H: o 108 — (910 KAIKU. Maanantaina Syyskuun 19 päivänä* Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Ma. Kiinteimistökauppoja MaaMmittaustoimia y. m. rallisesti wahwistettuun uskollisuuden ja kunnioituksen ilmituomiseen. Kun istunto jälleen julistettiin awo- naiseksi, ilmoitti puhemies sihteeriksi otetun homioik. not. I. Ahaman sekä yleistulkiksi toimittaja K. W. Puuskan ja yksityistulkiksi maisteri K. O. Man- nelinin siksi että mirat on ehditty ju- listaa haettamiksi ja siten täyttää. Puhemies ilmoitti edustajien malta- kirjojen tarkastajan senaattori E. R. Rainesalon hylänneen edustajien I. Hörhammerin ja A. Simeniuksen wal- takirjat syystä, että edellinen oli sen esittänyt oikeaksi todistettuna jäljen- nöksellä ja jälkimäinen maltuusmiehen kautta. Puhemies ilmoitti puhemie- histön ehdottaman asian pöydälle maa- nantain istuntoon, mikä myös hymäk- syttiin. Istunto keskeytettiin klo 11 jatket- tamaksi juhlallisten amajaisten jälkeen. Juhlalliset awajaiset alkoimat klo 12 jumalanpalmeluksella Nikolainkirkossa. Amajaissaarnan piti tohtori Lauri Ingman Matt. em. 16 lumun 20 märssyn: „Mitä se ihmis- tä auttaisi, jos hän koko mailman moittaisi, mutta sielullensa saisi ma hingon" johdosta. Jumalanpalmeluksen päätyttyä siir- tyimät edustajat maltaistuinsaliin, mis- sä Hänen Keisarillisen Majesteettinsa nimessä waltiopäiwät amasi kenraali- kumernööri Seyn lausuen: Kaikkein Korkeimmasta käskystä ja Hänen Majesteettinsa Keisarin kor- keassa nimessä termehdän minä wal- tiopäimäin jäseniä ja julistan ylimää- räiset maltiopäimät omatuiksi. Puheen käänsi suomeksi ja ruotsiksi senaatin talousosaston marapuheenjoh- taja senaattori Markoss. Tämän jälkeen lausui puhemies P. E. Swinhuswud: Suomen eduskunnan puolesta lausun sen alamaisen kunnioi- tuksen Hänen Majesteetilleen Keisarille ja Suuriruhtinaalle. Puhemiehen sanat tulkitsi menäjäksi ylikielenkääntäjä A. F. Ringmall. Juh- lamenojen ohjaajana toimi esittelijäsih- teeri A. Degerholm ja pöytäkirjaa piti esittelijäsihteeri A. L. Gröndahl. Istuntoa jatkettiin klo 2,25 malta- istuinsalista palattua. Valitsijamiesten lukumääräksi hy- mäksyttiin puhemiehistön ehdotuksesta 45 kuten ennenkin. Maali toimite- taan tänään. Maltiomarainmaliokuntaan ehdotti puhemiehistöön 17 jäsentä, mikä hymäk- syttiin. Toimitus- ja tarkastusmaliokuntiin hymäksyttiin samoin puhemiehistön eh dotuksesta 18 marajäsentä. Makinai- sia jäseniä on kummassakin maliokun- nassa 9. Lomaa tämän miikon ajaksi sai yk- sityisasiain takia edustaja A. Lager- löf. Istunto päättyi klo 2,35. Seuraama istunto on tänään klo 1 päimällä. Vleisiä uutisia. itteil t Tullihallituksen kirjelmä senaatille. Tullihallitus on aseitten tuontikiellon johdosta jättänyt senaattiin kirjelmän, jossa m. m. lausutaan: Keisarikunnan ministerineumoston yllämainittu päätös, joka on julkaistu liitteenä Suomen mirallisten lehtien n:ossa 205 kuluman syyyskuun 6 p:ltä, sisältää ensimäisessä kohdassaan mää räyksen, joka sisältää muutoksen jouluk. 22 p:nä 1886 annettuun moimassaole- waan tullitaksaan ja on sopusoinnussa w. 1909 annetun aseiden ja ampuma- tarpeiden kiellon kanssa, mutta toi sessa.' kohdassaan määräyksiä, joita tätä ennen ei ole esiintynyt, nimittäin siten, että sen 1 momentti siirtää ken- raalikumernöörille mallan, joka syysk. 13 p:nä 1892 annetun armollisen ase- tuksen 98 H:n 21 momentin mukaan kuuluisi senaatille, sekä että 2 ja 3 momentti sisältämät muutoksen moi- massa oleman, jouluk. 30 p:nä 1887 annetun tulliasetuksen 154. 155, ja 174 pykälien säännöksiin sekä tammi- kuun 18 p:nä 1888 tullitoimistoille ja tullimartiostoille annetun armollisen ohjesäännön 72, 73 ja 76 pykälän säännöksiin. Täytyy otaksua, että määräys 3:n- nessa momentissa ei tarkoita, että ken- raalikumernööri moi päättää takamarik- koon otettujen aseitten ja ampumama- rojen hämittämisestä ja käyttämisestä muuhun tarkoitukseen ennenkuin nämä tuomioistuimen laillistetun päätöksen lautta omat selitetyt menetetyiksi, sillä yllämainitut omat määrätyt muosien 1887 ja 1888 perustuslaeissa, maikka- kin omat annetut hallinnollisessa jär- jestyksessä, omat yleisen lain periaat- teitten somelluttamista, joita hallinnot- lisillä säännöksillä ei moi syrjäyttää yksityisten henkilöitten oikeuksien ma- hingokfi. Tällaista otaksumista katsoo tullihallitus myöskin menäläisen tekstin 2:sen ja 3:nnen momentin tukeman. merratessa sitä moimassaoleman tulli- säännön pyk. 155:nnen 1:sen mom. me- näläiseen tekstiin. Muuten täytyy syn- tyä makamia armeluita siitä tamasta, jolla kysymyksessä olema armollinen määräys on aikaansaatu, ja siitä muo- dosta, joka sille on annettu. Muoden 1772 hallitusmuodon 21 §:ssä sääde tään, että ministerimaltiosihteeri on edesmastuussa hallitsijan päätöksen oi- keasta tiedoksi saattamisesta ja ettei senmuoksi tule totella ja noudatta mi- tään hallitsijan antamaa päätöstä, joka ei ole marustettu asianmukaisella mar- mennuksella. Tämän mukaisesti sisälttää maalisk. 17 p:nä 1826 annettu maltiosihteerin- mirastoa koskema arm. julistuskirja, jonka alkulauseessa on sanottu, että se tarkoittaa maan perustuslakien mu- kaista järjestystä niiden asiain, jotka omat riippumaista korkeimman mallan ratkaisusta, määräyksiä, joiden mukaan Suomen maltiosihteerin tulee esitellä kaikki Suomen simiilihallitukseen kuu- lumat asiat, jotka riippumat korkeim- man mallan harkinnasta ja ratkaisusta, sekä että ne asiakirjat, jotka annetaan H. M. Keisarin päätöksen johdosta, omat Hänen Keis. Majesteettinsa alle- kirjoitettamat ja maltiosihteerin mar- mennettamat tai omat ne myöskin mal- tiosih teerin marmennettamat allekirjotet- tamat. Ne aseiden y. m. tuonnin ra- soittamista koskemat määräykset, joista nyt on kysymys, eimät mastaa sitä, mitä ylläesitettyjen, muoden 1826 julistus- kirjan kautta lähemmin kehitettyjen pe- rustuslakimääräysten mukaan maadi- taan siihen, että joku esimallan mää- räys olisi lainmoimainen Suomessa. Asiain näin ollen ei olisi tullihalli- tuksen melmollisuuksien mukaista, kai- kessa mirkatoiminnassaan noudattaa lakia, jos tullihallitus maltiomarain- toimituskunnan kirjelmässä syysk. 6 p:ltä ilmoitetun määräyksen mukaisesti maatisi alaisiaan henkilöitä ja laitoksia ehdottomasti ja tarkoin noudattamaan mitä ministerineumoston useinmaini- tussa päätöksessä on määrätty. Ei myöskään tullihallituksen tässä tarkoi- tuksessa antama huomautus möisi ma- pauttaa asianomaisia mirkamiehiä mel mollisuudesta itse tutkia, onko kyseessä olemilla määräyksillä laillinen pätemyys mai ei, jota paitsi sellaisella tullilaitok- sen antamalla huomautuksella ei olisi mitään merkitystä oikeusistuimiin näh den, joiden asiana on käsitellä luma- tonta aseiden tuontia koskemia juttuja. Kun tämän lisäksi mielä liikkeenharjoit- tajien suhteeseen nähden kysymykseen on erittäin tärkeätä, että aseidentuonti- kielto julaistaan sellaisella tamalla, ettei moi syntyä mitään epäilystä sen lail- lisesta pätemyydestä, on tullihallitus katsonut melmollisuudekseen Keis. senaa- tille esittää niin meneteltämäksi, että asia Suomen lain määräämässä jär- jestyksessä Hänen Keisarilliselle Majes- teetilleen uudelleen esiteltäisiin ja Hänen Majesteettinsa päätös sittem- min julaistaisiin Suomen asetuskokoel- massa. Makuutettuna siitä, että senaatti yl- läesitetyn nojalla on mahdollisimman pian tekemä Hänen Keisarilliselle Ma- jesteetilleen alamaisen alistuksen tulli- hallituksen edellämainitsemassa tarkoi- tuksessa ja jälellä oleman niukan ajan takia, on tullihallitus, joka kuitenkin on ollut sitä mieltä, että jos kuluman syysk. 13 päimän jälkeen, jona päi- mänä muonna 1909 annettu erään- laisten ampuma-aseiden ja ampuma- tarpeiden maahantuontikielto lakkaa olemasta moimassa, kimääreitä, paitsi sileäksihiottuja, sekä kaikenlaatuisia re- molmereita ja pistooleita samoinkuin näiden patruunia ja muita tarpeita maahan tuotaisiin, niitä ei missään tapauksessa toistaiseksi ole laskettama esteettömään liikkeeseen, tämän johdosta tänään päimätyllä kirjeellä maan kai- kille tullikamareille ja asianomaisille tullitoimistoille antanut määräyksen, että, jos mainitunlaaruisia tamaroita sanotun syysk. l 3 päimän jälkeen maa- han tuotaisiin, niiden tullikäsittely tois- taiiseksi on lykättämä ja että asian- omaisen tullitoimiston asiana oe sellai- sesta mahdollisesta tuonnista tehdä tarkka luettelo ja pitää tamarat mar- massa säiliössä sekä ilmoittaa heti asiasta tullihallitukselle. Jos yritettäi- siin tullimiranomaisia simuuttamalla tuoda maahan mainitunlaatuisia tama- roita, on ne, kuten moimassaolemassa tullisäännössä siitä on määrätty, otet- tama takamarikkoon; ja tulee asian- omaisen tullitoimiston senjälkeen il- moittaa asiasta tullihallitukselle ja odot- taa tullihallituksen lähempää mää- räystä. — Menosäännön lviipyminen. Kouluylihallituksen oppikouluosaston ja kansakouluosaston kamreerit omat pyy- täneet kouluylihallitusta ryhtymään sellaiseen toimenpiteeseen, että koska kuluman muoden menosääntöä ei mielä ole mahmistettu, 1911-muoden meno- sääntöehdotuksen mahmistaminen saa- täisiin lykätä kaksi kuukautta sen jäl- keen kuin kuluman muoden menosääntö painettuna on kamreerinkonttorille saa- punut. Kouluylihallitus on lähettänyt pyynnön senaattiin sitä toimenpidettä marten, jonka se aiheuttaa. — Maltion tulo ja menoartvio ttmodelle 1910 esitettänee korkeim massa paikassa tämän kuun lopussa. — Lapin jokien lauttauSsään- nöt. Kirjelmässään senaatille ilmoit- taa kenraalikumernööri aikoinaan teh- neensä esityksen ministerineumostolle Teno-, Inarin- ja Skietshem-jokien lauttaussuhteita koskemassa asiassa. Nyttemmin on maltiosihteeri Ko- komtsem kirjelmässään kenraalikumer- nöörille ilmoittanut, että Menäjän ulkoministeri ei ole katsonut mitään esteitä oleman siihen, että Norjan hallitukselle tehdään kysymyksestä asian- omainen esitys. Koska mainittu mi- nisteriö ei kuitenkaan ole selmillä siitä, mitkä toimenpiteet Suomen senaatin mielestä omat mälttämättömiä suu- rimpien puutteellisuuksien poistamiseksi moimassa olemista lauttaussäännöistä, pyytää se senaattia toimittamaan lisä- tietoja näistä epäkohdista sekä anta- maan miittauksia loimottamista toi menpiteistä. — Tukinkuljetuslaitoksen lu nastaminen tvaltiolle. Antamas- saan lausunnossa on tie- ja mesira- kennusten ylihallitus, yhtyen metsä- hallituksen aikasemmin asiasta anta- maan lausuntoon, puoltanut K. E. Blomberg Osakeyhtiön tarjousta myydä maltiolle Kuusamon pitäjässä omista- mansa Kuorinkiselän ja Limojärmen mälisen tukinkuljetuslaitoksen, sillä eh- dolla, että metsäneumos T. A. Heikel, koneinsinööri I. Almberg ja ylimet- sänhoitaja I. Juselius armioimat lai- toksen ennen ostoa. — Lailvalaitureita Kuusa- moon. Oulun läänin kumernööri on ehdottanut, että maltion kustannuksella rakennettaisiin laimalaiturit Haatajan ja Naistakan talojen luona Mkitka- järmen rannalla Kuusamossa päätty- mien maanteiden kohdalle. Anomuk- sesta on senaatti pyytänyt tie- ja me- irakennusten ylihallituksen lausuntoa, joka on määrännyt Oulun piirin piiri» insinöörin toimittamaan paikalla tutki- muksen ja laatimaan ehdotuksen ky- seessäolemien laiturien rakentamisesta. — Kumottu opettajan waali. Kouluylihallitus on harkinnut oikeaksi kumota Haukiputaan Kirkonniemen 25 pnä miime heinäkuuta toimitetun meis- to-ohjaajan maalin sekä määrätä, että hakija Eemeli Manninen on puheena- olemaan toimeen kutsuttama, ollen kui- tenkin hänen, joka on samallaisessa toi- messa muuallakin, siten somitettama opetustyönsä, ettei siitä synny häiriö- tä koulun säännölliselle työjärjestyk- selle. — Ammattiopetusta rautatie- wirkamiehille ja palwelijakuu- nalle. Jo useita muosia on maas- samme ollut mireillä kysymys rauta- tiemirkamiesten, erityisesti liikenteen palmeluksessa työskentelemien, ammat- tisimistyksen korottamisesta erityisen oppilaitoksen amulla, ja asiaa on käsi- tellyt myös rautatiehallituksen asetta ma komitea. Samoin on suunniteltu oppikurssien aikaansaamista alempaa henkilökuntaa marten. Kun kysymys esiteltiin rautatiehal- lituksessa, katsottiin kuitenkin tarpeelli- seksi malmistella asiaa mielä uudessa komiteassa, jonka olisi laadittama yksi- tylskohtainen ehdotus oppilaitoksen pe- rustamisesta erikseen mirkamiehiä ja erikseen henkilökuntaa marten. Komi- tean puheenjohtajaksi kutsuttiin liiken- netarkastaja, maisteri A. F. Granfelt ja jäseniksi m. t. liikennetarkastaja, tohtori L. Harmaja, kamreeri K. A. Mahlstedt, asemapäällikkö, maisteri E. F. Rautell, asemapäällikkö O. Bran- der ja m. t. koneinsinööri M. M. Ai ras. Asiantuntijaksi kutsutaan komi- teaan Suomen Liikemiesten Kauppa- opiston johtaja, maisteri Kyösti Jär- minen, ja mikäli on kysymys oppi- kurssien aikaansaamisesta henkilökuntaa marten, kehotetaan rautatieläisyhdis- tystä malitsemaan kaksi jäsentä komi- tean työhön osaa ottamaan. — Senaatti. Mapautusta esitte- lijäsihteerimirastaan on maltiopäimäin koossaoloajaksi anonut edusmies Hugo Rautapää. — Mikkelin lääninsihteerin wirkaan on senaatti puolestaan ni- mittänyt lakit. kand. Samuli Malee Kosken. Liikemiehille, jotka tahtovat tavaroilleen markkina-aikana suuren me nekin, on ehdottomasti edul lisinta tällä viikolla ilmoittaa tavaroistaan joka varmasti joutuu useam man tänne markkinoille tule van ostokykyisen henkilön luettavaksi. KA A A A Ai — Ehdotusten lähettäminen eduskuntaan. Perjantaina sai edus- kunnan puhemies mastaanottaa seuraa man käsikirjeen: Suomen eduskunnan puhemiehelle. Ho- mioikeudenasessori Pehr Emind Smin- husmudille: Korkeasti kunnioitettama Herra Pu- hemies. Saan täten kunnian ilmoittaa, että Eduskunnan kansliaan tänään lähete- tään edustajille jaettamaksi tarpeellinen määrä tähän liitettyjä suomen- ja ruot- sinkielisiä käännöksiä 9 päimän miime elokuuta annetusta Armollisessa amoi- messa kirjeessä, jolla ylimääräiset mal tiopäimät on kutsuttu kokoon, maini- tuista Keisarikunnan Ministerineumos- ton ehdotuksista: 1) muiden Menäjän alamaisten saat- tamisesta oikeuksiltaan yhdenmeroisiksi Suomen kansalaisten kera, ja 2) Suomen maltiorahaston Keisari- kunnan maltiorahastoon tehtämistä mak suista Suomen kansalaisten persoonal- lisesti suoritettaman asemelmollisuuden sijasta. Erinomaisella kunnioituksella M. Markoff. — Kansalaiskokoukset ja ken raalikumernööri. Kenraalikumernöö ri on kehottanut senaatin simiilitoimi- tuskunnan m. t. päällikköä kiirehtimään lausunnon antamista kenraalikumernöö- rin miime heinäk. 29 p:nä lähettämään kirjelmään siitä, ettei Kuopion läänin kumernööri Stenius ollut ryhtynyt mi- hinkään toimenpiteisiin Kuopiossa pide tyn „hallituksen mastaisen" kokouksen hajottamiseksi. — Lauttausajat. Kauppaneumos Aug. Etlös Pormoosta on anonut saada lautata Kalajoessa puutamaroita syyskuun 15 päimän jälkeen, jolloin säädetty lauttausaika loppuu, lokakuun 15 päimään. — Inarin kunta on anonut 1,500 markan apurahaa uuden kestikiemari- talon rakentamiseksi. Sama kunta on anonut saada kruununmetsistä kesti- kiemarinsa rakennuspuiksi 130 hirttä ja 40 sahapuuta. — Kätilöt. Senaatti on myöntä- nyt Kuusamon kunnalle kätilön palk kaamiseksi 250 markan muotuisen mal- tioamun. — Senaattia kiirehditään. Ken raalikumernööri on pyytänyt seaaattia jouduttamaan niiden asiain käsittelyä, jotka koskemat sähkölennätin- ja puhe- linjohtojen turmaamista sotamäen lii- kekannalla ollessa sekä ilmapurjehdusta koskemien säädösten laatimista, kor- lvauksen suorittamista kruununivouti Strömstenin luona tehdyn aseellisen ryömäyksen johdosta mahinkoa kärsi- neille henkilöille, dosentti Aksel Leo- nard Mallgrenin nimittämistä patolo- gisen anatomian ylimääräiseksi proses- soriksi y. m. lukuisien henkilöiden eläk keiden amustusten, eläkkeiden lisäämi- sien, kormausten ja eläkeajan pitentä- misien suhteen. — Ne ministerinentvoston eh dotnkset, jotka tullaan jakamaan Eduskunnan jäsenille, ja jotka koske- mat menäläisten oikeuksia Suomessa ja mieskohtaisen asemelmollisuuden kor maamista rahamaksulla Suomen mal- tionmaroista Menäsän ivaltakunnanra^ hastoon, lähetti senaatin talousosaston puheenjohtaja, senaattori Markom, mii- me perjantaina käsikirjeessä Eduskun- nan puhemiehelle, asessori P. E. Sminhusmudille suomen ja ruotsinkie- lisinä käännöksinä. — Pitäjänmäen onnettomuus. Kenraalikumernöörin kanslia on ken- raalikumernöörin käskystä tiedustellut, mihin toimenpiteisiin senaatti on ryh- tynyt 28 pnä kesät. (6 pnä heinäk.) kenraalikumernöörin lähettämän kirjel- män johdosta, joka koskee 13 pnä ke säkuuta tapahtunutta Pitäjänmäen on- nettomuutta. — Poliisin kunnianteko upsee- reille. Kenraalikumernööri on kiin- nittänyt huomiotansa siihen, etteimät kaikki poliisit tee kunniaa upseereille ja on sen johdosta kiertokirjeellä maati- nut kumernööreiltä tietoja tässä suh- teessä nykyään moimassa olemista määräyksistä. — Koulut. Tornion alkeiskoulun menäjän ja saksankielen kollegan miran hoitajan palkkaamiseksi on senaatti myöntänyt 100 mkan kuukautisen mää- rärahan kulumaksi syyslukukaudeksi. Kotimaisia asiantuntijain erittäin edullisia lausuntoja saaneita Hellas o. y:n Pianiinoja ja Flyygeleitä myy P. KESÄNIEMI Oulussa, Konsuli Fleischeriilä. Puhelin 4 44. Saman koulun kollegan W. M. Ropposen sijaisen palkkaamiseksi on se naatti täksi lukumuodeksi myöntänyt 75 mkan kuukautisen määrärahan. Senaatti on myöntynyt kollega E. Granit-Jlmoniemen y. m. anomukseen saada Porin kaupungissa amata ja ylläpitää 7-luokkaisen oppikoulun, jon- ka pohjakouluna tulisi olemaan kansa- koulu. — Kansanopistot. Kainuun kan sanopistolle on senaatti myöntänyt 3,000 mkan muotuisen maltioamun tammik. 1 p:stä kulumaa muotta mar- rask. 1 päimään 1911 sekä Jtä-Poh- janmaan kansanopistolle 3,000 mkan muotuisen maltioamun samaksi ajaksi. Jälkimäisen opiston anomus apura- hoista marattomille oppilaille on hy- lätty. — Englantilaisten lehtien edustajat waltiopäiwillämme. Useiden englantilaisten lehtien kirjeen- maihtajia on saapunut seuraamaan eduskuntatyötämme. Niitä tuli Hel- sinkiin jo toisella miikolla ja lähtimät katselemaan sisä-Suomea, niiden jou- kossa oli m. m. sellaistenkin lehtien edustajia kuin Manchester Guardia- nin, Morning Postin, Standardin, Aorkshire Postin, Glasgow Heraldin ja Nation. — Kirjeenmaihtajista jää nee joitakin tänne pitemmäksikin aikaa Gulun kaupungista. — Oulun Nuijan Naisjärjes- tön wuosikokous on Nuijan huo- neustossa ensi keskimiikkona t. k. 21 p:nä klo 6 illalla. Nuija kokonaisuudessaan kokoontuu samana päimänä klo 7 illalla. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pio). s /-2 antamallaan päätöksellä on T:kpli jättänyt huomioonottamatta ta- loll. A. F. Oramaisen malituksen Pulkkilan kirkonkokouksen päätöksestä l !:> 1910, jolla päätöksellä malittaja oli malittu mirkatalolautakunnan jäse- neksi. Korholanmäen ja Nuasjärmen ky- läläisten 15 /c 1908 T:kpliin jättämästä anomuksesta, että sanotut kylät ero- tettaisiin Sotkamon seurakunnasta ja yhdistettäisiin Kajaanin maaseurakun- taan on T:kpli S A> antanut päätöksensä ja katsonut, ettei anomus anna aihetta toimenpiteeseen T:kplin puolelta, joten kysymys mainitujen kylien erottamisesta on tällä kertaa rauennut. T:kpli on *Vo antamallaan päätök sellä hyljännyt tal. Antti Koskelinin y. m. tekemät malitukset Salon emä- seurakunnan kirkonkokouksen u /i3 1909 tekemästä päätöksestä, jolla muodos- tettamaksi määrätyn Pattijoen seura- kunnan kirkko oli päätetty sijoitetta- maksi Pietarinmäelle Pattijoella. Siitä tehdystä pyynnöstä on T:kpli lr 7o 1910 myöntänyt Kittilän Ill.lle katekeetalle Aili Mettoselle sairauden tähden mirkamapautta kuluman muoden syyslukukaudeksi ja määrännyt sijai- seksi talokkaantytär Aili Tormisen. T:kpli on 15 /<> määrännyt Kempe leen pit. apulaisen miran mäliajan- saarnaajan F. I. Berghin m. t. kkh:ksi ja kkh:n kuolinpesän armomuoden saar- naajaksi Puolangalle: Puolangan m. t. kirkkoherran G. S. Strömmerin Ylitornion kirkkoherran apulaiseksi: ja Oulunsalon kpl.n I. N. Merenhei- mon oman Mirkansa ohella Kempeleen pit. apulaisen miran mäliajan saar- naajaksi: kaikki 15 p:stä syysk. lähtien toistaiseksi. — Kristillistä nuorisojuhlaa jatketaan tänään klo 7:ltä illalla ru- koushuoneella, jossa puhumat pastori Hautaniemi ja ylioppilas Kauppinen. Huomenna on taas hartaushetki ru koushuoneella klo 7. Puhumat lehtori Maenerberg ja pastori Hautaniemi. — Silakkanäyttely on täkäläisen talousseuran toimistossa huomenna. — Pitennettyä wirkawapautta pyysi miime lauantailliselta raastu- manoikeudelta sen toisen osaston sih- teeri maratuomari Karl Hintze, lukien t. k. 20 p:stä edelleen 3 kuukauden ajaksi. Sijaiseksi hymäksyttiin jälleen maistraatin sihteeri maratuomari F. G. Lagus. — Elinkeinoilmoitus. Talon- omistajan leski Maria Miitanen il- moitti miime perjantaillisessa niaistraa- tissa alkamansa täällä pitämään mat- kustajakotia, ruoka- ja kahivitarjoilua. — I. Viinikanojan juttu Päät tynyt. Kuten jo lehdessämme on useat kerrat kerrottu on työmies I. Miinikanoja ollut syytettynä siitä, että hänen olisi pitänyt miime kuussa ma- rastaa eräältä nukkumalta tomeriltaan I)kiperältä täällä Olssonin kahmilassa kukkaron ja rahaa 7 mkaa 35 pniä. Juttu oli esillä jälleen miime per jantaillisessa raastumanoikeudessa, mut- ta huolimatta kantajan hankkimien todistajain kuulustelusta, ei asia sel- minnyt. Raastumanoikeus katsoi, että asian- omaisen malallisen makuutuksen mu- kaan on häneltä yllämainittu sumina kadonnut, mutta koska ei ole näytetty toteen, että mastaaja olisi sen ottanut. mapautetaan mastaaja syytöksestä ja määrätään laskettamaksi mapaalle ja- lalle. Todistajain palkkiot lankeamat kruunun mahingoksi, lukuunottamatta niitä, joiden oli tultama todistamaan omalla kustannuksellaan. — Aunoeroa autorikoksesta. Kaupustelija Fiina Strömin miestään Kustaa Strömiä mastaan nostama juttu amiorikoksesta oli jälleen miime lauantaillisessa raastumanoikeudessa esillä ja kämi siinä selmille, että mas- taaja oli tehnyt amiorikoksen. Raastumanoikeus tuomitsi K. Strö- min 150 mkan sakkoon ja menettämään puolet naimaoikeudesta pesään, julis- taen amioliiton puretuksi. Ltsäksi mel- maitettiin mastaaja maksamaan ala- ikäisille lapsilleen, jotka jäämät kanta- jan huostaan, kullekin 10 mkaa kuu- kautta kohti, kunnes nz omat täyttä- neet 15 muotta eli muuten pystymät elättämään itsensä. — Pohjois Pohjanmaan enfi- mäisen kansanopiston kannatta- jayhdistyksen wnosikokous pide- tään täkäläisellä palokunnantalolla per- jantaina t. k. 30 p:nä klo 12 päimällä. -— Laitvaliike. Lauantaina saa pui tänne Köpenhaminasta maasalai- nen höyrylaima „Patria", tuoden kap- paletamaraa. Samana päimänä saa- pui myöskin maasalainen höyrylaima „Bjarmia" Hampurista, tuoden sekin kappaletamaraa. — Huwilan kauppa. Leipuri I. E. Lähtemänoja on ostanut raken- nusmestari I. Heikkisen perikunnalta heidän omistamansa humilan Oulu- joelta 4,500 markalla. — Lapsi täysinäisessä tvesisaa- wissa. Miime parjantaina oli sattua tkämä onnettomuus täällä opettaja Lehdon kartanolla, sillä hänen noin kahden muoden ikäinen poika oli pul- lahtanut portaiden mieressä olemaan täysinäiseen mesisaamiin ja olisi mar- maankin hukkunut, jollei eräs kartanolla olema tyttönen olisi rumennut huuta- maan, jotta äiti ehti oikella ajalla pai- kalle ja saikin mielä lapsensa pelaste- tuksi. — Shyspalotarkastusta jatke taan huomenna Uudenkadun marrella ja keskimiikkona Isonkadun marrella olemissa taloissa. — ylioppilaskirjoituksissa on tänä syksynä hymäksytty Oulun eri oppilaitoksista seuraamat, nimittäin suomalaisesta klassillisesta lyseosta: A. I. Jalama, S. A. Kerttula, A. Kariniemi ja A. Pääkkönen; suomal. Jatko-opistosta: Lyyli Hela, Lyyli Mannermaa, Tyyne Nikkinen, Lilja Paulin, Anna Ruotsalo, Sally Tor- minen: suomal. Reaalilyseosta: Mal- demar Lindqmist, Waldemar Jansson, Maama Höckert. — Terweyshoitolautakunuau kokouksessa lauantai-iltaiVa päätet- tiin seuraamista asioista: Lääkintöhallitus oli kehoittanut ku- mernööriä ryhtymään toimenpiteisiin rottien hämittämiseksi, syystä, että Me- näjällä on nykyisin paiseruttoa ja koska rottien on huomattu sitä lemit- tämän, möisi se niiden kautta Suopieen- kin tunkeutua. Lautakunta, jonka puo- leen kumernäöri oli kääntynyt, päätti pyytää sanottuun tarkoitukseen mal- tuustolta 1,000 mkaa, josta puolet käytettäisiin rotanmyrkyn ostoon ia puolet palkinnoksi tapetuista rotista. Ensiksi päätettiin tehdä kokeiluja ..Ratin"-nimisellä myrkyllä sellaisilla paikoin, jotka omat muista erillään, niinkuin teurastamolla, köyhäintalolla y. m. Vesiklosettien rakentamislupaa oli- mat useat talonomistajat pinitäneet ja lautakunta päätti hymäksyä heidän ano- muksensa, kuitenkin ehdolla, että klo- setit rakennetaan kaupungininsinöörin hymäksymien piirustusten mukaan ja hänen malmontansa alla. Termeyshoitolautakunnalta oli ku mernööri maatinut selitystä sen joh dosta, että lautakunta oli pyytänyt maidonmyyntikieltoa talokas Knuuti- lalle, jonka karjassa oli huomattu tu- derkuloosia. Lautakunta päätti pysyä entisessä päätöksessään syystä, että ei mielä oltu todistusta hankittu asian- omaiselta piirieläinlääkäriltä, että mai- nitun karjan tuberkuloosia sairastamat lehmät olisimat hämitetyt, taikka ryh- dyttä toimenpiteisiin niiden eristämi- seksi. Rahatoimikamarilta oli saapunut il- moitus, että uutta ruumiinleikkuuhuo- netta saa Oulujoenkin seurakunta muok- rata tarpeenmaatiessa 20 inkalla ker- ralta. Talonomistaja Ernst Neulvrg oli pyytänyt, että hänen ei tarlvitsei>i me- dättää peloltaan pois sitä lantaa, jiinka oli sinne kasannut ja lautakunta päätti tällä kertaa tehdä poikkeuksen, suostuen pyyntöön, koska lannan pois metämi- nen pilaisi ilman ja tuottaisi medattä- jällekin suuria kustannuksia, melwoit- taen kuitenkin ')!eudergin »viipymättä maahan tasoittamaan lanta ja peittele- mään se sopimalla taivalla. Mielä keskusteltiin siitä, kun oli il- moitettu, että Hupisaarten kautta kul- kemasta Aström'in likajohdosta le- miää yhäkin hajua saarille. Sen joh- dosta päätettiin toimittaa tarkastus ja tämän jälkeen ryhtyä tarpeellisiin epä- kohdan maatumin toimenpiteisiin.