti. Ja semmoisen asian maal- likkokin ttetää, että se on hymä. Kuuluu oleman aikomus aiman lähimmässä tulemaisuudessa lait taa sahakin saman moimakoneen maraan ja siksi sanoimatkin han kitun kylliksi moimakkaan koneen. No niin — sittenpä kai alkaakin sille pihamaalle olla melkein jokai- sella jotain miemistä jauhatetta- maksi (jalostettamaksi, sanomat ne, jotka osaamat hienosti haastaa), joko kermaa, jymiä tai pälkkyjä. Sanoin, että melkein jokaisella, sillä minulla poloisella ei sinne ole mitään miemistä ennenkuin siihen mielä lisätään joku jalos- tuslaitos, joka tarmitsee lumppuja ja manhoja kenkärisoja. Junnu Tyhjänen. Uusia kruununoriita. Kokouksessa t. k. 18 pnä päätti Pohjois-Samon Hemossiitosyhdis- tysten Liitto anoa saada ostaa 4 kruununoritta Liiton piiriin sijoitet- tamiksi Rautamaaralle, Maanin- galle järmen länsipuolelle. Käämille ja Marpaisjärmelle. Miinan salakuljetus Pielisjär- wellä. Selostuksena Pielisjärmen pii- riin asetettujen ylimääräisten po liisikonstaapelien toiminnasta, il- moittaa Pielisjärmen piirin ruu- nunnimismies m. m. että menä- Iäistä mäkijuomia on kyllä kuljetet- tu piiriin, kuitenkin mähemmässä määrässä, maan ei ole takamarik- koon ottoja onnistuttu kuitenkaan tekemään. Nurmeksen Salmen kylän nuo risoseura pani toimeen mapaa -iltamat tois- sa sunnuntaina Särkimaaran Au- ma-ahossa rouma Aada Rauau- heimon talossa. Ohjelmassa oli laulua, runo, jonka lausui Iida Pehkonen, puhe nuorisoseura-asi- asta, jonka piti Kalle Kortelainen, esitelmä Uno Cygnaeuksesta (opet- tajatar Aino Laukkanen), runo Cygnaeuksen muistolle (Aada Rau- anheimo). satu Kalle Kortelaiselta sekä muorokeskustelu: „Meidär.kö lapset nuorisoseuraan?", laulua ja hetkinen piirileikkiä. Mäkeä oli kohtalaisesti ja se oli tyytymäinen ohjelmaan. Iltama oli Salmen kylän osanottoa Uno Cygnaeuksen satamuotismuiston kunnioittami- seen. Kaloja anotaan Pielisen pohjoispäässä aadun miime Miikkojen nuotanme- >ossa nuotilla mähänpuolisesti. Merkkomiehillä on ollut paljoa pa- rempi onni. Lahden tietopuoliseen maa- mieskouluun on kutsuttu oppilaaksi m. IN. Pekka Pennanen Juuan Muokon Waa- ranpäästä. kiertokouluun opettajattareksi Polmijärmelle on malittu Aina Pennanen Juuan Muokon Maa- ranpäästä. Likaisu. Pakkoluomutusuutisia oli mii- me torstaisessa Karjalattaressa Nurmeksesta kaksi. Niistä oli edel- linen määrä ja jälkimäinen tar- koitettu sitä oikaisemaan maikka ne näkymät kumpikin päässeen lehteen pujahtamaan. Uusi maantie. Senaatin määräyksestä alotti eilen maramaamittari K. Antti- nen suunnan tutkimuksen uutta' maantietä marten, joka lähtee Pol- mijärmen kirkolta ja yhtyy Joen suun ja Polmijärmen mäliseen enti- seen maatiehen lähellä Miitalah- den myllyä. Tarkotuksena on saa- da manha Kuoremaaran kyläntie yleiseksi maantieksi ja samalla myöskin oikaistuksi. Atatka Joen- suusta Polmijärmelle tulee sen kautta lyhenemään K kilometrillä ja kulkee mäettömiä seutuja. Kun läänin kumernöörikin on tämän, tiepuuhan puolella, niin parempaa toimoa on nyt sen toteuttami- sesta. Koweron Martta- yhdistyt- sellä oli kaksi miikkoa kestämät keitto- kurssit Herajärmellä Laapotin Me- riläisessä, t. k. 16 p:nä oli samas sa paikassa ..Martoilla" marattu- na kurssien lopuksi juhlapäimälli- nen, jota hymäkseen käyttämään oli naapurikylästä kokoontunut ■ runsaasti mäkeä. Hymältä kuu- losti maistaneen. Kurssien opet- tajana toimi nti Anna Ikonen. — Jkämää maan on mainita, että osanotto on niin laimea — aino astaan 5 (sanoo 5 !) henkeä on ol lut opetusta ottamassa. Samana iltana oli »Martoilla"' myöskin iltamat. Ohselmassa oli seka-äänistä laulua, jota Komeron kööri esitti op. Niskasen johdolla. Alli Nissisen kirjoittaman juhla- runon lausui op. Niskanen. Sisäl- törikkaan puheen naisille piti nti Selma Laukkanen. Kertomuksen luki nti Anna Ikonen. Mäli-ajoil- la oli laulua. — Loma- ajalla saatiin simaa ynnä ..pakkuloita", kahmia, teetä ja kaljaa nauttia. Kaikki herkut „koti- Maittain" hyp pysistä lähteneitä. — Ohjelmassa oli mielä opettamainen muorokes- kustelu, SJuroaelma oli „Luosta- rikellot". Viimeiseksi näyteltiin ku- ma- armoitus ..termetuloa". Pii- riksi sitten pistettiin ja reippaina kuutamo- iltana lähdettiin kohti kotia. Ihmistä oli ylen runsaasti ja käytös siimoa. Samallaiset kurssit omat par- haallaan Komeron kylällä. aa CO CO C/3 C/3 I &9 Muualta Suo mesta. Ahteisen vaaliliiton puuha. Miipurin l. läntisessä . maalipiissä rauennut. Lauantaina kokoontuimat suo- malaisen puolueen, nuorsuoma- laisen ja ruotsalaisen puolueen sekä maalaisliiton ja sosialidemok- raattien edustajat keskustelemaan yhteisen maaliliiton muodostami- sesta Miipurin läänin läntisessä maalipiirissä. Neumottelusta ei tullut kuitenkaan mitään, kun so- sialidemokraattien taholta ilmoi- tettiin, ettei heidän puolueensa periaatteellisista syistä suostu yh- teiseen maaliliittoon. Pormaril- listen yhtymisen mahdollisuudesta ei moitu keskustella sen takia, että nuorsuomalaisten edusta- jilla ei ollut siihen maltuu- tusta. Kysymys suomalaisten puolu- eiden yhdistämisestä ensi eduskuntavaaleissa. Eri puolueitten yhteistoimintaa suunnittelemaan asetettu toimikun- ta hymäksyi keskimiikkona Maa- sassa pitämässään kokouksessa pe- riaatteessa ehdotuksen yhteisen maa- liiton perustamisesta ensi edus- kuntamaaleja marten Maasan lää- nin eteläisessä maalipiirissä. Ko- kouksessa syntyi laaja ja perinpoh- jäinen keskustelu aikeen käytän- nössä toteuttamisesta. Lopuksi pääs- tiin yksimielisyyteen ja laadittiin kaksi maihtoehdotusta maaliliitoksi ehdokkaineen, jotka ehdotukset alis- tetaan eri puolueitten piiritoimi- kuntien tarkastettamiksi ja hymäk- syttämiksi. Ehdotuksista ei anne- ta yleisölle tietoa ennenkuin ne omat mainituissa piiritoimikun- nissa käsitellyt. Ensi sunnun- taina kokoontumat suomalaisen puolueen ja maalaisliiton piiri- toimikunnat ja samoihin aikoihin kokoontunee myöskin nuorsuoma- laisen puolueen piiritoimikunta asiasta neum ottelemaan. Kirjaltajain palkkariita ja sosia- fialistiset lehdet. Erään ..Miten tehtäwä"-nimi- sen kirjoituksen johdosta mikä oli julaiswna ..Gutenbergin" 19 numerossa, oli mainitun leh- pa e/s C/3 & » S" v» < -t v» co Ui tn v» v- ST < v- s & Si Sa