loiÄsin!? syyskuun 23 p:nZ :o liv — ISI0 ^ Kummallista uuuSkiutaa. Kolmen päimän aikana on äskettäin eräs herrasmies käynyt läpi rataosan Malkeasaari-Miipuri, ottaen selkää joka asemalla, mihin mikin rautatien puhelinlanka johtaa. Kämipä joka aseman asemakonttoreissakin ja maih- deputkiSsa, sekä joka paikassa missä main puhelin on. Tc -rkasti otti hän selrvän asemien puhelimista ja teki Visusti muistiinpanoja. Kysyttäessä, onko hän ehkä uust mirkamies Val tionrautateillä, Vastasi hän kiellä- Västi, hänellä siis ei näin olim ollut r-utatien kanssa mitään tekemistä, Kysyttäessä mitä merkitsee tämmöinen ylimääräinen tarkastustoimenpide, ei herrasmies Voinut antaa tyydyltä- wää Vastausta, sanoi main saaneensa käskyn ylempää, johtajaltaan. — Wnp. — Ouko Berliuer Tageblat- tia koskeva Vieutiktelro ulo tettu Suomeeukiu? Berliner Ta- geb lattia on, kmen tunnettu, kielletty Menäjlle Viemästä. Nyttemmin ei mainittu lehti ole Helsinkiin saapunut kahteen päimään, ;a kun postikontto rista on tiedusteltu suytä tähän, on siellä mestattu, ettei lehteä ollut sinne saapunut, joten on syy olettaa, että jotkut sensuurimirsnomaiset omat pi dättäneet sen Suomankin saapu masta. — S«o«e>ekieltä taitamat»» suomalaisten laSte» opetta- jakfi. Kokkolan suomalaiset lehdet kirjoittamat fritä ihme«!tissStä ssikusta, että mainitun kaupungin kansakoulu jen johtokunta on suomalaisen kansa koulun opettajaksi malinnut henkilön, joka ei laisinkaan tyydyttämässä mää rässä omaa suomenkielen taitoa. Ruot salaisista manhemmista ruotsalaisessa seudussa syn'ynyt, ruotsalaisen semi naarin läpikäynyt ja ruotsalaisissa kouluissa painellut opettaja on Va littu suomalaisen kansakoulun opetta jaksi. Ja näin on tehty, maikka on ollut puhtaasti suomalaisia ja täysin pätemiä opettajia opettajia hakijoiden joukossa. — Kyllästyi k»h«imisee«. Pahasti „pilla«tui" Joutsenon pitä jässä muuan 73'lvuotiaS ukko, joka ..nourruttaakssen" itseään, oli talon muun mäen mukana antautua kuhni maan — Masta parisen kertaa „wan- naSla" käytyään huomasi näet Van hus. — että ajos — oikea jättiläinen laatuaan — oli hänelle niskaan ko hoamassa. Encmvää ei tarmitlukaan — u'ko tuomitsi koko touhun pata luhaksi. Sadatellen ilkeätä kyömyä niskassaan, jota ei kostean ennen olleet mokomat koristeet kaunistaneet, asteli äijä — tukemanlainen kanki mukanaan — mannan luo. Wähän myöhemmin kun joku taas aikoi ru meta kuhnimaan, ei mannaa enää ollutkaan, Mihoissaan oli ukko tako nut sen kelpaamattomaksi ja raahan nut nurkan taakse, jossa tuo meidän aikamme tärkeä taikakalu jotenkin sat. tumasti muistutti litistettyä Viltti- hattua. — lvv Vuotta täytti lauan taina Kiskossa leskimaimo N. Han nila. LIkMzZSZ js IM. M SllslOes kaskleechitts- jl kausaxlallls-ilta on tänään torstaina Palokunnanta lossa kello 3 i. Ohjelma, joka oli jo lehtemme miime numerossa, käsit tää puoliwä!iin toistakymmentä nu meroa. Osa niistä on kanteleensoitto-, osa kansanlaulu-esityksiä kanteleen säestyksellä. Olli Suolahti on tunnettu erittäin etemäksi kanteleensoitlajaksi, joten tä män muinaissuomalaisen soittimen kauniit ja kiehtomat sämelet tulemat olemaan sangen miellyttäroää kuulta- maa. Laulujen esittäjänä on hän myös sangen suosittu. Kehztamme sentähden kutakin me nemään tämän synnyltään porilaisen laulu- ja soittoniekan konserttiin. Hä nen esityksensä mcksamat todella kuu lemisen maiman. Pääsylipuista kalliimmat maksamat Smk. 1: 50 ja halmimmat 50 p. Niitä myydään päimällä Satakunnan kirjakaupassa ja Isak Sahan myy mälässä sekä illalla omella. — Gulo HurStiseu konsertti oli miime maanantaina. Niinkuin jo miime numerossa mainittiin, oli konsertin mähälukuinen yleisö erittäin suuresti mieltynyt kuulemaansa. Allekirjoittanut on kerta kerralta mennyt Sulo Hurstisen konserttiin toimossa saada huomata tämän miu- luniekan kohoamistaan kohoaman soittimensa käsittelemisessä suureksi taiteilijaksi, joka särvelillään kykenisi mastuttamattomasti miemään kuuli jan mukanaan, antaisi hänen mieli- kumitukselleen lentoa, synnyttäisi moi- makkaita tunnelmia, herättäisi masta- kaikua. Mutta kuulemani ei ole mas tannut odotuksiani. Sulo Hurstinen kyllä on saamuttanut huomattaman taituruuden. Hän soittaa eloisasti. Varmasti ja paikka paikoin loisteli- aastikin, — joskin epätäsmällisyys ja pieni epäpuhtauskin joSkuS viimat huomattamissa — mutta hänen soi tostaan puuttuu, jos sanoisin, „henki". Sämel seuraa sämcltä, mutta ne ei- wät useinkaan sula täysin ymmärret- tämäkfi, mielen tenhomaksi sämelru- noksi. Ne jäämät liian paljon aino astaan ulkonaiseksi komeudeksi, huo mättämän teknillisen taituruuden oso tuksiksi. Sellaisina ne eimät ajan mittaan moi mieltä kiinnittää eimätkä ihastuttaa. Tätä käsityttä ei huo- mattamasti muuta se, että taiteilija toisinaan, niinkuin esim. Lalon sämel- lyksessä ja omassa menuetissaan, sai soittoonsa symemmän ja lämpimäm män tuntee». Minä en muuten ole kuullut Sulo Hurstisen soittaman silloin, kun hän julkisen taiteilijauransa on alkanut, joten en moi omasta puolestani mi tään sanoa, kuinka suuri hänen ediS tyksensä Mä aikain on ollut. Mutta niiden parin kolmen muoden aikana jona olen hänen konserteissaan muu taman kerran ollut, en moi tapahtu, nutta edistystä marsin huomattamaksi tunnustaa. Säestyksen suoritti rouma Thyra Lindelöf-Hurstinen, niin sanoakseni, accordillisesti sujumaSti. S. S. Tim Liljeqnisti» konsertti on huomenna perjantaina Palokunnantalossa kello 8 i. Porin yleisöllä olisi todella syytä tutustua tämän nuoren laulajattaren taiteeseen. Hänen konserttinsa pääkaupungissa oli erittäin onnistunut, niinkuin jo moi päättää niistä kiittämistä lau sunnoista, joita pääkaupungin sano malehdissä on ollut. Uuden Suo mettaren musiikkiarmostelija kirjoitti sen johdosta m. m.: Signe LiljequiStlllä on useita amuja: hän laulaa puhtaasti ja jak- soittelee luontemaSti ja marmasti. Yleisenä piirteenä on huomattamissa ierwe, koruton musikaalisuus, joka Vaikuttaa kuulijaan hymäSti, tehden ainakin miellyttämiksi sellaisetkin nu merot, jotka maatisimat pontemamvaa luonteellisuutta ja märirikiautta. Par haiten onnistui laulajatar mienois!a lyyrillisissä tunnelmapalasissa ja ko timaiset sämellykset olimat ne, joissa esitys sai enimmän lämpöä ja ma- kuuttamaisuutta. Merikannon laulut „Soi mienosti murheeni soitto" ja ..Miksi laulan" sekä Sibeliuksen „Säf, säf susa" laulettiin erittäin ansiok kaasti. Pilettiä konserttiin myydään, paitsi omella konsertin alkaessa, myös Sa takunnan kirjakaupassa perjantaina. Ahtauden Välttämiseksi pyydetään yleisöä, mikäli mahdollista, hankki maan pilettinsä edeltäkäsin. — Suomalaiueu Teaattert- seurue, johtaja Kaarlo Kari, antoa mierailunäytäntöjä Reposaaren W. P. K.n talossa ensi perjantaina, lau- mantaina ja sunnuntaina. Perjan taina 30 p:nä syyskuuta Ali m et- ten, laumantaina 1 v:nä lokakuuta Molieren kirjoittaman ilmeilyn Luu losairas ja sunnuntaina 2 p-nä lokakuuta rattoisan huminäytelmän Pappi pulassa. Huomautamme armoisaa yleisöä, että saapumat talolle miehissä, sillä mainitut näytelmät ansaitsemat tulla tunnetuiksi Reposaarellakin. — Uuo Ctzguaeukseu seiuä- Kun »kansakoulumme isästä,, ei ole ollut säätämissä halpahintaista siroa koulujen ja kotien seiniin sopi maa kumataulua, on Kansanmalistus- seura C:n 100-muotismuiZtojuhlaa järjestämän pääkomitean alotteeSta asiantuntijain malinnan perusteella malmistuttanut Kouluylihallituksen huoneustosla oleman mutokuman mu kaan Uno Cygnaeuksesta suuren, hie non seinä! uman. Jotta taulu täysin mastaisi tarkoitustaan jokaisen koulun ja jokaisen kodinkin pysymäi- senä kauniStajana, on sen kuma-ala mahdollisimman suuri (36X28 cm.) ja kartonkikoko 65X51 cm. sekä pai nettu kahdella »värillä hienolle taide- painokartongille. Edellyttäen, että taulun runsas menekki tulee kormaa- maan siihen käytetyt kustannukset, on taulun hinnaksi pantu maan 1 mk. (25 p:n lisä lähetySkustannuksia Mar ten), Taulua, joka juuri on laskettu kauppaan, myymät kaikki kirjakaupat; ennakkotilaukset täytetään siinä jär jestyksessä kun omat saapuneet kus tantajalle. ksrtsi-LvovustA. — Tuomarit. Euran tuomio kunnan tuomari I. A. Kyander on saanut 2 kk. mirkamapauden luettuna tuleman lokak. 7 pstä. Sijaiseksi on domioikeuS määrännyt maratuom. Äke Kyanderin. — Kumottu kidlakuuuau- oikendeu päätSS. Päätöksellään kesäk. 2 p.ltä 1910 tuomitsi Loimaan ja Alastaron pitäjien käräjäkunnan kihlakunnanoikeus Lapinlahden pitä jästä kotosin oleman irtolaismiehen W. A. Rytkösen, jota syytettiin siitä, että hän miime jouluk. 23 pnä olisi junassa Loimaan ja Mellilän ase mien mälillä anastanut erään mat kustajan liimin taskusta kellon, tois kertaisesta törkeästä markaudesta pi- dettämäksi 2 muotta kuritushuoneessa, eli kun tähän yhdistetään hänelle sa massa oikeudessa kahdesta eri pahoin pitelystä tuomitut 30 mkan sakot ja yhden kuukauden Vankeusrangaistus, pidettämäksi kuritushuoneessa yhteensä 2 muotta 14 päimää. Yllämainitusta päätöksestä Valitti Rytkönen Turun homioikeuteen, joka antamallaan päätöksellä katsoo laillis ta selmityStä puuttuman siitä, että Rytkönen olisi junassa kellon «aras tanut, jonka muoksi homioikeus on mapauttanut Rytkösen yllämainitusta tuomitusta rangaistulsesta ja tuo minnut hänet siis ainoastaan pahoin pitelystä pidettämäksi yhden kuukau den ja 4 päimää mankeudeSsa. — MaalaiSpoliifleu palkat Kenraalikumernööri on yhtynyt se naatin päätökseen, jolla Hämeenky- rön piirin poliisikonstaapelien palkat korotetaan: KuStaa Metsolan 600— 800 mkaan, Oskari Hurstin ja Jo han Pekkalan 550—750 mkaan tä män muoden alusta lukien. — Kaufakoulut. Tyrmään kun- nan TyrmSSnkylän Väliaikaiseksi kan sakoulun apuopettajattareksi on ma littu kansakoulunopettajatar, rwa Fanny Lyydia Nokkala. — Maatila» kauppa. Eilen myytiin Vapaaehtoisella huutokaupalla Noormarkun Söörmarkussa sijaitsema maanmiljelijä Vihiori Kuurin peri kunnan omistama Kuurin ja sen kanssa yhdysmiljelyksessä olema Mäen tila. Korkeimman tarjouksen, 69,000 mkaa, teki osakeyhtiö Pohja. Tar jouS hymäksyttiin ja tila siirtyi heti uudelle omistajalle. T.k.25 p.tehdyllä kauppakirjalla osti lautamies Frans Kaapeli Nakkilan pitäjän Mafian kylästä Masaran manttaalin suuruisen merotalon saman pitäjän Nakkilan kylästä ta lolliselta Frans Misara. Kauppa hinta 7,700 mkaa. Kauppaa seurasi 4 osaketta Leistiläjärrven kuimaus- maata. Talon Vastaanotto tapahtui heti. — Tulipalo syttyi eilen kello 12 aikaan päimällä Mähänrauman ky» lässä polttaen itsellisen Kalle Fran- gen>n ulkohuonerakennuksen. Palon sammutukseen otti osaa paitsi kyl läisiä Porin tulitikkutehtaan työmäki, kun maarapaitka oli lyhyen matkan päässä tehtaalta. Rakennus sisälsi suojuksen, jonka edessä olleeseen pah- nakasaan lapset olimct Varomatto muudessaan asettaneet tulen, josia se sitten syttyi suojusrakennukseen. Pa- la-ut rakennus oli makuutettu Nimi kon y. m. kuntain paloapuyhtiössä parista sadasta markasta. — Kurkkumätä raivoaa Hä meenkyrön Mesajärmellä ja Ikaalis ten peräkulmalla. Niinpä se Mesa- järmellä on yhdestä torpasta kahden miikon kuluessa mienyt 4 ruumista ja uusia on sairastunut. Ikaalisissa kuuluu yhdestä perheestä kuolleen kurkkumätään kokonaista 8 henkeä. Mitä ankarinta maromaisuutta tulee paikkakuntalaisten noudattaa ettei moiset surulliset tapaukset useammassa paikassa pääse uudistumaan. — KaittiuSefitelmiä pitää Satakunnan raittiuspiirin kiertämä raittiuspuhuja Berndt Korpi tulemalla miikolla Pihlaman kansakoululla sun nuntaina lokak. 2 pmä kello 4 i.p,, Ruosniemen palokunnantalolla maa nantaina lokak. 3 p. klo 7 i p>, Söör- markun kansakoululla tiistaina lokak. 4 p. klo 7 i., Kellahden kansakoululla keskimiikkona lokak. 5 p. klo 7 i.p., Ahlaisten kunnantalolla torstaina lokak. 6 p. klo 7 i,p. ja Haminahol- man kansakoululla perjantaina lokak. 7 pmä kello 6 i p. Raittiuskirjallsuutta on kaupan. Ileisöä kehoitetaan käyttämään tilai suutta hywälseen. Ulvila. Kirkonkokouksessa t. k. 26 p-.nä päätettiin kuluman kirkollismuo- den ylöskannossa koota: kirkollisra- hastoon 50 p:iä hengellä, kappalaisen palkkauSrahaStoon 50 p:iä hengeltä, lukkarin palkkausrahastoon 20 p:iä ääneltä, pappilan rakennusrahastoon 15 p:iä ääneltä ja diakonaattirahas- toon 10 p:iä ääneltä. Samassa kokouksessa oli päätettä- mänä hautausmaalla oleman kappe lirakennuksen korjauksista, josta en nen Valittu komitea oli antanut eh dotuksensa. Mutta kun mielipiteet erosimat siitä, onko ivanha korjattama maiko hylättämä ja uust upeampi ra- kennettama, jätettiin tämä osia mielä komitean harkittamaksi, johon komite aan malittiin kaikki edellisen komiteon jäsenet ja lisäksi mielä lääninromasti K. E. Stenbäck, tilalliset Wilho Wan- hatalo ja A. Alestalo. Tämä komi tea kokoontuu hautausmaalle tors taina lokakuun 6 p:nä klo 10. Hsrjawalta. Kuntakokouksessa t. k. 26 p.nä keskusteltiin ja päätettiin seuraamista osioista: Kunnallislauta kunnan Varsinaisiksi jäseniksi Valit tiin kaupp. I. Lamminen, maanmilj. W. Kuusisto, räätäli M. Tamminen ja leppä W. Misala, sekä marolle I. Hoppu, W. Pussi ja F. Peltonen. Taksoituslautakuntaan paitsi kun- nallisi, makinaisia jäseniä malittiin lisäksi W. Tolmi, I. Alhonpää, N. Mirtanen, W. Pussi, K. Alinen, I, Huttu, K. Mäenpää. W Miljanen, E. Salminen ja F. F. Ala-Futka. Tutkijalautakuntaan, johon päätet tiin Valita 12 jäsentä, tulimat tak- soituslautakunnasta U Järminen, U. Eskola, I. Huttu, sekä lisäkst K. Wuor», W. Lähdeniemi, N. Kran- nila. F. Lanne, O. Setälä, I. Olli la, F. Rintala, I. Henriksson ja I. Uotila. Kansakoulujen johtokuntaan malittiin N. Laurila ja K. E. Rai- moranta. Porraskassanhoitajaksi ma littiin edelleen O. Naakka entisillä palkkaehdoilla, samoin lauttausylikul- kupäälliköksi I. Huttu. Holhouslau takunnan jäseneksi Valittiin edelleen W. Tolmi. Kunnan lainamakasiinin hoitokuntaan tulimat A. Uotila, W. Pussi ja F. Brander-Horppa entisillä palkkaehdoilla. Kuntaan kuulumien miinamerorahojen Vastaanottajaksi tuli N. Laurila. Kunnallisten tilien tarkastajiksi malittiin W. Juti ia K. E. Raimoranta sekä maralle F. Lanne ja A. W. Suomi. Maan- miljelyslainor ihaston johtokunnan marojäseneksi malittiin O. Siemari. Määrättiin miideksi muodeksi luettuna ensi muoden alusta kunnan Vesimyl lyille ja tehdaslaitoksille manttaalipe- rusteet. Kysymys kimien myynnistä Kreetalan koulutalon maalta jätettiin muilta kohdilta? n kansakoulujen joh- tokunnan asiaksi, paitsi myvtämien kimien hinnaksi määrättiin 40 pen niä kuutiometriltä ja myyntiajaksi kaksi muotta luettuna ensi muoden aluSta. Cygnaeus-juhlaa ensi lokak. 12 p:nä päätettiin Viettää joka kou lulla erittäin ja hymin suotamaa on että näihin juhliin runsaslukuisasti saamuttaisi. Kansakoulujen johtokun nan ko ko uksessa t. k. 25 p:nä päätettiin m. m. hankkia jokaiseen kansakouluun Uuno Cygnaeuksen sei nätaulu sekä 75 kappaletta ledtisill »Suomen kansakoulun isän muisto" oppilaille jaettamiksi. Niinikään pää tettiin perustaa oppilaskirjaStot Etelä ja Pohjoispiirien kansakouluihin joissa niitä ei mielä ole. LaSfila. Opettajapula Lassilan kansakoulussa. Opettaja saa tiin mihdoinkin Lassilan kansakou luun. Kaksi opettajan maalia pidet tiin kesän kuluessa ja sittenkin näytti kuin ei opettajaa saataisi kouluun, Kesäkuussa malittiin ainoa hakija Jussi Tammilehto, joka oli ollut 2 muotta mäliaikaisena opettajana, edel leen kahdeksi koetusmuodeksi; multa kun pikkulasten koulu olisi ollut alet tama, pudisti Tammilehto Lassilan tomut tohmeleistaan ja muutti Kesä lahdelle, jonne hänet oli kesäkuussa myöskin opettajaksi Valittu. Nyt ju listettiin taaS Lassilan opettajan mir- ka uudelleen amoimeksi, jolloin ilmes tyi 4 hakijaa jo niistä johtokunta elok. 20 pnä malitsi kemäällä Rau man seminaarista päässeen W. S. Aukeen Väliaikaiseksi opettajaksi alka maa lukumvotta war'en. Mutta piau saatiin tietää, että hra Aukee oli ma- littu Kalmoilan Patalankaan kouluun ja sinne mennytkin. Ettei Lassilan kansakoulun lukukaudm alkaminen olisi peräti myöhästynyt, pyysi joh tokunta Lassilassa asuskeleman täysin velmelleen kansakoulun opettajan S. Hirmosen pitämään pikkulasten kou lua, ja hän rupesikin toimeen syys kuun 5 pnä. työskennellen koulussa 2 .viikkoa. Sillä mälin oli johtokunta aanut lupautumaan opettaja Kalle Edward Kormen HarjamallaSta, ollen iZn yksi op. Aukeen kanSsahakijoista, Lassilan koulun Väliaikaiseksi opetta jaksi ja saapuikin op. Korpi tämän kuun 16 pnä Lassilaan sekä alotti työnsä koulussa 19 pnä. Näin siis opettajapula päättyi Lassilassa ja Lassilan koulu on säännöllisessä Vai kutuksessaan. Läheltä katsellut. Kokemäki., Kansakoulun mihkiäiset. Miime maanantaina t. k. 26 p:nä mietettiin Kokemäen Kankaantaan kan- äkoulun mihkimäjuhlaa. Jvhla al koi klo 11 a.p. koulun amarassa luok- ähuoneessa. Aluksi Veisattiin Vir restä 285 kaksi ensimäistä säkeistöä, onka jälkeen romasti E. O. S etälä piti henkemän mihkimäpuheen Jch. 14: 8—15 Värssyn johdolla. Selit täen koulun korkeinta tehtämää ja arkoitusta puhuja puhui mieleenpai- numia sanoja oppilaille, Vanhemmille a opettajille, toilvoen Jumalan siu nausta heidän työlleen ja masta toi- meensz Vihitylle koululle. Seurasi itte nti H. Niemen lausuma runo: ..Koulua mihittäissä". Tämän jälkeen puhui lämpimästi ia sattumasti koulun opettaja Wilho Pa a sikimi koulun ja kodin keski näisestä suhteesta jz yhteisestä toimin nasta kasmatuksen edistämiseksi. Seik- !aperäisesti puhuja kumosi niitä was- amältteito, joita Vielä, Varsinkin yrjäseuduillo, esiintyy. Lopuksi pu huja toiivoi Korkeimman suojelusta a siunausta sille työlle, mitä tässä- in koulutalossa tullaan tekemään. Erään oppilaan lausuttua runon: ..Koululinna" puhui opettaja K. K a l- lio „Koulukeitosta", selostellen niitä syitä, jotka pakoittamat koulukeittoja puuhaamaan ja myös niitä kokemuk sia ja tuloksia joita jo koulukeittojen toiminnasta on olemassa. Puhujan kehoituksesta kerättiin kolehti pohjaksi mainitun koulun koulukeittorahaStolle. Puheiden Välillä lauloirvat oppi laat useita lauluja ja lukiwat runoja ja kertomuksia. Toimitettiin sitte koulun oppilaiden sisäänkirjoitus ja ilmoittautui I:lle osastolle 11, II:lle 13. III:lle 6 ja VI:lle 3 oppilasta. Yhteensä 33. Koulu muuten aloittaa jo toisen lu- kumuotensa. Mirrellä ja rukouksella päättyi tämä juhla ja niin oli »Kankaan Valo torni" Vihitty jaloon tehtämäänsä. Koulu sijaitsee marsin sopimalla paikalla, hiekkakankaalla ja on erittäin hymin ja ajanmukaisesti rakennettu, sopimine koulu- ja opettaja-huonei neen. Näihin katsoen on rakennus nykyoloihin nähden helppo, se kun kaikkine ulkchuoneineen on tullut mak samaan maan noin 15,000 markkaa, johon myös jo sisältyy koulun tontti- ja peltomaan lunastus kantoituksineen 1,279 markkaa. Suurin ansio tästä kaikesta on tulema johtokunnolle, joka samalla on toiminut rakennuslauta kuntana, puheenjohtaja maanmiljelijä Juho Horellille, joka aikaansa ja maimojaan säästämättä innokkaasti on puuhannut koulun hymäksi, joten kuntalaisten ja marsinkin koulupiiri läisten puoiesta on hänelle lausuttama sulimmat kiitokset. Kokemäellä on nykyään jo 8 kan sakoulua, joissa työskentelee 12 opet> tajaa, jakaen tiedon ensi alkeita pie> nille kasmamille ihmistaimille. Noormarkku. Varsinaisessa kuntako kouksessa t. k. 24 pnä käsiteltiin seuraamat o siat: Verotusperusteeksi määrättiin 100 mkan tulot muodessa niinkuin ennen !in on ollut. Tämä Verotusperuste on moimassa muodet 1911, 1912 ja 1913. Taksoituksessa luetan «vero äyrejä kunnallisasetuksen 78 pykälässä mainitulla lamalla. Taksoituslautakuntaan jäseniksi ma attiin: Kairilasta taloll. Oskari Paa- wola ja torpp. A. Koimuluomo; Las- ilasta taloll. K. L. Jokiainen ja torpp. Juho Matomäki; RudanmaaS- ta taloll. I, Kalajoki ja torpp. Judo Järmensimu; Harjakankaalta taloll. I. N. Mainio-Mattila ja työm. S. S. Tyykilä; Finpyystä insin. U. Tallqmist ja suutari R. Kangas; Teh taalta konttor. I. Salmi ja seppä Edward Grönroos; N:n kylästä muok- raaja A. Harjanne ja H. Simula ekä taloll. Frans Lammela; Söör- markusta taloll. I. A. Tumelius, torpp. Anton Laurila ja muokraaja Frans Blomster-Taamela, Kahaluo- dosta. Taksoituslautakunnan jäseneksi malittiin myöskin kunnallislautakun nan esimies Juho Friberg, joka kut- 'uu kokoon taksoituslautakunnan. Tutkijalautakunnan asettaminen an nettiin tällä kerralla jäädä sikseen. Holhouslautakuntaan malittiin ero- muorossa olema ent. maanmiljelijä Frans Mellin uudelleen muosiksi 1911, 1912 ja 1913. Kunnallis lautakunncsta eromuoros- i olemat jäsenet B, R. Ala-Lindi ja Leander Lahdenperä malittiin uudel- een muosiksi 1911, 1912 ja 1913 sa- mailla palkka-eduilla ja mir?imelwol- 'isuukstlla kuin ennenkin Varajäse neksi Valittiin talollisenpoika Oskar Pietilä muosiksi 1911, 1912 ja 1913. Samalla huomautettiin, että kun nallinen poliisilaitos tehokkaammin kuin tähän asti noudattaisi niitä oh> iesääntöjä, mitkä sitä mcrten omat mahmistetut. Eromuorossa olema kunnon tilien tarkastaja A, Harianne malittiin uu- Zellesn muosiksi 1911, 1912 ja 1913 samoilla palkkaeduilla kuin ennenkin. ^Varatilintarkastajaksi malittiin kont toristi William Harju muosiksi 1911, 1912 ja 1913. Tilattoman mäestön lainarahaston zoitokunnan puheenjohtajaksi malit tiin muokraaja A, Harjanne uudel leen muosiksi 1911, 1912 ja 1913, omoin hoitok. jäsen mylläri Frans Mäkelä uudelleen. Maanmiljelysrahasion hoitokun nan jäseniksi mMtiin muosiksi 1911, 912 ja 1913 A Harjanne ja myi- äri Frans Mäkelä, muosiksi 1911 ja 912 taloll. Juho Huhtala ja muo deksi 1913 taloll. Fcans Praka enti sillä palkkaeduilla. Hvmäksyttiin kunnallislautakunnan ehdotuS kormauksen myöntämisestä yhteisestä maimaiskassasta niille kun. nan waiwaispiireille, jotka siihen sään töjen mukaan omat oikeutetut. Eh dotuksen mukmn saa kormausta Las silan maimaispvri 809 mk. 1 p. joka määrättiin maksettamaksi tämän muo den loppupuolella. Kun kunnan lainajymästössä on manhaa pahentunutta miljaa, josta ellei sitä pois myydä, koituisi jywäs- ölle suurta mabinkoa. päätti kunta- okous. että /ymästöstä myydään ru- iita 100 dl, ohria 70 HI. ja niistä tulemat rahat säilytetään Noormar kun säästöpankissa ja tarpeentullen ostetaan näillä rahoilla uutta miljaa ymästöön. Jymät myydään huu tokaupalla enemmän tarjoamalle en kewättalwella hoitokunnan lähemmin määräämänä päimänä. Huutokau> pan toimittaa jymästön hoitokunta. Kunnan nykyiselle lääkärille pää tettiin toistaiseksi ilmaiseksi luomuttaa kunnantalosta nykyinen nimismiehen kanSliahuone mastaanottohuoneeksi osalla siihen johtamaan eteiseen, kui> tenktn niin, että lääkäri pitää huolen sen lämmityksestä ja puhtaudesta. Huittiue». Kuntakokouksessa syysk. 26 p:nä päätettjin seuraamista asioista Kunnanwaltuuston iäseniksi walit tiin maanmiljelijät M. Alafärkkilä, K. E. Ryti, I. Kyssä, F. Kouhs, I. Ranta, opettaja W. Mäinölä, torppari F. Heikkilä ja rakennus mestari E. Packalen uudestaan, Järän sijaan talollinen K. Jarttu, torppari N. Törmälä ja kimimies F. Rantanen uudestaan. Kunnallislautakuntaan malittiin maanmiljelijä E. Pöyri ja puuseppä K. Kanema uudestaan. Marojäseneksi nahkuri K. Suominen uudestaan. Kunnallisten tilien tarkastajaksi malittiin F. E. Mauriala uudestaan Takseerauslautakuntaan malittiin maanmilielijöt E. Heikkilä, K. Sahko, torppari K. Takakortano, rakennus mestari H. Koskinen, maanmiljelijä F. E. Mauriala, työmies K. Elonen, lyörnies K. Kuula, palstatilallinen K. Hakanpää, työmies Oskari Tavi minen, talollinen F. KoSkua, opettaja W. MäinölS, liikemies O. Laurila, peltiseppä E. Salomaa, puuseppä K. Laaksonen, torppari W. Koimisto, lautakunnan esimies F. O. Juusela, isännöitsijä K. Ihamuotila, talollinen I. Kastari, torppari T. Pihlama, palstatilallinen W. Mähä-Tryykäri, talollinen W. Kyläkosti, suutari W. Oksanen, tehtailija A. Miljanen, talollinen I. Ylihellä. nahkuri K. Jalonen, torppari I. Madekimi, muokraaja K. M. Ahonen, torppari M. Rantala, torppari K. Kariniemi, maanmiljelijät I. Hekali, A. Keino nen ja K. Erlkilä, suutari K. Mai nio. torppari F. Kotkanen» tehtailija K. Rantanen, lohkotilallinen K. Karppi ja palstatilallinen K. Suonpää. Kansakoulujen johtokuntien jäseniksi malittiin: Keikyän kansakouluun: tehtailija A. Miljanen ja talollinen I. Ranta uudestaan, Sammun kansakouluun: seppä M. Salminen ja talollinen A. Seppä uudestaan, Rekikosken kansakouluun: lobkotilollinen O. Koi- misto ja seppä A. Kolin uudessaan, Anttilan kansakouluun: emäntä Elina Mikola ja torppari N. Törmälä uudestaan. Jylhänmaan kansakou luun: T. Kyläliuhalan sijaan torppari O. KangaSperko ja F, KangaSl>uhalan sijaan emäntä Amanda Korppi, Lout- t»kylän kansakouluun: maanmiljelijä E. Känni ja samenmalaia A. Mylly kangas uvdeZtaon, Raijalan kansa- koutuun: Helmin sijaan torppari I. Uikkonen ja Erkkilän sijaan torppari Kalle Satol", Loimaan kansakouluun: talollinen E. Heikkilä ja F. E. Mau riala uudestaan, Palojoen johtokun taan: torpparit K. Kannisto ja H. Apilista uudestaan. Sairaalan johtokuntaan: pastori G, W. Stenroos, opettaja M. Mäi nölä, maanmiljelijät E. Konni ja M. Alafärkkilä, neiti I da Memmel- puu sekä tohtori R. Räihä. Edustajiksi piirimielisairaalakokouk- seen malittiin pastori G. M. Sten roos, tobtori R. Räihä, lautakunnan esimies F. O. Juusela, maanmiljelijät F. E. Mauriala, K. A. Härkälä ja K. Kuiko sekä moralle maanmiljelijät K. Sohko ja K. Junttila. Kokous on marraskuun 4 pmä klo 11. Vihkiäisjuhla. Niinkuin toi sessa paikassa lehteämme näkyy, pi tää Huittisten Suttilan nuorisoseura talonsa juhlalliset mihkiäiset 2 p:nä lokok.. Ohjelmasta mainittakoon kan sanopiston johtoja maisteri Loima- rannan puhe, runonlausuntaa, laulua y. m. Juhlan yhteydessä pidettämän iltaman ohjelmana on näytelmäkap- pale, lauluja, runo. kumaelmia, vu- kutansseja ja ties mitä kaikkez! Mo lemmissa tilaisuuksissa loihtimat Ar- nion neidit miuluistaan suloisia sä- meliä. Jaa niin, ja ne arpajaiset ja ne hnmät moitol! — No niin, terme tuloo! Moileipiä ja kahmia saatamana. k. — Teiuajoeu—ZkriStiiuau- kaupuugiu—KaSkiSteu rata. Kartta- ja paalutusl öitten loppukoko uksia Seinäjoen—Kristiinankaupun gin—Kaskisten rata-alueella on miime Miikkoina pidetty eri paikoilla, jotka koskettamat tulemaa rautatietä. Ko koukset on pitänyt maramaanmittari Wäinö Niiniluoto. Mainitun rauta tien pakkoluomutuslautakunnan pu heenjohtajaksi on kumernöörinmirasta määrännyt agronoomi Johan Starcken Lappmärtistä. Rautatienrakennusta tarkasti miime Viikon alussa tie- ja Vesirakennusten ylihallituksen ylitireh- tööri Karl Snellman. Ollessaan Kristiinassa tarkasti ylitirehtööri Snellman myös siellä parhaillaan tekeillä olemia satamarakennustöitä. S. O. — Miipuriu oikeuSue«woS- mieheu waaliSsa t. k 27 pnä moitti suomenmielisten yhteinen ehdo kas maratuomari Eino Nyyssölä saa den 7,864 ääntä 366 äänestäjältä. Ruotsinmielisten ehdokas, maratuo mari K. Ängelin sai 5,622 ääntä 382 äänestäjältä. — Suuuiauloulkaukkesta tuo mittu. Senaatin oikeusosasto on tuominnut postimirkamiehen I. F. Zojosen Helsingistä 100 mkan sal oon Jymäskylässä ilmestymässä Keski-Suomi-lehdessä julkaisemansa irjoituksen ..Jymäskylän postikontto rissa tapahtuneet lahjomisyritykset" ohdosta, joka kirjoitus on loukannut postinhoitaja A. Strengin kunniaa. Maasan hoVioikeus oli tuominnut K:n 150 mkan sakkoon. Päätttzuyt koukurSfirikos- uttu. Konsuli Th. Mielckiä waS- aan nostettu oikeusjuttu päättyi eilen Miipurin raas!uwanoikeudessa. M. uomittiin huolimattomana ja kemyt- mielisenä Velallisena pidettämäksi yh- eensä 1 w. 4 kk. Vankeudessa ja welwoitettiin hän konvaamaan Yh dyspankin kulut 1.500 inkalla. — Ei ollutkaau koleraa. Mii me lehdessä uutistoimiston mukaan kertomamme Turun epäilyttämä tau- dintapaus ei ollutkaan koleraa. Sai raat omat nyttemmin parantuneet. — Puutavaraa Suometta Norjaau. Norjalainen sanomalehti Aftenposten todentaa, että syksyn ku- uessa saapuu Suomesta Norjaan useita puulasteja. Näinä päiminä on Fredriksstadiin saapunut norjalai nen höyrylaimo, tuoden 2,000 kuu- iometr. lankkuja Kotkaan. Useita muita höyrylaivoja cdotetaan sitä paitsi saapumaksi. — Keisariperhe Friedberg- Ssä. Miesbadenin lehtien mukaan ulee Keisari-Suuriruhtinas perhei neen miipymään suurimman osan okakuuta Friedbergissä. Ctlsa» sbjilllistit j« VexajSs keisari. SosialistikongreSsissa Mogdeburg- Ssa on Liebknechtin esityksestä hy- Väksytty pitempi selitys, joSsa pan naan Vastalause tsaarin Vierailua Vastaan Saksassa ja jossa waadi- aan häntä lähtemään maasta. - 76 - IVlarvel vastasi jotain epäselvästi ja lcat»si lcsclun polvekkeen taa. Merimies sitävsstoin seista jgrrssi paikallaan kunnes lilianpanijan kärryt pakottivat tiäact siirtymään pois tieltä, Litten lian jatkoi matkaansa ?ort Ltove'oiin. Merkillinen iiulluttelija» mietti kän. »^äktävästi taktoi liän tekclä pilkkaa minusta ja siinä kaikki. On- lian ssnomaleticlessä ...» Nutta pian sai liän nälulä merkillisen oäz^n aivan läliellä itseään. Le oli kourallinen rakoja, jotka kulki vat itsekseen ilmassa ja katosivat kulmaa taa. Laman nä/n oli välui)^ myöskin muuan toinen merimies, joka yrittäessään ottaa niitä kiinni, oli saanut niin voimak kaan iskun, että kaatui kumoon. LiUä ajalla olivat rakat kaclonneet. lapsus oli väliällä panna merimies- paran pään pyörälle. Littemmin, kun asia selvisi, tiesi dän KMä» mistä tuo rakojen merkillinen vaelteleminen jolitui. Lamoin kuin oli totta merimiesten kertomus il massa liitelevistä rakoista, samoin on totta, että sinä päivänä kaikista liikkeistä — myöskin I^ontoo ja Krei- vikuuta pankkikuoneen konttorista — suuri määrä ra koja katosi vallan käsittämättömällä tavalla, /a aina auo lentävät rakat löisivät tiensä erään kort Ltove nin esikaupunkia raviatolan ovipielessä istuvan ränsistyneen gentlemannin taskuikin Vasta kymmenen päivän kuluttua, kun tieclettiin tarkemmin kertoa Näkemättömän seikkailuista, voivat ikmeitä näkneet kenkilöt selittää ne osapuilleen luon nollisella tavalla. ^ 7Z ^ kuullut. Vaikka eikän n^k^ääll mikään enää ole ill- mcellists, sillä . . . — Likö siinä muuta mitä kerrota känen teois taan? k^sxi klarvel koettaen näyttää niin raukalliselta kuin suinkin. — (^ako tässä sinusta vielä väkän? — Likä ole palannut takasin? ?akeni ja sillä k^vä? — Li, sanoi merimies, silitä känen vielä olisi pitänet tekclä? — ^okan tuota riittää tuostakin. — Ltteikö riittäisi, vai mitä! — Likö känellä ollut seuralaisia? Likö sanoma- lek6essä pukuta mitään seuralaisista, tiedusteli klarvel levottomana. — Vai vielä seuralaisia olisi pitänet olla! ärken» teli merimies. Li, I^uojan kiitos, ilman apureita se on ollut, /a päätään kallistellen kuskaili käa: — /o pelkkä ajatuskin sellaisesta kaukistuttaa. I^iet^sti juoksentelee se n^t ympäri ja mikäli sanoma- lektikertomuksesta kä^ selville, lienee se läkten/t?ort Ltove'aiia päin. ^jatteleppa vaan, että kän n/t olis- tässä! Lepä ei eaään olisikaan mikään amerikalainen temppu. Oletko e6es miettinet, mitä kaikkea käa voi tekclä? Nitäpä tekisit, jos käa liiemmäa r^/p/a Ku- lautettuaan tempaisi sinut kurkusta, lai jos mielensä tekee varastaa jotain — ken voisi estää? Hänkän pääsisi livistämään karkuua kaiken maailman poliiseilta paljon paremmin kuin esim. minä ja sinä joltakin so kealta. Lillä, katsos, kerrotaan, että sokeilla oa k^- via kerkkä tuato. /os käa taas jossakia kuomaa k/- vää viillia . . . — Niio. Hänen asemansa oa kacl ektittava, va- kuutti lillkrvel. ^a . . .