N» 244 — 1910 KESKI-SUOMI Keekiviikkona lokakuun 26 p:na Mellmanin Atlantin matkahritys tie. .Daily Telegraf" sai wiime keski- wiikkona New-A>zrkin kautta scurun- »oan langatonta tieiä lähetetyn säh kösanoman Mellmanilta, joka silloin oli hänet pelastaneella „Trcnt" loi- walla: Kulettuamme snnnuntiitna puo- lenpäitvän aikaan Nantucketin ohitse, seisautimme moottorin ja päästin^ me ilmalaiivan ku kei'aai? naivakcn, tuulen mukana koilliseen suuntaan. Kun olimme 43 ajella pohjoista le veyttä ja 07 asteella läntistä pituut- ?a. kääntyi tuuli luoteeseen alkaen nyt kiidättää iliualaimaa 25 Ciigl. peninkulman nopeudella tunnissa. Meillä oli laahausköysi ulkona ja aaltojen liikkeet siirtyimät sitä myö- ten ilinalaitvaan. joka siten tuli »vyö- ryivään liikkeeseen tutisten ja ratis- l?n niin woimatkaasti. että peitä- simme sen hajoatvai'. Se oli hir- muinen yö, mutta olimme kuitenkin kaikki rohkealla mielellä. Diimein uuwuimm: niin, että wä- hitellen nukahdinnnl', toinen toisensa perästä, waikka katsoiinme jotensa- fin luonnolliseksi asiaksi että heräi- sinnne waltaineressä. Kun heräsimme, jatkui i>mri>k? y- pitkää muitakin yhtä pätemiä Mirka- kartta, I-°- o. m«.Ntch kikku-uutisis. RitmelSn torpassa HelflagI» Seurasaarella on aikomus iäsia lähtien pitää tulta sawutuwan kiukaassa, jotta se olisi sem- moinen ^kuin se olisi siihenkin aikaan, jolloin „I«ipätaloja ei ollut monta". Sil- loin »li Ijokapäioväisenä leipänä pettu» leipä. Letvyt siihen »teinin ivähää «nnen juhannusta. Metsään mennessä sanot» tiin: „nyt läihdetääa oramanmakasii- niin". Haettiin hitpuinen petäjä, jogfu ei ollut Paljon okisia eikä kaarnaa. Lehmän reisiluusta tehdyllä (torpassa nähtäivÄ» lä) M)Ikimellä kiskotliin lovyt kaarnoi» neen petäjästä; pinkoiSsa ne tuotiin ko itin, jossa puhdistettiin kaarna pois ja leivyt leivitettiin maahan kuiivamaan. Täytyi ivaroa, «ttci niiben päälle sata nut, (sillä silloin ralvinioaine lantuin pois. Näin kiiiivattuina pettuletvt)t paah dettiin uunissa, jon'a jälkeen saiivot mielä orailla kuiivaa. (Tällaisina nc nähdään Niemelän torpan tulvassa). ?!arwittaissa Iewyt siirMoiiiin huhma ressa niin hienoiksi, että ne menijät ?ä- >inkiwcn silmästä ,äyi. ifeilootcSfa mi tattiin kupilla toinen puoli oikeita jau- w tHV . hcja. toinen puoli pettujauhoja. Tästä me höyrylaima „Tren::n". Nyt oli ^ Olemme ilmalaitvaSia kulkeneet sakotuksesta »vai-uiStetti-.a ta»vallista meillä pelastuminen^ inaydollinen ja 1(W)() j, cn i n f u i, naa aMoitfliscil '.valta- ^pettuleipää. Mutta kun wiljaa oli tvä annoimme mci (.'Oyrylutluauc, ... hä, ja ilmalaitvamme liikkeet olitvat yhä hywin lemottomat. Teimme kui- tenkin keskenämme päätöksen, että jäämme laitvaammc einmekä tum.au- du pelastusmenhecseen. Heitimme »'rreen painolasti,: iaudakiemme il- malaiivamme keiveäinmäksi. Älo 3 aamulla annoin käskvn, et- tä moottori on pantalva käyntiin ja laiwa ohjattaloa Azorien saaria koh- ti. Alussa oli tuuli suotuisa, mutta kääntyi pian luoteeseen, ia ymniär- siir.me nyt hyivin, että ineidän oli inahdoton pääscä Amoreille sillä wä- häisellä gasolini>iiää,'äll.i, mtfä imil- lä enää oli jälellä. Päätimme ru- iveta pyrkinlään Berinudas-saareUs ja ohjasimme laimammc lounaaseen päin 15 peripeniiiknlman nopeudella lunnissa, luivattuamms sitä cnlien toisilleniine Py?yä la:wassa niin tau- ivan kuin se ylipäänsä on mahdollis- ta. Suurin waarr oli siinä, että pe- paastya kyllin lähelle, aloimme me valmistella peiuötuslveneemme las- kemista mereen. Se onnistitjkin meille hienolla liikkeellä. Waniman laski näet il- malailvan ailvan merenpintaan, jol- loin Mene sangalla päästettiin luisu- >uaan Mesille. Lauhausköyji pieksi tällöin niin rajusti ivenecn laitaa, että pelkäsinuue sen mikaantmoan. Pääsimme kuitenkin kaikki Menee- seen, jolloin ilmalaiina ketventyiieenä nousi ilmoille ja häipyi pian näky- mättomiin. Emme surreet sen ka dottamista, sillä se oli siinä määrin ruhjoutunut, ettei se enää ollut käyt- töluntoinen. Voidaksensa lcf )bä ilinapalloretken Amerikasta Euror>m'.>> täntvy olla täytettälvissä suurennu ja pare'npl ilmalaiwa, eikä sitä saa Marui.iaa laahausköydellä, joka osottautui Nal- lan tarpeettomaksi ja Main paina- lastusmcne rirkoutuisi ja irtaantuisi.: lrQn afa§ iImalfli , ntta> Aifai|m aaniunfoiltccvc d fcnta;ill om tur , ha. Olemme tlmatrthixu^a kulkeneet 1,000 penin meren yllä. riä Ja opinhaluista owat Karjalan iyt» täret yleensä. Ehkäpä kerran hekin saa- wat fforjaa kotoa, ett:i tarlvitse reppurin laukusta sitä ostaa, eikä kotiaan itämai- sella kakkani ekalla verhota. S. I. joka heti suuntasi kulluiis-r meitä koh ti pelastaaksensa mäniit. »Trentin" miehen o senhän alkuja Suonien rautateille, sinne iiii.', mukqma pääsy, kunhan main sattuu olemaan santar- min tytär tai sukulainen. Muut a- sctuksen määräämät pääsyMaatimuk- set eimät silloin paljoa merkitse. — Karj. — kkhdotettu muutamien pnoluci- icn vaaliliitto ja maalaisliitto. Waasan läänin eteläisessä maalipii- rissä on, kuten tietty, ollut mireilla kysymys Maaliliiton laatimisesta nuorsuomalaisten, maalaisliittolaiS- tcn ja suomettarelaiötei: kesken tule missa edustajaivaaleissa. 1>!yttein- min on kuitenkin maalaisliiton 4»>«a- san piiritoimikunta yksimieli sesti päättänyt olio osaa- ottamatta mainittuun k o- koomukseev. — Hinoixn iakamttsäciyoseuriie tial- w»l«Ss» on saatctlu svyncciccn, tcrio- wat Hämeenlinnan le'id.'t. «enrutciccn orrat .kuulu.neet torpan em^ni.i Lehtuvchmas, torppaci dialle Vuorinen, työmies Michlor ja mctsäciäjä Emert Haarala y.m., jolc jviiintfji mai nittu on ampuja. Haarala ampuu h:r- wiä ä L» mk. hpl. ja ostaja saa !orja:a hirwen metsästä. Kaivolassa on.hio.ven saiam-tsäSiyc- seurue' toiminut niin tatt«iraa-3i\ aina kin kolmen wuoden ajan. ettcnvät loi- ranomaisetkaan ole '»'skaan niitti kiinni saaneet, waikka Helsingistäkin on ^ari kertaa ja Hämeenlinnnsia kolme kertaa ollut «Eaviä heitä ta?oa ajamassa. Hirwen salame^sästysiaiden oivat pa?- kattmnalle tuoneet wi'?uri!ai'ct salam:!- sästäjät, jotka ede-mennein.r »vuosina oival lsitäläisicn urhcilumeifäsiäjäin pyynnöstä olleet liipa-ajalla hinviä am- plim<»ssa. Rähmät wi:vurilais.'t ampui- ivat mlios naara»hirw:ä, io>:^ ii11ca sa li,nrhasi torpparinpoian W. E. P ä i- tulelvan ,vankempaa, joskaan ci niin w ä r i n n a n. tuomittiin Janalla- ^walaista tuin »vedessä. Kun pilvot oivat tarpeeksi lionneet ja ulkona kuitvanect, iviedään ne saunaan tahi riiheen kui- maniaan. Titten was:a alkaa wars>nai< ncn työ, pcllalvien puhdistaminen. Loukut etsitään ja laiteiaa» kuntoon. ?!e «vat näöltään samanlaisia tuin Hä.- mcessätin ZÄ)tctyt, mutta karjalaisessa loukussa on useampia lowia ja hampai» ta wieretyötcn. Zamoin loukun kannessa on toivet za niiden '.välissä hainpaat. Loukku tulee siis lelveäiilinäksi. Harjat eli hampaat owat päällysretyi raudalla sekä käPÄässä, että kannessa. Tällainen koukku — tawallis^s:i noin kolmiloivi- ncn — puhdistaa ja pehmittää usko mattoman nopeasti pellmvaa. Tillä nai set joukolla .loukuttaivat pellmvansa. Ta- lossa, jos'a on useampia unisia !ooi olla puolen tminaa näitä Iyöwätineitä. Wi- tiniistä ja käsillä mitomisc-Zta ei täällä tiedetä mitään. Ja paljoa hiiaanipaa ja raskaainpaa onllii kumaraisessa asen- nvssa pienellä ivitimellä koiiiaa pella- mia pudistaa. Hämeessä miehet piihde-aikoina oivat naisten apuna toukuuainassa tahi kuri- konnassa pellawia. Bi:ä ci koskaan tee karjalan mics. Hänen työpäivänsä kestää 'hmnärästä hämärään tahi pi- nieimpinä päinvinä c'. h^inellä sitä ole lainkaan. Puchdetöi-tä ei hän tiedä, tari- noiminen ja tupakoiminen naapurin tu- n>assa on mieluisampaa ajanioiettoa. Loukuttamisen jälkeen pellaivat lipsu- tctaan. Se tvastaa toiskertaan ivitomis- la cli -s«lkkaamista. Lipsu on melkein samanlainen kuin loukku, mutta .siinä on »vaan kaksi loivoa ja harjannetta, se- lä raudat oivat terälvämpiä. Eeisallaan saa siis lipsuamiseniia toimittaa. lan kihlakunnanoikeudessa torstaina elinkaudeksi kuritushuoneeseen. — Ryöstö porraskiiytauiässä. Ve silahden pitäjästä kotoisin oleiva tai. Oskari Ränsi ja Tampereella totoi- sin olema »talojen mälittäsä" Lauri Höllilä olimat perjantaina yhdessä juopottelemassa Tampereella Puis- toramintolassa. misiä lähtilrät klo 11 aikaan illalla ja ajouoat hemosella Hämeenkadun 4:nnessä olemaan Koimulan matkailijakoiiin. Heidän mennessään ylös portaita toiseen kerrokseen, joss-z matkailijakodiii huo- ueisto sijaitsee, katosi Ztänsiltä l. lOi) in k. rahaa sisältämä lompakko. Seuraamana päiiväna Höllilä !er- toi, että heitä mastacm portaissa tu- li kaksi tuntematonta miestä, jotka kämimät heihin kiinni ja ryösnivat rahat. Ränsi oli tapahtuman aika na ollut niin humalassa, ettei hän "-ldä ^ muistanut siitä mitään muuta, kuin A-u että häneltä on miety rahat. Asia on nyt kuitenkin siten, eitä miesten ollessa portaissa. Ränsi oli huutanut apua. Nämä amunimu- dot kuuli muuan läheisessä huonees- sa asuma henkilö, joka riensi paikalle ja näki siinä Main Höllilän ja Rän- sin, joista Höllilö oli Ränsissä k".n- ni. Tämän Muoksi etsi'väpoliisi ou mauginnut Lauri Höllilän. — T. S. — Ryöniäys Ilomantsissa. I. k. 10 puä kun nictsänivartija Hameri- sen emäntä oli jalkasin matkalla koti kylästään Putkelasta kirkonkylään, tuli maantiellä hänen kimppuunsa pari tuntematonta mieshenkilöä. E- nempää sanomatta tarttui toinen miehistä emäntään käsiksi, kaatoi hänet maahan ja anasti häneltä uyy- lättiin — ja samat miehet jäimät wielä ^ tiu kädestä. Paitsi yhtä ja toista tamaraa ja elväitä, »li nyytissä ra haa 22 mk., jonka miehet Meimät mukanaan muuta sanomatta. Sen koommin ei miehistä etsiske- kyistä huolimatta ole saati, mitään tietoja. — Laat. lupa-ajan jälkeen paii'akunall: t)irwiä ampuinaan, joita sitten myiw.it incrsä- kutinan torppareille. — 11.2. >— SostomurhaSta tuomittu. Hausjärtven pitäjän Ridasjärtven kylästä kotoisin olema työmies K. Torittu, joka äskettäin kostosta eräitä toisiakin, pidcu pelattiin nuuskiman maltion salaisuuksia. Niinpä sain minäkin muukalaisena kahdesti käydä kiirastulessa ja kun minulla sattui olemaan mukana pie- ni walokuwauskone, niin cli asema»,i jonkunmerran kriitillinen. Mutia kun minulla oli umvä ystämä eräs siirtolaispäällikkö, niin ei tapahtunut sen kummempaa kuin että oli patok iista jättää Krakau. Semmoisen yleiskuivan kili», Iivoja olen kertonut sain minä (Salitsian n- loista. Hugo ä»alter. — ^tnalaijmavtoiutn liitto Dttus» tfttn Parisissa. :H j t s h i 11 c sähköte tään Berlinistä: .L o tal-A nz e i g e r i l l e" ilmoite- taan Parisista. enä siellä on perustettu liiga, jonka tarkoituksena tulee olemaan »vastustaa Ranskan waltiowarojen fu- kutiamista muiitni ivalrioiden eduksi. Liiga on ilmeisesti vihamielinen LLenä- jakle. Lähimmässä tulevaisuudessa se olkaa julkaista leniotirjasra otsakkeella .Todellinen tila Aenäjällä'. jossa kirja- sessa tehdään stlkoa siitä, »rihin taikoi. titf>'een Wenäjän haUi:uZ on käyttänyt Lianskasta saamansa rahat. Peklman puhdiötuS taattois-KarjalaSja. ^«yt^on tu!!u*^a Paul e' täy launoissa ja riihissä. Tahi lt'öwät lou- iul uttojeinäinällä LliUvan siinä miniät i<: tyttäret pellmvia „luis.a' croitnivat. ^.ljomissa oloiva nuorikkokin saa lviikon wielä hyöriä tuiuillr tanhuivilla. pclla< ivansa toisien jou'oosa puhdistaa. Mo- net owat tuohut ja työt eiuientuiu kau- tea piwo hienoksi tuidutsi saadaan ja imelä enemmän cnncn. f i!iii uinlana kan- laaksi lyödään. Muita vankkaa se kan- gas sitten tul cc. Auvina lcsiuä >oie>cl l'uiivina naisten halun päällä lahi pie- nemmillä paiiaresjuilla toliiuin.i ja paitana, ivaitta se on jo h>)ivän aikaa ollut miehen paidan selkä>M)stänä ja siinä enimmän kanleuocn kuluttanut. Äappa pellavaa kasivamaan talon Peltoon jokaiselle miniälle jo. totona olc- ivalle tyttärelle, viinipä viinnkji ti-tc» tyllckin. se on ylciscni tapana vielä jiarjalas^sa. -Zitsipä näkeekin kesällä laa- l^ja pellavqpeltoja pitkin matkoin Äar» jalassa. Muualta suomesta ne alkavat jo pienentyä, haitoin kotonaan hävitä, »irten Pohjanmaalla on taijnyK «yksijn tullen nyhdetään pellalva ja laitetaan 'likoon. Paitko hikoin leivite- lään ne maalle ohueen kerrokseen. Sil- toin sanotaan pellaivien olevan maa« liohsa. Siinä m saavat olla yhtä kauan tuin tvedessäkin — noin kolmisen tviil» kca. »> Maa«IioSsa sanovat pellavan Vesijohtolaitoksiin: Pumppuja, potkia, putkenosia, venttiileji ja hlnoja. Uoai varaato: Tahkoja, kivi- ja muita fy5kaluja y.m. O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. Täysivillaisia naisten värillisiä Seninkikankaila ä 2:25 p. metri myydään loppuun WILH. HÖHLUNDIN Kangaskaupassa, Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Turkistavaroita: Lakkia, Muhvia «470 ja Kaulapuuhkia myy aivan uudesta Tarastoita huokealla! Jyväskylän Kangas-Aitta Väinö Oksala. 2-2 tvakumeluk ja ijoitu täin.i puolue nu>os- fin on koettanut ja koeitaa woim<.insa! mukaan teroittaa ja käytännössä ajaa. ^ Mutt« «i oiliisi Nxlikca:a o sv: taa, «uä ^ Tucmen vanhassa suomalaiiessa vuo- ^ lueessa tästä !huoilima::a lokciiun yllä- j mainituisisa sumissa pääasioissa täydel-, lä W)llä on kokonaan toista, mieltä kuin ' tämän »vihkosen kirjoiitaja, joka vuosi» heminän, pantiin 2 luppia vettujauhoja Ummn]m eris-Ykscssä synnnimnaania ja kupillinen oikeita jauhoja. Tätäkin;'»dell.".,,*,^ -n joutunut Miien Yksi- erw,eNisempänä. kuin '"iraan va-.k.. leipää pidettiin ivikiisesta »viljasta valmiö:«t!u leiliä. ?cs täytyi leipoa mieiä suuremmasta, kuin äsken mainiluZia pcttu- tai seka- ^.uhomäärästä livehka^uuriSia tai ol-. jesta), niin.siitä l.uwot?i! leipä ei pysy- i»,! omin voimin koossa, vaan täytyi se paistaa vanteissa. Toinen oli tulos, sos pcitylcimiillä uu- iissä paistettiin- kaloja, silloin niisiä tiili niin ht)viä, .,?ti'e: maailmassa tar- >vit'e par^mpata olla". .AMpiiiamincii ijuiisia on lyö. Nähkääpä .kuinka i-.piu nyt lyö." ilciLH;cc.ti (jciliur lipsua k<..,,i ylös ja alas, pellaiva huiskaa >o pehmeänä ja »valkoisena. Loukku on lyönyt suuriin- man osan luista ja päisiärcisiä pois, joicn työ sujuu averraiiain joutuin. Maununa, lämpinnna syksyinä käy pol- lmvanpuhdistus saunan iai riihen sei- nusiaUa. tuulensuojaisalla paikalla val aan mainiosti. Raittiissa ilmassa ei to- mu tee nim palijoa haiiiaa tuin lörnpU mässä huoneessa, ei ka ryö ole läheskään niin rasittavaa, kun sen suorittaa ski» loallaan tällaisilla »ioneilla". Topisi icittaa «Suomen puolellalin" tätä ta» paa, mies, joka osaa -valmistaa loukun ja avitimen, osaa k^llä yhdislää ne ja muodostaa karjalaisen lip>un. Pellaiivat owatkin lipsuamiscn jälkeen jo ilmSta irti. Harjaaminen täy ^jo tu- ivassa, »vaikka tomun '.vuoisi olisi sekin ii.oriteita.iva raitiiiminassa ilmassa. Häkylä ja sillä toimitettu häkhlöiminen oivat karjalaisille tunleinaucmia asioita, eikä taida ollakaan !iite:l-äwää, sillä te» tävat rautapiikit häthläSsä, sotk«vat kuituja ja tekevät siis enemmän tappu» rcita. Kankaat, joita pellavista rudotaan, oivat ivaan kaksi- ja n^tl!vartijia aiwi« noita. Äahdeksan- ja kulisiiolstaniiiiset saliveetit, joilla Hämeessä pitkät pito- p«)dät katetaan ja joilla siellä tyttäret avaatevarastoansa kaunistavat, ovat Äachatassa tuniematiomia. Paiöat. joi» ta on joka tyttärellä muutamia tusinoita ailan orrella, oivat niin tukevia, että ne •lattialle «lyötyinä seisomassa pysyivät, ^lipeänä rikkaudestansa käl)ttäivät tyttä- rct vaatevarastoansa miniänä ollessan- sa. Aina kovassa työssä ollut vieläkin toisarvoisessa asemassa oleva kansan- nainen itä-<Tuomen kodissa ei ole saanut oppia käsitöissä muuta kuin minkä -liiti kykenee opettamaan lapselleen. Ja kun ei äiti itse osaa mitään, niin on käsityötai» to hyvinkin alku-a-tcella. Miimefcsinä »vuosina on edistys kulkc- nut hyvää «vauhtia etcinpäin kaakkois- Karjalassa, niin toivottavasti läsiteol- 'lisuuskin tvoittaa edistys:-, sillä näppä. — Tukholmassa Suomen asiasta i(« mcStynoestä lentokirjasesta ja sen teii- iästä ,.Wan!hasuo«ncnm'eii'.'Z>ä". jonka l<litokirjasen selostaneet, lau su» N. 2. m.m.: „TÄ)tdH symästi >va'itiau, etiä tekijä on ottanut ikÄ)ttääiscen „Äanl)as»..'incn' mielisen" sailanimen. lieivnnmin sanoen on tämä nimitys harhaan 'vie» ivä ci'fä »voi talisoa tekijällä olleen oikeul- !a sitä ifseStään käytlää. Hän on ai- koinaan tjo noi>n M 'vuoita sitten, siis jo ennen kuin ..ivanhain suomcnmielisten" nimeä ja puoluetta sanan ivlyisessä merkith»seÄ'ä oli olemassakaan, juhla!» lisesti san>c»tiimtt ini suo»ia>!a!icsra puolueesta <i(ä sen jälkeen ole milloin- kaan ottanut osaa tämän puolueen, kaikkein vähimmän nhkliisen n.s. van- han suomalaisen puolueen toimintaan, ivaan on -elänyt vuasi^mmeniä isän maan ullkqpuoileilla. Emme epäile että hän tästä h-uolimatta lii n t c e itsensä vanhaasi lsumnenmieliseklsi mieheksi („-?n gamlNK»! sennoman"). Muiia vanha- suomcnmic^lincn s.,en ganunalsennv' man"> siinä mcikin>!is.'->sä. missä jokai» ncn ott>aa tämä.n nimen kun se. niinkuin puhoenaolttvan l-ntokirjaien tekijän ni inenä, ciitctäiTN valtiollisia yhteyoee- dessä, 'tcTijä näistä syisiä ei ole eikä voi olla. Tässä isanoinamine on olliit 'väli'ä- märöntä tuoda sulki, jotia tulisi scliva'- si. että >>c »valtiollinca ohjclma, s^ka täs- 'ä .ruof?alai>scÄa lcntoliriascSsa esite- tään, on hksistään Ruoisissa asuvan te- tijänsä mna eikä kencnt,ään ivanhaan suvma^laiscen puoluce,sc.en kuuluivan Suomen miehen. Ei tarvitse kieltää oi- k-cutta laitolta mitä tekijä ivi.h^sensa 23 jsijvulla esittää. Foukossa on päin» vast«!in ajaiuSsia, joiden totuudesta siumajlai^sessa puolueessa aina »n oltu tu5svn ailaisellsi sa tässä lilassaan, niin- kuin hänen vihkosensa osoliaa, on mc-' nettänyt kaiken ftiwyn oikein nähdä >a armosiella täiinän maan taisielua, ci korkca»nipaa jsr>vism?7ä ja korkeampia e- lämänmiiviqja «vastaan, ivaan talla.-:.- ien anvojen piialesra oiIcu.Sc:ou:a, >'.'c>.'- kaä »l aselainani i/s ra, .ileiiiamisia ja Jiä- wiiiäini-siä ticlmvää tii^l^iniUimiid^n yolitii?'aa ivastaan". — „Wa»ha fennomaant", sonta Tuk holmassa ilmest»ineeSiä poliittisesta lentokirjasesta äsken teimme selkoa, kuu- luu olewan maisteri Waldemar (5hurberg, joka jo kolmatiakiimiven-^ tä vuotia on oleskellut lilkomaiUa, vii- me ajat pääaiialli'cs:i Ruoinsia. ^ — Purishknvitsli on Pietarin kaupiin- ginpäälle .Aenäjän kansan liiton puo- ( lcoia la n' un» t kiitokset sen johdosta, 1 eitä kaupungin duiiina kieltäytyi kun»! nioiilainasla Muromtseivin muistoa. — Yliopiston iiKttcltf on ii».c?n»i!il. ^äsiiä on uus-maalaisen, etelä- suomalaisen, 204 samo.aikcn, I j G karja laisen, 375 h ämälä : ' e n. lii» Iliikii- laisen, 174 Nlarsinaiösuomalaiien, 114 satakuntaUaisen, 219 viipurilaisen, iS3 cteläipohia-laisen. 161 ivaa^alaisen ja Si09 pohjoispohjalaisen osalunnan jäsentä; yhteensä 2.L10 ylioppilasia. Poissa ole- via on t/hteenisä 48ä. Ulkomailta Lehtori Ivar vilsk mania kirjoit uin» teo« Terveys Ja tarmo on «Mutnt maholluimmui pUeTllik ta holta ttydalliaen tanmutnkaen. Kiinpl on U. 8xsa nimimerkki K. T. tarr»- jt «airuvoimUtelaUitokMn johuja, lulet. j* kir. tohtori K. Taakinan) an tao at •iiti kinttultuo kiittlvEn arroMelan, aano«n »iti „Wilskmuiin hjriatt j» hyödjlluui kirjoista onniatonaimmakM*. ELinta 2: 75. Toh. Frod* Sadolinin Hermoston terveys ei ole aie o*«taan hermoataneita. raan niit&kin vartan, jotka laolerat hermo- i«naa olevan tlysin Urreet. Kakin löy- Ui «iiu neuvoja, jotka ovat htnelle byödyk«i olemassaolon taisteloasa. Hinta i: 75. Enaimiinen suomenkielinen hiostaa hoitoa ktsittelevk teos on Hiuslääkarly jossa teki ä maisteri A- Salava, an taa etevimpien ulkomaalaisten hiostit- nir.en teonten makaan neuvoja hiostan hoitoon ja reaeptejfc hiosvoiteinen ja -vesien valmistamiseen. H-nta 2; - Haomantamme, ett» isken ilmesty nyt. Kirjaluettelomme on kirjakauppiailla ja asiamiehill&mme ilmaiseksi jaettavana. Yrjö Weilin & Kumpp. Osake- yhtiö Helsinki. Halutaan vuokrata. Hyyin kalustettu, aurinkoinen huone keskikaupungilta muuta maksi viikoksi. Vast tl kontt. nimim. A. O. 8198 i_i Palvelusta haluaa. — Tass rauhattomuuksia Bcrli niSsä. Berlin, lokak. 24 p. M!!ä j sattui Wcberstrass>.'ll-l oljtccntörtnät)»' poliisin ja poikajoukon »välillä. Po- liisi surinasi erään nuorukaisen, joka oli aikeissa ainpua häniu. hcn- kilöä on wanqittu. > — Kreikan uusi pääministeri Pcnike- los päättänyt erota. Ateenasta, lo- kak. 23 p. Ällin pitkien, liitvast-en kes- luetclujcu jälkeen lierän ki)si>inys lnot- tainuslan-seen aniamiseöta «ktilliintscllc. jätiiivät Nallikin ja Maiiromikailotscn kcnnattajai istuntosalin, niin c:tä jäle!- le ei jääm>t enempää luin 1A> etni-ia- jaa. ^Stnnto keskeyxitiln. W:niselok- il- moitti ystäivilleen, eitä hän Pitää edus- »>ni»k!i» myöskin kekkusutum jaa. ^Istunto keskeytettiin. Veniselos il» kanssa on saatavana Lamppnkaupassa. Siiroja rehellinen 18 vuotias tjltö haluaa paivelu ptikkaa nyt heti tai marraskuun 1 p:stä. Vast. Keski- Suomen Konttoriin. 8192 l—1 Siivo, nuorempi pslveliatar saa M-rrask. 1 p puikan pienessä ko dissa. Lähemmin t 1. konttorissa. 82 4 l-l KOULU-LAMPPUJA maisuna ja aikoo erota. 3405 b-0 -12 - niapujen sijasta asianomaiselle koululle. Pitäjien kirkkoherran piti ne vuoden alussa kantaa ja laittaa sitten koululle. Mutta tämä päätös jäi käytännössä puolieräiseksi. Pitäjillä käynti jat kui, varsinkin kimnaasin oppilaiden kesken se oli säännöllinen. V. 1652 kuningatar Kristiina palauttaa olot entiselleen. Oli tapana käydä neljä kertaa vuodessa: joulun, pääsiäisen ja hel luntain seudulla sekä kesällä kuukausi toista etupäässä mätäkuun aikana. V. 1695 kuningas Kaarle Xl rajoittaa pitäjillä käynnin kahteen ker taan vuodessa ja vuoden 1724 koululaki mää rää nämä lupa-ajat joululuvan Lucian päivästä eli joulukuun 13 pistä Kynttilä-messun päivään eli helmikuun alkuun ja kesäluvan juhannuk sesta eli kesäkuun 24 pistä Uartolomeuksen päi vään eli elokuun 24 p:ään. V. 1780 pitäjillä käynti lopullisesti kielletään. Mutta jo v. 1767 ilmoitti hallitus, että teinirahojen kantamiseen nähden on palattava 1624 asetuksen pohjalle. Tähän vastaa Porvoon konsistorio, että Porvoon hiippakunnassa nyt jo papisto kuudennusmiesten kanssa on kantanut teinirahat ilman että opet tajat tai oppilaat ovat niitä itse käyneet hake massa. Mutta Turun konsistorio puoltaa pitä- täjillä käyntiä, nojaten kuninkaalliseen kirjeeseen v:ltä 1695. - 69 - V:sta 17-5, jolloin luennot alotettiin. vtceii 1790 on kimnaasissa ollut kaikkiaan 962 oppi lasta. Vuodessa keskimäärin on ollut 1750- luvulla 60—70, 1760 -luvulla 50—60, 1770- luvulla 50 — 60 ja 1780 -luvulla 50-80. Mutta v. 1790, kun sota raivosi, on niitä vain 40. Oppilaat ovat pappien ja porvarien poikia, joi takin aatelittomien sotilashenkilöitten ja talon poikien poikia on ollut myös. Nuoriso on jaettu kahteen luokkaan. Luennot ovat pää asiallisesti järjestetyt samaan tapaan kuin Turun ja Viipurin kimnaaseissa, mutta opinnot alote- taan nyt kello 7 aamulla. 11 — 1 e. pp. on vapautta ja l /j 5 j- PP- on päivän työ lopussa. Porvoon kimnaasin opettajien joukossa tavataan Porvoon piirilääkärikin, joka opettaa luonnon historiaa ja lääkeopillisia asioita, 17-sataluvuu jälkipuoliskolla. Siihen aikaan herännjt virkeä luonnontieteellinen harrastus, joka tahtoi tehdä luonnontieteet ja niiden opiskelemisen niin hyö tyä tuottaviksi kuin mahdollista, kai sai »ämän aikaan, että jo koulunpenkillä luettiin lääketie dettä, joka sentään lie rajoittunut samaan kuin meidän päivinämme anatomia ja fysiologia kou lujen oppiaineena niissä kouluissa, missä sitä luetaan.