Tiistaina 15 p. Maaliskuuta KARjALATAR N:o 30 — 1910 TuberkuliinitarkastuS. läänineläinlääkäri ^>. W. He lander on määrätty toimittamaan asetusten mukaisen tuberkuliinitar- kastuksen talollisten H. Tanskasen, 'ä. Jiavttuien, Juho Huomisen, I. Tanskasen ja M. Piiroisen omis tamissa karjoissa Polwijärwen pk täjän Martonmaaran kylässä, jois sa tarkastettmvien elämien luku on sata nautaa. Nnrmckscn woim.- ja nlh.-osas tolla oli euiiätyshiihto tmerkkihiihto) 18 pnä maalisk. Osanottajia 20. 10 tm. matkalla. Tulokset olimat seuraamat: A. Honkanen •i."> ntili. •>! sek. 0. Heikinheimo .. 40 A. Heikura • !^> „ U „ Eiitil Heikura M !•> .. W. Iläaho :\S .. 21 „ H. Heikura :!9 r. ** „ (5. Heikura ■AU .. •!<» „ I. Heinonen :59 .. 41 .. i. Mirtaneu 40 7h\ •Jt. .Roponen 41 O tt " C5'. Heikkinen 41 „ -'0 .. H. Kuittiueu 41 .. 42 .. E. Herraiieii 41 4-i .. I. Olkkonen 41 52 A. Raiitiainen 42 .. , A. Virtanen 4J „ -i" „ E. Hakkarainen 42 49 Pitkänen 44 I 30 I H. Riekkinen 44 „ ' ,• lkrheiluosasto päätti lähettää 'A luihin nimittäin: A. Honkasen. W Itäahon ja E. Kortelaisen. Osas to siirsi minäksi päimäksi sattuneet hiihdot tuonnemmaksi. Muualta Suo mesta. Sanomalehdet. Uuden Suomettaren toimitut- sesta on eronnut lehdeti Weuäjän- osaston hoitaja, toimittaja Herman Eamolainen, siirlyäkseusä toiselle toimialalle. Hra Samolainen on taitamana ja hartaana työnteki- jänä I> ivuoden ajan kuulunut lehden mäkinaiseen toimituskuntaan, johon hänen poistumisensa jättää tuntuman aukon. — U. S. Wiipnrin kaupungimviskaalij, »virkaa omat hakeneet w. t. kunnallispor- mestari W. Candbeck, ivaratuo- inarit Rafael Zinck ja Ilmari Niiranen, poliisikamarin sihteeri Johan Pirhonen ja eräs, joka ei halua nimeänsä julkisuudessa mai- uittaman. Waltioaw«u anomuksia. Suomen Naisyhdistys on pu- heenj»htajansa neiti Aleksandra (Gripenbergin kautta anonut, että yhdistykselle edelleenkin w. 1011— 13 myönnettäisiin 3,000 mkan suu ruinen muotuinen apuraha kiertä män ruuanlaitto- ja kasivitarhan- hoito-opetuksen toimeenpanemista marten kansan naisille. Maan> miljelyshalkitns on anomusta puol- tanut. Cuomen MeijeriyhdiSty» on anonut korotettua 15,500 mkan suuruista »vuotuista waktioawuS> tusta enst tuleman muoden alus ta lukien toimintansa jatkamiseksi ja ylläpitämiseksi. Maanmiljelys- hallitus on anomusta puolta- uut. 5?>twcrnsöri von Knorringi» ivirkasyytcjutut. Kuten sanomalehdissä on aikoi- naan kerrottu nostettiin prokuraat- torin käskystä Mikkelin läänin eroitettua kumernööriä von Knor- ringia mastaan syyte sen johdoS- ta, että hän oli kieltäytynyt anta- masta kenraalikumernöörille maa- Vittua selitystä eräässä malitus- asiassa ja sen lisäksi käyttänyt mastauskirjelmässään hänen ylhäi- syydelleen sopimatonta kirjoitus- tapaa. — Miipurin homioikeus on nyt antanut asiassa päätöksensä ja tuominnut kumeruöori von Knorringin ^0 mkn ja maralää- ninsihteeri Hagmanin, joka edellä- mainitun kirjelmän oli marmenta- nut, 40 mkn sakkoihin tai marojen puutteessa pidettäiväksi kumernööri von Knorring 1<> ja maraläänin- sihteeri Hagman ^ päimää man- keudessa. Koska m. t. prokuraattori A. Charpentier on hamainnut, että homioikeus on määrännyt kumer- nööri von Knorringille liian lie- wän rangaistuksen siitä niskoitte- lemisesta ja erittäin sopimatta- masta käyttäytymisestä kenraali- kuiveruööriä kohtaan, joka asiassa on luettu kumernööri von Knor- ringin syyksi, on prokuraattori jät- länyt asian tältä asian senaatin oikeusosastou tarkastettamaksi ja anonut, että kumernööri von Knor- ring tuomittaisiin ankarampaan rangaistukseen siitä mirkarikkomuk- sesta, johon hän on tehnyt itsensä »vikapääksi. — M. S. <?i onnea »vielä hännyStelySsä. ..Maalaisliiton" edustajaryhmä maltiopäimillä on koettanut aika tamalla mielistellä ruotsikoita, mut- ta tähän asti mielä huonolla me- nestyksellä. Kahdetkin rukkaset se on jo saanut. En tiedä johtuuko tämä maa- miesten kagaalikuherrus niistä 40,000 markasta ja muista pal- meluksista, joilla ruotsalaiset omat ..maalaisliittoa" jä sen lehtiä ja- loilleen auttaneet suomalaista ha- jottamaan, mutta se nyt kuiten- kin on tullut selmästi näkymiin, etteiivät ruotsalaiset oikein tykkää uusista rakastajistaan. Ja kun! !»a4tarak!autta »n puuttunut, »n' siitä ollut seurauksena — rukkasta. Rukkasten saajan osa ei ole hauska mielä mähemmän kadeh- dittama. Mutta tässä maailmassa löytyy niin paljon pahaa ja pa- hoja ihmisiäkin, jotka main mir- nistekeivät ja pilkkaamat sitä, joka ^vastoinkäymisten alaiseksi on jou tunut. Sellaiseen surulliseen ase- maan oi, „maalaisliittokin" joutu nut. Huolimatta uskollisista rak- kauden tunnustuksista ruotsalaisille, omat miimemainitut käyneet ruk- kasien lisäksi irrvistämään uusille kosijoilleen. Mm ..maalaisliitto" kosi ruotia- laisia äänestämällä ruotsalaisien tusta, pantamaksi aijottu, on siinä säädetyllä tamalla ilmoitettu, ly- hennetään kaikissa näissä tapauk- sissa 15 päimäksi; että senaatin tammik. 30 pnä 1900 antamassa päätöksessä, joka koskee läpikulkutamarau säikyttä- mistä, mainittu 30 päimän aika, siinä mainitun lopullisen toimen- piteen suhteen niinikään lyhenne- tään 15 päimäksi, ja että kaikissa näissä tapauksissa määrätty 15 päimän aika on las- kettama siitä päimästä. jolloin ta- mara on tullaus-, marasto- tai läpikulkuivarastoon panopa iltaan tai talletusmakasiiniin panopaik- laittoina joko yksityisille tahi liike- miehille. Tuo säästöönpano liike- miesten talteen ei meillä ole en- nestäänkään tuutematon. Hymiä tuloksia siitä talletustamasta ei ollut kummallekaan asianosaiselle. Jos pankit tahtomat säilyttää tal- letuksiaan, tulee talletuskorkoko!!- taa nostaa. Se taas edellytttää kainaustoroukiu lisäämistä. X. 3. 2 k 4 k 73 rrm'-. pääjohtajaa Mccheliniä ivarapiihe- kaan saapunut: sekä mieheksi luullen ruotsalaistenkin häntä äänestämän, näyltimätkin ruotsalaiset kosijoilleen pitkäänenää ja syyttimät heitä ..kollondesta". ^inlta ..maalaisliiton" rakkaus ei sammunut. Se päätti rukkasista huolimatta yrittää uudelleen ja Pykälä malittiin puhemieheksi. Hän sitten eduskunnassa esittikin asiansa. ..Suomettarelaiset" olisiivat hänen mielestään olleet siirrettämät islu- maan oikealle ja ruotsalaiset kes- kustaai!. Ia Pykälän naaman kerrotaan olleen marsin juhlallisen ja tyytymäisen näkvinei! kuiu asiois- saan hymni onnistuneen puhemie- hen ainakin. että ylläluetellut niääräykset omat moimassa toistaiseksi, ci kui- teiikaan kauempaa kuin m. 1010 loppuun. Täinän lisäksi ou senaatti mää- rännyt, että tullihallituksen on, sen kokemuksen perusteella, joka ylläolemia määräyksiä noudatet- taessa saaivutetaau, senaattiin ai- kanaai! rehtämä ilmoitus uäidei! määräysten sowellutta:nisei> tnlok- sista, sekä jos aihetta siihen oi!, niiden johdosta laatia uusi esitys asiasta. Mäkosketelluissa kaup- paliikkeitä läheltä koskemista sään- nöksistä ei ole määrätty päimää, ulkoasiaiuministerin menosäännöZ. tä keskusteltaessa. .Kysymyksen esit- täjäil edusmies Krupei!skin ehdo tuksissa on m. ni. semmoinen, et tä Suomen on suoritettama 160,000 ruplaa yleisiin Suomea ja Wenä- jää koskemiin menoihin. Ehdotus on sillä taivalla laadittu, että duu- inan enemmistön tiedettiin sitä kan- Io'nattaman. i ennestäänkin huokailemat ultomai- Esiintymistä puhujista inaini- -deu kanssa muutoinkin maimoin taan oikeilStolaiuen Purishkemitsh, ! kilpailemat liikeyritykseinme korkei- v. Benningsen keskustasta, profes- deii korkojen alaisina. Melakin sori Miljiikom, kadetti, erityisesti runsaammat korot — nykyisten Suomeu asiassa, selä sosialisti Pok- työselkkausten ohella — lopettaisi- romski. mat ue kokonaan. - Ä!ainiltu saksalaiueu lehti lisää, Wasta alkanut säästöpankkiliik- että Suomen asia ei ulkoministerin i keemme edistyy ilahuttamasti. menoarmion yhteydessä tule kuiten-. ! Useassa paikassa, missä näitä pank- kaan seikkaperäisesti pohdittamakn. - 'keja on periaatteita noudattaen Wasta maaliskuun lopussa taikka- hoidettu, omat ue muodostuneet huuhtikuun aktissa ^v. l.j luullaan, mähämäkisten turmaksi selä sääs- hallituksen antaman duimialle el?-^ läjinä että luotonantajina. Moni dotukseu m a ltakuu uan l ai n-- mähämäkinen on hankkinut itsel- sääd än nöstä, joka koskee Suo-! xleelleen oman kodin mieläpä maa- men ja Wenäjän yhteisiä asioita.^ • ztilkunkin siinä toimossa, että saatu Ehdotus annetaan myös- f!''?/' '"i"? u . pu ! laina on pysyn,äinen ja että sitä kin Suomen ma ltiopäimien kmnahuoneeUa i-mmmta>na t. k. Liperin Höyryvenhe- Osuuskunnan r. 1, varsinainen osuuskunnan kokous pidetään tulevan huhtifc. 3 p. kello 3 j. pp. asioitsija Lauri Hännisessä Linorin pitäjää Ris- tinfcylässä tilalla N:o 18, jossa jatketaan viime Ilelmik. 27 u:nä pidettyä kokousta, valitaan jä.-eii Olli Pitkon sijaan johtoxnntaan i^ksi vuodeksi suka pätif-iii.in höyrylaivan vakuutuksesi i ensi p u r j e h d u sk a u d e k s i. Joensuussa 14 p. maalisk. 11>10. Johtokunta. •i » ; * - 7 * r I iiii 116 Kontioiahvc:, teiefvoui . Ä 01.- saa muotuisilla lyhemmsmaksuilla h y m ä ksy t t ä m ä k si. Jos Suo- -'0 p-nä klo 5 j. pp., jossa käsitel- hän uskoi uyt astumat motmaan. lyöneen,a ,ellat,e>t naulan, joka ^„ä kuitenkin näyttää, että ne koskemat kaikkia niitä tamaroi- ta, jotka saapumat maahan sinä väimänä, tai sen päimän jälkeen, jona tullihallituksen kiertokirje on tullikamareille saapunut. pitää. VIutta kuinka kämikään. Nliot- salaiset antoimat taas rukkaset. Schydergson leimasi Pykälän pu- heet ..tyhmyyksiksi ja muu osa edus- kuntaa yhtyi siihen. Ja nyt mir-; nistelemät niotsalaiset lehdet eitiistä i ehommin kosijoillensa, jotka eimät' r\ u eyommm roiyouleu>a, jotta euvat: O •• U I ensi rukkasista hoksanneet, mitä j i heidän rauhaansa sopii. Estmer-! d i ! !> ^ O Q - ! U I I I! kitsi Husmudstadsbladet purasee! ,, .... ,, H pahasti. Tuumii, että ..maalais-! ,,KärjSlattciröiie , liitto" olisi tahtonut istua mähin-' täin Mecheliniu ympärillä ja sirä VettNlätse» fO^aUllChCt saamutusta se sitten kautta rantain - ' ' ' ajoi takaa. „Nya Pressen" ilkkuu j samaan suuntaan. : ..Maalaisliitolla" on tietysti nolo i a,ema. Simulliset sitä surullisella j naurulla kunnioittamat. Kahdet \ rukkaset parissa päimässä. Mutta?. ja muutamien osakekirjojen mita- ;ta niiden u Kontiolahti. ' p e l ä t t ä m i s s ä, etiä ;- e§tft ^iden uudelle omistajalle. ,1". Aoytvkuntu. murhatöissä. H e l s i n k i, maaliSk. 14 p. Laualltai-iltana surmasi kaksi - la lupoukiwero. Määrään osattuja ehdo- tnrsia. Ilmoitusajan lyhentäminen tullikiisittelyssä. Genaatti wahwistaunt RSp:äu ilmoitusajan kestätväkfi tämä» lvnoden lop- punn. Minne muodeit alkupuolella jät- timät Helsingin kaupungiumaltuus- miehet senaattiin anomuksen, jos- a pyydettiiu, että moimassaole- man tullisäännön 80 §:n toisessa momentissa kamaroista määrätty maksamatta oloaika kaupuugin pakkahuoneessa lyhennettäisiin 20 päimäksi, ei kuiteukaan kamaroista, jotka Helstingistä lähetekirjan il- moituksen mukaait on lähetetty toisille paikkakunnille, tai maamme toisista satamista saapumat Hel- inkiin, eikä mäkijuomatamaroista, otka omat leimalaiit alaisia. Tulli- hallitus hankki lausunnon maan "aikilta tullikamareilta ja puollet- tiiu niissä yleensä ilmoitusajan yhentämistä 15 päimäksi. Sitten- un erinäiset liikemiehet ja kaup- piasyhdistykset olimat tullihallituk- elle toimittaneet mietintönsä täs- ä lyhennysehdotuksesta, teki tulli- mallitus miime kemääuä senaa- tille seikkaperäisen ehdotuksen asiasta. Senaatti on nyttemmin asian ratkaissut ja uoudatettamaksi mää- rännyt seuraamaa: että senaatin jouluk. 24 p:nä m. 1904 antama päätös peruute- taan, jonka mukaan tullisäännön 70 pykälässä määrätty ilmoitus- irjan tullikamarille antamisaika on pitennetty 1 kuukaudeksi ja etiä mainittu aika on olema 15 päi- mää lukien alempana mainitusta päimästä; että se yhden kuukauden aika, jonka kuluessa tullimaksut tulli- aännön 80 §:ii 1, 2 ja 4 moment tien ja 84 §:n 3 momentin mu nan omat suoritettamat sekä tul- lattu tamara pakkahuoneesta nou- dettamat: ,varastoon paittama ta mara tullyäännön 89 Hm 1 ja 2 momentin mukaan tai läpikulku- amara marastoon paukama tttlli- äännön 108 §:rt 1 ja 2 momen tin mukaan, sitämarten ilmoitetta- ma ja marastoon pantama; ilmoi- tustamara tullisäännön 91 t?:n momentin mukaan marasto- makasiiniin mietämä; marastoon ai läpikulkumarastoou panema- ton tamara tullisäännön 125 §:it mukaan toiseen marastopaikkaan ähetettämä ja siellä tullattama ai marastoon pantama sekä talle- tuSmakasiiniin 4 §:« mukaan jou lut. 26 p:ni lvv» annettua juliS- ei kaksi kolmannelta. Me saamme - luopunutta mettalaistä lotainiestä kai jäädä odottamaan ..maalais-^olutpauimotyömiehen Oskar Muu- liiton" kolmatta kosimayritystä ja' ... • kolntansia rt-kkasia. |" n ta,nan oIIe§ ' a matfdIrt ^ am,; .. . ^ ! nasta kotiinsa Williue>nellä. Sota- !tn»c» merkitys. ... Kerrotaatt. ettäftoiroiStolla mitr* j mie ^ e * p'datettt) päamahdtsja. hatun kauppiaan Erik Piispan 12-> Uutistoimisto, muotias tytär Simiä oli useina; öinä eitnen kauheaa joukkomurhaa; nähnyt unta, että häneit kotinsa' oli täynnä merisiä maatteita jaz kaikki mitä suurimmassa epäjär- i jestyksessä. Myöskin oli hän uuek-k sinut hypänneensä manhempaiusa! sänkyyn ja huutaneensa, että Feo- i dor tahtoi heidät murhata. (Kuten! muistetaan, oli murhaajan nimij Feodor.) Sekä unennäkijä ettäz ........ . . r r , . hänen manhempansa olimat kerto-Paakaupungin sanoiualchdet tie- neet uuista naapureille, mutta e . tta senaattikorkeun- ittihin oltu kiinnitetty yleensä mi- masta käskystä on antama edus- tään huomiota. lktinnallemme e>ttyhen >uostunta- 'metosia yllämainitulla nimellä. Se tulisi käsittämään ei aiuoas- taan pääomia, ivaan myös pan keista maksettamia korkoja, kupott- keja — armatenkin maltion ja klin- tain lainapaperien ja liikeosakkei- den kuponkeja — mieläpä makuu- tusmaksuja palomakuutuksista. Emme tahdo ottaa mäittääksem- me, eikö mero pääoinan tuotta- masta tulosta ole asianmukaisempi kuin itse pääoman merottaminen. Ainakin meistä näyttäisi edellinen sekä sopimammalta että helpom- malta taksottamiseen nähden. Kun meillä tätä ennen kannettiin suos- tuntameroa tuloista, tuotti sen taksottamineit paljon kustamtuksia ja mähän tuloksia. Ne maiketidet omat nyt häminneet kunnallisen muosittain tapahtuman taksotukseu kautta. Sehän moidaan ilman muuta laskea tulosuostunnankin pohjaksi. Jos pääomameron ohessa mielä otetaan maksuja palomakuu- luksista, tulee suurin osavääomis- ta kaksin merroin merotetuksi. Kaik- kia rakennuksia, tamaramarastoja, karjaa y. m. kohtaamat siis mo- lemtnat meroinuodot. Sitä paitie on niahdoton laivata mitään yh- denmukaista perustusta pääomain arivostelemiselle samalta paikka- kuunalla ja sirä mähemmin yh teistä yli koko maan. Kumpi armo ou paittama esim. rakennuksille — niiden rakennuskustannukset maito kauppa-armo? Pankkikorkojen merottaminen ei ole ainoastaan epätnukama, maan mieläpä suorastaan turmiollinen liikeoloillemme. Onhan se jokaiselle tunnettua että pankkien talletus- korko nykyjään on ainakin 1 0 (l alempi kuin se, minkä saamme marinojen kiiinutysteiikin tuimaa- inistä lainoista. Pääomiä on meil- lä mähän ja sentähden on rahojen kysyntä melkein rajaton. Eimächan nytkään suurimmat pääomat hae sijotustaau paitkeissa, maan kiiuui- tyksiä ja omaivelkaisia takatiksia mastaan annetuissa laiitoissa ja tehdas- ja kauppaliikkeissä. Mität- tömäu mähän sijoittamat esint. yli- opisto, eläkekassat ja makuutuslai- tokset marojaau pankkeihin. )ie omat eniinmäkseen mähäivaraisten pienet pääomat, holhottien perintö- rahat, kuntien ja armeliaisuus- ja inuuta yhteishyivää tarkottaivien laitosten marat, jotka hakemat sijo- tustaan pankeissa. Jos tuoii me- rotukseu mielä jotakuinkin möisi kärsiä kauppapankkeihin tehtyjen sijotusten suhteen, niin tuskinpa möisi ilman apeaa mieltä ja kyy- neliä silmissään katsoa palmelijain ja muiden mähämäkisten säästö- ropoja meroretlamaii säästöpan- keissa. Tapahtuisi täydellinen mullis- WS luotto- ja liikeolosuhteiSsa. Pi«i»t päi»„iat hakisi»at ftj«tuSta suorittaa. Moni perhe jo näin men eduskunta hylkää elääkin ivaloisamiuan elämän ivar- n i t u n l a i n t a i k k a k i e l t ä y - 11,01,11 - taanl n.oiösa touveissa. Jos säästäjät tyy sitä hy„,ä^>»,äs!ä,^'™»°^^^ sanomat irti säästönsä, seuraalai-.on uojeiikm irtisanominen. Varatto- h ajoteta alt j a s a m a l l a m a a-; mien asunnot meuettämät snurim- lilaki nluiitetaau. [ man osan arivoaan ja syntyy ko-^ ^!ehti -vakuuttaa inuuteu, että f diltomia eiuisten kisaksi. ! asemelmollisuusasiassa on-Tuomen? Malliolaiuat omat ulkomaisia' eduskuitta edelleen lujasti sillä kau-, ja niiden armo ou merkitty ulto- \ ualla, että asia on ratkaistaiva pc- z maisessa rahassa. Suurin osa rlistuslain mukaisessa järjestykses- > iliitä on.sijoitettu ulkomailla, ^os.sä. Ilman että eduskunnalle an-! niiden kuponkeja merotetaan, tie-, netaan esitystä, ei kormaussummia! tää se »vieraiden alamaisien me-i myön!>.etä. Esiltelyasinssa ollaan - tämän rottainisra. ))U eimät siihen tyy- ' niinikään entisellä kannalla. ! alkaen kello 10 epp. iasitellääit set!- dy, maan pyytämät hallitustensa! Saksalainen lehti huomauttaa li-zraaivat asiat: suojelusta. Seuraa rettelöttä ja'saksi, että Tuomen maliiopäiivilläj 1. Lainataattto tahi!,lyödäänkö ulkomainen luottomme tuhoutuu.! o»t odotettaivissa iiusia puolueryh-'ja miukäiverran eloja tirtoukylän Jos mero oteltaisiin »vaan kotona ^ mityksia, koska nuorsuomalaisista lunastettaivaksi tuoduista korko-! on osa siirtymässä oikealle, toinen lipuista, ei niitä kukaan täällä tar-i osa maseininalle, ja että muka osa joilisi, »vaan ne menisimät suoraan ^ ruotsalaisia yhtyisi yhteiskumtalli- ulkomailla tchlyjen ostoksien hin- sissa kysyntyksissä s'.:omalaiseen tana. \ piiolueeseen? Kimtieit lainapaperit, koska »'.e? omat »varnioja, omat olleet halut- ] ties>a Kontiolahdelln '.naaliökuuii 29 väimänä Ikomaiita. Aseuka kärjistyy. tuja, maikka niiden korkokanta on ollut käypää alempi. xUii- S den kupoiikien merottaminei» < sentähden tietäisi kohtuutonta Z kopasemista omistajain taskui-! hiu. i Meillä omat useimmat liikkeet! osakkeille perustettuja. Aniharmat j Lontoo, inaakisk. 10 p. Neli- niistä omat kominkaait lihaivia' »uottelut Ainerikau, Japanin ja osinkoja jakaneet. Jos näitä osin-j Wenäjän mälillä käyivät yhä iva- koja käydään kerran meroilla-i kamalniniksi. japani kieltää kaup- maan, saattaa sitä leikkiä yhä lisä-i paivapauden Mandshuriassa.Ame- tyin määrin jatkua. Tiedam»ne-!nta pitää lujaSti kiiuni eduistansa, hän kaikki, että sosialistit tahtoivat ^.>tem-^)ork Times käyitää aiikaraa »valliolle anastaa kaiM tuotannon i kieltä puhuessaan Japanista, mälineet — s. o. liikkeet ja ettäs maalaisliittolaiset ajamat kaupun-! tilaisille mastaisia, yksipuolisia! luokkaetujaan. ^tämä puolueet i Pekingistä sähkötetään: Kontitea, muodostamat io eduskuiitarnme; j 0 f a on a [ e tettu perustuslaillisen enemmlSlou. Kenellä on ]tt» fjalXituomuobou laalimista marten, lua tast edev >ijottaa ivarojaan ehdottaa, etkä orjuus poistettaistin. ojaleyhuoihm. -Tämä ehdotus on mahmistetiu. ... todivteluja tte-^z^ästä lähtien on ankaran edes- ^ u luktjainine, fuinkn ■ loastuuit uhalla kielletty myymästä raskaalta ja ivaslennuelijelta pa- ^ ostamasta ihmisiä, lomakuutusinakiujeii luortttammen - tuntuu ivähämaraisista. Sentäh-i . . . den onkin meillä suuitnattomasti Albanien jq tunnlaiSten wäliset ontaisuutta makuuttainatta. Etekin! rettelöt, mähämaraiset, jotka omat makuut-! taneet, omat tehneet sen mm al-| Salonikista maalisk. 11 pnä haytsta armoista, että ne eimät- Albanialaisteu ja turkkilaisten jouk -j uuhtäiviitä neljätoista päuvää alle- läheskään mustaa todellista faam-rnien mnriifn mi t,-m,Thtn,-irt «h- kirjoittaneeil kuolia. Orjuus poistettu Kiinasta. lainajymästöstä tä-iä keivänna ja ensi kesänä. 2. Eräiden kulitalaisten esitys koirameron korottanlisesta. ■ >. Kysymys kansakoulun perlis- tamisesta ^tiiliimaaralle. 4. Lähetetäänkö loisen Juho Sorsan kimma lapsi Joenmuu sai- rashuoueeseu parannettaioaksi kun- nait kustannuksella. 5. Luetaan ja tarkastetaan Leh- ntoit kansakoulun meitoarivio kul- kemalle muodelle. L. Paiholau kaiisakoulun johto- kunnan ehdotukset iaittlinen ivuok- ramniscsra koulutalou maalta. i. Klinnallislaittakunnan esityk set pakomahiitkojen maksuista. 8. Luetaan ja tarkastetaan Pie- lisensuun '.viiokralalitakunnan jä seiiten ja marajäscnten kasui muok- ralautakinman kokotilsessa käyltti- kuluista. 9. Tarkastetaan Pieliseui»iun itäisen äänestysaliieen maalilatiia- kunnan lasku miinte Helmikuun 1 ja 2 päimänä tapahtuneessa maa lissa syntyneistä kuluista. 10. Malilaan asiamies tämän muotisiSsa Koiitiolahden talmikärä- jissä mastaamaau talollisen Smen Keinäsen Tuomen maluota mas taan mireillcpanemLssa oikeusju- llissa maau palkoluuaötuksesta, mikä juttu koskee myöskiu 5iontio« lahden kuntaa. 11. Tarkastetaan kansakoulujen tilit ivuodelta 1900 ja tarkastajain niistä antamat lausunnot. Tili- kirjat omat sirä ennen halullisten Kotitaloutta ja pionia kodin rikkan.-»* Iälit.'-iiä koskevaa kirjalli suutta on viime aikoina kusi unnuksellaninie ilmes tynyt runsas määrä hyviä kirjoja ja 'läheisessä tule vaisuudessa tulee useita lisäksi. Huomattavimmat ovat: ^2 Ifoiiruoka, Paras ja uusin koti iiainen keittokir ja. Toinen painos. 881 ruo kareseptiä. Ilyvin sidottu na 4: 25. O Ruokatavaraoppi, kir joittanut Helsingin kasva tusopillisen keittokoulun opettajatar Amalia Grön berg. Kirja täydentää Ko tiruoka-teoksessa annetut tiedot. Xid. 2: 75, vaate- kansiin sidottuna tfO. O Pikkup^utarha, kir joittanut Rudolf Abelin. Suonion oloihin sovittaneet H. V. Heikel ia Aug. He- liS. Kuvitett'1. 1:75. Kir ja sisältää neuvoja hedel- mäpuid n, marjaj) nsasten, keittiö- ja koristfkasvien viljelemiseen. ö Hedelmä- ja marja- viljaigs opas, kirjoittanut vaitionpoinoloogi IS. V. Ilei- kel, yksinomaan Suoni-n oloja silirtäiläfiiiäen. Run saasti kuvitettu, i: 50. Ö Saaanhclio.kirja, kir joittanut ilikko Ilkka. Run saasti kuvitottu. Välttämä tön opas kanatarhaa omis tajille. Hinta aino.iKtfiau 1: 25. l aan, ikojeu mälillä on tapahtunut yh tiarmoa. ->!un omat he menetel- ^ teentörmäys lähellä Detsdanskin luuria muostinaksuja »vält-. luostaria albanialaisten johtajien taayeen. Tuo ehdotettu »verotus. ollessa nemvottelemassa yleisen tietysti nuta ivielä korottaa. ^en-i^^^,u^jg^^ksen pitämisestä, rans on ettet makuutusten otta-j rakennuksen, jossa neumotte- "uneii — niiiuuln ien tulin | (ut tapahtuimat, saarsi pataljoona lyaanny, waan eiityiälin^ laltau-^ jalkamakeä, jolla oli 4 tytkiä. „Kula" + Std •> trttff/* At / .1 . .... X. tetaau. Mähämaraisia, joilta ei riitä ropoja mankkoihiii rakeiiiiuk- siiu ja palokapineisiiu, ufcimntiten onnettomuus kohtaakin. Köyhien mieläpä ivaimaisamuu nauttijain- kili luhta näin lisätään. Jos hallitsijalle maamme oloja hämitettiin tykinlaukauksilla. 1 alba nilaista sai surmansa. Saarrettu- jen amuksi saapui yli 2 tuhatta naapurikylien asukasta, tehden hyök käyksen kotamäkeä ivastaan. Turk- ^ kilaiset peräntyiivät, menetettyään ' kymmeneii kuollutta ja paljon haa- tuntemaitoliiat neuivonantajat tyr-! ivottuileita. Albaiiilaisteit keskitti- kytiämät kuten nykyisin YhäZ^essa mallitsee suuri mieltenkuohu. tapahtuu — typeriä neumoja, tu- - - Iisi kotimaisen hallituksemnle tie dustella ja harkita tosioloja ja tehdä muistutukseilsa hallitsijalle. Ei sitä paitse ole hallituksen asia- na ehdotella uusia ja outoja me- romuotoja, ennenkuin kansan iva- lilsema eduskunta on härkin- nut, tarmitaauko niitä. Ja jos tarmitaan, ou niitä sopimampia merotusesineitä keksittämissä, kuin nyt kyseissä olemat. Kansa har- taasti toimoo mapautumansa juo- mutusjuomain kirouksesta. Mutta hallituksemme tarjoilee eduskun nalle miiua- ja mallasmcron alen- tamista, eikä rohkeiie ehdottaa ul- komaisten jilomntusjuoniaiii tul- leja korotettaivakst. Juomutusjuo- inain tuotanto ja niiden merotils oii rikkaideu tuottajain ja kanp- paajain hymäksi suoritettu hiu ta k u r j a i ii l ä h i m m ä i s t e n m e- restä. Siitä humasta tahdo taan siis nykyistä ruilsaampi osa malumaaii näiden kukkaroihin alentamalla juoivutusjuomaiu me- rotusta ja iverottamalla pienten pääomain korkoa ja mähäiväkis- teii ropoja. Useamman kerran ajatelkoot eduskuntamme jäsenet päänsä ympäri, ennenkuin käy- mat moisia ehdotuksia hymäksy- maau: Gnomc» asia waltaku»«!t»l duumassa. St. P. Zeitung kertoo, että näi- nä päiminä maktakuniianduuman istunnossa tiilee puheeksi m. m. Gu«o>«> «fia. TämS tapahtunee Mastapainokn kreikkalaisille za bulqarilaisille mapaajouioille on muodostettu muhamettilaisia iva- paajoukkoja. Balkanin ruhtinasten Pietarin matkat. „9J. Fr. Pr." kirjoittaa t. k. 4 pilä: Täkäläisissä maltiollisissa pii- reissä pidetään ajankohtaa, joka on malittu Bulgariau ja Serbian kuuiukaiiteu Pietarissa käyntiä marten, epäedullisena kansainmäli- joutaneeii 5tontiolahdella, maaliskuun 12 päimäliä 1010. I. Mäyryuen Liperiä kyiiialaisilia. Liperin kunnan vaivaselon rästikantoa toimitan vaivastalolln tämän Mta!Ukuun 30 päivänä kolio 10 n. p. Liperissä 1J /alO Fi. Hirvonen. .'tv 3. 1 >:.) (K ... i ! ■ffunkratlav V rnari Linnunlshclella. 10 . a ireittiö ja ka P. Kasiikainea. Vuokrattavana 1 psta kesäk. yksi rakennun, si sältävä sali", 3 kamaria ja keit ti on. 2:sta rakei;niikse-ta mjös vuokrata&r. useampia lniovoita. Salamo Naumanen. myöskään Serbiassa tukka näiden maltioiden päämiesten ivastaan- ottoa tsaarin hoivissa käsittämään samalla taivalla luin lioissa lvi selle asemalle. Huomautetaan, ettei mallisissa ^elilykjissä, pä:n »vastoiii synnytti?'ue siitä saamat uutta elivyketlä Bosniau Jtälvalta-Unkariin littta= 5 toiiiieilieen, että W )h aili-m:- niu pyrtlinyk- ic mielteukiihko, jonka uiimijtu ? ne saam au Jtälvalta-Unkariin luttä-! touveilleen, etm venäjä mmeii, Bulgarian itsenäisyysjutis-! ^ihtyy puoltamaan pahani tuksen ja nuorturkkilaisen Hallituk-! ^aaivnaisrcn eiuia ja pyrkimys sen tarmokas esiintyminen oleil 1 '^ . ., v . , . .. ivielä asettunut ja etkä siellä ja' Kntun.Vii paikal.aaii lyN/ä, täällä Balkanilla eletään toiiveis- \ !Ut ;^ tarlouuspeviä ^Menaiän sa ja odotuksissa, jotka koukkaamat \nltopokunkait zoota a ajaa näillä kokniansien maltojen alueellista s "un mieltaoi oNaiva.la lamalla omistusoikeutta ja täyttämät k^ylhonimalutlla mastaanolo^a. cil- poliittisen elämän leivottomuudella. ^ tuntuu, että niinisien ^»nvolj- Tämä tietysti saa uutta mirikettä-su taatoo edelleen jalkaa Bosnian noiden kahden Balkanin ruhtinaan! Nikalst^ voliliuntania ia ivastaanotosia Pietarin hcmisfa. f uuoeikcen elivuttää eloon slaamilai Siten taas loiselta puolen naueu-i K 11 . telaan suurivaltain ponnistuksia - ^ijän teytäivasta Bodailin!uo>eli- rauhan makaannuttamiseksi Balka-tuontapal>n pyrlimykiet nilla, ja toimeet järjestetlnjen oko-!^^. imyiolliiia ie jen lopullisesti palaamisesta uäi-i ^ ka: tärkeipiä haivam.toja, mima hin maihin mäheuemät. Tätä to-!^V^>^.. ^o^nian pulan panvmä siasiaa eimät moi toiseksi muut-...... ....... taa molenipam tsaarien Pietarissa» Takalayisja ivaltioulNsia pit- äskettäin pitämissä maljapuheissa!. re ' S ;lf' ^ tähöen taipu- oleivat rauhalle omistetut sauat ivayia stiheit kaittytieen. etta Bak- eimätkä .virallisten selitysten ma-! kaiu» ruhtmaitteu ,a,Mn,opnnat- kuuttelut: ue eimät kumoa sitä ris-. tomita» aifcmn tapahtuivat P:e- tiriitaa, mikä on olemassa rau-! taru, matkat etmat ,äa epaedulll- hanmakuutuslen ja kuuinqas Fer- wanuttamatta Balkanin mal- dinandin, omituisten olosuhteiden. teollisten olojeu kehitykieei». yhteydessä tekemän Pietarin mat- j ka»i mälillä. vi Bulgariassa sika i Kevään kuiuesaa ilmestyy: Ö Kotitalous ja keitto- opa;; kansammo tytöille, sisältäon sekä talousopin, H ruokatavaraopin että keit- Li tokirjan yksinkertaista tnr- s vettä varten. Toimittajina *j ovat rouva A. (Irönberp: ja g neidit E. Reinilä, S. Calo- A nius ja Valma Kr.uik. .ehiläislioitoa kos keva runsaasti kuvitettu opas, kirjoittanut Mikko Ilkka. ö Änkkojen ja han hien hoitoa koskeva opas, kirjoittanut Mikko Ilkka. O Huonekasvien hoi toa koskeva opas, kirjoit - tanut puutarhuri L. Lars son. Tämä runsaasti ku vitettu teos ilmestyy myös ruotsinkielillä. Kustannusosakeghtiö OTÄVÄ Helsingissä. Tellervo Arvokas, ])rui'essori B. F. G o d e n h j e I m i n 70 vuo tisen syntymäpäivän joh dosta ilmestynyt juhlajul kaisu, johon yli 40 kirjoit tajaa ovat antaneet kirjoi tuksia. § 53 Julkaisu on runsaasti g kuvitettu, sisältää '232 si- vua ja maksaa ainoastaan M 2 mk. 50 p. 1 "Custannusosakeyhtio | OTÄVÄ 1 Helsingussä. Ilmoitus. 2:sea Jaakonvagran äänes- tjjsaiueeu vaaliluettelo v. 1910 — 1911 euustpjtivaaleja vr.rten on yls-.isön nähtävänä •Jae koit vaarassa talollinen Antti Kdjieiäiseu luona t. k. 14 p:stä 2Ö:toen piilvään. Vaalilautakunnan puolesta: Äniii Hytjuänen. i K". S. 2 k. 4 s. 85 mm.) arven kunnan väliaikaisessa kuntako- kouksessa kunnanliuoneessa t. k. 2!) pnä klo 11 päivällä käsi- lidläiin seuraavat as'at: 1. 1'äätetääii kuinka monessa osassa kannetaan tämän vuoden kunnanveroa. 2. Valitaan Liekaan kauppa la-asiassa kunnan puole-ta se naattiin lausunnon antaja. 3. Keskus!ellaan ja päätetään tieosakasten kesken maanteitten uudestaan jakamisesta sekä mit kä tiet oietaan yleisenä maan tienä kunnossapidettäväksi. 4. Valitaan Lieksan vesijako sinnalle tulevien, rautatinra- rakennuksesra aihi;utuvien pak- colunastusraiiain lääni »rahastos ta kantaja. Pielisjärvellä, Maalisk. 12 p 1910. Juho Kärk : . Kiteen Osuusmeijerin varsinaiisc-n kokous pidoiään tiis- una nia::!;skuun 2:'» päivänä klo II i>. I'»ppilan,nva>sa. KekouksesFa '(•ä:it"täan s-iiti.">je:i 9. 7, 10, 1 ? ja 22 pykälissä mainituista asioista, halli tuksen simuir.iisroii suuruudesta. Jä senien niisi ii asioista, sahalai- tiikseri !.*. '.UiriiiPtoitnonpiteistä. Hali tus. (S. s.)