Tiistaina 22 p. Maaliskuita KARJALATAR ■jsjo 32 -- tamaksi todistuksella marustettuna mastaanottamisesta. Kirjelmässä miitataan painoasetuksen 19 §:ään. Joensuun As. nimisen posti- aseman hoitajan palkkion ja tarmemäärä- rahan on senaatti korottanut 200 markasta 500 markkaan. Joensuun-Nnrmeksen rataa . warten, joka aiotaan makmistaa tulema- na muonna, on kulkulaitoatoimi- kunta senaatissa ehdotuksensa arm. esitykseksi k»ilkulaitosrahastosta muodelle 1911 ottanut 1,7t>0,000 markan suuruisen määrärahan. 60 niitotta j täi)tti miime torstaina «Karjalat- taren" kirjapainon faktori H. I.. Paidan, joka tulee nyt 34 muotta' tpöskemielleeksi nykyisessä toi-. messaan. 3uo»icn »,leisen konserttikan-' natusyhdistykscn neljännen konsertin ! antoi täällä miime torstaina lau- lajatar neiti Ina von Psaler. Hänellä on luonnostaan moima- kas ja kaunissointuinen me^zo- sopraanoääni, joka, niinkuin hä- nen laulajaluouteeusa, sopii pa- remmin makamaluontoisiin kuin hilpeisiin ja iloisiin lauluihin. Ia siksi kauan hän on myös lau- luopintoja harjoittanut, että jon- kinmoisella uteliaisuudella sopi odottaa muistaaksemme tätä hä- nen ensimäistä esiintymistään Joensuussa. Ohjelmansa alkuosa sisälsi ulko- maisten ja loppuosa kotimaisten sämeltäjäin laulutuotteita. Edelli- sessä osassa ilmeni paljon epä- marmuutta ja heikkoutta niin dramaattiselta kuim. teknilliseltäkin kannalta katsoen. Jälkimäisen osan suorituksessa taas ei ollut tamat- tamana riittämästi lämpöä ja märitystä. Laulajatar ei mielä osota mälitöntä antautumista esi- tettämänsä kappaleen tunnemaa- ilmaan, eikä itsenäistä sisällön kä- sitystä. Myöskin äänen ottoon ja nopeammissa juoksutuksissa ää- nen hallitsemiseen ja marsinkin sa- nojen lausumiseen nähden on syy- tä erityisesti huomauttaa. Se on merkillinen ja sangen ikämä tosiasia, että meidän koti- maisilla laulajattarillamme, har- moja poikkeuksia lukuunottamatta, on hämmästyttämä taipumus mie- limaltaisesti runtelemaan kaunista ja sointuisaa suomen kieltämme epäselmäksi ja ymmärtämättömäksi. Jonkinlaista hienostelun halua se on oleminaan, mutta rumalta ja mauttomalta se kuuluu; ja an- teeksiantamatonta se on kaikissa tapauksissa ja häiritsemästi aina maikuttaa. - Säestystä hoiti rouma I. Sa- mander musikaalisella aistilla. Dliopisto. Lääketieteen lisensiaattitutkinnon suoritti 16 p. t. k. lääket. kand., filos. kand. U. M. Timonen Nur- meksesta. Talon kauppa. Talonomistaja A. Hokkanen on myynyt Siihtalan Särkällä ole- wan omistamansa talon kirjansi- t«ja Heikki Tanskaselle. Kauppa- hinta tuntematon. Vastaanotto tapahtui heti. Maattomat. Joensuun työmäenyhdistyksen toimesta näyteltiin Marianpäi- wänä t. k. 19 ja sunnuntaina t. k. 20 pnä Kaarle Halmeen kirjoitta- ma kolminäytöksinen näytelmä ..Maattomat". Esitys oli alusta loppuun sangen heikkoa ja teki se katsojaan pöyristyttämän ja tympäseivän »vaikutuksen. Kaar- le Halmeen Maattomat on kap- pale, joka raaatii esittäjiltä suures sa määrässä kykyä ja esiintymis- taitoa, saadakseen kappaleesta edes jossakin määrässä sen käsityksen, mitä tekijä on sillä tarkoittanut. Allämainituissa näytännöissä oli pääpaino pantu yksinomaan suo- ranaiselle ulkoläksyn suorittamiselle, saman tapaiselle, jota maaditaan pienokaiselta kiertokoulun penkillä ja muut maatimukset kappaleessa ne oli poissa, eikä siis moinut tarjota edes täydellistä irmikumaa Halmeen Maattomista. Parhai- ten jotka osissaan pysytteliivät oli- wat Drjö ja Kiimoja, mutta hei dänkin, sekä kappaleessa tarkoite- hm Urjön ja Kimiojan mälillä moi laskea matkaa useammissa penikulmissa. Olisi siis toimottamaa, että seu- ranäyttelijät tarkastaisimat moi mansa, ennenkuin ryhtymät esit- tämään jotakin näytelmää, ettei ajelehtiminen siipirikkona olisi niin tuntuman suuri. On sangen suo- tamaa, että seurojen keskuudessa alettaisiin milkkaammassa mää- rässä kehittää näyttelijöitä, mutta työ on alettama ensin pienemmäs- tä päästä ja hiljakseen, sitämukaan kuin moimat marttumat, pyrittä- mä ylemmäksi. A. H. H e lv o n e n Ii: u t a ii, j a u o I i m p e r i n Antti. Mutta se t^ipomn, jotn tiistaina t. f. 15 pnä micS perässään lueti pitkin Nikolain ka tua, ie poloinen näytti oleman suureöti eroa wa taiualliicc-ta ajojlihdasla. Tuuli yhtä mittaa yritti kaataa tuon nelijalkaisen har- maja-paran, jonka iokainen liikunta muiö tutti heikkoa satamnolista »vanhusta. Lie- ncckö ukko, joka eläintä perässään kiskoi, ivic ntit harmajan iitakkaralchtaasee», eli laahti huoneelle, sillä ei ainakaan siitä kilparadalle ivietämäksi ollitt. kamreeri I. Hirtvi tuli miime miikolla Nurmeksen Jo- kikylän Soinilan eli Pörtsyn pi- haan, josta se asukkaiden lähistöt- le tallessa loikki matkoihinsa. Kol- me mnotta sitten kuuluu myöskin Ijirmi käyneen saman talon pi- halla. Joensuun raittiuspiiriu vuosikokous. Kokouksessa olimat edustettuina ainoastaan Ilomantsin, Jakokos- ken ja Joensuun paikallisyhdistyk- set, piiritoimikunta ja keskushalli- tus maist. Heino Aulangon kautta. Ennen kokousta piti maist. Au lanko kansakoululla esitelmän oppi- laille ja manhempaakin kuulija- kuntaa oli runsaasti kokoontunut niin paljon kuin luokkahuoneeseen suinkin mahtui. Kokouksen amasi muutamin sa noin piiritoimikunnan puolesta toi- mittaja T. Könönen, joka inyös malittiin puheenjohtajaksi, kirjuriksi malittiin Hultin. Esitettiin muosikertomus ja tilit. Piiritoimikuntaan olimat miime muonna kuuluneet: maist. K. Wir- tamo puheenjohtajana, toimitt. T. Könönen marapuheenjohtajana, neiti Elli Malmi sihteerinä, kam- teeri I. Hultin rahastonhoitajana, neiti P. Nemalainen ja opett. F. W. Terä muina jäseninä. Kiertä- mä puhuja oli kesäkuun alusta lokak. 20 p:ääu liikkunut Kesälah- della. Kiteellä, Tohniajärmellä, Pälkjärmellä, Rääkkylässä, Lipe- rissä, Polmijärmellä, Kuusjärmel- lä, Kontiolahdella, Kiihtelysmaa- ralla. Enossa ja Pielisjärivellä sekä pitänyt yhteensä 140 esitelmää. Naittiuskirjallisuutta oli lemitetty 85> mk. 7.'» p:n armosta. Piirin alueella oli muodostunut kaksi rait- tiusyhdistystä: toinen Tohmajär- men Riikolassa ja toinen Kesälah- della. Wuositili osotti säästöä edelliseltä muodelta 1.^0 mk. .^3 p., tuloja 129 mk. ö() p. menoja 7.'!1 mk. 54 p. Kassan melka muoden lopussa oli siten 421 mk. 21 p. Marojen hankkimiseksi oli ryhdytty »valmistamaan arpajaisia, jotka pidettiin miime tammikuussa. Toi- minnassa oli ollut <> paikallisyh distystä: Jlmarila Värtsilässä, Viritys Ilomantsissa, Joensuun raittiusyhdistys Joensuussa, Jako- kosken raittiusyhdistys Kontiolah della, Tuike II Pielisjärmen Vien- suussa, Kesälahden raittiusyhdistys Kesälahden kirkonkylässä, joissa yh- teensä oli muoden lopussa 204 jä- sentä, kokouksia pidetty 30, iltaniia 25, raittiusesitelnnä 33, tulot muo den kuluessa olimat 8<>3:43, me not (587:54, Marat muoden lopus sa 445:57, melat 100: —. Joen- yhdistyksessä oli ompeluseura, Tui- ke II:ssa moimisteluosasto ja tu- pakkalakko, sekä Jlmarilalla. Joen- suun ja Jakokosken yhdistyksillä lainakirjastot, yhteensä 252 ni- dettä. Piiritoimikunnalle ja rahaston- hoitajalle myönnettiin tilimapaus. Toimikunnassa eromuorossa ol- leet jäsenet nti P. Nemalainen ja toimitt. T. Könönen malittiin uu- delleen: tilintarkastajiksi koleega Aulanko raittiusesitelmän, malais- ten esitystään useilla taikalyhtyku- millä. Iltamaan oli kyläläisiä kv- koontunut aiman tuman täydeltä. Urheilun alalta. W. P. K:n hiihtokilpailut Täkäläisellä palokunnalla on ollut tapana pitää joka muosi osastojen möliset kilpahiihdot. ?tiinpä nytkin niiteltiin miime lauantaina 5 km. matkalla osas- tojen moimia hiihdossa. Kilpai- lussa oli seilikomppaniasta ja II samniutuskomppaniasta rippeitä maan. Seilikomppanialle tuli moitto siis jotenkin helposti 3 parhaan miehen yhteenlaskettu aikatulos tuli 5 t. 04 m. 3 s. M- sityispalkinnot jakautuimat seu- raamasti: ' 1 p. Simo Hartikainen 19 m. 20 s.; 2 p. Autti Hirmonen 22 m. 58 |.; 3 p. E. Hirmonen 22 m. .18 s. ! Kaksi ensimäistä olimat seili- kompp., kolmas oli II sammutus- , kompp. ! Keli oli huono. F. Blomqmist ja talonomist. A. Hokkanen, maralle puuseppä E. orjonen. Seuraama piirikokous päätettiin pitää Ilomantsin kirkonkylässä. Työsuunnitelmaksi kulumaa muotta marten hymäksyttiin, että piiritoimikunnan on marojen mu- kaan raittiusasiaa asettama yhteis- työssä Pohjois-Karjalan nuoriso- seuran ja urheilupiirin kanssa käyt- tämällä yhteistä kiertämää luen- noitsijaa ja antamalla urheilupii- rille rahallista amustusta raittius- esitelmiä marten. Keskushallitus oli ehdottanut kä- siteltämäksi tällaisissa piirikokouk- sissa ..Kylmäjän" kannattamisen ja lemittämisen, raittiustyön hymäksi toimeenpantamat yleiset arpajaiset ja keskushallituksen maaleissa käy- tettämän maalitaman. Ensimäi- sestä kysymyksestä kokous päätti, että jos piiritoimikunta saa miina- moittomaroista anotun rahamää- rän, olisi toimikunnan annettama Kylmäjälle" ä 10 tnf. kannatus- sitoumuksia yksi jokaista paikallis- yhdistystä kohti, ja että piiritoi- mikunnan on kiertokirjeellä keho- tettama paikallisyhdistyksiä hank- kimaan kannatussiloumuksia ja tilauksia. Toisesta kysymyksestä päätettiin, että piiritoimikunnan on ajateltama piiristä annetta- maa päämoittoa ja kiertokirjeellä kehotettama paikallisyhdistyksiä hankkimaan jä piiritoimikunnalle ilmoittamaan mirkeitä ja toi- meliaita asiamiehiä moittoja ko- koomaan ja ennakkoarpoja myy- mään myöskin yhdistysten ulko- puolella. Ja kolmannesta eli maa- litapaa koskemasta kysymyksestä tultiin siihen mielipiteeseen^ että suhteellisessa maalitamassa olisi edelleen pysyttämä ja ehkä siitä ai- heutuneet haitat poistumat ja maali tulee yksinkertaisemmaksi, jos «valitsijayhdistykset jätetään pois ja jokainen saa ääuestää neljää ehdokasta, joista ensimäiselle hän antaa koko äänen, toiselle puoli, kolmannelle kolmannen osan ja neljännelle neljänneksen, ja mali- tuksi katsotaan neljä enimmän ää niä saanutta ja seuraamat mara- jäseniksi. Piiritoimikunnan puolesta eh- dotettiin mielä keskusteltamaksi, ei mätkö paikallissemat möisi joko muosimerolla, esim. ä 25 pennillä kultakin jäseneltä, tai jollakin mnul la tamalla osallistua piiritoimikun- nan menoihin. Vuosimeroa ei ko- kous katsonut nykyään mahdolliseksi. Helpommin ja runsaammin möisi- mat paikallisyhdistykset toimittaa amustusta pitämällä ainakin jot kut maksuiktamat muodessa piiri- toimikunnan rahaston hymäksi ja hankkimalla kiertämille luennoitsi- joille »vapaita kyytiä, asuntoja j. n. e. yhdistyksen alueella käy- dessä. Pöytäkirjan tarkastajiksi malit- tiin toimitt. T. Könönen ja puu- seppä E. Sorjonen. Kokouksen päätyttyä oli maanm. Hassisen talossa raittiusiltamat. Termehdyspuheen jälkeen piti maiSt. Pohjois-Karjalan W.- j a U.-p i i r i n mestaruus- hiihdot 10 km. mat- kalla. Wiime sunnuntaiksi olimat kau- punkiimme saapuneet pohjois-kar- jalaiset hiihtomestarit moimiansa mittelemään lylyn lykinnässä. Hiihtäjiä oli aina Nurineksesta asti. Kilpailujen alkaessa klo 1 2 8 ap. oltiin siis epätietoisia siitä, ken mestaruuden saisi. Toiset ar- melimat sen tuleman Simo Har- tikaiselle, toiset taas päältelimät inestaruusarmon saamuttajaksi nur- mekselaista Antti Honkasta, joka useat muodet paikkakunnalla on ohjia pitänyt käsissään. Zlrmaili- joille ai»toi»vat kellot marmuuden: Parhaimnian ajan 37 m. 35 s. saamutti lyseolainen Simo Hartikainen Katajasta. Hä- nestä miehestä piskuisesta, mutta sitkeästä ja kestämästä kuin ka- tajan oksa, tuli siis Pohjois-Kar- jalan hiihtomestari m. 1910. Lä- himmäksi mestari Timoa pääsi Nurmeksen Nuorisoseuran rotema ja moimakas edustaja Antti Hoit- kanen, aika 37 m. 45 s. Honka- nen ei näy mielä oimalloivan amerikalaista sananpartta: aika on rahaa, sillä aiman kouraan- tuntumasti hän toisin ajoin näytti tuhlaaman aikaa sekuntteja, jotka kyllä olisi moinut moittaa. Muut palkinnot jakautuimat: 3 p. Edward Kortelainen 39 m. 43 s. (Nurmes)! 4 p. Armas Hirmonen 41 m. 4 s. (Kataja): 5 p. Saul Hartikainen 41 m. 6 s. (Kataja). Lähinnä seuraamat oli- mat: I. Hämäläinen 42 m. 22 s. (Kuhnus), W. Jtä-aho 42 m. 30 s. (Nurmes). Osanottajia oli 15. Ilma oli suotuisa, mutta keli ei ollut mereksen lumen tähden oikein liukas. A. M. Koimulan hiihto- maljakosta oteltiin tällä kertaa mestaruus- kilpailujen yhteydessä. Tämän upean palkinnon tämämvuoti- seksi moittajaksi pääsi Pohjois- Karjalan hiihtomestari Simo Hartikainen. Sääntöjen mu- kaan tulee palkinnon ikuiseksi omistajaksi se, joka palkinnon kah desti moittaa. Kaupunkilais s eurojen mälisissä hiihtokilpailussa suorin- tuimat katajalaiset »voittajina. S. L. U:n useimmat edustajat loistimat poissaolollaan, joten to- dellisesta kilpailusta ei tullut pu- hettakaan. Edustajia olisi näet pi- tänyt olla mähintäin 10. S. L. U:sta niitä oli riittänyt ainoas- taan 7. „Warma" oli mielä epä- ivarmempi, sillä heiltä ei ollut yhtääu edustajaa. Leudot ilmat oivat kai ..marmalaiset" tuudi- telleet petolliseen horrostilaan, josta olisi aikanaan kamahdetta- ma, sillä horrostilasta on lyhyt askel sikeään uneen. Kesä kai olot muuttaa. Katajalla oli miime sunnuntai-iltana Ilo- saarella iltama. Aluksi soitteli tormisoittokunta muutamia kap- paleita. Herra E. Sorjonen lau- sui yleisön termetulleeksi iltamiin. Puheessaan hän kuivaili hiihdon merkitystä marsinkin meille poh- jois-karjalaisille. Neiti Aino Laa- manen lausui maikuttamasti ru- ilon ..Kuolema sotun". Katajan naisosaston 12 jäsentä suorittimat johtajansa neiti Holmström'inAoh- dolla erittäin hymin pitkäiveteisen ja yksitoikkoisen sauivaliikeohjelman. Katajai» pojat esittimät samat saumaliikkeet kuin luonnottaiil per- he-iltamissaan. Nojapuilla ja re- killä esiintyimät he myöskin. Lo- puksi tekimät 4 hyminonnistunutta pyramiidia. Jltamatilaisuudessa jakoi maisteri I. F. Blomqmist mestaruushiihdon palkinnot. Pal- kintoja jakaessaan hän kohdisti sanansa marsinkin mieraille edus- tajille. Herra R. Käkelä jakoi palkinnot katajalaisten kilpailuista, joista jo on lehdessämme selos- tukset. — Loppu-ilta karkeloitiin. Sähkösanomia „Karjalattarelle". Suomen puolesta. Helsinki, maalisk. 21 p. Perjantaina on julkaistu Eng- lännin lehdissä !> enropalaisen oikeusoppineen Lontoossa allekir- joittama historiallisoikeudellisesti perusteltu lausunto, sisältäen: Suomella on oikeus kiinnipitää perustuslaistaan, joita ei moida riistää, Suomeit laillista tietä an- tamatta suostumuksetta. Uutistoimisto. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Pielisjärlven kihlaknnnan r»tn- nnmvonti Ludmig Stenius on sairauden ta- kia mapautettu toimittamasta ku- luman muoden rulinuitmerojen räs- tikannon sanotussa kihlakunnassa sekä samalla saanut mirkamapaut- ta tuleman toukok. ja kesäk. ajaksi ja on läänin kuiverliööri määrän- nyt Ä!urmeksen piirin nimismiehen, homioikeuden auskultantti W. S. Wuorion oman mirkansa ohella mainitut toimet toimittamaa». Paloapnyhdistyksct. Rautamaarail kunnan paloapu- yhdistyksen ohjesäännöille on aitottu läänin kumernöörin mahivistusta. Hautaus. Perjantaina t. k. 18 p:nä klo 1 kätkettiin Rääkkylän seurakunnan hautausmaahan kauppias Elias Hirmosen maalliset jäännökset, omaistensa ja lukuisien ystämien- sä saattamana. Haudan siunasi kirkkoherra E. Bloniberg pitäen ensin puheen mainajan muistolle, kosketellen hänen pitkäaikaisen elä- mänsä inerkkipuolia. Haudan um- peen luotua lauloi sekakööri useita lauluja ja mieskööri lauloi „Jnte- ger mitae'n", jonka jälkeen suku- laiset ja Uittamat peittimät hauta kummun laskemillaan seppeleillä. Mainajan lähimmät omaiset il- moittimat päättäneensä seppeleiden sijasta lahjoittaa mastaaman sum- man Rääkkyläit diakoitaattikassaan. ' aatoin ilmoitti pastori K. A. Lauri oinasta ja perheensä puo lesta liiomuttaivausa seppeleen ar- mon samalle kassalle. Kaipauksen tunteita rakkaalle isällensä lausui maiuajan poika maanmilj. Onni Hirmouen. Rakennusmestari Sa- molainen myös toi ilmi kiitollisuu- den tunteita ..Toiminimi E. Hir- mosen" puolesta. Siellä lepää hän nyt pitkän päimätyönsä suo- rittaneena määräämässään pai- kassa meljensä mieressä. Kepeät mullat hänen haudallensa. jinnnmtlääkärien ohjesäännöt. Läänin kumernööri on t. k. 20 pnä antamallaan päätöksellä non- datettaivaksi mahivistauut ötääk- kylän kunnanlääkärin ohjesääntö- ehdotuksen. Arpajaisasioita. Liperin Leppälahden ja Kontio- lahden Pielisensuun nuorisoseurat omat anoneet lupaa saada ensi kesän ajalla toimeenpanna yleiset arpajaiset rakennusrahastojen kar- Uittamiseksi. Wnokrala«taknutain pnheen- johtajat käymät malttamat- tomiksi. Uudessa maanmuokra-asetukses- sa säädetään että muokralauta- kunnan puheenjohtajan palkkio, jonka suuruudesta senaatti antaa tarpeellisia määräyksiä, suoritetaan ivaltion maroista. Tällaisia mää- räyksiä ei kuitenkaan ole rvielä saatu senaatilta. Ei ihme siis, jos muokralautakuntain puheen- johtajat käymät malttamattomiksi määräyksiä palkkioistansa odottaes- sansa. Niinpä on Kontiolahden kunnan Kontiolahden piirin muokralauta- kunnan puheenjohtaja Antti Luk- karinen läänin kumernöörille lähet- täinässänsä kirjelmässä sanonut olleensa mainitussa toimessaan jo lähes kolme kuukautta ja saa- neensa siinä jo toimittaa tehtä- miäkin, mutta ettei siitä huoli- matta ole määrätty hänelle tule- maa palkkiota. Tämän johdosta on Antti Lukkarinen arivellut, että hänellä asian niin ollen ei liene täytettämänä muuta neumoa, kuin kääntyä asiassa kumernöörin puo- leen, anomalla nöyrimmästi ku- mernöörin toimenpidettä siinä, että hänelle tulema palkkio tulisi aikanaan määrätyksi ja sellaisissa erissä suoritetuksi, kuin hymäksi nähdään. Henkikirjoittajat. T. k. 10 p:,iä antamallaan pää- töksellä on läänin kumernööri teh- dystä anomuksesta myöntänyt Ilo- mantsin kihlakunnan henkikirjoit- tajalle Theodor Broseldi'lle »virka- mapautta kulumau maaliskuun loppuun sekä määrännyt Kiihte- lysmaaran piiriu nimismiehen Ernst Zimmermann'in oman mir- kansa ohella hoitamaan mainittua henkikirjurin mirkaa. Perkkanksia. Useitten Liperin kuntalaisten anomuksesta on senaatti käskenyt tie- ja mesirakennusten ylihalli tusta ottamaan johonkin mastaiseen työehdotukseensa 34,300 mk. Tai- paleenjoen perkkaamista marten laiivakululle sopimaksi. Malminetsinnät. Malmiuetsintätöiden loppuun- suorittamiseksi Kuusjärmellä on senaatti myöntänyt Z,000 markan lisämäärärahan. Warsanäyttelyn toimi Onkamon oriyhdistys 14 pnä maalisk. vkäyttely oli laatuaan ensimäi- nen, sillä tähän asti on hemos- näyttelyitä täällä Pohjois-Karja- lassa pidetty main kesäisin, maikka talminäyttelyt omat paljon suu- remmasta merkityksestä jo senkin mnoksi, että hemosten taiminen hoito niiden kautta saatetaan huo- lellisemmaksi, kuin mitä se nykyi- fin mielä on, etenkin kun tällai- isiin tilaisuuksiin moidaan hankkia ammattimiehiä hemoshoidon alal- ta. Ja että ohjeita mielä yleensä tarmitaan, se tuli näkymiin nais- säkin näyttelyissä. Mainittakoon main että esiin, yksin kaivioiden hoitokin oli niin kokonaan laimin- lyöty, että melkein poikkeuksena , sai nähdä jossain määrin hoidet- ^tuja kamioita. < Osanotto näyttelyyn oli maa- laisoloihin ja lyhyeen ilmoitus- ' aikaan nähden runsaan puoleineii. Kaikkiaan 38 hemosta. j Palkituiksi tuliivat: s - 3 m. s a r j a s s a: a) oriit: i j 3 p. Ralle, omist. Aug. Iin- 'monen Tohmajärmen Järmen- tausta: - kunniakirja Ä!assi, om. T. Mehmiläiiien Joensuu. llnsi kalansiitoslaitos. Jo pitemmän aikaa on asiaa- harrastamissa piireissä Pohjois- Karjalassa ollut pohdinnan alai- sena kalansiitoslaitoksen perusta- minen johonkin Pielis- tai siihen laskeman Kaitajoen koskeen. Tä- mä laitos olisi sitä terivetulleempi näihin ennen niin kalarikkaisiin jo- kiin, kun nykyinen tukkiliike marsin haitallisesti maikuttaa jalompien kalalajien lisääntymiseen ja kehi- tykseen. Tähän karkotukseen sopimia kos- kia olisi täällä useitakin, ivaan erityisesti on puuhaajien huomio kääntynyt luonnonkauneudestaan i 2 \ aili... L's.1- h',i' _ fiiijen klo ho J[ono.-on k;:uh;va iltain kuin : Iivvä k jr j uri tr ty" t. b) tammat: 3 p. Kaiku, om. Weikko Simo- nen Hammaslahti; 3 p. Lempi, om Juho Hakka rainen: kun nia k. Nätti, om. Heikki Leinonen, Tohmaj. Kantosyrjä. kunniak. Ulla, om. W. Man- ninen, Onkamo; 2 m. s arja s s a: a) oriit: 3 p. Leku, om. Juho Ikonen, Tohmaj. Kemie; ^ kunniak. Jeppe, om. Oskari Simonen, Hammaslahti; b> tammat: 2 p. Woima om. Juho Sisto- nen, Värtsilä; 2 p. Sirkka, om. Inho Tahma- nainen, Hammaslahti; 3 p. Komu, om. H. Leinonen Kantosyrjä: 3 p. Lento, om. E. Härkönen, Kiihtelys, Pakokylä; kunniak. Limu, om. E.Käih- kö, Wärtsilä; kunniak. Tähti, om. Mikko Venäläinen, Rääkkylän Onkamo; kunniak. Lempi, om. Antti Martikainen, Hammaslahti; 1 m. sarjassa: 1) kunniak. tamma Pirkko, om. I. Lempinen, Hammaslahti; 2) kunniak. tamma Wilikki, om. Juho Kinnunen, Hammasl.; 3) kunniak. tamma Hilu, om. Juho Hakkarainen, Hain- maslahti. Pallintotnomareina toimimat konsulentti Pohjola, eläinlääkäri A. Söderman, kaupp. E. Tolma- nen ja K. Massinen. Tilaisuudessa piti konsnlentti Pohjola malaiseman ja opettamat- sen esitelmän heivoshoidosta. Näyttelyn lopussa talutettiin esiin Onkamon oriyhdistyksen uusi kruununori ..Briha", jonka läsnä- olemille esitti konsulentti Pohjola, mainiten sen sukuluettelon, luon- teen y. m. ominaisuudet. Jhail- len Brihaa katseltiin ja sen me- nestykseksi korotettiin huikea „hur- raa" ! „Briha" on rantias, nelimuoti- nen, kaunis, tyyni sekä isän että äidin puolelta sukuluettelon omaa- ma suomalaisrotuinen kantakirja- ori, joka kantakirjanäyttelyssä Wii- purissa sai tänä keiväänä I pal- kinnon. Toimotaan, että ..Brihalla" olisi Onkamossa' aiman päinmas- täinen onni kuin sen edeltäjällä „Weikolla". 5ransakanlut. Läänin kumernööri on t. k. 8 p:nä antamallaan päätöksellä ai- heettomana lykännyt Liperin pi- täjän ^inokolahden kylässä asuman talollisen Paamo Kinnusen teke- män »valituksen Liperin kunta- kokouksen päätöksestä lokak. 25 p: ttä 1009, jolla kuntalaiset päät- timät Ruokolahden piiriin raken- nettamaa kansakoulua marten os- taa noii» 2 hehtaarin 80 aarin stiuruisen maa-alueeu tilalta n:o 21 sanotussa kylässä 2000 mkn kanppahini»alla, sekä jätti nyt asian kuntakokouksen päätöksen maraan. ' Liperin kunnai» Liperii»salon kailsakmilupiirin jäsenten läänin kumernöörille tekemän malituksen Liperin knntakokonksei» päätöksestä syysk. 28 p:ktä 1900, koskema kan- sakoulun perustamista Liperiin, on lääninkumernööri t. k. 8 p:nä antamallaan päätöksellä hylännyt. Tikkalan nuorisoseura toimeenpani yleisen mapaa-iltaman 13 p:nä maalisk. kauppias E. Tolivasen talossa. Ohjelmasta mainittakoon puhe, pari runoa, kertomus, huutokauppa, huiviposti ja pukutanssi. Iltamaan oli saa- puuutkin entistä enemmän yleisöä o»nasta ja naapurikylistä. Aleisön käytös oli hymä. Pahoinpitelystä, joka osaksi on tehty hengenmaa- rallisella aseella, tuomittiin äsken päättyneissä Kitee» pitäjän talmi- käräjissä työmies Kiteen pitäjän Puhoksen kylästä Heikki Laasonen pidettämäksi 1 kuuk. maukeudessa. Laasonen ei tähäi» tyytynyt, maan ilmoitti »valittamansa ylempiin oikeuksiin. kuuluisaan Pamiloon, mikä ei ole aiman etäällä uudesta Joensuun — Nurmeksen rantatiestäkään. Tämä seikka tekee sen edullisen»- maksi monia muita koskia, silla »varmaa myös olisi, että malkai- lijatkin alkaisimat yhä enemmän käydä tuotta ihanalla koskella, mi- kä mielä nykqpäiivinäkin on ym- päristöineen täydellisesti luonnon- tilassa. Äiahdollista inyös on, että Pohjois-Karjalan maanmiljelys- seura tarttuu tämän homman joh- toon ja siihen sei» olisi ryhdyttä- »vä aiman ensi tilassa, kirjoite- taan H. S:Ile. Wuokrala»tak«nnat. Lampuoti K. Smolanderin y.^ »n. anomnksesta on senaatti päät-! tänyt, että muokralautakunta ase-' letaau Kuusjärmen kuntaan. Pernaruttoako. Liperin kunnallislautakunnan esimiehen ilmoitettua, että talolli- sen Eerik Pulkkisen, Leppälahden kylästä N:o 19, lehmä kuoli äkkiä niinkuin armellaan p e r n a r u t- toon, on piirieläinlääkäri H. W. fr-: toaan Pietarissa ja Saksassa, suoritti koneenkäyttäjä tutkinnon 18 <0, perusti Helsinkiin metalli- teos- ja ajokalutehtaan ja kaupan, jota liikettä harjoitti patikymmei»- tä muotta, laajentaakseen opinto- pidot»:'ivä".Li j> ^k jaan matkusti Pietarin ja Wienin ?.'ii,>Ln näyttelyissä, Wenäjällä ja Ruot- sissa, toimi pääkaupungin käsityv- ja tehdasyhdistykseSsä, oli eduSia- jana teollisundeii harjoittajain ko kouksissa ja ivaltiopäimillä poriva- rissäädyssä 1SS8 ja ls!»l. Naittructpäiivä ^ic-sassa. RaittiuZpnhuja maisteri Heino Aulanko Helsingistä luennoi t> 10 p:nä Lieksan kansakoululla pai- mällä klo koulun oppilaille ja illalla ' ,8 s Jhuu'ifofcitraii talolla ciihtisille. Gsitelmäulaiutiitecn oli kin saapunut runsaasti yleisöä ja k,-'.»in hyivin tarkkaa:vaisii»a seuratliin puhujan selmäpiirteisrä asiallisia ja mukaansa tempaamaa esiiysrä. i Esitelmän jälkeen näytri pnlmja pari sarjaa raittiusasiaa koskeivia tairalyhtykumia seka selmitteli isii- den merkitystä. ^Klutamia uusia jäseniä liittyi raitliusseuraan. Piclisjänven käräjät omat taas tällä kertaa loppumas sa. Surkutella täytyy kansan oi- keustajuntaa ja ruizanlialua kun tietää, että suurin osa käsiteltii- \ mistä asioista on jonnin joutamia? zpikiu juttuja, jotka eiival monasti ' lystiisi kolvinkaan paljon hyivää j tahtoa kun ne »voitaisiin »väittää. \ Surullinen ilmiö paikkakuntanlme' Xuori-zor^ui-.in t r elämässä on myöskin nno joka P^Iri-iäi^pniviin i karäjisfä uusiintuivat fyinmer.et, ! jdmaa»» kuub;u in. jopa * aan sadat salakapakoi-.t>'I-»!i, la^lui. ni - misjutiu, joista monet täysien ta-' -KILPAKOSIJAT • distusken puutteessa kyllä raukea-! pilSsymakslit t: mat. Ä!utta juuri siten tosista-^50 p:iä. s*.-. : ;i p:n-i ä <JU- M-^il'1 : ^ 1' i: • .<ns ui :>i. r-■''i- c »Nl-uiMi! ioisc: iiiiU u :")() :nk sitt:iiil ctiikiil i;inn oinai";- in k. j :n ■ t: 1:1 n 7 rs | ui r. > 111 >j :i rs. lääkärin- .ja visr u »••••ii S"k:i to<Ii.-uik«i.-iu ; nacrllc p;itn n '2 I . tn'!!:!: Xiiti vinliti. !! il. illSj V£ ii [•■ii.; c f Helander määrätty paikalle mat- matkin sen surnllisen^ tosiasian,! rtettä Diiifffthmnmt nfr-tnpn (K. S. 1 k.) että paikkakunnan yleinen mieli- pide on kapakkani puolella. 2äy-j tyy epäillä, että nekin kapakoimis- ^ jutut, jotka nyt jout»nvat miran- ^ p.i!vs!ust!zi:!:Q i omaisten ajettaiviksi, laikkein usein»-, k>z-?nun »miten annetaan ilini joissakin kos-: knstamaan taudin laatua tutki- maan ja sen lemenemistä ehkäi- seinään. Komero» litkkari -urknrin waa- ^ ! miten annetaan ilini imsjat t. k. 13 pnä saiivat Kuimaniemen! totarkoitnksissa eikä suilikaa»» rait kukkari-urkuri B. W. Jänvmen -tli^jusharrastuksesta. ))tilloil»kahan ääntä. Komeron ' ' *" Kuimalain den 4 ääntä. Komeron lukkariksi tuli j hi» " jä" mäisUttta»Vä? kaSmamaa siis B. W. Järrvmen. Kukin ää--nuorisoamme? Nonskaamme tui- nesti yhdellä äänellä. Aänestyk- ^ tenkin laemonune takaa aivusta- Ziivo ia. relicii SP ..1 ensi p r iivn-*: mtn, MoiDCCDi» M. t. lukkari J.i saainine kansan inhoinaan noita • aimalainen 20 ääntä. Kesälah- -salaisia myrkkypesiä, jotta nykr.ääi. Sf* ^ ^ u 10 • t. lukkari H. A. Raisänei» i lemillämat tuskaa tuhansiin foic; ^ ^. .. H H s taalin omistajat. Walisittksen iainakirzaSton lah- tu i? k im i.! inieincss-i, j • tu viime juuiuKuuiht • Turtlaisolfa Kiivkäiit --ä 1'cen^ otti o]aa ainoallaan mant- j n»aan »viranomaisiammesalakaval -lain häivittämisessä. Ei lienlilo ,t.,!kohtaisesta »vihasta, »vaankansa»»». vir onnen tähden saattakaamme neljäni oi: ia mc Hakemuksi raajan kuluessa saapunut kaikki-?nöörin. kirje mii,ne tmiuuik.^ 2. - ^ Jin» ii;rvcf can 484, joista Sortaivalaii pii- u:ltä za senaatin kirjelmä minne l'-;i:ikk} l;tu Haapn~:ir : rista oli 31. |joulut. G p:ltä, muttet niiden ei; ( K - 3 !kiinta katsonut aiheuttaman »nU ; «Tfapaaehtniselhi Inur., «ekasotkit uusien waaliluettclo- tääu toimenpioettä. j V "nivväiiiin i. jen tarkastuksessa. j Lääninhallituksesta palautettu -4* lt-hin-iä',' l ^Nurmeksen kunnan kunnallis- paloapuvhdistyksen sääntöehdotus' kaiki*nlaw. lautakum»au esimies Olli Heikura lähetettiin kun»»allislautaku»maUe! tavaraa. Luoti-tuill ■ v- on sei» johdosta, että muntainissa maadittujen korjausten tekemistä^ kunnissa on pantu maaliskuun marten. alussa uusi maakikuettelo eduskun-! Kanaasjärmen kansakoululle kai-j tamaaleja marten tarkastettaivakst, mon kaimainista pääteltiin jatkaa; ( mutta Nurmeksen kunnan »vaali- johtokunnan katsannon alla. i' lautakunnat eimät ole niin mene- Närsäkkalän piirin kansakoululle telleet, pyytänyt Kuopion läänin paikan määrääminen jätettiin, siksi- Pusossa Maalisk. 18 Pekka Talollisien X :o 2 1, (K. -■ 1 ' Huutokauppa Tiistaina t ;im :ui M :i'.i kuiveriiööriltä neumoa siitä, miten- kuin nyt »valittu toimikunta käy- 29 p :mi kello 10 a. kä maalilaiu tarkoitus tässä koh- pi siellä ottamassa selkoa, mikä allekirjoittanut -;-.s: din on ymmärrettämä ja miten paikka huomataan tarkotukseninu- kuutc»kanz»alla lohni=ä, i ' - mahdollinen laiminlyönti on kor- kaisimmaksi. ' heijiiä, olkia, y. m. jri .dn jatkama. j Juho Vatanen »vapautettiinj Liperissti 20^>. Ma;;.- Huomautettakoon tämän yhtey-' uudeu maantien rakennustoiiiiikun- ^ Äntti dessä että tässä asiassa näkyy syn- nasta ja hänen sijaansa malittiin! Lamp. Liperi :•> tyiieen suuri hämmennys, kuu eri Eemil Heino. \ (K- S. 1 k.) osissa maata menetellään eritä- Rahastonhoitaja melmotetliin^fT»yvä kalasiasvece olemaan knnuanhuoneella joka j vänii ^dkfiäiinif.r.K- lauantai klo 12—4 ip. ja anta- ■ seppii R. Kinnaselis. maan ennen ylöskantoa tikit kun-j Vii-.^kä'.» tai», nallislautakuunalle. i malla. Saiiomalehtni» painetuis ta kuulutuksista ou näkynyt että muutamilla paikkakunnilla on ryh- dytty maaliluertelojeu tarkastuk- seen, toisissa sitä mastoin ei liene < mitään asiassa tehty. Ristiriita!- ! sia kirjoituksia omat myös sano- »nalehdet sisältäneet tästä kysymyk- . sesla. Liisi toimottamaa että Pekka lluksu mapautettiiit hol- houslautakuniiasta ja hänen sijaaii- sa ivautliiu Pekka Heikinpoika To ropainen, Puhossalosta n:o 13. Tainoin »vapautettiin Hälli ! jaat aistin heti kiireellisiä ohjeita t^rölin ljothoustauiafuniiaöta ja ; asiasta, koska muuten tulee seu- u:iden maanlieit lautakunnasta ja raufseua olemaan, ettei muutaniil- hänen sijaansa »valitiiin edelliseen . ta paikkakunnilla tehtailee »valitut- toimeen Kalle Gröhn Kontiolasta > sia tarkastettuja »vaaliluetteloja ja jälkimäiseen Lauri Puutui sa- ! mastaan, kun sitä mastoin toisilla masta kylästä n:o !> ja 10. paikkakunnilla ei himahdetakaau - Voidaan mainita, että asiain .tässä tärkeässä asiassa. Keisarit- käsittely meni kokouksessa asiallista j liselta senaatilla ei ole saapunut ^ latua, ilman kiihkeitä yhteentör- j kumernöörille milään ohjeita jaet- ^ mäyksiä. 'maksi »vaalilautakunuille »vaali- Nlumcrsctt kauppalansa luettelojen tekemisestä, knteii edel-^paui »voin,.- ja urh.-osasio loi- . lisiä maaleja marten. ! meen yleiset iltamat t. k. 19 pnä. Kyläutiet. ! Ohjelma alkoi herra M. Virlasa- s Senaatti on myöntänyt piaiioiyoilslla. tohtori E. ink. maktioamun Tohmajärmen pi-j^aclberg piti arivoklaaii esitelmän läjässä kulkeman n. s. Koirmaa- {hampaista ja nitoen hoidolta, 'ran — Periahon — Riihiahon! Laulua esitti hra Vtrtasalon joh- . knläntien kuntoonpaneinisla war- tama imesl»var:elti. ^eu.>e!vo:- mistelua esitti ^-»niehmen zouune ! Tiiojcn siirto. i Rantaivaaran kuntakokouksen 'puheenjohtaja E. I. Pehkonen ja ' kunnallislailtakunnan puheenjoh- itaja Juho Korhonen omat läänin ^kumernöörin kauita Hänen Ma- ! jesteetilleen osolelnssa anonntkses- sa pyytäneet että anomuskirjel- -mässä lähemmin luetellut tilat i Nilsiän kuunasta tulisimat siirre- 'tyiksi hallinnollisissa ja oikeudelli- sessa suhteessa Rautamaara»» tui»- ^ taan. t Maapvliisit. ! Suuresti lisääuti)neideu toiven, 'jotka marsinkin johtumat parhaal- j laan rakeniiettaman ra»itatien ta- j kia Niirmeksessa, seka erittäin kak- ! liiden elantokustaiinustei» tähdeii, ^ omat poliisikonstaapelit Nurmeksen piirissä I. S. Heikkinen ja Pekka ! Rönkkö läänin kumernöörille osoite- 'tussa anomuksessa pyytäneet että heidän iiytymeii palkkansa 700 markkaan korotettaisiin 1,000 mar kaksi muodessa, lukien tämän muo- i den alusta. l Kuollut. ! Tk. l.'> p. kuoli Helsitlgissä teh- -tailija Juho Nissinen. Hän ' syntyi Kiteellä 1844, kämi pientei» lasten koulun ja konepajan opin Vortsilässä, kartutti ammattitai- setä kolme siroa 12-znieyisiä pyra- iniidia. kUltuulena ohjelmassa oli yl.i- >et korleushyppytlipailut. ?an- ottajia oli 1«>. Tulokset: ! A. Lahti- nen löo.. ].")() = 300 cm. (ivoini.- ja urh.-os.l, Ii 11. Peltonen 14") 14.") 2!)() cm. (»)l)t.-{'oit(>tf.>, iil X Leinonen 140-1-140 = J:-!() cm. (moiin. ja urh.>, IV E. Heikura 12."> u l' G 0 cu». (luoirn. ja uvh.), ^ au.ticiijen, H. Heiluvan, A. Vu. u ia L. Virtasen tulos 2."i0 cin., taikfi moiin. ja nrh. — Palkintoina jaeltiin mitalit. Lo- puksi saatiin mielä fititlia reippai ta lauluja ja ilta lopetettiin piiri leikillä. I!wcksc»! ampui t. k. 13 p:nä metsänhoitaja C. Enckell Nnrmeksesta, Sotka- mon puolella, noin ."> km. Hiiden portilla. Peto oli maan 1"> kg. painoinen naaras, n. k. papninns- ilmes, hyivin kaimisnahkainen. Hra Enckell o>i ennenkin ampn- uiit samallaisia petoeläimiä ja toi- mottama olisikin, että moiset lam- masten surmaajat tyyten hämi- tettäisiin. Kuopivn knnromykkäinkoulu» johtaja»» »virkaan on »valtakirja a»»netlu kuuromtsikäin opettajalle G. A. Vuorelalle. Pielisjärven osuuskauppa r, !, Varsinainen ma.-i^i^kuan ko:;- us pido'»'än knnaar.lnoneolla kr'n- van nifinti.-kuim aO p:;;i V:'^> il a. p. Kokr.iiks--.fsx käsi teli Iäu 24 §:ssä mninitut a-int. Piel-sjärveliii, nn :isk. 21 A 1910. :' S i k Cniflrtti lakani mtuttii vjianoimiaa; ut i kauppa r. I. tk. l'i p::ui. Vi. laiset oivat suojat, »:u::r i kasa on jo paikoilla: j-.imä' . lisää ja tita»vampia suoji koon onnelsi! "jJiijracfifu :'aufacot-. ftitiucviioövi kuulut: uutta laumutoa kunu^ län kouluasi-.-ista. -- antoi kuilua»» puo'..'-.- '. 01. öior.)oueu >a i.:a . . oleman koivin se'a.v - kouluasia eli viii a ; i ^ ja e lila »-aeuee ui:-t — Kimliavicii iv-- pallaan. .ra.. iVriua .tauon .tu^tn ::aiVn tCilt- Yleisö l h ! A i. v • ! 4 .s '->' » iäten latljttii töniän kiitotieni taur-l<a-^ H. rakalle siitä jalo-.-la mu.-.>'.l-u.:c.i- smldesta, jota hau on o:e.t»a:nlt rakeniulkseliaau sa?'.'.-.l-e.'u tv-.p--.tur- inan kärsijälle. Hän r.» ntaiiamtt sairauden aikana !i:enc^äne!siä yhdeksästä tyopäiivästä täyden päiiväpalkan. Salo:no Riikonen, kirivesmies. Kiitoo. Lausumme sulimman ja ukSon- tömän fiitoticu kauppias H. Su rakalle ja häiien ronivallee:» siitä päiivällisateriaoia. jolla he tämän luun 17 pnä meilä ramusilvat. Cdellä mainiliu» työaiiehet.