N:o 56 — OIO. IilIKU, Keskiviikkoa» Toukokuun 18 päiv, -n. Koska tou'on- ja heinänteon mälillä on se aika, jolloin maamiehen on so- pilvin aloittaa nametan korjaus y. m. rakennustaönsä, olen tätä silmälläpi täen järjestänyt pitemmän neumonta- matkan toukok. 24 kesäk. 20 p:n mä- liajalla ja pyydän erm. neumojentar- .... ...... -.. r ,_ . »vitsijoita hymissä ajoin tekemään, mie- P. Turpeinen ryhtyi eilen! luuminin kirjeellä, ilmoituksensa alla- Mirkaansa maistraatin ja mainittuihin paikkoihin: Toukokuulla: 24 p. Lumijoen kirkonk. majat. 2.^ p. Siikajoen Pesosen majat. 26 p. Pattijoella Kauppilan majat. 27 p. Pyhäjoella Parhaniemessä. 28 p. Pyhäjoen Muotilan majat. 29 p. Pyhäjoen Pirttikosken majat. 30 p. Oulaisissa Hemmilän majat. 81 p. Haapamedellä Laukan majat. Kesäkuulla: 1 p. Haapamedellä Tähtelän majat. 2 p, Nimalan Pakolan majat. 8 p. Nimalan Häkkilän majat. 8 p. Nimalan yliniemen majat. 4 p. Haapajärmen Rajaniemen ma- jat. 4 p. Haapajärmen Iärmikuonon majat. 5 p. Pyhäjärmen Sarasen majat. 5 p. Pyhäjärmen Ainolan majat. 6 p. Pyhäjärmen Mesikosken ma- jat. 7 p. Kärsämäki Kimelän majat. 7 p. Kärsämäki Minolsm majat. 8 p. Kärsämäki Kerälän majat. 9 p. Lammun Piivossa. 10 p. Pyhäntä, majatal. 11 p. Pyhäntä, Leimiskässä. 12 p. Piippola, Toimolan majat. 13—14 p. Pulkkila, Laukan majat. 15—16 p. Kestilän Keihäskoskella. 17 p. Kestilä, kauppias Manner- maalla. 18—19 p. Rantsilassa Nikun ma- jatalossa. Kaikki ncuroot annetaan ilmaiseksi. M. Halonen. Talousseuran rakennusneumoja. — Culuti Cläinsnvjelushhdis tys fefjoittaa lasten manhempia, ys- tämiä ja opettajia saapumaan kokouk seen suomat, yhteiskoululle tänään klo 7 illalla keskustelemaan Tovpelius- mainajan perustamien Ke»vätyhdistys- ten henkiin herättämiseksi. — Raatin lohet. Pietarilainen Barakoss on tarjonnut ensi kesänä Raatin padosta säätämistä lohista 3 mk. 20 p. kilosta, mikä tarjous on hymäksytty. — Tontin kauppoja. Eilen ra- hatoimikamarissa pidetyssä huutokau- vassa osti puuseppä K. H. Kyllönen kaupungille kuulumat tontit n:o 68 ja 79 miidennessä kaupunginosassa edel lisen 6 ja jälkimäisen 5 markan hin- nasta neliömetriltä. — Oulun uusi kunnallispor- mestari hoitamaan nnrkaanla maistraatin ja raastumanoikeuden toisen osaston pu- heenjohtajana. — Wirkawalan wannoiwat lauantaina raastuman oikeudessa täkä läisen tullilamaripiirin maratullimarti- jat Johan Patrik Sipola ja Matti Pirita. — Propsi- ja paperipuista wel koi lauantaina talokas Sakari Kaura- nen Muhokselta kauppias Isak. Ra- manderilta niiden hintaa 176 mk. Mas- taaja »väitti, ettei hän ole ollut kan- rajan kanssa missään kaupoissa, maan omat Kaurasen puut kuuluneet urak- kaan, joka talokas Lotmosella on ollut kaupp. Ramanderin kanssa ja josta Lotmonen on saanut täyden maksun. Oikeus katsoi kyllä kantajan puiden tulleen mastaajan hymäksi, mutta kun mastaaja on niistä juorittanut maksun Lotmosell.', lumosi oikeus kanteen, tuo- miten kantajan kormaamaan mastaajan kulut 140 mk. sekä suorittamaan to- distajapalkkioita. — Naapnrnsriitoja. Joku aika takaverin tuomitsi raastumanoikeus 100 mkan sakon uhalla rakennusines- rari A. Myllylän medättämään hä- nen ja talonomistaja A. Lampelan tonttien mäkisellä, kaupungille kuulu- ivalla maa alueella oleman samen. Osan Myllylä medättikin, mutta toi- nen jäi paikoilleen. Tämän johdosta tuomitsi oikeus laumantaina Lampe- lan »vaatimuksen mukaisesti. Mylly- län mainittuun 100 mkan sakkoon sekä määräsi hänen miikon kuluessa pois- tamaan samen mainitulta alueelta, muussa tapauksessa on Lampelalla oi- keus mastaajan kustannuksella toimii- taa se pois. — Sukkela ryötväysjuttn. Ei- len ilmoitti muuan yleinen nainen, että hänellä ollessaan miesten kanssa hautausmaan takana oli ryöstetty kuk karo rahoineen, joita oli 8 mk. Mie- het pidätettiin ja samoin tuo ilmian- taja ja asiaa alettiin rutkia, mutta ei siihen saada selmuyttä. Luullaan että nainen on »valehdellut koko ryömäys- historian. Sekä miehet että nainen omat mielä pidätetyt ja tntkitaan aNaa edelleen. — Zanthos laitvan hylkyä käy- tiin »viime miikolla koettamassa nostaa, mutta kun merimesi jokitulmain tähden on aimcm harmaata, ei sukeltaja moi- nut nähdä siinä työskennellä, maan täytyi uostopuuhn jättää toistaiseksi, kunnes mesi selmiää. Sen merran saatiin kuitenkin selmille, että alus on mielä ehjänä majoamispaikalla. ..Zanthoksen" hylyn osti, kuten jo ennen on mainittu, hra Juntunen. Hän aikoo saada aluksen kokonaisena ylös ja laittaa sen käyttökuntoon. — Maja5kalaiwa „Plewna" on nostettu maihin Hietasaaressa ja tehdään siinä useita korjauksia sekä pohjan maalaus. — Sähkösanomakonttori pide tään taas kesän aikana auki klo 12:sta illalla. — Laiwaliike. Laumantaina saa pui höyrylaima „Amste!dam" hiili- lastissa Englannista. Helluntai-iltana saopui höyrylaima ..Iris" Lyypekistä kappaletamaralas tissa. — Oulun läänin historiallisen kansatieteellisen Museoyhdistys sen tvnosikokous pidetään Museon huoneustossa Suomen Pankin talossa '.änään klo 7 illalla. — Kirkkotvaltuusto kokoontuu tänään klo 7 i. p. — valtuuston kokous on huo menna klo 6 i.-p. — Myhjäisiä, jotfi Javalnlähe- tytKn byir-ätsi pidetään rukoushuo- noella länään, kehoitam.ne «rw. ylei sön muistamaan. Palotariastus toimitetaan tä nään' ll.iöenfodun, huomenna Jsonka^ bnn ja verjanluina Kirkkokadun mar- rella sijaitsemisia taloissa. — R!aaseutu?eatteri näyttelee länään klo ^ illalla Frii.z Reuterin I-kumaelmaisen humtnäylelmän „S e tä Bräiia". Talousseuran AaLeuuusinestari tekee neuivojan awustnstcr hy- lväkfeen. CälKmimit attafcutaas ivassa uutisselostuksessa. Talousseurai: IohtoLnnta. osassa tehtäiviä lisärakennuksia ja ra- kennusmuutoksia marten. — Rakennustoimi Kajaanissa. T. k. 14 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut talollisen Juho Paasin tontilla n:o 87 Kajaanin kaupungissa 1:si kaupunginosassa ja asunto-osuus- kunta Uran tontilla n:o 60 saman kau- pungin 2:ssa kaupunginosassa tehtä- wiä uutisrakennuksia marten. LÄs läänin Miiiiitatitetö. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 27 p. huhtikuuta lähettämästään moista, »vapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 » H ^ 6 7 11 n tt P9 2: 62 73 ast. moit. 2: 69 30 „ „ 2: 68 23 „ „ 2: 69 28 „ „ 2:66 23 .. .. Mteensä 177 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 69 p. keskihinta 2 mk. 65,6 p., alin hinta 2 mk. 62 p. 'S? Rakennus neuvoilta inatkan piirin eteläosiin ja kcboitctaaii täten arwoi- sia maaMviljclijöitä run- sasluknisesti täyttämään — Lääkärit. Sodankylän m. t. aluelääkärin, lääk. kand. A. N. Krö- gerin siitä tekemän anomuksen johdosta on lääkintöhallitus mapauttanut hänet määräyksestä hoilaa Sodankylän alue- lääkärin mirkaa, ensituleman kesäk. 1 p:stä lukien. — Maantiet. W. k. 28 p:nä an- Lamallaan päätöksellä on läänin kumer- nööri mapauttanut entiset tientekomel- molliser ylläpitämästä Kestilän kunnas- sa Hymölänrannan ja Piippolan kun- nan Tamastkengän kylässä, melmoitta- nut asianomaiset tientekomelmolliset Piippolan, Kestilän ja Pulkkilan pitä- jän käräjäkunnassa manttaaliosuuksien^ sa mukaan ei ainoastaan yleiseksi maan- tieksi lemittämääu ja korjaamaan mai- nitut kylätiet, maan myöskin rakenta- maan jatkoksi 5,290 metriä uutta maan- tietä, samoin kuin Kestilänkosken koh- dalle Siikajoen poikki tekemään sillan sekä sija ja tietä sitten saman perus- teen mukavn mastaisnudessa syynikel- poisessa kunnossa pitämään. — Elinkeino oikeudet. Ruotsin alamaiset konttoristit Patrik Gustaf Laurentius Lampc» ja ylioppilas Jioar Lundin setä Menäjän alamainen Alek- sej Krestjaninoff omat läänin kumer- nööriltä saaneet luman kauppaliikkeen harjoittamiseen Tornion kaupungissa. — Metsästyslupa. Moppilas Einari Merikalliolle on läänin kumer- nööri myöntänyt lumon yhden muoden aikana tässä läänissä rauhoitusaikana ampua rauhoitettujakin lintuja, kuiten- kin ainoastaan tieteellistä tarkoitusta marten. — Maalaispoliisit. Alimääräis. poliisikonstaapeliksi ensi kesä-, heinä- ja elokuun ajaksi Muojennon koskelle n. k. „Pekanpään" luona Nlitornion pitäjän Kainuun kylässä on läänin roernööri määrännyt talollisen Hjal mar Rikan. Dlimäär. poliisikonstaapelille Roma- niem.ene mäliaikaisesti sijoitetusta po- liisikunnassa Matli Fr. Nlijurmalle on yksityisten asiiain takia myönnetty mir- kamapautta yhden kuukauden ajoksi, t. k. 15 pistä lukien, ja on hänen sijai- sekseen siksi aikaa määrätty ent. poliisi- konstaapeli Matti Normanko. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari Lennart Michmana on määrätty toimittamaan halkomisen Kääriälän verintötilalla n:o 5 Ala- mieskan picäjän Ulikäännän kylässä; maramaanmittari I. G. Söderlund samoin toimittamaan halkomisen Paka- sen perintötilalla n:o 20 Iin pitäjän Pohjois-Jin kylässä; maramaanmittari Wäinö Calamnius samoin toimittamaan halkomisen Man- tylän perintötilalla n:o 24 Haapajär- wen pitäjän Kuusaan kylässä; maramaanmittari I. H. Luoma sa- moin toimittamaan halkomisen Lukka- rilan perintötilalla n:o 8 Salon kap- peliseurakunnan Salon kylässä; ja maramaanmittari Jsidor Jansson laatimaan uuden kustannusarmionNaa- mangan kylätien rakentamista marten Pudasjärmen pitäjässä sekä ehdotuksen siitä, miten tien kunnossapito, kunkin hyötyyn nähden, kohtuullisesti olisi osakasten kesken jaettama. — Nakenuustoimi Torniossa. T. k. 13 p:r,a on läänin kumernööri mahmistanut piirustuksia nllitarkastaja Robert R-.mön ^ tontilla n:o 9 Tori kaupungin- — Käsityökurssit. Kuten ennen on tässä lehdessä ilmoitettu alkaa t. k. 25 pnä Limingan kirkonkylän kansakou- lulla kahdet käsityökurssit, toiset kansa- koulujen naiskäsityönopettajia ja toiset mieskäsityönopettajia marten. Naiset ja miehet, jotka aijotte kansakoulujen käsi- töitten opettajiksi, lähettäkääpä hetimi- ten pyrkimysilmoituksenne kurssien joh- Lajille! Marsinkin niillä jotka jo sima toimessa omat mutta ilman pätemyys- todistusta, on hymä tilaisuus suorittaa kurssi ja siten hankkia tuo todistus it- selleen. — Käsiteollisuusnäyttelyn toi meen panee Limingan Naisyhdistys ja Maalaisseura kesäk. 2 pnä Nuoriso- seuran talolla „Taimelassa." Näytteille on tilaisuus tuoda kulu- neen talmen aikana mulmistettuja töi- tä. Niitä otetaan mastaan kesäk. 1 pnä klo 3 jälkeen ja näyttelypäimänä klo 10 aamulla. Näyttely amataan klo 5 ip. Samassa yhteydessä pide- tään myös hauska iltama, joka alkaa klo 7 ip. Pitäkää liminkalaiset muistissa tämä päimä! — Tapaturma. Miime miikolla sattui Siikajoklsuulla sellainen onnetto- muus, että Raahen sahan tukkeja ko- koamassa olema mene meni kimelle ja särkyi, jolloin siinä olemat 3 miestä suistui meteen ja työnjohtaja Otto Eklund menetti kapsäkkinsä ja sadetak- kinsa. Miehet pelastuimat. Työn johtaja oli marottanut miehiä ja ke- hoittanut kiertämään koskessa olemaa kimeä, mutta mieher eimät siitä huoli- neet. — Hirttäytynyt. Tämän kuun 10 pnä löysi talonp. Heikki Pienihäkkilä Oulaisten Piipsjärmen kylän Häkkilän talon takalistolta, tuntemattoman mie- hen ruumiin kaulahuihiinsa kuristunee- na puunoksassa riippumassa. Mainaja ali nuori keskikokoinen ruskcatukkainen laiha mies ja oli hänellä punasta par- ran haitua, musia hvttu, musta millä- huimi, punapoijuinen poikkirantuinen pusero ja ruuni pohjakaispusero, siner- tämää trikoota takki, mustat housut, rantunen maatemyö ja solkipatimit ja lassa. Poliisit meimät kuolleen leikkuu- huoneeseen. On toistaiseksi tietämätön- tä, mistä ja kuka on tuo onneton, jo- ka noin Juudaksen taivalla on katkais- sut elämänsä langan. — Tapaturma. Kirmeellä löi jalkaansa polmen alapuolelle noin 10 senttiä pitkän haaman t. k. 12 p. torppari Heikki Haamikko Romaniemen Lehtojärmellä. — H. oli työssä erään uutislorpan rakennuksella, jossa polt- topuuta hakatessaan hänelle kämi näin onnettomasti. Tapahtumapaikalta täy- tyi hänet hemosella kuljettaa kotiinsa ja kirkonkylään saamaan lääkärin apua. — Tultva. Mesi on Ounasjoessa Romaniemellä niin noussut, ektei se ole kymmeniin mnosiin näin korkealla ollut. Se on mallannut pellot useasta talosta, omva kohonnut maantienkin yli monesta kohti, särkien rumpuja ja »vikuuttaen siltoja, joten kulku on hy- min hankalaa, kun pitää ajaa metsiä myöten. — Sinettäjoessakin on roesi koskien kohdalla kaimanut peltoja ja nantatörmiä. — Ky!wöh?mmiiu omat useat Rowanien»en Sinetässä ryhtyneet. Ohraa kylmettiin t. k. 12 p. Ilma onkin mitä herttaisin kesä-ilma. — Chraa kylwettiiu Sodanky län Sattas»n kylässä ensimmäinen ker- ta tänä kezvännä t. k. 10 päuuänä. — Hirtvenraadon löysi pari miestä t. k. 9 päimänä Sodankylän Sattasen takalistolla eräällä niitty- suolla. Löydöstä on ilmoitettu nimis miehelle, joka tullenee asiasta pitämään tutkintoa. — Häwyton ja raakamainen kyytimies oli sekin Sodankylän kir- konkylän erään talon nuori isäntä, joka w. k. 20 p. lähti erään työmiehen »vaimoa mai- nitulta kirkolta Kelujäriven kylään kyytiin, mutta noin 1 penik. päässä puolitaipaleessa tuli piskuinen puro mastaan, josta kyyti- mies kieltäytyi asiattoman syyn tähden edel- leen lähtemästä, maikka ojan poikki olisi kyllä hemosella moinut huoletta ajaa, jät- täen maimon yksistään sydänmaan taipa- leelle, joten hänen häätyi moneen kertaan kahlata myötäisiä myöten ojan poikki. Luul- tamaa on, että maimo parka olisi saatta- nut paleltua tuolle taipaleelle, ellei eräs jalkamies olisi sattunut paikalle mlemaan, joka sitte mei sanan lähimmäiseen Kelujär- men kylään, mistä kruunun metsänmarlija lähti hemosellaan lukottmnaan ja niin pe- lasti hän jo puoleksi paleltuneen maimon. Mainittakoon, että kyyditsijä oli ilman pyyn- toä lupautunut kyytiin. — Meneen warasti t. k. 1 v:ää masten yöllä Sodankylän Tanhuan lähitie- noista eräällä itsellismieheltä Tanhualta eräs kruununtorppari. Omistaja oli we- neensä sijoittanut taimeksi noin penink. päähän Tanhuan kylästä yllä-kerrotun joen marressa sijaitseman talon rantaan. Mikäli tiedetään mietti moro iltayön mainitun ta- lon saunassa, josta hän noin kello 3 tienossa aamulla oli lähtenyt ja haalannut meneen mesille, lähtien saumomaan Luironjokea po- remettä myöten ylös. Talon urhoollinen koira oli tosin haukunnallaan markaan il- maissut, joten isäntä pikku-tyttärensä kanssa koiran äreään torotukseen heräsi, mutta kun hän oli sairaana muoteen omana ja tyttö- kin peläten marcsta ei isänsä kehoituksesta tohtinut mennä ulos sai se rauhassa työnsä toimittaa. Asiasta tullenee pidettämäksi po- liisitutkinto j)ikku uutisia. — Perheuutisia. Kihlauksensa omat ju- laisseet m. t. lääninkanslisti, ylioppilas neiti Lyydi Lahdenperä, Oulusta, ja Inarin piirin nimismies Tuomas Pärssinen. — Maisteritvihkiäiset. yleiseksi seppe- leensitojattareksi malitsimat promomendit kokouksessaan ylioppilas neiti Herta Wase- niuksen. — Wappnknkkia myytiin tänä »vuonna 12,108 markan armosta. Julkista laiurikko- ini-ta. Miime aikoina on suureen mauhtiin päässyt pyhätyön teko erittäinkin teh- täitten ympäristöillä. Aiman julkisilla paikoilla, kuten esim. teitten marsilla, näkee huoneen raken- tajia, niittymiehiä, pellonkuokkijoita, ojankaimajia ja maikka minkälaisia raa- tajia keskellä pyhäpäimää. Jos menet siitä huomauttamaan, saat kohta hyivin ylpeän mastauksen, useinkin tämänlaisen: .Meillä ei eletä laiskana!" Mielä usein tulee siihen senlainen jatko, että tehdäänpä tehtais- sakin pyhänä työtä, eikö sekin ole *a- manlainen rikos kuin yksityistenkin py- hätyö. Mieläpä herrat maatuvat työ paikkansa menettämisen uhalla työmie- hiä pyhänä työhön. Se on surullinen tosiasia. Sahain käyntiin panoa on tosin miime aikoina jätetty pois pyhä- iltana, main siitä huolimatta näkee mieläkin niissä läpi muorokauden työn- tekijöitä. Onko tuo kaikki sitten niin mälttämätöntä, että ei möisi toimia arkipäimänä, se on kyllä minulle tun- tematon asia. Sen minä main tiedän, että korkeimlnan lain antajan sääntö on tämä: „Muista lepopäimää, että sen pyhittäisit. Kuusi päimää pitää sinun työtä tekemän ja kaikki askareesi toimittaman. Mutta seitsemäntenä päimänä on Herran, sinun Jumalasi sabbatti, silloin et sinä saa yhtään työtä tehdä, eikä sinun poikasi, eikä si- nun tyttäresi, eikä sinun palmelijasi, ekä sinun piikasi, eikä sinun juhtasi eikä muukalaisesi, joka sinun portissasi on!" Tämän lisäksi on meillä rikos- laki, jonka 41 lumun 6 § kuuluu näin: „Joka sapaltma lekee käsi- tahi muuta työtä, jonka sopii tuonnemmaksi jättää ja jota ei tehdä omaksi tahi toisen hä- tätarpeeksi, »vetäköön sakkoa enintään miisikymmentä markkaa." Suomen kansa kerskaa paljon lain- kuuliaisuudellaan, mutta jos se todella sitä olisi, ei luontaiset rikokset niin julkisesti rehoittaisi kuin nyt. Tätä täytyy, joka pyhä ja »vieläpä suurim- pina juhlapäiivinäkin nähdä. Tuohan pitäisi jo olla häpeällistä- kin simistyksestään ja suuresta tiedos- taan ylpeilemälle kansalle. Enkä tie- dä, moipiko tuota muuksi sanoa sen- laisille »virkainiehille eli järjestyksen malmojille, jotka tuonlaista tekoa kär- si-vät silmäinsä edessä ja ympärillään, siltä mitään »välittämättä. Tuota mainitsemaani ja monta muu- ta julkista ja mitä törkeiutä lain ri- kosta nähdessään häätyy monesti ajat- tele»naan, että onko sitten määrin, jos laki otettaisiinkin pois siltä kansalta, joka sitä ei se»»raa eikä kunnioita. Pal- jon on suomen kansalle uskottu hy- »vääkin, jos on ollut ahtaitakin aikoja ja raskaita kokemuksia. Kuitenkin on läpi kaikkein myrskyjen meitä suojan- nut ja hallinnut sekä ijankaikkisen ku ninkaan että myöskin esimallan laki, joille molemmille on meidän mälttä- mättä kunnia annetlama ja niitä seu- rattama, jos tahdom»ne »välttää ajal- lista ja ijantaikkl^ta perikatoa. I. M. Famasoaszasa Aluualta Suomesta. — Nimismiehet. Rääkkylän pii rin nimismiehen mirkaa on m. m. ha- tenut Kuusamon nimismies S. Pal- »vola. — Metsäntvartijaksi Rautalam min kunnan ja pappilan tiloille on t. k. 6 pnä »valittu metsänmartija Frans Mikael Hannula 5kestilästä. — Taas Imatran uhri. Mii- me keskilviikkona heittäytyi Imatraan »venäläinen naisylioppilas Z in ai da Stemanoma, joka oli mähää ennen junalla putoukselle saapunut. Maatalousosasto. Aka »yt iökllflfin ckititmich tmtmss kmiaghsidm M»? Konsulentti A. Peltomuoma kirjot- taa „Kaleivan" numerossa 97 yksi- »vuotisten karjakkokoulujen lakkautta- misesta, sanoen täinän johdosta meitä odottaman taantu»nuksen karjanhoidon alalla. Kmnminkaan ei hän mainitse mitään, että »neillä on sen sijaan toi mimassa Talousseuran järjestämät kiertäioät karjanhoitokurssit, jotka omat näyttäneet anta»van paljo moimak- kaamman sysäyksen karjanhoidon edis- tymiselle kuin konsanaan nuo karjakko- koulut. Ensiksikin on kiertämillä kurs- seilla se etu, että niihin »voi ottaa osaa itse karjanomistajatkin ja niiden toiminta siten ulottuu paljo laajem- malle. Tämän talmikaudenkin aikana on kursseilla ollut noin 70 osanotta- jaa, lukuun ottamatta niitä, jotka omat käyneet ikäänkuin ulko-oppilaina jon- kun muorokauden tai kaksi ruokinta- järjestystä katsomassa. Toiseksi on kursseilla pääpaino pantu juuri kan- nattamalle karjanhoidolle, joka mieles- täni onkin vääasia, sillä ei suinkaan karjatalouden, ko»vem»nin kuin muun- kaan talouden kannattamaisuus riipu ainoastaan tulojen suuruudesta, »vaan myös menojen pienuudesta. Sitten on mielä kursseilla ollut se hymä ominaisuus, että kaikki opvilaat on siellä saatu toimeensa innostumaan, niin että omat sitte kotonansa ryhty- neet tarinokkaasti käytännössä toteut tamaan siellä saamiaan ohjeita, joka lienee opettajain ansioksi luettama. Olen kuullut monen isän ja äidin tyytymäisenä kertoman, että heidän tyttönsä, jota ei ennen tahtonut aja- Mallakaan saada naineitaan, pitää sen nyt ihan mielityönään ja omana am- mattinaan. Ja uskaltamatpa monet tytöt ja pojatkin, »nissä useampia on koolla, kohdistaa keskustelunsa karjan- hoitoon, joka on merkille pantaiva hy»vä enne ja mielestäni melkoinen edistysaskel, sillä eihän eimen ole pu huttu lehmistä muulloin kuin e»näntäin kesken kahmipöydässä. Niillä seuduil la, missä kurssit omat toimineet, on useissa taloissa järjestetty karjanruo- kinta kaksiosaiseksi, ja on nähty se sekä aikaa että rehuja säästämäksi ollenkaan tuotantoa mähentäinättä, joka edistys on taloudessamme suu- reksi armattama. Järkiperäinen tuo tannon mukaan ruokinnan järjestämi- nen on myös kurssien ansio, jota mastoin karjakkokouluista päässeet op- pilaat omat näyttäneet käyttätvän enimmästi n. s. suminaruokintaa, kan- taen maan sylin täydeltä heiniä leh- mille niin paljo kuin ne maan syömät ja sotkematkin. Tuskin monastikaan armostellaan, mitä mikin lehmä muo- dessa tai »vuorokaudessa tuottaa. Olen useissa karjakkokoulun käyneiden kar- jakkoin hoitamissa nametoissa tehnyt senkin huomion, etteimät he ainakaan tahdo »ymmärtää puhtauden merki- tostä" nametassa, lukuun ottamatta poikkeuksia, missä karjanomistajat itse ymmärtämät sekä maalimat puh- tautta ja järjestystä namettatöissä. En ensinkään ole karjakkokoulujen mas- tustaja, mutta niin kauman kun oppi- laina niissä on ainoastaan palkatuiksi karjakoiksi aikomia, eimät nämä koulut mastaa tarkoitustaan, ja niin kaulvan kun meillä maan on se mielipide mal- lalla, että karjanhoito on jotain ala- armoista työtä, ei kunnollisia karjan- hoitajia saada. Kun kerran talonmäki itse mieroo namettaa, niin palmelijat esimerkkiä noudattaen tahtoivat myös mieraantua pois nametasta, etsien muuta „armokkaampaa" tointa. Ke- hotankin sentähden, että talon tytöt, jotka aikomat emänniksi ja karjatalou- den johtajattariksi, kämisimät maikkapa maan lyhempiaikaisemmankin karjakko- koulun. Pitäisin sen ainakin yhtä tärkeänä kuin kansanopiston tai muun talouskoulun. Ja nuoret miehet, jotka aijotte karjataloutta elinkeinonanne harjoittaa, maatikaa tuleivilta emän- niltänne, että he mälttämättä käymät karjakkokoulun. Ne isännät, joilla on jo emännät, saamat tyytyä onneensa ja syyttää itseään kun eimät ole meiltä enempää maatineet. Ja onhan meilläkin sentään mielä tilaisuus ke- hittää karjanhoitoa»nme noiden edellä mainittujen kurssien amulla. Sitten tekee kirjottaja selkoa Talous- seuran piirissä toimiivasta harjottelu- järjestelmästä, epäillen ettei se täällä menesty. Mielestäni on liian aikasta armostella tuota mihinkään päin. Kar- janhoidon ylitarkastaja Nylander sa- noo kirjasessa »Järjestetty harjoittelu karjanhoidon ja meijeritalouden alalla" m. »n. seuraamaa: „Wal»vojan toiminnasta ritppuu sangen suuresti harjoittelujärjestelmän »nenesty»ninen'. Nyt toimessa oleiva malivoja näyttääkin omaaman tehtä- mänsä, ottaen harjoittelijat aika lu jille, niin että toiivoa sopii heidän »vastaaman ne päteivyysehdot, jotka maaditaan heiltä harjoitteluaikansa päätyttyä tietopuolisille kursseille pää- söä »varten". Muuten minusta ei saisi komin suuria »vaatimuksia heille asettaa, sillä eihän tässä ole tarmis kuten ylioppilaskirjotuksissa ehkäistä liian suurta oppilastullvaa. Edellämainitussa Nylanderin kirjoit tamassa kirjassa liitteenä olemassa asetuksessa annettu syysk. 12 p. 1908 15 pykälässä sanotaan: »Päästäkseen oppilaaksi karjakkokursseille tulee haki- jan armostelukirjasta otetulla todis- tuksella näyttää suorittaneensa edellä säädetyn harjoittelun. Useimmista hakijoista on etusija sillä, joka on harjoitellut pitemmän aikaa". Minun ymmärtääkseni ei siis enää »nuuta pä- teivyysehtoja moi »vaatia, kun on ker- ran määrätyn ajan harjoittelijana ollut, sillä olisihan se komin masenta- maa, että tulemaisuuden toimeissa tälle alalle lähteneelle, harjoittelunsa pää- tyttyä tuommoinen kompastuskimi eteen asetettaisiin, ettei hä»» möisi tie^ topuolisille kursseille päästä, kuten kirjottaja niistä kahdesta harjotteli- jasta sanoo, jotka nyt toukokuun l päimä oivat harjotteluaikansa päättä- neet. Lopussa kirjoitusta sanotaan sitte m. m., että »halukkaista harjottelijois- ta on puute". Se on totta, ja suu- rimpana syynä tuohon luulen oleman, kuten alussa jo sanoin, sen, että kar- janhoitoa niin yleisesti halmeksitaan. Kuulee esim. semmoisiakin mielipiteitä, että jo kansanopiston käyneelle tytölle on liian ala-armoista lähteä karjan- hoidon alalle. Mielä lainaan »nuuta- »nan lauseen lirjotuksesta. Kirjottaja sanoo »Hidas on Pohjolainen opin- hakuun". Mutta hitaita minusta oivat toisinaan opinantajatkin, kuten »viitne Kasvipaperia, Kasviprässipaperia, Kasvien nimilippuja, Kasviston kansia, Kasvisäiliöitä, Kasvien kiinnityspaperia, Isonnuslaseja, Osk. Jalanderin Kirja- ja Paperikaupassa, Kirkkokadun varrella sekä Haarakaupassa, Isonkadun ja Pakkahuoneen kadun kulmassa. 1■■ A7^ f ■ <y«.vSrii"f* ' 'n "Higj j J »vuotinen »vaimojakin muutaman ker- ran, kun ei kerennyt yhdenkään har- joittelijan luo neumoja antamaan, maikka toista muorokautta paikkakunnan »najatalossa lepäili. Eikä suinkaan »matkan pituus" estänyt, kun oli neljä harjoittelupaikka kymmenen kilo- metrin matkan marrella. Emäntä. tvenäjältä. — Nomanolvien hallitsijasn- wun SVV wuotisjuhla. Sen joh- dosta että »v. 1913 tulee kuluneeksi 300 muotta siitä, kun Romanomin sukuun kuuluma ensimäinen tsaari nousi Me- näjän maltaistuimelle, on ministeri- neumosto ryhty»lyt malmistamiin toi- »niin tälnan riemujuhlan »viettämiseksi. Hallitsija onkin nyttemmin mahmista- nut ministerineumoston ehdotuksen, jonka mukaan on asetettu erityinen ko- mitea malmistamaan juhlan miettoa. Komitean jäseniksi tulee kaikkien minis- teriöiden edustajia. — „A.-P." ja „i.-P." Pois. Ky- symys siitä että muorokauden tunnit rautateillä ilmoitettaisiin maan yhdellä tuntilumulla, s. o. aina 24:ään saakka, on kulkulaitosministerin mielestä yleis- maltakunnallinen asia, ja on siitä tehty esitys tämän muoksi jätettämä lainsää- däntölaitosten käsiteltämäksi. — Telotus kadettikoulussa. »Birsh.' Mjedomosti" kertoo, että edus- mies Shilo on lähettänyt sotaministe- rille kirjeen, jossa hän pyytää ilmoit- tamaan, onko totta, että näinä päimi- nä Habaromskin kadettikoulussa kolme 4:nnen luokan kadettia on hirttänyt tomerinsa Kiselemin, joka oli kannellut heistä päällystölle? He pelästyiivät kuitenkin tekoaan ja päästimät Kisile- min hirttosilmukasta, mutta tämä oli jo kuollut — Kuinka weuäläinen talon- Poika lvalmistantnu Pyrstötähteä wastaan ottamaan. Odotettu Hal- leyn pyrstötähti on herättänyt suurta kau- hua menäläisten talonpoikain keskuudessa. Arkangelin läänin talonpojat laittamat kuntoon kuolinmaatteitaan moidakseen kuol- la rauhassa. Useissa paikoin on lakattu työtä tekemästä ja »vietetään iloista elä- »nää, sillä uskotaan, ettei ole mitään keinoa onnellisesti selmiytyä kiertotähden kohtaa- misesta. Ulkomaalta. kaikki jakaneet, joten nyt moni pieno- kainen on saanut paremman pumun kuin ennen koskaan köyhät manhcmmat omat moineet antaa. Viitamäellä 11 p. toukok. 1910. Matti Laakko, Heikki Ahonpää, Matti Luttinen, Sosia Kaipainen y. m. Z © Q O 4,000 mkasta—130,000 mkaan. Ö . © Maatiloja otetaan myytavaksi ja palstoitettavaksi. Lähemmin J. H. LUOMA. O varamaanmittari. Oulu, Kirkkokatu 57. — Puhelin 5 13. OOOGOOOOOOOÖÖ — Kansallisuuksien keskinäiset suhteet Jtäwallassa. Wienistä, toukok. 14 p:nä. Edustaia Markom ilmoitti parlamentissa, että Bukominan miranomaiset ukrainalaisten agitatsio- nin maikutuksesta loukkaamat ruteni- laisen kansanpuolueen politisia oikeuk- sia. Eräälle talonpoikaislähetystölle oli selitetty lähestnmien maalien joh- dosta, että talonpoikia tullaan ampu- maan, jos he pysymät menäläisystä- Mällisinä. Presidentti hnoma»»tti, että malituksen moi tehdä mälikyselyn »nuo- dossa. — Pororutto Ruotsin Lapissa. Ruotsin Lapista saapuneiden tietojen mukaan on hymin tuhoisa pororutto rumennut tuhoa tekemään Sorselen lappalaisten porolaumoissa. Mainittu- ien lappalaisten ollessa matkalla Lyk- selestä Sorseleen menettimät ruttoon sairastuneet porot kokonaan näkönsä, joten ne eiivät moineet erottaa eteen- sattumia puita, eikä hankkia ruokaansa, jonka takia satoja poroja oli jälelle jätettämä. Muuan lappalainen »ne- netti täten pari sataa poroa. Rutto le»viää hymin joutuin eikä säästä enemmän nuoria kuin »vanhojakaan poroja. Lähetettyjä kirjoituksia — Tulot myyjäisistä Diakonissa- kodin hymäksi 13 päiivänä joulukuuta tekemät yhteensä 140 markkaa 40 pen- niä. Diakonissakodin ompeluseuran joh- tokunta tahtoo lausua lämpimät kiitok- set kaikille niille, jotka tamalla tai toi- sella omat auttaneet tätä ompeluseu- raa. Samassa tilaisuudessa mnötiiu juutalaislähetyksen hymäksi töitä 70 markan edestä, joka kiitollisuudella mainitaan. Kiitos. Täten lausumme »vilpittömän ja sy- däininellisen kiitoksemme Miitamäen nuorisolle, joka maaliskuun 20 päimän iltana toimeenpanemastansa iltamasta saamansa »voiton lähes 40 markkaa käytti kaikki köyhäin lasten maatetus- amuksi, jotka »vaatteet he nyt omat Huutokauppoja. Suuri Aaugastamara- hulltokanppa! Julkisella huutokaupalla joka pide- tään täkäläisessä huutokauppakamarissa keskiwiikkona 25 ja tuorstaina 26 p. Toukok. alkaen klo Iv a.-v. ja S i.-p. myydään Kauppias M. Sulinkin konkurssipesän suuri ja lajiteltu Kangastamaramarasto joista mainittakoon Englantilaisia ja kotim. Puku-, Palttoo- ja Housukankaita, mus- tia ja märill. Leninkikankaita, ZKämely- pukukangaita ja Kapp.ckangaita, Leninki alpakkaa, Puserokankaita, Silkkikankaita, Satiineja, Oramaisten kankaita, Pu- sero alpakkaa, Jkk»mamerhokangasta, naisten ja miesten Sukkia ja Sateen- suojia, Sänkypeitteitä, Esiliinoja, Ne- näliinoja, Brodyyrejä, Silkkinauhoja ja Koristenauhoja. Puuivillakankaita, Musliineja, Kretonkia, Patjakankaita y. m. H u o m.! Erittäin kauniita Leninkialpakkoja mustissa ja kaikissa muotimäreissä. Oulun Huutokauppakamari. (Kokk. ja Vaasa l:sti). O huomatkaa! »(.■ i Sievin pappilassa myydään t. k. 30 p:nä alkaen kello 10 a.-p., Rau-, talammilta tuotua hyvää rotukarjaaj 12 lypsävää lehmää, 2 siitoseläi meksi sopivaa sonnia, jr ista 4:llä vuodella erittäin kaunis kyvtt :iselk , ; i- nen ja punakylkinen ja toinen vna- leanpunanen n upo. ja 6 juottova- sikkaa, vanhemman sonnit» jälkeläi siä — kyyttäsclkäsiä. Sievissä tcukokuun 17 p:n'i 1910. M. Hiltula. Julkisella huutokaupalla myydään lauantaina tämän toukokuun 2, p:nä kello 4 j. pp. täk.M. Klassillisen Ly' seon kartanolla muutamia s..hk(V..il istuk" sen tähden joulilaiUM joutuneita öI;-< lamp* pnja sekä joku niiiärä vaniienna.i vointis- telukalustoa. ilillllltllö. Julkisella itse tilalla tapahtu- ivalla pakkohuutokaupalla, joka toi- initetaan ensituleman kesäkuun 2$ päimänä kello 11 e. p. tarjo taan ja myydään enin tarjoomalle Antti Tuomaanpoika Kosken omis- tama r> /i l >:? manttaalia harakan pe- rintömaata N:o 15> Pyhäjoen pi- täjän Pirttikosken kylässä talokas Juho Kosken eli Nuhan nlostuo- mitun saamisen suorittamiseksi; josta täten tietää annetaan kuin inyös, että kaikkein asianomaisten ulosottolain ltuvnn -1 §:n mu kaan, tulee huutokauppatilaisuu dessa oikeuttansa laillisessa järjes- tyksessä malmoa. Salon kihlakun- nan krnnnnnmoudin konttorissa toukokuun 11 p:uä 1 - > 10. !vilh. Rcbubiick.