Lauantaina 3 p. Joulukuuta K ARJA L AT A R Nro 138 — 1910 KirkotI. ilm< Itu ^f i. 2 sunn. adv. saarnaa rovasti Piipponen. Koi lehta Valkonauhalle. BgSraeae2ÖE35®®E25®55@SSa3a joensuun Musiikkiyhdistyksen Sekakuoron harjoitus pidetään sunnuntaina 4 p:nä t. k. klo 1 päivällä kansakoululla. Knikkien läsnäolo välttämätön. Taneli Hurri. Joensuun kokoontuu kaupur.gin kokous huoneelle ensi maanantaina tä män kuuu 5 p:nä klo 6 ip. Kaikki asianharrastajat terve tulleet! Johtokunta. (K. S. 1 k.) »Pappi pui m ll i huvinäytelmä 3:ssa näytöksensä Kirjoittanut Harald Molander. Esittää Joensuun T. Y:n Näy- telmäseora Työv. Y.n talolla tk. 4 p:nä klo 7 ip. — Pääsy maksut: 1:50, 1:—, 75 ja 50 p. Saadaan ovella klo G.sta aikain. Tanssia lopuksi — Torvisoittoa (K S. 1 k.) Suomen Pelastusarmeija, Niakakatu'7, kapt. E. Lundqvist vierailee lauant., tiist. ja ketkiv kello 8 j. pp. Kuulutus. Tämän kaupungin ääntöval- taiset kuntalaiset kutsutaan tä ten saapumaan Tiistaina ensi- tulevan Joulukuun 20 päi vänä kello 5 i. p. kaupungin Raatihuoneella pidettävään Raas tuvankokoukseen valitsemaan: a) yhden valtuusmiehen herra Johan Broholm-vainajan sijaan kalenterivuodeksi 1911; b) kuusi valtuuamiestä tämän vuoden lopulla toimestaan eroa vien herrojen Väinö Cederbergin, Pekka Kotilaisen, Johannes Lai neen, Aaro Markkasen, S. F. Par viaisen ja ldor Uimosen sijaan; c) jäsenet takseeraus- ja tut kijalautakuntaan; sekä d) kunnan tilientarkastajat. Ja on näissä vaaleissa käytet tävä äänilnettelo Raatihuoneella yleisön tarkastettavana neljän toista päivän kuluessa ennen vaalipäivää. Joensuun Raati huoneella Marraskuun '26 p:nä 1910. Maistraatin puolesta : Wan Waliealu8. P. PÄIVÄRINTA Ulpukkalahti y. m. kertomuksia (Syytetyt, Hienoa Her rasväkeä, Erilaisia luonteita, Säii- tyrajoitus). — Hinta 2 markkaa. I. P0TAPENK0: Kutsumus. Suomen nos. Hinta l:80p. Vastapainosta ilmestyneet, ovat saatavina kaikista kirjakaupoista ja suoraan kustan tajalta C. J. Bergström'lltä, Sai- rala. (K:la 1 k.) f^ilpa-ajot toimeenpanoa Sangenlabden Maalais seura Rääkkylän Haapasalmella Lau- vantaina joulukuun 10 p:nä 1910 3 -vuotisille ja sitä vanhemmille hevosille. — Sisäänkirjoitus sa mana päivänä klo 10 e. pp. Jaak ko Päivisen talossa Haapasal mella. (&. a t K lMZseN5W§!3. Kun tuolla maaseudulla eri pitäjissä matkustelee, melkeinpä ihmeeksi silmäänpistää kansan tyyneys, enst näkemältä pian wä- linpilämältömyyttä kuwastawa mielenlaatu. Aie suomalaisethan olemme luoanostamme rauhallis- ta, wakawaa, kylmämerislä mäkeä. Ja se on lamallaan sangen hymä ominaisuus sekin, sillä kiihkeys ja kauumamerisyys miepi aina ker- keästi sellaisiin ajattelemattomiin tekoihin, joita saadaan perästä- päin katkerasti katua. Hymä näin on sellaisen pai- nostuksen ja ahdistuksen aikai,a, jolloin taas oikeuksiemme alin- omaisilla loukkauksilla on kärsi- ivällisyytemme pantu kotvalle koe tukselle. Mielenmaltti ja kylmän järkemä ajatteleminen ja asiain häiritseminen ja armosteleminen sittenkin, luulen, on miisaampaa ja suotuisempiin tuloksiin wiepää kuin tulistuneet ja uhmailemat purkaukset. Ehkäpä äskeisistä rou- tarvuosistakin on otettu opiksi, rvahingosta »viisastuttu, ja nyt käsitetään, että kaikenkarmaiset mielenilmaisut omat liian kemyttä ja halpahintaista kamaraa asiassa juuri mihinkään. Sellaista silmi- Joka kerran on tullut luulemaan s hmu\\ Temkijssllollili, ie ei muuta tcnrcijsiuolaa tahdo kiimtaä Mimdaän kotelo ä 50 p:niä, apteekeissa^ rohdoskaupoissa ». m. Apteekkari F. B. Knissuud, ^aivonlinna. iitllf. SÖcrnhan hymän taman mukaan julkaisemme nytkin tilausilmoiluk- sen, mainiten siinä pääkohdissaan ohjelmamme ja sen yleisen suun nan, jota pian alkamana uutena mnolena tulemme edelleen järkäh- lämältömästi noudattamaan. Pitkät ajat on tässä jo taistel- tu ja tehty työtä siinä toisten puo- lueitten meitä mastaan amaa- massa ristitulessa, jonka alaisena koko suomalainen puolue hamasta ensi alustansa asti on työtä teh nyt ja nykyiseen asemaansa kohon- nut. Tullama on meille tämä ase- ma ja tuttama on se kaikille luki- joillemme. Mutta juuri tämä ase- ma — tämä katkaisema oleminen toisten puolueitten ristitulessa — se parhaiten todjDtaa edustamain- me aatesuunnan oikeutuksen. On rohkaisemaa, on mieltä kohotta- maa tietää tämä ja tietää sen lisäksi, että nykyhelkelläkin, jolloin muitten puolueitten liitokset nati- seivat ja jolloin ne omat mil tei julkisessa sisällisessä sodassa it- seänsä mastaan, manha suoma- lainen puolue on ehyt ja kokonai- nen niinkuin aina ennenkin. Tä- mä ajan merkkejä selittämä tosi- asia sytyttäköön kaikki kansallis- mieliset sydämet ja yhdistäkööt kaikki moimat tarmokkaaseen työ hön ja ponnistuksiin suomalaisen puolueen aatteiden lopulliseen moit- toon saattamiseksi! Tämä suuri työ käy mahdolli seksi ainoastaan siten, että meitä yhdistämä lippu, oma paikkakun- nallinen äänenkannattajamme, ko- hotetaan yhä korkeammalle liehu maan, yhä useamman nähtälville, oppaaksi, kansan kaikissa rien noissa. Kansalaiset! Asiamiehet! Luki- at! Meillä on jälleen kunnia kään tyä kaikkien entisteit ja uusien asiamiestemme puoleen taas pyy täen heidän tarmokasta niyölä- maikutustaan Karjalattaren lemit- tämiseksi ensi muonna jokaiseen ko- liin kautta koko Pohjois-Karjalan. Kun kansallemme »vihamieliset moi- mat par'aikaa malmistautumat kahlehtimaan julkista sanaa ja ra- 'entämään sulkuja sen mapaalle äänelle, on kaikkien kansalaisten pyhä melmollisuus sytyttää ma- paan sanan herättämät ja kasivat- tamat tulet jokaisessa kodissa! On tehtämä työtä niin kauan kuin päi- wä mielä on ja sytytettäivä kohta innokkaammin silloin kun mihamie- hemme pyrkimät sammuttamaan Asiamiehemme! Teidän suuri- armoista työtänne moi lehti main mähäisessä määrässä aineellisesti kalkita, mutta moninmerroin tär- eämpi kuin aineellinen korivaus on Teillekin epäilemättä tieto, että Te lemittäinällä äänenkannatta- laanne jokaisen kodin uskolliseksi ys- tämäksi, opettajaksi, tomeriksi, mies- tien tuojaksi, henkisten rientojen mälittäjäksi ja aatteelliseksi yhdys- iteeksi, teette kauas tulemaisuuteen antamaa edistys- ja sirvislyslyö- tä. Toimoen siis Teidän ponnis- tuksia säästämättä nyt alkaneena tilauskautena tekemän työtä tä- män lehden lemittämiseksi ja sen autta suomalaiskansallisten aattei- den moittoon miemiseksi Pohjois- Karjalan edistystä rakastama» kansail keskuudessa jäämnte odot- lamaan työnne tuloksia. Lukijamme! Elkää jättäkö teh- den leivittämistyötä yksinomaan asiamiestemme hartioille. 3!ien- täkää heidän luoksensa ja tehkää tilauksenne ajoissa. Ja missä ei asiamiestä ole, siellä joku Teistä iviipymällä sellaiseksi ilmoittautu- oon. Konttorislamine saadaan pyydettäessä heti tarpeelliset asia- miespaperit. töntä kiihotusta meljesmihaan ja ansalaismainoon, jota silloin pa- tenteerattuna isänmaallisuutena ietsottiin ja kaupittiin, sellaista ei, lauskaa nähdä ja kuulla, nyt enää maaseudulla lamattane. Kei- notekoisesti, malheellisesli ja ka- malasli nostatettu halmeksuminen, miha ja katkeruus suomalaista puoluetta mastaan omat ilahdut- tamasti haihtuneet ja niiden sijaan ainakin pyrkimystä keskinäiseen hymään ymmärtämiseen ja armon- antoon on yleisesti paljonkin näh- tämissä. Kun nyt tuolla maalla keskus- telee makamain kansanmiesten kans- a, niin kuulee taman takaa suo- raan ihmettelyä, kuinka on laisin- aan pistänyt päähän ajatella isänmaan puolustamista niillä neuivoin, joita routamuosina käy- telliin; suoraan moittimista ja tuomion lausumista kuulee niin kemytmielisille toimenpiteille. Sillä anomat he: ..mihahan miepi mil- jan maasta, kateus kalan meres- tä". Ei meillä ole keskenämme kaikkien sota kaikkia mastaan, maan imeellinen taistelu yhteisen ole- massaolomme puolesta. Sisäinen miha ja maino hajottaa, heikontaa a kuluttaa maan muutoinkin hei- ot moimamme kestääksemme ul- oapäin tullutta ahdistusta ja sor- toa. Rauhaa ja sopua tässä on rakennettama, maara on kaikille Yleisiä uutisia. Luomessa syntyneiden tveuä- läisten asewelwollis«us. „Wiborg Nyheterin" tietämän mukaan on hallitsema senaatti, määrännyt, etlä kaikki Suomessa syntyneet menäläiset mapautetaan suorittanmsta kaikille menäläisille säädettyä asemelmollisuutta. Toimenpidettä moi katsoa kah della näkökannalla, lisää W. N. Ensi kädessä on kai tarlolellu tällä ..rajamaan asukkaiden" yhtäläis- lyltämistä kaikissa suhteissa; Euit kaikti suomalaiset toistaiseksi naul- limat haluamallaan saamaansa mapaulusla lain säätämästä h en tilakohtaisesta asemelivoliisuudesla, on tämä mapautus johdonmnkai- sen yhtäläistyttämisen tähden myöskin ulotettu kaikkiin Suomes- sa syntyneisiin menäläisiin. Mutta tämän ohessa myöskin epäiltänee täällä syntyneitä menäläisiä ma- paamman katsaitlokannan saastut- tamiksi. senaatin tfirkarniehet. Senaatin simiilitoimiluskunnan ml. esittelijäsihteerikst on määrätty kanslisti M. Sadeniemi ja m. t. protokollasihleeriksi kanslisti I Airaksinen. W. t. ivaltiomaraut kamreeriksi on senaatti määrännyt malliokonllorin rahaslmthoilajan I. W. Marliomaaran sekä mallio- marain kamreerin apulaiseksi Ou- lun lullinhoilajan C. Lagerlöfin. Zliopisto. Lääketieteen ja kirurgian tohtori Todo Rancken on nimitetty sysio- logian ja lääkemoimistelun opet- tajuksi yliopiston moiinistelulailok- seen. Eron Mirastaan ja elinkautisen eläkkeen on saanut ylimääräinen prosessori O. E. Tudeer. Ehdolle teologian esikäsitteitten apulaisen mirkaan on asetettu e n si maiselle ehdokassijalle tohtori A. I. Pietilä ja toiselle ehdokassijalle tohtori W. Paunu. .kansallinen termeysliitto Suomen kansallisen termeyslii- lon anomus saada ensi muonna 2,000 mkn maltioapu toimintansa edistämiseksi, esiteltiin tiistailta se- naatissa ja päätti senaatti ottaa sen huomioonsa ensi muoden me- noarlviota laatiessaan. Keuhkotandin »vastusta minen. Senaatissa esiteltiin tiistaina kenraalikumernöörin kirje miime syyskuun 23 p:ltä ja eduskuitnan anomus miime toukokuun 28 piltä, joka koskee marojen myöntämistä taistelua marlen keuhkotautia mas- taan. Eduskunta oli anonut 400,000 markan määrärahaa miiden muo- den aikana jaellamaksi tasan Tu- berkuloosin mastuslamisyhdislyk- selle ja Keräysloimikunnalle mä- hämaraisten keuhkotautisten hy- mäksi käytetlämäksi tuberkuloosin masluslamistoimiin lilinlekomel- ivallisuudella ja eduskunnan hy- mäksymäin periaatteiden mukaan. " enaalli päälli lähettää asian lä hempää malmistelua marten n. k. raha.asiainmaliokuntaan. Lahjapalkkiota. Senaatti oit myöntänyt mallio- neumoksen leskelle Helena Estlan- derille 10,000 markan lahjapalk- kion ja mallioneumoksen leskelle Anita Omislille 8,125 markan lahjapalkkion. Joensuusta ja likitienoolta. oacnfitnn yhteisko»ln« hytvcik- si pidettätvien arpajaisten juhlntoiniik,liinalla oli miime lorslai-illana kokous kaupungintalon suuressa salissa. Kokouksen puheenjohtajaksi ma- ittiin pankinjohtaja T. Turunen ja sihteeriksi maisteri M. Kiwi- inna. yhteinen ja kaikkien moimia nyt larmilaan yhteiseen rintamaan. Totta tosiaan jos kansanmiesten oikea ja yleinen mieliala puolue suhteissa olisi ollut mapaasti mää- räämässä tai sitä uskollisesti kuul- tu ja noudateltu, »kansallisen ko- koomuksen" tiellä, esim. nyt lähes- lymiä »valtiollisia maaleja marten, ei olisi ollut enää mitään periaat- teellisiä ja käytännöllisiä syitä. Kansanmieheslä se oli jo min luon nollinen, selmä ja yksinkertainen asia kuin ikinä mikään asia moi olla, katsoipa sitä periaatteelliselta tai käytännölliseltä puolelta ja sen mielestä tuollaiset syyt, joita joi denkin johtajain ja edustajain ko- kouksissa merukkeina pidetään, omat paljasta saimartelua, jolla nämä koettamat maan repiä ja aukipilää suomalaistenkin mälillä mielimal- laisesli ajettuja puoluerajoja. Saat- taapa kaiisanmiestä kuullessa sa- iloa, että hänellä käsitys suoma- laisen kansallisuuden merkityksestä nykyisessä olemassaolomme taiste- lussa on monesti paremmin sel- millä kuin esim. usealla säälyhen- kilöllä tai johtomiehellä. Siellä terme järki tekee mielä työtään. Hymä on, että sen annetaan tehdä työtään. Silloin suomukset silmistä karisemat ja aletaan itse- näisesti katsella, mille suunnalle ol- tiin menemässä. Niin ei malitettamasti ole asian- Arpajaisjuhlat päätettiin pitää kaksipäimäiset ensi maaliskuun puo limälissä. Suuri juhlatoimikunta, jonka puheenjohtajaksi maliltiin pankin- johtaja T. Turunen, jaettiin arpa- jais-, ohjelma- ja koristustoimi- kuntiin. Arpajaistoimikuntaan malittiin rmat: E. Cederberg, A Eskelinen, A. Honkamaara, H. Hä- mäläinen. I. Kotilainen, M. Koi- mula, I. Kilpi, A. Laine, M. Par- miainen, A. Ryynänen, H. Tör rönen; ndit: N. Iudin, E. Koiivu- la S. Kokko, K. Parmiainen; hrat: I. Hakkarainen, I. A. Hillunen, I. A. Koponen, M. Kimilinna (ko- koonkulsuja), E. Martikainen, A. W. Pitkänen, T. Turunen, P. Par- miainen. Ohjelmatoimikitntaan tulimat rmat: R. Elo, A. Honka- maara, A. Luikko, W. Markkanen, H. Nyman, M. Parmiainen, M. Pitko, E. Meissenberg; ndit: A. Laamanen, E. Malmi, I. Nysten, H. Niemelä, E. Olsoni, S. Par- tanen, L. Piipponen, S. Tunkelo; hrat: H. Autere, I. Forsberg, T. Hurri, I. Kujola, E. Kuittinen, R. Käkelä, O. Parmiainen, E. Pakarinen (kokoonkutsuja), A. Pit- känen, H. Reinola, A. Sandström, K. Mirlamo. Koristustoimikuntaan malittiin rmat: W. Markkanen, E. Meissenberg; ndit: I. Grön- berg, A. Österholm, H. Hirmoiien, I. Nysten, H. Niemelä; hrat: R. Käkelä (kokoonkutsuja), A. W. Pit- känen. Ompeluseuran perustaminen jä- tetliin arpajaistoimikunnan huo leksi. Joensnnn Karjanhoitokonluun karjakkokursseille on 27 hakijasta hymäksylly oppilaiksi seuraamat 24: Pohjois-Karjalan Maan- miljelysseuran alueella harjoittelijat Helena Karttunen Maltisenlahdelta, Mandi Nema- lainen Nurmeksesta, Maikki Hut- tunen Kuusjärmeltä, Iida Turu- nen Nurmeksesta, Anna Turunen Komerosta, Riikka Huttunen E- nosta, Tilda Kinnunen Liperistä, Hilma Mononen Liperistä, Aina Kinnunen Liperistä, Tilda Huttu- nen Kuusjärmeltä, Iida Eskelinen Seliltä, Aino Liemonen Niinasta ja Iida Hämäläinen Pälkjärmeltä. Itä-Karjalan Maanmil- j e ly s seuran alueelta: Olga Salminen Kurkijoelta, Lyydia Hak- karainen Korpiselältä ja Emilia Lahtinen Helylästä. Wiipurin Maanmiljelys euran alueelta: Lomiisa Jortikka Sakkolasta. Kuopion Maanmiljelys- euran alueelta: Elin Juu tinen Iisalmelta ja Kalle Elis Heimonen Karttulasta. Mikkelin läänin A! a a n- miljelysseuran alueelta: Eema Koistinen Tuusniemeltä ja Maria Laakkonen Karttulasta. Karjakot Alma Konlluri Ko merosta ja Alma Pulkkinen Hei- nämedeltä, sekä ylimääräiseksi op- pilaaksi Maria Gross Miron- maalta. Siis 23 naista ja 1 mies. Joensuun käsityöläiskonlna tar- kastamassa kämi eilen teollisuushallituksen in- tendentti teollisuutta marten Fr. Alsr. Paloheimo. Joensnnn luistinseuralla on kokous kaupungin kokoushuo- neella maanantaina tk. p:nä klo «i ip. Saapukaapa oikein jou- kolla! Maaseututeatteri-osakeyhtiön kokouksessa marrask. 30 p. malit- tiin yhtiön toimikuntaan m. m. kaupp. M. G. Piipponen ja pan- kinj. T. Turunen Joensuusta. joensuun Raittiusseuran johtokunnan kokouksessa w. k. 28 pnä päätettiin pitää yleinen kes- kustelukokous joulukuun 4 pnä, jolloin keskustellaan m. m. rait- tiusmäen osanotosta ensitulemaan maltuusmiesten maaliin. Talonkauppa. Rouma Rosa SÖäyrynen Hel singistä on myynyt talonsa n:o 1 Joensuun kaupungin 46 korttelissa uuden asemakaaman mukaan Seu- rahuoneen omistajalle Rudolf Johnssonille. Kauppasumma oli 22,500 mk. satunurkkaan aiotta- nee rumeta nyt aiivan heti raken- lamaan suurta asuinrakennusta. Karjanhoidon harjottelijat. Pohjois-Karjalan maanmiljelys- seuran johtokunta on anor.ut, että seuralle 3 muodeksi lukien marras- kuun 1 pstä 1010 myönnettäisiin amustusta 15 karjanhoidon har- jottelijan kanssa loimeenpantamia opintoretkeilyä marten 15 mk. har- jollelijaa kohden eli yhteensä 225 mk. Maanmiljelyshallilus on ano- musta puoltanut. Waltunsmieswaalit ja nnor- suomalaiset Sortatvalassa. Laatokka kertoa, että nuorsuo- malaisen yhdistyksen johlokuitla on puolestaan ehdottanut, että suomalaiselle puolueelle annettai- stin siellä miideslä ehdokassijasla kolme, joista tämä puolue ilse saisi määrätä, ketä ehdokkaiksi asettaa, ja että nuorsuomalaiset ottamat sitten nämä listoilleen. Suoina- lainen puolue oli ilmoittanut, että seii puolelta katsottiin entisten maU tuusmiesten (T. Lehtisen, H. Saa- risen ja W. Saarlolan) asettallli- nen suotamaksi. Nuorsuomalaisen yhdistyksen kokous oli sitten yksi- mielisesti hymäksynyt tämän joh tokuntansa menettelyn ja kahdelle muulle ehdokassijalle asetti hrat O. Kimisen ja G. A. Slahlen. Toiwottawasti jokainen panee almanakkaansa merkin t. k. It Pivän kohdalle. Mikäs merkkipäimä se sitten on? Silloin on armokkaat arpajaiset ja suuret juhlat, jotka toimeenpanee Pohjois-Karjalan k o t i t e- ollisuusyhdistys työm. ta- lolla. Armokkaat ne arpajaiset tulemat marmasti olemaan moit- lojensa puolesta, sillä koko tämän pitkän syyslalmeii omat kaupungin neitoset ja roumat näpränneet ai- man uusimpien mallien mukaan kaikenlaista käsityöstä. Sieltä tulee jokainen saamaan, jokainen kaikkea sitä, mitä main ikinä aimoo ja osaa odottaa. Käsityöosastossa tu- lee olemaan huomaltamimpien moiltojen joukossa m. m. kallis- armoinen kaappisohma, arivokkaita akkunamerhoja ja aistikkaita pöy- täliinoja y. m. y. m. Seuraamat toiminimet omat jo m. m. tehneet lahjoituksia: H. PääkkösenRautakaup- pa: erinomaisen siron ja kallisar- moisen pesusermiisin: Karjalan Rautakauppa: maataloudessa larmillaman, erin omaisen käytännöllisen kerman ha- palusaslian. 5? a ii s al liskonekauppa osakeyhtiö ja Joensuun Rautakauppa ynnä muuta- mat muutkin toiminimet omat lumaiineet myöskin antaa jotakin armokasta taloustamaraa. Moitot ja raha- amut, joita mielä suurella kiitollisuudella mas- taanotetaan, omat lähettämä osoil- teellä: Rouma Olga Reinola, Joensuu. Suljen mainitut arpajaiset suu- ren yleisön hymäntahloisen huo mioon ja piirrän parasta toi- moen Arpa-Antti. Lnnta on näinä miime muorokausina tul- lut oikein Pormoon mitalla. Lu- mityömiehet tässä muutama päi- mä sitten mielä malillelimal lyön mähyyllä mutta eimätköhän he jo alkane kormallistaan kuopasten harmitella sen paljoutta. Kunhan main ei meille nyt tulisi sellaiset tulmat kun miime taimena etelä- Menäjallä, jossa suunnattomat lumipyryt muutamin paikoin sei- 'auttimat kaiken liikenteenkin. 5 1 . ?):n näytelmät ctira esittää tk. 4 p:nä klo 7 työm. ta lolla ^-näytöksisen hurvinäytelmän „Pappi pulassa". Tapaturma Wärtsilässä. Wärtsilässä tapahtui ikämä ta- palurma, kun työmies Matti Cis- tosen kolmimuotias poika Niilo sai remolmerin käsiinsä. Remolmeri, ota ei ollut pitkään aikaan käy- laita sosialistien keskuudessa. Puo- lue- ja piirihallinnot kiehuttamat ja hämmentämät mielä mihan myrk- kyä ja kylissä kiertää parasta päätä kymmenittäin agitaattoreita kylmämässä sitä yksinkertaisiin ih misiin. Maikka ei enää siinä mim- massa kuin kuluneina muosina. Tarkkaamalle katsojalle on huomat- tamissa, että on polttopisteen ohi siinäkin leirissä purjehdittu. He omat miimeiseen asti jännittäneet jousensa ja ylenmääräistä pingo- tusta on seurannut jossakin mää- rin huomattamaa herpoutumista. Tyynempi ja järkemämpi aines al- kaa saada silmänsä auki ja huo- inata, kuinka kurja perustus sosia- listisella kiihotuksella on, ja alkaa haistaa, minkälaista mädännäi- syyttä se on helmassaan synnyttä- nyt ja hautonut. Toiset alkamat mäsyä puolueen tamattoman ras- kaaseen ja yhä kiristämään mero- tukseen, mäsyä turhaan odottami- seen, milloin johtajain ja agitaat- torien lupaukset täyttymät, ja epäi- lemät tokko niistä totta tuleekaan tai moikaan konsanaan tulla. Työmies- ja torpparilaumattuol- la maalla, jotka tuonnottain mie- lä uskoimat omaisuuden tasaja- koon ja 350 markan eläkkeisiin, rupeamat huomaamaan, että omat- kin tässä olleet noiden kiertämien kiihottajien lypsylehmänä, nenäs- tämedettäminä narreina, jotka tetty, oli omistajan tietämättä la- tingissä. Se laukesi ja sattui lap- sen toiseen silmään mieden sen mä- säksi. Poika tuotiin Sortaivalan sairashuoneelle. hiellä ja mäellä kootut roponsa omat uhranneet noille laiskanpäimien pitämiseksi ja ..porsasteluihin". Se lehmä on näyttänyt rupeaman ehtymään, sillä meroja jätetään suorittamatta ja sosialislilehlien tilaajat tuhansissa mähenemät. Ehkäpä tästä puoleen alkaa heil- lekin mähitellen selmitä, ettei yh- leiskuntaa, sen onnea ja tulemai- suutta mihalla ja katkeruuden myrkyllä rakenneta ja tunvata, maan ainoaslaaii luottamukselli sella ja meljessopuun perustu- malla luomalla yhteistyöllä. Ehkä hekin rupeamat yhä yleisemmin käsittämään, että main tällainen armokas työ takaa yksilön ja yh- teiskunnan menestyksen ja hymin- moinnin. Miksi emme sydämestä oikein iloitsisi ja isänmaata onnitleleisi siitä, että ihmiset mihdoinkin pää- semät järkiinsä ja koettamat ym- märtää rehellisesti toisiansa ja antaa armon ja kunnian toisilleen, sopia samalle saralle ja työmai- niolle ahertamaan. Dhteisestä maarasta on ollut se hymä, että se on eri kansanryh- mien ja puolueiden mäleihin mai- kuttanut lähentämästi ja soivilla- masli. Multa se tyyneys, josta edellä mainitsin, sisältää, sitä ei sentään moida kieltää, ikämä kyl- lä myös mäsählämistä ja sen ai- heuttamaa mälinpitämättömyyttä. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Henkikirjoittajat. Liperin piirin nimismies Wer- ner Johan Chydenius on senaat- tiin jällänyl malilnksen ehdollepa- nosta Ilomantsin kihlakunnan hen- kikirjoillajanmirkaan, johon Kuo- pioii läänin kumernööri on asetta- nut ensi sijalle nimisin. O. W. Koposen, toiselle sijalle nimisin. O. W. Andbergin ja kolmannelle sijalle malillajan. M alittaja pyytää tulla asetetuksi ensi sijalle ja ansioklaim- pana mirkaan nimitetyksi. «ortawalan yleinen sairaala. Seuaatli on myöntänyt Sorla- malan yleiselle sairaalalle kulu- maksi muodeksi 3,500 mkn suurui- sen lisämäärärahan, josta 2,500 nlk. ruuanpitoon ja 1,000 mk. kaikenlaisiin menoihin. Limiittijako. Tiistaina mahmisli senaatti ne määrät, joita maan rautarnu- kit ja tehtaat saamat tullietuja nautlieii keisarikltntaan lähettää Miioden 1011 aikana. M. m. on mahmistettu. Märtsilän tehtaalle 1,000 pnulaa. ^työnnettyjä arpajaisanontuk- sia. Suomeilmaan kenraalikumernöö- ri on myöntänyt arpajaisluman Nurmeksen yhteiskoulun kannatusyhdistykselle tu leman maalisk.—huhtik. ajalla kou lun rakennusrahaston hymäksi, eh- dolla kuitenkin ettei arpajaisten yhteydessä toimeenpanna kokouk- sia, joissa pidettäisiin puheita, esi- telmiä, lausuntoa j. n. e. Pysäkit. Rautatiehallitus on senaatille esittänyt, että Joensuun—Nurmek- sen rautatielle Pielisjärmen pitä- jään 8 mk. Lieksan aseman poh- joispuolelle rakeimeltamaksi mää rätyn pysäkin nimeksi tulisi „Ja- mali" eikä, kuten ennen on ehdo- tetlu Lahdenpohja, koska miime- mainitun niminen paikka on jo Jaakkiman asemalta Laatokan ran- nalle rakeniietulla satamaradalla. Waalilnettelot. Lääniii kumernööri on hymäksy- nyt talollisen Paamo Liemosen sekä palmelijatar Olga Määtän oikai- sumaatimukset Rautamaaran kun- nan toisen äänestysalueen maali- luetteloon, josta heidän nimensä oli pois jätetty, ja hylännyt ko- lieenkäyttäjän apulaisen Pekka Romppasen oikaisumaatimuksen Kontiolahden pitäjän Pielisensuun itäisen äänestysalueen maaliluet- teloon. Tuomarit. Liperin tuomiokunnan tuomari K. G. Krook on saanut mirkama- pautla t. k. 4 p:stä helmikuun 20 päimän loppuun ja on tuomiokun- taa määrätty hoitamaan homioi- keuden auskultantti Ilmari Pal- men. Kiteen tuomiokunnan tuomari, homioikeuden asessori Jmar Paq- ivalen on mapautettu toimitta- lnasta marsinaiset syyskäräjät Ke- sälahden pitäjän käräjäkunnassa ja on homioikeuden auskultantti Wäinö Moipio määrätty toimitta- maan sanotut käräjät. Uus', kunta. Läänin kumernöörille osoilla- massaan anomuksessa omat asian- omaisten malluullamina kasööri K. H. Koskelo ja kunkokouksen pu- heenjohlaja K. Löfman pyytäneet että Märtsilän seurakunta tulisi erotetuksi Tohmajärmen seurakun- nasta kunnallisessakin suhteessa nimellä Märtsilän kunta. Roskaj»ttil. ^Nurmeksen syyskäräjillä luomil- liin Rautamaaran kansakoulun- opettaja Wilho Pääkköiten, iäkäs perheellinen mies, mak>amaan lap- sen eläkettä eraäii entisen piikansa lapselle 200 mk. muodessa, kun- Näin on marsinkin niiden kansa- salaisten laita, jotka eimät ole tapahtumia seuranneet, eimätkä omintakeisesti käsitä sitä maaraa, mikä kansaamme ja kansallisuut- tainrne uhkaa. Sellainen tyyneys on määrällistä. Ei ole harmi- naista esim. maaleihin nähden kuulla aprikoitaman, ettei muka maksa maimaa enää maaliuuritalle lähteä, ei siitä kuitenkaan sen pa- rempaa tule, kuluu maan päimä hukkaan. Tästäkin selmästi näkee, että tällä tamalla aprikoimien tyy- neys ja rauhallisuus johtuu maan mukamuussyistä. He eimät joko käsitä tahi huoli ajatella, mitä nykyinen aika. nykyinen asemam- me jokaiselta kansalaiselta maatii, miten tärkeätä on käyttää niitä oikeuksia, jotka kansalaisilla mielä on, ja niitä melivollisuuksia, jotka niitä seuraamat. Seilaillen tyy- neys on mahingolliilen siksi, että se johtaa toimottomuuteen ja tietää tai ainakin moidaan meille miha- mielisellä taholla selittää sisältä- män mapaaehtoista luopumista oikeuksistamme. Ja juuri aiheen antamista sellaiseen käsitykseen on meidän ennen kaikkea mältettämä. Valtiollista äänioikeutta on kun kin kohdastaan käytettämä niin kauan ja niin monta kertaa kuin siihen on tilaisuutta. Mielestäni tälläisen tyyneyden ramistaminen on nyt näiden jou- nes lapsi tulee 15-muotiseksi tai pitempäänkin, jos lapsi ei ole ter me, 400 mk. kuluja ja 100 mk. sakkoja. Pääkkönen ilmoitti tyy- tymättömyyttä. Jkäwiä kttiiluntisia 5tuusjärweltä. Kuuliaisissa tapeltu. — Mies lyöty kuoliaaksi. Kun mökkil. poika Otto Mikko nen ja palm. Anna Pennanen miettimät miime sunnunlai-illana kuuliaistaan Maljasalmen kylässä erään Pekkalan pirtissä, synlyi kuuliaisiin saapuneillen kuokkamie- rasten kesken jonkunlainen riita, joka sitten sukeutui suureksi tappe- luksi. Tässä kahakassa hurjistui renkimies Juho Hiltunen min, että sieppasi tupeslaan puu- kon ja alkoi sillä hosua tumassa olljoita. Puukosta sai tunlumim- man iskun mökkil. poika Mikko Soininen, jonka ammollamas- la haamasta juoksi iverla niin suunnattomasti, että hän jo seu- ■ raamana aamuna noin klo li tie noissa kuoli. Mielä oli Hiltunen, joka oli aiman mieletönnä liehu- nut, lähtenyt ajamaan takaa pir- lislä pakenemia mieraita, jolloin sai hosaisluksi loisen poika Antti Hirmosen jalkaan liememmän haa- man ja hiukan miileskellyä renki mies Juho Pennasen nutun sel- kämystä. Murhaaja Juho Hiltunen on masla noin 20 muoden ikäinen poikamies. Paikkakunnalla on hän > palmellut aina useampia muosia samassa talossa ja tunnettu yleen- sä työteliäänä miehenä. Murhattu Malli Soininen oli myöskin masla noin 20-muolias naimaton mies. Mainaja oli tun- nettu sämyisänä ja ahkerana mie- henä. Poliisitutkinnassa, jossa on kuu- lusteltu «oin 30 henkilöä oi. käy- nyt selmille, että Hiltunen on mai- nilun murhan tehnyt juomuspäis- % sään ja kiihtyneessä mielentilassa. Murhaaja on passitettu manki- laan. Poliisikonstaapelit. Kiihtelysmaaran piirin nimis- mies on läänin kumernööriltä ano- imi että sanotun pitäjän Oskolan kylään, joka seutu on tullut kuu- luisaksi huonosta maineestaan ja kun kirkonkylän poliisin on enään mahdotonta malrvoa siellä yleistä järjestystä, asetettaisiin joko maki- tuinen tahi ainakin ylimääräinen nen poliisikonstaapeli. Lsa Nilsiän pitäjästä siirre- tään kuulumaksi Rautamaa- ran kappeliin. Senaatti on päättynyt, että me- rolalo n:o 4, 5, 6 ja 1 Keyrilyn kylässä, n:o 1, 2 ja 1 Siikajär- men kylässä sekä koko Suojärmen kylä Nilsiän pitäjässä siirretään hallinnollisessa suhteessa Nilsiän pitäjän kruuilunnimismiehen pii- ristä Iisalmen kihlakuntaa Rau- tamaaran kappelin kruununnimis- miehen piiriin Pielisjärmen kihla- kuntaa ja oikeudellisessa suhteessa Pielameden tuomiokuntaan kuulu- masta Nilsiän pitäjän käräjäktm- nasta Zturmekseii pitäjän ja Rau- tamaaran kappelin käräjäkuntaan Pielisjärmen tuomiokuntaa. Siir- to on astuma moimaan 1 p. Tammikuuta 1911. Kesälahden kuntakokouksessa mk. 26 p:nä käsiteltiin ja päätet- tiin seuraamaa: Annettiin lau- sunto majatalojen kyydinpidon urakkahuutokaupassa tehdyistä tar- jouksista, ja päätti kokous puoltaa mainitut toimet annetramiksi seu-, raamassa järjestyksessä: Lamminpään majatalo- ja kyy-' dinpito l:selle Antti Makkoselle 400 mkasta muosittaill. — Kesälahden kylän majatalo ja kyydinpito t:selle Pekka Laukkaselle 415 mkasta wuo- sittain. — Millalan kylän maja taloja kyydinpito t.-selle Heikki Sil- mennoiselle 10V mkasta muosil- tain. Humumaaran resermitalo enti- selle hoitajalle t:selle Antti Kainu- laiselle 250 mkasta muositlain. Otettiin kunnanpuolesta mai- maislalo mastaan semmoisenaan kuin mastaanottajat omat hymäk- syneet ja samoilla muistutuksilla. CO cv>' I UIT Q3 CO 09 &3 CD tSä «n« CO ^9 sa SO i €0 ga» ST IA 3 CO lukuun Miikkojen tärkein kansalli- nen tehtämä. Jokaisen malmeu- tuneen naisen ja miehen melmolli- suus on käydä työhön ympäris- tössään. Kaikki on saatama käsit- tämään, että kansan on kyllä py- syttämä sisällisesti rauhallisena, ja sisäinen miha ja katkeruus on pe- rattama mihdoinkin pois. Mutta kaikkien on oltama malmeilla ul- konaisen mihollisen suhteen, käy- tettämä äänioikeuttaan, eikä lakat- tama lyöskenlelemästä sisäisten kään uudistusten toteuttamiseksi, mikäli siihen tilaisuutta on. Se tietoisuus on saatama ennen maa- lia malilsijoihin juurrutetuksi ja iihen kehotettama kaikki käyttämään oikeuttansa ja täyttämään mel- mollisuutensa. Nykyinen miespol- mi ei saa metää tulemaisuuden tuomiota päällensä: tällä kansalla oli niin kallis oikeus kuin yleinen ja yhtäläinen maltiollinen ääni oikeus, mutta kireimpänä murros- aikana eli meltto ja mälinpitämä- tön miespolmi, joka ei sitä käsittä- nyt, ei huolinut pitää sitä niin armossa, että olisi edes olemassa- olonsa taistelussa käyttänyt. Tappara. ö £ 5' v < & -< 03 Ui tn V» 03 sa o» ST < S S» S » O DmMM S- s