N:o 271 (138) — 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina marraskaan 28 p:aS Ltuo.taneen pitäjässä Ruonan laa ä. a. lautam. Juho Honkola, Kir konkylän ä. a. tal. Heikki Sysilampi, Seppälän kylän ä. a. kansat, op. Ar> lric» Pohjola ja Mäyryn k^.lan ä. u Aleksanteri Koimisto ja Alijocn ky fän ä. a. tal. Kalle Korpela. Äla>ouden pitäjässä: Alamudcn ä. a. en:. wääpeli Juho Koski, Pahan- jc:n a. a. tal. Elias Pukkila, Ranta :ö))jan <L a. tal. Matti Saari, sap- la.u nmin ä. a. tal. Nikolai P iju- ne!:, Sulkaman ä. a. tal. Abrain Nor- ivik. Kontiaisten ä. a. tal. Heikki Hektilä ja Sydänmaan ä. a. rata- mestari A. Antti Wuojärwi. — vartaita liikuskeli inaanantain wastaisena yönä Virtain ja ähtä- rin pii. käräjäpaikalla Ähtärin Jul- siiassa kehlveltäen majatalon tumasta muun mäen samaisessa tumassa uuk- tuessa, haulikon, kellon, palttoon ja niulta Maaiekappaleita. Pitkään ei- nät kuitenkaan rohkeat pakkvluomut- tajat saaneet pitää tätä aiman oikeud. porrnspäästä anastamaansa kallisia irtumta waan pistettiin heidät »iin- m saman päimän iltapuoloila Wal- teajärmen pysäkillä Haapamäen a>e- mail poliisin Koliston toimesta. Oli- watl,an maan kaksi arkakatseista kul- kurisielua. jotka nyt toistaiseksi saa vat wapaan muonan ja hoiman Mir- keäi» lainivalmojain ansiosta. Olet- tu omaisuus joutui oikealle omista* jälleen, kello käytyään jo mälittäjäi. käsissä. — Heikkilä» saha Vimpelissä syt- syi tuleen joku päimä sitten. Tuli vii päässyt irti lämmityskamiinasta jauhomyllyn puolella, mutta saatiin samniutetuksi ajoissa kyläruiskun a- M:.lla. Wahinko oli isonlainen. — Vimpelin säästöpankkiin tuo tiin pankkipäiminä t. k:n ajalla sääs töön yhteensä Sink. 10.fi 47: 20. Säästöstä otettiin Smk. 2,570: —, joten tallettajien saataivat duat li- fääntm.cct Smk:lla 8,077: £<>, tol)= den, korkoja lukuunottamatta yhteen sä Smk. 25V.V06: 1.x Kun sen li säksi takaisin maksetut lainat i.csti yleisen maanmiljelysnäyttelqn mah. dollisuus M. 1912. Tästä lausui: Ed. Björkenheim, että hänen mie lestään »voidaan näyttely hymin jät- jestää wnodeksi 11)12 Tamvereelle. Gö. Ojanen Mastusti mainittua »vuotta. Ei ole erikoista uutta sitien Kuopion näyttelyn samvuteitu, että yleistä näyttelyä kannattaisi pitää. Ehdotti »väliaikaa w-wuoveksi, eli. että näyttely pidettäisiin 1916. Ed. Torppa kannatti Ojasta. Huo- mautti, että erikoisnäyttelyjä on pi- detiy werrattain runsaasti, joten y- leiscstä näyttelystä ei ole riittämää Ed. Kurikka ilmoitti, että Itä- Karjalan maanmiljelysseura.t johto- kunta on ehdottanut, että näyttely pidettäisiin 1912 Helsingissä eikä Tampereella. Ed Björkenheim huomautti, että malaiscsta puolueesta. Ja silloin »n luvnnolliscna seurauksena kahden eri tvaaliliiton syntyminen. M-e t»iwomme kuuinkm. ettei tähän ääri.mmäise:n tei- noon vie tanvis turmautua, waan eitä Wi:purm 'piiritoimikunta järjestää asiat niin. eitä nuorsuomalmslen -valitsijain ja heidän yhdislyksiensä toppaus säilyie- tään ja nuorsuomalaisten tvalilsiMn lU mu pysytetään loossa." -siis lcpul.tukin sentään ..koossa" — se •on Hcls. San:in kanta. Wihdein eräs lähettäjä yleisön osas» otsakkeella »Puolueemme oloista luopion i. län-tisissä waalipiirissa" hai« tia^il tralirtaa sitä yli.miel:syyt:>ä jolla 5»u^pion nuorsuonialaincn sanomalehti „Tairo" kohtelee puolueen Helsingin- sanomalaista ryhmää. Hän firj-oi:irffen lopulla huudcchtaa: ..Eikö tämä kinastelu koskaan lopu nuorsuomalaisien puo- lnccsia! Eikö mitään keinoa löydy, joka ka 5:des wuosi. kuten Ruotsissa »vie läkin. Saksassa pidetään näyttelyi tä joka »vuosi eri paikkakunnilla ja pi detään niitä erittäin waikuttawina. Kannatti wuotta Iti 12, marsinkin kun näyttely Moidaan järjestää hel- pollakin, kuten Lahden nä.)tte!y osot- taa. — Tampereen—Helsingin puhe linyhteys. Södra-^mlands Jnterur- banatelesonaktiebolag rakeittaa en- ue.i pitkää uuden vuhelinlinja.t Hel- siileistä Tampereelle, joten puhelin- yhteys näiden paikkakuntien mälillä tunlumasti paranee. Ziykyään on Tampereen—Helsin- gii: linjalla 4 johtoa. — Kavaltaja Pollviandcrin olin- paikka tunnetaan. Paaiimirta-Smo- lander-juttua tutkittaessa on saatu tietää Suomen Hypoteekkiyhdistyksen entisen asiamiehen T a i »o o P o l- m i a n d e r i n olinoailka. Hän kuuluu oleskeleman Saha- liiiiii saarella. — „Haminan Sanomien" oleman sa rlo. Sen johdosta, että „Hai»li- nai>. Sanomat" omistaiva osakeyhtiö on päättänyt lakkauttaa lehden ensi mar enemmän kuin säästöoto:, ja joulukuun alusta, oli Haminaan sun- muoniictyt lainat yhteensä, oli sääs-' nnntaina kokoontunut juuri joukko tcvaukki rahatulman takia pakotettu seudun nuorsuomalaisia, jotka yf;K lälietiämään Smk. 10,000: — Kes- ^ mielisesti päättimäl järjestää asiat n>>n. että Haminan Sanomat tule- mal jatkuMasti ilmestyinää.i tämän muoden loppuun je ensi »vuoden alusta. — 5^ysymyksessä on myi.s uuden osakeyhtiön perustaminen leh- delie. — K. L. — Muuan hautaani?» ja wil»kimiZ- jutlu. Porwoon tuo'.n'.?lapi:u!l on pro» kur,7uitoritle lähtttäni): nx: I i: u f s c n scn jcbdc«ta, t-ttä He/singia me:4>diSi,ieura» kumuin pa>»wri Aiavl $ u r! i u on an- luiiu: hautauslodisrukscn tijöir.ic» Oui-uf öt^.il.v-mai-na^as-ia sc!ä ;Di!;finuuo5ivUif« meillä ennen pidettiin I>.u,.'.elyitä jo- <tcf:fi lopun ^tällaiscZta yhdyselämästä. jossa ei ole enää muuta kuin rnlaa ja kiukkua?" Llirjoittaja lopettaa iimotkaasil kchoit- kamalla pt)stywiä henkilöitä perus:a- ma.in Kuopioon heti paikalla uudcn nuorsuomalaisen >lehden. Ilmeneehän se jo näissä näytteissä nuorsuomalainen puoluekuri loistos- saan! kus-Pankissa olemaan kassaresermiin. Nuu^Ita 8llomv>tii. Tskawarittv. ^cisiiigin Uudessa kirjakaupassa Annankatu 10 takamarikkoon olettni eilen painoylihallituksen pyynnöstä 2 kpl. G. Erastosfin romaania „Mar- ridt". Kirja on julaislu Tuthol- inasja A. Bonnierin kustanruksella. He'si»gin muistakin kirjakaupois- on kirjaa etsitty, muti.'. inlokseita. Nuorsuomalaiset sanoma- lehtimtespäimat. Puhdas tulo Viipurissa mietetyis tä nuorsuomalaisista sanomalehti miespäimistä on 2,1) O 7 in k 5 0 penniä. 'cr. konncripäällUlö HanS Werner Ädolf oi-.sin 'ja ^cnni) ^.i.iua (infc;nwn;n wi>i!.miscölä. nxjvfka r.anui ka ; .t!i kuulu- .vai e.vankciislltteri.a-.iccn u-zl^niunnuö-- -:u'scen eikä mitään n:nu:» M'.l,t»mls»ö i ii i n lucioötoniituaaitn mu ka inc n clc mai.utuissa toimituisisia icpahtuairt. Tuzmiokapituli p>.:ää >ä:ä paöior» Hii^ussin menettelyä iuncisen^ lainv.lio» mitkicrui ja pyytää prokuraa'.toria ryhty.- -mään toimenpiteisiin sen johdoZta. — ZucmL. — - Pastori Pants>in siiriäuiuicn Itä-Tuomeen. Niinkuin aikaiseni- mm olemme kertoneet, omat Ta »n pe- reen kreikkalaiskalotisen seurakunnan jäsenet kääntyneet pyl?än snnoodin puoleen anomuksella, tttc! pastori Pantsua siirrettäisi pois Tainpereel- ta. Mainittuun anomukseen ei li^itea- kaau ole saapunut ininkäänlaista mastansia. Näin ollen tulee pastori Pantiu piispa Sergein niääcäyksestä muuttamaan uuteen papinlvirk.iansa ensi torstaina tai perjantaina. — Ntioppilaskunna» hallitus. Wliine tiistaina pidetyssä lokoukses- sa Malittiiu ylioppilaskunnan halli- tnlscen seuraamat henkilöt: nuorsuomalaiset: £. H. Kokki. A. K. Kimialho, O. S. Sn:il- nian. H. E. Väisänen. W. N. Oln- la. K. W. Hoppu ja W. E. Brothe- rus, ruotsalaiset: A. ^hnian, M. Kjäldström, G. Granqmist, W. Brenner ja F. Freudenthal, sekä s n o m e t t a r e l a i s e t: <i?. A. Koskimies, 33. I. Tuomikoski, A. A. Koskenjaakko, K. K. Kaira. A. N. Cederberg, W. 23. Horelli ja M. Ra:tio. Tilintarkastajiksi malittiin löcifct. kand. ?). Linko, maisterit N. Saalas ja :'l. Arjö->loski»en sekä ylioppilaat 'I. Lemander ja E. Eriksen-^ran- der s. — Laimaliike Laaiokalla Päätty- »yt. Viime lauantaina saapui her^ rojen Bogdanossin ia zietnn omista- ma höyrylaima ..Lndmi.^ Sortan- lahteen hinaten peräsimin zani.oillu lastcttua proomua. Laatokka oli ol- lut jäässä koko matkan Pähkinä!in- uosta Kaaroisten niajakan luo ja maifec oli ollut laiman sitä särkeä. Vielä saapuu Pähkinälinnasta böyrnlailva .Aallotar" tuoden pari proomua. Sitten moikin laimaliikettä Laato- kclla pitää päättyneeltä. — Dleiueu maauwiljel>i»'i,aytlely. Suomen Maatalousseurojen keskus- liiton kokouksessa, joka alkoi Heisin- gifcsä keskiviikkona, tuli ensiksi puhe Mkii-uutisis. ZiiMsmIMt» riiiiat aticiuai kcahiiuiittm .^»cls. Tan::-^sa esille -.linaiin neljässä pi>tIässä ja kiimaassa lirjoituksessa. EnsnnäijeSsä julaisiaan kirjelmä, jonka puolueen kcskustoimikun- :a on läheitänyt Wiipurin läänin lämi< ien ivaalipiirin nuorsuomalaiselle piiru ijallinuclle ja yhdistyksille, ja jossa ct-clli- >cllc luetaan lakia- siitä, että se »vastoin puo1uel>allinnon päätöstä, on hyljäten hra ^»aarlo Castrenin yleisehdoktuuden edelleen asettanut hra ^onas Caströnin aeiti Tekla Hultinin kanssa yloisehdal- .'aaksl. To-.nen kirjoitus menee Hels. Tan.in -oimiiuksen nimissä ja on osolett.i ..Mik- .'lin täämn tvaalipi-irin nuorsuomalai- ille". Siinä kerrotaan, että sikäläiset auorsvomcxlaiset oliivat päättäneet ase'.- :aa 'hra U. Brandenn a-inoatsi yleiseh- sotiaakicen (ja siis hylätä hraä ^cntvell ja Ätcssvn). Puoluehallinto tahtoi kui» tenkin antaa 3?d-iffelin läänin Tuomala.- senkin Äansan ryhmälle oman yleischdok» taon ja asetti siis semmoisiksi selä hra Vranderin että hra Rentvallin. Miitatcn Ä>lipririn nuorsuomalaisien kapinalliseen Nlciieiiclyyn antaivat Hcls. San:t nyt .'nalleen Mikkelissä hienon ivii:taukscn liihcn suuntaan, «tiä nämät ivoislioat .ruorsrlaan menercllä samalla icnoalla, .'.''.clä^ä suurcinma>lla syyllä. iXutta i.cii:i tulienkaan kchoita niin ie l emään, .M<ni ioiivoo päinmasioin että miikeli- .a:se: «yytyiväi puoluehallinnon päätöt- iecn, mutta euoär 'pane molempia Ylcis- ^doikania samoille 'listoille, ivaan anta- iva: niiden kilpailla keÄenään. jotra kum' maniin kannatus käy ilmi. ^&o.ma>s riitakirjoilus on niinikään H. •i an:in toimituksen, joka siinä omasi a puolestaan löylyttää miipurilaisia edel- -.nnaimiusta asiasta. Etamme kirjoitut- 'csia pienen näytteen. 3iinä sanv.aan m. m.: .Mitä Äilee wiipurilaiscn piiri» rukouksen törkeään yritykseen sitoa' walit< lijayhdislysten oikeu-ita siinä määri», Zi« icitoäi nämä saisi listojansa ivapaasti muodoöiaa, ottamalla niihin hra Kaarlo Castrenin nimeä yleisehdokkaana. saat- :aa sellainen mielestämme tulla kysymyk- seen »vein siinä ^tapauksessa, että Wii« purin .kansalaiset" irtautmvat nuorsuo» Venäjältä. Leo Tolstoin muisto. Hautauö. Tolstoin maallisten jäännösiei'. saa- pumisesta Sasjekan asemalle, josta on kolme Mirstaa Jasnaja Polja- r.aan, kertoo Birsh. Vjedomostin kir- jeeuivaihtaja seuraamaa: Klo 3:u aikaan aamulla oli suru- luna lähtenyt Gorbatshelvosta Sas jekan aseillalle. Älo 'Z:n aikaan on mielä aiman pimeä. Sasjekan ase- mau ympäristöllä palaa roMi^ita ja niiden ympärillä liikkuu mustia Mar- joja. Mieliala on sangen juhlallinen, ^lseinalle ja aseman läheisyyteen on kotoontunut näköjään iilonilu^ntlu- kuinen mäkijoukko. Ei Moi olla ihinet- telemättä missä niin suuri ihinis joukto ou Miettäuyt yönsä. Raiteiden mieressä on ylioppilasrimejä. CdeL- takoisin ratsastelee kasakoita ja liik- kuu suuret joukot poliiseja ja sanrar- n>eja. Aleisön jonkossa on paljon sellaisiakin, jotka jo omat odottaneet uieita päilviä. ^jemalle saapuivat Tshertkon> ja Tnlan läänin kuMernööri. Vainajan kolc perhe on niinikään koolla. Äuis- katen ilmoitetaan, että hauta on jo laimettu määrättyyn klunpunn. Klo 7 c. p. odotetaan smujunan saapn- ira!>. Klo 1 /.J) aikaan lennättää kirjeen- maihtaja: Asemasillan etupuolelle oivat ko koontuneet Jasnaja Poljanan talon- pojat etunenässä heidän lähetystönsä seppeleineen. Syntyy symä hiljaisuus kl": kaukaa alkaa näkliä hiljalleen saa- puma juna. Juna pysähtyy ja Mau- nusta astuu alas kreimitär Tolstoi. Hän kulkee keppiin nojaten ja istuu tuu itkien asemasillalle asetetulle tuo- lille. Keppi mapisee hänen kädessään. Selitetään, että tämä keppi on Mai- naion. Oudolta tuntuu kirieenmaihtajasia pappien p o i s s a o l o ja kaiken seit puuttuminen, sota on tottunut nätemään ruumista »vastaanotet taessa. Tamaramaunusta kentalvai Tolstoin kolille poikaa Leo, Ilja ja Sergei ruumisark.ln, joka näyttää saneen yksinkertaisella ja omituisen pieneltä. »Ikuisen muistou" säivel kahahtaa tuhansista rinnoista. Kuu- luu itkua. Useimmilla on nenäliina kädessä. Verkkaan ja juhlallisesti lähtee saattue Jasuaja Polianaa kohden. Kuuluu kinematograapkoneiden kai maa helskettä. Myöhemmin ilmoittaa kirjeenmaih- taza: Saattue oli lähes miretan pitui- nen ja saattomäen .vo: armioida kym- medeksi tuhanueksi heuszeksi. Sen jäl- kijoukon muodostaa osasto niaamar- tioita. Tien Marrella kasmamiin pui- hi» on kiimennyt malokumaajia ja taiteilijoita mukanaan lnonnosmih- kot. Alioppilaat, jotka kulkemat saat- tueen etupuolella, lauiaioa: „Jkuista muistoa." Tulemat »vihdoin näkymun ne kak si patsasta, joiden mähtse kuin por tista kuljetaan Jasnaja Poljanaan. Kapealle puistokäytäiväll: pääste-- tään Main sukulaiset, ystämät ja ar- Mokkaiinmat saattojoukosta. 5tlo 2:teen asti kesti yleisön kul- tua Tolstoin aMoaalsen arkun o')i mainajan työhuoneessa, kertoo Nom. Vremja. Taloon päästiin kahdelta puolen. Paritta!n astui yleisö sisään paeaatikäytämästä, fiioLutti hiljai- suuden Mallitessa ruumisarkun ja poistui talosta puutarhaan »viemäs tä oMesta. Tolstoin laihtuneet kas- mot olimat tyynet kuin nuklulvalla. Jäähymäisten heittäniinen tapahtui knmartantalla, muutaniat laukesnvat poltoilleen. Järjestys oli mallikelpoinen. Kait- ki, jotka olimat kulkenee: arkun simut- se. meui»vät hautapaikalle, jonne joh taa kaunis polku tammi ja koimn- Tien Marrelle muodostimat yliop- pilaat ketjun. Tällöin tapahtui eräs Mälikohtaus. Poliisi kolnensi yhtäkkiä maaMartiat esiin. „Ci poliisia!" huu- dettiin Mäkijoukosta, »täällä on jär- jestys hywä!" Poliisipäällikkö alistui heti eikä panettanut käskyänsä täy- täntöön. Kaukaa kuului laulua. „Jkuisen rauhan" kaikuessa lähestyi keltainen tammiarkku ylioppilasten kantamana hautaa. Kaikki päät pal- jastuimat ja Mäkijoukko yhtyi lau- luun. Kreimitärtä taluttimat hänen poikansa. K:lo 3 laskettiin arkku hautaan. Syntyi hetkeksi kuolemanhiljaisuus. Sitten kuului ensimuisen multala- pioit jymähdys arkun kanteen. Krei- mitär itki ääneen. »Palmillenne P kuului taas kuiskaukjia, ja kaikki lc-s- keutuimat polmilleen. Taas alkoi lau- lu mullan kumeasti pudotessa arkul- le. Kreimitär talutettiin syrjään ja yleisö alkoi lähetä hautaa. Osa heitti kourallisen multaa hautaan, osa taas otti multaa muistoksi nmkaansa. En enen tehdystä päätöksestä ei niitääil puheita pidetty. Hautauksen jälkeen oli tungos Sasjekan asemalla taivaton. Klo 7 illalla ci Jasnaja Poljanassa ollut enää muita kuin kutsumieraat. Pietarin toimiston kirjeenMaihtaja olt Jasnaja Poljanaan tullessa il- moittanut Tolstoin perheelle hallitsi- jan tunnetun reunakirjoituksen.Tel- stoin kuoleman johdosta. Mcskomasta oli saapunut hautaus- tilaisuuteen Mähemmän »väkeä kuin oli odotettu, sillä junaan eimät olleet kaikki mahtuneet. Seppelten luku oli suunnaton. Niitä kuljetettiin kuusilla suurilla ta- lonpoikaismankkureilla. Hautapaikl-t. Miten on selitettämissä Leo Toi- ftcm toimomns, että hänet haudat taisiin nilnenomaan siihen paikkaan? Tästä on Tolstoin poika Andrei ker toilut Rjetshin alvustajalle seuraa- maa: Tolstoi on kirjoittanut tämän tui- momuksen päimäkiriaansa. Hiin oli nuoruudessaan Meliiensä kanssa pe rustanut »ritarikunnan" ia muis- tokn siitä he olimat haudanneet kum- puun Mihreän kepin, uskoen että kun se kerran uloskaimetaan. rupeaa maailmassa hymä kukoistainaan. Tolstoi on siitä usein kertonut ja »vihdoin lausunut toimomuksenaan, että hänet haudattaisiin sinne, mit'sä tuo keppi on mullassa. Saidaksemme tila* keväällä tuleville myymme, t»mSn vuotisen Tapettilvarastomme sopivien reunusten kanssa 20 -25 % alennuksella t.k. 15 p. alkaen O^Y. Keski-Suomen Rautakauppa Odessassa. Odessasta, kenraali Tolinatshemin kaupungissa, oivat hallituslviran- omaiset ryhtyneet erikoisiin suojelus- toinicnpitcisiin Tolstoin kuolemaii johdosta. SlaifiQc kaduille on asetettu lvartioniiehiä ja kasakoira. Kirkkotori oii koko päimän polliiikeijtin ympä- rö'.n'änä. Tolstoin kuolema ia ivaliatuunan- neumooto. Pietarista, niarrask. 23 p. Tämän illan »valtakunnaa neumos- toa istunnossa piti puheenjohtaja 21-- kimom puheen Tolstoin muistolle, jossa hän huomautti, että jos jätäm- me koskettelematta hänen uskonnol liset ja maltiolliset tuotteensa, joita sekä kirkko että kaikki menäläisen yh- teiskuilnan Manhoilliset piirit ZMat ailkarasti armostelleet. ei kukauit saata kieltää, ettei hänen puhtaasti kaunokirjalliset tuotteensa olisi 'uo- neet hänen yleismaailmallista Nlai- mttaan. nerokkaana kirjailijana, jon- ka tuotteista »vielä tulematkin suku- polmct ttilelvat uauttimaau. Eneni- pi kuin muita koskee Venäjää fit,i= ren kirjailijansa kuolema, mikä käy ilmi myös Hänen Majesteettinsa sa- noista esiteltäessä hänelle Tolstoin kuolemaa. Tuoreen haudan öäres- sä ei, hymät herrat, solui ryhtyä tuo- mitsemaan erehdyksiä, joihin hän tah toen tai tahtomattaan on joutunut. Hän on jättänyt Venäjälle henken- sä nerokkaat tuotteet ia se jo riittää, eitä esitän, että Maltakunnan neu- Mosta nousemalla seisomaan kun nioittaa Veitäjän suuren kirjailijan kreimi Leo NikolaieMitsh muistoa. Kaikki, lukuunottaiiiatta paria kol- mea äärimmäistä oikeistolaista, nousiivat seisontaan. Lontoosta, '.narrask. 2<i pnä. Vaalijulistuksessaan sanoo yhtynyt irlantilaiiten liiga loordeja ja juuria maanomistajia syypäitsi elintarpet- den tamattomaan tallistumiseeir ja suureen siirtolaisuuteei» Irlannista, ja huomauttaa, että olisi jo aika tch- 0ä sominta Irlannin kanssa. Lontoosta, marras!. 23 pnä. Cilen iskimät suffragtstii m»tu:a- mien ministerien ikkunat säpäleiksi. He solmasilvat sitäpaitsi ministeri Birrelliä, löimät hänen hattunsa lom- moon ja potkimat häntä. 150 juj^ra- gistia on Mangittu. — Meksikon melskeet. V a s hi ng- to nista, marrask. 22 p:nä. Z)k- sityisten tietojen mukeail oivat Mek- sikoil kapinalliset »vallanneet Gomez Pcllodion ja Torreonen. 3(X) halli- tuksen sotamiestä on liittynyt kapi- nallisiin ja hyökänneet Torreonissa sisaitsemien joukkojen kimppuun. Meksikon hallitus tahtoo pitää ase- n'.au salassa, ja on ottanut haltuun- sa yksityisetkin sähkösanomalinjat. Kaksi ratsuMäkiosastoa on lähetetty rajalle MalMomaan Amerikan kansa- luisien oikeuksia. New Uork, marrask. 24 p:nä ?ransesco Madero on julistautunut Meksikon mäliaikaisen hallituksen presidentiksi. (5 l p a s o s t a, mareaskuun 23 pöimänä. Torreonissa on tais- telu käymässä 2,0>A) nleksikolaise.t »vallankumouksellisen ja 'iOO hallituk- s.'il miehen Mälillä. Vallanknmouk- selli set omat kärsineet tuutulvia tap- pioita. N e M-A orkista, nlarrask. 23 p. Koko Meksikon eteläosa on mallanku- mouksellisten hallussa. Asema on sanoen pulmallinen. Lemottomuudet leMiämät Amerikan ^hdysmaltain rajalle. Huhusen mukaan on paljon tnömäkeä liittnnyt mallankumonksel- ii in. SotaMäki on suurimmaksi osak- si rikoksellisia. jotka, sen jijuan että heidät olisi suljettu »vankiloihin, on otettu armeijaan. On laatu ilmi sa- lcliitto, jonka tarkoituksena on s.ir- i!'ila joukko korkeampia »viranomai- sia. E l p a s o s t a. marrask. 22 p:nä. Akanibarossa on joulko asestettuja kapinallisia »vapauttanut »vangit sa rnöslän»it kanpunain kacsan raati- hnoileella. Sotaioäki on kartoittanut kapinalliset. 20 henkeä on iaanut sur- nivnsa ja 80 on haawoi:tunut. 5,(XXj runkoa. Jalmar Hepomäki, osoite Kintaua. 4196 ) | Jyväskylän pitäjän lainarahaston korkoa ja kuoletusta kannetaan Kunnantuvalla maanan taina joulukuun 12 päivänä. Sa malla on hoitokunnan kokous, josta täten hoitokunnan jäsenilln ja mak sajille tieto annetaan. Jyväskylässä 23 p. marrask. 1910. Juho Karjalainen. 4201 1—1 Korpilahden Maalais seuran KOKOUS pidetään joulukuun 7 päivänä kello 4 i p., jolloin käsitellään sääntöjen 9 pykälässä määrätyt asiat 4199 Esimies. i-i ^olstoin Yleisön osasto. Kysymys asianomaisille. Pl1i)dän fitinfa lauman iviipny laiininfoniiori«ta rahat ihucfien y. m. pCccläintcn taposta. Minä olen vdetti- nut eväällä nimismicftcltä kolme kuukautta cifä kuulu mitään. Slrnrtjen rappuja. Repäisevät B 1 • •• • M i inlm-paival toimeenpanee Pylkönmäen osuus kassa t.k. 30 p:nä Työväentalolla alkaen k:lo 4 i p. — Ohjelmaa tu van täysi! Tervetuloa! 4198 i_i Suuri huntokauppa. Liu Vantaina j juluk. 3 p :nä kello 10 a .p. Palokankylän Uudensillan t&lo-isa myydään huutokaupalla 1 hyvä tiine tamma-hevonen, lehmiä, •aaipaita, sikoja, ajo- ja työtaluja, heiniä, ruumenia, kauroja y.m. Jyväskylässä 23 p. marrask. 1910. Toimeksi saanut: Juho Karjalainen. 4:97 1-1 metsän läpi. Kun arkku kannettiin ulos, teki se »väkijoukkoon Maltaman maikutuksen. »Polmillenne!" kuului liikutettu ääni lausuman, sa koko mo- nituliatlukuinen mäkijoukko laskeutui pulmilleen, alkaen laulaa «Ikuista muistoa". _ . Ulkomailta — Tulivait uhka Pariisissa. P o - l > t i k e n i l l e leiinätetää.t ta: Seinejoki »vaitaa, luioliniatta kaikista ponnistuksista tulivan esrä- miseksi, yhä euemluän alaa. Joukko imiipuinppuja ti,öskei!telee ui.lii pai- ioää tnllvehtiivail »veden pois-taoii- seksi. Iardiu des Plantes'ja lvalini^tau- dliiaan siirtämään eläimet pois. Talojen seinille on naulattu ilmoi tuksia, joissa sanotaan, että ul»attujeu talojen asukkaat ilmaiseksi saaioat jät- tää huonekalunsa säilt,tet:ämiksi kau- punflin Marastohuoneisiin. — Englannin parlamentti. L o n- to osta, marrask. 22 p. ^llahno- neessa on raha-asioita koskema laki- ehdotus yksimielisesti hymäksytly. Asquithin lähtiessä parlamentista rikloilvat liais-asianajaja! kepeillä inlnisterin tvaunujen ikkunat, jonka jälkeen he panimat toimeen nlielen- osoluksen ministerin asunnon edus- talla, lvv naista on tvanqittu. Mis «ime Wt» liifciaipiti ntiiii cutilasmtljuuuat. Tuumalle jätttyit sotilasmilioo- >ua koskeman lakichdotuksen johdosta lauotaan selityskirjelinässä: Periaatteessa ivoidaau piiaä mah dolliselta, että suolualaiset sais>mat suorittaa henkilökohtaista asemelmol- iisuutta, mutta tätä toimenpidettä pitää hallitus itse armeijaan nähden vahingollisena. Jotta armeija moi- l olla maltion todellisena lulena ul- .011 ai sia ja sisällisiä »vihollisia mas .llai!. täytyy isänmaallisen ja isän-- tiaata kohtaan uskolliien kenqen olla ,iinä Mallalla. On tarveetonta huo- i auttaa, missä »näärin Suomen a- suklaat, huoliiiiatta siitä, että he 100 mnotta oivat eläneet yhteydessä Ke- !.äjän kansan kanssa, otrat pysnncct sille Mieraina kulttuuriinsa ja kan- salliseen sysionomiaansa uä-iden. Ei .>le tarkoituksenmukaista liittää I m:- näjän sotilaskuntaaii siinä nuiiuin rietasta ainesta, että. »maikkakin ar- :neijan liikumäärä karvain, sen ka- l0!N'.paiioi> persoouai'l>i.en i)!>'..>nä: i!N><-> hämiäisi. Näin ollen on henk-lötol-tainei'. c> !-'!oe!mollisuns munteitc.iva rahalli seksi korlvankseksi. Se »voidaau ottaa joko erityisenä »verona tai eritnisina >i.'.ksniiia Snomcn i^altiorahustosta. Väistä mahdollisuukslvta on etusija v.n^ettaiva miimemainitnll? muodol le^ koska se on yksinkertaisempi ia i.elponlpi toteuttaa sekä var-iaiten ta k/.a ajatellun rahalli».'n tuloksen sil- lcinkin kuin Suomen edtiskuuta kiel- taa suostumuksensa ja koska Sno- mea nykyisissä olosuliteissa »vielä Po- liittiset juonittelijat lsarjoiitamat laa- jaa agitatsioonia kiiboittaakseen asuk- faitu jyrkkään Mastarintaan. Tuomen asiat millistcrineuniiistossa. Pietarista, marrask. 2.1 pnä. Suomen kenraalikmrernuöri on esit- kuntakokous. Tiistaina tulevan joulukuun 6 päi vänä kello 2 päivällä pidetään Lau kaan Kuntakasa väliaikainen kun takokous, jossa 1) .yaltuutetaan asiamies nosta maan Äänekosken koulutaloa varten myönnetyn valtiola nan ja allekir joittamaan siitä v^lkakinan; 2) päätetään Edrons&lmen «illa n korjuusta; 3) määrätään hinnat luonnon tuotteille ensi verotuksena. ' Laukaa 23 p. marrask. 1910. 4200 Olli Voutilainen. 1-1 Nyt saapunut: 'ämän vuotisia kuivia kaloja marg- lattuja ja macglaamattomia ja pri- :na Suur Seytä 4202 A. Blomqvistille. 1—1 taiujt »iliuisleriueulvoalulle lausun- ■■•ou antamista marteu o!»ai:ia ja se- i.aat:,'. lausuuiiou ohella .} p.Itä lofur. Tuoiueil »vuoden tois ien »valtiopäilvien enin. auo nulieu i-uticsi raulateideu ralent..i!iises:a se- ca uusien rautaticfinjojlii tuttiiui- sesla. .VmucrncbricH w>iih?vkset. Seiumtivfa eiiielii-n torsl. kenraa- -iniioernöörin kirjeiu-ät ja lilinisteri- valtiosihteerin kirjeet Kiipurin lää- ■ iii kumernööriii. iDunachnva Birger ••iivUif Samuel v. a 1 o i l m erot- annsesia ja hänelle nlyonnetl>ötä e- >-kk^e>.»iä ja .^äineeii läänin kumer- itu', eiversti ^mcir (3 0 t" u i c 11 c ^ennetystä Mirkaerosta sekä csltte- lllN.htceri Arthur V r o f e l ö t i :t '■'.fiovöäiuiscstö toistaiseksi Iioita- iiit.au aivoiuua olemaa .Hämeen lää- .'!u kuivcruoörin mirlaa. iiotiscutututkimutsen eÄ»ctämi«eU. i ii a i st i et eell i 11l i t o i :>i i f 111: ia Jii puoltanut edustun-ia» in. 1!'1G tekemää anomusta lO.-XH irf.; nuo- Utifen apurahan myöntämiiestä toti- seutututkimuksen cdistämi^ksi.