N:o 204 — 1910 KESKISUOMI Perjantaina syyskuun 9 p:aä tooöja seassa salmessa ulkopuolella merimetkin olemalle kimikolle. Alus^ joka fitlfi hiljaLoa vauhtia, sai »vuo- dcm oikeanpuoleijeein leulaaitsa, m uria <k kuitenkaan tarttunut kilvelle, waan osui reitille, päästen Juusnlan raw> «»an, jossa se alettiin höyrywcWlaiiw- -rin luokse machon. Laiwas:a, jossa keula hiukan kohosi ja Perä upposi Vedenpinnan icisalle, ru- averiiin särkemään kanna, setä kannet- tiin irtain ea!vara laiwolaitur>lle.^päi- wemmällä ruiveräin kärräämään pala- wassa Alassa o>lawaa kalkkia maihin. Se on särkenyt lailvasia PÄaessaan ja samassa suunnattomasti lijääntyes- i'ään nuiliei koko kansilaitoksen osaksi polttaen parrur sekä lankur. Koneelle se ei ämminkään mahianut mitään, Mä konchuone oli tofouoc-it weden tvvÄassa, ja kone lveden sljässä. Äl uk sella. joka oli mtvan uusi. ja maksaa 29 luh. mkaa, oli lvasia iviii-es k»ri ful- jetvllaevanaain, ja lijäfsi se ol>: livatuut- mmatta. — Työ. — LauppiaS Saimmiin itsemurhasta, jonka savellaan jeniin muodottoman Ja» «!«l<rn kohtauksensa itriitiiitun inurhe- näytelmässä, terruoar Porin lehdet m m. jeuraaroaa: Lauantaina aainiipäitviilli Iciorf! kau pungilla huhu. ctfairppia-i Gustaf Pac- -non oli pcrjaTar.io kaSonnut tietymät» terniin ja eitä h<-ne i nu:;ainw;i oli myös retpoämri takonut fotoa. 4Sun tl hra Parmania luu'. kolia, u!e:tun tpailä pahinta, iontatägb.-n kaupnnijiu xcl.isi- lamokjesda ptu-.tynnciitä mreskä häntä etsiutäälauantaina ilo 8:n aikaan i.p, Iöyie^rivntrn kauppias Parmanin rnta* s kaupungin uieijiiiiä nX pikku pareer. ila. no in l;lo« «netrin päävj.i taupungUM. yan oii am» ja m sen kätkee m: »Ennen ridririi- dan puhkeamista". Tuomknnamms sen Piotavi Suuren äskettäin paljastettu muistvipaitsas, jota yöt päimär pajonctli- sotilas vxrrtiai, ka<ts>oo ylpeänä ja> hallit- jevxma »vanhaa Ruotsinaikuism Wiipu« vm kinnaa. Jos jälleen ylösnoussut tänä Jaksisataawuotisjuhl>i«.nsa ivuonna silmäi- lisi Wenäjän pslittikan suunpa», niin hän kailkotii ihmetellen nätrst, miten tunnolli» josti hänen luomansa irabitfiooniri Joac» itiijai nouba+tairtjat tuo ra tarunomaista testamenttia, joka määrää Sknäjän tien merten luo, tien kaukainen itään ja Per» >sian lahdelle, vi«n Välimerelle etelässä ja ylivaltaan pohjolan merillä. Multa tok kohan hän olisi tyytyväinen siihen, mitä jälkipolivi hänen -mcstarusilmänsä näke- mailallaan, joilla on sen yhteydessä !aup« [xn ja meienkulluetujaan matmottama- naan. kokonaan on antautunut surullisen tule- ivaisundm pohtimiseen. Jos tekisi johto» päätöitänsä ainoastaan eräiden iwen5-- laisten pili>ri«n, etenkin jodilaspiirven, mielialastu, min olisi (Suomi nykyään hampaisiin alistettuna ja täpösen täyn» ■nä jalaliiirttolaisia. Siitä kaikesta ei woi huomata mitiän. fitn matkustaa tuossa Maideliaassa, ahkerassa maaZsa. M im» tamia wuo«sia siitin hajoitetun Suomen sataMäen entiiZien upseeri«n muodosta» ma „mttis>ten kadedti?.! lubi". jonka ha» ljalla ympäri maata asumilla ja melkein pMke.ukse.tta siNtil-itoimisja olemilla ja» senillä an tapana kerran muodcssa ko- koontina Helsinkiin rakkaudenaterialle. rl» mi annetaan suorastaan sen »nxipauden- liitoin" pääesikuntana, johon ntiita kaikki asekuntoiset suomalaiset kuuluivat ampu- millä it-cilL-ä on saasvuttanuit Miitenkä-smaseurovhin ja oppilaskomppaniothin jär- hän hän mctKttclifi raibcn kanssa, joille tänään, wii'Me sodan tuoltaman äärettö män pcttymyksni jälkeen. Suomi telpaa uhrini Aen^än suuruudelle, jota se ei iise tykone täydellisyyteen kohottamaan? Tehdäkseen uskotialwatsi, että Menäjän hallituksen nykyinen politiikka smrrhuhli» naanmaata kohtaan on suurtvn ivaltio» miesaattciden kannattamaa, — on tällä suunnalla ku>i.tenkm liian «pämäärÄ:n«n ja scikkailumaiinen 'kimo. Te juuri rn pahinda sekä Menäjälle cttä Suomelle, <t» :m nykyään kummallakaan taholla Jui-cla ollcnikaan tiedetä, mihin uusi suiinta oi- keastaam on wiuvä, miten pitkälle tvoi- daan mennä tähän asvi itsenäisyydes- sään mollitelpoisesti hoidetun maan oi- kouksien rajoittamisessa ja niitä seurauk- sia on olewa tämän suuuisuunlaisen t?e- näläistt)tlämisyrityksen mcrhdzlliseöta f päonnistumise-Zta, johon yritykseen 7iäh- den tähän asti wa>vn yksi asia on se!wä, nimi>l.täin melkoiset, puhtaasii rahalliset Pimut oikeaan si.niaän>ä ja oli kuula >menat, jotka sekä Menäjän että Suonien i Iestettyinä. Liian juuri kunnia koko nraan puolelle tusinalle to»rarat:>rmtalle mÄsästysscAralle. Sellaiset tväitt^et kuulmvat sainaan fantastiseen sarjaan f itiin tuo nähräiväsli Pietarin hoiripii- reistä myös Sak>an lehdille saapunut tie- tv, että Suomessa nykyisin huomattaman paljon läavisi japanilaina lähettiläitä, wieläpä «ttä täällä '.vietettäisiin Tsushi- >man taistele wiwsipÄ»vaä kuin 5an- sallista juihlapäiivääl Päinwastoin: jos jokin matkustaian mieleen muistuttaa IvallitseVien o'o>en eriko-.suu.tta. niin ei sitä tekemässä ole ed:S kansankokouksia tai intohimoisia »väiÄelyjä, jollaisia luul- talvasdi samantaisissa oloissa tapaisi wa Hemmin kylmä:ve^!-sen kansan kcokuiides- sa, waan sitä te?e.v:it nuo suuret zov^t wenälälistä sota.väkcä, jo::a kaikllla rau- tatieasemilla näke^, koko maagia suunni- chcltiiljcn ja osaksi jo aiotciUij.'» kaiainli- rakennusten paljou? sekä se tosiaiia, -että mi ime wuodesta alkaen :v»cni:ä:fiä sola- ^ lauvoja ensimäiZrä kertaa on „t>.I ,ailsien mennyt pääa .äpi tunkutuen a»woU'a^ on kesteträlva. Sucm:n i !^ tlDicn nT®an' ii',äwe,ilI5. ^ai.naan «ioS. Cia aimoista oli m.)öS ji;cofut | «rfionm 5omit-ean nykyisellä PÄidiikalla on l^»'» «vat ne kymmenen liensnnimoot pcis. Ampuessaan t oii hän nih:awästi ^ liian puhtaasti personallinen leima. Tä- ^vi-ck»rp«dowkncui jakaut..»e?t, si'>ka istunut ömnmulla, josta ji:te o*i faat!i#;tna fonuttca, johon fimimj niin jcitoiä nut lvieresjä ou.-eii polfiiptjorän päälle. -Sucme-n Vihollisia kulin Bobritoffin cnti- Vditäcm f^luytsi.i dekoonsa e» tvaina^a jät'änyt jälkeenjä. ^toroa lähiiz^sään ri hänessä tvoinul mitä.in e:iki»:sla huo- mau». Lli kertonut men:wansä liikkee- jeensä. Gustaf Parinai ol' 47 mucdrn Ivan- ha )u syntynyt ÄriZ^unassa Han muuni ^^:un kolmisenkii.inen.^ >cuo::a taka- perin. Palweltuaui>. sieäi en>»! j>.nlun a-kaa kauippa-aP'.>.'.:i!cna. peruK". hän c» '.non lasitawara^n .'ai:p,in, j?:a kuu» Ilmaansa asri. S :äiicu;i mi hiin jije!- sen kriSliinalais en lv m m toi minimi Carlström n spedito^: iii.i. .Irn e- '.ufc' käy si!hen : uinicun, ei:ä l>.i.naja» läheinen suhde Carlsttömiin y.m. iristii- i.a.aisiin liikemieh vi ol:u i»):>i h.«n. — vei]". 5 — SenrakuntatoopauiKt. „?lsk^iöten seuraktlmtalaisnxili^kunia" on kierloliv- jcillä käänrynyt maamme eri seurakun- tain ja asianharraörajain puvleen kehol- taen nditä liittymuän yhteen, !?alwcak- seen seurakuntain oikeuksia. Tarkoitus kiertokichecslä pääuacn näyttää olenxin saada toimeen. „e:.°.i kirkolle kuulun wain hengellinen tval:a. mutta ei mitään o- maisuuden omi-iusta tai hallitsemistjZ eitä wäti.:önta maikuivsia muihin yhteis- kunnallisiin asioihin". Toisin sanoen, «t- tä .seurakunta hoitaa omaisuutensa ja taloutensa yhteiskunnallisten lakien mu- taisesti" ja crtä seurakunta saa hakukel- p »isistä lvapaasti ilman rajoituksia Ira li- ta cperdajansa sekä muut tvirkailijansa ja iirftonpalavelija:. Mainitun kiertokirjeen mirkaan on al- kuunpanijoilla aikvmus ajaa tämän luu- mansa toteuttamisia sekä tirkolliskc>kouk- sissa että eduskunnassa. Sosiallstitongressi Roopen- Haminassa. Kongressi päättynyt, seuraama kongressi pidetään Wienissä w. 1L1Z. K ö ö p e n h,i m ' n a s i a, syiM. 3 Pnä: Zchavciizitäiscn eduslajan Guaz- terin ehoolukses.a on sosiolislikong- ressi h^walji)iu)l paaloslaujeirniii kan- saimvält^esiä solDaarisuudesra. Pu- heesjaan Gugzler huomauiu, euä ruotiai«set suurlakon aikoi-.a saiwa>t e- ritläm ivvtmvkasla apua pohjoismai- Ma »velj^läan ja nxilini suä, että Belgia ja (^nglami-olilvat N «nitoman wäl>än. Hän lau- jui «vielä, ettei kt-nzresst woi yminär- tää enFlanulaislen kätilöstä tässä slch- teessä. Kööpenhamina, slMk. 4 p: S«ksalai^sm Molksnburcliu puollettua kongressinsa Päulösluuseimaa työoloja koskemasia laini^äiännöoiä, päätettiin keskustelu, ivaile englanlilaiiet pani- tval jiMän was:ulau>een leskusielujen lopeiMnista Iliaan. Pääköslous^lMu hn:väk!ytliin ka!?- kien pai-rsi engian'ilaisien äänillä. Äoiigressis>a on h^väkiylli) pöälös- lauselmia turlwapaikkaoilcuöcs:a, sosia- ?ist?sesia 0juus'oiminnast.» sekä Es- panjan ja Ranskan Marokon poliuik- laa lvastavm. Iliapäimällä lopetetiiin kongressi. Seuraama kongressi pide jään W j < u l s s ä 1 913. Suomen kohtalo. .... " «Frankfurter Zeitungin' loiinic sun nuntainumerossa on taas! in ensimälsenä pmÄivj-»tl-ksena jatkoa yllätna-imtulla ot- isakkoella tvarusdetduun, lehden kirjeen vaihtajan A. Paquetin kirjoimssarjaan. n en apulainen, senaattori Den tr »h, ival- tvttunnanneulvosilon jis.'n Ajaiojcdoss. Bobrikossin aitana Aiipurin kiuvcrnööri, kennmli ÄoroÄkin ja wal:>!vneu'.vos Kore- wo, on juurekisi osatsi ^kokoonpantu wirla- miehisiä, jotka pitämät Suo»ien soria- inisia toslctoimeirpil^eiiä iätä nxiaia kohvaan, joka ainakin kerran ojasi perin- pohjin iitjapcuiiira ivasicnmieliii^iä jvn- ifö»». Tämän takana eimät ole Wenäjän I>.>v:amtichistön pirhai?ain!.'ki.: tsqinrio- ttukciiia, jotka a il! oivat Tuomessa rika^iua miriMvclsicnsä antaman esimerkin mu» k.ian mo!ii»rllian muissa, rajasciiduissa, joissa i^iivas on korkealla ja saari tau- iana. Ä!ämä n^ ^ivat innokkaina ncii- lvvnantajiim mnristeriprcsidentillä. joflc on siiiuuuiiikuna sellatisin allien olemas- saolo lpääka«ipungin poritikn edessä, jos- sa chänen taidk-uva^aan ci olisi niitään sa- Nuutisia, iltiiin sanotun natsionanstija- nomalehdislön säännölliscsii palautuivat uomi-tirjcntutset omat suomen kansaa yhä uudeU«n epäiiyvläw.i.in maloon jaat- :aivicn todisiuskappaleiden aarreainana. ^ii.ii!lääl>än jo i^uon ivanhan N.iilicen wä- symälön loistaminen, että Suomessa mu- ka 'ivallankumouÄ on »niellä, ja taanin- »iiu-z on ival mi s kirjoi.:ta>naa>n jokaisen Suomen sortamista tarroitiamcn juiis- iuksen alle. Askel askeleelta Suoman iiiidenaikaisct malloittajat ilutt«vat tietään. Tuskin cn ikulunut muutamia viikkoja siitä kuin keisari ioal>:oisi^ niin kutsutun malta- kunnsntain, niin Ämestyy keisariita käs ky, jollaa Suoinen lvaltioväiivät luisutaan kokoon syyskuun 14:ffi päimäksi .ja jossa määrätään niille alkaivalla istuntokau della ltuuluivien .lausuntojen antamista", ci enää päätöksien tekemistä käsittäioicn >iehiämien laajuus.. W»l>nis!ukscna mact- edes odotoiiamalle lak^hdolf.Isclle wenä- jänkielen opetuksen pakolliiscsta ottamises- ia ^Suomen koulujen ohjelmiin antaa tsaarin >ju>u>ri tvahmistama ministcrineu- n»ston pätiitös >Wenäjän kairsanmalistiis- mlinrst-erille tchiäiväkii laatia ehdotuksen ruomn .yx suomen kielten taidon lemittä- misetsi Aenäjän nuo^son keskuuteen. Tämä iviimeniainiitu ioilneiipide enem- män kuin moni muu ojoiUaa, mitkä o» ivat Menäjän tarkoitukset Tuomen mir- !a>inieh!'-'."ön Ivastaise^n täydenlämijeen nähden, ätenraalilk.umernöörin kansliaa on miime arkoina komin laajennettu. Mi- tapä muuta Marten, kuin että se täsiä lähtien sekaantuisi Suomen hallinnon pienimpiinkin asioihin? Se on kokoon pantu melkein yksinomaan ^venäläisistä. Useita suoma laisia mirkamiehiä, joiden miele-^ä asiain uusi järjesty? on risti- riidassa maan lakien kanssa ja jctka eiivär il-man muuta aijo alistua uusiin olvihin, ii>hkaa mirkaero. Muita selmim- min ne Pyyhkimiset, joika Suomen wcnä- Iäinen senaatti nykyään on toimittanut kulunkianviossa opetustarkoituksiin wa» rartuihin rahamääriin nähden, osoitta» ivat. mä>kä raskas käsi tästä lähin on le- .pääivä yli tuon maan, jonka jimi>stys tä» hiin saakka cn kchittniiyt niin omintakci-- sesri ja »vapaasti. ÄenNeZ on edessä sa- mallainen sekamelska, kuin milä »naa Bobrilkl^fin hallitukien aikana sai> kokea ja goka sainein kuin silloin Moi kestää lvuosia. €n luultamaa, että tvattiopiii- mät Suomen perustu:-!akia loukkaamana hylkääivät habituksen kehotrkscn wai:'a kaksi jäsentä waita'ili'.nannei!i'.>o-Ztoon ja ■neljä jäsentä duumaan. Tällaisen pää» töksen seurauksena on Ival.-iopäiiväin ha- jolittamlinen ja maa li la in miiiiios odotet.- tamissa, mutta cn ep.iiltlimää, tulematko uudei tvaldiopäimät, jotka tvalilaan uu- den tvaalilain ^erilZi^u!!a. olemaan we- näläisten pyrkunyksiin nähden suosiolli- seuraat kuin nykyiset. <£itä keinotekoiseni aikaansaatu, „fi;o» n»laisesta Maarasia" hermostuniit mie- liala Menäjän a!iijai»'is!ossa e: pääsisi laskeutumaan, jatkamat iillä mälin No- moje Mremjan taktiset lehdet tunnettua ajojahtiaam. On kulvaaivaa suuriruhti- namunaan «suklaiden viisaalle maitta» Pikku-uutisia. Menäjä M7.M- sodan aikana Ämer'kasta tilaisi. Nseimina: Tuome-sa ?!rmct i'.>e näläiset upseeri: omal lähettäneet rer- heensä Menäjiiil.' niinkuin ainakin en- ne n sotaretken atkamisial Lopuksi on Menäjä". kiihkokansallisella sanomalehdistöllä m ie! n isana kirjoitus aiheena myös se, miten muka suomalai set patriotit waikut:a'var liikoinaan sa nomalehtmn. ?lr'.vaxnk!n siitä syystä ctiä tuo janomalehdistö nse tiinice itsen- sä osalliseksi sella.siii yrityksiin. Ta pahtui, että pieiit, eräässä Itämeren maakuntain kaupunczi^ia ilmestyMä lebt tarjosi Miljoilleen ..objeknnvisen" ejityk sen Suomen kysymiikscSiä, lumaien laa iia useampia täZaisia kirjoituksia. ! iys oii liiaksi Pieia^n panslamisliaä- ncnkannattajan tyylinen ja saatiin kokea että juuri tällä paikkakunnalla, nimittäin ksupiingis.sa, >joka on »vilkkaassa kauppa- yhteydessä Suemen kanssa, oli crehdyiiy ylciisön hertkäuskoisuuleen nähden. S- on juuri ^auppayhteyI Suomen kanssa, sei!a länsiivaltojen johtamille m>.el/.llc se- kä antaa oikeuden että myöskin tekee Mel- .ivollisuiideksi, tarkiaairaiscsti seurata ta- pahtuinia ja pimnita niitä ennen kaik- kea niiden taloudelliseen merkiiykst.cn nähden. J>o maan nykyinen leivottoinuu- dentila maikuttaa kaikkiin ol»:!>i-i la- maudtawasti ja haitallisesti. Äulta ko- iva taloudeDinen ru!a on alkawa tuossa kohtuiillisen suojeluÄnllin luomissa olo- suhteissa teoMsundon alalla mapaasii ja lvoimakkausti kehitti,'ivassa »naaSsa, niin pian kuin toisella puolen tullit korote» «aan menäläisten taialle, etenkin uiko- niaiisten koneiden ja raaka-aineiden Suo- mcn niarkkinoillc pääsyit estämiseksi ja maan nuorten teol!i>!!iioenhaarain toa- hingoiittamiseksi, keniies häivittamiseksi. Ak>siisicn ja difserenlsiaalirahiien kautta wc>i Menäjä tulemaiiuuocssakin ylläpitää puolustusasemaansa Luomen teollisuus- tiw!>teita ivastaan. io:h'n nähden se ny- kiitän 'suojelee itseänsä tullitarissillaan. Siinä ei ole kysymyZ ainoastaan metalli- tecllisimdcsia, maan ntyös Pr.'.i- sa vape- riiiiÄt:>eis>ta, samo-nknin kutoma-, laji ja nahkateoMsnudesta. Mutta miten pal- jc>n osaa Suomen ulkomaisella kaupalla (ja »vieraalla pääomalla on maan itcolli- suuden kehittyiniscssä, sen moi kanppa- tilastosta helposti näh)ä Tässä tulee lysymykseen muiden maiden etu- ja. joita suurten kauppa kansojen, eten kin Saksan, mutta myös Englannin, Ho!» lännin ja skandinaamistcn. >valtioiden ui» komaanpolitmikan johtajat elivät silmiään räpäyttämättä Moi. pääStäii hukkaan nie- neniään. Jeka haluaa, pitäköön Saksan ja alamdomaalaisten ivaltio-oikcitden o» pettäjien pelottomia julistuksia paraikai tapahtutvan Suomen oikeuksien riistä' misen johdosta sellaisen kultuueiaatteelli» suuden platoonis°na ilmaisuna, jolle We« näjän itsclvaltiiuden maltapiirissä ei kal- liiste ta kovmaa ja jolla sentahdon ei ole siinä sijaakaan. Myöckin lienee turhaa Suomen kysymystä sisäiseksi ajiätii iväii» lämille «kansalliZkiihkoi li joille wenäläi>'ille Hiirjastclijoille osoittaa tämän kysymyk- sen merkitystä ni'dea seiiraukisicn ValcL- sa. joita siitä saattaa olla koko Pohjois- Curopan tvait'olkiselle tuleMaisuudelle, ja sen naapuriitvaltakunnille uhkaamaan si- sällykseen -nähden. Warmastik:n on jo aika kiinnitää huomicia siihen tosiasiaan, että uusi 'Suomen asiain järjestely kos kee kaikkien niioe.it mallicid :n etuja, jot ka ctoat tämän maan kanssa kauppasuh teissa. itusi järjestelmä ci Menäjän päämiimsterin duumassa kesäk. 3 pnä an- tainan selichksbn mutaan raio-ui hallinto-, budgcltti- ja ascnielivoilisliusknsy-nykseen. Te koskee myös raha'airoZta, tullia ja suoranaisia weroja ja niin koko Tuomen talousjärjestelmää. Tuomen sinanSseja je sen kukois kamaa kauppaa. On oikein, kun -.luriiitiit mctliiot tiincit richdy tvenaläis.suomalaisiin asioihin, Marsinkin kun S.toin.'n asialla itse Menä- jällä on wankk»ja ja ajattelemia puolus- tajia. Mutta jo? niiden äänet jäämät maikutuksetta, on niiden ivaltioiden esiin- tyminen Suomsl» kysymyksessä kylläkin RelikymmeumaottSmuiSto liike- maailmassa. Keskilviikkona tulk ku« luneekisi tasan 4Z ivnotta siitä kun kaup» !xrneuwos Karl Fredrik Sjöblom i>erusitr Raumalle nahkurilltkkecn, nykyl» «n Sjöblomin Nahkateollisuus O.-Y:n. Pienestä alusta — tn uit ia tr. ta kuukausia oli perustaja yksin työmiehenä — on tä mä liite kasmanut alallaan maamme suurimmaksi sainalla kun sen tuotteet o« lwat ikaikkialla saaton itäneet erittäin hi; tvän maineen. — Osaleqh:':Z!si iille muu tettiin w. 1902. MerKipäiMän johdosta on julkaistu ja myösklin meille läheteny julkaisu, joka si» sältää kchtaan historiikin ja selostuksen sen nykyiisistä osas.'oiZta sekä runsaasti kumia tehtaan henkilökunnasta ja eri o» sasto-iÄa. - Kana huwimatkatta. Joku aika sit- ten osti inlsinööri I. Hannikainen Parik- -kalasta joukon teurastuskanoja, jotka las- ki laitumelle erääseen asuntonsa lähellä olemaan aitaukseen. Sattui sitten erää» nä launiitina sunnuntaipäimanä, että e- ras talon emäntä kirkkoniatkallaan jätti hetvosensa kärryineen mainitun aitauk- sen wi«reen, lähtien itse jumalanpaltve- lukseen kirklkoon. Tällä aikaa sattui e» räälle kanoista mnnima-aika; hän byp- .päsi Jörryi-hin ja laittoi istuimen alle heiniin hymin l-ämpimän ja pehmoisen pesän, aikoen siihen munan ia laittaa. Mutta MoipaS kolmikertaista krtvaa onnea! Juuvi kun kana-äiti an ihanim- missä unelmissaan, tu>lee emäntä kirkos- ta, päästää heMosensa aidasta ja, huo- manmatta kana-äidin puuhia, alkaa hur- jaa Mauhtäa ajaa kohden kotiansa. Pa- hasti ällis-thy tästä oudosta kyydistä ka- na-äiii, ei?ä saa ääntä suustansa en- nenkuin emäntä pysäyttää hetvosensa ko- tipihassaan, jolloin jokseenkin äkäinen „kat kot kot" istuimen alla ilmaisee kana- äidin mielialan. Pahasti ällistyy cmäut»! ensln taStä oudosta wieraastaan, jonka sitt.n kuiten kin otti hoitoonsa ja huostaansa, kuljet» taen seuraviivana pyhänä jälleen oikealle omistajalleen, joten ka-naparan seikkailu- maitta päätchi tähän. — Saat. Juuri sisäänsaapunut: Naisten mustia ja värillisiä leninkikankaita, Kävelyputuverkoja uusissa väreissä, Silxld ja satiiiii vuorikankaita, Mustia ja värillisiä sametti ja m oire kankaita. Vöitä, vvönauhoja ja solkia, runsas varasto, Kauluksia, rosettia ja kravatteja, Kaulus ja leninki rychiä mustia, valkosia ja kirjavia, Hartialiinoja suuri ja kaunis valikoima, Hius koristenauhoja, neuloja ja kampoja Pliseerattuja reunustoita mustia ja valkosia, Käsilaukkuja eri suuruuksia Koristenauhoja ja kaikkia ompelutarpeita uutuuksineen. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. nyt ol-i. Ainoastaan Oidipus hr» Axel Ah lberg i n esittämänä oli meriä liikuttama. Liikut!<nvimpien?oh. tmsten korkeudessa hän näytti meille, mi.len'kä näyttämöllä tulkitaan elämän katkerinta tuskaa. Hra Ahlberg ei tar- wi^se sljdänsuomalaisten kiitosta!. Mut- A fiilriXin pyljdämme kiittää häntä siilä suaoresta daiderunsaudesia, jota hän täälläkin ltarjosu Tietä jämä esiintyi hra N a r n e O r» j o t | a 11> hartaalla osaansa, q'lMn'ty» milsellä. Ettsi näytöksessä hän jätti lvai- kuituisen, joka oli woimakas ja katsojan sieluun puveututva. Ja myöhemmmkin hän piti yllä suä tunnusta, jonka ar- mostelu on hänelle amianut. Muiism ei ansaitse puhua, statistit oXiax>Qit 'i>hmoNtäwän epäonnistuneet. Ei niiissä ollut Lo-sketuslakaan helleeni- maailman kirkkaudesta. Meilsöä ok melkein täysi huone, ja se tapuhi käsiään — Sofokleelle. Sii henhän sttä oli jo koulussa opetettu. I. Maatila Keski-Suomessa 6 km. lähellä rau tatien asemaa, pellot hyvä kasvui set Ruokitaan 20 ä 25 lehmää 3 hevosta y. m. pientä kaijaa. Met sää yli talon tarpeen, koivu metsä hyvä Kartano erittäin hyvässä kun nossa. Myydään halvalla, lähem min 8. V. Kaihlasen Kiinteimistö- ja Asioimistani"'*to Jyväskylä. KS" Backmanin talo. l—g Tottunut, ahkera ja siisti palve lijatar 8*a paikan 15 p. syyskuuta kun ilmoittautuu insinööri Kutto- rillo Lohikoskella. 8186 1—2 Kirjallisuutta ja taidetta. ZitOiM». Wihot 41 ja 12 ilmestyneet. Tietosanakirjan toinen osa alkaa mähi- tellen olla jo sekin julkisuudessa, 42:S wi!hko loppuu 40:nitettS arkilla, bakusa naan Fun e hal ja palstanu.merolla 1280. Liitteenä seuraa E t e l ä-A meri- kan luonnonopillinen kartta. Turnee Axel Ahlberg- Aarne Orjatsalo. Kuningas Oidipus. Nähdä sAurcn Sokokleen suuri O i° idipus 'piKMupungia pienellä iläPiämöllä — siinä o.i jotain 5oo°m6- lista. Kclhta kun esrrippu nousi, näyt- läytyi juo koomNiisuub liiankin räi keästi. Missä — fe ei ole suinkaan .mrn-een M, mutta meidän sydänsuo- matsisten. SoifMes oli loistaman ajan junnun» kriildpfu Näytelmän soinmitteleminen oli hänestä peittää le'.!kiii, sillä hänen meressään eli 5uohuwa alkuperäinen tywyskäisyl)s. Häntä on lmerrattu Göcheen. Ja hymmkrn onnistuneesli. Hän o>li jo uKonaiisesti luonnon >kau- neimnulla lahjoilla warusiettu mies, jcnka srvlu merkiksi ontan aikansa >par- lha-immaid tunn?määrät jälkimaailman ihof.lltawi!ksi. Manhan ajan näytelmä- kirjallisuus esittää hänet sielullisen saa- mutuksensa korkeimpana huippuna. Ja siihen kai mokin tylsymme. Pari sanaa, itse näytelmän csiltämi- s-estä täällä. Tuskin yhieisnäyttelemi- nen »voii olla sen kehnompaa kuin se — Otawan romaanilehtcä on ilmes- liynyli 15 !ja 16:s wiih>ko, sisälräen ja:?oa M ns HuimphN). Wardin romaanit,: Marcelia, !suÄmen:anut Toini SivÄn. Venäjältä. — H. M. Keisarinna aikaa kylpynsä )!au!hei»nissä enisi wiilolla viimeisiään kesttiviikkona. — Kolera Pietarissa. Pietari, fl^iM 7 p:nä: Wiime wUÄrokaudella on Ikoleman sairastunut 49 ja kuollut 16 henkeä. Sairaaloissa on L39. Ulkomailta. — Kolera Italiassa. 31 o o im d, 7 p:nä: Wuc> ro kauden kuluessa on AMliasjsa -koleraa,n saimstunu^r o kuollur 8 henkeä. — Tulmia Japanissa. Tokio, slHsk. 7 p:nä: Osaka ja Kobe vwat tul- .wan ulffaominv. * w Niitä näitä. Minkötähdcn miehet eilvät mene naimi- fiin? (inc)!aii:ilaiiKN lääkäri Harris, Js- l'.<na:on'.s:a, cn eräässä llvuosikerio- -mu.jcssa ästen onanul puheeksi sen !il!.>!'ään h-^vai:lavissa oleman seifan, .'!.ä michei l!lä yleisemmin a1kawat o- ic:i-;oa :r-ae:ok>afoiiuu:ia naimisiinme- .uc-a lvasican. ViM/Miis cn muutenkin pä::räsärjesiyt!os-iä Englannissa — ^neirVuy.t RanÄäSsatm. oväestsn pe- :ä.,m i-vl?henN',misen .talia — ja tohtori fovrifut loujun:o o-n taflui: otolliseen <5i:can, hera näen sanomalehdissä »vit- mieli>pi:eiden machtoa. Tri Harris — kirjoittaa eräs ylei söjä — ei näy mntelvan, missä olo- >t-hiei.s'a mics nylyään elää. 75 pro- icr.-.?!!a' niitä poi'kami<chiä, joista hän puihuu, on niin picnet tulot, ettei hei- >.'än .'annat>? elättää perhenä. He ajat, ►j i. vot, d:;ä ra l ka us icniää ulos ikku nana, aun hälä tolkuttaa cwelle ja sei» :vuo!si irardnxrt naimisiin mene- -lnäs'.ä. EröZ toinen lähettäjä estiltää aiwan e r'.-la ma s>lli>lä: 5).si siH >synn>ticiden luwtm mähene. tnlseen, joifa jchmu pc>ikami«chen iisämt. li'!iiiseslä, on se, enä keÄituoksn ja ,.y- leii-.män keskiluokan" nuoret miehet ivseikäiölä ?liis:ä, moidakseen elää ylel- iisclnmin ja havitella sekä menettää r,'/^a Plchä- ja wa.paapäiwinä, lvetäy» N',!i.'ät naimistm menemästä. He fi)Hci r^.asiaivai naisseuraa, muirda eiilvät :ee >.ä^lä suä johl-cPäälösrä, että Ihei» 'zän clisi snentÄvä naimisiin. Se.'sa lainen tri Arcr huomauttaa lä.nän »kaiken jchdosla, eitä katsellaan joi:;civl;i;t pinmlpuoliiesti «fiotta, joS <'i^ään — frncn tri. Harris — nuo ret mi^hei iMasiuunalaisiksi naiimaliit- icjcn 'iuiuinäärän ltlenemijeen. Eihän s-vicliitiömme ole sellainen asia, jc-ckka '^>oi järjestää n>apoas:i, miten waan — 8 — sin vsllan silisna maamme suurin hyväntekijä, on koululaitoksemmekin alalla suurin hallinnollinen henkilö saman vallan aikana. Hänhän se uurasti, että Turkuun perustettiin yliopisto v. 1640, Hänen toimestaan perustettiin myös trivialikou- lut Helsinkiin 1641, Poriin 1640 ja Uuteen-' kaarlepyyhyn 1641, puhumattakaan pedagogioista, joita myös saatiin lisää. Epäilemättä oli Per Brahella myös suuri ansio Viipurin kimnaasin perustamiseen v. 1638. Nyt oli jo kouluja Ruotsinkin valtakunnassa. Tarvittiinpa siis jo varsinaista koululakia, sillä tähänastiset säännökset, v. 1571 koululaki, v. 1611 kouluasetus Orebron valtiopäivillä joita hallituksen taholta oli kouluille annettu, eivät ansaitse sitä ni meä. Sillä suurimmaksi osaksi ne olivatkin hajalli sia vuosikymmenien vieriessä eri hallitsijain aikoina annettuja kuninkaallisia kirjeitä, toisinaan hyvin kin keveitä sen asian tuntemisessa, jota ne jär jestivät. Kuningatar Kristiina, tämä Ruotsinmaan oppineimpia naisia kaikkina aikoina, antaa ensi» maisen varsinaisen koululain v. 1649. Meidän maassamme on tämä laki, jossa on Comneniuk- sen vaikutusta, erityisesti muistettava sen vuoksi, että se määrää ruotsin kielen pakolliseksi oppi aineeksi Suomen kouluihin. Muutenkin se jär jesti tarkkaan koulut. Se jakoi ne kolmeen ryh- — 5 — tehtiin v. 1554 Viipurinkin koulu, kun silloin Viipuriin asetettiin piispanistuin ja tuomiokapi tuli. 16-sataluvun alkupuolella on Suomessa 7 valtion kannattamaa koulua: Turun ja Viipurin laajemmat koulut sekä Helsingin, Porin, Porvoon, -Naantalin ja Rauman koulut, jotka ovat vain kaksi- tai yksiluokkaisia. Todennäköisesti oli vielä jokaisessa kaupungissa oma pieni lasten koulu u. s. pedagogio, jonka kaupunki itse kus tansi. Oliko sellainen vielä lisäksi noissakin kau pungeissa, joissa oli valtion kannattamia kou luja, ci ole luultavissa. Sillä seuraavan ajan olot viittaavat siihen suuntaan. Niinkuin jo mainitsin, alkaa virkeämpää eloa ilmestyä Ruotsin valtakunnan kouluihin Upsalan merkittävän kirkonkokouksen jäljestä. V. 1595 pitävät samassa Upsalassa kokousta piispat, tuo miokapitulien jäsenet ja professorit koululaitok sen uudelleen järjestämistä varten. Siellä pääte tään, että valtakunnan kouluihin on saatava suu rempaa yhdenmukaisuutta ja että opettajaksi ei saisi ottaa ketään, joka ei ole Upsalan yliopis tossa suorittanut tutkintoa ja sen jälkeen asian omaiselta piispalta ja tuomiokapitulilta saanut todistusta kyvystään ja sopivaisuudestaan. Tämä päätös kai tarkoitti valtion kannattamia kouluja, sillä lasten kouluihin cli pedagogioihin tuskin aina riitti näin oppineita opettajia.