Nro 270 — 1910 KESKI-SUOM1 Perjantaina marraskuun 25 p:na K. S. R. 2.YH Metallien kiillotus ja puhdistus aineita Color, Sampo, Voima, Ceolin, fataolin, Solan, Geolin ja Pohdistag-hyytelöi saatavana K.-S. Rohdoskaupassa Opiksi j. Huviksi Ohjelma 25 -28 p. Mirrask. l. Salata* tiktM »ii tanlonttsSi salal&nuk- tU. JtnnitUTt. 2. 8arda|lr»i. Kaum* laon- ■on kmr». 8. InulUke ia UI UtBUllinei nl- btn Imua loltajiu. 4. Muirtava tadistu ei*. rist iriitoja. 5. fattM VliUtllkti M 1 K. Hm Ven&lftiMn lrgendan mnknnti. Eriaomai««n loiaUvaHi viritetty. 7. (Jadat- nai pw]<Uaaasru tllapliaai kllpafirjikdu taoa ijtoytt Imi.! Knaim «nt otuksia Joita tuill «1 il* mm liytittj. 418* 1—1 mclta, jonka alla t ä n i u u= l n ii". Mitä asetusten ja perustuslain jeliviä määräyksiä ei senaatin enem inistä kuitenkaan katsonut tarpeelli selsi noudattaa. Ainoastaan kaksi jäsentä lienee ollut sitä mieltä, että asia olisi Turun homioikeude:: tutkin- tnon lykättäivä, eimätkä hekään sillä kalinalla, joka olisi katsonut tullihal litulsen ylläkerrotut toimenpiteet johtuneen yksinkertaisesti wirka»vel- »vollisuuden täyttämishalusta ja siis hamainnut syytteen nostamisen mai nitun hallituksen jäseniä wastaan ai- heeitomaksi. Senaatin esitys mo- lempien asessorien Mirasta pidättä- misestä on nyttemmin saavunut hal' liisijalle ja asiain nykyisellä lannalla ollen lienee jokseenkin wähän toimea siitä, että tuo esitys jäin mahmistus- ta Maille. Odottaa kuitenkin sopii, eitä maan prokuraattori, jonka ensi- mainen mirkamelmollisuus on Mal- woa. että maassa »voimassa olelvia lakeja tarkoin noudatetaan, tekee asi- a-sa hallitsijalle oma» esityksensä ja siinä tarpeellisella ponnella julki tuo e: ainoastaan lain selmäl ivaatimnk- set. waan myöskin sen tuskan tun- icen jota puheenalainen, näinä ivuo» finr. Mertaansa etsimä tapaus on koko inacisa herättänyt. l salliseen fysionomiaansa näyden. Ci j ole tarkoituksenmukaista liitl.ni ^>e- , ndjan sotilaskuntaan siinä nunnin : liueiustci ainesta, että. »vaikkakin ar I mcijan lukumäärä kasiuaiji, sen ko koonpanon persoonallinen yhlenäi syys hälviäisi. Näin ollen on henkilölol-lainen a st5oe'.wollisnns munteitclva rahalli seksi konvaukseksi. Se »voidaan oitaa joko erityisenä Merona tai critiiisinä maksuina Suomen Maltiorahccstosta. Näistä mahdollisuuks-sta on etnsije. ani-ettama »viimemainitulle mnodol^ le. koska se on yksinkertaisemvi ja t.elpompi toteuttaa seka var>iiten ta- k..a ajatellun rahallisen tuloksen sil- lcinkin kuin Suomen eduskunta kiel- tää suostuniuksensa ja koska Suo- i'iiv> nykyisissä olosuhteissa »vielä po liittiset juonittelijat harjoittama! laa- jaa agitatsioonia kiihoittaakseen asuk- kaitc. jyrkkään Mastarintaan. V iralli sia y.m.y leisi»* uutisia. Sitilasmiljoonat. Tliumalle jätetyn lakichdotnl- sen perusrclut. Tuumalle jätetyn sotilasmiljoo- n ia koskeman lakiehdotuksen jolidosia janotaan selityskirjelmässä: Periaatteessa »voidaan pitää mah dollisena, että suomalaiset saisimat suorittaa henkilökohtaista aseivelirol- lisuutta, mutta tätä toimenpidettä pitää hallitus itse armeijaan nähden »vahingollisena. Jotta armeija Moi- st olla »valtion todellisena tulena ul konaisia ja sisällisiä »vihollisia »vaS- taan. täytyy isänmaallisen ja isän maata kohtaan uskollisen hengen olla siinä »vallalla. On tarpeetonta huo- ir auttaa, missä määrin Suomen a- suttaat, huolimatta siitä, että he 100 »vuotta omat eläneet yhteydessä Ke- r.äjän kansan kanssa, oivat pysyneet sille »vieraina kulttuuriinsa ja fan- Sdimi M »iMriuaMsi, Pietarista, >»arrask. 2.? pnä. Tuomen kenraalikumernoöri on esit tänyt ministerineumostolle larsun ilo:: antamista warten omania ja se- nautin lausunnon ohella ! p:Itä lokak. Suomen 1M>!> Mnoden tois ten MaltiopäiMien orin. ar.orniiff<;n uusien rautateiden rakentami'eS:a se kä uusien rautatielinjojen tutkimi- scsta. SmorraSärira ««ML Senaatissa esiteinin eilen kenraa li kumernöörin kirjelmät ja ministeri- »valtiosihteerin kirjeet Viipurin lää» mn. kuwernöörin, mapaahnra Birf.er Gustaf Samuel v. Troikin erot- t^misesta ja hänelle myönnetystä e- lckkccstä ja Hämeen läänin kumer- r.öorille, eiversti Jwar G o r d i e l l e myönnetystä Mirkaerosta sekä esitte- lijäsihteeri Arthur ? ro f eldtin määräämisestä toistaiseksi hoita maan amoinna olelvaa Hämeen !ää- uin knlvernöörin »virtaa. Kotlseutututttmuksen edistäminen. Muinaistieteellin-il tainukunta on puoltanut eduskunnan >v. J91G tekemää anomusta 10,000 ;nf,t nuo- tuisen apurahan myöntämisestä koti- seutututkimuksen edistämiseksi. Lieksa kauppalaksi. PielisjärMen kuiu-t on senaatilta a>.onut Lieksan kylää muodostamis- ta kauppalaksi. Anomus esiteltiin se naatissa eilen ja hymäksni senaatti sen periaatteessa. Elämäkerrallisia Piirtetä Tolstoista.. ^olstom juku on hymin »vanha ja pol- tvcu^uu «rääsla ferf f eitä «Kttcliäinic- 'Qti:a Dick, jafa muulam.c mitojticioja latapcrin siirtyi WenäM>:. tn sanallinen käännös satialaisesia sanasta »dick". L<o Tolftom e?i-ij it oiiioa: oina IjeiDui lähellä. Eräs heisiä oli Picmri Suuren aiL>ma Aenäjän «iihctlUäänä Konstantinopobisja. Leo Tolstoi «i muistanut äiliään cl- lentaan, Mä tämä tuoli Leon vLeiia 2 muoden ivanha. LaSiea faslvaiiannnen vstcuiin perheen kaukaiscll: sululaisclie Tcr^oljstajalle. .Tolstoin lapsuudcsta on hnivin wähän mmStoja. Mullillaan ai- «!>?»umn, että fyin oli lapjciui :oul(a?on ia nuorukaisen ijässä omiluine» tehden zosku^ odottamattomia takoja. Äiinpä hane^ terran lyytihesosella matluKiae?. saan lyhyen helvoSten ruoltimisen ajalla tvälttämättömäiri piti saada hilwu!sensa leikatxiksi. Eeiisemän tahr iahdetsan »vuoden vanhana sai hän päähänsä toet. taa ilmassa lentoa ja tiui ivarten hän Jim :: ilmapuvjehdussuunni:e!ma.i. Hän päätti rmveta tyykkyullecn, kiertää lätcn- jj x?'wicn ympäri ja pnrisiaa polivet rlniaansa »vasten. H.in pani juunniicl, mansa täytäntöön. Poikanen koetti len- tää luoKahusneens» iktunaöla, ja loul- lasi tietysti itsensä pudvtcSs.» kahden ja puolen syl«n torkeudcSia. W. 1837 Tolstoin koko perhe tniiutri Stoökotvaan. sillä »li jo aika wanhem. pien poikien täydellä todella opiskella. Pcaiivcn fi«llä ei kuitenkaan asuttu, sillä — Lopullisia uimitytsiii. .Sleitraa- hkumernööri on nhtynyt senaatin päätökseen yleisten rakennusten yli- isä. 9i"i'fofoi Zljitsh, kuoli jättäen perheen ivähemmän toistawaan asemaan. Aicno- jzn srpistamis«n wuolsi muutt: perhe jo te Ma samana wu«t'.na Jasna^a Po^a- naan. Lapset iaswo:>vat täällä eveUecn T. A. T«rgoljftajan ivallvonnan alia. Tällaiset olmxrt „Wenäjänmaan suu- rcn k>rjarlijan" nuoruuSeejit saamat en- simaiset wait>utukjet. .'ie eiwät kuiten» koa:i kestäneet taurvan. W. IL43 tuli hän Kasanm yliopistoon. !^-tvuoti«? nuorukainen otti opp'.ainee!seen joölal.n s^yStä itämaiset kielet, mutta e: opis- kellu: erittäin ahkerasti. jwhia hän siir- ryikin laiinopilli.s««n tiedekuntaan. Kasa» nin yliopisto «d ollut siihzn aikaan eri!- tä.n loistawassa tilassa. W. 1S47 hän eroaa yliopistos-ta 'a nrhiee IaSiiaja Penanaan, jonika hän oi: saanut perin nöksi. Hänen tarkoi-luiscnaan o.i huoieh» ma talonpojistaan ja on hän hnnailiut silloisen maaelämänsä ja pyrkimyksensä kertrmuks«ssaan ^Tilanomistajan aamu". Tolsrom «nsimäinen yritys kiintyä kizlään e: clt pitkäikäinen. syksyllä tiedon- h--ilu tvie hänet Pietariin suorittamaan kandidaattttuKintoa. Hänen kirjeensä tältä aja>lta puhumat hänen hurjaSteluiS« taan. Hän kutsuu itseään »mitättömäksi inichen aluksi", sekä katuu sitä, että „on tuhlannut äärottöTnäöti rahaa ja Ivel- taantunut". Euori>tctllwa.i tutkinnonpa- rissa kolmessa a>meo4s<i hän jättää sen tcste» ja lächtce takaisin Iasnaja Polja- naan, jossa harrasiia intohimoisesti musiittia aina wuoieen lb'>l, jonka !u- lucssa askeedtisot aikalauvet <vaihtuwat juomingeiksi. <metsäs:y»re:kiksl, kortlipe» liisi to. naisiksi. 22.1851 saapui hänen iDeljenH Nikolai louuille Kaukasiasta, joisa hän paineli hiill.tukscn kolmannen ar!i'tcl)bin N. 2>i i- b e r i n nimittämisestä saman hallituksen ensimäiscksi ark^irehoiksi ja Vaasan homioikeuoen miskaaliil H. G Aminoffin niinittä»,iseS- tc saman homioikeuöen jihteeriisi. -- Nuupalan hommat. Senaatti on hnlännyt maisten ,^-r. Nunpalan aiiomnksen saada 10,000 mkn mno- tniiieii stipendi yhtciskuiituolojen tul- kim">ta Marten ulkomailla ?ckä tutki- 1.uitiiensa tulosten '.ulkanenustn ivar- — Maltetty kolerrnunnnt. ^ääkinlä- !;u!iiui«? on Mättänyt, ctla t.k. p:nä on li-pdcttanxi koleraiartastne' ja sulit' laimi I-oloraisairaala! Taipalsaarella. «Dlianlahdessa, Pölla.i iulliascmalla. Äiikisoimessa ja Soriaivalass». ^oulukimrn 1 p:nä lopetetaan, läcikin- t.ib^rittuPf-cn päätöksen mukaan, kolcra- tarkaetus ja koleraiairaalain toiminta Miipirissa, OllÄkalaSsa, Raasulissa. Jukkolassa^ SirkiänsaareSsa, Lioiwl»:on- salmcksa. Uuraassa, ^."ilassa, Helsinxis- s.i. Hongossa, Turussa. Marianbaminas^ sa ja Reposaaressa. Tviinana pä.wänä lakkauietaam lai>tvojen rackaZ:us Jutko- !aösa, Koilvistonsalm^Ila, tluras'a. ?>a- minaSia. Kotkassa, Low!isas'a, Porlroo?» ^'a>. Helsingissä^ Tammisaaressa. (Mn< pcesa, Marianhaminassa, Nndessakau- punlvksa, Ramnalla ja Reposaaresia. AiueaSlaan Terijoen kolerasairaaia on ^toistaiseksi määrät!!? olemoan awo:n« na. — Woinwalmistajat j,r r-.iutaue- heAitus. Iisalmen osuuSmeijerijä- senten puolesta on senaattiin jätetty »valitus sen johdosta, että mainitut jäsenet owat saaneet tietää rautatie- hallituksen, korjatakseen huonoa ia- lauttaan, Malmisteleivan e' ort'löta mpöskin lvoinrahdi'1 korottamisefsi -4:nnestä tamaraluokasia ^niteen tai 2.'seen, mikä seikka wa>!tiaiiss.7 on he- räitänyt huolestumisca. Pl.n tämä toimenpide, jos se toteiitiusi. olisi si sämaan alkamalle meiicntaloiidelle liian ankara isku, niin pn^tölvät »va- litiasat, ettei rautate!tien tiicltaniia tappioita ryhdyttäisi korwaa:naan nuijeritalouden kustannuksella. -- Kysymys korkeimmastt, hallin- nnLiscöta tuomioistuimelta. Senaat- tin molempien osastojen täysistun nossa tänään esitellään kysymys lau sunnon antamisesta eduskunnan a- nomuksen johdosta, joka kcs^ee tuo- ministuimen perusiamlsesta, iclle siirrettäisiin nyt senaatin talousosat tolle kuuluwa korkein hallinnollinen lainkäyttö. Asiaa on, kuten tunnettUi,. »valmis- lellut »valiokunta. — Kanv>ais»iarj,it,limie>i maahan- inorlt. senaatti on pä^iiäny! ichoii cii« tiiksen. «ttä kielto kanviai Zinarjataimi ja tuorertden tai luiiocittuieii kariviaiS- tr<n;jojen maahantusnnlsia t tffau:cttui^ siin. — JlpulnlsmaanmilillySlniiniiiirii. 2c!umfli on päirtHnyl tchdä eji:i>l''en. ci:i\ t-,000 inkan [it!iv'.iin:;i :näiii\n avuiaismaiamvvljolysinsinoörien piillka>i- ui!''c'si ihriöttKJsta muodcSia fovoiicltai- siin 7.200 mkn. — Suomen metsätieteellinen seura 2cnac-t:i on !hylännyt 3uomcn mctnitie- 'i-7elliscn seurain anomuksen 3.RX) markan suuruisen apurahan in>iön:äin''esrä met- siitieicellisten tu -tkimu-Z!.'» aivuStamiscksi ja ediÄämiseksi sekä näitä kiifiitcuvicn livjoiiuiten jultaiseniisckji. — Nliopisto. SCcolojinen iiedcku.ua on yksimie>lvs«sti Mistanut teolcgiSten eslkäsiltieiden aipulaislviran molcmma: hakijat, jumaluusopin tri, I-ehtori A. I. Pietilän ja !Minaluusopin tri 11. Paunun loitkaan pätkiviksi soka niinikään ykjimie- lisesti asotatnut tri P:c:i!än ^nsiniäiselle ja iri Paunun toiselle sijalle. — Apuraha. Äockeimmasi.i (Mircc-sa on myönnetty jcnaa>i:oiinieö!i Nathaiia Späiklle 2.V00 mkn määräraha an fclii hänen atoUaistn poikansa t'a«ivatiik- s:en, kunnes -tämä on '.äytiäny! 2'. w. — Maatalouskoutuicn waltioawut. 2e naatti on hylännyt Kes!i-.?>ämecn kiinsancPivtion johtokunnan ancmuksen sa-'da tanscknapistvn yhteytee,'. peruSiet- talvea maatlalouskoulua >var!en 4,000 niku suurumcn apuraha sen 1,^'ll mkn! awi!-Zlu>kscn asemesta, joka aikai>cmm:n on anottu niaatalouc-aine.dcn opeiusta varten ! — 5tuuromykkäinkoulut. o. Tl. keisari on senaatin esit'is:ä esiteltäes sä sliivainnut käskeä, että romastin- ^ lesti Olga Södermanin Kurikan ku.i- nassa ylläpitämään yli ikäisten kun- r^ii.ykkäinkoulun woi!nac1a^'.iäm>siä »vnrten Suomen menosääniöehdotnk- siin on edelleenkin 1911 w. alusta lu- k!en 5 »vuoden aikana otettuina 5,iK,0 mkn suuruinen määräraha, kuitenkin niin, että tämän määräralian otla- mn.cn »vuotuisiin menosääntöehdl'- tuksiin on riippuma maitiorahas>on tilasta kutakin ehdotusta 5). M. Kei-' sarille esiteltäessä; ia että senaatin a-! siaksi jää lähemmin määrätä elidot puheenalaisen waltioawi:a nanttim:- seen nähden ja ryhtnä niihin muihin toimenpiteisiin, joihin yllämainittu ar.n. käsky antaa aihetta. sä selittänyt asian kulun suurta jak saen ja näyttänyt kokouksen pöylä- kirjan otteella, että somittelijat o»vat menetelleet asianmukaisesli. Mutta „Äeski-Suomi" ei hellitä/ Se pysyy edelleen mäitteissään. pöy- ^ täkirjan sanamuodosta huolimatta.! Ie. ilmoittaa, että jos kokouksessa o- 1 liiat eilvät nimenomaan ilmoita pöy- \ täkirjaa oikeaksi tai lausu hyiväksy- 1 ivänsä hra Koskelinin menettelyta paa. lehti katsoo olemansa oikeassa. Hra Koskelinin olisi siis todistetta- wa. että piirikokouksen pöytäkirja on oitea! Merkilliset owat „Keski-Suomen" toimituksen käsitteet todistamisjär- jesiyksestä! d ef a n, jonka tässä oikaisuna mai« nuiemme. — Elävissä ftumisfa Opiksi ja Hu ti-'ks: alkaa uusi ohjelma täiiään. upsclrina. Silloin sai Tolstot oovtramat- ta baiun lähieä »veljensä kaneja lailta- siaan. etentin kun hänen maataloudeUi- scr suunnitelmansa eiwn.' otlaneet on- nisiuatseen «iivärkä hänen suhteensa ta- lon>'l,iki>in järjestyne:: sellaiutsi tu^n hau toimoi. ÄaAkasiassa hän kulutti ai- tan^a lukemiseen, tai käyd?n metsällä- mäc-sä »vanhan kasakan ^epitshkan (^e- roshtcn) kanssa, -tai otlaen osaa s^tarct» kiin, lotka -monasti oli.val hywin »vaaral- lisiä Wälim hän halusi mennä na!iui- sim jcnkun yksinkertaisen kasa.'ta!i»vn kanssa ja «muuttua kasalta Lutashiatsi. joka »varastelee ihew»iia, laulaa, »appaa lthmisiä Y.m.", tväliin taaS hän ruioiice Huiiialalta „jotatin suuria ja hyivaä". Erään siikulaiscnsa tchoiiukjesia hän jäit: anoniuksen, Mä hänet vieliaijiin so:Lpol>oelukscen, mutia sillä wäl:n jou- t:laana ollessaan hän «loit:-, kirjoirtaa cniimmäiÄä novelliaan »Lapsuus". »65.' hän lähetti sen »valmiina aikakaus- lirja „sowvemenmk'in loimitukselle ja sa- L!ekrasowilta kirien, jossa tämä il- moitti, «ttä nowellii oli tullut hyiväksy» tyksi, kosla sen tekijällä »näytti oleman jonkunmo-isia taipumuksia". Junkkarina ollessaan Tolstoi otti osaa sziareikeen kuuluisaa Shamilia ja tshetshenejä IvaZ- taan ollen monessa hengenlvaarassa. Tähän aikaan hän walmistt „Poikawuo- za „Markörin muistelmat'. W:na häneStä -tuli upseeri ja htinci fiir- reti.in Tonalvan armeijaan. W. 1855 hän cir.aöta tvchdastaan muutt! Krimiin, sai komcnnettawakseen wuoristopatierin. ot- t- csaa taisteluun Tshernajan luona ja jä'. ckoko ipiiri>tysajalji SelvaStopouin. Tolstom lsatvlaSma lupasi käydä loitta- tvaksi. mutta sitte ltwisi huhu. että hän Jyväskyläsiä jn Keski-Suomesta. On tämäkin totta. 11. Suomettaressa luetaan seuraamaa: Tät^sä lehdessä on jo en- uen kerrottu »caaliliittolunk» teista suomalaisen ;a nuor suomalaisen puolueen kesken Vaa siin itäisessä ivaalipiirissä. Vaikka nämä hankkeet rautesiicat, näyttää niiden johdosta pelmahtaneen iaas ilmi liekkiin se erimielisyys, mikä on jo kauan aikaa ollut kytemässä paik- katimnan nuorsuomalaisten eri ryh- initn »välillä. SBaaliUittohanke oli hymällä alul la. Nuorsuomalaisten piirikeloiik- sessc. oli enemmistö sille myötätun- toinen sekä Malitsi ivaliokniinan, jon- ka tehtämäksi jätettiin, kuten Pöntä- kirjan sanat kuulumat, ivaaliliitvsta „lcpullinen päättäminen joka suh» tecssa". Tähän maliokuntaan wa'it- tiiu m. m. liva n\. i?. .Sloefeliit ja r»rn E. Hästesko. joika ei.vät enää päätöstä tehdessä olleet kokouksessa läsnä. Seuraamana päiivänä eräs Malituista waliokunnan jäsenistä il- moitti hra Koskelinille kokonlsen päätöksen toiseksi kuin mitä se todel lisuudessa oli. Sama jäsen ilmoitti nmös suomalaisen puolueen »valtuu tetulle toht. K. I. Ialk.iselie että neu- »vottclnt owat rauenneet. Mutta myöhemmin agronoomi Koskclin sai kuulla kokouksen väätök- s?n sellaisena kuin se pöytäkirjassa o- li. Hän katsoi melivollimudekseen nyt toimia, muuten joutuisi nuor suomalainen puolue huonoon iualooit. Hän, rtva Hästesko ja joku kolmas ivaliokunnan jäsenistä alkoimat tois- ten kieltäytyessä neuivottelut. Ne raukesimat tosin käytännöllisiin ivat- teutsiiu, mutta joka tapauksessa oli rehellisesti yritetty kokousten päätös- ten mukaisesti. Paikkakunnan nuoiiuomal-iiuen lehti on koko ajan ajanut tässäkin ty- jymytsessä »pääskysten" asioita ja kolhinut kiimaasti joiviitelijoita je- litläen, että he omat poikenneet heille annetuista maltuuksista. Hra Äos- kelin on kuiteutin mainitussa lehdes Lnkijamme tietämät, että e s- k i-T u o m e n" toimitus ei ole pu- hnnut sanaakaan piirikokouksen pöy täkirjasta, onko se oikea tai »väärä! Olkoon se oikea. Me olemme »vain tahtoneet sitä painostaa, että piiri- kokouksen maltuutetut menilvät ulko puolelle kokouksen henkeä, tehdessään »vaaliliiton suomettarclaistei' kanssa. Kokouksen enemmistö suosi »vaali- liittoa suomettarelaisten kanssa, mutta sillä nimenomaisella ehdolla, että laillisuus, kansallisuus ja edistys on olema maaliliiton tunnus- lcuiseena. Nyt nämä »valtuutetut te- kiivät maaliliiton sillä myönnytyksel- lä snomettarelaisille, että he saimat pe.niia listoihinsa tunnuslauseeksi: k a u s a l l i s u u s ja laillisuus. Täs- sa se. josto me kiinnipisämme. Kokous antoi luottamulseusa »val^ tulitetuille siinä marinassa uskoc-sa, eitä he eilvät polje nuorsuomalaisten ohjelman pääaatetta l a i l l i s u u t- ta. Niinkuin nyt tekimät. Sillä liittohan suomettarelaisten kanssa piiiikokouksenkin maatimukiesta piti tapahtua M a l t i o l l i s e l l a poh- jalla. Sekin on „pääskysmäisyyttä" »rastustajain mielestä, knn pidämme kiinni nuorsuomalaisten ohjelman ensi aatteesta laillisuudesta. „Asetakawarlkot" JywaS- tylän rautakaupoissa. Vaasan homioikenS on 'Lmän *:.1 211 pnä antamallaan päätöksellä »vah- mi^tonut Jymäskylä'1 kaupungin racistuivanoikenden pääiiikseii IyN'äs- tisiän tullikamarin tnllinhoilasan M. Rädyn ranlakauvpiu^ i e - in.iäistä »vastaan no-aarna^a jutussa lluvattomien ampumatarpei- d?!i irarastossapidosta. Äuten muis- teitanee, kumosi raasiumanoikeus kanteen ja tuomitsi takamarikkoon o- tetnt patruunat luomutettamiksi ta- koisin kauppias Niemeläiselle. oli kirjoittanut erään pilkkalaulun, joka l (.uteli sötatväen keskuuiiessa. Tästä läh- I :icn 'Viranomaisien nreiipiöe hnnesui 'n'uuttui, ja hän oli patoi:eli>t eeoamaan — Nuorsuomalaisilla unisilla on kokous tänään klo 7 i.p. Hunvallis- taiolla. — Katolta putosi eilen kello ^ i.y. peltiseppä Jalmari ^'aijlsircnt ruiennusmestari Palolviiorcn untis- rakennuksella. Hänet trietiin lieri soiroalaan. mutta pääsi sieltä pois kun mitään makamampia ivammoja ei ollut tullut. — Likaisu. Lehdeshän'me ollee- secu maltuusmies.vaaieia kuslenuiun tiu otuff. on pujahtanut paha paino- Mirhe. Siinä näet janotoan »valitia- Man kuusi Maltuusmiestä. Niitä tiaec kuitenkin wal.tulvaksi k a h - keitelceu—JiSwedeu kauamoimishan.e. Maanantai-iltana oli Aesannon kokouksessa malittu suuri toimikunta kokoontunut Kuopion seurahuoneelle allekirjoittamaan pienemmän toimi- kunnan laatimaa anomusehdotusta mainitun Mesistön kancuvoimisesta. Pieni toimikunta ehdottaa, että a- tunnuksessa, paitsi Nesannon kokon k- sessa syntyneitä pöytäk'rjaja, jatka tietysti omat anomuksen pohjana \t* kä historiikkina, olisi mainittaiva: I siitä laajakantoisuudesia, mitä lällä kanamoimishankkeella on. sen kun tulemaisuudessa '.voi jatkaa oina Kallameteen asti, joten suuri sisä- maan alue pääsisi suoranaiseen li.ke- yhteyteen satamakaupungin Kuopion lUiilojCI/ II kaikki mahdolliset tilastotiedot >ii:ä mitkä paikkakunnat tulistivat la- ncmoimishankkeesta h»)ötymään. ».itä mahdollisuuksia olisi tehdas- ylityksille, miten suuri on tuonti ja »vienti t»,syinyksissä olemilla paikkakunnil la sekä mitä tuloja kanamoille näit ten perustuksilla mahvollisest» »voisi laskea. Sitä Paitsi olisi anomuksessa huo- mautettaMa, että kun on aiman to- dennäköistä. että 'anamat ennen pit- tää tulemat »välittämään hnminkin Milkasta liikettä, sulkuja rakennct- unssa otettaisiin huomioon ne poraa- uu r fd mitä uudempi sulkurakennus- tekniikka tarjoaa. Kokouksessa oli läsnä 13 suuren kcniiiean 1!):stä jäsenestä. Wastai- siiudessa tulemme julkaisemaan an> .iiusehdotuksen kokonaisnuvcssaan. Anomusehdotus luettiin kokonai- suudcssaan kokouksen jäsenille. Se oli laaja, malaisema ja kaikin puolin asiallinen. Vksimielisesti se hymäk- syttiin ja jätettiin pienemmän toi mikunnan huoleksi sen hallitukselle jt'uämiuen. Anomus tullaan senaat- t:in jättämään joulukuun puoliioä- li-.sä. Iv. ILöö. \ E-otilaselämä ti ollut estänyt Tolsro':- ^ ta jottamasta tivjaUijla -lot:.i. ii:'iiiucja 'hän tirjotli „Seivastopoi joulutuusia lr. ^ «TeivaStopol loulotuu.'ja lv. lbVj", '«S-ivitfän hetkuu", „^eiva-,-opol ciofjiu-sa 1 w. Ih55". kaikki nämä k«r:omutset jul kaistiin »T«vremcnnil"i?iä ja Tolstm ' sa.!w!.tti heti, huomaltaivaa aseman Ae- Ituijcin kirijaQiijisja piikissä. Pietariin saaivuttuaan hänet otettiin ikjlraan »cmana miehenä". ivcipäälla w. 1857 Soijiot teki tniiin» mä'.sen ulkomaamatkansa. Hän kä.vi 'pa risissa. SlvettisiKsä ja paio|, Taksan laut ta Pieiariin. säältä h<in läksi Za^naja Poljanaan, jo:'sa uudcllcen ryhN)i maatalouoellisiin puuhiin. lbOO täksi Tolktoi i; ubellv utkomaa- m-arkalle »veljensä Nikola-.n kanssa, joka kuoli tällä matkalla. Hänen palatessaan Venäjälle juhlit» tiu: niaaorjuuden lakkauttamisia, jämä ^l'.:ke tvalttvsi myikin Tolstoin mukaansa. W. 18L2 Tolstoi m:iu naimisiin lää käri Bävsin iyttären sosian kanssa. Nyt alkoi .uusi aikakausi elämässi, jcta hän --ei cliut jvi«lä bokenut, mutia joka lupasi pelastusta." Päuväkirjasjaan hän sanoo: ,.0!cn oILiit 2 lviikkoa naimisissa ja olen uusi, täysin onnellinen chminen". Myö- hzinmin «hän tirjoitltaa eräälle tuttamal- Icen: »Perihe-elämän onni on saanut mi» Niit cko?onaa>n luopumaan elämän tarkoi» tulsen etsimäeStä." alkoi TaZnaje Poljanazsa innvklaaZti harjoittaa maa» taloin ta, sillä waim>os!aa:i hän oli let)- tenin uutteran awuöiajau. Noin 15 wuo>ita rämän jälkeen häueeiä ta^ahiuu räydellin-'.i henkinen rnuirvi. viDcliijiyisiä tähän oli jo ollut ii°arha'.'u» ta cjoista, sillä kautia koko hänen c.a- mänsä oli ilmennyt hänen ajaitcliiva su'.ueensa elämään ja tyy!ymäuömy>^:en- jä siihen. W. IdttS hän luiki innotta Tchopenhaueria. .josta hänellä o!i suur- ta tzeukistä nautintoa, :v. 1871 hän vää'ti kii^oitlaa „Tunnustu!sens:' ja lv. hän kokonaan asettui hii:ifltjeUc kan nalle ympäristöön nähden ja u:itautu: ustonnollii«n filosofian ivaltaan, «i» jäisen raskaan olotilansa on hän kuvail lut ..Tunnustuksessaan-, jota i!me-lyi «v. 1d77. W- 1V7V hän ryhiyi zaikamaan päil>.'ä!ir>i'a»istt>. Täh.in aitaan hän Iii« joi:if.rt: «En ole sairas entä teiive, mu:- i<> cjsiiilien .ja hcnjc.i rcip^auua. jcta 'ioicoaii, ci ininu-^sa o!e; e:s:-.t<len. tär« fin. teen iyöiä, opin ja ajal.e.en, iur;« sinko iiiynää aukot kuolla, muita kui tenkaan en saa, Äseäni auti.' SMirsmflle astuessaan Toistoilla en jo ui;si maailmcmkatsantokanta. toinen mie« ' lipit-c ulkonaisesta j«» jiiätjciti nta»i:I- uiasta. M. 1881 hän lähkec tuohi oirsut jalassa ja kontti j«lä»sa Cpitiun luc»- tariin. 2cn jälkeen ^aSnaja Poljanac-sa jaU- kiiit entinen elämä» mutta Tolstoi oli jo muuttunut: häntä ei enää huivi ta maa» tclcus. Sen sijaan hän liinnitlää huo» mionsa llaihkotaisrin molotaneihin y. m., joitten kanssa ihän leskusictee paljon. Haneesä huomaa usein IväsymyStä ja apatiaa. Mutta kun hän saavuttaa sie» luliisen tasapamon. on hän jälleen iloi» nen. «linhaluinen. Ä. 1S82 hän otti — H«wonea karkasi. !ii^>ai-numero-- ian.me olleen ylläm/.iinitulla o:'a!keella uvitu^iciun uulisen oikaisulil on asian- vu-uinen meille iiinoiiia»»:?, e::ä h?wl?» ncn lähti kaupunkiin päi.i, jossa het: jouin! Poliisin huoliaan, eikä Z^uuri'^ m e en päm. Niinikään i:moi<e::iin he- ivoscn omistajalle Jämsiili.i, ei.ä hänen h^auicnia on ^t>wäzkyläs''ä, miötä omis taja sen sitten .lähti noutamaan. — Eras maasta poietumiskielt»- juttu. Vuorineumos W. Nuth on aikoinaan Lahden maistraatilta »:>aa- tiiiuc maasta poistumiskieltoa isän- i>t?'.'.sijä Juho Lehtiseen nähden, joka asvu Lahden kaupungissa, koska isäiuiöitsijä Lehtinen oli ^velkaa muo- linculvos Ruthille 3i sekä iilmoitettu maksamaan hinelle oi-- kevsluluja 3,000 mk., minkä Muoksi ja :un oli maara tarjona, cnä isän- ni-iisijä Lehtinen voistuisi Niaasta. jättämättä tänne tiettyä on>aisuutta, auci Ruth »vielä, että kielto heti »vä- l:aifuijcöti julistettniiiin :iv. , imanu. Lulibcit maistraatti hylkäsi kuitenkin vaatimuksen ja Turun hoivioikciis, jonne Muorineumos Ruth »'»alitti, on keskimiikkona antamallaan väätoksei- lä mahmistanut Laliden maistraatin päätöksen. osaa iräenlaskuun Mosioivaesa ja walit- si csalleen Rshanomin talon, jossa asu: mu.i iurjinta köyhälicioä. ja tästä joh- t.unv: järisHttamat firj«iruljet: »SSacn» la?:ue:a". on s* iv «hicnuaT £cn julfccn alkoi hän walmiZ:aa painoon Tunnustustaan", mu.ta jcn jn:ka:semi» n.'n kiellevriin Menajälla. Ciitä tzuon» ina:ta se painettiin Äeneveojä ya leioifi tuhansissa kappaleissa 2tfcnäjafle. Sa maan aikaan hän oppi helireantitlen. SB. I6b3 Tolstoi julkaisi kirjan: »Rika on i-skontoni". jossa hän ensi terran esi:» tää tiekonnollisen ie^jins-i »älkää »oas- <twncio paihaa". Airiansa lopussa hän sanoo: »Minä u?kon t«ri-iuksvn oppiin". Ti»sä opissa Tolstoi lcyiaä rauhan ja elämcniarkoiluksen. Ja iäs:i lähin hä« nen kirjallinen työslcn:ei:)nj i 11'cc py« h.ictyksi tälle apille. (>än alkaa jakaa ontcisuuttaan 'ja 4i)ööfen:tl:: yhies>ä ta» lonpnkien kanssa. 1!--tonnolll>s-filososislen lirjoiiuktensa :ahden ihän sai kirkosra itselleen ivaötu^- :ajan. Hänen kanssaan ryhtyimät raisie- luun oikeauSloisen kirkon huomaiuimmat nnchet. Tolstoi Pysyi kuitenkin mielipi- teedsään j>» hän eroi::'.iiin juhlallisiin kielen yhteydestä w. 1901. Suuren »vanhuksen rautainen teriveyt särky: ensi terran w. lSi9. A. lUOI hän sai rc! tui ankara Mi, niin että hancn o!i mat!t-SdcUa «va Krimiin, josta palasi Ivasta tv. 1902.