Tiistaina 20 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 106 — 19 Elävien kuvien Teatteri „foto" Näytellään nyt perjantaihin asti erityistä valio-ohjelmaa, jossa on useita huomiota he rättäviä uutuuksia, joista erit täin mainittakoon ia sen pain. Lähemmin ovella ja reklaa meissa. HUOM.! Markkinapäivinä torstaina ja perjanteina näy töksiä klo 4:stä alkaen. H DOM.! Kaikki Fotoon. Elävien kuvien teatteri Aino. Uus! ohjelma joka tiistai ja perjantai. OHJELMA: 1. Kalateollisuus Kanadassa. Erittäin mieltäkiinnittävä 2. Ystävysten päivällinen. 3. Neekeri Johansson. 4. Takaisin paluu. Mystillinen kuva. 5. Lähelle tunkeutuva nainen. Hyvin nanrettava. Alkaa klo 6 j. pp. Höyrylaiva ..Tuulikki" lähtee markkina-aikana Leppälahdesta Joensuuhun tors taiaamuna klo 3, Rääkkylästä klo 7a7 Niemisen kautta. Samana päivänä iltapuolella Tu liniemestä klo 3 ]. pp. Pässi- niemen, Rääkkylän ja Ruoko lahden kautta. Joensuusta Leppälahteen perjan taina klo 2 j. pp. Niemisen ja Rääkkylän kautta. Samalla peruutetaan ennen il moitetut torstain Joensuusta lähtö ja keskiviikon Niemi sessä käynti. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta, VViipuri ja Pietari. Nopeakalkainen Höyrylaiva „SAM?Q" Kapteeni K. T. Hägglund, kulkee tänä kesänä Joensuun ja Pie tarin välillä, poiketen paitsi ylempänl mainituissa paikoissa, myöskin Vuofca- iaan, Enonkoskelle, Oraviin, Puuma laan ja Koivistolle, mukaansa ottarai matkustavaisia ja rahtitavaraa. L»I tb lähtee: Etelään: Joeuaute joka Tiistaina klo 10 iltats SaTOiliuasta joka Keskiviikkonani' 12 päiv. Lappeeirauuta joka Torstaina keli' Vs5 aamus. Viipiriita n n n 6 iltaa. Pohjoiseen: Pietarilta joka Lauvantaina klo-lilr&ts Viipurilta joka Sunnuntaina klo V» 4 Lappeear aasasta joka Stmnantaijaa heti iltajunan tultua. Savouiaaasta joka Maanantaina knllr 6 aam. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Manner & Kurki Hj. Höckert Wiipurissa. Pietarissa Joensuu, Savonlinna, Lappeenränta ja Wilpurl. HatkustajahSyrylalri» II ILMARI (( Kapteeni A. A a t o 1 a, kulkee tänä kesänä JOENSUUN jt- VVilPURIN välillä, poiketen Kaäkky lään, Vuokalaan, Enonkoskelle, Ora viin, Savonlinnaan, Puumalaan ja Lap peenrantaan, mukaansa ottaen mat kustavaisia ja rahtitavaraa. Laiva lähtee: Etelään: Joensuusta joka tiistaina klo 6 aamus Savonlinnasta joka tiistaina ei ennen klo 7 ilt. Lappeenrannasta joka keskiviikko kl 6 aamus. Pohjoiseen: piiparista joka lauvantaina klo >/?! aamus. Lappeenrannasta joka lauvantaina heti iltajunan tultua. Savonlinnasta; joka sunnuntaina klo 6 E aamusella. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Otto Kaisla, E. Manner, Savonlinnaa. Viipurissa Matkustajahöyrylalva „ Koli" Lähtee pohjoiseen : Joensuusta Lieksaan, Juukaan, Nurmekseen perjant. klo 2 p. Joensuusta Lieksaan ja Juukaan maanant. klo 6 ilt. Lähtee etelään : Nurmeksesta sunnuntaina klo 12 päiv. Juuasta sunnunt. klo 3 ilt. ja torst. klo 2 aam. Petter Parviainen & C:o. Muutetut kalkuvuoro*. Matkustajahöyrylaiva „L i e k s a", Kapt. ISR. SOVI, kulkee JOENSUUN ja NURMEK SEN välillä, mukaansa ottaen matkustajia ja rahtitavaraa. Läh tee 1 p:stä syyskuuta toistai seksi : Pohjoiseen: Joensuusta maanantaisin ja tors taisin kello 12 päivällä. Lieksasta tiistaisin ja perjantai sin aamulla, nimittäin tiistai sin Yaaraniemen ja Hökän- niemen kautta sekä perjantai sin Vaaraniemen ja Juuan kautta. Etelään: Nurmeksesta keskiviikkoisin klo 3 aamulla Juuan ja Vaaranie men kautta sekä lauantaisin kello Va 5 aamulla Ilökännie- men ja Vaaraniemen kautta. Lieksasta keskiviikkosin ja lauau- taisin kello ^8 aamulla. Lähempiä tietoja antavat kap teeni laivalla ja Herrat M. G. Piipponen ja M. Koistinen Joensuussa. Nurmeksessa Markkinaviikolla ei höyry- venhe rp Taimi lähde Joensuusta Luhtapohjaan torstai-aamuna eikä Luhtapoh jasta Joensuuhun perjantaina, vaan lähtee Joensuusta Luhta pohjaan lauantai-aamuna klo 5 ja Luhtapohjasta Joensuuhun sunnuntai-aamuna klo 5. Pienestälahdesta lähtee mark kinaviikolla Taimi torstai- ja perjantai-aamuna klo Joen suusta Pieneenlahteen samana päivänä klo 4 ip. Ä. Eskelinen. Kylmö itää! Kun palauttaa mieleensä sen lähimmän ajan, jolloin wielä maassamme yritettiin keskustella kotoisista miehistä kokoonpantua hallitusta ja uskallettiin lausua marsinkin suomalaisen puolueen taholta — sellainenkin ajatus, että kotoisten miesten kaikesta huolimatta olisi pysyttämä koti- maisessa hallituksessa ja koettaa hoitaa isänmaansa asioita itäisis- tä hyökkäyksistä huolimatta, ei moi maitiololla simuuttaa erästä — etupäässä Husmudsadsbladetin y. m. ruotsinkielisten sanomaleh- tien ajamaa katsantokantaa, jonka hedelmät omat nyt esissä ja san- gen katkerassa muodossa. Tuo sanomalehdistöhän mahti- Pöntisellä kielellään leimasi jokai- sen, joka maan uskalsi hallituk- seen astua ja tuota menettelyä puolustaa kunniattomaksi mieheksi. Sen mielestä ei kukaan kunnial- linen mies moinut ottaa päimän taakkaa hartioilleen. Jos sen teki, oli oitis kunniaton ja kansalais- tensa ylenkatseen ja haliveksimisen ansainnut. Ja samalla kun tällaista op- pia teroitettiin, kylmettiin yleisöön mielä senlaatuisiakin ajatuksia, että maalleinrne olisi kerrassaan onneksi, jos kotimainen hallituk- semme joutuisi menäläisten käsiin, ne kun muka pian huomaisimat kykenemättömyytensä asiain hoi- toon ja syntyisi sellainen „anar- kiia", että heidän olisi pakostakin jättäminen paikkansa jakeisarikun- nan ministereiden luowuttawa mahdottomasta politiikastaan. Kumpikin näistä ruotsinkielisen ja osaksi myöskin suomenkielisen sanomalehdistömme pyrkimyksissä on toteutunut. Kotimainen halli- tuksemme ratkaisemana enemmistö- nä on nyt sellaisia miehiä, joita sinne toimottiinkin. Asiat omat tosiaankin ajautuneet jonkunlaisen sotkuisan ..anarkian" kannalle, jo- ten tuolla sanomalehdistöllä ei pitäisi olla muuta kuin iloa siitä, että sen kylmö on itänyt mieläpä erinomaisesti. Asiat hallituskoneistossamme omat kuin omatkin sekasin. Uksi lait- tomuus toisensa perästä toimeen- pannaan, jotka johtamat yhä uu- siin selkkauksiin. Mutta nuo toi- wotut miehet istumat paikoillaan ja omat tyytymäisiä. Eimätkä edes ajattelekaan pois siirtymis- tään, sillä keisarikunnan minis- terit omat heihin peräti tyyty- mäistä ja niiden mukana nähtä- wästi ministerimaltiosihteerimme- kin, jonka tehtämäksi on nyttem- min jäänyt ottaa sanomalehti- uutisista selkoa keisarikunnan ja Suomen Suuriruhtinaskunnan mä- lisistä asiain esittelyistä ja käsit- telyistä. Sillä niin pitkälle on tuon sanomalehdistön toimoma ..anarkiia" jo kehittynyt, että mi- nisterimaltiosihteerimme on koko- naan merkityksetön mies. Ja kai- ken lisäksi ilkkuivat nuo nykyiset hallitusmiehet asiain s. o. maam- me sisäisen itsenäisyyden hämit- tämisen luistaman eteenpäin erin- omaisesti, eikä hankauksiakaan ole odotettamissa, kunhan ivaan hä- mitystyötä taidolla, tyyneydellä ja johdonmukaisuudella ajetaan. Kylmö on siis itänyt. Mutta Suonien kansa suree tapahtumia, joita sen omien ra- jojen sisäpuolella on kiirehditty, ja niistä on onnea odotettu. Emme ylläolemalla ole tahto- neet astua syyttäjän tuolille. Olemme maan muistiin palaut- taneet sen jo aikoinaan onnetto- muutta ennustaneen katsantokan- nan, jonka hedelmät kamalimmissa muodoissaan omat nyt kansamme kestettäminä. Tuon katsantokannan kiimaim- mat asianajajat maikenemat, ei mätkä enää puhu katsantokantansa puolesta. Syitä maikenemiseen emme tunne. Mutta jos histo- rian opetuksia ,vähänkin huo- mioonsa ottaa, ennustaa sekin kenties uusia yllätyksiä, jotka mar- maankaan tämän maan suoma- laiselle kansanainekselle ja senkan- sallisille pyrkimyksille eiiväthymää tuo mukanaan. Emme nimittäin saa hetkeksikään unohtaa, että tä- män maan ruotsinkielisellä byro- kratialla on oma ohjelmansa, joka suomalaisen kansallisuuden hä- mittämisessä on yhdenmukainen itäisten pyrkimysten kanssa, jos kin siten n. k. maltiollinen ohjel- ma osoittautuu toisenlaiseksi, ai- nakin sellaisissa kysymyksissä, jotka eiivät aiman suoranaisesti ole te- kemisissä tämän maan malta- wan enemmistön kansallisten pyrkimysten kanssa. Ei nimittäin miimeksi kuluneitten muosien ajal- ta löydetä tapaustakaan, jossa tuo byrokratiia olisi osoittanut olemansa halukas liittymään yh- teiseen rintamaan kansallisten pyrkimysten kanssa. Joka maan tahtoo rehellisesti kansallista asemaamme tällä het- kellä tarkistaa, huomaa kyllä, että kaksi rintamaa on meitä mastassa. Toinen tekee häivitystyötään itäi- sellä rajalla, toinen läntisellä, jossa jo toimineita suomenkielisiä kouluja suljetaan, kuten Maarian- Haminassa ^ja toisten syntymistä estetään kuten huhut kertomat Kemiöstä, yhteistoiminta tässä suhteessa on ilmeinen. Ja se kansa, jonka kimppuun nuo molemmat rintamat sääli mättä käymät on hajallaan „kuin tuulispäässä hapset!" Sekin tu- loksena eripuraisuuden kylmöstä, jossa mainitsemallamme sanoma- lehdistöllä on oma, erinomaisia hedelmiä kantama osansa. Kun nyt tuo kaikkinainen hä- mityskylmö on niin perinpohjai- sesti itänyt, on luonnollista, että kylmäjät omat tyytymäisiä. Eikö niin? U. A. Eduskunta. Syys k. 16 p. Käsiteltäiväksi otettiin ensin pu- hemiehen juhlallisissa amajaisissa maltaistuinsalissa pidettämä puhe ja esitetäänkö sen tarkastus sulje- tussa istunnossa. Kun istunto jälleen julistettiin amonaiseksi, ilmoitti puhemies y- leistulkiksi ottaneensa toimittaja K. W. Puuskan ja yksityistulkiksi maisteri K. Mannelinin siksi kun- nes mirat omat julistetut haetta- miksi ja täytetyt makinaisesti. Puhemies ilmoitti edustajien maltakirjain tarkastajan senaattori E. R. Rainesalo» hylänneen edus tajien I. Hörhammerin ja A. Si- meniuksen maltakirjat syystä, että edellinen oli esittänyt oikeaksi to- distetun jäljennöksen maltakirjasta ja jälkimäisen »valtakirja oli esi- tetty maltuusmiehen kautta. Puhemiehistö ehdotti tämän a- sian pöydälle maanantain istun- toon. Tämä puhemiehistön ehdo- tus hymäksyttiin. Juhlalliset amajaiset alkoimat klo 12 jumalanpalmeluk- sella Nikolain kirkossa. Aivajais- saarnan piti jumaluusopin tohtori ed. Lauri Ingman Matteuk- sen emankeliumin 10 lumun 20 märssyn johdosta: „Mitä se ih- mistä auttaisi, jos hän kaiken maailman maittaisi, mutta sielul lensa saisi mahingon". Jumalanpalmeluksen päätyttyä siirryttiin maltaistuiasaliin, jossa H. M:nsa nimessä maltiopäirnät aroasi kenraalikumernööri Seyn, lausuen: Kaikkein korkeimmasta käskystä ja H. M. Keisarin korkeassa ni- messä termehdin minä maltiopäi- mäin jäseniä ja selitän ylimääräi- set maltiopäimät amatuksi. Puheen käänsi senaatin mara- puheenjohtaja Markoss suomen- ja ruotsinkielelle. Puhemies P. E. Sminhusmud mastasi suomeksi: Suomen eduskunnan puolesta lausun sen kunnioituksen Hänen Majesteetilleen Suuriruhtinaalle. Puhemiehen sanat tulkitsi me- näjäkst senaatin ylikielenkääntäjä A. F. Ringmall. Juhlamenojen ohjaajana toimi esittelijäsihteeri A. Degerholm. Pöytäkirjaa piti esittelijäsihteeri A. L. Gröndahl. Eduskunnan istuntoa jatkettiin sitten klo 2,25. Valitsijamiesten luku määräksi hymäksyttiin puhemiehis- tön ehdotuksesta 45 kuten ennen- kin. Maali toimitetaan ensi maa- nantaina ja omat ehdokaslistat jätettämät miimeistään tänään klo 12 päimällä. Maltiomarainmaliokuntaan eh- dotti puhemiehistö 17 jäsentä. EH- dotus hymäksyttiin. Toimitus- ja tarkastusmaliokuntiin hymäksyttiin samoin puhemiehistön ehdotuksesta 18 marajäsentä. Makinaisia jäse- niä on kummassakin maliokunnas- sa '•>. (Eduskunnalle jätcttäwät lakiehdotukset. Senaatin marapuheenjohtaja ken- raali Markoss lähetti eilen edus- kunnan puhemiehelle käsikirjeessä ministerineum oston hymäksymät lakiehdotukset Menäjän alamaisten oikeuksista Suomessa sekä sotilas- miljoonien suorittamisesta. Laki ehdotukset lähetettiin suomen- ja ruotsinkielelle käännettyinä. Sa- moihin aikoihin lähetettiin edus- kunnan kansliaan edustajille jaet- tamaksi tarpeellinen määrä mai- nittuja käännöksiä. Ministeriueuwoston laki- ehdotukset. Senaatin marapuheenjohtaja lä- hetti perjantaina eduskunnan pu- hemiehelle ministerineumoston la- kiehdotukset. Kirjelmä, joka nii- den mukana seurasi, oli suomen- kielinen ja kuului: „ Suomen eduskunnan puhe- miehelle homioikeudenasessori Pehr Emind Srninhusmud'ille. Korkeasti kunnioitettama herra puhemies. Saan täten kunnioittaen ilmoit- taa, että eduskunnan kansliaan tänään lähetetään edustajille jaet- tamaksi tarpeellinen määrä tähän liitettyjä suomen- ja ruotsinkielisiä käännöksiä 9 pnä miime elokuuta annetussa Armollisessa Amoimes- sa Kirjeessä, jolla ylimääräiset maltiopäimät on kutsuttu kokoon mainituista keisarikunnan minis- terineumoston ehdotuksista: 1. Muiden Menäjän alamais- ten saattamisesta oikeuksiltaan yh- demveroisiksi Suomen kansalaisten kera, ja 2. Suomen maltiorahaston Kei sarikunnan maltiorahastoon teh- tämistä maksuista Suomen kansa- laisten persoonallisesti suoritetta- man asernelmollisuuden sijasta. Erinomaisella kunnioituksella: W. Markoss. Ministerinenmoston ehdotus muiden Menäjän ala- maisten saattamisesta oikeuksien puolesta yh- denmertäisiksi Suo- men kansalaisten kanssa. 1. Menäjän alamaisille, jotka eimät ole Suomen kansalaisiaan- netaan Suomessa samat oikeudet kuin paikallisilla kansalaisilla on. 2. Henkilöille,' jotka omat saa- neet simistyksensä Keisarikunnan oppilaitoksissa tai suorittaneet Kei- sarikunnassa säädetyt tutkinnot, annetaan! Suomessa samat oikeu- det kuin niillä henkilöillä on, jot- ka omat saaneet simistyksensä mas- taamissa Suomen oppilaitoksissa tahi suorittaneet mastaamat tut- kinnot paikallisten säännösten pe- rusteetla; tässä kohden ehkä syn- tymäin epäilysten ratkaiseminen uskotaan Suomen Kenraalikumer nöörin tehtämäksi yksissäneumoin asianomaisten Ministerien ja eri- laisten päällikköjen kanssa. ■3. Oikeus olla historian opet- tajanmirassa kaikissa Suomen op- pilaitokstssa annetaan, samoilla perusteilla kaikille Menäjän ala- maisille, jotka tunnustautumat kristinuskoon. 4. Suomen rekkamiehet, sekä maltion palmeluksessa olemat että maalin tai mapaan sopimuksen pe- rusteella palmelemat, jotka teke- wät itsensä syypääksi 1—3 osas- ton somelluttamisen tahalliseen estämiseen, saatetaan siitä edes- mastaukseen Keisarikunnan yleis- ten lakien mukaan ottamalla huo- mioon seuraamat säännöt: 1) oi- keudellinen syyte sanotutta henki- löitä mastaau nostetaan Suomen Kenraalikumernööriltä Pietarin oikeushomin prokuraattorille tul- leiden ilmoitusten perusteella; 2) Kenraalikumernööri oikeutetaan, jos nostetaan oikeudellinen syyte mainituita henkilöitä, paitsi tuo- mareita, mastaan, mäliaikaisesti mirasta erillään pitämään tai siitä heidät kokonaan erottamaan, jolloin kysymykset niiden henkilöi- den mirasta erottamisesta, jotka Korkein malta nimittää, alistetaan Kaikkeinkorkeimpaan harkintaan; 3) alustaman tutkimuksen toimit tamat Pietarin piirioikeuden tut- kijatuomarit, sekä 4) syytetyt tuo- mitaan Pietarin oikeuspiirin tuo mioistuimissa yleisessä rikospro- sessille säädetyssä järjestyksessä. 5. Rikos- ja ojennusrangais- tuksia koskemaa lakia (Lakikokoel- ma 15 nid. 1885 muoden painos) täydennetään seuraamalla artik- lalla: Art. 14281. Suomen mirkamie- het sekä maltion palmeluksessa olemat että maalin tai mapaan sopimuksen perusteella palmele- mat, jotka tekemät itsensä syy- pääksi Menäjän alamaisten saat- tamisesta oikeuksien puolesta yh- denmertaisiksi Suomen kansalais- ten kanssa koskeman lain 1—H osastojen somelluttamisen tahalli seen estämiseen, tuomitaan: »vähintään sadan ja enintään miidensadan ruplan rahaiakloon, tai mähintään yhden ja enintään kolmen kuukauden arestiin, tai mähintään kahden kuukauden ja enintään yhden muoden ja neljän kuukauden mankeuteen, tai mähin- tään kahdeksan kuukauden ja enin- tään kahden muoden mankeuteen ynnä menettämään joitakuita asian- omaisella mieskohtaisesti tahi sää- dyn mukaan olemia oikeuksia ja etuuksia. Sitäpaitsi on tuomioistuin oi- keutettu erottamaan snyllisen wi- rasta sekä ottamaan häneltä mä- hintään yhden ja enintään kyin- menen muoden ajaksi tahi ainiaaksi pois oikeuden palmella maltion mirassa ja maalin tai mapaan sopimuksen perusteella olla wal- tion ja yhteiskunnan laitosten toimissa koko Keisarikunnassa, Suomi siihen luettuna. <j. Ne erityiset Suomen lain- säännökset, jotka koskemat juuta- laisia ja mustalaisia, pysytetään mäliaikaisesti moimassa kunnes ne on tarkastettu. 7. Täinä laki astuu roininaan tammikuun 1 14 päiroästä 11)11 alkaen. Ministerinenmoston ehdotus mastikkeesta, joka Suo ni e n maltiomaraston on m alta kun n a nr a h a s t o o n rahana m a k s e t t a m a. Suomen kansalais- ten s u o r i t e t t a m a n mieskohtaisen ase- m e l m o l l i s u u d e n sijasta. 1. Sen sijaan kuin Suomen kansalaisia kutsuttaisiin suoritta maan mieskohtaista aservelrvolli- suutta melrnoitetaan Suomen mal- tio alempana mainituilla perus- teillä maltakunnanrahastoon suo rittamaan rahamaksuja: 1. Näiden maksujen määrä mahmistetaan muodelta 1911 12,000,000 markaksi, mutta siihen lisätään sitten joka mnosi 1,000,000 markkaa, kunnes määrä on nous- sut 20,000,000 markaksi. 2. 1 artiklassa mainitut mak sut suoritetaan muosittain kahtena yhtä suurena eränä, nimittäin 15 28 pnä toukokuuta ja 15 28 pnä marraskuuta, jonka ohessa seikkaperäiset määräykset maksujen suorittamisesta mahmistetaau Ra- haministerin ja Suomen Kenraali- kumernöörin keskinäisen sopimuk- sen mukaan. Jos Suomen kansalaisia kutsutaan suorittamaan mieskoh- taistaista aseivelivollisuutta, niin lalkaa, heti kun sellainen asemel- mollisuus otetaan käytäntöön, 1 ja 2 artiklassa edellytettyjen mak- sujen suoritus. 2. Marat 1 osastossa mainit- tujen maksujen suorittamiseen oso- tetaan paikallisessa suomalaisessa järjestyksessä. Molemmat omat alkuperäisinä allekirjoittaneet: P. Stolypin. M. Kokomtsofs, S. Mojemodski, S. Tiinaschess, Al. Polimanoss, A. Nikolajess, B. Jmanitski, Makaross, A. Meremkin, P. Dumitraschko, G. Uljanoss, Sasonoss. Marmentanut: AUnisterineu- mostontoiniitnspäällikönapulainen . Lodyschenski. Mertonut: Ntinisterineumoston Kanslian Osastopäällikkö K. Mirkau. EBB533&S933B&3H Yleisiä uutisia. Kenraalikumernööri yhä main kyselee Pitäjänmäen onnet tomuutta. Kenraalikumernöörin kanslia on kenraalikumeroöörin käskystä tie- dustellut, mihin toimenpiteisiin se- naatti on ryhtynyt kesäk. 28 pnä (heinäk. 0 pnä) kenraalikumernöö- rin lähettämän kirjelmän johdosta, joka koskee kesäk. 13 pnä tapahtu nutta Pitäjänmäen junaonnetto- muutta. Kuten muistettanee, esiteltiin kenraalikumernöörin kirjelmä se- naatissa tk. 3 pnä ja päätti se- naatti kehottaa rautatiehallitusta ensi tilassa laatimaan ehdotuksen täydelliseksi merkinantojärjestelmäk si Karjan rataa marten. Kenraalikumernööri kyselee pu helinjohtoja. Kenraalikumernöörin käskystä on kenraalikumernöörin kanslia kehot tanut senaattia ensi tilassa lähet- tämään mastauksensa kenraaliku- mernöörin heinäkuun 28 pnä (elo- kuun 10 pnä) lähettämään kirjel- mään, jossa pyydetään luetteloa Suomessa löytymistä maltion ja yksityisten omistamista puhelin- johdoista. Erään kokouksen jälkikaikuja. Kenraalikumernööri on pyytä nyt senaatin simiilitoimituskunnan m. t. päällikköä kiirehtimään lau- sunnon antamista hänen miime heinäk. 29 pnä lähettämänsä kir- jelmän johdosta siitä, ettei Ku o- pion läänin kumernööri Stenius ollut ryhtynyt mihinkään toimen- piteisiin Kuopiossa pidetyn »halli- tuksen mastaisen kokouksen hajot- tamisekst. Niittääpäs Marat? Kreikkalaiskatolisten lastenkou- lujen opettajille on senaatti päät- tätiisi jaettarvaksi lahjapalkkioita yh teensä 15,000 mk. lopullisia nimityksiä. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätöksiin lääket. lisen- siaatti I. M. Mannerin nimittä misestä Kiikan—Harjamallein ra taosan rautatielääkäriksi: lääket. lis. H. Tiitisen nimittämisestä Nur- m on—Jepuan rataosan rau tatielääkäriksi: metsäkonduktööri T. A. Ätystenin nimittämisestä Tiili- sen hoitoalueen metsänhoitajaksi ja , I. Hällströmin nimittämisestä 5titkan hoitoalueen metsänhoita- jaksi. Ätikkelin läänin lääninsihtee- riksi on senaatti puolestaan nimittänyt lak. kand. Samuli Kosken. yleisten rakennusten ylihalli- tukselle on senaatti myöntänyt 5.000 mk. lisämäärärahan piirustushenkilö- kunnan palkkaamiseksi. Ennen myönnetyn 10,000 mk. lisäksi. I. A. Tukiainen oli Joensuusta ja likitienoolta. Pohjois-jiarjalan kansanopis ton »valtioapn. Koska korkeimmassa paikassa ei ole myönnetty tarkotukseen maroja, on senaatti hylännyt Pohjois-Kar- jalan kansanopiston anomuksen opiston maltioamun korottamisesta <»,000 mksta 7,000 mkaan ja sa man opiston anomuksen 2,000 mkn maltioamusta apurarahoiksi opiston köyhille oppilaille, .kansakoulun käsityönopettajat- tariksi aikomien kilrSseihin «ortamalassa on oppilaiksi hymäk- sytty m. m. Ida Hiltunen Kontio- lahdelta, Anna Pellt Kuusjärmel- tä. Miina Nousiainen ja Bertta Johansson Märtsilästä, Maria Kerminen Joensuusta, Margareetta Nemalainen Pielisjärmeltä ja Hilja Kananen Pälkjärmeltä. »äännöt wahwistettn. ..Joensuun Rauhayhdistyksen" säännöt on kumernöörinmirasto mahmistanut. Henkikirjoittajat Raaseporin kihlakunnan henki- kirjuriksi on senaatti puolestaan nimittänyt Ilomantsin kihlakun nan henkikirjurin Th. M. Bro- seldtin. Teosofiset luennot Kirjailija Pekka Ermast piti mii- me laumantai-iltana luentosarjan sa miimeisen esitelmän. Aiheena oli: ..Onnellisen e l ä m ä n s a l a i- su us". Puhuja koetti eri maa^ ilman katsomusten mukaan rat- kaista kysymystä: Mikä on todel- linen onni? Kuulijoita oli tällä erää mä- hemmän kuin edellisillä kerroilla Joensuun teosofisen seuran „Walontaimen" perheiltama oli laumatai-iltana Ilosaaren teatteritalolla. Kun hra lausunut yleisön termetulleeksi, saa- tiin kuulla hra Herman Hitzackerin miulusoolo. Lausuntoa pianon säes- tyksellä esitti rma E. Meissenberg. Kirjailija Pekka Ermast piti laa- jahkon esitelmän taiteesta ja tai- teilijoista. Lopuksi saatiin mielä useita miulukappaleita, joita esitti Herman Hit^acker herra Taneli Hurrin pianonsäestyksellä. Aleisöä oli enempi mähän. Ankaran tnnleu käsiin oli lauivantaina joutunut Samon- selällä kaupp. Olli Pitkon hinaaja- alus ..Jussi". Suurilla ponnistuk- silla olimat miehet ..Jussin" saa- neet maihin. Lasti, jona oli suu- rimmaksi osaksi jauhoja ja ryy- nejä, turmeltui jossakin määrin. Kowast» lunta oli lauivantaina satanut useiin- millä paikkakunnilla. Vkiinpä kerro taan Komeron Öllölässäkin olleen maan mielä sunnuntai-aamuna neljäntuuman mahmuisen lumiker- roksen peitossa. Muonislahden ja Jakokosken möliset maat oliivat myöskin olleet aiman malkoiset. Tuuli oli myöskin monissa pai- koin murskannut kasmamia puita ja repinyt rakennuksien kattoja. Luuri metsätilojen kauppa. Kauppias K. Judin on myynyt Ilomantsissa omistamansa Ahiven- järmen tilat n:rot 3 ja 4 Osake- Ahtiö Gustaf Cederberg & E:lle. Kauppasumma on kolmattasataa tuhatta markkaa. Nahkuri-merstaat. Eilen antamallaan päätöksellä määräsi täkäläinen maistraatti, että E. I. Hintikan konkurssipe- sän omistamassa talossa olema nahkurin mersta on hämitettämä pois ennen ensituleman heinäkuun 1 päimää, uhalla että se muutoin talonomistajan kustannuksella mi- ranomaisten toimesta hämitetään. pakotettuja. Juopumuksesta ja häiriön teosta sekä terä -aseen nostamisesta mi- rantoimituhessa olemaa poliisia mastaan sakoitti maistraatti eilen erästä henkilöä 90 markkaa. Sa maten sakoitti maistraatti erästä kontiolahtelaista juopumuksesta 40 markkaa. Elämien kumien teatterit. Fotossa maihtui ohjelma eilen ja Ainossa tänään. Katso ohjel- masta lähemmin ilmotusosastossa Kalastuksessa huomattamaa nykyään! Koska meillä nyt taas alkaa se aika muodesta, jolloin meidän ar- mokkaimmat kalalajimme, lohi ja siika, toimittamat kutuansa, eli jäi- keläistensä lisäämistä mesiimme, meidän ihmisten hymälsi, niin olisi meidän ajateltama mähän ymmärtämäisemmin tätä asiaa ja annettama edes näitten, luonnon meille hyödyksi tarjoomien, eläin- ten, kalojen, edes rauhassa toimit taa jälkeläistensä lisäämistä. yleensä meillä täällä Pohjois- Karjalassa on armokkaita lohi- ja siikamesiä, joskin ne kyllä oivat ryöstokalastuksen, tukkiliikkeen y. m. johdosta jo suuresti pilaaiitu- neet. Niinkuin tiedetään, on lohi ja siika meillä Suomessa häminnyt monesta mesistöslä sukupuuttoon jaZ jo sen johdosta näille katoille on Kalastuslaissa määräily rau- hoitusaika. Lohi on nykyisen lain mukaan rauhoitettu syyskuun 1 päimän alusta huhtikuun 30 päi män loppuun asti. Lohen onkiini- nen on kuitenkin sallittu syyskuun 15 päimään. Siika taas on rau- hotettuna koko loka- ja marras- kuun. Lohen rauhoitusaika onniin pitkä, syystä että lohi kutee niyö- hään taimella, mallankin merilohi, joka nousee kutemaan mereen las- kerniin jokiin. Täällä Pohjois-Karjalassakiii näytään hymin mähän pantamaii armoa Kalastuslaille, mallankin lohen ja siian rauhoitusaikana. ^ Joskin aina joitakuita löytyy, jotka tämän kalain kuturauhoituksen tär- keyden käsittämät, niin on suurin osa sellaisia, jotka kalastusta har- joittamat ja jotka samalla lain rikkomista suurella uhkarohkeudella tekemät, mieläpä sanomat, että ei kalastuslain rikkomisesta sakoteta. Tämä maikuttaa luonnollisesti kan san simeelliseen katsantokantaan kalastusasetuksia kohtaan. ^Nimis- miesten ja muitten paikallisten 1 miranomaisten olisi siis kaikin mo- komin saatama lainrikkojat ja uh- mailijat mastaamaan rikoksistaan. Tätä lain rikkomista tapahtuu yleensä jokaisen mesistön marrella, niinkuin Pyhäselän, Pielisjärmen, Höytiäisen, Miinijärmen y. m. Niinpä ihan lähellä Joensuun kau- punkia esim. Mulon ja Niittylah- den seuduilla on pyydystetty sii- kaa läpi rauhoitusajan miime ja toissa syksynä. Samallaisia esi merkkejä möisi luetella maikka mi- ten paljon. — Kunnioitusta Ka- lastuslaille ja sen määräyksille! Lainrikkojat syytteeseen! T. P. H. W. P. K:set tekimät sunnuntaina klo 1 päimäl- tamanmukaisen..potattiretken" Nol jakkaan. Perillä heiteltiin naa- maamme erinomaisen ..tepsimää" uunipaistia, kilpailtiin ja pidettiin monenlaista hauskuutta. Saatiin- pa kuulla myöskin hra Komulai- sen hauska kertomus entisajan syömingeistä. Kello 5 tienossa läk- simme sitten iloisina ja tyytymäi- sinä painaltamaan kaupunkia kohti. W.- ja ».-seura „Katajan" mnosikokokouks ess a sunnuntai-aamuna Ilosaaren teat- teritalolla oli esillä seuraamat asiat: Ennen marsinaisen muosikokouk- sen alkainista luettiin tri Knut Caiinelinilta saapmmt kirjelmä, jossa hän kiittää kutsusta, joka jollakin tamalla oli myöhästynyt ja samalla kausuu sydämelliset on- nittelunsa ..Katajalle" reippaasti eletyn toimintakauden johdosta. Kun kokous oltiin katsottu lail- liseksi, malittiin kokouksen puheen- johtajaksi hra A. M. Koimnla ja sihteeriksi hra Otto Sarola. Luettiin sitten ivnosikertoinus, josta >n. m. käivi setmille seuran marallisuus: Säästöä edelliseltä muo- delta 992: 70 Tuloja muoden kuluessa 258: O > Laina piiri ltä . . . 100: — Uhteensä s:i Menoja 991: — oftäStö seuraamaan muoteen 3->'.): Ki Ahteensä 1350: 83 Laulukunnan rahasto . 539: 70 Kalustoa ja kirjallisuutta 739: — Vuosikertomuksessa lausuttiin symä paheksuminen sen johdosta, että Kauppa-apulais- jaTyömäen- yhdistys oliroat järjestäneet omat kämelyretkensä ja tanssi-iltamansa ..Katajan" 10-muotisjuhlan ajaksi. Luettu muosikertomus hymäksyt- tiin pienimmillä muutoksilla. Luettiin tilintarkastajain lau- sunto ja myönnettiin johtokunnalle tilimapaus. Seuran puheenjohtajaksi malit- tiin hra R. Käkelä 24 ääliöllä. Poika-osaston johtajaksi malit- tiin hra E. Kuittinen ja marajoh- tajiksi Otto Puustinen telinemoi- mistelussa ja Armas Hirmonen sauma- ja mapaaliikkeissä. Ukko-osaston johtajaksi hra R. Käkelä ja marajohtajaksi E. Sor- jonen. Naisosaston johtajaksi tuli ma- lituksi moimist. opettaja nti Tun- kelo ja marajohtajaksi opettajar T. Kuimalainen. Painin ohjaajaksi malittiin hra M. Holm. Johtokunnasta eroamien hrojen A. M. Koimulan, I. Makkosen ja T. Kuimalaisen sijalle malittiin hrat Otto Sarola 24, Ari Pitkä nen 21 ja Nestori Käkelä 19 ää- 'B3 CO r-3 M 03 CO SS CO I SS QS E? S» p C/9 sai &9 B s» <3 -i v» VJ C3 «•«* SS h-Ji Ui o- Si l=t S ■ S® 3" S. L-