\ Tiistaina 10 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 51 1910 (K. S. 1 k. 2 s. 70 min.) tänään tiistaina 10 p. toukok. kaupungintalon juhlasalissa klo 8 i. Torvisoittokunnan, or kesterin ja kuoron jär jestyssäännöt hyväksyt tävinä. Kaikkien sekä kannattaja- että toimivien jäsenten läsnäolo vält tämätön. Johtokunta kokoontuu sa massa paikassa tänään täsmäl leen klo 7 i. Puheenjohtaja. Suomalaisuoden Liiton Joensuun Haaraosaston Vuosikokous pidetään Ilosaarella torstaina t. k. 12 p:nä klo 6 ip., jolloin käsitellään sääntöjen määräämät asiat. SuemalaisuudEo Uiton Joensuun Haaraosasto toimeenpanee m naivana torstaina t. k. 12 p:nä • I • -I ILOSAARELLA klo 7 i. p. Ohjelmassa: Torvisoittoa, Puhe, Kvartettilaulua, Runo. Pääsy vapaa. Sateen sattuessa pidetään juhla Ilosaaren teatteritalossa. Joensuun felfen Tyttekoulyun pyrkivät uudet oppilaat ilmoit tautukoot tyttökoululla tiistai na toukok. 31 p:nä klo 1 päiv., jolloin pääsytutkinto pidetään, ja tulee heidän silloin olla va ristettuna asianmukaisella pa pinkirjalla ja todistuksella en nen saadusta opetuksesta sekä lyijykynä ja paperia. Koulun I luokalle pääsemistä varten vaaditaan paitsi 11 vuo den ikä, ylemmän kansakoulun II luokan (maalaiskansakoulun 2-vuosiosaston) oppimäärä tai sitä vastaavat tiedot. Sisäänpääsy tutkinto syksyllä ou elokuun 31 p:nä klo 8:lta aarnup. Lähempiä tietoja saa allekirjoittaneelta. Tavataan jo ka arkipäivä varmimmin klo 4 5 i. p. asunnossaan Malmik. 14. Th. Boyralh. Meifavi Aleksanteri Imen 15 27 pnä maaliskuuta 180!) mahivisti Suo messa aikaisemmin moimassa ol leet perustuslait jäämään Suo- men perustus laeiksi, tapahtui tä- mä pidättämättä Wenäjän wal- lalle mitään oikeutta Wenäjän etujen muoksi supistaa Tuomen lainsäädännön alaa. Ministerinemvoston' puheenjoh- tajan ehdotusta ei moi »voimassa oleman oikeuden kannalta katsoa muuksi kuin ehdotukseksi Suomen »valtiosäännön perinpohjaiseksi muuttamiseksi. Maikka tehdään ehdotus näin laajalle lähtäämäksi muutokseksi, esitetään se kuitenkin Suomen edus- kunnalle main lausunnon anta- mistä »varten, ei harkittamaksi ja hymäksyttämäksi, aiman kuin jo olisi olemassa se ..yleinen lainsää- dänköjärjestys", jonka laatuista lakiehdotus tarkoittaa. Tämä joh- tuu ilmeisesti niistä mielipiteistä, jotka omat esitettyinä ministeri- neuroston puheenjohtajan ehdo tukseen liittymässä selityskirjelmäs sä, ja joiden mukaan Venäjällä olisi rajaton oikeus ryhtyä Suo- meen nähden mihin toimenpiteisiin tahansa. Selityskirjelmä ja minis- terineumoston puheenjohtajan eh- dotus eimät siis tunnusta Suo- men perustuslakien päkemyyttä eikä Suomen kansan niihin perus- tumaa oikeutta. Voipi näyttää siltä, kuin olisi kysymys näiden perustuslakien oi- keudellisesti sitomasta »voimasta jo tätä ennen riittämästi selmi- tetty. Mutta Tuomen eduskunta ei moi ministerineumoston puheen- johtajan ehdotuksesta ja selityskir- jelmästä ilmenemän käsityksen tor- jumiseksi olla osottamatta Suomen kansan oikeutta esiintuomalla ne perusteet joihin tämä oikeus no- jaa. Kun ne historialliset ja oikeudelliset perusteet, joille ministerineumoston puheen- johtajan »ehdotus niideu Suomea koskeman» lakien ja asetusten sää- tämisen järjestyksestä, joilla on yleismaltakunnallinen merkitys" on rakennettu, omat esitettyinä • • jotka haluavat ottaa osaa Snell manin syntymäpäivänä t. k. 12 p. seurahuoneella pidettäviin illal lisiin, pyydetään viimeistään tämän päivän kuluessa ilmoit tautumaan överstinrouva Lina Äsikanukselle. Joensuu—Pietari. Matkustajahöyrylaiva lähtee etelään : Joonsuusta joka tiistai-ilt. klo 10 ja saapuu etelHstä maanant. ilt Höyrylaiva cT uuliBSi, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien Leppfilahdesta: Joka arkipäivä klo 3 e. pp. poiktston mutkan varrella olevissa laitureissa. Keskiviikkona poiketaan Niemi seni. jolloin oi käydä Kuloianio- messä c:kä ituokolubdolla ja 1 män täin:! poiketaan Hypönniemessä. Joensuussa: Joka aikiplivi klo 215 j. pp., poike ten samoissa paikoissa kuin tulo matkallaan. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C;o mainitun ehdotuksen selityskirjel- mässä, on eduskunnan mielestä mälttämätöntä ottaa selityskirjel- mä sen monipuolisen tarkastuksen alaiseksi, minkä tämä alamainen kirjelmä siihen kuulumme liittei neen sisältää. Tämän tarkastuksen pääasialli- set tulokset omat lyhyesti lausut- tuma seuraamat- Useat tämän asian selivitykseen kuulumat historialliset tosiasiat on selityskirjelmässä osin yksipuoli- sesti esitetty ja osin »vaitiololla simuutettu. Ne Suomen perustuslakien sään- nökset, jotka määräämät että suu- riruhtinaskunnan hallitusta on hoidettaiva Suomen miranomais- ten amulla sekä missä järjestyt- sessä lakeja on säädettämä ja me- roja määrättämä tässä maassa, omat niin tärkeitä tähän kysymyk- seen kuuluman oikeuscnneiston osia, että järjestyskirjelmässä olisi tullut kiinnittää niihin makamaa huomiota, mutta niin ei ole tehty, Jo tästä syystä on selityskirjel- mässä olema lainopillinen sel- mitys saanut mielimallan lei- m an. Keisari Aleksateri Im juhlalli- sesta perustuklakien mahmistuk- sesta sekä tämän keisarin anta- masta, Hänen kaikkien korkeitten seuraajainsa uudistamasta järkäh- tämättömästä lupauksesta säilyt- tää nämä' perustuslait täydessä moiniassansa sanotaan selityskir- jelmässä, että Suomelle siten suo- dut oikeudet eimät ole olleet mi- tään muuta kun armonlahjoja, jotka ivoidaan peruuttaa taikka muuttaa, sekä että on sopimaton- ta antaa niille julistuskirjoille, joiden kautta tuollaiset lahjat on myönnetty, minkäänlaisen wel- maittaman asiakirjan merkitystä. Sellainen lausunto on omansa järkyttämään kaikkea oikeustur- mallisuutta ja yhteiskuntajärjes- tystä. Selityskirjelmä pitää 1809 muo- den rauhansopimuksen 4 artiklaa ratkaisemana oikeusperustuksena Venäjän oikeuksille Suomeen näh- den, maikkei sanottua rauhansopi muksen määräystä, jolla, niinkuin myöskin sopimuksen li artiklasta käy ilmi, ei suinkaan tarkoitettu sen oikeudellisen aseman muutta- mistä, joka puoli muotta ennem- inin oli Suomelle makuutettu. Selityskirjelmässä mäitetään ai- man paikkansapitämättömillä pe- rusteilla ja ristiriidassa historial- lifen totuuden tanssa että Wenä- jän lait monessa asiassa omat muodesta 1809 lähtien olleet nou- datettamina Suomessa ja että Suomen lait omat asiattomasti tunkeutuneet Wenäjän lainsäädän- nöu alalle. Sittenkun selityskirjelinässä yksi- puolisilla esityksillä on luultu to- dennetun että Suomen perustus- lait eimät sisällä maltiosääntöä, maan omat ainoastaan maakun- nallinen ohjesääntö, rakennetaan tämän maraan määrä Wenäjän uusien perustuslakien 2 artiklan tulkinta, jonka mukaan tämän artiklan katsotaan tukeman sitä mäitettä, että keisarikunnan halli- tus ja lainsäädäntölaitoksilla on oi- keus ottaa Suomen hallinto- ja lainsäädäntölaitokstlta mitä ta- hansa siitä toimimallasta ja niis- tä tehtämistä, jotka omat näille kuuluneet 1809 muoden maltio- toimien perustuksella ja joita ne omat tähän asti hoitaneet. Tässä on kokonaan jätetty huomioonotta- matta että Suomen perustuslakeja moidaan muuttaa ainoastaan siinä järjestyksessä, mikä näissä perus- tuslaeissa on säädetty. Lisätukea Suomen autonomian hämittämistä tarkoittamalle eh- dotukselle etsitään s u w e r e n i- teettikäsitteestä sekä ylei- sen maltakuntamallan ja osamaltioitten oikeuk- sista mi eräissä liittoyh- t e y t e e n järjestyneissä m a i s s a, eritoten Saksassa. Mut- ta selityskirjelmän esitys sumerein- teettikästtteen sisällyksestä on har- haanmiepä. Selityskirjelmässä ei myöskään ole otettu huomioon, että kansalliset ja simistykselliset eroamaisuudet eri maissa maati- mat erilaisia maltiomuotoja, jota paitsi eräiden liittomaltioiden mal- tiosääntöjä selityskirjelmässä on käsitetty määrin, joten niistä teh- dyt johtopäätöksetkin omat mää- rät. Joka tapauksessa ei Wenä- jän Suomen mälistä suhdetta ole armosteltama niiden teoriiain mu kaan, joi tel luullaan ruoitaioan johtaa »vieraiden maiden ivaltiol- lisistä järjestysmuodoista, rooav niiden historiallisten ja oikeudel- lisien tosiasiain perusteella, joi den kautta puheenalainen suhde on syntynyt. Selityskirjelmä on siis siinä kä- siteltyjen asiain armostelemisessa asettunut kannalle, joka on risti- riidassa sekä ivoimassa oleman lain että yleisten oikeusperustei- den ja historiantodistuksen kanssa. Selityskirjelmän alkuunpanijoil- la on se periaate näyttänyt ole- man aiman mieras, joka on inhi- millisen simistystyön ensimäinen moittaja, periaate, että heikomman oikeus on yhtä loukkaamaton kuin mahmeminan. Lakiehdotus, joka on tulos sen» moisista oikeutta »vieromista aat- teista, semmoisesta »valmisteleman selityksen puutteellisuudesta ja sem- moisesta lvoimassa oleman oikeu den syrjäyttämisestä, kuin tässä on osotettu, ei »voi tulla laiksi, joka luo hyödyllisiä oikeusnorn»eja. Se poliittinei» suunta, joka ilme nee tässä ehdotuksessa ei pyri ke- hinämään, »vaan tuhoamaan kei sari Aleksanteri I:sen »valtio- tekoa. Sellaista ehdotusta mastaan on e d u s k u n n a n »v ä l t t ä m ä tön tehtämä ollut puolus- taa S u o m e u m a l t i o s ä ä n- tö ä. Tämä on sainalla Suomen kansan elinehtojei» puolustamista, sillä jos se oinaan lamsäädäntöön perustuma oikeusjärjestys jonka tuovissa kaikki simistystyö tässä »naassa on tehty, koko sen henki- nen ja aineellinei» elämä merso- nut, joutuu We»»äjän »valtiomal- lan puolelta ennakolta armaamat- toinien loukkausten alaiseksi, syn tyy oikeudellinen epäivarmuuden tila, joka ehkäisee ja lamauttaa kaikei» kehityksen. Side, joka yhdistää Suomen Wenäjään ei moi tulla lujemmaksi sei» kautta, että oikeuden tie hyl- jätään. Suomen kansa, jonka koko toiminta on suunnattu rau- halliseen kehitykseen, tahtoo mält- tää kaikkea, »nikä »voipi olla kei- sarikunnan »vahingoksi. Suomes- sa ei moida ajatella että jalomie linen Wenäjäi» ka»»sa moi tu»»tea mitään tyydytystä Suomen itse- hallini»on hämittämisestä. Muutamat We»»äjä»» ja Suo- men mälistei» keskinäisten suhtei den alaan kuuluivat asiat oivat antaneet aihetta määrinkäsityksiin, selkkauksiin ja ristiriitoihin. Edus- kunta pitää suuresti toi»vottama- na että sellaiset asiat saisiivat molempia kansoja tyydyttämän ratkaisu»». Eduskunnan puolelta ei ole puuttuma hyivää tahtoa ' uomen lainsäädäi»töjärjestykses- sä myötämaikuttaa sellaiseen rat- kaisuun. Samalla kun eduskunta ala maisuudessa anoo, että Teidän Keisarillinen Majesteettin»»e su- »vaitsisi armollisesti kiinnittää huo mionsa tässä kirjelmässä esitettyyn Zuomen tärkeimpien oikenskysy- mysten selmittämiseen, saa ed»ls- kunta alamaisesti ilmoittaa: eitä eduskunta, koska ar- »nolliseen esitykseei» liittymä lakiehdotus sisältää Suomei» perustuslakien perinpohjaisen muutoksen, eikä eduskunta moi luopua päätösoikeudes- tansa sellaisessa asiassa, ei ole katsonut »voimansa antaa tarkoitettua lausuntoa laki- ehdotuksen sisällyksestä. Mietintöä se»»raa 4 liitettä, jois- sa yksityiskohtaisesti perustellaan erinäisiä ivastauskirjelmän koh- tia. Erinäisessä liitteessä esitetään Pormoon maltiopäimäin aikaiset tapahttunat ja selitetään niiden »nerkitys. Toinen liite kumoo permpohjai- sestt mäitteen, että Venäjän pe- rusttlslait olisimat olleet moimassa uomessa aina muodesta 1809 ja että muitakii» lakia olisi Suomelle julaistu menäläistä lainsäädäntö- tietä. Kolmas liite todistaa kcmsain- »välisiin asiakirjoihin ja sopiiuuk- siin metoutumalla, että Suomi aina on käsitetty Venäjästä erilki- seksi maaksi eikä milloinkaan kei- sarikui»nan maakunnaksi. Neljän nessä liitteessä tarkastetaan »nuu- tamia selittämän memoriaalin koh- tia, joita ei sopinut mietiimössä käsitellä ja kumotaan ne. Mietintöön on edustaja Sulo Vuolijoki liittänyt mastalauseen, missä hän ehdottaa mastauksesta poistettamaksi lopussa oleman kap- paleen: ..Muutamat Venäjän ja Suomen mälisten keskinäisten suh- teiden alaan kuulumat asiat — - sen perusteella, että se hänen »nielestään on ollut »me- tintöoi» myöntymäisyyssuumtai» edustajain maikutuksesta ja epä- sel»vä kun se muka on, moidaan tulkita ilmaise»va»» eduskunnan ..hymää tahtoa" somitteluihin Venäjän nykyisten taa»»tumuksel- listen mallan pitäjäin kanssa. Tämä» mastalauseen johdosta on »valiokunta liittänyt seuraama»» huomautuksen: ..Allaoleman mastalauseen joh- dosta on huomautettama, että siinä esitettyjä tosiseikoista eriä- iviä perusteluja ei ole maliok»ln- nan keskusteluissa esitetty". eduskunta. Toukok. 7 p. Ed. Koskinen sai sairauden takia lääkärin todistuksen »»ojalla »vapautta istu»»uoista toistaiseksi. Senaattori H osia in o f s, esit- telijäsihteeri Tegerholmin se»:raa- n»ana toi eduskunnalle arin. esi- tykiei» jäämistömerosta. Waltaknnuanlainsää- däntöasia. Esitettiin perust»lslakimaliok»m- nan mietintö maltakunnanlainsää- däntöasiasta. Puhemnoroja pyy- dettiin heti toistakymineiUä. Ensiksi sai puhemnoron ed. Leo M e c h e l i n, joka lausui aluksi toiivomansa. että eduskunta hy- mäksyisi mietin»»ön. Sen sisältö on kielteinen. Mietintö oi» laaja, mutta selityskirjelmä, joka on koko»»ainei» kudos määristelyjä, on sei» ivaa- tinut. Niistä periaatteista, jotka »neillä omat moimassa, ei selitys- kirjelmä tahdo tietää mitään. Tah- dotaan hämittää maltiosääntömme ja kielletään koko Suomen oikeus. Waltiosäädyt olimat anomukses saan lai»»wastaistei» toimei»piteit- ten lakkauttamisesta medonneet m. n», korkeimpaan maailmanjärjes tykseen. Selityskirjelmä käyttää tästä sai»ontatamasta kieltä, josta selmiää, että sen tekijät kieltämät kaikki simeelliset periaatteet ka»»so- jen kesken. On selmää, ettei tämä »voi a»»taa hymiä tuloksia eikä edistää »valtakunnan todellisia e- tuja. On tehty ehdotus, että edus- ku»n»an olisi ollut esitettämä uusia perusteita suhteittemme järjestä miseksi, jotka sitten tarkastettaisiin »noleinmin pnolii». Sellaisen ehdo- tuksen toteuttainiselle eiitykyaloissa knitenkaai» olisi mitääi» toilveita, kun sitä nykyisillä maltiopäiivillä ei olisi ehditty suorittaa. Ed. Joonas Castren: We- »»äjän pääininisterin ehdotuksen luoilne kumastnu paraiten eräistä selityskirjelmä» lausunnoista. Nc eiivät jätä epämarmuuteen, mille kalinalle pääministeri on asettn- nut. Puhuja siteerasi eräitä tällai- sia kohtia, käissä medotaa»» »vuo- datetun menäläisen merei» oikeu- ttlkseen Suon»en itsehallin»»oi» ku- nioamiseksi. Suomen selitetään ole- »van main maakunta, jonka asiat moidaan järjestää niinkuin halu- taa»». Perustuslakimaliokuiinai» mietinnössä tällaiset »väitteet tn- »notaan. Tämä lakiehdotus oi» jätetty myöskin duumalle, jo»»ka pitäisi olla nuoren Wenäjän pyrkimyksien ja koilstitutsioiun tukena. Ne, jotka omat näin menetelleet, omat tien neet mitä tekemät. Suunnitelma oi» kaivala: ensin duuman amulla tuhotaan Suomen itsenäisyys ja sitten hämitetään diiuma. Jos duuina alistuu tähän tuhotyöhön, on se sellainen teko, joka horjuttaa sen olemisen perusteet. Me tah- domme kuitei»kii» uskoa — ei it semme, maan Wenäjän muoksi — että duuma ei ale»»na itseään Suo- »nen itsenäisyyden mestaajaksi. Akutta jos kuitenkin tämä usko pettäisi, »»iin ei niiden, jotka mei- dän tuhoamme toimomat, ole en- nen aikojansa riemuittama. Vää ryyden teot kohdistumat kuitenkin lopulta sen harjottajiin. Niittasi Belsazarin kemuihin ja näkymät- tömään käteen, joka seinälle kir- joitti tuhon eimustuksen. Puhuja huomautti se»»jälkee»» kansamine kestämisestä koetuksissa lausuen, ettei se saa sortua. Wiit- tasi Unkari»» kansan mapaustaiste- luun. Kansamme tulemaisuudesta olemine edesmastinlssa men»»eille sukupolmille samoinkiiii» tulemille ja omilletunnoillemme. On ole massa toisiakin moimia kuin se, joka on pistimien kärjissä. On stiveellisiä moimia, jotka lopultakin o»vat moittamat moimat. Meillä on puolellamme walist»u»een En- ropai» yleinen mielipide ja myös- kin Venäjän maltakunnan byro- kratian ikeen alla huokailema kansa, joka sekin kai kerran luo ikeen har- lioittaan ja silloin on meidänkii» mapautemme päimä koittanut. Ed. A r ok alli o kiinnitti huo- miota eräisiin pääministerin seli- tyskirjelmäi» kohtiin, jotka anta- mat tosiasioista irmikuman. We- näjän duuman jäsenillä ei liene täyttä selmyyttä Suomen oikeuk- sista, ja kun pääministeri selityk- sessään mertaa Suomen asemaa siihei» asemaan maitokunnassa, joka ennen on ollut muutamilla malta- kunnan osilla, kuten esim. Gru- sialla ja Jtämerenmaakunnilla, »»iin on siinä salattu duumalta tosiasioita. Tummalle olisi esim. moitu selittää, että Aleksa»»teri l:n juhlallisesti »vakuutti, että mitään Suomei» lakia ei saada »»»uuttaa ilman sen kansaned»lsk»li»i»an s»los- tumusta. Tällaisia tosiasioita esit- tämällä olisi pääministeri me>»e- tellyt suuren »valtakimnan ohjaa- jan anvon mukaisesti. Puhuja makaisi mielä laajalti asiaa eri puolilta. Ed. Tokoi kiinnitti huomiota siihen seikkaan, että näin tärkeässä asiassa on pyydetty »vaii» edus- kitunen» lausuntoa. Mutta Suomen kansaneduskunta ei »voi snosttia I tällaiseen itsemurhatekoon. Perns- , tuslakiivalioktmta on yksimieiisesti yhtynyt ponteen, jossa lausutaan, i että eduskunta ei »voi pyydettyä i lausuntoa antaa asiassa., jossa Isillä on täysi päättämisoiieus. ^Venäjän taantumuksellisen hallin- ' tojärjeStelmän puitteisiin ei inalwu että »valtakunnan rajojen sisällä on ntaa, jolla on sellainen edns- kunta kuin Suomella ja joka ta- loudellisesti ja henkisesti »njrtti eteenpäin kansamvaltaisten peri- aatteiöen pohjalla, aöiittafi mei dän sisäisiä Ivapautuksiamme »vas- taan tähdättyihin rajoitustoimen piteisiin ja kaylehtimiSyrityksiiu sekä kansaiiime »välttämäitöinään simistyttämistarpeescen ja siinä suhteessa tehtyihin alolteisiii». Huo- »»»autti myösiiu kuinka sosialisti- sella taholla on aaivistettu tällai sei» taantumuksen tuleman, mutta porivarillinen eduskunnan enem- »nistö ei ole tahtonut täyttää otol lista aikaa kansan kohottamiseksi ja sen talondelliseit aseman pa- rantainiseksi. Lausni lyroän »va kaumuksensa siitä, että Venäjän kansa, se kansa, joka kituu byr» kratian kahleissa, toiivoo meille hylvää samalla kun se toiivoo it- selleen »vapautta. Tällä hetkellä olisi ineidän lähetettäivä teriveh- dyksen»n»e Veitäjän kaitsalle. Ed. Ingman huoma»ttti, että jokainen, joka lähenunin tutustuu lakiehdotukseen ja selityskirjelmään huomaa kuinka epätodellinen se on. Näyttää sillä, ettei liene tar- kotns ollutkaan laatia lakiehdotus- ta elälitää ja sen tarpeita ivar- ten, maan luoda ainoastaan teo- ria. Vertasi selityskirjelmää Paa- min pulliin ja marsii»kii» erääseen 1<>:lta satalumulta! siinä mää- rässä se on perusteleniaton ja aiheeton. Puhuja huomautti kaik- kien hallitsijani kansallemme an tamista juhlallisista makuutuksis- ta ja siitä lamasta, jolla selitys- kirjelmässä näitä »vakuutuksia esi- tellään. Edelleen osotli puhtija laajaperäisesli selityslirjelmässä oleivia ristiriitoja seka historialli- sia ja juridisia »vääristelyjä. ^Ed. H o »n e n puhui laajalti oikeuden taistelusta historiaa ku- lussa huoinauttaei», el»ei sanan- parsi ..heitto sortuu, mätemä »voit taa" pidä paikkaansa. Ed. Setälä lmisui, että laki ehdotus ou täyuiiä epäselivyyuä ja ristiriitoja sekä epäniääräisvqt- tä. Siinä puhutaan esiin, yleis- »valtakunnallisesta lainsäädäniiös- tä, niutta siinä on lakiehdotus ainoastaan Suomea martei». Ar- -vosteli edelleen lakiehootuksei» eri »vajauaisuuksia huoinauttaei», että selmänä siinä on ainoastaan se, mihin näytaän pyrittämän. EH- dotuksen sisältönä on, että Suo- »nella ei ole »liitääu oikeutta ja jos sillä sellaista olisikin niin se on siltä otettama pois. Veiiäjän kansalle pitäisi olla tunnettua kai- kista määristelyistä huolii»»atta, ettei Suomen kaitsit ci pyri tilko- naiscen malta-asemam». Se pyr- kii aiiioaslaau pitämään korkealla silvistyksen ja malistukse:» lippua. Se pyrkii täyttämään sitä tehtä- »vää, joka sillä on »naailman siivistyshistoriassa tehtämä, jos Snomen kansa tnhotaaii. jää ehkä täyttämättä, lisko oikeuteemme ja luottamus tulemaisuuteeu on ylläpitämä rohketlttamine käytä- »vänämme oleivassa epätasaisessa taistelussa. Ed. H ai» n n la hnomautti sii tä yksimielisyydestä, jolla Suo- men kansa nyt seisoo, sekä »viit- tasi siihen ikälvään erimielisyyleei» ja omien kansalaisten epäilemi seen, joka olisi haivailtaivissa n»ei»- neinä sortomuosina. Nyi ei löydy ketään, joka olisi eri miellä. Toi- moi pian koittaivan sen ajan, jol- loin Venäjälläkin am»etaan asial- leiiiine tilitilustus ja ai»netlaisiin meidän kehittyä lakiemme t»ir- »vissa. Ed. Zlhinaivaara lausni, et- tei ivoi käsittää, miten yleismal- taknnnalliset edut ivaatisiivat Suo- »nen hämittämistä. Satalvuoti- »»ei» kehitys on osottanut, että Suomei» itsenäisyydestä o>» oikut ainoastaan hyötyä Venäjän mal- takuunalle. On aiman »väärin esittää että »ne »vihaisilinne ja ja mieroisimme Venäjän kansaa. Jos täällä on »viime aikoina jon kun »verran nurjamielisyyttä il- ^maantunut, niin on se johtunut > siitä, että Venäjän dyrokratit jomat kaikin taivoin koettaneet är- lyttää kansaamme ja kylmää täi»- s ne »vihamielisyyltä. Myötämieli- i syyttä ja rakkautta ei »voida ruos- ! kalla saamuttaa, sanoi puhuja i kuulkeeusa olemai» selivää Veuä- ljän ivallanpiläjillekiii. Jos he ' astuisimat laillisuuden tielle, tuli- mat he huomaaman, kuiuka pian täällä saa mallan tyytyiväisyys ja rakkaus. ' Ed. Pietinen lausui, että tämä mietintö^ jos se saa»v»lttaa mastakaikua kautta maan, on saaiiut aikaan sellaiset» ykmieli- syydeit sisäänpäin, että sen pa- rentpaa ei moida toimoa, ja tällaisen yksimielisyyden täytyy saada mastustajammeki», ajatte- lernaan ja huomaainaan asiamme oikeudeii. Ed. Virkkunen kiinnitti eri- tyisesti huomiota siihen selityskir- jelmän kohtaa»», jossa röyhkeästi selitetään, että hallitsijani juhlal- liset lupaukset ja makuutttkset ei mät mitään merkitse. Tällaiselle opille^ ei tähän asti ole kukaai» ineidän »naassainine rohjennut maatta julkisuulta. Kansallai»»n»e on ollut kunnioitus ja järkähtä mätön luottamus hallitsijan'sa- »»aan. Jo utotsimvallan aikai- simmilta ajoilta on juurtunut kä sitys, että hallitsijan on oileutta ia totuutta puollettaiva ja raias- tettama, mutta ivääryyttä kartet- tama ja poljettaioa. Epäliikuisat omat myös todistukset siitä, että tämä kansa on hallitsijoihinsa lnorianut ja turrvannnt. «e on aina totluntlt kantainaan Huolen- sa »valtaisttuiilen juurelle ja saa- maan Hatlitsijanialtai-.sa apua ja Utfoa.^ Viittasi Liltstaa Vaasan sanoihin hä»»en antaessaan Zuo- ntou vuni'tathtinashm»»atsi lein- »uikkipojillcei»; hän nimittäin sa noi tekeivänsä sen, jokia asiat ja tavpcot litlisiiuat paremmin huo lehdituiksi. Samaan suhteeseen oivat Venäjän hallitsijat täydelli sesti asettuneet. Istunto keskeytettiin klo 4,10 ip. Klo ii jälkeen jatkettiin kes keytynyttä istuntoa. Ed. K a r h i utitstti muutamiu sanoin ryhmänsä kani»an asiassa toimoen, etlä mietintö hyiväksyt- täisiii». l^aik.l Yleisiä uutisia. (<d«sk«n>mtt esitykset se,»aa tissa. Senaatin lausnnloa on maa- diltu eduskunnan esityksen johdos- ta, joka koskee erinäisiä muutoksia tekeillä olemaan metsälakiin. Samoin oi» senaatin lansnnloa maadittu kysymyksestä korotetun »näärärahan »iiyö»»tämisestä yli- opiston prosedenttista opetusta marten. 1 i o P p i 1 ast»ttkintowalioknn- nan apujäseniksi omat määrätyt ylin» pros. Hj. Erohiis, dos. S. ^ohans- son, .s>. Suolahti ja 'A. La»»g- sors sekä ylim. lehtori V. Smir- noff. Hewos!)oido» opctukse» järjeS- täuiineu. Koniitea, mikä oi» asetettu laa- limaan ehdottista hemoshoidon- opetuksen järjestämisestä »naassa, on asiantuntijaksi kntsunut Kaarlo Gummeruksen. Kontilean jäsenet oivat: »valtion hcmoshoidoilneu ivoja A. Alsthan puheeitjohlajaua, maanioiljelyskonlui» johtaja -JM. Rautajärivi, eläinlääkäri H. jääskeläinen ja sihteerinä konsu leiitti Valter Brotherus. Wiipurin hoivivikeuS. Varapresidentti 'A. Sväre on anonut »virkaivapantta kahdeksi kuukaudeksi yli kesälomansa. Aivoinna oleivaa kanslistin ivir- kaa oivat hakeneet ivarat. G. V!y- f Len, E. Hällsors, V.Lyytikäii»en,J. Hietasalo ja E. Nyyssölä. Heinolan tuomiokunnan lnomari I. E. Viljomaa on pyytänyt ma- pa»uusta »virai»toii»»it»lksesta hoivi- oikeusdesla. Joensuusta ja ikitienooita. «itciiiimttin Pänvänä citfi torstaina aikoo Suomalaisuu den liiton joensuun haaraosasto toimeenpanna Ilosaarella kausalli- sen juhlan, jonka ohjelma on näh- tälvänä tehteutme ilmoitusosatztos- sa. Suuren maamiehemme kun- niaksi silloin kohotamme siniival- koiset lippumme liehu»»»aau ja mahdollisimman lukuisasti kokoon numme juhlatentälle omistaaksem- me hetkisen Hänen kalliille inuis- tolleiya. Io en suun—N urmeksen rata. Kiskotetulla Joeiisuui»—Lieksan radalla oivat työt tänä »vuonna supistelut radan tarkastukseen ja kulkukunnossa pitoon »väliaikaista liikennettä »varten. Äiaantasotustyötä rataosalla Lieksa—^>tt'.rines on jatkettu ja oivat lyöt erittäin Hymin menesty neet, tui» leudon talmen takia maa ei ole ollut jäässä. Ainoastani» pari suuremvaa lif taa on rataosalla, nimittäin Ha- Iin lähellä Mikonsalmella Nnrmek- sessa. Ratapölkkyjä omat yksityiset ra dan »varrella olemat metsänomis- taj at hanktinect »toin 18,000 kap pakotta. — Nadan rakentamiseen ou tähän saakka käytetty 1,810 heivos- ja L'!),8r>l jalkatyöpäilvää. Zoeusttun Musiikkiyhdistyksen ylimääräitte» kokous pidetään tänään klo 8 ip.kanpu»»- qintaloi» juhlasalissa. Saapukaa joukolla. Tarkemmiii ilmoimksessa. Höyrylaimat. Viime sunnuntaina klo puoli ip. lähti»vät ensimäiselle tuurilleen „Osmo" Viipuriin ja ..Liperi" Nistinpohjaai». Hinaaja-alus ..Pankakoski" kulki ensimäisenä seläi» yli miime stiii- »»»uitaina tänne, puhkaistei» »väy- [än jään läpi. W. P. Km kemätkokous oli miime sunnuntai,»a jlosaaren teatterisalissa. Kello 3 lähti palokunta kalusto- huoneelta marssimaa!» palokunta- purnuissa, lippuineen ja soittokun tilleen Ilosaarelle, tehden ensin kier roksen kaupungilla soittokunnan soitellessa itfeita marssikappaleila. Kuu kulkue oli saapunut kokous- paikkaan, ryhdyttiin heti marsinai- sen kokouksen pitoon. Siotoutfen puheeujohtajaksi malittiin firjallaja K. Kom»,lainei» ja pöytäkirjurilsi kaupp. J»lho Hakkarainen. Puheenjohtajai» ensin kysnUyä kokoukTelta katsotaanko kokous loi! tiictsi ryhtyäkseen toimeensa jakun sen pitämisestä y. m. on täysin itntoiiettii paittnfuuuau sanoma- teobtvia, katsottiin se länsin lailli- leksi, joten nlettiin ivarsinainen tonninta. Puheenjohtaja tnti fuluncca toi- mtniaiuuoöen luuosileuomnkjei», jossa »». m. mainittiin, että .nai' nituUa ajalta ei aiiioatafaan tuli paloa ole ollut, ainoastaan vjlii hälyytys. Sille luki puheenjohtaja V. -15. K:n tilit ja tilintarkastajain kei to muksen, jotka oliivat seuraamat: Voitto- ja tappiotili: Menoja : KaltiSlonhoitajan palk kaa Cu Vakuutusmakini kaliis- tosta —' Ilmoitukset .... löi); lii ii"!!: Tfi Muita »ilenoja . . . mi; 79 K aln stotili: KaluSton arivoa alen- net tu — Summa Smk. t,«>41: Tuloja: Saatu Joensuun kau- pungii» rahastosta apuiaiskoneeiikäyttä- jän palffaaini]etsi . 12<>: Puhdas tulo naamio- huiveista .... :lf>: Saatu paloapttyhdisl. Pohjolalta aivustus- ta 2(10; Naamareista ... Puhdas tulo »vuosijuh lasta 4:i: Potknpallokilpailusta . 1.!. Korkoja talletustililtä Kansallispankista . 2:!0: >)1!l: . . . :!01: r ^i LL tää rappio . Hi i 47. 20 Mi 0!) Summa Smk. 1,041: '>'< Vavat ja »velat: Vastaamaa: Kalusto»» arivo. . . 1k,<— Nahaa talletuslil. Ka»»- sallispankissa. . . 4,!!«>«>.- — Nahaa kassassa . . t(>2: — 2.S,813: 87 Tappio : !91: 09 Sumina Smk. 2 ;;,slK: s 7 Vastattaioaa : Pääomatili: Puhdasta omaisuutta jäi 'il p. jou luk. 1908 . . . 2:>,,SlS: 87 Summa Smk. 2/5,sl8: 8 7 Tilit hyiväksyttiin ja rahaston hoitajalle ja johtokunnalle myön- »»ettiii» tilimvapaus. Valittiin puheenjohtaja toimi- kunnalle alkamaa toimintakautta ivartei» ja »valituksi tuli kulta- seppä Zl. M. Koimula uudelleen. Toimikuntaan tuliivat: kaupp. Ju ho Pitko, Juho Hakkrainen, P. Koti lainen, P. Pariviainen, H. Tirro»»en ja j. Uimonen, jotka malittiin kaikki uudelleen, paitsi Hakkarainen tuli kauppias Piipposen tilalle joka pyysi eroa toimiku»»nan jäseuyy- destä. Palokunnan ylipäällikkö N. Kä kelä esitti kokoukselle Helsingin V. P. K:lta saapuneen kiertokirjeen, jossa kehoitetaan lähettämään edus tajia ylenee»» palokuntalaisten ko- koukseen, joka pidetää»» Helsingissä 8—10 p:nä heinäkuuta^ Kierto- kirjeessä mainittiin, että rautatie hallitus myöntää .-)(> prosentin alennuksen edustajan» matkalipuis ta. Kokous päätti lähettää -7 edus tajaa, joista ylipäällikön tulee olla '>:s. Edustajiksi »valittiin puuseppä E. Sorjonen 42 äänellä, räätäli H. Vänskä •'!<> ä., kaupp. juho Hakkaraiiieii 2:> ä. ja kir- jaltaja K. Komulainen 21 äänellä sekä ylipäällikkö, joka tuli iliuan äänestystä: heidän matalleen tu- limat herrat Hirivonen, Hiltunen, Hartikainen, Koimula ja Samo- lainen. Herra Koimula nosti kysymyk- sen olisiko tarpeellista kiinnittää huomiota uuteen tuleusammutus- aineeseen ..Pluivius", joka on Hei- siugissä ja Viipurissa tehdyissä kokeiluissa hamaittu erinomaiseksi ainakin pienempien tulien sa»»t- muttajaksi. Tarkempia tietoja mainitusta aineesta ottamaan melmoitetiiin yllämainitut edus tajat. Keskusteltiin sitte siitä, ottaako palokunta osaa siihen kirjallisesi» anomukseen, joka kaikkien seurojen allekirjoittamana aijotaan jättää kaupungin rahatoimikamarille, jos sa tullaan pyytäntään uuden sil lan rakentamista Ilosaaren tanssi- laivaan ja päätti palokunta yhtyä siihei» ja jätti allekirjoituksen yli- päällikölle. C3 -5S ess IS* m- s 5Ä- & *«3 V- S? & OS Ej tn ui S» «5 d- »«-B M SO «S m