N:o 27 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivillä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa (36:s Vuosikerta) Joensuussa Tiistaina 8 p:nä Maaliskuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat : Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 pää jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjäikeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:st& 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano malehti-osasto kello 8—10 ap. Talevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 Ulalla. Arkipäivinä: Lähtevion postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malohti-osasto klo 8 ap.—V^l ip. ja 4—7,6 ip. Tulevien postien osasto kello 8 ap.—Vai ip. ja 4— 1 /,6 ip. sekä 6,30—7 illalla. Huoio.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,60 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje korttia ja postimerkeillä varus tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.— l /al ip. ja 4—l/26 sekä 1 /%7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 10 ap. ja Vu7—Y ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, k!o 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapua: joka päiv»: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m poh,öisestä rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Heisin' gistä j. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliiterin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 6—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t.ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. j» 6—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. Hammaslääkäri G. Lindholm Ni kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankki komisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello lftstä e. pp. kello 2:teen j pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 »-.pk»- Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10 —2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau van taina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö- ankki pidetään avoinna joka eskiviikkona ja lauvantama klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ia joka arki lauantai klo 6-8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V,1—V,2 päiv kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviijelyssc ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. )a klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. israii t aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. II. Litmanen tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitomossani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh daslistoista. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan Hinnat kohtuulliset. Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. J (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanolden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensunssa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioimistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Vakuuttakaa hevosen*e Turun HeTOSTakautns- yhtiössä. Asiamiehiä j Joensuussa: V. Kallio. Kontiolahdella: J. Räsänei. Pielisjärvellä: M. Honkaa en JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Oinist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 m. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. varastosta Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »Kuhnen». Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. H. Kinnusen Joensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselyihin vastataan. Kokouksia. Joensuun Raittiuspiirin • pidetään Jakokoskella M. Hassi sen talossa Maarianpäivänä 19 p:nä Maaliskuuta 1910. Vuosi kokous alkaa klo 12 päivällä. Paikallisyhdistyksiä kehoitetaan lähettämään lukuisasti edustajia. Joensuun Raittiuspiiri- toimikunta. Nurmeksen Höyryyenhe-Osake- yhtiön varsinainen yhtiökokous pide tään Nurmeksen kauppalan ma jatalossa tiistaina Maaliskuun 22 p:nä 1910 kello 5 j. pp , jossa käsitellään yhtiöjärjestyksen 20 §:ssä mainittuja asioita. Nurmes, Helmikuun 26 p. 1910. Joiitofcuuta. Ilmoituksia. Elävienkuvien Teatteri „foto« Dnsi ohjelma joka maanani ia torst. OHJELMA: 1. Yokohama. 2. Bianca Capello. 3. Shoshone vesiputous. 4. Portinvartijattarenpoika. 5. Ristikkokalastus Vienan meressä. 6. Valtioviisautta. Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö SUOMI myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 7 4,000 henkilöä, henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 7 2 m i 1 j. markkaa. Asiamiehiä: Enossa: P. Koljonen. Enonkoskella: I Aleks Hakala. > II John Kock. Hammaslahdella: P. Kontkanen. Hämekoskella: B. Löfberg. Ilomantsissa: V. Hassinen. Joensuussa: I Juho Seppälä. » II V. Tahvanainen. Juuassa: J. Säämänen. Kangasjärvi: Juho Taskinen. Kesalahdella: E. Jääskeläinen. Kiteellä: E. Olin ja M. Pennanen. Kiihtelysvaaralla: P. Martikainen. Koverossa: J. Laukkanen. Kaalamossa: Matti Kallio. Kontiolahdella: J. A. Räsänen. Korpiselällä: S. Seppänen. » Yrjö Laine. Kuusjärvellä: M. Koistinen. Lieksassa : A. Rummukainen. Liperin Taipal.: J. Liimatainen. » A. Raussi. Matkaselällä: S. Paavilainen. Nurmeksessa: M. Koistinen. R. Talola. Pielisjärvellä : Ivar Grönholm. J. Ahonen. Polvijärveltä: Uuno Varis. Simo Iljoff. Rääkkylässä : Onni Hirvonen. » P. Vitikka. Savonrannalla: T. Tolvanen. Suojärvellä: Antero Lötjönen. » A. Lasarew. Selillä : R. Nuutinen. Tohmajärvellä : A. Zimmerman. Valtimo: J. Turunen. Värtsilässä : P. Nissinen. Vuonislahdella: A. Ryynänen. Viekissä : J. O. Ahola. maksaa korkoa TaHoiuksilio 5 °|, »» M 6 kuut. Irtläaaomiseila 3 M 2 * 1 vaadittaessa Talletuskoaltokuraiiftl tilillä 5 °|o SäästSkassatillllä 5 °| 0 Juoksevalla tilillä B°|o 4 1 |2 °|o 4 o| 0 8 Ma °lo 3°lo" Iti-Sm Latiasiaintoiiis ■■ Neiti E. Parviaisen talossa. - Puhelin Nro 148 J - - Joensuussa Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. M Nurmeksen konttori Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on Talletuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ia pannaan korko pftaomaan kahdesti vuodessa, joten «e kasvaa corkoa korolle puolivuosittain. Lahoja voi lähettää pankkiin pos- Hssakin. Il 19 li ii ii li ii li 11 il 11 Opinto-, Eli " " Vakuu tuksia inkorko- ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin ; tutkimusta. j Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. Utrassa O. E. Heiskanen, xohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilässä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Ilomantsissa P. Meriläinen. > Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen. Polvijärveltä O. Ahti. nurmeksessa Olli Pitko (I. Lehto.) Junan Vuokossa Emil Hyttinen. Juuassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Korpiselällä S. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen. Heinavaarallaopettaja Pekka Varis. Utrassa isännöitsijä H. Vesterinen. Liperin Vaiviossa H. Elovaara. KOULUTARPEITA J osiub iiriin. 0.-T:a Kysykää Sortavalaa Haratta 0.-¥:n Joensuussa saatavana Ä.Hei nosella sekä toistaiseksi hal lissa N:o 4. Kunnioittaen Sortavalan MaKKaratshdas Q.-Y. Nuorison ihanteet. Suonion „Kuun tarinoissa" ker- rotaan m. m. erään kerran Hel singissä kokoontuneen matalaan kamariin iloisia nuorukaisia, jotka loistamin silmin ja hehkumin pos- fin puhunnat rakkaasta isänmaas taan, sen tarpeista ja kohtaloista. Heitä elähytti tämän kansan onni ja tulemaisuus: sen hymäksi he päättimät uhrata työnsä ja toi- mensa. — Tämän Suomen nuo- rison »valiojoukko on täyttänyt kunniakkaan lupauksensa. Woi- miaan sääsläntättä on se raiivan- nut alaa suomenkielelle ja siten laskenut perustuksen suomalaiselle kulttuurille. Se on saanut aikaan, että Suomen lapset omalla rak- kaalla äidinkielellään samoat kou- lussa opetusta, jota ennen tässä maassa ainoastaan ruotsiksi annet- tiin. Likeussaleihin saatiin myös- fin tilaa suomenkielelle; »virastois sa alkoi niinikään miikinkiläisyys »vähitellen hälivetä. Nyt omat jo useimmat näistä Suomen esitaistelijoista lepää mässä miheriäisen nurmen alla. Maan heidän työnsä, heidän muis- tonsa elää niin kauan kuin tässä maassa on hitusenkaan suomalais- ta siivistystä. Heidän työnsä on niin imeytynyt Suomen kansalli- seen kehitykseen, ettei niitä »voi toisistaan erottaa. Näin ollen elää heidän nimensä ikäänkuin it- sestään kansamme kulttuurissa. Tämä heidän elämänsä työ ei saisi nousemissa sukupolmissa olla passiimista, tahdotonta, maan aktiimista, itsetietoista ja toimi- maa laatua. Sillä taivalla me oikein manhempien muistoa kun- nioitamme, että me elämässämme koetamme toteuttaa sitä hymää, mitä esi-isät omat alottaneet. Mei- tä tulisi siis elähyttää myöskin tämän kansan onni ja tulervai suus, joten jatkuisi kansamme ke hitys keskeytymättä. Suomen kansallisella, yhteiskun- nallisella ja taloudellisella työmai- niolla on mielä paljon tehtäivää. Nouseman nuorison ja tulemien sukupolmien ei tarmitse olla huo lissaan siitä, että he työnpuutteeu tähden joutuisimat toimettomuus teen. Suomen kansallisen elämän alalla olisi se isänmaallinen henki, joka elähytti Suomen kansan eloon herättäjiä, saatama tunkeutumaan kansamme nuorisoon kokonaisuu- dessaan. Ei riitä, että tämä kan- sallinen herätystyö elähyttää ai- noastaan Harmoja kansamme poi- kia ja tyttäriä: meidän on saata- ma tämä kansallinen itsetuntoisuus lämmittämään koko Suomen kau- san nuorisoa. Armidsonin sanat: ..ruotsalaisia emme ole, menäläi- siksi emme tahdo tulla, meidän täytyy siis olla suomalaisia", ei saisi olla yksistään muutamilla kirjatietona, maan jokaisen kansa- laisemme kunniakkaana itsetuntoi- suutena. Nykyään on kuitenkin asianlaita tässä suhteessa niin, että suurin osa Suomen nuorisoa on sellaisessa kansallisessa lamaan- tumistilassa, että heistä on yhden- tekemää, puhutaanko tässä maas- sa suomea, ruotsia maiko menättä, onko kouluissa opetuskielenä äidin- kieli, maiko joku »vieras kieli, käy tetäänkö maamme tuomioistni- missä ja mirkakunnissa suomen kieltä, maiko sellaista kieltä, jota emme ensinkään ymmärrä, ival- litseeko Suomen ainoassa korkea- koulussa, yliopistossa, suomalai- suus, maiko mieras kieli ja mieras mieli. Tämä kosmopolitismi olisi saatama perinjuurin Suomen nuo- risosta hämiämään ja malmistet- tama tilaa patriotismille. Näin ollen tulisi Suomen nuorison kes- keitään — tarkotan niitä, joissa kansallishenki on hereillä — esi- isien taivalla yhtyä liittoon uhra- takseen työnsä ja moimansa tämän kansallisen epäkohdan poistami- seksi. Tässä työssä eimät moimat tulisi turhaan kulutetuiksi, sillä tämä työ sisältää kansamme ole- massaoloa enimmän uhkaaman maatan poistamista. Mteiskunnallisella alalla olisi nuorisolle niinikään toiminnan maraa. Raittiusaatteen hymäksi toimiminen kuuluu lähinnä nuori- son tehtämiin. Milöllinen ma- pails mäkijuomien käyttöön näh- den tulisi uhrata yleisen hyödyn tähden. 'Nuoriso»» tulisi oppia kieltäytymään omista pyyteistään lähimäisensä eduksi. „En miltä li£)aa_ söisi enkä miinaa joisi, jos tietäisin meljein siitä pahaneman", lausui apost. Paamali. Nyt on on juuri asianlaita siten, että useat kansalaisemme pahentamat sekä itsensä että lähimäisensä näil- lä aineilla ja saattamat kalliin»- man aarteensa, lapsensakin ajalli- seen kurjuuteen. Kuinka monen miehen »vaimo, kuinka monen äi- din lapsi onkaan mäkijuomien täh- den joutumtt mierontielle! Näin ollen ei »»uoriso saa olla »välin pitämätön eikä kylmäkiskoinen raittiusaatteelle. Taloudellisella alalla amautuu myöskin nuorisolle sopima toimi- ala. Me oleinme taloudellisessa kehityksessä perin alhaisella kan- nalla. Ulkomailta tuotamme tu- hansia kilogrammoja sianlihaa, maikka itse karjataloutemme yh- teydessä saattaisimme sianhoitoa harjottaa. Tanskalaiset omat täs- säkin sul,teessä meitä ymmärtä- mäisempiä. He lähettämät mno- sittain sianlihaa ulkomaille noin !>."> miljoonan markan armosta. Kananmunia niinikään tuotainme ulkomailta muutamien miljoonien armosta. Tässäkin tanskalaiset mei»ettelemät päinmastoin; he lä- hettämät munia ulkoinaille noin miljoonan markan arivosta »vuosittain. Mikä estäisi meitä menettelemästä samoin? Muiden töillemme ohessa saattaisimme kyl- lä kanalammekii» hoitaa. Kustan- nusten kalleus ei mähämaraisinta- kaai» estäisi ryhtymästä tähän toimeen: muutamilla markoilla moitaisiin alkuun päästä. Jos tahdottaisiin perustaa erityinen kanahuone, kuten olisi toimotta- maa, niin monessa asunnossa »voitaisiin pienillä korjauksilla sii- hen tarkotukseen käyttää entisiä huoneita. Mikä estäisi esim. ta- loissa kanalana käyttämästä tois- ta asumatonta tupaa. Tämä ei olisi mitään häpeällistä tanska- laisten menettelyyn merrattuna; maikka omatkin mailman simisty- neimpää kansaa, asumat he sen rakennuksen toisessa päässä, missä karjansakin oleksii. Näihin maa- talouskysymyksiin tulisi nuorison innostua, tietäen että ainoastaan se kansa, jonka kulttuuri lepää »vanhalla aineellisella perustalla, kestää kamppailussa olemassa- olonsa puolesta. Jtsekasivatus olisi niinikään nuorisolle tärkeä tehtämä. Lap- sena saadut koulutiedot eimät riitä elämässä: täytyy hankkia lisätieto-- ja sekä entisiä merestää. ^kykyään on siihen kyllä tilaisuutta jos kellä maan on oppimiseen harrastusta. Suurimmilla liikepaikoilla omat laajat kirjastot, joissa on et)tr» »naton tietomarasto. Sitä olisi nuorison totuttama käyttämään. Hyivät teokset kannattaisi lukea useampaan kertaan. Ei näet ole ensinkään eduksi, että ahmitaan kaiken mailman kirjat saamatta mistään selmää käsitystä: parem- pi on rajottaa kulloinkin tutkimuk sensa johonkin määrättyyn alaan ja koettaa siihen sy»ve»rtyä, kuin kuhittaa kallista nuoruuden aikaa soutamien lorujen lottoami seen. Nuorison tulisi ottaa esikumik- seen historian suuret henkilöt ja tutustua heidän elämänsä maihei- siin. Sellaisia oi» meillä omassa maassammekin. 'Niistä on erit- täin mainittama Elias Lönnrot, räätälin poika Sammatista. Hän toimi »»uoruudessaan isänsä mu kana kylänräätälinä. Waan rää- tätinäkin ollessaan oli hänessä jo jotain, joka oli hänet tekemä Suo- me»» merkkimieheksi. Tultuaan ta- looi» oiupelemaan, tutki hän lepc- hetkinä talon kirjastoa. Tämä tiedonjano oli yhä lisäänty»nässä. Wihdoin kasmoi se niin suureksi, etteimät mitkään esteet »voineet sen sammuttamista tukehduttaa. Samoin kerrotaan yhdysmal- tain historiassa Benjamin Fra»»k- lii»ista. Hänkin oli köyhien man- hempain lapsia. Jo nuorena esiintyi hänessä suuri tiedonhalu. Elämässään hän oli tarkka ja yksinkertainen, joten hänelle kertyi pieniä säästöjä. Näin kertyneet marat käytti hän tietojensa kartut- tamiseen kirjallisuude»» hankkimisen amtilla. Tällä tamoin rikastutti hän tietomarastoaan siten, että hänestä tuli kansansa suur- mies. Maikka en tässä itsekasivatus- esityksessäni rupeakaan luettele maan niitä kaikkia tiedonaloja,