Torstaina 9 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 63 — 1910 kuudessa herättäneet yhteishenkeä, jota ei olisi laskettama sammuk- siia. Puhuja esitti että syksyn tultua toimeenpantaisiin piirus- tuskurssit, ja tällaisten toimintain kautta »viritettäisiin työläisissä ha- lua ja harrastusta edistykseen ja kaikenlaisiin hymiin rientoihin Nyt pantu alku on kaunis ja^ ke- hottaa edelleen jatkamaan. Ilta kului hauskasti tomerillisessa kcs- kustelussa ja kiitollisin mielin sieltä erottiin. Ulkoilmakonsertti. Joensuun Musiikkiyhdistyksen Tor- w i s o i t t o k u n n a n ensimäinen ivapaa ulkoilmakonsertti on tänä- iltana Rantapuistossa alkaen klo 1 .,8. Ohjelmia saatamana 5 p. maksusta limonaati-inyymälöistä Tnorin tie paras armeli marmaan se hemosmies joka ajaa porhalti toissa päimänä Hasaniemeslä lahden poikki Lm- nunlahden pohjukkaan josta nousi kuimalle maalle. Hymän joukon ukko matkaansa oikaisikin kun ei tarminnut tehdä pitkää kierrosta joka olisi tullut maantietä pilkin kiertäissä. Mettä tuolla matkalla oli hemosen mahaan saakka. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Kuollut. Miime sunnuntaina kuoli Sor- kamalassa pankinjohtaja, mapaa- herra Knut Georg Boije as G e n n ä s, joka oli syntynyt Kuo- piossa helmik. 3 pnä 1S45 ja oli siis kuollessaan jo yli 65-muotias. Moppilaaksi hän tuli Pormoon lukiosta 18G6, jonka jälkeen an tautui kauppa-alalle, toimien kaup- pias F. K. Nybommin konttorissa Helsingissä muoden ajan. Pankki- alalle mapaahra Boije antautui 1872, palmellen alussa Suomen pankissa muosina 1872—/5, sitten siirtyen Pohjoispankkiin, jossa toi- mi 1875—<7. Samana muonna mapaahra Boije tuli kirjanpitä- jäksi Sortamalan yhdyspankin haarakonttooriin ja toimi tässä mirassa kaksi »vuotta. Sortama- lan haarakonttorin johtajaksi wa- paahra Boije tuli 1879 ja siitä alkaen suurella innolla ja aiman kerrassaan harminaisella harras- tuksella hoitanut tätä tointa. Päättäjäiset olimat Kuopion Meijerikoululla miime lauantaina. Koulusta pää- simät m. m.: Maikki Halonen Ilomantsista, Anna Mikkonen Ilomantsista, Kirsti Pehkonen Pielisjärmeltä ja Oskari Seppänen Kiteeltä. Maantiesillat. Senaatti on hylännyt Pielisjär- men kunnan anomuksen, että Joen- suun—Nurmeksen rautatiellä Wien- suunjoen yli Halin nimisen talon luona rakennettaman rautatiesil- lan yhteyteen rakennettaisiin maan- tiesilta. Eläiutautia. Polmijärmen pitäjän Sotkuman kylässä on useiden talollisten kar- joihin ilmaantunut tuntematonta tautia, jota myös epäillään tart- tumaksi pernarutoksi, yksi lehmä on jo äkisti kuollut. Piirieläin- lääkäri H. W. Helander on mää- rätty tarkastamaan karjat mami- tussa kylässä ja ryhtymään toi- miin taudin parantamiseksi. Samoin on piirieläinlääkäri H. W. Helander määrätty mat- kustamaan Rääkkylän pitäjän Niemisen kylään, jossa talollisen Toimo Hirmosen nautakarjassa on ilmaantunut tarttumaksi epäil- tyä tuntematonta tautia, johon monet eläimet omat erittäin an- karasti sairastuneet, antaakseen neumoja taudin lemenemisen eh- käisemiseksi ja sairaiden eläinten hoidossa. Waukien kuljetus ja hoito. Läänin kumernööri on t. k. 3 pnä antamallaan päätöksellä mää- rännyt kolmen muoden ajaksi, lukien 1 p. tammik. 1911, wan- kien kuljettajaksi ja hoitajaksi Juuan pitäjän käräjäkunnassa entisen manginmartijan Matti s Väyrysen, joka tästä toimestaan ^ alkakseen saa, paitsi ruunulta ^/emaa kyyti- ja moonarahaa, Py^imänsä 250 mk. muodessa. Paivokannejuttuja. Sortamalan raastumanoikeu- den istunnossa t. k. 6 p. tuomit- tiin ,.Rajawahdin" toimittaja Aatu Hämäläinen Enon kunnas- ta oleman maanmiljelijän I. Pe- sosen soimauksesta 200 markan sakoon sekä kuluja maksamaan 170 mk. ynnä julkaisemaan raas- tumanoikeuden päätöksen jossain paikkakunnan lehdessä. Samalla mastaaja määrättiin maksamaan todistajilleen 186 mk. palkkiota. Rajamahdissa oli syytetty ti- lallista I. Pesosta, että hän oli markain ottanut hiekkaa Kiihtelys- maaran kunnan hiekkahaudasta. Liperin hewos näyttelyssä 6 pnä kesäkuuta oli näytteille tuotu 54 hemosta, joista marsatammoja I kpl., k.-kirjaan esitettämiä tam moja 47 kpl. ja 3-muotisia oriita 6 kpl. K.-kirjatamma marssineen sai II p. 20: —, N:o 93 ..Perho", Ji- mana Kontkanen. . K.-kirjaan esitettämistä hymäk- syttiin ja palkittiin seuraamat tam- mat: II p. 15: —, N:o 325 ..Piiju", Paamo Kontkanen. III p. 10: — N:o 333 „Lelu", I. Hirmosen perille III p. 10: —. N:o 323 ..Bella", R. Asikainen. III p. 10: — N:o 324, ..Piiju", Heikki Leppänen. III p. 10: —,N:o326, ..Pirkko", Paamo Lapppalainen. III p. 10: —, N:o331, „2etmu", H. Dimitross. K.-k. N:o 321 „Wappu", Juho Tolmanen. K.-k. N:o 322 ..Mielikki", H. H. Jumonen. K.-k. N:o 329 ..Perho", Otto Ikonen. K.-k. N:o 332, ..Piiju", Antti Lappalainen. Ilman palkintoa hymäksyttiin: N:o 334 ..Huima", I. Hirmo sen perill. N:o 327 ..Kaisa", Antti ja Juho Kerminen. N:o 328 ..Lento", Antti ja Juho Kerminen. N:o 330 ..Piirikki, Otto Smo lander. Kolmemuotisista oriista sai III p. 8: — „Rinssi", Tuomas Kontkanen. III 8: — ..Kirppu", Juho Lii- matainen. III p. 8: — ..Tonttu", Selma Hymärinen. K.-k. ..Esko", Konsta Laseross. K.-k. „Walo", Paamo Sorsa. Liperiläisten hemoskanta yleensä on komin epätasaista ja jokseenkin pientä. Wierasta sekoitusta myös oli hymin paljon, hamaittamissa. — Jos liperiläiset tosiaankin tah- tomat saada hemoskantansa muut- tumaan paremmaksi, niin tulisi heidän olla tarkempia ja maati- maisempia siitoseläimiä malitessa. Liperiin on aikaisemmin koitettu hommata oriyhdistystä, mutta kannatuksen puutteessa on sen hy- män homman täytynyt raueta. Nykyään jo alkaa olla joka pitä- jässä oriyhdistyksiä ja hervosystä- mäseuroja, että mähitellen pitäisi liperiläistenkin huomata „mitä hei- dän rauhaansa kuuluu". Kiihtelyslvaaran kantakirja- tammojen ja S lvuotisten oriitten näyttelyssä kesäkuun 2 p:nä oli näytteille tuo- ta kaikkiaan 44 hemosta, joista k:kirja tammoja marsöineen oli 4 kpl. k:kirjaan esitettämi tainmoja 34 ja kolme muotisia oriita 6 kap paletta. K:kirja tammoista marjoineen sai II p. 20 mk. Paamo Puusti- sen Koida N:o 155, m p. 10 mk. Juho Lempisen Sirkka N:o 176 ja III p. 10 mk. Matti Wänskän Perho N:o 232 Isak Koljosen Tii ralle N:o 34 ei moitu antaa pal- kinto huonojen jälkeläisten tähden. K:kirjaan esiteltämistä hymäksyt- tiin ja palkittiin seuraamat tain- mat II p. 15 mk. N:o 287 Malli- tilkku G. Zimmerman, III p. 10 mk. N:o 285 Kaiku, Weikko Simo nen, III p. 10 mk. N:o 288 Siiri, Arjö Eronen, III p. 10 mk. N:o 291 Lento, A. Suhonen, III p. 10 mk. N:o 295 Heikki Parmiainen, III p. 10 mk. N:o 298 Perho, Heikki Matanen, k:kirjan N:o 292 Tuulikki, W. Martiomaara ja k:k. N:o 294 Elo, P. Martikainen. Ilman palkintoa hymäksyttiin N:o 293 Sirkka, Juho Mononen, N:o 296 Leimo, Maria Timonen N:o 297 Perho, Heikki Eronen, N:o 286 Leiju, Heikki Kontturi, N:o 289 Lilli, Janne Maris, N:o 290 Maiju, Antti Tahmanainen. Kolmimuotiaista oriista sai ai- noastaan Pekka Erosen Tähti, kunniakirjan. Keskijärmen oriyhdistys pani samaan aikaan toimeen näyttelyn 1 ja 2 muotisille marsoille. Näyt- teille tuoduista marsoista oli suu- rin osa yhdistyksen oriin „Osmo I :sen" jälkeläisiä. „Osmo II" mar- sat olimat yleensä tyydyttämän hymiä ruunakon puolesta ja mä- rin puolesta erittäinkin hymiä, mutta jalat (jotka juuri on pää- asia hemoselle) etenkin etujalat useimmilla marsoilla oli liian huo- not. — Näin nuorien jälkeläisten nojalla on mielä maikea mennä sanomaan miten armokas Osmo II on siitosoriina, mutta jos se ei maan ala tehdä parempia jälke- siä, kuin ne oli mitä Kiihtelykses- sä nähtiin, niin silloin on asiat huonolla tolalla. Harrastusta Kiihtelyksessäkin tuntuu oleman hemoshommille ja tyydyttämän hymiä emätammoja löytyy pitäjässä jo koko paljo. Polmijärmen K:kirja tamma- ja muotisten oriitten näyttelyssä 4 p.nä kesäkuuta oli näytteillä kaik kiaan 53 hemosta, joista kckirja tammoja marsoineen 8 kpl., k:kir- jaan esitettämiä tammoja 46 kpl. ja 3 m oriita 9 kpl. Marsatammoista sai I palk. 30 mk. N:o 84 „Elmi" Jman Hirmonen. II palk. 20 mk. N:o 86 ..Liinu" imo Hirmonen. II palk. 20 mk. N:o 199 ..Lilu" Jman Hirmonen. II palk. 20 mk. N:o 88 ..Perho" I. Karttusen perill. II palk. 20 mk. N:o 209 ..Lelu" H. Hyttinen. III palk. 10 mk. N:o 85 ..Perho" Jman Tuononen. III palk. 10 mk. -Ji:o 222 ..Leku" Pekka Pajarinen. III palk. 10 mk. N:o ^7 ..Piiju" K. Höök. ~ M & K:kirjaan esitettämistä hymäk syttiin ja palkittiin seuraamat tam- lmat: II palk. 15 mk. N:o 318 ..Liisu" Juho Hirmonen. II palk. 15 mk. N:o 310 ..Katsu" Simo Hirmonen. II palk. 15 mk. N:o303 ..Sohmi" Pekka Kuikka. III palk. 10 mk. N:o 312 ..Mappu" Pekka Tanskanen. III palk. 10 mk. No 313 ..Tähti" Hugo Lappalainen. III paik. 10 mk. N:o300„Sellu" Paamo Hamunen. III palk. 10 mk. N:o 301 ..Perho" Juho Hyttinen. K:k. N:o 302 ..Liisu" Olli Tup- purainen. K:k. N:o 307 ..Perho" Aapeli Soininen. K:k. 11!.o 315 ..Sirkka" Juho Hyttinen. Ilman palkintoa hymäksyttiin. N:o 304 ..Lento" Pekka Homa- dom. N:o 305 ..Liinu" I. Karttusen perilliset. N:o 306 „Ellu" Jyrki Muta nen. N:o 308 „Lilu" Juho Sauk konen. N:o 309 ..Etemä" Aleks Homa- dom. N:o 311 „Pusu" Pekka Hytti- nen. N:o 317 ..Tähti,, Samuli Kart tunen. N:o 316 ..Liisu" Jimu Surakka. N:o 317 ..Terttu" Antti Pieta rinen. N:o 319 „Perho" Pekka Hyt tinen. '-)!:o 299 ..Tähti" Jman Tuo- nonen. Kantakirjaan hhmäksyttyä tuli siis kaikkiaan 21 tammaa. Kolmemuotisista oriista sai III palk. 8 mk. ..Laiska" Juho Nuutinen. III palk. 8 mk. „Poju" Sylmester Ristola. K:k. ..Renttu" I. Karttusen pe- rilliset. K:k. „Oima" Paamo Tirronen. K:k. ..Moitto" Antti Räsänen. Polmijärmen hemoskasmatus tuntuu menemän oikein „roima"- askelin eteenpäin. Aina miime muosiin asti on Polmijärmeä pi- detty jokseenkin takapajulla hemos- kasmatukseen nähden, mutta ny- kyään pitää meidän Polmijärme- läiset lukea parhaimpien hemos- pitäjien joukkoon. Paikkakunnalla on jo jonkun ai- kaa innokkaasti toiminut oriyhdis tys, jolla on erittäin armokas sii- tosori. Hammaslahden ja Tikkalan Nuorisoseurojen yhteistä ke- säjuhlaa mietetään Hammaslahdella M. Simosen perill. talossa sunnuntai- na tk. 12 p:nä klo 5 j. pp. Juhlan ohjelma näyttää muo- dostuman komin ansiokkaaksi, josta mainittakoon: juhlapuhe, tormisoit- toa, esitelmä, lausuntoa, näytelmä- kappaleet Aleksis Kimen..Kihlaus" ja Jimo Härkösen..Lemmennosto", naismoimistelua y. m. On myös- km järjestetty urheilun tapaisia kil- pailuja miehille ja poikasille, kuin myöskin karkeloa tormisoittokun- nan johdolla miileässä suojassa. Ei huoli kauempaakin juhlaan aikomien huolehtia mirmokkeiden ja — juhlamokien takia, koskapa malppaat ja taloudelliset neitosein- me marustamat kotitekoista pullaa ja karjalaisia ..piiroita". Kumitte- len jo mielessäni tuota rattoisaa juhlimista ja noita maukkaita herk- kuja. Siis, kaiken näköisesti on tulos- sa tilaisuus, johon ansaitsee saa- pua suurissa joukoin, sekä nuorten ja manhain. Pääsymaksutkin omat komin al- haiset, nimittäin: kentälle 25 p. näytelmiin 50 p:iä ja karkelo suo- jaan 25 p:iä. Termetuloa! Äkkiä kuoli miime sunnuntaina 'Nurmeksen Kuokkasensalmella Honkasaaressa mökkiläisen maimo Tiina Korho- nen, o. s. Pyykönen. Korhoset oli- mat kaksi manhaa, jotka lapsetto- mina ollen kahden asuimat mö- kissänsä. He olimat aikeissa lähteä mantereelle erästä sairasta katso- maan, kun maimon hartioihin ja käsiin tarttui ankara tuska, joka ei hellittänyt huiskuttamalla eikä hieromalla. Mies läksi silloin man- tereelle kotimiestä hakemaan, että he pääsisimät kauppalaan lääkärin pakeille. Mutta hänen palattuaan olikin maimosta jo henki lähtenyt. Mainaja oli seitsemännelläkymme- nellä olema, mutta hoiti mielä hy- min pienen karjansa. Atvioliittoon »vihittiin Nurmeksen isossa pappilassa tk. 6 pnä kirkkoherran tytär, ylioppilas Aino Mainio ja moimistelun opet- taja K. E. Lemälahti Rantasal- melta. Mihkimisen toimitti pastori A. A. Oramala. Lehmä jäänyt junan alle. Eilen jäi lehmä santajunan alle lähellä Kaltimon asemaa. Metu- rista huomattiin, junan ollessa täydessä kulussa, se siksi myöhään, että oli mahdoton saada juna py- sähtymään. Uusia »venäläistyttämisjuhlia salmiin. Kerrotaan, että Salmin uus,i kirkollinen miranomainen olisi ko- missä puuhissa saada uusi menä- läistyttämisjuhla Salmiin tämän kesäkuun puolimälissä. Sitä mar- ten on jo juostu Helsingissä ken- raalikumernöörin puheilla. Tar- kotuksena on saada itse kenraa- likumernööri Seyn Salmiin näihin juhliin. Myös kerrotaan arkkipiispa Sergein sinne saapu- man. Menäläismieliset omat al- kaneet jo komasti puuhata näitä juhlia. Lapsia laulatetaan ja malmistellaan mastaanottoon. Kyllä tuntuu jo oudolta jos näis- sä ilmoituksissa on todella perää. Tokkohan silti näin paksut menä- läistyttämispuuhat siellä menes- tymät. Ei luulisi ainakaan sel- laisten antaman narrata itseään. — R.-K. Muualta Suo mesta. yliopistolliset lvmakurssit. Tänä kesänä pidettämäin yli- opistollisten lomakurssien ohjelma on suunnilleen malmis. Kurssit alkamat maanantaina heinäkuun ~ pnä ja kestämät elokuun 6 pmään. Ne alkamallista aikai- semmin sen muoksi, että elokuun 9—12 pnä on Tukholmassa poh- joismaiden koulukokous, ja on sen muoksi malmistettu lomakurssei- hin osaaottamille opettajille tilai- suutta matkustamaan kurssien päätyttyä Tukholmaan kokouk- seen. Tämänkesäisissä lomakursseissa luennoimat: professorit E. Bons- dorss tähtitieteestä, professorit Arthur Hjelt Israelin uskonnon synnystä, maisteri K. H. Häll- ström perinnöllisyydestä, tohtori Ilmari Krohn musiikin taidemai- kutuksista, professori Taam. Lai- tinen lääketieteen alalta, tohtori O. Mantere simeyskasmatuksen pääkysymyksistä, tohtori A. F. Peltonen synoptisesta kysymykses- tä, Konr. Reijo-Maara lääketie- teen alalta, tohtori U. T.Sirelius suomalaisen kansanomaisen puun- leikkauksen historiasta, kansan- pukujen historiasta ja kansantie- teellisistä paralleeleista, maisteri Arjö Tuomikoski radioktiimisistä ilmiöistä, prosessori I. H. Men- nola kansantalouden alalta, toh- tori Wäinö Voionmaa esittää johdantoa Suomen historiaan. itäpaitsi on odotettamissa mui- takin luentosarjoja, joten kurssien luento-ohjelma tulee yhtä moni- puolinen ja maihtelema kuin en- nenkin. Miopiston sekä muut Hesingin museot ja kokoelmat tulemat asian- tuntemani opastajain johdolla kurs- silaisille näytettämiksi ja selostet- tamiksi. Keskustelu-iltoja, retkei- lyjä ja humimatkoja pannaan toimeen. Kansallisteatterin näyt- telijät antamat niinikään kurssien aikana kaksi näytäntöä. Näin malmistuu kansalaisille taas pää- kaupungissa kaksi mirkistämää opintomiikkoa, joita marmaan ko- koontumat mieltämään taajat joukot. Asuntoja hankkii lomakurssien toimisto kurssien osanottajille, ja lä- hetetään asunto-osote pyydettäessä edeltäpäin. Kirjeosote: Lomakurssi- toimisto, Helsinki, Kruunumuoren- katu 9. Meehelinin sähkösanoma Net- shille. Sunnuntain Retshille on senaat- tori Mechelin lähettänyt sähkösa noman, jossa hän esittää asemel- mollisuuskysymyksen maiheet, al- käen m:sta 1899, kumoten Stoly- pinin duumassa pitämässä pu- heessa olleen syytöksen siitä, että suomalaiset omat olleet mastaha- koisia ratkaisemaan Suomen ase- melmollisuuskysymystä, maikka syy ou itse ministerinemvostossa, joka koettaa uudistaa Pobrikossin teke- män kokeilun. tolypinin puheen arivostelua. Berlinistä sähkötetään, että Sto- lypinin puhe Suomen asiassa on siellä tehnyt hymin heikon maiku- tuksen. Kaikkialla huomautetaan puheen main todistaman, että We- najän hallituksella on epäröimi- sensä. Berliner Tageblatt lausuu, ettei Stolypin ole esittänyt ainoa- takaan tosiasiaa, joka todistaisi uomea koskeman lakiehdotuksen oikeuden. Deutsche Tageszeitung huomauttaa taasen, ettei Menä- iällä ole mitään hyötyä odotetta- missä aijotusta laista. Duuma kiirehtii. Zt. Petersb. Zeitung kirjoittaa: Suomea koskemaa lakiehdotusta käsitellään duumassa suurella kii- reellä. Istuntojen mäliajat omat hymin lyhyitä. Tästä on seurauk- sena, että Suomen kysymys jo tä- män miikon kuluessa saadaan lop- puunkäsitellyksi, maikka duumalla ei tiistaina ja torstaina ole istun- toa. Adressi Ranskasta Tnomen puolesta. Ranskalaisissa lehdissä on jul- kaistuna 100 edustajan ja 50 se- naattorin allekirjoittama adressi uomen hymäksi. Allekirjoittajat kuulumat kaikki radikaaliseen ja so- statistiseen ryhmään. Duuman oikeistolaisten Tuo- men matkat. ..Smenska Dagbladet" on Hel- singistä saanut näin kuuluman sähkösanoman: Maltakunnanduu- man ja -neumoston oikeisto- ja keskustaryhmiin kuulumia jäseniä on miime Miikkojen aikana mat- kustellut ristiin rastiin Suomessa ja eri paikoin seudulla asumain menäläisten kanssa keskustellen koettanut saada tietoja Suomen »väestössä mallitsemasta mielialas- ta. Ilmeisesti on heille ollut suuri pettymys se rauhallisuus, joka kaik- kialla mallitsee, ja se mähäinen määrä katkeroittumista, joka me- näläisiä kohtaan yleensä ilmenee. Kenraalikumernööri Seyn moinee tuskin toimoa oikeistolaisten ta- holla mastakaikua itsepintaisille maatimuksilleen, että menäläisen sotamäen lukumäärä Suoniessa mieläkin lisättäisiin. Tätveltäjä Toilvo Kuula saapui iviime maanantaina kaksi- muotiselta opintomatkaltaan koti- maahan, pysähtyen ensin Helsin kiin. Sämeltäjä Kuula, joka en- nen lähtöään ulkomaiselle opinto- matkalleen, oli harjoitellut noin 8 muoden maiheille kotimaisia opin- tojaan, joutui ensin koman tutkin- non suoritettuaanPohjois-Jtaliaan Bolognan kaupunkiin Bolognan kuuluisan sämelkoulun oppilaaksi. Tässä konsermatoriossa on johta- jana sämeltäjä ja urkutaiteilija Enrico Bossi ja opettajakseen Kuula sai prosessori Torgin. Opiskeltuaan koko talmen mainitussa konserma- toriossa, muutti hän sitte Alppien pohjoispuolelle Leipzikin konserma- torioon, jossa suoritti kurssin or- kesterin johdossa. Tässä hänellä oli opettajana suomalaisillekin hy- min tunnettu miulunsoiton opet- taja Hans Sitt. Täältä hän muutti taimeksi Pariisiin, jossa opiskeli ranskalaisen orkesteritekniikan tut- kimisessa Marcel Labeyn oppilaa- na. Sämeltäjä Kuula tulee nyt jäämään kotimaahan ja ryhtyy ksyllä toimeensa Oulun orkeste- rin johtajana. Menäläisen kasarmin rakenta- minen Lahteen. Tiistaina lienee allekirjoiiettu kauppakirja, jonka mukaan Pieta- rin sotilaspiirin 5:s rakennusko- missioni talolliselta William Mat- tilalta ostaa Jyrisemän eli Metsä- hemmola» 52,23 heht. suuruisen Hollolan pitäjän Lahden kylässä sijaitseman tilan. — Kauppasum ma on 65,000 mkaa ja tapahtuu ivastaanottn heti. Kasarmirakennustyöt alotettanee heti. Päärakennus tulee käytettä- mäksi kansliahuoneena. semstivokokoukset ja Tuomen kysymys waltakunnannen- wostossa. Koska semtsmokokoukse useim- missä lääneissä amataan tk. 14 pnä, täytyy maltakunnanneumos- ton malittujen jäsenien matkustaa kotiseudulleen. Neumostossa on kuitenkin tärkeitä lakiehdotuksia e- sillä, kuten esim. Suomea koskema lakiehdotus. Enimmin omat tämän johdosta' huolissaan oikeistolaiset, joiden joukossa on 20 semstmo- miestä. Siksipä he omatkin ryhty- neet neumotteluihin Stolypinin kanssa semstmokokousten lykkäämi- sestä tahi maltakunnanneumoston istuntokauden keskeyttämisestä, tie- tää ..Rusk. Mjedomostin" Pieta- rin kirjeenmaihtaja. Taas kamala onnettomuus Koi- loistolla. Niaanantai-iltana pääsi tuli rai- moamaan Koimiston Tiurinsaa- rella Manhassakylässä. Suurin osa kylän taloista on rakennettu yhteen ryhmään ja tämä ryhmä paloi niin tarkoin, että ainoas- taan parista talosta saatiin asuin- rakennus pelastetuksi. Perinpohjin paloi 7 taloa, m- mittain Ananias Kytän, Juhana Peipon lesken Marian, Juoso Pei- pon lesken Malpurin, Sakari Pei- pon lesken Beatan, M. Pajusen ja Juhana Peipon talot. Uhdes- täkään näistä taloista ei saatu mitään irtaimistoakaan pelaste- tuksi. Ulkohuoneet paloimat Aug. Pei pon ja Äiikko Peipon taloista. Sitä mastoin näiden talojen asuin- rakennukset ja osa irtaimistoaj saa- tiin pelastetuiksi. Tuli sai alkunsa Ananias Kytän talosta, ei tiedetä mielä millä ta- wom ja leivisi palo niin kammot- taivalla mauhdilla, että parin tun nin kuluttua oli koko kylästä ai- noastaan hehkumat rauniot jälellä. Pelastustyötä kyllä koetettiin teh- dä, maan tulen raimoa oli mah- doton hillitä. Paitsi palaneita taloja ei Wan- hassakylässä olekaan kuin muuta- ma talo ja kansakoulu, jotka omat erillään hämityksen uhriksi joutu- neesta taloryhmästä ja jotka siten pelastuimat. Sähkösanomia „Karja!attarelle". Maltaknnnlm duuma. Puheaika rajoitettu. Oppo- sitsiooui poistuu. (Kesäk. 8 p.) Duuman enemmistön rajoitet- tua puheajan 20 minuutiksi, il- moittaa Miljukosf oppositsioonin pitämän tarpeettomana läsnäolla pykälittäisessä käsittelyssä. Oppo- sitsiooni poistuu oikeiston taput- taessa käsiään. Uutistoimisto. Lawantantia sotalaiivalla Tuo- menlahdella. Risteilijä ..Rurikilla", joka pur- jehtii nykyään Suomenlahdella, on ilmestynyt lamantautia, johon on sairastunut kolmattakymmentä matruusia, kaksi upseeria ja laima pappi. Aksi upseereista on kuollut Kronstadtin merisairaalassa, jonne hänet oli tuotu laimasta. Tuuri »varkaus. Muutama päimä sitte tapahtui suuri markaus Kaflal, Handelman ja kumpp, pankissa Pietarissa. Pankin kasööri Butusom oli aa- mulla lähetetty hakemaan rahoja eräistä rahalaitoksista, mutta hän jäikin sille tielleen. Hän oli saa- nut raheja kaikkiaan 56,266 rpl., jotka hän mei mukaan. Poliisin etsiskelyistä huolimatta ei Butu- somia mielä ole tamattu. Kerro- taan, että Butusom on miime ai- koina mieltänyt ylellistä elämää. Ulkomailta. Taisteluja Ranskan Afrikassa. Pariisista, kesäk. 3 pnä. Dlä- Senegalin kumernööri ilmottaa, että 500 arabialaista ryömäriä Cassan keitaassa hyökkäsi kame- leilla ratsastaman tarkka-ampuja- osaston päälle. 'Ankaran taistelun jälkeen syöstiin arabialaiset taka- sin. Arabialaiset menettimät 100 kaatunutta ja 37 haamottunutta, tarkka-ampujat 9 kaatunutta ja 10 haamottunutta Ankara maanjäristys Italiassa. Roomasta, kesäkuun 7 pnä. Noin klo 3 aamulla huomattiin etelä-Jtaliassa ankaraa maanjä- ristystä, joka synnytti pakokauhun Palermossa y. m. paikoissa. Rakennukset mikaantuimat useis- sa paikoissa. Amellinan maakunnassa laske- taan noin 12 ihmisuhria. llnsi maanjäristys. Nemyorkista kesäkuun 6 pnä. „Sun"-lehden mukaan on San Jago de Euballa tapahtunut moi- makas maanjäristys, joka aiheutti sangen suuria mahinkoja. Katuki- mitys repeytyi useissa paikoin. Kaksi ihmistä kuoli. Työ. (Suuren englantilaisen ajattelijan Thomas Earlylen mietelmiä.) Ääretön merkitys on työllä; ihminen tulee työtä tehdessään täydellisemmäksi. Rumia rämeik- köjä raimautuu pois, kauniita mainioita nousee sijalle; samalla ihminen itsekkin lakkaa olemasta rämeikkönä, epätermeellisenä erä- maana. Ajattele miten halmim- massakin työssä ihmisen koko sielu pääsee sopusointuun heti, kun hän ryhtyy työhön! Epäilys, suru, ikämä tunnontuska, suuttumus, ivieläpä epätoimokin, jotka sie- luamme piirittämät, maikenemat, peräytymät kauas luoliinsa, kun ihminen käy työhön käsiksi. Mies on silloin todella mies. Työn siunattu hehku on kuin puhdista- ma tuli, jossa kaikki myrkky pa- laa pois ja kitkerästä samustakin tulee kirkas, siunattu liekki. Onnellinen on se, joka on työn- sä löytänyt ja älköön hän muuta onnea maatiko. Hän on löytänyt elämänsä tarkotuksen ja alkanut sitä seurata. — Työ on elämää. Työntekijän sisimmästä sydämes- tä nousee hänen Jumalalta saa- mansa moima, pyhä, taimaalli- nen elonhenki ja herättää hänet kaikkeen jalouteen, tietämiseen ja itsensä tuntemiseen ja paljoon muuhun heti, kun hän on työnsä alkanut. Atinkälainen epäilys ta- hansa moidaan lopettaa main toimimalla. Katsele ylöspäin, alaspäin, taaksesi ja eteesi; et huomaa mis- sään laiskaa sankaria, pyhi- mystä tai paholaistakaan. Ei taimaissa, maan väällä eikä maan alla ole laiskan ihmisen kaltaista olentoa; hän on koko luomakun- nassa outo ilmiö. Maailmassa on main yksi hirmiö: laiska ih- minen. Luonto tieteen walossa. Tämän teoksen 29:s mihko on ilmestynyt ja sisältää ensiksi kaksi ilmatieteellistä kirjoitusta: Tuulen synty ja Sananen sumusta, mo- lemmat runsailla kumilla, kaa- moilla ja kartoilla malaistuja. Kehitysoppia malaisee kirjoitus Aierililja ja sen kimettyneet esi- polmet. ..Katsauksessa" on asial- linen ja selmä esitys: Tietomme pyrstötähdistä. Tietosanakirja. Wihot 33 ja 34. Mihot 33 ja 34 omat ilmesty- neet. Niiden runsaasta sisällyksestä miittaamme seuraamiin aiman y- leistä harrastusta herättämiin kir- joituksiin. E l i n k e i n o t (U. T. Si- relius), Elinkeino-ilmoitus, Elinkeinolaki, Elinkeino- mapaus, Elinkeinomero, Elinkeinoyhdistykset (K. I. Stählberg), Elinkorkoma- kuutus (H. Helminen), Eläin- makuutus ja Eläinmakuu- tusyhtiöt (B. Johansson), E- Pohjois-Karjalan Hevosjalostus- Iiiton vuokraamalle orilaitumel- le Tikansaareen otetaan 2- ja 3- vuotisia orivarsoja täksi kesäksi 15 markan maksua vastaan ke säkaudelta. Ilmoitus on tehtävä viimeistään ensi lauantaina klo 3:een mennessä i. p. Maanvilj. seuran toimistoon tai seuran konsulentti T. Pohjalalle. Joensuussa 8 p. kesäk. 1910. Toimen puolesta: H. O. Reinola. Joensuussa 9, 10 ja 11 p. kesä kuuta. Torstaina 9 p. klo 8—10 ap. tammain ja 3-vuo- tisten oriitten sisään- kirjoitug radalla. > 11 alkaa tammain tar kastus. » 10—2 vanhempain oriiden sisäänkir joitus Maanv. seuran toimistossa. Huom.! Tammat ovat tuota vat viimeistään klo Vall. Perjantaina 10 p. klo 9 ap. tuodaan oriit kilpa radalle. » 10 alkaa oriiden tarkastus. Lauvantaina 11 p. klo 10 ap. jatketaan oriiden tar kastusta. Näyttely on yleisölle avoinna 50 pennin sisäänpääsymaksusta kaikkina päivinä klo 10:3tä ai kain. Palkintolautakunnat: 1) Tammojen kantakirja- ja 3- vuotisten oriitten näyttelyssä : T. Pohjala, hevoshoitokonsu- lentti, puh.j., H. V. Helander, eläinlääkäri, J. Ryynänen, va- rusm , ja Mikko J. Heikura, maan vilj. 2) Vanhempain oriiden näyt telyssä : Axel Wahren, agron., puh.j., T. Pohjala, hev.h. kons., Henr. Porthan, asioitsije, H. V. Helan der, eläinlääk. ja J. V. Wikberg, maanvilj. sekä varalta maanv. J. Partanen ja varusm. J. Ryy nänen. Kesän ajaksi vuokrataan kamari ja keittiö Nikolaink. 28. läke (K. Soit Eeli ja O. Karhu nen), Eläkekassat (K. Soikke- li) sekä yhteensä yli 7 palstaa kä- sittämät perusteelliset kirjoitukset: Eläimet, Eläinmaantiede, Eläintiede (K. M. Lemander). Mtelä mainittakoon E l i n a n su r- ma (M. I. Mansikka), Eläin- eepos, Eläinsabula ja E- läinsatu (Kaarle Krohn), Eli- sabet (I. Forsman ja K. O. Lindeqmist), R. W. Ekman ja C. L. Engel (E. Richter) sekä lopuksi Englannin kieli ja kirjallisuus (U. Lindelöf ja Helmi Setälä), yli 14 palstaa. Liitteenä on liitupaperille pai- nettu kaksi-simuinen kumasarja Etu- Intiasta; tekstissä on 25 kumaa. Uusi sunri historiateos. Suomalainen Kustannns-o.-y. Kansan kustannuksella on ilines- tynyt 1:nen nide Clara Tshu- din monille kielille käännettyä, suurta suosiota saamuttanutta M a- rie Antoinettea; 2:nen nide ilmestyy näinä päiminä. Koko teos maksaa hienossa asussa ainoas- taan 7 mk. 50 p.; norjalaisen al- kutekstin hinta on 18 mk. Tämä erinomaisen milkkaasti kirjotettu julkaisu esittää yhtä ihmiskunnan historian jännittämimpiä, merkil- lisimpiä tapauksia, Ranskan suurta »vallankumousta, ja kuivailee moi- mallisin piirtein tämän mallanku- mouksen merisenä uhrina sortuneen onnettoman kuningattaren kohta- loa. Venlijän kurssi on tänään . 268 20 266; 667a S kk. . . — — 263- 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Uk. p Lontoo a/v. . . 25: 39 25: 22 3 kk. . . . 25: — Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 8 kk. ... 98: 80 Berlin a/▼ . . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Lybekkla/v . . 123. 90 123: 40 2 kk. ... 122: 20 Hampuri a/v . 123: 9Q 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Frankf. a.M. a/v 123: 80 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 20 138: 70 Chigago a/v . 5: 23 5: 1&