\ Tiistaina 12 p. Huhtikuuta KARJ ALATAR N:o 40 — 1910 Joensuun kaupungin 11 , * f r Cl ; X ; I I ] H ff \ i :; Y f il lumi ui iUMin kokoontuvat raatihuonjoseeu tor.stni>*.a buhtik. li p. klo 5 ip. Esityslista ibaoit istouiittl s. A; ro M rni (K. S. 1 k. 1 s. 50 ram.) s e ff S* "I 1 tf ' 53 fi vi $ ^ ?N-I '.} s» ^ r*„ ta f-J |J u LI vj» i iii z l»!, «s» Ijj A ii j -H kutsutaan kokonks-»on, j.ika pi detään keskiviikkona t. k. 13 p:nä klo 6 i. p. N. N. K. Y: huoneistossa. Tarkasta i an <3 virka Joensuun kaupuogi.s kansa koulussa julistetun n haettavaa 80 pn rirj kuluessa ail 'mainitusta pii TistS lukion. Vit kaan jota svt raa pa'kkaa 6^0 niT^k -a v .o des<a, on osfmtava e >si e!o';u;ui 1 {»ftivänä. Hak>-muk-et osoite! tako»n kansakoulun j'»hu>ku.i nslle. Joensuussa, h-.:ktik. 11 x.m' 1910. Jahioka;? Is. IK S 2 Jr.) "TkpTYT toimii Iltam Jl c- Ilosaaren teatteritalolla Sunnuntaina t. k. 17 r>:nä vai! lelevalla ohjelin.illa. Lähfm.uia vastV !?s. Juuri saapunut kau iis \alifcoima NAISTEN ja LÄSIEN SElSl-iiHSÄiIi se hm Kävelypukuja. M. Koivika. historialliset todistuskappaleet näyt täivät, että juuri Ruotiin kunin kaiden manhat maknittuslirjott omat olleet malleina: niitä on pidettn silmällä silloin luin 3lLeffan >ovi I.sen roakuutusiirja malmistetiiin Ja kuinka toiset olimatkaan ne muodot, kuinka toinen se järjestys ja juhlallisuus, milä Alelsanleri ensimäinen noudatti antaessaan Suomen kansalle makuutuksensa Mastamainiluista eri maakunnille lahjoitetuista amoimisla kirjoista useimmat syntyiivät siten. en./ alueen maesto jouduttuaan Meitä jän ivallaan ja rvaiutotttiaau hal litsijalle uskollisuudeumalan, l.i hetti yhden tai useamman edusta jan hallitsijan tahi hänen edusta jansa luokse rukoilemaan euti^tc:' paikallisten laitoksien ja oikeuksie. säilyttämisiä. Mastaukselii tuli arin. suostumus. 3iiaä !au Pormoossa oli järjestys päiiuvas- täinen. Maaliskuun 20 panvane niinkuin jokainen meistä tietää, keisari allekirjoitti matuittus- kirjansa. Kaksi päiivää myöhem min hän tuomiolirlkoon ppstpte- tyltä maltaistuiinelta luetutti to koontuneille Suomen maltiosää- dyille tämän makuutuölirjau, zättt sen sitten maamarialtalle ja sen jälkeen ivasta Suomen ioaiiiiää dyt ivannoiivat hallitsijalle uskolli suusmalan samalla myös sitou tuen malallisesti noudattamaan ja pitämään pyhänä Suomen pe rustuslait. Selityskirjelmässä syrjäytetään tämä Pormoon tuomiokirkossa ta pahtunut maliiotvimiius muka ta pauksena jolla ei ole sanottamasu mitään merkitystä. CIinan Suo- mi silloin jo ivalloitettu. O lihoo hallitsijaivallan käyttäminen teisa rilla, keisarilla jota jo muotta ai kaisemmin oli julistanut Suomen yhdistetyksi Menäjän ivaltaiun taan ja kirjoittanut ^tapoIconiUe: „Mma lein ruotsalaisesta Suo mesta menäläiien maakunnan". Seujälkeen kansa oli pakotettu mannoinaan uskollisuudemvalan ja hallitsija oli julistuskirjassaan kesäkuun '>'17 väimälrä löUS lu- mannut säilyttää Suomen uskon non ja sen manhat lait. jiailki oli siis jo järjestetty silloin, kun Pormoon ivaltiopäiiu t alkoimat. Suomen säädyt eiwät ivoineet tarjota Wenäjän hallitsijalle mi tään. Niitten suostumusta, niin on selityskirjelmässä sanottu, kei sari ei tarivinnut. Hän oli kut- sunut säädyt kokoon ainoastaan muutamien neljän eritoiskysymyk- sen tähden ja niissäkään hän ei pyytänyt säätyjen päätöksiä, ivaan ainoastaan niiden lausuntoja. Ta- mä korkeanmiralkinen esitys asian menosta on erehdyttämä ja iväa- rä. Se jättää pääkysymykset -vas tausta ivaille. Ältinkätähden kei- sari katsoi maltiopäuvät niin tär- keiksi, että hän keskellä sotaa itse saapui maahamme ne anomaan? Minkatähden tuli hän toisen ker- van ne itse päättämään? ANnkä- lähden aiitoi hän juhlallisimmal- la taivalla, noudattaen Ruotsissa ivanhasiaan setirattuja muotoja, hallit sijaivalutiluksen, maikkakin hän aikaisem.utin oli jo lumannut sai- lyttää maamme lait? Ja min kätahdei! clii hän Suomen kansan edulta,ilta u^kollisuusival-m, ivaik- kalin tämän maan io.tcviö ed.'llt- io:nt ivuon.ua jo oli pakotettu mannoinaan uskolkisuilsivalait ivoittaj'.lle? Teliko hän kaiken laadrn; nr tauan taman ivan; toi a .'äaduiliä muutanllsia cvtio:s- aiunjfa, joiut ciiviii lnlteni'a m miniään tapauksessa suurella osal- taan ir.oineet tulla järjcs-cli,i ,'i ei'!>e>'.lui!i ratihau palattua? (5i. Asia on i-iin, ettei, keisari edelleen kin ttuiuitjt Suomeil tanuin sun-.-- tuinuLsen ja inytuäiuaiuna? ie.; »voidaksensa [noviti.ia 3tiomcn ui) Di*Uhni:"e:i ^iica.ajän iroUauaUaan silla tasuatla tuin hiin tai soi ntaanfa edun sitä )uaati:ua». Ta-näil tr.it-• luauäiuiielii miusicttatiMv.i mitä tavioiin-pcciä Wenajan Ijalliuiv 2i;o:nivn nähden oii mmoil.ulitl aina lIuudenkaupt!M'ii! rait-zaota asli halki koko '.vuosisr.da-a. !>iäsuriiina Clisabeihin manisesti ivuodelta ja itaiaviiaa t.n sen toiminta o'oitawat keisaii Äielsanterin e)c'.lajiliäa:t perineen 'en ajatulsen, eitä Pettäjän soti laallinen M ivaltioiiinen ivailu'.us oli itloteuaiua Pehjattlahieen asu, ja uloteltaiva Suomen kansan inyötäivaikutukiella. Sitä paitsi Äenajan a^ema u o o pan ivailojen k e s lullde s s a silloisen, sorto^valiiaan rinnalla oli itiiit määrällinen Jilfiiht mu) rtjijiu;.0'.ai raithvintconi-iueen, eln. ^uoinen pysyivä yhdistännneii Äei'.a>iä!t ci näyk.är..)! lurivalul- la, jos jc iViiCiuat t-ijiöiaait i n a - ouneeii, ivaan sa!)en tarmiitiin -uomcn kansan oma tt.hto, sen rattn.uc- uutta halli,[ijao, ien us kollisuus Vcenajan mattaa kohtaan. .V sen lisäksi luailtitti keisarin yieno.i, ihiiteeiiiiicn mielenlaatu ja yäitcit halunsa poielaa se häpeä, junia ^iapoleonin ntääraylsel^a ja ilman edellakätMMä sodaiiju- li..'tt'.sla alo'ettn sola tveitäläisctt- im siuoiien siivisiyneen y!eisön Niinissä oli Äenäjän hailiiiäselle u'.;>t tantit. Kailii nämä aiianhaarat — se tm historiallisesti todistettu — tuailuUiioat sen. etui keisari jo so dan alussa kutsui Suomen nml- uopäimat kokoon. Tämä kutsttnius o-ln sille solakapausleu tähdet a-lun tuo'm'.e:n.'.'.'.ai?i, mutta et evtänyt keisaria edelleen pila- näsiä kmmi päätöksestään koettaa -ooillaa Suomen lania uuden olo- an kannattajaksi. Sitä tarkoitti m. m. nilnsanolun Suomalaisen elyskunnan kutsuminen Pi?!a- r:m. ÄZe olemme äskettäin sano- nalehdistä lukeneet, että muuan vaikuttama menolainen maliiomies -n l.tustuiul epäilyksiä siili, tokko ^ttäan Aleksanterin Suomea loske- suomakatsilke lausuluk puheet oivat tuin taeltaan jätetyt jälki- maailmalle. -)lo hnmä. Watta- ininan arkislossa Pietarissa on keisarin oinatia täoella kirjoitettu poojaliriolus siihen paheeseen, soila aan ivasloanolti suomalaisen ^ähe- .yskiMiton jäsenet liimassaan. Ja itua hän sanooi ..Vakuuttakaa -uomon kansalle, että sen uskonto, en etuoikeudet aina tulemat ole- maan minulle pyhät." Pp''ä! .saeres" — oli se sana, jota hai- tiaja täytit juuit ltooijuudec-ia, oitt.m malLuitiinatt korkein eons- aja ;a Suonten cansatt kuottantns- niei>et ensi kerran taimiani; loi- iaiaa la^moisla kastvoihin ja pc- lnstus laskettiin ttiiemmmuden naii rauhanteossa Menäjan wal-I ja antanut sille ivaltiollisen ole- tuutettu kayltilin sitä oikeudentäy- muksen, käsitti ja nimitti Suomea maltion nimellä, toisin ei myös- kään ollut keisari Nikolai Itsen ja hänen maltiomiestensä laita. Oli- simatko Wenäjän perustuslait muodelta 1834 1 §:§i"ään muuten puhuneet Menäjän maltaistuimeen yhdistetystä Suomen maltaistui- mesta. Se mies, joka kirjoitti tä- män pykälän, Menäjän ehkä kuu- luisin maltio- ja lakimies, ivaltio- sihleeri Mikael Speranski oli me- moriaalissaan keisarille 1811 sa- nomitkim Suomi on maltio eitä mikään kitmernetnentti. Keisari Nikolain aikaista käsi tystä ivalaisee sitäpaitsi se huo- mattama tosiasia, että Menäjän hallitus minä aikoina monen mo- niluisessn sopimuksessa utkorvcitt maltain kanssa käytti sellaisia tausepcirstci kuin Menäjän alarnai- set ja Suomen alamaiset, Menä jän satamat ja Suomen satamat, Wenn?än tairuat ja ouomcn tai- ro at j. n. e., lauseparsia, jotka näyttämät, että silloin käsitettiin Suomea erityiseksi m a Iti oksi. On tarpeetonta puhua siitä, kuinka keisari Aleksanteri llmen käsitti ne oikeudet, jotka hän ,vuoroonsa maallemme mahtvisti ja laajensi, hän, joka aivalessaan täällä He!- sinisissä syyskuun IS pnä Suomen maltiopäimät, lausui: ..pysyen lujana siinä perustus- laillisesti rajoitetun ruhtinaan periaatteessa, joka Suomen kan- san tapoihin on juurtunut ja jon- ka ilmauksena kaikki sen lait ja laitokset omat". Ilman syytä Suomen kansa ei ole pystyttänyt muistopatsasta tälle unohtumatta- malle hyväntekijällensä. &.x tahdo pitemmälle jatkaa näitä huomautuksia, niin paljon kuin olisikin muistuttamista sen ku- mauksen johdosta, jonkaselityskirjel- mä antaa meidänkansamme tvaltiol- lisisla harrastuksista alkaen 18iil> luivulla. Luulen jo sanotulla omittaneeni, että se historiallinen esitys, jolla ministerineumoston puheenjohtaja koettaa yhdistää lakiehdotuksensa oikeutusta, on huutamassa ristiriidassa kumoa mattomani tosiasiain kanssa, ja näin ollen määrä. (Hymä, Hy- mä!» Mitä tässä olen sanonut, sen olen pääkohdiltaan pian kaksi ivuosikymmentä takaperin ollut pakotettu sanomaaa erään laajeni uomcnmaau malloitusta kuivaa man teoksen johdosta. Mutta niinpä nyt onkin, että se historian käsitys, joka aikaisemmin esiintyi puoluekirjoituksissa, on nyt saanut sijansa korkean mitallisessa, maant- me oikeuden tuhoamassa asiakir- jassa. Lakiehdotus, joka raken- tuu tällaiselle pohjalle, ei moi olla — siitähän saamme olla ma kuutettuja — keisarikunnankin eikä Menäjän kansan oikeudentunnon mukainen. (Hymä, hyivä!) Suomelle sen toteuttaminen tuot taisi sitä määrätöntä onnettomuut ta, jonka lain horjuttaminen yh teiskunnassa tuo mukanaan ja josta meillä jo on ollut run- saasti esimakua. (Hymä, mä!) demtrsta, jonka keisari Pormoon maltiopäimillä oli Suomen edus- lajilta saanut. Tosin selityskirjel- mässa jälleen mäitelään, että Tuo- men kansan suostumuksesta ei Ha minassa ollut puhetta, mutta niin hiiioiit Venäjän kitin Siuotsin rau- hanneumottelijain miralliset kerto- mukset todistamat että tämä ivaile cm perätön. Selilnslirjelmäin laati- sain pitäisi toki tiuitea kreimiZium .-'msessin kirje keisarille elokuun ->■> päimällä. syyskuun 9 päiivälta 1 «S»»;), jotämä Menäjän ma! ttuucUu ilmoittaa torjuneensa Ruot sin mo.ltniitelnn eodotuls sen Suomet: oikeulsia takaaman ino.äränlscn ottamisesta rauhakir- taan sillä hnooniiUulsolla, että se tapa, jolla keisari on maittanut itselleen Suomen, oli tokoiman toi n e n f n in taicii edelliset lualtoitut •et. Viittaa keisari, ..olihan teidän ' N ^ a j c -> t o o 11: i ! n ^ ", kirjoittaa Nuni- iantseff, ..tooitianut suomalaisten •eaffaufen, eiiintynnt ennen ran- iiatueioa heidän hallitsijanaan, hei- oäit lesitutdessoan, luisunut heidän !vallinpäitvänfä kokoon, omannut ne ja itse ivastaan ottanut heidän uslollisuusmalansa. ^.'inistainlne elia selityskirjel- ttässä tahdotaan esittää asia siten, että Suonten yhdistäminen Wenä- iäit mattaitiittaan oit tapahluiiut melleiit kolonaan santaan tapaan kuin ^rusian tai minkä muun malloitktun maan tahansa. 5!ei- kari Alelsanterin unoministeri, mal- lakunnan kansleri, sitämastoin pu- hui Ruotsin ivaltuutetuille, puhui omalle halli.sijalleen siitä, fittitfa .vähän on r,htäU'iift}yUu, ..comme oeu o'auo.lor,ic", Suomenmaan roaiiotiittiftt ja ko.tl>ien oäupe.n- oiett mao-alncioe!i saatouittsien '.salilla. ^un:p'.ko on oikeassa? On olcir.assa moncnmonka todis- inskappaletta jo mainilttijen lisäksi siiia, mitä keisa Akeksanteri läjitti ivaluntlaneensa Suonien kansalle. Selilyskirjeliiiä syrjäyttää ne kaikki matttolotta, multa kuitenkin pari niistä ohtaloillc. v>li itubic-tattttno «maitt crsaiiii ontal sanat sälöin Itu; me lausumme julki tunteemme ja kun ne ilmoitamme, että tie oikeudet, öiden pyhästä noudattamisesta oän kehotti laheiyskuntaa auta- naatt Suomen kansalle ilmoiiuk- e n. omat meillekin, Snomen kan- aUe, pyhät. (Äätitcdttsttmnavici: :>rmä!) ijuiitta oikeudet eiivät säl eet suonten Lähe.yskunuan an- t keisarille sitä myolamaiknutota tteman toalaannmmntiieksi, jota )än haiusi. Lahetyskutita ei moi- tul toimia laillisen eduskunnan .vallalla. Siitä selloille luuttaan a saatuaan tarkat tiedot Suomen valtiollisten lakien sisällyksestä kei- au kutsui Snomen maltiopäimoit oloon Pormooseen. Siinä pu- ieessa, jotka hän a:vasi ivaltiopeli vät, lausui hän selmasti, mitä .uut utiilä lainoitti. ..Olen lmvan- mt säilyttää", niinhän tuulnnvat ta.ien sanansa, ..teidän maltiosäein- önnc. kokouksenne taalla takaa eille lttpattlsetti täynäinisen. Tä nä kokous on tekeivä käänteen lei- dän maltiokkisessa okemassaokos- anne, se on määrätty läjittämään tiitä sileitä, jotka liittämät leidä! asiain ituleen järjestykseen, läyden- aiuäätt niitä oikeulsia, joita sodan ohtalo on minulle antanut." ?ä!inisierineuivoston pnheenjoh- tamii selityskirjelmässä ilnmitetaan, ■tteiniat Suomen maltiopäimäl voineet enentää eimälkä mähen- ää keisarin oikeuksia Suomeen nähden, keisari itse siläivasloin a ioo, niinkuin kuulemme, eltä tä- nä lokous oli määrätty täydentä- naän hänen oikeuksiaan. Hän katsoi tämän täydennyksen saamut- laiteensa, kun maan lakien mukaan makitut edustajat, ivastaan otet- tuaan hänen haUitsijaivaknutuksen- a. Suonien kansan nimessä kaikki- malliaan kasivojen edessä ivan noiivat hänelle uskollisuusmalan. ^a hän oli oikeassa. Siitä het- Iestä asti Suomen kansa on katso- nitt itsensä simecllisestikin melmoi- tetnksi uskollisuuteen hallitsijalle ja Menäjän ivaltakunnalle. Hami- johtakaamme ieleemme. L)!aakiskuun 21 poiimänä m. IM O keisari antoi periti merkilli- 'en julistuskirjan, jossa hän mai nitsee, että hän siitä hetkestä asti, jolloin kaitselnms oli jättänyt Zuo- nteii kohtalon häitcii käsiinsä, oli päättänyt Hallila tätä maata ma- paatta kansatta, jota nauttii niitä oikeuksia, mitä ien maitiosäättto sille takaa. Kaikki mitä hän sen- jälleen Suomeen nähden oli teh- nyt, sen piti makuuttaa Suomen kansalle mattiollisen olemassaolon oikeudet. Tämän asiakirjan ivuosi- sataispäimämi maaliskuun 27 päi- m.ina li)in ilmesiyi se toinen ju- ästnskirja, jonka järkyttäminä me täältä olemme ja jonka liitteisiin luninu itiyiivint se selityskirjelmä, joi a koettaa tehdä lnultatvaksi, eltä keisari Aleksanteri ei ole an- mnitt Snomen kansalle mitään er'näistä tvaklioliis-a olemusta, ynnätkö sitten tämän kirjelmän laatijat katso ilseään melmollisiksi onaniaan huomioon edes seuraa- m:a sanoja hallitsijan käskykir jeessa snysluun 14 2l> päimältä 1S10 Snotnen kenraaliknmernöö iiuet „ ^arjestaesj ani suomen olot tnmun tarkoitukseni on ollut aittaa tälle kansalle malliollmett olemassaolo". (Hymä!) Miela (aita anti. julisluskir- jasta helmikuun li 21 päimältä IMtt Uusin tutkimus on näyttä nyt, mikä oli syynä tämän julis tuskirjan antamiseen. iUittttantat keiiariimittan korkeimmista h- tttsivirastoista, m. m. Hallitsema Senaatti olimat, ollen epäfetivillä cnoiitflle makuuleltnjen lakien tantatvuudesta, koettaneet ulottaa toimintaansa myöskin Suomeen. Siiloin keisari irntot mainitun jtt listnskirjan. iJititä, jotta rehelli- -eszä mielessä epäileivat hailiisi- so.ii tahtoneen makuuttaa Suo melle pysitmiä, ainoastaan Suo nten eduskunnan myötäivaikutuk uila tuiiuietiamia mattiollisia oi lruksia, moimme me suomalaiset nyyttiä larioin perehtymään tä hän asiakirjaan, joka sisältää un- oen, emistä selivcmmän hallitsija- makuutuksen. He tulemat siitä uä- temään että keisari juuri turma- iäksensä Suomeen asettamansa hallituksen riippumattomuuden teisarikimnan koi°lei:nmistakin lai toksista ja näyttää niinkuin hän sanoi, sen ivälilönlä suhdetta hai- litsijaan antoi sille ..keisarillisen Senaatin" nimen. Ja he tulemat näkemään että hän samalla uu destaan ja sillä kertaa nimen- omaan kaikkien korkeitten seuraa- jieusa puolesta ja ikuisiksi ajoiksi makuutti Suomen erinäisen maltio- jäännöu pyhän noudattamisen. Älkäämme kiisteikö sanoista. Moimme jättää tieteen ratkaista malsi, onko Suomi, sillä kun on järkähtämältömästi imudatettama malliosääntö, mutta se kun myös- kin on erottamaton osa Menäjän maltakuntaa, nimikettamä mal- tioksi. Mutta niiden syytösten johdosta, joita sekityskirjekmässä- kin esitetään, sentähden että me suomalaiset katsomme maatamme -valtioksi, olkoon muistutettu, että se mies, joka ensimäisenä julki sesti mainitsi maatamme tällä nimellä, hän ei ollut suomalainen. Se, joka teki sen, oli Suomenmaan ivallviltaja, Snomen yhdistäjä Me- imijän ivaltakmitaan, Menäjän keisari Aleksanteri Imen. Hän teki sen Pormoon maltiopäiiville jättämässään arin. esityksissä. Ja luonnollistahan onkin että tämä hallitsija, joka mitallisissa puheis saan ja asiakirjoissa sekä yksityi- semmissäkin kirjeissään puhui sii- tä, että hän on korottanut Suo- men kansan kansakuntien armoon H-? 6du$Kuntd. Huhtik. 8 p. Edustaja Aug. Hjelt sai sai- rauden tähden lääkärin todistuk ien nojalla mapautusta istttnnois- ta 4 miikon ajaksi ja edustaja A n n e b e r q täksi ja ensi '.viikoksi. Edustaja Boman mapautettiin suuren ivaliokunnan jäsenyydestä, koska hän on jäsenenä myös pe- rustuslaki- ja wirkamieswaliokun- nissa. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin talousivaliokuiman mietintö n:o 1, joka sisältää ehdotuksen asetukseksi t u u l a a k i m a k s u j e n laske- misen perusteista. Keskus telutta hyiväksyttiin asetusehdotus ja asia meni suureen maliokun- taan. Mietintöön liitetyt anomus- ten ponnet tulemat käsiteltämiksi masta kolmannen lukemisen vhtey- dessä. Asetus kuuluu: Tuulaakimaksujen laskemisen pe- ruSteeksi on niinkni tähänkin asti ivahivistettama määräprosentti tnulaakimaksnu alaisten tamarain tullimaksusta. Lähemmät mää- räykset omat annetut hallinnolli- sessa järjestyksessä. Tämä asetus on ivoimassa 1911 muoden tam- mik. 1 pistä 1913 wuoden lop- puun. Ainoaan käsittelyyn esitettiin ivaltiomaraintoimituskunnan mie- tintö numero 1. An tel li n k o- koelmia hoitamaan asetet. mal- lnnskuiman kertomuksen johdosta muosina 1997—1909. Mietintö hymäksyttiin keskustelutta muuten paitsi että senaattori Meehelin il- moitti myöskin kaikeilija Maria Mukin maininneen, että hän toi- moo, ettei häntä enään »valittaisi ivaltnnskuntaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pankkimaliokunnan mietintö n:o 1 Läng manin testament- ti lahjojen hoidosta ja niistä karttuneiden korkomarojen käyttä- misestä. Ed. Pa asikimi kosketteli wa- liokunnan puheenjohtajan eräitä mietinnön kohtia, mainiten, ettei ivähemntistö maitokunnassa ollut mietintöön tyytymämen, maikka eiivät olleet mastalausetta liittä neet. Ed. R ^ n m a 11 ei myöskään ollut tyytymämen mietinnössä eh- dotettuun marojen jakeluun. Suo men eduskunnan haltuun uskottu- jen marojen käyttäminen puolue- tarkoituksiin kuten mietinnössä on ehdotettu, m. m. työmäen arkis- tolle, näyttää oleman turmioksi- iten alkit. Paheksui sitä, ettei mä- hcmmistö ollut liittänyt masta lausetta. Ed. Alkio mastusti mietintöä, ehdottaen poistettaivaksi työmäen arkistolle ehdotetut 3,999 mk., ruot- salaiselle kirjallisuusseuralle ehdo- tetut 3,999 mk. supistettaiviksi 1,299 niikaau. Suomalaisille kait- sattmlunystämille anneltamaksi 2,999 mk. ja kjiaittiubeu ystomllle ..kylmäjän" kaniiattaiuijetsi 2,999 liutaa. Ed. Kaltio kannatti Alkiota. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin mietintö täSsä kohden ja loppuosa keskustelutta. Kertomus Suomen postisääs- to pankkien tilasta ja hoidosta muonna 1008 lähetettiin paukli- ivaiioiuntaan. Mallioivaraiiimaliotutman ehdo tus kirielniäksi keisarilliselle Äia- jesteetille arin. esityksen antamisen jouduttamisesta koskema m a r o- jen h a n k k i m i s t a n i i h i n tarpeisiin, joihin m a kin a i- f e t ro a 11 i o n tulot e i m ä t riita, hymäksyttiin. Pöydälle tiistain-istuntoon pan tiin maatalousmakiokunnan mie- ttntö n:o 1 torpan-, lampuoti'ika sa mäfitttpct-alneett ivuofrasta maaliskunn 12 päiroäuä 1999 annetussa asettti'"en 32 ja 31 py kälien muuttamista koskeman edus- kuntaesityksen johdosta seka puhe- miesneumoston ehdotus lyösuitn- nitteluksi eduskunnan täysistuntoja ja malioluntia marten. TÄalivkunuat. M a a t a l o u s m a l i o k u n k a on ensimäisessä ^lukemisessa päät- tänyt 8 ään. 7 ivastaan hylätä ed. Huttusen tekemän anomus- ehdotuksen atm. esityksen antami sesta laiksi uuiismiljeltsiTeu edis tämisestä miljelyspakkoperiaaltten mutaan. M a a t a l o u s m a l i o k u n t a on käsitellessään anomuksia tilat- lomien maanhankinnasta päättä nyt 8 äänellä 7 ivastaan asettaa käsittelyn pohjaisi edust. Joonas Caltrenin eduskuntaesityksen, joka sisältää ehdotuksen maanhankin nasta tilattomalle mäeslölle. Mä- hemmistö taittoi mainitun edus- luittaesilyksen hylättamaksi. iZlsia lähetettiin malmisiusta marten jaostoon, johon kuuluivat edusta- jar kekki, Ojanen, Saakasti, Sep pämurto jo v. Troil. T y ö m ä e n a s i a i n iv a l i o - kunta on toisessa lukemisessa käsitellyt loppuun eduskunnalle jätetyt ano- musehdotukset tyokymyttömyys- ja manhuusivaknututsen järjestä- miiestä. Maitokunta on päättä- nyt ehdottaa, että hallitus laaties- saan lakiehdotusta asiassa ottaisi harkittaivaksi eikö lopulliseksi sil- mäiitääräksi inmalidideettiko-nikean ehdotustakin toteutettaessa olisi asetetltama sellainen yleinen kan- sanmakuittns, että jokainen mää- rättyyn ikään tullut taus alainen ottaa makuutusmaksujen suoritta miseen osaa, maan että ainoas- taan aivnn tarpeessa olemat saa mat liiivan liantlia eläkettä: eiko erinäisissä tapauksissa ja määrä- tyillä ehdoilla olisi sallittu makuu- tetun itsensä tai muiden hänen puolestaan suorittaa miikkomalsu- ja tai kaikki yhtaikaa ia eitti olisi luotaavaa, että niiden makuutus- sakon alaisten puolesta, jotka ilman omaa syylään omat joulu- neet sellaiseen tilaan, etteirvat moi jatkaa ivakuutuSmakiujen suori tusta, kunta tai maltio niitä suo- rittaisi, sekä lopuksi, että hallitus ensi tilassa malmistaist ehdotuksen laiksi työkymyttömyy-^- ja wan- huudemvakuutuksesta, joka olisi rakennettama pääasiallisesti inma- lidideetlimakuutus-komilean i> piiä toukokuuta 1998 päiivätyn ehdo- uksen pohjalle, huomioonottaen edelkälausutut toimomulset. Edns- kunnalle jätetyissä anomuksissa on myöskin huomattama lestien ja orpojen makuutuksen tärkeys. Ma- liokunla on kuitenkin puolestaan sitä mieltä, että meillä kuten kaik kialla muuallakin on laita, on en- fin koeteltama päästä manhnns- ja työkymyttömyySmakuutuksen tyydyttämään järjestämiseen, eikä mielä pyrittämä tämän asian rat- kaisuun makuutuksen tietä. Les- kien ja orpojen aivustus olisi mas- täiseksi jälettämä kuntien melmolli- suudeksi ja yksityisten armeiiaisuu- den maraan. Yleisiä uutisia, Kulunkiarmiou joudutta minen. Eduskunta hymäksyi perjantai- essa täysi-istunnossaan maltio- marainmalioknmian seuraaman eh- doluksen kirjelmäksi Keisarilliselle Majesteetille arm. esityksen aitta- misen jouduttamisesta, koskema marojen hankkimista niihin tar- peisiin, joihin mäkinaiset maltion tulot eiivät riität Maltiopäimäjärjestyksen 29 §:n mukaan on marsinaisten mallm- päimäin alussa eduskunnalle an- nettama esitys marojen hankkimi- sesta niihin tarpeisiin, joihin ma- kinaiset maltion tulot eimat riitä, ja on tähän esitykseen selmitykseksi liitettämä laskelma maltion mäki- naisista Maroista ja tarpeista ensi- tulemaksi marainhoitoivuodeksi. Tästä esichkjestä annettamassa mietinnössä on maltiomaraitnva- liokuiman maltiopäimäjärjestyksen 43 §:,i 2 kohdan mukaan to sitoi- läivä yhdessä kaikkia määräraha- asioita, jotka omat eduskunnan fnt- kittamia ja hytväksyttämiä, sekä samacsa mietinnössä ehdottaa, mi- ten ivaroja menojen suorittami- fecn on har.iiuaiua, mikäli iva- kinaiset roaltioiuarnt eimat riita. yllämainittua uialtiopäirväjär- jesiyiisn 29 ^:Ssä säädettyä esitys- ta ei kuiteräaan mielä ote edus- kunnalle anneltu, maikka scn olisi pitänyt tapahtua jo miimo maa- liskmtn alussa. keska puheena oleman esityksen miipyminen ei moi olla mitä hai- tallisinuni;: »uaikttUantaita mallio- ivarai>nva11ok111111ait ja sen kantta eduskunnan tehtanneu suorittami seen, rohkenee eduskunta alamai- sesti anoa että maltiopäimäjärjes- tyksen kysymyksessä olema määräys miipymättä täy- tetään. Nnttischdoius teiden rakeilta- miscsta maalla. Senaatissa esitettiin perjantaina kenraalikumernöörin kirjelmä, jossa pyydetään senaatin lausuntoa eduskunnan kirjelmän johdosta marraskuun 18 p:ltä 1999, missä ilmotetaan, ettei eduskunta ennen malliopäimäin hajottamista ollut ennättänyt loppuun käsitellä arm. esitystä teiden rakentamisesta maal- la. Senaatti päätti korkeimpaan paikkaan alistaa, elia asiasta annettaisiin arm. esitys. Uusi csitysehdottts on entisen kaltai nen. tt?kott.!o»io.ipailSkysymys. Senaatin molempien osastojen istunnoissa esitettiin torstaina ken- raalikumernoörin kirje, jossa ken- raakiiumernööri palauttaa seitaa- tiu alamaisen alistuksen ynnä eh dotuksen armolliseksi esitykseksi edus- kunnalle omantunnonmapaudesta ja tähän kuulumista muista laki- ehdotuksista, koska senaatilla ei ole aloteoikeutta. Tämän johdos ta päätti senaatti tehdä alamai- ien anomuksen saada esittää edus- kunnalle annettaivaksi armollisen asetuksen uskonnon mapaudesta ja tähän kuulumista asioista. V!ttz:toksct kirkkolakiin. Senaatin molempain osastojen täysistunnossa esiteltiin torstaina kenraalikumernöörin kirje, koskema lausunnon antamista eduskunnan mastauksen johdosta armolliseen esitykseen eräistä muutoksista moi- ntassavletvaan kirkkolakiin. Se naatti päätti esittää, että nuo muutokset, jotka omat kirkollisko- kottlsen hymäksymät, mahmistettai- siin. 2crun$tutMmu!sirt sekä teriveys- hvitoa y. m. koskemat edus- kunnan anomukset. Senaatissa esitettiin torstaina kenraalikumernöörin kirjelmät, jot- k» koskemat senaatin lausunnon antamista eduskunnan anomus ten johdosta, joista toinen koskee serum.tutkimuksen ja malmistus- laitoksen perustamisia ja toinen -ertveydcnhoidon ja sairashuonei- den järjestämistä. Senaatti päätti molempain joh dosta pyytää lääkintöhallituksen lausuntoa. Ärllnnuntilojen wiljclijäin aseman parantaminen. Senaatissa esitettiin torstaina kenraalikumernöörin kirje lausun- non antamisesta eduskunnan ano- muksen johdosta eräänlaisten kruununtiloille otettujen mnokra iviljelijäiu aseman turmaamiseksi. Senaatti päätti anomuksen joh dosta maatta kuivernöörien kau- suntoa. Zukuoikeus ja tchdaölai- toisille kttuluivain tilain oiken- dellisen aseman järjestä- minen. Senaatissa esitettiin torstaina kenraalikuvernöörin kirje lausun non antamisesta eduskunnan ano- muksen johdosta sukuoikeustilain ja tehdaslaitoksiin yhdistettyjen tilain oikeudellisen aseman jar- jestämisestä. Senaatti päätti asiassa maalia kuivernöörien lau suntoa. santarmien korivaukset suur- lakon aikuisista wahin- gvista. Kuten muistetaan, päätettiin hiljattain korkeimmassa paikassa, että ne mahingot, mitkä muoima 1995 sattuneiden „epäjärjestysten" aikana koitnimat erinäisille santar- milaitoksen palmelnksessa olemille henkilöille, on kormatlamu Suo- meu yleisistä maroista. Tätä asiaa koskeivci kenraalikumernöörin kirjelmä ja mmisterimaltiosihteerin kirje esitettiin torstaina senaa- tissa ja päätti senaatti käskeä maltiokonttorin tarkotusta mar ten maksamaan kenraalikumer- nöörin kansliaan 14,928 mkaa 25 p:iä. Jääkö eduskunta koditto- maksi? Tammikuun 1 päimänä 1911 päättyy aika, joksi eduskunta on muokrannut Palokunnantalon is- tuntojaan marten. Kun oman talon hanke on toistaiseksi rauen- uut ja eduskunnan siis edelleen on muokralla asuttama, on kans liatoimikunta tiedustellut Helsin gin mapaaehtoisen palokunnan joh- toatuualta, niillä ehdoilla tämä luomuttaisi talonsa edelleen fo(= inelsi muodeksi eduskunnan kävket- tämaksi. Wastanksessaan on johtokunta ilmottanur, etta sen mielestä edus- kunnan n!)ki)ään inakso.ina mnok- ra. 22.999 mk. mnodessa, on tiian pieni. Palokunta rocisi yk sistään talon toisesta kerroksesta saada, sitä tilapäistarkotttksiinmuok- raamalia, yhtä suuren luuofran, jolloin simuhttoneet ja kolmas ker ros jäisimät mielä kunnan käytel- rämiksi. Jos alin kerros muodos- telaan puotihuoneuStoksi, moidaan siitä — armelee johtokunta — helposti saada 20,000 markan muokra. Rätit ollen katsoo johto- kuuta käytyinänsä korottaa edus kunnan muokran 49,999 mark- kaan. Mieluimmin palokunta kuitenkin möisi koko talon mal- tiolle. Tämän mastauksen johdosta on kansliatoimikunta antanut edus- kunnan taloudenhoitajalle toimeksi tiedustella, olisiko kaupungissa säätämissä joku toinen somelias huoneusto eduskunnan istuntoja marten. Paitsi Ritarihuonetta, lienee ajateltu Kansantaloa, Suoma- laisen puolueen pian malmistu- maa kokoushuonetta ja Koiton ta- loa. Isäntä- ja emäntäkoulujen sekä kansanopietsjen määrä- raha. Kouluylihallitus on senaatilta tiedustanut, moidaanko 1910 muo den meimsääntöön olettamaksi eh- dotettita määrärahaa isäntä- ja emäntäkouluilla ja kansanopistoilla yltää tänäkin muonna tarkotuk- Ninsa. Koska 1919 muoden kulo- ja menoarmio mielä ei ole mah- mislettu. senaatti päätti maksat- taa tänä muonna isäntä-ja emän- takouluja marten maratut 109 tu- hatta markkaa, mutta kansaimpis- toja marten masta sitten, kun tä- män muoden suostuntameimsääntö on mahmistettu. Imatran kruununpuisto. Kuten tunnettua, asetettiin m. 1999 alussa komissioni laatimaan ehdotusta Imatran kruununpuis- ton parempaan kuntoon laittami- sesta. Tämä komissioni on nyt- temmin laatinut malmistaman ehdotuksen. Siinä on uusia lai- turi- ja tierakennuksia y. m. Kus- tannusarmio päättyy 39,009 mkaan ja muotuiseen ylläpitoon lasketaan 3,590 mk. Ehdotus ei ole lopullinen ja pidättää komissioni itselleen oi- keuden saada mast'edes täyden- tää ehdotustaan ja kustaunusar- miota. Koska samalla olisi tärkeää, että työt alotettaisiiu heti kun ke- mätaika myöten antaa, esittää ko missioni, että senaatti myöntyisi ehdotukseen. ( Juwan kirkkoherran »virkaan . on senaatti nimittänyt Muonion- niskan kirkkoherran romasti I. Snellmanin. S3b5* MS i sa «3 SS I» SN SS sa C!3 Q-S §L es? i S" —«j etT SS es_ ss. §r Joensuusta ja Z. likitienoolta.' Pohjois-Karjalan maanwilje- lyssenran ylimääräinen ko- kons pidettiin perjantaina t. k. 8 pnä klo 11 a. p. kaupungintalon sa- lissa. Edustajia ja muita asiau har- raslajia oli kokoontunut uoin 49 henkilöä. Johtokunnan puheenjohtaja mais- teri Hakulinen huomautti lyhyes- sä amajaispuheessaan kokouksen tar- koitnksesta mainiten, että tuon sitkeähenkisen mirkamieskysymyksen ratkaiseminen tässä kokouksessa on käynyt mälttämättömäksi siitä syys- tä, että jos se epämarmuus seu- ran toiminnan johdossa, mikä nyt miime syyskokouksesta lähtien on mallinnut, edelleen saisi jatkua olisi omiaan lamauttamaan seu- ran toimintaa. Toimoi lopuksi, että kokous tarpeellisella ennakko- luulottomuudella ja mapaamieli- syydellä nyt käsittelisi tärkeätä asiata ja että päätökset olimat onnea tuottamia maanmiljelys- seuralle. Puheenjohtajaksi malittiin maist. <5. H. Hakulinen ja hänen pois- lumisensa matalle maanmilj. I. Kukkonen. Pöytäkirjaa piti seu- ran sihteeri. Kun kokous oli tunnustettu laillisesti ilmoitetuksi, merkittiin, että seuraamat 20 paikallisseuraa olimat edustettuina: Kiihtelyksen m. s. Antti Mänskä, Koitereen m. s. O. M. Tukiainen, Saarimaaran m. s. O. Martikai nen ja A. Soininen, Haapomaa- ran m. s. A. Karttunen ja I. Mallius, Huhtilaiumiu m. s. Pekka Piemiläinen, Miensuun m. s. Mikko B V!» ti < V- •-* U3 c n C3 ai sr cn v» u» S- <s ku S S» pz O b SS S. SS K QZ