Ib 156 39 vuosikerta Jyväskylässä keskiviikkoca heinäkuun 13 p:nä 1910 Tilaushinnat: 1-pli'lim »» — fflrrstry <c >a p»l*i prttsl me*ranteina » o * a. p.): >ckc tuo ?! 7 rk. pno*' mod; 4: — u kunkanii 75 & — We»Ijllle koko nod 4 rnpL — Anerikiu; im .IlABtm* OO -L r jm ■»«■••u* M UI, 1-plJTlJiea ptlits (Ilmestyy fflslains, tontelca i» laarantalna klo 8 a. p.): koko «ori 4 cik.; mk. Ja korkausi 50 p. — Vetäjille 2 rupL — laeriluaa ja alkraalUe nod 2 mk. K. A. Jirvl, päätoimittaja. Toimitus: 0. Sviki, vutaava. L Kaima, tolmltanJh teeri. Toimisto Ja konttori vastapUtl faatattenaaemaa. Pnbelln n» 9. Avoinna S a. p.—7 L p. Dnoltushlnnat: Tekstiä «lall> 8 peanll m/m ]a tekstin jllkumi 6 pennll b/b. Ilmot taloilta alamaita. Kaotoman-nmolhiltaat J—5 mkaan. tyalllmoltakaet 2 mk. — VattatodBioUaktla TtlltatSIa Vaotl- ja pOapUIkaUsta KDdaas^ vldktB' sa ay» Hj. Hollmerus'21 Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatiemsemaa. T oimisto^ayoinn%^O^^p^— I|u ulalta kalkilla, nau Urljilll |i M- ■ittu kalkkia lakialaa knolovl» tsktlviL 153 Pormestari E. S. KäJ älltO Asianajaja Jyväskylässä. Nikolainkatu 77. (Ahllund'in perik. talo.) 1870 Hotelli Walilgren Omist. Emil Kundqvist 1753 Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahucm eet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten erityishuoneita Uusi biljaardi! RahakurssL Suonen Pukki 11 p. heinäkuuta Iflin. Myynti- Osto- knnaL karan. •f Sht. Pietari . . . . L n. 8t-8 50 266:66% #0 pp. —: — 268: 60 Loiteo . , . . L n. 2& 84 25: 18 90 pp. —; — 26: 02 Pariisi .... 1 n. 100- 60 100: — 80 pp. —: — 99: 80 Antwerpen , . . L n. 100: 80 99. 70 90 pp. —: — 98: 8H Barliiai ... L n. 123; 90 128: 40 90 pp. —: — 122: 20 Hampuri. . . . U 123. 90 123: 40 90 pp. —: — l-i 20 Lyypekki . . . 1. n. 123; 90 1W 40 90 pp. —: — 122: 1(J Frankfurt i M . I. n. 123: 80 ISd. 30 90 pp. —. — lii. 20 Ajmsterdam. . . L n. 210: — —: — 90 pp. —: — *06: 20 Tukholma . . . L n. 139: 80 134: 80 Kristiania ... 1. n. 189: 80 181: 80 Kööpenhamina . L n. 189: 20 138: 81 Kauniit kihlat, H fgkg Zenith y.m. tarkkauskellot osteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tehdäänhyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 216. 1086 Wmll iMMG: Tohtori G. Palonder, sairaalan lää» tori, arkipäivinä lello A—II <up. ja d—6 l p., pyhäpäivinä klo 10—11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäivinä klo S—11 <up. ja 4—6 ip., pyhäpäivinä kello 9—10 lup. 32 Tohtori Kalle Rikala 1 Päivästä hemäkuuta arkipäivinä klo V, 9— 11 a.p. Hammaslääkäri Ttig Lund, arki- päivinä 10—11 a.p. ja 3—4 i4>. pait. si 'UiiiJMiitoifut iltirpiinuäfla. Maltoilla hcinäk. 16—25 p :ään. NlH Sulot)» Msihl». ulji =jl tilritmn = tuotteita suositellaan. 86 Ali NtthijanvU 2075 Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain samoin. Puhelin 120. Liike- Ja ammafflosoffeifa. Artturi Vfakkola, asianajaja Jyväskylässä, parturi Ollilaisen talossa, lähellä Hotell Vahlgrenia. 13 Tavataan 10—2. — P .helin 195. Hieroja- ja Sairasvoimistelija Zkanna fiehtinen 81 Kauppalaisseuran talo. — KfrjansUojS — A. PELLIKKA Jyväskylässä. Kaikkia ammattiin kuulakia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan Tailna kehys) i?toja ■aari varasto. Saiktaja (pcrtfoljeiä) val mistetaan. Haom.! Lainakirjan >j kirjoja «ido- taas huokealla 100 Matkailijakoti „R A U H A" vastapäätä rautatienaseaaaa. Siistiä huoneita matkustavaisille. 1880 Anna Slreniua. Talletustililtä Talletuskonttokuranttitililtä Kodin Säästökassasta . . Juoksevalta tililtä . . . Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- Ja hautajais- konvehdit aina saatavana. 286 Jyväskylässä lieinäk. 13 p:nä. Mimssasltim kcks- tllslsinsiiMmi! k> kllstlls. Kalasiuselinkeinon suuren meikiiyk- sen maallemme hucknaa kohdastaan sii- lä, eriä jär>^t ja joet iriyitäroiit ?U0' «messa 41,65'5, 3 noliökilvineiria «li 11, 2 % 'fo-fo pinta-alasta, joui Paitsi viÄä merenranta! on noin 1,440 ki lo me vviä. EuropaZsa ci ole loisia maata, iirissä sisävesiä olisi koko maan pinta-alaan nähden niin paljon kuin Suomessa, eikä sisävesien Paljous ab- fusto, pysyy määräaikansa voimassa, i<!.'nu.iiisenako«n lukuna ole kuin yhdes- Ivoitta tylän 'lila siiriyy loiselle omis- sä ainoassa mcassa, Europa» Wenä- ^ läjälle laikka kalaveden jako sillä vö- jallä, suurempi kuin i ii ii n a. Meille kn lapo^hiuu. su s jo ilse luontokin suurena tiiiiörin j Wu o! ro lie annen alvi en osuuksien tu on oaitoilui mohdolli!suut!a> runsaaseen lee olla ^lk>:si», että jarjcsicirt) kolosi Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa Ja Teollisuutta varten. Omat varat: SmV. 25,000,000: —. 5 pros. korko. 3 pros. korko. 10 lUMus>:a, ole waliaa luovu.t^a osuui-- jaan toiselle. Äsloi^haaraiu »vaaiie-sa voidaan ka- 'laislus yhieiijessä vedessä ex: luvalla toi sintin .järjestää. >Zellabsen lmron antaa kuvernööri honkiiiuaan lausunnon siliä virastol- to, joka kalasi uÄ oi n ta maassa kaitsee. Mäma?ni>l!lu kalaveden jako, joka ei koske silakan- eikä kilol>ail>'n kalas- K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1291 Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. H evosvaljait», matka- kapineita y.m. Tilaus- ja koijaustyöt tehdään huolellisesti. 16.37 Jyväskylän Asianajotoimisto Omirtaia varatuomari Ake Lnnd. Saatimies Kammosen talonsa Kauppa- kadon varrella. 61 Avoinna 10—2. Pabelin 188. Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasasea. Kaarlo Liukkonen, kruununnimismie», varatuomari Korpilahdella. v? Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaeeaa ZmiSiillij» jt 6tp(d(itä myy Uusi Ruumitarlkukauppa alen- n e t u i l I a Hinnoilla. JR. vlom & Kumppani, 92 Ivmäikvlä. Castren & Snellman 5 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. TeleL 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. EINAR iCEILAN'IN Kellokaupassa: Kokonaan uusitta vara»- 'fj -/■ L tO hopia-kuorieia i % tarkkuus tasku- 4- iti"- 1 \ kelloia, niinkuin 1■'' «Ze»ikf' |a nOmega", vV-v' va l m »ita kultasia ;'/ kihla- ja koru- 'ti -5} sormuksia, väril- > lisiä ja valkeita ^^«»4. silmälasia. Huom.! Hinnat entistä halvemmat hin taluettelo asiamiehille ilmaiseksi. Puhelin N .o 138. 1081. KULLERVO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asiam ehei Jyväskylässä: U. Jaa tinen, J. Khrjikinen, E. Mansnerus ja J. Tommila. isoa kalastukseen. Kolasiusesinkeinon tiuotntito tustalous kullakin osuudella käy mah- on hollisi",si. ^taloiveden jaon loimiliaa meillä kuitenkin ollui ivaisin niukkaa, kunnallielauiakun^a. Zyynä i li hän on in.m. ollui )•., ctm me 'Ell.i yhiciiessä kolaive- deuMiu' olleet -foiDciinan k.ilasiuslain- dessä järjcstciä ylempänä säädetyllä säännön puuiteessä Si^enkuin 18G5 vuodat tauolla vuobm kuluessa siitä, kun lä» fc.lostu«' mä loki -fls:uu luoimiaan, tulee fuvcr- k.elleny asetiamasla -seisovia pyydyksiä yllälnaimitua laatua. iTenoQlilla on oikeus, kun st tar» pcflTiscifsi kaisotoan, ulottaa yllämai- ■niftu firfio, sikäli kuin se koskee -isoa rlzsää ioi muuta samanlaatuista Poh jalla varusteltua kalanpyydysiä, ole maan «voimassa aina viidenioisia ki- metrin etäii1)ydelle ulottmvalla alu» eella. Loheksi luetaan myöskut muunmmi- ne n «lcihe ns u kuinen kolo, pai:st nieriäi» nen. iZäKven, jota toiseen veteen yhdis- tää oincosiaan Pu.ro, saa, kuvernöö- rin o n ia m alla lu'.volla, sulkea lalanvil- selystä imnen, ellei sii ä ole toiselle sanottavaa vahinkoa. ^ä?!ven selällä klLän rajan ulkopui>- lella on kukin siihen ulottuvan kunnan aiuja oikeuleuu harjoiita.naan kalas- :usia. Ä unta in päätettävissä on. mi- teit jo missä järjeÄyksesiä kalastusta laiivjäö>ämö 'monessa suhtceöia oli ha- nöön>:t lie.iää ozattaua jalon uhalla siinä on harjoiieitalva vainu ''vanhentumasi, asetti hallitus l»uo:tiw 1895 'foiniicoii ivalmislaiuaan ehdotuksen uudeksi kalaÄuslaiujään. nölsi. Äolme ivuoita sen jälkeen oli tämä komilea -lvalmistanu: runia-ssisäl- . , ^töisi'n ehdotuksen, joka on Perusiulsena "annsat I»UUmi»apkuR vuodesta 1902 voimassa olcwalle V. Hinnlnen. Puhelin 157. .^i^^umröCle tällä alalla. Kuitenkin cn sen werral>'in hhncn aja>n kuluessa, miniä nyky-?!.j 'alaviu:- siiäiv:öä on sovellettu, huomanu, eiiä IIUOM.! Hinnat alennetut. 1216 „Vahlnko ei tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskylässä 841 Arvi Koskinen. Nuorsuomalaisen Puolueen PUOLUEKANSLIA -£8 Uelsingiesä, Kasarminkadun 23 ssa, Päivölän talossa, on kesäkuukausi na avoinna arkipäivinä 12—3 Pu helin 54 29. — Puoluesihteerin ko tipuhelin 68 65. Kaaki>8uomen Rakennusliike „TARHIO" os. Jyväskylä, talo N:o 123. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ia kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri- koisata: Huvila- ja kaupunkiraken- nukset Avoinna klo 12—2 1242 A. E. Lahtisen puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepän alaan kuuluvia töitä. ||tt Työ siisti» ja ajan mukaista. 1702 Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastiiss*. Matka», laa maaaeudille. 52 Herrat Talonomistajat Huomatkaa! Sementti- ja asfalttialaan kuulu via töitä kuten: asfalttikatukäytä- viä sekä kaikkia sementti ja as falttitöitä >tan tehdäkper.i huolelli sesti ja halvalla. Sopimuksia voipi tehdä rautakauppias herra A. Nie- meläisen kanssa taikka omistajan T. Airaksinen, Lahti. Puhelin 256. 1751 29-86 Ilmoituksia, Kansallis- Osake-Pankki maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 % 3 2 . 1 » t» vaadittaessa Talletus-konttoku ranttitilillä , Säästökassatilillä Juoksevalla tilillä 240 4'/, 4 3'/, 3 25—0 Jyväskylän Seurahuone Rauhalliaimmat ajanmukaiset matkustajahuoneet kaupungissa. Ensiluokan ravintola. Yksityisiä seurue- ja kokoushuoneita. 1871 MT Kesin aikani kaksi alkoparoketta yleHa käytettäväni Myytävänä, Lasku- ja Yekselilomakkeita myydään Kesfcl-Snomen konttorissa. VeKselinlankeamisKirjojä Keski-Suomea konttorissa. Kirjekuoria 15 posfipaperia tioii lehden konttorlsa ■siii jätinnö-riet nionesso inhte.s^i maa tuvat tarlasiusta. Sanoakseen sem- «moisen aikaan asetti hallitus winne vuonna komitean, jef j jo on valmis- tanui alustelcvan ehdo!ul'en uiuun- nolsiisi ja lisäyksiksi rakennuskaaren 17 ja 16 lukuihin sekä kalastussääntöön. Giim-e kosänä ja syksynä pinivat a- sianomaiset maan eri vsissa kokoulsi», ijcveja puheena o I chki ehdotus ol>. kes- kus.elun alaisena. On luirenkin aiivan luonnollisia cl- lei llHesiään kaidilla, joiJ-a. tämä kysy mys toskee, ollut tilaisuuita olemaan edusieuuna näissä kokoulsissa esiiniuc- dotseen näkökantansa ja kokemuksensa. Äoska kuitenkaan ei mitään estettä ole olemansa lähettämäsiä yllä maini- tttlle !l'omi-:ealle, joka vielä tuleniano -syksynä senaatin kamreeri R. Ereniul- sen johdolla kokooniiuu Helsingissä, ch- Dotuksia toivottavitsi muutoksiksi voi massa olevaan kalaslus.ainsäädäniöön olemme tahtoneet yleisölle :sitlää pu heena oleiiran komitean valmistamaa a^lusielevas ehdotus:a. Äomiiean ehdoilainassa ehdoiukses' sa, !joka «säätää rakennuskaaren 17 ja IS luvun toisin kuuluviisi, määrä tään, että kylän jakamattoman kalave den osakkaat muodosiavat kalastus kunnan, jolla on valta jakaa kala.oe^ teillä osuuksiin, jos osakkaat voivat sinä ja talttsiusiavasta sopia. Tällai nen joko on toimiielur.va kull o inssin vuodeisi terrallaan. Csos es.vkkaat 'hauuouui-t Piiää jonkun osan Uibiueöcsiä erillään aniaalseen •Jf-n ' u - ju o l uille yh teiseksi hyiväksi, on heillä.|ii ! hcn oikeus. Ellei lalasius.a ylläinain:tulle la valla järjestetä, on vesi jaettaiva so- piwiin osuutsiin ja oikeus kalosluljee» kullakin osuudella annetta!^ vuokral- Ie l!'i»meuelsi ivuodelsi crallaän. »lui- teniin on kullakin a Maalla ja hänen lalonuväellään wä!ia harjoittaa »htei- sessä lvedessä onlimista matomölillä, ellei muokratiaossa ole loisin määräily. Nseainipia osuuksia ci saa vuokrata samalle henkilölle, jos joku osakkaista suä vasrustaa, eikä myös vuokromie- hellä, samatta siihen osakaötca juos' iäyuämäÄä 5al<rstusc>:'keutiaan muul- la lavoin kuin talasiamalla yhiciseksi ihyvälsi. Osakkairtm tiulee valita kolmeksi 'iuiMiibcffi kerralloan talaöiuskunnalle c- siimies, joka lhoiiaa le'hläi.viä:ljä vi'ka- mieslvasiuulla. Jcs osakkaat laimin- lyömät valita esimiehen, määrää jcn kuvernööri. a l a st u syhbi s. y lls e it hyv ä ksym ä l säännöt ovat aillstetta^vat senaatin lUitiitavitsi ja vahwislerlcr!viksi. Ellci tälas^ushoiioiihdistys sille määrän)» ajan kuluessa laadi itselleen sääntöjä, a ma a ne senaatti. Mun yhteinen vesialue on jaettu ja sit.temm',n havuaitaan lorpeelliseksi leit- laa siihen rauhoiluspiiri, tulee entisen esaikaan, joka zäslä joutuu kärsimään, iaada siilä muilia kohtuullinen kor- '.vaus. Tällainen korioaus arvioidaan ja suoritetaan viidellä vuodelta eräl- lään. Jos kalaveden omistajat oirai liai- minlyöneet lainaa rauhoituspiirejä taiFa jos tällainen piiri on asetettu sopimatioiiman paikkaan :ai jos pii- ■ri-cn fuflu on liian pieni, tulee kalasi tushoiloyhdischl^en, kruunun>t:mie:nie- hen tai kalatveden osakkaan ilmouiaa sii'tä kuvernööville, joka määrää maa- miltorin o se u^maa n rauhoiiusalueen. jchon semmoisessa la>pau?sessa saa ot taa korkeintaan lviidesioista o;a kala- vedon 'fo-fo pinta-alasia. Milloin fy'än vesialue on niin pie ni, e:\CH siinä -sanottaivasii voida ka- lasitks:a «harjoittaa, eivät osakkaat ole velvollisia laiitsmaan rauhoituspii- rejä. '9?uirkää:, ei ele Pakko lainaa rau- hoilvspiirejä icllaisia kalaa var:en. jo- ka tuiliaikano»n on ivähinlään kuukau- de n ojan rauhoitettu. iValiÄräylä 011 p^deli^.vä kal'.nvän- länä, !uil>i myös vedec-sä valtaväylän -fäis-iä sen kt<mei?'er:a'nen loveus sii- hen saakka, missä firini vesi alkaa. Seisovaa pyfdysiä, jolla f ii) lohia ;o'i siikaa Pyydystäuiinen, ei ole sal- linu laskea mereen viittä kilometriä !äh e minäksi scllaisen kymen ia: joen suusta ulospäin eikä kummallekaan puolelle, johon lohi tai siika nousee. Muualla tulee veden iihdeu kilo- »leirin maikalla lohi- tai. siika^ioisen lymen. 'virran tahi joen suulta ulos- päin sekä kummallakin puolella olla niin rauhoitettu, kuin yllä sanottiin. sellaiseen salimeen tai lahteen, joka on «lohen tai siian ainoana tai pää- asiallisena nousureimnä, taikka sellai- sen salmen zai lahden suulla on myös Jokaisella kmv.^n asnjamella on oi- keus harsoiuaa meressä ki?lärajan sisä- huolellakin koukkukalastusta. ei kui- ceukaan yhtä kilamsiriä lähempänä mannermaana laa viiliäsalaa metriä lähempänä saarta, jonka pinia-ala on >?li niiden hchiaarin. Tainoin on kul- irfirt oikeus verkoilla kalastaa silakoita eli hailia heinäkuun 15 päivän jälkeen 'en kunnan alueella, jossa .>än a!uu. Meren rinteessä on jokaiiella maan asu'ia>mella ivalta kalastaa keukkuplv- dyisillä. Tamoin on kullakin oikeus hai^joitlaa kaikkinaista kalastusta me- ressä lkylänrajan ulkopuolella, kummin- fin sillä rajoituksella, joka on säädetty kalasluksesta lohipitoisen kymen tai joen suun ulkopuolella. Allämainiiuissa kokouisissa lapahtur !vi>:kas keskustelu komitean laaiimaesa ehdoiutlessa olevilta- määräyksistä, lo.ka säätcnvät. että jokaiiella kunncn -sujcimella on oikeus harjoittaa meres- ji\ ylärajan sisäpuolella''n koukkuk.t- lastusta ei kuitenkaan yhlä kilometriä lähempänä mannermaata tai viittäsa» taa metriä lähempänä saaria, jonka Pinia-ala on i>li viiden hehtaarin, kuin iMöskin imääräylseslä, että kulla- kin on oikeus verkoilla kalastaa sila- toiia eli hailia heinäkuun 1ö päivän jäl.'ecn karkkialla sen kunnan clueella, jossa hän asuu. Voimasiaoleiva laki sisäliää mää- räylsiä välirajasta vedessä ja ivesialu. een jaosia, säätää, ei:ä selkää, jonk» pituus sa leveiis on kahdella n kilo.net» riä, lahi enemmän, kylä ci vallitse u- loimnalia kuin viisisataa metriä siltä kohdalta ramaivenä. josta, tavalliset vedenkorkeuden aikana, 'ahden metrin siMys akkaa. Jos ulompana on ky- lään kuuluiva saari, on kylällä saaren- t in ympärillä raniamaiala-oikcus. selkää pideiään ichiäjalsoisena joista- kuisia vähäisisiä saarisia huolimaitt». Voi'm^ssa oleioasia laisia on m>vs- fin säädetty, että isolla järvenselallä on kis.ärajan ulkopuelella kunkin sii- fven ulonmvan kunnan asuja oikeutet tu harsviitemaan onkimisia ja imiura konkkulalastusta. Mämaininu komitea, joka valmis, ii ehdotuksen nykyään vd'.inas'a ole- vaksi kalasiuÄäädännökst. katsoi, et- ieiivät ne heiklilöt, joilla i\ ole cl!ui osaa vedessä, olisi oikeuielui harjoii- tam^n muuia kalastuöia kuin onli- misia. Te ieki ehdotuisenia si!!ä pe- rusteella, eiiä jos, niinknin siihen ve.kka, kellä s?»Ivansa olisi italia ka- lasiaa miesin maätin suurilla selillä, joissa yksityisellä ei ole oikeuiia veteen, fala niissä joutuisi aivan sukupuut»