Tiistaina 3i p. Maaliskuuta KARJALATAR N» 35 — 1910 (K. 8. 1 k.) Kihloissa: Hilma Mäki Vilho Villman Kivijärvi. Joensuu Martta-yh distys •• toimeenpane;) /lUi-ilJaman työväen naisille Ilosaarella tä nään torstaina t.k. 31 p. klo 5i .p. KoBtioIahäen ja El.-seara „ Kontio' viettää MM Huhtik. 3 p:uä Maanvilj. Juho Puhakan talossa erittäin arvok kaalla ohjelmalla, josta mainit takoon muun muassa Joensuun V. & li. seura Katajan sau- valiikkeet, temput nojapuilln, rimpuileminen rekissä, »Ne ih meelliset jättiläiset >, pyramiidit y. m. T oimikur.ta. (K K 1 V .v AleismaltakM- nallille» lain säädäntö. Kaikkeinkorkcin manifesti. Me NIKOLAI Toinen, Juma lan armosta, koko Venäjän Kei- sari ja Jtsemaltias, Puolan Tsaari, Suomen Suuriruhtinas y. m.y. m. Teemme kaikille uskollisille alamai- stllemme tiettämäksi: Wahwistettuamme Helmikuun 20 pnä 1906 annetulla manifestilla pääperusteet Meidän lainlaadinta- maltamme käyttämiselle yhdessä Maltakunnannenmoston ja Malta- kunnanduuman kanssa, olemme Me samalla ilmoittaneet, ettäKei- sarikuntaa ja Snomen Suuriruhti naanmaata koskemien yhteisten lakiehdotusten käsittelyjärjestyksessä Me aikanaan annamme tarpellisia määräyksiä. Tässä tarkoituksessa käskimme Me Maaliskuun 28 pnä minne muorina muodostamaan erityisen komitean, jossa oli yhtä paljo sekä Keisarikunnan että Suomen edus- tajia, uusien säännösten laatimis- ta warten mainitussa suhteessa. Sitten kun Ministerineumosto oli käsitellyt komitean ehdottamia sään- nöksiä, laadittiin lakiehdotus yleis- maltakunnallisten lakien säätämis- järjestyksestä, jonka Me nyt su- waitsemme jättää lopullisesti käsi- teltämäksi yleisessä lainlaadinnan järjestyksessä. Jättäen »voimaan nykyiset sään- nökset paikallisesta lainlaadinuas- ta, joka koskee yksinomaan Suonien tarpeita, olemme katsoneet hyödyl liseksi Suomen Eduskunnalle tilai- suuden antaa lausuntonsa yllä- mainitun lakiehdotuksen sisällöstä, mikä Eduskunnan lausunto sittem- min jätetään käsiteltämäksi Malta- kunnanduumassa ja Maltakunnan- neumostossa. Pitäen tätä asiaa erittäin tär- keänä Maltakunnan lujittamiseen nähden, luotamme »vahivasti sii- hen, että Maltakunnanduuma ja Maltakunnanneumosto täyttämät heille uskotun tehtämän Menäjän Maltakunnan yhtenäisyyden ja ja- kamattomuuden enemmäksi wah- niistämiseksi sekä kaikkien uskollis Kirfc ZoensukZiZ. :liaittatiet lna§ uiiUtjiioma- lDicmiircifii. — 'nciiginpalivc- In-:- itianuoaitan. Suurella hämmästyksellä on marmaan joka paikassa sanonta- lehdistä luettu se uutinen, että se- naatti on miime »viikolla kumon- nut sen edellisen senaatin päätök- sen, jolla 23 p. tammik. 1909 kiellettiin mäkijuomain ja »viinien kuljetus »valtionrautateillä rahti-, pika- tai pakettitamarana, ja että senaatti on miime miikolla hylän- nyt sen ..Raittiuden ystäiväin" anomuksen, että miinien ja tislat- tujen mäkijuomain kuljetusta kos kemat kieltomääräykset ulotettai siin myöskin mäkemiä mallasjuo- mia koskemiksi. Niinkuu» muis- tamme, otettiin toista muotta sit- ten se silloisen senaatin toimen- pide, jonka nyt nykyinen senaatti on kumonnut ja tyhjäksi tehnyt, yleisesti koko maassamme suurella tyydytyksellä ivastaan. Juomien kuljetuskiellolla, se amoimesti tun- nustettiin, oli kotimainen hallituk- semme silloin ottanut tärkeän ja kauniin askeleen mäkijuomatulman ehkäisemiseksi kaupungeista maa- seudulle, marsinkin rautateiden mar- sille. Tämä kuljetuskielto, jolla hallitus tarkotti ja onnistuikin kieltolakia odotellessa edistää kan- san keskuudessa »voimakkaana il- mennyttä raittiuspyrintöä, se an- toi mahmistusta sille »vakaumuk selle, että muikeinakin aikoina saa daan toimeen sisäisiä parannuksia, kun maan hallitus tahtoo käydä käsikädessä kansan kanssa. Niin- pä parempain aikain toimossa elet- tiin. Mutta nyt maltionrautatiet al ten alantaistenune onneksi. Tä män johdosta käskemme: l.) Jättöinään Maltakunnan duuman ja Maltakunnanneumos ton käsiteltämäksi Ministerineu moston Meille esittämän lakiehdo tul sen Suomen Suuriruhtinaskun- taa koskemien yleismaltakunnal lisien lakien ja asetusten säätämis järjestyksestä. 2) Alittamaan Suomen Edus- kunnalle tilaisuuden lausunnon antamiseksi tästä lakiehdotuksesta joka tulee järjestettämäksi Walta- kunnanduuman ja Maltakunnan- neuivoston käsiteltämäksi. -!> Määräämään Eduskunnan lausunnon antamista marten yh den kuukauden määräajan siitä päiroästä lukien, jona se on mai nitun lakiehdotuksen saanut Annettu Tsarskoje Selossa Maa- liskuun 14 p:nä Kristuksen synty män jälkeen muonna 1910 ja Bleidän hallituksemnte 1(> uuto- tenä. Alkuperäiseen on Hänen Ma- jesteettinsa Keisari korkeimman ontakätisesti kirjoittanut NIKO LAI. Yieisiä uutisia. Lakiehdotusi)leiswaltakullnalli- seksi lmnsäädännöksi jätetty duumalle. Pietarista, maalisk. 23 pnä Maltakunnauduumalte on jätetty lakiehdotus keisarikunnalle ja Suomen yleisten lakien säätä- ritisen järjestyksestä. Maltakunnanlainsäädäutö. St. Pet. Zeitung kertoo saa- neensa tietää, että ministerin? mosto parhaillaan harkitsee menä- läissuomalaisen komitean jäsenten laatimaa lakiehdotusta yleisival- takunnallisista, myöskin Suomea koskemista laeista. Ministerineu- mosto on ehdotuksen puolella, mutta hymäksyttäuee siihen muu- tamia, pääasiassa rahaministeri W. N. Kokomtsemiu tekemiä muu toksia. Lakien jakaminen semmoisiin, joilla on yleismaltakunnallinen luonne, ja semmoisiin, joilla on erikoinen paikallinen merkitys, on periaatteessa hymäksytty: samoin myöskin suunnitelma, jonka mu kaan suomalaisille myönnetään osanotto lakiasäatämiin kamarei- hin. Maalit maltakunnanneumos- toon eimät tapahtuisi kuitenkaan suoranaisesti, maan säädyttäin ja ammaltikunniltain: esim. yliopis- ton, leollisuudenharjottajain, aa- telin j. n. e. puolesta. Seitsemäs luku on rahaminis- teri Kokomtseivin ehdotuksesta muutettu siten että yleisten malta- kunnanlakien julkaisemisen on ta- pahduttama sekä hallitseman se- naatin että Suomen senaatin toi- mesta. Kahdeksas luku on sel- mennyt siten että maltakunnan- lakien toimeenpanon malmominen on olema kaksinainen, niin että se toimitetaan sekä »venäläisen että uomen senaatin kautta. Lakiehdotus kuuluu annettaman duumalle lähimmässä tulemaisuu- dessa. Memen mäenlasku Suomessa w. 1910. Muutamissa »venäläisissä sano malehdissä kerrottiin hiljakkoin että kuluman muodeu lopussa yleinen mäenlasku pannaan Me- näjällä toimeen sekä että sisämi- nisteriössä sitä marten malmiste- taan seikkaperäinen ohjelma ja että * miljoonaa ruplaa sitä marten myönnetään. Suomenkin kamat taas »väkijuomakauppiaiden asiapoilina juoksuttaa konjakki- ja romminassakoita maaseudun rau- hallista mäestöä millitsemään. Lukija kaiketi ihmeissään kyselee, kuinka tämä tällainen kuperkeikka on senaatissa ollut mahdollista. Sikäli kitin tähän asti on kuultu, on asian meno ollut seuraama: Asiat esitteli senaatissa esittelijä- sihteeri R. Lindberg, joka lausun- nossaan »viinikauppiaiden anomuk sesta huomautti, että puheenaole- ma kuljetuskielto ei olemastannut tarkoitustaan, kun määräyksiä on ivoitu kiertää, htiolimatta niyö- hemmiu niihin annetuista täyden- nyksistä. Annettujen tietojen mu- taan oli — lausui esittelijä — myyty »väkijuomia esim. Helsin- qissä ja Hämeenlinnassa miime »vuonna enemmän kuin edellisenä, ja mahdollisesti suurin osa niistä oli kuljetettu rautateitse. Annetuis- ta kieltomääräyksistä oli muka ul- komaalaisille ollut suurin hyöty, he kuu »voilvat juomia lähettää suoraan niihin kaupunkeihin, joissa on tullikamari. Maan omat mä- kijuomakauppiaat olimat määräyk sistä kärsineet. Kun kuitenkin kiel- tomääräykset oivat olleet ivoimas sa masta yhden »vuoden ajan ja kun ehkä oli mahdollisuutta mää- rinkäytöisiä ehkäistä, ei esittelijä tahtonut oinasta puolestaan eh- dottaa määräyksiä peruutettamiksi, maan jätti aitan senaatin harkit- tamaksi. Senaatin jäsenistä se naattori Rainesalo yksinään äänesti miinikauppiaiden anomusta mas- taan. Toinen suomenmielinen se- naattori Saarikoski ei ollut istun nossa saapumilla. Mitäpä nämä molemmatkaan olisimat senaatin ruotsalais-menä- läiselle enemmistölle mahtaneet Sen enemmistön hellä mieliala mäkijuomaliikettä kohtaan on en sanomalehdistössä on ollut sama tiedonanto luettaivana. Kuten tunnettu, on sekä senaa tin että eduskunnan ja tilastolli- sen päätoimiston puolelta tehty ehdotuksia yleisen todellisen mäen- laskun aikaansaamiseksi Suomessa 1910 muoden päättyessä, mutta oivat ne rauenneet sen johdosta, että tarivittaivia »varoja ei ole myönnetty. Kun ylempänä »nai- nittu tiedonanto näytti antaman aihetta siihen otaksumaan, että mahdollisesti sittenkin mielä moi- täisiin yrittää saada sellainen maamme »väestötilastolle ja ta loudellistenkin olojen »valaisenii seksi niin ylen tarpeellinen »väen lasku toimeen, käivi tilastollisen päätoimiston tirehtööri, senaattori Aug. Hjelt pari päiivää sitten Pietarissa hankkimassa »varmaa tietoa asiasta. Selmille kämi, että sanomalehtien kertomus on pe- rää ivailla. Menäjän Tilastolli- sen keskuskomissioonin johtaja kenraali Solotarjoss ilmoitti, että mitään »väenlaskua ei »voida pan- »ta Menäjällä toimeen, ei tänä muonna eikä »vuouua 1911, syys- tä että tarmittaivia »varoja ei ole tarkoitukseen myönnetty eikä juu- ri moi niyöntää ennen kuin »nai- nittn mirasto on tullut uudelle kannalle järjestetyksi. Mahdollis- ta sitälvastoin on, että mäenlasku tapahtuu »vuoiina 1912. Kaikki toiiveet siitä, että Suo- messa mihdoinkin tänä muonna saataisiin aikaan yleinen, koko maassa asumaa mäestöä käsittä mä mäenlasku omat lopullisesti rauenneet. Perintö-, testamentti- ja leimimero. Tilastollinen keskustoimisto on julkaissut seikkaperäisen selostuksen perinnöistä ja testamenteista sekä niistä kannetusta leimamerosta w. 1908. Perittyjen pesien armo sanottuna »vuonna oli 01,197,518 mk. 99 p.,m. 1907 oli se 75,720,314 mk. 20 p. Tämä summa oli »vuo- teeu 1997 säännöllisesti kasmanut, joten m. 1908 tapahtunut alen nus on hämmästyttämä »varsin kin kun pesien luku on kasmanut 9,040, »v. 1907 oltuaan 9,070. Ainoastaan Uudenmaan läänin kaupnngeissa on suurempi pesän- kirjoitusarmo kuin maaseuduilla, muualla on päinmastoin. Tau- luista selmiää, että maan eteläi- nen ja louuainen osa on melkois- ta »varakkaampi kuin »nuut osat. M. 1908 oli testamenttien luku 2,454 ja testamentilla annetun omaisuuden armo 20,702,821 mk. >0 p. Lcimameroa tuli »v. 1908 kuo linpesistä 045,429 mk. 22 p., m. l'M)7 oli »vastaama luku 004,07)0 mk. 90 p. Maikka leimamero iv. 1908 oli suuresti korotettu, oli tulo sittenkin mähentynyt. Suu- rimman osan eli r»27,703 mk. 01 p. olimat m. 1908 antaneet yli 100,000 mk. pesät. Testamenteista oli m. 1908 lei- maiveroa 19,039 mk. 35 p. Postilaitoksen tnlot w. 1909. Kaupan ja teollisuuden alalla m. 1909 mallinnut lamaannus »vaikutti mielä m. 1909, joteu postilaitoksen tulot eimät kasma- neet samassa suhteessa kuin liik- eelle edullisimpina »vuosina. Menot omat »vuoden kuluessa uuresti lisääntyneet. Postinkul- na marsinkin kirjeitten kantoa maaseudulla on suuresti laajeu- »ettu. Alvatta on lukuisasti toi mistoja, asemia ja pysäkkejä. Ne omat »vaatineet suuria kustannuk- ia, mailla ei tulopuolella mielä ole ehditty niiden tuloksia huo- mata. nättänyt jo tulla kyllä tunnetuksi, uostuntaselkkausteu aikana rama- imat oluttehtailijat notkeaselkäisinä enaatin rappusissa ja noiden muukalaisten edessä. Nyt omat onjakki- ja miinikauppiaat kilmau noudattaneet heidän esimerkkiään ja, niinkuin näkyy, omat sen teh- teet hymällä menestyksellä. Joi- takin »vuosia takaperiu oli sillä ..pernstnslaillisten" ryhntällä, jo- lion nämä juomakauppiaat ja teh- tailijat lukeutuivat, isäumaallisuut- ta korskumana tunnuslauseena: ..taittuu »vaan ei taimu". V!yt omien rahallisten etujeu hinnasta »e antamat palttua jo moiselle isäumaallisuudelleen ja ..alamai- immasti ja nöyrimmästi" ano- mat armopaloja noilta muukalai- ilta. Jos mitä muita itsekkäistä yksityisetuja rumettaisiin ajamaan tällä taivalla koko kansan ja yleis- hymän knstannnksella, niin kuinka häpeällisenä pidettäisiinkään sellais ta menettelyä. Mutta mäkijuo- maliikkeeu harjoittajan» yhteistoi- mintaa tuon mieraan senaatin katissa tuskin sillä tahotta pide tään sopimattomana. Pikemmin he kulkemat aina edelleenkin itse- tietoisten ja taipumattomien „ pe rustuslaillisten" kirjoissa. Jokai- nen uusi päimä näkyy tuoman ilmi uusia ja yhä uusia hämmäs- tyttämiä tapauksia, joista tämä kyseessäolema on tuorein, todistnk- seksi minkälaista ..perustuslaillis- temme" kehuttu taipumattomuus ja isäumaallisuus oikeastaan to della on. Joka päimä he itse omin ehdoin ja tahdoin, omin kou- rii» ja hyppysin nyppimät miimei- setkin höyhenet ja untnmat, joilla omat pöyhistelleet ja yksinkertaisia ihmisiä sokaisseet. Tapaus ei ole edes laatuaan ainoa, että sen nojassa mottaisi sitä selittää satunnaiseksi tahditta- Postilaitos on siis työskennel- lyt merrattain epäsuotuisissa olois- sa. Jlahduttamaa senmuoksi on, että tulos on siksikin hymä. M. 1909 tekee puhdas moitto 518,077 mk. 44 p. ja on main noin 50,000 mk. »vähempi kuin m. 1908. M. 1909 tekimät tulot 0,528,435 mk. 30 p. ja menot 6,009,807 mk. 80 p. Tilitys, joka joku muosi sitten 30 ä 40 miljoonaa mk., nousi m. 1909 yli 250 miljoonan. Saa- puneita postiosotusmaroja oli noin 00 miljoonaa ja maksettuja 50 miljoonaa. Tämä suuri posti- osotusliike on maikuttanut, että postilaitos on tililtään Suomen pankissa moinut siirtää »valtio- konttorin tilille lähes 15 miljoo- »»aa ja ottanut uloK main 2 milj. mk. Ennen on postilaitos ollut melassa maltiolaitokselle mutta oli »lyt muodeu »vaiheessa saata- wa noin 10 miljoonaa. Luotfihallitukset» purjehdus wäyl äkertomuks ei» liitteen julkaisemista »varten on senaatti »»työntänyt 3,750 mk. Matkarahoja. Senaatti on myöntänyt 3,000 mk. matkarahoiksi kotiteollisuus koulujen opettajille. »priin denaturoi,nincu. Se»»aatti on myöntänyt apteek- kari E. Sandroosille oikeuden de- natnroida spriitä maa»» apteekkien tarpeiksi. Kanppaopetuksen tarkastajan palkkion on senaatti korottanut 2,400 markasta 3,000 markkaan, tule- ivan huhtik. 1 p:stä lukien. anomat lääkärien eläkerahas to» osakkailla oli Helsingissä maalisk. 24 p. kokous, jossa hallinnolle myönnettiin tilin päästö. Eläkkeet päätettiin korottaa 450 »nksta 480 mkaan. Hylätty anomus. Snomen Naisyhdistyksen ano- muksen saada maltioapua »»eulo- inaknrssien toimeenpanemista mar- »en on senaatti hylännyt. Aikakanslchtie» awustamiuen. Ltoneteollisuus-nimisen tekitilli- sen aikakauslehden julkaisemista marten on senaatti myöntänyt 2,000 mk., mutta main muodeksi 1909. Laulttuopetus kouluissa. Laulunopettajat Paula as Heur- liu, Diaikki Mehanen y. m. omat senaatilta anoneet, että asetettai- siin erityinen komitea maamme koulujen laulunopetusta marten. Kassakaappeja postirsuttorei- hi». Senaatti on myöntänyt posti- hallitukselle 40,000 mkn määrä- rahan kassakaappien haiitlimiselsi postikonttoreihin ja ensimäisen luo kan postitoimistoihin. Takawarikkoon otetut aseet. Torstaina esitettiin senaatissa kenraalikumernöörin kirjelntä taka- ivarikkon otettujen aseiden luotvut- tamisesta »venäläisille sotilasmi- ranomaisille. Senaatti päätti suos tua kenraalikumer»»öörin maati- mt kseen, joten aseet tuleivat tulli- kaniarista siirrettämiksi menäläis- ten sotilasiviranomaisten haltuun. Majesteetiurikosjuttu. Kuten tunnettua, käski H. M. aikoinaan nostamaan kanteen kir- jailija Konni Zilliacusta mastaan eräiden lausuntojen johdosta kirja- sessa Supplement till det rem o- lntionära Rysland, joka kirja on ollut niyytämänä maan kirjakau- poissa. Turun homioikeus on nyt- tentmin julkaissut päätöksensä asias- sa ja harkinnut oikeaksi tuomita kirjailija Zilliaeus'en majesteetti- rikoksesta pidettämäksi 7 kuukautta mankeudessa. mundeksi, ajatteleinattomuudeksi, maromattoinuudeksi tai joksikin muuksi paremmin sumaittamaksi teoksi. Ei. Sitä se malitettamasti ci ole. Tiedämme ja muistamme mielä selmästi kuin eilisen päimän, kuinka esim. silloin, kun oli ole- massa parhaat toiiveet kieltolain aikaansaamisesta, juuri samalla taholla ei häikäilemättömyys py- sähtynyt edes isänmaallisuuden rajaan. Juuri samalla taholla pidettiin mäkijuomaetujen äänen- kannattajain kautta mireillä jul- kista kiihotusta kieltolakia mastaau sei» nojassa, ettei Suomi ole itse- »täinen »valtakunta, maan on riip- pumainen Menäjän kauppasopi muksista muiden maltain kanssa. Ruotsalaisilla ..perustuslailli- silla" Helsi»»gissä oli tnouuottaiu kunnia nähdä menäläisiä senaatto- reita seurusteleman heidän juhlas- saan, suomalaisilla ..perustuslail- lisillä" Joensuussa, Kuopiossa y. m. kunnia lähettää sähkösanomalla tunnustuksensa .ja myötätuutoi- suutensa ilmaisu yhdelle heistä. Pitkiä aikoja ei kulune, kun heille yksi ja toinen sellainen oikeit» niin merillekäypä toimenpide kuin tämä äskenmainittu tekee heistä ..bästa brorit", ..drastu kamratit". Suomalaisten mies ten astuminen senaattiin ja maan oinista miehistä kokoon pantu hallitus onkin heille ollut kauhistus. Ehkä itsekkäille yksityis- eduille ja luokkapyyteille näyttä neekin suotuisimmalta tämä muu- kalainen, joka ei niin suuresti pidä mäliä, mitä kaiisan ja maa»» yhteishymä, onni ja menestys maatisi. ..Ennen menäläinenkin kuin suomettarelainen", huudettiin siltä puolelta routamuosina. Sa- ma katsantokanta johdonmukaisesti lienee mieläkin määräämä. Mutta siihen kulunee aikaa, en- Joensuusta ja likitienoolta. Snellmanpäiwcin lviettoa lvalmis- tamaan! Toukokuun 12 päimä, Juhana Wilhelm Snellmanin syntyniäpäi- mä, lähenee lähenemistään. Lu- {uunottaniatta täinän snurniiehem- me 100-tuuolifcn syntyntäpäiiväit miettoa, on tonkoluun päimä ivnosiilain saanut ntennä jotsecn- kin huomaamatta ol?i. Kun Elias Lönnrotin muiston »viettäminen nyt näyttää saaduii pr.symäisesti järjestetyksi 5ialewala-jtih!ien yh- teyteen, olisi toti jo aika saada Juhani Wilhelm Snellmaninkin nntistopäimä sen armoa »vastaa- ivalla taivalla järjestetutsi. Siinä suhteessa onkin jo muutamilla ta- hoilla loimiin ruhdytty. Helsin- flissä on Suomalaisuuden hiilto ryhtynyt tässä suhteessa puuhiin ja Uuden Suomettaren ..MaUi 1 ' on tehnyt huomattaman ehdoink- sen, etlä nimittäin Snellinanpäi- »väksi siirrettäisiin myöskin temät- päiivän, mapun, »vietto ja silloin sitten täydestä sydämestä tuomion kemään tuloa ja Suoinei» kansal- lisen kemään syniiyttäjän muistoa samalla kertaa juhlittaisiin. Mappu ei »varsinaiseksi kemät- päimäksi olekaan oikein so»velias. Usein on silloin mielä hyivin ko- leata. Tonkoknun 12 päimä somel- tnu siihenkin nähden paremmin juhlapäimäksi. Mapun mietosta luopumaa»» kehottaa sekin, että mainittu päi- mä on tullut sosialideinokratien meluisaksi mielenosotusväiivälsi. Katkeruutta ja mihaa silloin kan- salaisten keskuuteen kylmetään ja luokkarajoja amartaa koetetaan. Ei sellainen päimä miksikään yh- teiseksi juhlapäimäksi somellu. Toisin on Snellman-päiivän lai- ta. Se päimä, jolloin mielen täyt- tää muisto miehestä, jonka elä- mäntyö tämän kansan ohjasi itse- tietoisen kansallisen elämän elä- miseen ja tarkotti luoda tästä kan- sasta yhden yksimielisen kansan. Se päimä, jos mikään, someltuu yleiseksi ja yhdislämäksi kan- salliseksi juhlapäiiväksi. Kun Snellmanin-paimä lisäksi luonnon puolesta entistä pänvää paremmin someltuu kemätpäimäksi ja kun sosialistien remuamiset teke- mät mapun perin ikämätsi, niin mitsi emme siirtäisi lcmään julzli- »nista siksi. Ahdisiäisiinuie siten talsi tarkotusta ja toukokuun 12 pai- män suurena juhlapäiioänä »viet- taisimme. 'Astttnkaamme siis ajoissa tälle kannalle ja malmistantukaamnie juhlimaan toukokuun 12 päimänä. Kouluille lupa, »vapaus työstä, si- uimalkoset livut liehumaan, juhlat joka Suomen loikassa, »vieraskieliset nimet suomalaisiksi maihdettakoon, köynnöokoristeiset Snellman-kumat tiilkeioen ja yksityisteit ikkunoissa, suomalaiset ylioppilaat ensi kerrau si»»ä päimänä »valkolakit päähänsä painakoot, sanalla sanoen, Snell- manin »nuistou juhlimisen ohella kaikki »vappuna käytäntöön otetut moitteettomat menot silloin suori- tettakoon. Tämän kaksois-juhlapäiiväu jär- jestämiseen ja »valmistuksiin ilman aprikoimista kaikkialla ryhdyttä- köön ja siinä karkotuksessa heti kaikki suomalaiset seurat, nuoriso- liitot, nuorisoseurat, raittiusyhdis- tykset y. m. »valitkoot juhlaioimi- kuntia. Kaikkialla silloin juhlitta takoou ja mikäpä olisi mieluisani- paa kuiu pna panvana en nenknin mitkään tapaukset tur- miollisine seurauksineen herättä- ivät suomalaisen kansan ryhtymään äsin ohjiin onnensa", nousemaan isännäksi omaan taloonsa, luomaan snomalaiskansanivaltaista yhteis- kuntalaitosta maassannne. Mah- dollisesti »vielä monen kompastuk- sen ja lanieemuksen perästä suo- malaiset pndistamat niskastaan ruotsalaisen ikeen ja johdon ja yksimielisinä rakentamat sellaista olotilaa, että hallituksemme on eli- mellisessä yhteydessä kansan kans- sa ja uhraa kaiten aikansa ja »voi- mansa kansa»» yhtcisedulsi ja hy- ivaisi, eikä, kuten kansalle mieras hallitus tekee, hyljeksi enemmistön tahtoa ja aja maan muutamien luokkapyyteitä. Heräämisen oireita onneksi näh- dään jo silloin tällöin. Sellaisina minä pidäu m. m. niitä asian- haaroja, jotka omat ilmenneet nuor- suomalaisten keskuudessa parhaal- laau »vireillä oleivassa perherii- dassa. Ziäyttää tosiaan siinä osas- 'a heitä, joita ..Helsingin Sano- mat" edustamat, alkaman »vihdoin- kin silmät amautua näkemään, mihin ruotsalainen kagaalijohto miepi, minkälaista on nuorsuoma laisten ruotsalaisille uskollisesti toimittama renginpalivelus ollut j. n. e. Tnosia perheriidassa on yhä sel memmin ja päättämämmin „sano- malaistc»»" puolelta lausuttu ivaa- tiinus, että pesäero ruotsalaisia hännystämistä ..pääskysistä" on mälttämätön. Nuorsuomalainen puolue uhkaa siis hajota kahtia. Kuitenkin sitä estääkseen oivat pääskyset, joita ..Suomalainen Kansa" edustaa, koettaneet mielä sanomalaisia rauhoittaa, kurvaillen aatesuuntien edustajat yhdessä ftmrmiehen inuistoa miettämässä. Toimeen siis miipymättä! Pohjois-5iarjalan koti- teollisuusyhdiötyksen ensimäinen keivätkokons. Tiistaina t. k. 20 puiä pidettiin P.-Karjalan kotiteollistmsyhdistyk- sen kemutkokous kaupungintalolla. Läsnäolleet termetulleiksi lausui rouiva Amiuöta Laine, kosketellen puheessaan kotiteollisuuden suurta ja tärkeää merkitystä tälläkin paik- kakurinalla. Puheenjohtajaksi kokoukselle wa- lirtiin riva A. Laine. Mdistyksen sihteeri, ac;ronoon»i H. O. Lieinola luki yhdistyksen muojikertomuksen kuluneelta toi- miiitamuodelta, sekä kutuiieeu »vuo- den tilit. Johtokunnalle myönnet- tiin tilinivapaus. ^lM. H. <1. :)ieinola teki selos- tukien alkaivan toimintamuoden tulo- ja »neuoarmiosta. Tarkempi käsittely rahamarojen suhteen jäict- tiin hoitomaliokannalle. Keslusteltiiu kiertäiväu ueumo- jan paikkaamisesta P.-Karjalaan ja päätettiin se ottaa tuleman elo- kuun 1 p:stä niin pitkäksi aikaa kuiii rahaivarat myöten anta- mat. Ensi nmrras- tai joulukuuu ai- kana päätettiin toimeenpanna ar- pajaiset ja »valittiin sitä marten 12-henkinen toimikunta, johon tu- liivut: roumat Paatero, Terä, Por- thau, Lnilko, Kotilainen, Laine, Eskelinen, Reinola, nti Ingman, herrat: agr. ?1»einola, opettajat Te- rä ja Heino. Toimikunnan ko- koonkiusnjaksi tuli rma A. Laine. Asianomaisen arpajaislumau ha- kemat rouma A. Laine ja a^r. H. O. :)teinola. )lrpojen luku- määrä tulee korkeintaan olemaan 0,000 ä 50 p., joista ennakkoar- mat ajoissa toimitetaan myytä- miksi. Tarkemman ajan ja paikan arpajaisille määrää yllämainittu toimikunta. Opettaja Ryynänen Polivijär- meltä herätti kysymyksen ..teolli- suus-kesäjuhlien hommaamisesta ja mieiläntisestä tuleman kesän aika- na, jonka kertyneet »varat laukeaisi P.-Karjalan toiiteoltisuusyhdistyk- selle". Asiasta pidettiin keskustelu »vastauksena iyiymykselle. Aqr. Reinola pohjusti kysymyk- sen ..kotiteollisuus-osakeyhtiöu" pe rustamisesta paikkakunnalle, jonka tarkoituksena on ryhtyä ostamaan ja mälitläinään kotiteollisuutta ympäristöönsä ja mikäli mahdol- lista laiveantmallekin alalle. Täs- rä yrityksestä olisi suuri hyöty eu- siksikin itse kotiteollisuuden lemene- miselle fuht myöskin »valmista jille ja tulisi siinä silloin autettua ne »vähämaraiset, joiden eläminen riippuu yksinoinaan tai maikkapa osaksikin pienten käsitöiden »valmis- tamisesta. Tällaisen osakeyhtiön pernsta- minen katsottiin sangen tarpeel- liseksi ja päätettiin ryhtyä mainit- tna yritystä toteuttamaan. Osa- kepääomaksi ajateltiin mähintäiii 500 mk., k 10 mt. osake, joka moi- daan korottaa »vasta määrättä- »vään suurempaan suminaan. Äsian tarkenipi »valmistelu jätet- tiin hoitomaliokuuualle. Samaa asiaa käsitteleivä kirjel- mä saapui kokoukselle, joka oli lä- hetetty Pielisjärmeltä ja ehdotet- tiin siinä, että yhdistys ryhtyisi toimenpiteisiin konteollisuusmerö- taan laittamiseksi, etupäässä »nie- hiä »varten ja ehdotti kirjeen lä- hettäjä tällaisen »verstaan paikaksi Lieksaa. Acyöskin ehdotettiin sa- massa kirjeessä kotiteollisuusnäyt- telyjen toimeenpanemista Lieksan ^Nuorisoseura»» talolle. Allämai- nittu kirje ei tällä kertaa antanut uäille minkälaista ihanneaikaa elettiin muka silloin, kun ruotsa- laiset ja nuorsuomalaiset olimat julkisessa liitossa, yhteisenä suu- rena ..perustuslaillisena pnolnee- na". Aiutta huonolla menestyk- seliä. V!no rauhausanat ja kuivit- lelut eimät nähtämästi ole ottaneet Snää oikein pystyäkseen. Sokea nslo pääskysiinkin, eikä maan ruot- salaisiin, lienee ollut ja mennyt. Sitä ei ole edes kaikissa niissä- kään, jotka »viimeksi omat heidän mukaansa misertäneet. Edessäni on esim. muuan pääskyläinen, ..Häinetär" lehti, ja siinä sanotaan muun ohessa näinkin: ..Pääsky- set", toisin sanoen ..Suomalaiseu Kansan" ryhmä, eiivät oikeastaan ole mitään nuorsuomalaisia, heillä ei ole periaatteena suomalaisen kansallisuuden kansanmaltainen edistys, maan omat paremmin »vanhoillisia". Kun ..Suomalainen Kansa" ke- hottaa nuorsuomalaisia ja ruotsa laisia taas lujaan ..perustuslailli- seeu" liittoon keskenään, niin Hels. Sanomat masraaivat seuraa- m asti: ..Minkälainen oli siis nimen- oinaan nnorsuomalaisen puolueen kannalta katsoen se Suom. Kan- san haikailema ihanneaika, jolloin »vallitsi tuo „ruotsalaisten ja suo- »nalaisten yhteistoimiiita" ja jou- ka ajan uudelleen palaamista se ^'»eksuu? Siitä ehkä saamme ku- Äan muistellessamme esim. »v:n 1905 »valtiopäimäin aikoja, jolloin ruotsinmieliset, yhdessä erään hei- tä hännystämän klikin kanssa ..suomalaisia perusttislaillisia", määräiliivät, kuka nuorsuomalai sista kelpaisi johonkin luottamus- toimeen ja kuka oli kelpaamaton, »niilkämeroista edistysohjelmaa oli lupu ajaa, miukämerran manhet- tuneisiin yhteiskunnallisiin epäkoh mitään toimenpidettä kokouksen puolelta. Osanottajia kokouksessa oli san- gen mähän, josta päättäen näyt tää siltä, että kotiteollisuuden ar- moa ei »vielä tunneta Joensuussa, eikä tahdota antaa tuuuustusta sille suurelle merkitykselle, jota koti- teollisuustunne ja sen ymmärtä minen sekä käsittäminen möisi ra- kentaa. Se johtuu siitä, nimitt. huomio mälinpitämättömyydesta, kun tässäkin kokouksessa, niin har- maan kuin niitä pidetäänkin, noin parisen kertaa muodessa, mahtui kemätkokouksen osanottajien luku 15 ä 18 henkeen. Jos missä tar- mitaan herätystä ja herääinistä niin kyllä se on juuri kokiteotlisuus- asia, jonka pitäisi nousta väiiväu polttaivmlmaksi, että »valitukset maamme köyhyydestä edes osaksi- kaan alkaisimat hälivetä. täälläkin Karjalassa ja koko maassa kotiteollisuuden eteen masymätöutä työtä tekemää'i, se on ensimäinen ehto kansallamme pyrkiessään hymiinvointiin ja sitä »vaatii meiltä suomalaisuuden kun- nia ja oman kansallisluntoinme säilyttäminen. - I ■Smvw, r M?" Äkillinen kuolema. Miime tiistaina tk. 29 p. klo 1 l seulumilla päimällä ajoi paluu matkalla kotiinsa, kaksi maalaista hemosella Joensuusta Hammas- lahteen miemää »naantietä. Ajet- tuaan ^kiinimaaran kylän kohdalle, kohtasi reessä istumaa toista mies- tä äkillinen kuolema, luultamasti ^ sydännnen halmaus. Paikalle saa- puueet armeli»vat »vainajan olleen Elias Raatikaisen Hainmaslah- desta. Oratvannahkat haluttua. Joensuun markkinoilla kuuluu eräs kauppias ostaneen 82,000 oramannahkaa 82 pennillä kappa- leen, niinkuin tuonottain sanoma- lehdissä kerrottiin. Sittennnin Jisal- nien puolessa on oramannahoista maksettu 90 p. kappaleelta, ja Jaakkiman markkinoilla 1 mark- kaan saakka. Mitä hienoja turkik- sia niistä ulkomailla tehnemätkään meidän saamattomuudellamme ilk- kuen. Hurjaa ajoa. Toissa iltaua noin kko 5:n seu- tumilla ajoi eräs kauppiaan renki asemalta päin, kiljuen ja lakillaan huitoen, uuden kansakoulun koh dalla niin kuin mieletön. Hemos- parka, joka tuota renttelehtijää pe- rässään raastoi, sai pusertaa kaikki »voimansa hurjassa nelisessä. Kyllä sietäisi moiset eläinten rääkkääjät asettaa elnkkaraukkain tilalle mais tamaan oikein aiino rnoskan isku ja ja tylyä kohtelua. Muistakaa, hurjurit, että eläimelläkin ruumis, joka tuntee kipua ja tuskaa, »vaikka ei se teille moi »vaimojaai» »valit taa ja kiroten mastustaa, kuten te teette. Postijuna myöhästyi. Toissa iltana se juna, jonka on määrä täune saapua klo 5,23, myöhästyi koululaisten tähden 40 minuuttia. £0 «S» —3 S3 HäSt m 1Z3 f L-S 5^' I M LA Kuulumisia Nikolain- kadulta. Kemät saapuu yhä lähemmäksi ja lähemrnäksi. Kylmän talmen paettua alkaa luouto »vähitellen muuttua iloiseksi, kemyeksi ja mir- kistäiväksi. Kemäällä herää kaikki ikäänkuin unesta, ihailemaan ja nauttimaan uuden päimän kau- nista ja kirkasta aamua. , Tällaista eloisuutta, kemään ku- herrusta näkee täälläkin pikku kau- puttgissainme. Milinää siellä ja täällä, niutta pääpisteeksi o»» jou- tunut »Nikolainkatu, jossa marsin- CSt pS tiin saatiin koskea j. n. e. Sil- loinhan pantiin nuorsuomalainen mies pormarissäädyssä ehdotta- maan m. m. äänioikeus- asian t a p p a »n i s t a ja ruot- sininieliset pyrkiivät määräikemään jalomielisesti, kuka suomalainen oli päästettämä knn»»an »valtuus- toon ..yhteisen puolueen nimessä. Se oli nuorsuomalaisen puolu- een reuginpalmelusaikaa. Tuo nuorsuomalaisen puolueen itsenäiseksi julistaminen oli katkera pala sille osalle suomenmielisiä perustuslaillisia, joka tuou ruot- s i n m i e l i s t e n jo htaja m al- lau s »io sio s s a oli pysynyt ja halusi pysyä! — sen h»i- min tunnemme. Sitä erkanemis- ta o,» sen jälkeen kaikki nämä miimeksi kuluneet mnodet tuolla samalla taholla — joka sitteinmin Suom. Kansaan perusti pesänsä — komasti »vaikerroittu, milloin hiljemmin, milloin äänekkäämmin, milloin ..tasasten tanssiessa", niil- loin muuten. Surulla on siellä aina muistettu, että tuou ..yhtei- sen herraspuolueen" ajasta tuli loppu." Sillä taivalla Hels. Sanomat. Nyt asianlaita mahtanee kuiteu- fin jo olla niin, että pääskyset omat jo ruotsalaisilta ottaneet nuorsuomalaisille pestin edelleen- kin entiseen renginpalivelukseeu, tulipa siitä taas kansalle ja maalle minkälaisia karhunpalmeluksia hy- mänsä. Ja pääskyset ponnistamat niin hymin kuin moimat. Tokko siinä sauomalaisten mastaanhai»- goittelu paljon merkinnee. Se nyt saadaan nähdä, kun puol»iekokous pidetään huhtikuun 10 p:nä. Tätä puoluekokoustahai» tarmittiin ja »vaadittiin nimenomaan juuri sitä marten, että'siinä puolueen keski- näinen erimielisyys rehellisesti ja aivonaisesti selmitettäisiin. Mutta — m'' B P3 >»^» ti» < S- »»3 SS iii r-f o <J2 Oi SS pz m < S ö . S ST ET