Torstaina 3 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 25 — 1910 Yleisöltä. Wastinetta kirjekortiu kyhää jälle Kiihtclyswaaralta. Karjalattaren n:o fivjetovtin kyhääjä on muun muassa katso- nut olemansa oikeuleltu armoste- lemaan Kiihtelysmaavai» posti- toimiston hoitoa ja tekemään maa- timuksia, sekä antamaan neuivoa postitoimiston hoidossa tjteerifci. Näyttää oleman ntuvena silmätik kuna tuo postitoimistoon äsken ilmestynyt lunkku, kun näet ei ny- kyisin saa reuhata »virkahuoneessa, awata ihinisten paketteja ja kirjoi- tella niihin haukkuu,«kirjeitä, kuten entisen postinhoitajan aikana on tehty. Kirjoittaja »valittaa >va- lon »vähyyttä lunkulla, »vailka waloa siinä on kylliksi ja pitempiä fiijoituffia on ollut tilaisuus kir- joittaa postihuoneessa, jos sitä on pyydetty, lyhempiä kirjoituksia, ku- ten kuittauksia, on »voinut hymin toimittaa luukullakin maloon ja muuhun nähden. Siis lunkku on ilmestynyt ja siinä se on. Kirjoittaja ivalittaa postihoita- jäin wirkawaltaisuutta ja tylyyttä yleisöä kohtaan y. m., sitä onkin siksi, etteirvät nyt postitoimistossa juopuneet räyhää niinkuin entisen hoitajan aikana, josta näyttää suuri kaupaus kirjoittajalla ole- wan. Kaikki tämä walituswirsi johtuu tuosta sammumattomasta ivirko- jen halusta niiupä postitoimiston- fin hoitajankin niiran halusta, jota nämä yleisön nimessä »valit tajat omat kaikilla mahdollisilla ja mahdottomilla keinoilla koitta- neet jo lähes kaksi muotta haalia, jopa niinkin paljon, että omat koit- taneet saada postitoimiston koko- »aan kirkonkylästä poismuutetta- waksi, että maan se allekirjoitta- neilta olisi saatu poisriistetyksi. Kun kaikki nämä keinot eimät ole auttaneet, niin on ryhdytty yllyt- tämään kylän rakkeja ja heikompi- luonteisia ihmisiä tekemään kiusaa toimiston hoitajille saadakseen maan näennäistä mirkmvirhettä ja malittamisen syytä omaksi eduk- seen. Pyytäisin kirjoittajan muista- maan muutamata eläintä, joka tapasi lihapalan naapurinsa suus- ta ja siten entinen lihapala puto- tosi suusta ja suu jäi tyhjäksi. Kiihtelysmaaran posti- toimiston hoitaja ja apu- lainen. Uusi pyrstötähti ,,1910 a". Toht. P. Cnthnick, kunink. tähti- tornin obsermatoriossa Berliinissä kirjoittaa: Uudesta Johannesburgissa Etelä- Afrikassa keksitystä kirkkaasta pyrs- tötähdestä on kulkemassa useita ristiriitaisia tietoja päimälehdissä. Lienee siis paikallaan luoda tässä lyhyt katsaus tähden keksinnön h is- toriaan ja sen tähänastiseen ilmes- tymiseen. Sillä ei ole kummin- kaan minkäänlaista yhteyttä mielä nyt maloheikon Halleyn pyrstö- tähden kanssa. W. k. 17 pnä saapui tähtitie- teelliseen keskusasemaan Kielissä sähkösanoma Johannesburgista, että sikäläisestä tähtitornista mai- nitun päimän aamuna auringon noustessa ja sei? laskiessa miiden- nellä tai kuudennella asteella au- ringosta lounaaseen keksittiin suuri pyrstötähti, joka jo pari päimää ennen oli nähty Oranjen mapaa- mallassa. Se seikka, että pyrstö- tähti kirkkaalla päimällä hamaittiin aiman lähellä aurinkoa antoi ai- heen päättämään, että sen malo oli samanlaatuinen kuin samana iltana lounassuunnalla loistaman Venus-planetin malo. ZValitetta masti on se, että pyrstötähti oli niin likellä aurinkoa, ja seuraa- mana päimänä sattuneet erittäin epäedulliset sääsuhteet olleet esteenä, ettei uuden tähden rataa likimain kaan marmuudella ole moitu mää- ritellä, se on kumminkin marina, että se etenee auringosta tamatto- malla nopeudella, ollen alussa ai noastaan noin kuusi miljoonaa kilometriä tahi mähän enemmän kin neljä auringon läpimittaa sen keskipisteestä. Sen kiertoaika au- ringon ympäri on mielä aiman epämarma, koska se kulkee parabeli- suunnassa, jonka mukaan se ei koskaan enää palaa auringon lä heisyyteen. Pyrstötähden ja maa- pallon radan mälinen kulma on noin 60 astetta. Suuri läheisyys auringon pin- taan »vaikutti äärettömän kuumuu- den pyrstötähden sydämeen, niin että se Aitkenin hamaintojen mu- kaan Liekin tähtitornista m. k. 1! pnä oli aiman korkeassa hehku- massa tilassa. Pyrstötähden sy- dämen spektri ei ainoastaan eroa useimpien pyrstötähtien tamalli- 'estä spektristä, mikä sisältää hii limesiainetta, hiilioksidiä ja cyania, kuten hehkumissa kiinteissä tai juok- semissa kappaleissa, maan näkyy siinä kirkas keltainen juoma, mikä todenmukaisesti sisältänee natsio- höyryä. Siitä syystä on tähden sydämen lämpö läheisen auringon säteilemisestä niin komin kuumen- tanut, että kemeä metali, kuten natria, on kemiallisesti eronnut alkuosistaan ja rumennut haihtu maan. Onko lämmön kohoaminen johtunut ainoastaan auringon heh- kuamisesta, emme tiedä, mutta on olemassa myöskin monta syytä olettaa sähköilmiöitten siihen mai- kulta,van. kirkkaan nalriojuoiva», ivalaisn on hamaittu oikaise»»,n,is- sakin pyrstötähdissä, niinpä muo- den 1SS2 1 tähdessä kuin ninöskin saman »vuoden - suuressa syys- kuun pyrstötähdessä, jotka kumpi- kin tulimat aiivan lähelle aurinkoa. Kauloputkella katsottuna tarjoaa uusi pyrstötähti tyypillisen kuivan r suuresta ja kirkkaasta pyrstötäh-^ destä, mikä hymin paljon >nuw-' luttaa kuuluisan Donatin tähden^ muotoa ,v:lta 1 S.">s. Tähden pää on loistaman kirkas, mahtaman' usivakerrokseu ympäröimänä. Au-! ringon ankarimmin kuuinentmnas- ta sydän,en etupuolesta kohoaa aurinkoa kohden loistoaiuesta saat- taa iverrata tuulta »vasten suun- uitettu»»»» höyrysäteeseen, jonta se! lyhyen taistelun jälkeen hajottaa. Kirkkautensa on tähti jo, aurin- gon läheisyydestä poistuessaan,' melkoisesti kadottanut, mikä on ollut seurauksena siinä tapahtu- mistä inahtamista mullistuksista, jotka aimo säteileminen auringosta on ivaikuttanut. Kirkkauden ka- toamiuen ja fen yhä ntmemmcm etenemisen kautta auringosta mä- heilemä loisto ei »vaikuta enää mitään erinomaisempaa ihmette- lyä pyrstötähden lähetessä inaa- palloa. Zäinän tähden rata on omitui- scsti niitten pyrstötähtien radan niuotoinen, jotka näkyimät m. 1 »HiS, 1 «ISO, 1K4:! 1, 1SS0 1 ja 1S8:2 l', ja jotka tähtieuturkija Kreuli-ivainajan huolellisten tut- kimustei» mukaan muodostamat n. s. pyrstötähtiperheen. Hannasta turpeesta. Ei ole ensi kertaa, kun asiantun- tijat kehottamat hymäksi käyttä- inään soiden uinumia miljoneja. Wäliin kuuluu kehotushuuto siellä, mäliin täältä, ja miimeksi on Sak- sassa julaistu lentokirjanen, jossa huomautetaan, että turiveteollisuus möisi antaa työtä tuhansille työt- tömille, jos nimittäin turmesoita alettaisiin järkiperäisesti käyttää hy- mäksi. Tarkoituksena on luoda aiman uusi teollisuus käyttämällä turme- kuituja kutomateollisuudessa. Len- tokirjassa esitetään asiasta m. m. seuraamaa: Knkaan ammattimies ei mäitä niahdottoinaksi turmekuitujeu käyt- tämistä kutomateollisuudessa. Aiut- ta ^välttämätöntä on kuitenkin luo- pua lukuisteil turmeteknikkojen kä- sityksestä, että aumastaan turpees- sa olemaa turmemillaa muka moi- daau käyttää kehräämiseen. Tur- memillakuituja on tamallisessa suo- turpeessa hymin mähän, jonka muoksi niiden hankinta tulisi sau- gen kalliiksi. Kaikkia puulajejakiu moidaan käyttää kutomateollisuu- dessa ja tämä todistetaan käytän- nössä saamutetuilla esimerkeillä. Paperilanka on malmistettu ly- hyistä kuiduista, jotka joko sekoi- tetaau lisäaineksilla ja moidaan silloin kehrätä kauniiksi ja kestä- mäksi langaksi, taikka sitten käyttä- mällä apuna kemiallisia liistari- aineita, jolloin lanka ensin puser- retaan litteäksi ja sitten kehrätään langan muotoiseksi. Se tosiasia, että lyhyitä lehinäkarmojakin keh- rätään, on tässä hymin opetta- mainen. Lentokirjasessa mäitetään, että näillä perusteilla »voidaan käyttää pienimpiäkin turmepalasia ja ly- himpiäkiu kuituja. Turmekuidut omat sitäpaitse huonoimpia !äm- mönjohtajia mitä tunnetaan. Erit- tainkin kykenemät ne säilyttämään ruumiinlämmön, jos pihka-ainekset poistetaan niistä sopiman menet- telyn kautta. Jo kauan sitten on turpeesta malmistettu hipiä ja halpahintaisia muodepeitteitä. Turme someltuu myöskin eri- laisten huopojeu malmistamiseen ja ennen pitkää käytetään epäile- matta turmehuopaa millahuomau sijasta. Erittäinkin on turmehuo- malla suuri tulemaisuus äänen- eristäjänä ja läiumönsäilyttäjänä, koska se termeydelliseltä kannalta on paljon edullisempaa kuin millä- huopa. Korkkimattojen alla käytettynä on turmehuemalla se etu, että syö- päläiset eimät »viihdy siinä »»iin hyivin kuii» »villahuoivassa, jota paitse se on niin halpaa, että se ilman suuria kustannuksia moi- daa»» uusia usein. Pääasiallisesti on kiinnitettäivä humio siihen, että raaka-ai»»e tähän teollisuuteen saa- daau i»iiu äärettömän halmalla, sitä ei tarmita kylmää eikä kastel- la. ainoa maima on korjuu. Kirjallista. Halemala-tanluja. 5lalewalan opetuksessa käy- tettäivät seinätaul»it, jotka Kus- tannus-osakeyhtiö O t aiv a mnosi sitten päätti kustaittaa, omat nyt tohtori U. T. Sireliuksen joh dolla suunniteltuina. Neljä kap- valetta on parhaillaan tekeillä, ja pari niistä jo »valmistumassa. Kaikki kumat lukemat »värilliset. Ahdessä nähdään rajakarjalainen emäntä tyypillisen pöytänsä taka- na jauhoja seulomassa, ja hänen ympärilleen on sijoitettu erilaisia makkoja, koppia, lippaita ja ark- kuja. Toisessa taulussa on pari muinaiskarjalaista pyydystäjää oramametsällä: toinen heistä on parhaillaan jalkajoustaan jännit- tämässä, toinen laukaisemassa. Miesten takana aivautuu ihana karjalainen jänviinaisema, ja eri kumissa heidäi» yntpärillään »»äh- ^ dään jousi kaikkine osineen, anso- ^ ja, vita, loukkti, keihäs, tappara ja säilä. ,kolmannessa laulussa esiintyivät Raja-Karjalau naiset pirtissään ja saunassaan käsitöi- tään suorimassa: siinä kudotaan ivanhanaitaisilla kangasp»>illa, keli- rätää»» »värttinällä, loukutaan ja »vitin»ellä puhdistetaan pellaiva. 'Neljännessä ta»»lussa on kuivattu- na erilaisia puuastioita, kuten Hu- likkoja, lekkerejä, nassakoita, »vate- ja, kilppeja. kulhoja, altaita, haa- rikoita, olutkannuja, kapustoja, lippejä, pikareita y. m. Näiden leskellä ou erityisen leliylseu sisäs sä kaksi naista, joista toinen »vääntää käsikiiviä, toinen surmoo huhinarilla. Ä!u»lt suunnitellut knmat tulemat esittäinään kulku- ne»»woja. kalastus- ja »uaaumilje- lyskaluja sekä rakennuksia. Kaleivan oikeaa»» yinmärtäim- seen tulemat nämä seiuätaulut te- hokkasti »vaikilttaiuaa». ^)te »val- »»»istuivat ennen syyslukukauden alkiia ja toimottamasti hankitaa»» ne kaikkiiu kouluihin. Karjalan kirja. Zouluu edellä alkoi Werner Sö- derström Osakeyhtiön kustaimuk- sella ilniestyä tämä laaja ja Kar- jalan tuittentukselle tärkeä merkki- teoS, jonka tarkoituksena on luoda ehyt ja mo»»ip»loli»»eu k»ima Suo- »nen, Wienan ja Aunnksen Karja- lasta. Tätä silmällä pitäeu teos on suunniteltu seliraaiva» sisältöi seksi: toinen osa oi» Karjalan kan santieteen, edistys- ja »valmistus- liikkeet Karjalassa ja ylipäätään Karjala»» merkityksen suomalaiselle siivistykselle. Kultakii» alalta kir- joittamat asiaan perehtyneet hen- kilöt, joten esitys, minkä mikään Suomenmaan osa tähän asti on saanut. Ny! on ilmestynyt tämän teok- seit ensi osa loppupuoli, joka on kokonaan omistettu Karjalan men neisyyden kuivaamiselle. Ensiksi jatku»! siinä »valtioi» arkeologi I. R. Aspelinin ,,Muinaishistorialli- neii suuuniltelu" Perman kauppa m allasta ja karja- laisista. Sitä seuraa »naisten E. Ahtia» kirjoittama laaja ja erittäin perusteellinen esitys A u- n u k s e n ja W i e n a n K a r j a- l a n historiasta. Suomen Karjalan historia esitetään kol- messa eri kirjoituksessa: lehtori I. M. Saleniiis kiimaa Etelä- Karjalau historiaa, »nais- terit Akseli Rauanheimo ja Olli Koistinei» P o h j o i s - K a r j al a n maiheita ja tohtori O. Relander kumailee R a j a - K a r j a l a n his- toriaa. Erikoispiirteitä Karjalan historiasta tarjoaivat seuraamat kirjoitukset: K r e i k a u u s k o K a r- jalassa, kirjoittanut I. M. Säle- nius. Taistelu K ä k i s a l »n e s- ta, kirjoittanut prsessori Kustaivi Grotenfelt, ja S iin o A sslec k, kirjoittanut maisteri A. N. Eeder- berg. — Näitä kumauksia täyden tää kolme kaunokirjallis-historial- lista kirjoitusta: Santeri Jivalon „Eräs kosioretki", Jac. Ahrenber- gin ..Uukuuieinen Pajari" ja Eino Lei»»on „Sykön mirsi". — Ensi osan hinta on <>: 50. Karjalalla on sekä maantieieel- lisesti että historiallisesti oma eri- koisasemansa muuhun Suomeen nähden. Tämä nidos senmuoksi tarjoo sekä lukijalle että tutkijalle paljon uutta seka huivittamaa. Se ansaitsee eräänlaisen kansalliskirjan paikan kirjallisuudessamme. Bernard Thaw'n näy- Karsikossa: Leski Ida Ilämäl&inen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Venäjän kurssi on tänään . *36S 70 26(J: 66^/a 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk p Lontoo a/v. . . 25: 37 25: 22 3 kk. . . . 25: 04 Pariisi a/v . . 100: 80 100: — 3 kk. ... 99: 50 Antverpen a/v . 100: 40 99: 70 q Hr qq. m Berlin a/v 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Lybekki a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. ... 122: 40 Hampuri a/v . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Frankf. a.M. a/v 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Amsterdam a/v 209: 40 —: — 3 kk. 206: 80 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a /v . 139: 30 138: 80 Tukholma a/v . 139: 30 138: 80 Cöpenham. a/v. 139: 30 138: 80 Khigago a/v ."i 5: 23 5: 16 Kuulutuksia. (K. S. ja Rajav. 1 k. 4 s. 180 mm.) Kuulutus. Kuntakokous pidetään kunta- huoneessa Maanantaina ensi Maaliskuun 14 p:nä klo 10 e. pp., jossa keskustellaan ja päätetään seuraavista asioista : 1) Kuntalaisten tiedoksi jul- kiluetaan läänin herra Kuver nöörin kirjelmä viime tammi kuun 27 p:ltä N:o 10,290, ja sitä seurannut jäljennös Keis. Senaa tin Kamaritoimituskunnan kir jelmästä joulukuun 6 p:ltä 1909 N:o 2,040, jotka koskevat tilat toman väestön lainarahaston kok koja ja muita määräyksiä. 2) Esitetään korjattavaksi kunnanpaloapuyhdistyksen sään töehdotus, joka, Vakuutustarkas- tajan lausunnon johdosta, ei ole vielä saanut herra Kuvernöörin vahvistusta. 3) Toimenpiteistä Kangasjär- ven kansakoululle kaivon saa miseksi. 4) Närsäkkälän kansakoulu- piiriläisten kokouksessa synty neen pöytäkirjan johdosta, sa notun piirin kansakoulun pai kasta, ja mitä siitä aiheutuu. f>) Talollisen Juho Vatasen pyytämästä erosta uuden maan tien rakennustoimikunnasta. 6) Talollisen Juho Tuhkasen esittämästä kysymyksestä: »Hy väksytäänkö rahastonhoitaja Sa volaisen menettelytapa toimes saan. Jos ei, niin keskustellaan ja päätetään mihin asia antaa aihetta.» Huom.! Puheenjohtajana täs sä kokouksessa tulee jo toimi maan uusi esimies Juho Kank kunen. Kiteellä 26 p:nä Helmikuuta 1910. Vald. Sutinen. telmin suomcksi. Huutokauppoja. Bernard »haw, E i sitä moi koskaan tietää. Suomeuta- nut Helmi Setälä. 2(>0 siro. Hin ta M:—. Kustannusosakeyhtiö Ctcmxm kustantama. Bernard ^haw, E a u d i d a. Suomentanut Helmi Setälä. 1(>3 siro. Hinta 25. Kustauuusssa- keyhtiö Otaivan kustantama. 'Nämä näytelmät kuulumat kuin- pikin Bernard Sham'n n. s. „n»iel- lyttämien" sarjaan. Edellinen on pirteä, repäisemän hauska humi- »»äyteliiiä, jälkimäistä on sanottu Shaw'»» runollisimmakst luomaksi. „Eandidaa" esitettiin toissa muon- na hymällä menestyksella Kansal listeatterissa. Mutta, kuten tun nettua, Shamn näytelmät omat oikeastaan tarkoitetut lnettamiksi, sillä missä o» näytöksien esipuheis sa ja tekijän selittämissä mälihuo- »nautuksissa ta»vatton»a»i paljo»» Hu- mittaivaa ja malaiseivaa, joka ei moi näyttämöllä päästä esille. — Hupaisia hetkiä hankkii itselleen jo- kainen, joka lilkee yllämainitut kirjat. Suomennos on taitaman kielenkäyttäjän tekemä. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. < Julkisella konkurssihuutokau palla tulee paikan päällä myö- täväksi torstaina ensi maalis kuun 31 p:nä kello 12 päivällä Puuseppä Juho Monosen peril listen konkurssipesälle kuuluva rakennettu kartanomaa N:o 4 — 25 kortt. Joensuun kaupun gissa uudempaa asemapiirrosta, j Taloon kuuluu 3 asuinraken nusta puusta, jotka ovat raken netut 1907 —8— 9 sekä tarpeelli set ulkohuoneet, talot ovat va kuutetut Suomen kaupunkien pa- loapuyhtiössä Smkrsta 52,000: —, tuottavat nykyisin vuokraa vuo sittain Smk. 4 ,200: —. j Ostajan tulee kaupan hyväk syttyä maksaa heti käteen talon hinnasta Smk. 2,500: — ja loppu hinnasta 45 päivän kuluessa. ] Talon saa ostaja hallintoonsa huhtikuun l.stä päivästä. 1 Pesän saamamiehet pidättävät ■ itsellensä yhden (1) tunnin mie- 'tintöajan kaupan hyväksymistä tai hylkäämistä varten. I Joensuussa 26 p. helmik. 1910. I Olli Pitko. j Toimitsijamies. Ilmoituksia. s. in Telefooni 0.-}. saannon mukainen vuosi kokous pidetään Maanantai na ensi Maaliskuun 14 p:nä klo 11 e. pp. Ilomantsin Kirkonky län majatalossa. Ilomantsi Hei- mik. 22 p :nä 1910. Hallinto. (K. S. 8 kj Kontiolahden kunnan Pielisensuun läntisen äänestysalueen vuosiksi 1910 ja 1911 tehty vaali luettelo on yleisön nähtäväksi esillepantuna maalisk. 1 p:stä saman kuun 15 p:ään Mutalassa Otto Timosen talossa. Utrassa, helmik. 28 p:nä 1910. Vaalilautakunnan puolesta: J. K. Kaukolahti. (K. S. 1 k.) EINO loumvuaxi VAASA * SUIKKIA SUKKIA SURRELA Karjalan radan AIKATAULU Loka k. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tuloD eri päätepaikoissa. Paiholan äänestys alasen vuosiksi 1910—1911 laadittu vaa liluettelo on yleisön nähtäväksi esillepantuna Jakokosken kansa koululla Maaliskuun 1—15 p:ään. Vaalilautakunnan puolesta: E. Pitkänen. Puhnenj. (K. S. 1 k.) Unosia 19101911 varten tehty Lieksan äänestys alueen vaaliluettele ou yleisön tarkastettavaksi esille pantuna pitäjäntuvassa Maaliskuun 1 päi västä alkaen saman kuun 15 päivään asti. Pielisjärvellä, Hel mik. 28 p. 1910. Vaalilautakunnan puolesta : Juho Kärki. Honklttvaaran äänestysalueen »vuoden 1910 waalilnettelo on allekirjoittaneen kotona tilalla n:o 33 Hammaslahtea yleisön näh- tämäksi esillepantuna maaliskuun 1 pistä saman kuun päimään saakka. Hammaslallti, 28 p. helmikuuta 1910. W. Muukkonen. Puheenjohtaja. (K. S. 2 k.) Rahaa ilmaiseksi ei saa, mutta ansaitsee helposti le vittämällä „VAPPU"-nimistä kevät- lelitei. Hyvä palkkio! Pyytäkää ohjeita osoitteella: „VAPUN" toimitus. Helsinki. (H. 749) Joita Suk- Tar- ovat' kaikille selviäisi, että kela polkupyörät ja mo ompelukoneet maailman parhaat, jonka on todis tanut koneinsinööri sekä käyttäjät,' T »aK+ on teidän heti pyydettävä kuudetta- i Joensuu . läht. sataa n:oa käsittävä tavaraluetteloni. : Hammaslahti Jälleenmyyjille edulliset ehdot m. m. Onkamo 1 , 1 o L cc . 1 ® Joonsuu-^Viipun j pr tr •£. i g g 3 i s» 300 mk. kultakello palkkiona. Luettelo lähetetään maksutta. Eino Louhivuori, Vaasa, kone-, kello- ja korutavarain kauppa. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisääukudotuilla lyi- . jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Jaakkima Tohmajärvi „ Kaari la . „ Värtsilä . tul. läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavkla tul. „ läht. Kuokkanieini !Niva . . , Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita a, siimoja, kouki Tavara parasta. n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Iiinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Viulunkieliä, 99 W N • t|V9 M • Rjampilha ja äänirautoja Joensuun J^irjap. 0.*Y:n PapeiiJtaupasstr. litran kansakoululle ostetaan Koimn- ja mänty- halkoja. Huutokauppa pidetään kansakou- lulla torstaina maaliskuun 10 pniä klo 3 j. pp. Utrassa, -4 pniä helmikuuta 1910. Johtokunta, (ft. 3. f.) Maanmittarit! A laa lasku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällys- y. m. lomakkeita ------- ttuuttttttttmm Naitu kaikkia saatavana JoeisDm KiriaiaioB- 0,-Vj nwrikiiiasti 1 SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. 1 •SO v Joensuun Kirjap. 0.-Y:n KirjansiL L I Ihala . . „ Elisenvaara tul. ji läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . n Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea » tul. läht. Hannila . „ Kavantsaari „ Karisalmi „ Tali . . . Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n n * Viip. Hels. läht. 11.00 5.40 11.40! 6.1y 12.19 6.68i 12.41; 7.20' 1.01! 7.401 1.13; 7.52! 1.23; 8.02 1.4C 8.17 2.13 8.48' 2.31 9.05 3.15; 9.49 3.26| 10 a' 3.3610.10: 4.10; 10.4-4 4.24' 10.5K 4.52 11.27 5.07:11.4-2! 5.3412.08! 5 .62 12.1- 6.11 |i2.3t): «M! 12.55! 7 .6? i 1.27! 7 .S| 1.50! 7 .4i | 2.01 8Z 2 24; 8.19! 2.39 8.^21 2.50 8.57 i 3.09 9.0li 3.21 3.33 3.44; 3.56 4.041 40 : 2.3a TTi! oni 3.2 y 4.! (S. 4.33 4.59^ 5.13 9.i?i 9~i 9.41! 9.oö I 6.00! 6.21 : 6.35; 6.49; 7.03! 7.161 7.25! j Pika- 7.15; 2 51 ! J nna | 5.2? 10.4o 6.10! — ! 5.02! — ! 1120110.29; 2.41; 1.15! — i 7 .50! Viipuri—Joensuu "o o £ c i 3 I P n3 Hels. Viip. tul. i 7.03' 4.34 | 5.55 . ' 5Z! - - n i 1.03110.12 2.27 „ j 11.03; 3.54 - s | - i 7 -p - - lii.35i — Pietr. Viipuri . Tammisuo n Tali . . , karisalmi „ Kavantsaari n Hannila Antrea läht. n tul. läht. Koljola . „ Sairala „ Inkilä „ Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . „ Elisenvaara tul. _ läht. Ihala . . „ Jaakkima n Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä , Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. s läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. , Hammaslahti Joensuu. tul. 6.40 1.30 6.501 1.40 7.021 1.53 7.13! 2.05 7.25! 2.18 7.37 2.31! Seka jana 4.15 4.27 4.44 5.00 5.32 5.48; 7.54! 8.09 8.26 8.48 i 9.00; ! 9.27 : 9.55 j 10.16 i .0.35 10.45 11.13 11.33 11.58 [12.12 12.45 ! 12.55 ' 1.07j 1.55; 2.18! 2.46! 3.00; 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 2.50! 6.09 3.05! 6.S; 3.21! 6.4^i 3.42! 7.13! 3.53 7.29 * 4.18; 8 .04; 4.45; 8.4o! 5.05: 5.24; 5.34j 6.02 6M! «21 zSi ( ,oo j 7*3o! 7.5?; 8.£! 9.03! 9Z 9.45! 9.^ 10.Hi 10.H; 10.45: 11 .55! 12.ro | 9.11 9.^5! Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1900 toistaiseksi. H ►o r ; A i ST 3 8= ? ! Asema 2,. s.>< S m ® i rs 7 Sr 9 ? i Joensuu . . . _ 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04! Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 660 5 6.56 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 833 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — e Asema S S f H.M ? g s ■o F •T3 V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.56 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti - 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 8.21 Paukkaja . . 8.33 2 8.35 Kaltimo . . . 8.51 iO 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » ^ I. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaan otetaan Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti» tavaraa, Joka helposti pilaan* tuu. Joensuun Kirjap. 0.-Y. 1910