Tiistaina 29 p. Marraskuuta KARJ ALATAR N:o 136 — 1910 ja Ristiinan kappalaisen F. Wik- manin 3:tle xvaalisijalle. Maltakirjan Jaakkiman lukkarin- mirkaan on tuomiokapituli anta- nut Jaakkiman w. t. lukkari A. Räisäselle, joka saa mäkinaisena astua mirkaan l. päimänä toukok. 1911. Pastori Pantsun siirtäminen itä-Zuomeeu. Niinkuin aikaisemmin olemme kertoneet, omat Tampereen kreik kalaiskatolisen seurakunnan jäsenet kääntyneet pyhän synoodin puoleen anomuksella, ettei pastori Pantsua siirretläisi pois Tampereelta. Mai- nittuun anomukseen ei kuitenkaan ole saapunut minkäänlaista xvas- tausta. s Min ollen muuttaa pas tori Paixtsu piispa Sergein mää- räyksestä uuteen papinmirkaansa ensi torstaina tai perjantaina. Lahdenpohjan aseman nimi muutetaan Jamaliksi. Senaatin määräyksen mukaan oli Joensuun—Nurmeksen radalla 8 km. Lieksan asemalta pohjoisen oleman pysäkin nimeksi, paikkakun- talaisten lausuman toixvomuksen mukaan, annettu Lahdenpohja. Sen jälkeen on kuitenkin Karjalan rataosalta Jaakkiman asemalta rakennettu satamarata Laatokan rannalla olemaan Lahdenpohjan satamaan. Näin ollen tulisi - sa mannimistä asemaa, mikä möisi aiheuttaa erehdyksiä lamarain lä- hettämisessä, ja kun Lahdenpohjan satama on ikimanhoista ajoista asti tunnettu koko Karjalassa, on näyttänyt tarpeen maatimalta, et- tä mainitulle Pielisjärmen pitä- jässä olemalle mähäpätöiselle lii- kennepaikalle annetaan toinen ni- mi. Tätä marten oli Joensuun— Nurmeksen rautatierakennuksen pii- ri-insinööci kuuluttanut kokouksen, johon ei kuitenkaan ollut saapunut yhtään henkilöä. Maa-alueitten pakkoluovutusta marten Lieksan— Nurmeksen rataosalla asetettu lau- takunta on kuitenkin kysymyksessä oleman pysäkin nimeksi ehdottanut Jamali. Tie- jamestrakennustenyli- hallitus puolestaan esittää, että mainitun pysäkin niineksi saataisiin muuttaa Jamali. Kyläntiet. Senaatti on myöntänyt erinäis- ten tientekomelmollisten anomukses- ta 2,509 mkn maltioamun kylän tien rakentamiseksi Nurmeksen ja Pielisjärmen mäliseltä maantieltä Kylänlahden kylään miimemaini- tussa pitäjässä. Kouluylihallitukseen perustettua neljättä kansakoulutar- kastajan mirkaa omat hakeneet kansakouluntarkastajat fil. mais terit K. G. Aminoff, Albin Jär- minen, O. Rauhamaa, fil. tri Kaarlo Lemon sekä seminaarin johtaja fil. maisteri Konr. Hil- den. TValtionrautatiet. Piirustajan palkkaamista mar- ten maltion rautateitten ratakont- tooriin on fenatti myöntänyt 5,000 mkan lisämäärärahan. Kuutain luottamusmiehet. Läänin kumernöörille ilmoite- taan että Liperin kuntakokouksen puheenjohtajaksi tulemaksi toimin- takaudeksi on malittu maanmilje- lijä K. H. Räsänen ja marapu- heenjohtajaksi kansakoulun opettaja Kusti Koponen sekä kunnallislau- takunnan puheenjohtajaksi tireh tööri K. E. Saarenpää marapu- heenjohtajaksi kauppias Tauno Sormunen. Vaaliluettelot. Oikaisumaatimukset, jotka nah kuri Antti Pesonen ja maimonsa Susanna Parmiainen omat teh neet Komeron kunnan Konnun- niemen äänestysalueen maaliluet- teloita mastaan, on läänin kumer- nööri tk. 23 päimänä antamillaan päätöksillä hymäksynyt ja määrän- nyt heidän nimensä ivaaliluette loon otettamiksi. Tuberkuliinitarkastus. Läänin kumernöörin määräyk- sestä on piirieläinlääkäri Hannes Helander toimittanut tuberkuliini- tarkastuksen talollisen M. Kinnu sen karjassa Liperin pitäjän Ruo- kolahden kylässä sekä Jegor Wor- nasen ja Juhana Hultinin kar- jassa Kuusjärmen pitäjän Sys män kylässä, hamaiten että karjat omat hymin hoidetut ja mapaat tuberkuloosista. Poliisikonstaapelit. Läänin kumernööri on ylimää- räiseksi poliisikonstaapeliksi Rääkky- län 'ruununnimismiespiiriin, asu- mapaikkana Onkamon kylä, mää- rännyt entisen poliisikonstaapeli Simo Päimisen aina tuleman muoden loppuun saakka ja 50 mar- kan palkkiolla kuukaudessa. Ahtiösäännöt. Senaatin xvahnnstusta on anot- tu „Weljekset Kiminen osakeyhtiö" nimisen osakeyhtiön yhtiöjärjestyk- selle. Dhtiön kotipaikkana on Sor- tamalan kaupunki ja sen tarkotuk- sen" harjoittaa rautateollisuus- ja rakennusalaan kuulumain tama- rain sekä petroleumin kauppaa. Osakepääoma on 300,000 mk., mutta moidaan korottaa 500,000 mkaan. Tarkastus ja tulipalo Jlomaut- sin postitoimistossa. Postitarkastaja saapui Jlomant- sin postitoimistoon miime miikon maanantai-iltana tutkimaan epä- säännöllisyyksiä, joita oli hamaittu sikäläisessä postitoimistossa. Pos- titoimistonhoitaja neiti R. Eeri- käinen ei ollut kotona, jonka täh- din tarkastaja sai mähän odottaa. Kuitenkin alkoi hän tarkastuksen jo samana iltana ja jatkui sitä jonkun aikaa. Seuraamana aamu- na saapui hän uudelleen, mutta ei postinhoitaja laskenut ketään huoneeseen. Kun lopuksi ikkunan kautta mentiin sisään, tamattiin neiti E. sairaana. Hän ei jaksa- nut ryhtyä postitoimistoa hoita maan, jonka muoksi Sortamalasta kutsuttiin uusi postinhoitaja, joka keskixviikkona saapui. Torstain mastaisena yönä huo- masi uusi postinhoitaja noin klo V .,1, että samua alkoi tunkeutua suhen huoneeseen, jota käytetään postin lajitteluun ja säilytyshuo- neeksi ja jossa hänen piti nukkua. Tällöin hälyytti hän keittiössä nukkuman palmeluslytön ylös ja puhelimella ilmotettiin pitäjälle, että tulipalo oli syttynyt postita- lossa. Niin olikin asianlaita. Neiti E:n huoneesta olimat seinäpaperit palamassa ja huoneessa samua runsaasti. Helposti tulen alku kui- tenkin sammuteltiin. Neiti E. tuo- tiin huoneesta ulos masla sitten, kun tuli oli sammutettu. Miten tulipalo syttyi, käynee selmille po- liisitutkinnossa. Hirtveä uytkemästä tamattiin toissa talxvenaj Kermin eudusta Rautamaaran ja Walti- mon rajalta eräs loismies Heikki ~ irmiö. 'Nurmeksen syyskäräjissä sakoitettiin Sirmiötä nyt 75 mk. Itse ampujaa ei ole saatu fyylli- seksi todistetuksi. uomalaisen^puolueeu »valitsi- jayhdistys perustettiin ^Nurmekseen jo toisella miikolla. Siinä omat Karjalatta- ressa jo mainitut ehdokkaat Kolkki, Rautapää ja Hirmonen sekä ma- raehdokkaana taloll. Eero Ikonen Nurmeksesta. Asiamiehenä on opet- taja Wäinö Hakala. Wuokon meijerin koneet on ostanut meijeristi Sosus An- dersenilta kauppias M. Koistinen, joka ne asettaa malmistumassa olemaan myllyynsä entisten lisäksi. Nurmeksen Lautiaisen jäätä ajettiin hemosella miime miikon puolimälissä! Talonkauppa. Maanmiljelijä Juhana Niira- nen on myynyt maatilansa Toh majärmen pitäjän Patsolasta n:o 17 maskiseppä Juhana H akka- raiselle. Ostaja on Kontiolah delta Pielisensuun kylästä. Kaup- pahinta tuntematon. Kaupan mälitti A. A. Haarasen asioimista. Paljon painowirheitä on erään kirjoittajan tamattoman epäselmän käsialan muoksi miime aikoina jäänyt lehteemme. Esim. Nurmeksesta olleissa uutisissa on Kyrön ranta tehty Kymönran- naksi, D a m s t e n Tomstenikst, Jauhiaisensalmi Jouhiai- sensalmeksi. Kirjoituksessa „Muis- toja m.lta 1808" niitä on m. m. 500 markkaa, maikka pitäisi olla ruplaa. Sepposen n e u m o on muutettu menoksi; tapa sim at on koristettu taapasiat muotoon, Anna Tolmasen syntymämuosi 1 7 7 5 on määrin merkitty 1770, Puolanka Puolangoksi, l ä hestyminen lähettämiseksi: poissa on mäännetty koissa sa- naksi/ »Karjala" albumi „Kar- jalan" albumiksi, pelko muutettu pelloksi, Simon koristettu Simeo- niksi, Härmälä mäännetty Hä- mäläksi, j ä ä k ä n jääkeriksi, o n sama pari kertaa katsottu muka tarpeettomaksi, opettajatar mäännetty oppettajattareksi j. n. e. j. n. e. Toimottamaa olisi, että mokomat möröt mastaisuudessa aika lailla mähenisimät. Muualta Suo mesta. Uusi ylioppilastalo, joka rakennettiin Helsinkiin, Jtäi- sen Heikinkadun marrelle, entisen ylioppilastalon »viereen, mihittiin miime lauantaina. Juhlamarssin soidessa astuimat kunniamieraat heille maratuille paikoille. Ohjelman aluksi näytte- lijä Axel Ahlberg lausui maist. W. A. Koskenniemen sepittä män juhlarunon »Maisteri Pieta- ri Särkilahden kiusaus". Tämän jälkeen esittimät Filharmonisen seu- ran orkesteri ja tilaisuutta marten muodostettu kuoro kapellimestari Toimo Kuulan runoilija Ei- no Leinon sanoihin sämeltämän juhlakantaatin ..Kuolemattomuu- den toimo", sämeltäjän itsensä johtaessa. Puhujalamalle astui nyt talon rakennustoimikunnan puheenjohta jayliopp. KaarloKoskimies, joka esitti rakennuksen maiheita ja toimomuksenaan, että tämä uusi suoja muodostuisi ei ainoastaan ylioppilaitten, maan kaikkien ma- listuksenharrastajain tyyssijaksi. Lopuksi hän ilmoitti luomuttaman- sa rakennustoimikunnan puolesta talon ylioppilaskunnalle. Dlioppi- laskunnan puheenjohtaja, maisteri Herman Stenberg otti kun- nan puolesta talon mastaan kiit- täen kaikkia rakennuspuuhiin osaa- ottaneita sekä lausuen kunniamie- raat, edustajat ja muut juhlamie- raat termetulleiksi. Mopiston onnittelun ylioppilas- kunnalle esitti yliopiston rehtori, pros. I. A. Heikel, puhuen laa- jasti läsnäolemille. Jltapäimällä jatkuimat juhlat yhteisillä juhlapäimällisillä Seurahuoneella. Kaksishdäminen Possu. Kun joku päimä sitten teuras- tettiin Manne Messarin sikaa Malkealan Mattilan kylässä, huo- mattiin sillä oleman kaksi sydäntä, toinen hieman pienempi toista, mutta kaikin puolin termeet mo- lemmat. Sika oli muoden manha. Suomi Englannin sanoma- lehdissä. „ Nation" mainitsee ALenäjän hallituksen hyljänneen Suomen maltiopäimäin anomuksen, jossa pyydettiin miljoona markkaa uu- 'ien kansakoulujen rakentamista ja kunnossapitoa marten. Tämän toimenpiteensä kautta on hallitus riistänyt noin 150 koululta sen amustuksen, jota niin marmaan oli toimottu, ja samalla suunnan- nut uuden iskunsa kaikkein arim-! paan kohtaan. Mapautensa jäl- ( teen asettamat suomalaiset kaikista! . , ,, ... ■ .. korkeimmalle kansallisen oppijär- tulemat esim. miime miikon keski- ^ ^ latetty uusi jestelmänsä, joka on Euroopan miikkona Hels. Sanomissa esille parhaita. Puoli-aasialainen by- ainakin neljässä pitkässä ja kii- rokratia, jatkaa ..^tation", onkin maassa kirjoituksessa. Ensimäises- ^ päättänyt alentaa Suomen omien sä julaistaan kirjelmä, jonka puo-! laiminlyötyjen maittensa tasolle, j lueen keskustoimikunta on lähettä-' Nuorsuomalaisten riidat Ulkomailta. Perustuslailliset uudistukset Kiinassa. Bekingistä, marrask. 24 pnä. Perustuslaillisia uudistuksia mar- ten asetettu maliokunta on ryhty- nyt uudistusohjelmansa laatimi- seen. Samalla on herätetty ky- symys saada hymäksytyksi määrä- aika, jonka kuluessa parlamentti on kokoonkutsuttama. Keisarin rikoslakiehdotus. Kapina Meksikossa. nykyiseen tilaanne? stmistys- Siinä ta- «nyt Miipurin läänin läntisen maa-' kunnaUlste» lipiirtu nuorsuomalaiselle piirihal-' ' linnalle ja yhdistyksille, ja jossa! edelliselle luetaan lakia siitä, että ] se mastoin puoluehallinnon pää-' Mii me isissä taiste- luissa kaatunut f>0 00 henkeä. Kapinallisten hallussa on myös- Hämeenlinnan Marojen tilitys. Näinä päiminä on Hämeen- linnan kaupungin rahatoimika- mari ilmoittanut läänin kumer- tästä, on hyläten hra Kaarlo Ca- kin pohjoinen osa Meksikosta, nöorille, ettei muodesta 1904 läh- yleisehdokkuuden edelleen Miimeisten taistelujen aikana on tien ole kamarille jätetty tilitystä asettanut hra Jonas Castrenin kaatunut 6000 henkeä, kuuuallismerojen rästeistä, joita on nti Tekla Hultinin kanssa yleis-! f(HhF ;u ptHin rnii , yhteensä 1l»,000 mk. Verorästien -.^nkkaaksi ! E l P a s a s t a sahkstetmn mn- periminen on ollut ulasattotoimen! o»..: ' «..fr !lne tiistaina: Toinen kirjoitus menee , . . —- ;< aumeu iuiuuu » uieuee Hels. t . hallussa ja on rahatoimikamari Aan in toimituksen nimissä ia an i Taistelua Torreonon luonamek useita kertoja pyytänyt luetteloja osotettu Mikkelin läänin maali- sikäläisten kapinallisten ja halli- piirin nuorsuomalaisille". Siinä suksen iouffojen roäliUci jatEettiin kerrotaan, että sikäläiset ixutn:fao= j | a " aa "; QA ' - ? kaptnaUxSta tax§s malaiset olimat päättäneet asettaa!^ 1 otannesta mastaan, hra U. Branderin ainoaksi yleis- j ^aapuneitten ^ tietoien mukaan ehdokkaakseen <ja siis hylätä hrat ivallankumoxchellyet Renivall ja Äkesson). Puoluehal- linto tahtoi kuitenkin antaa Mikke- lin läänin pääskysillekin oman yleisehdokkaan ja asetti siis sem- mielä rästiiiä olemista meroista, mutta kun niitä ei ole saatu, oli se lopuksi pakotettu asiasta ilmoit- tamaan kumernöörille. Muoden 1009 merorästit jätti rahatoimi- kamari miime lokakuun puolimä- lissä ulosottotietä perittämäksi, niitä lähes 20,000 mk., mutta niitten tilitysaika päättyy masta tulemassa helmikuusi a, tilitys- moiseksi sekä hra Branderin että mka kun lanx mukaan on 4 kuu- Renmallin. Viitaten Miipu- kautta. !)cain ollen on nyt kyly- M ..pääskysten" kapinalliseen me- mykievsa edellisten ivuojxen tili- nettelyyn antamat Hels. San:t nyt tysluettelot ja ne syaltamat, ku- ^ omilleen Mikkelissä hienon miitta- ien mainittu, noin 1^,000 mk. suksen siihen suuntaa», että nämät ' ivoisimat muorostaan menetellä sa- lamalla, roioISp» suu-em- ®en«tti on mySntSm). Mutta wi- Liikemiesten «°uppa°piswll- °p°- ° ' pä iräsöcä 1 — r j non paatokseen, mutta exmat pane \ trxolenxpia] yleisehdokkaita samoille Raut ateitten asianwalwojain listoille, maan antamat niiden kil- apnlaiuen. l paxlla keskeixaan, jotia kummankin Senaatti on myöntänyt 5,200 kannatus käy ilmi. mk. muodeksi 1911 apulaisasian-' Kolmas rntaklrimtus on nun- malmojan palkkaamiseksi maltion- lkään Hel>. Sannn toimitukjen, rautateille i jofa Inna omasta puolestaan löy- lyttää iviipurilaisia edellämaini- Palkollisolot. j tusta asiasta. Otamme kirjoitnk- Alamaisen lausunnon antamis- sesta pienen näytteen. Siinä sa- ta marten eduskunnan alamaisen notaan m. m.: „Mitä tulee iviipu- tusmälineitten täydentämiseksi. lausunnon johdosta palkollisolojen uudestaan järjestämisestä, on se- naatti asettanut maliokuiinan, jo- hon kuulumat senaattorit Saari koski, Hosiainoff, Rainesalo ja Peltoneii. Henkiwakuutushuijausta Kemissäkin. T. N. on saanut tietää, että myöskin Kemin seuduilla on sat- tunut muuan henkimakuutuspetos. Syyllinen on lehden tietämän mukaan eräs kauppias Muolemi, joka hiljattain löydettiin kuolleena, kuten aluksi lxmltiin tapaturma- laukauksen surmaamana. Eräät seikat saattoimat kuitenkin epäile- mään, että oli tapahtunut itse- murha. Hiukan ennen kuolemaan- sa oli W. ottanut 40,000 mkn; henkimakuutuksen. Myöhemmin' toimitettu ruumiintarkastus on kesta tästä aiman säädyttömästä antanut lisää tukea epäluulolle, sisällisestä tappelusta huolimatta! että itsemurha on tapahtunut.! Mihdoin eräs lähettäjä yleisön Asia on jätetty asianomaisen kih-' osastossa otsakkeella »Puolueemme lakunnaixoikeuden harkittamaksi ja oloista Kuopion l. läntisessä maa- piti jutun olla keskimiikkona käsi- lipiirissä" haikiasti malittaa sitä ! ylimielisyyttä, jolla Kuopion nuor- ! suomalainen sanomalehti „Samo" \ kohtelee puolueen helsinginsanoma- ■ laista ryhmää. Liikuttamasti hän kirjoitxlksen lopulla huudahtaa: rilaisen piirikokouksen törkeään yri- tykseen sitoa malitsijayhdistysten oikeutta siinä määrin, etteimät nä- mä saisi listojansa mapaasti muo- dostaa, ottamalla niihin hra Kaar- ilo Castrenin nimeä yleisehdokkaa- na, saattaa sellainen mielestämme 'tulla kysymykseen main siinä ta- ! pauksessa että Miipurin „kansalai- 'set" irtautumat nuorsuomalaisesta ! puolueesta. Ja silloin on luon- nollisena seurauksena kahden eri maaliliiton syixtyminen. Me toi- momme kuitenkin, ettei tähän ää- rimmäiseen keinoon ole tarmis tur- mautua, maan että Miipurin pii- ritoimikunta järjestää asiat niin, että nuorsuomalaisten malitsijain ja heidän yhdistyksiensä mapaus säilx)tetään ja nuorsuomalaisten malitsijain rimit pysytetään koos- sa." Siis lopultakin sentään ..koossa" — se on Hels. Samiix kanta kai- neet suuria tappioita, mutta kar- kottaneet hallituksen joukot pako- salle ja ottaneet 100 mankia. Chihuahuan kaupunkia uhkaa 8— 10,000 mallankumouksellista. teltämänä. Haaksirikko Laatokalla. Miehistö paleltunut kuoliaaksi. T. k. 13 pnä Sortamalaan tul- lut hinaaja „Kjäl" huomasi jon- kun laiman oleman karilla Taipa- leen luodolla Laatokalla. Koman „Eikö tämä kiixastelu koskaan lopu nuorsuomalaisten puolueesta? Ei kö mitään keinoa löydy, joka tekisi lopun tällaisesta yhdyselämästä, jossa ei ole enää muuta kuin rii- taa ja kiukkua?" . ... . r • . _ ! s JHin, siltä se ainakin simulliselta mereiikayiinin takia ei hmaaia on- ^^yään näyttää, tuo nuorsuoma- nistulmt paasta amuksx. i r a V en vbdusnde"' PaikflUe^ lnhti hinnaja ..©itpu-, Kirjoittaja lopettaa innokkaasti n ^^knri koutunut huomattiin kehoittamalla pystymiä henkilöitä ka ixmastoisekix ^ ukiek,, ioka oli pistämään Kuopioon heti pai- meä eroittaixxlt. Lastina oli uuden nuorsuomalaisen leh- laimalla jauhoja, joita myrsky. huuhteli. Pelastusmenheitä ei nä- kynyt. Juuri kun „Wiipuri" oli! pääseinässä karin luo, pyyhkäisi! myrsky haaksirikkoutuneen pois - luodolta. Alus kappaleina ajau-' tui ranraan. — Lopultakin saatiin selmille, että haaksirikkoutuneen lai- ivan omistaa herra Jman Sima- nen Salmista. Laiman nimi on ..Nikolai". Laimassa oli kolme miestä nimittäin kippari Andrei Lipushkin, Simeoni Simanen ja eräs, jonka nimeä ei tunneta. Kerrotaan, että laimamiehet olisi löydetty noin 35 mirstaa pohjoi- seen Pähkinälinnasta paleltuneina meneessä. Laimalla oli lastina 1,000 säk- kiä ruisjauhoja sekä sekatamaraa! 15,000 markan edestä. Tamarat' omisti osaksi laiman omistaja, MurhayNtlls klN0ssa. osaksi kauppias Ignatius Jmpi-i lahdelta. Talollisen poika Menäläinen Tamaroista on saatu pelaste-', ^ ^ , „ , . _ . tuksi 544 säkkiä ruisjauhoja. Niis- f koettanut puukolla murhata Kart- tä oli 15 säkkiä ajautunut Konon-. tulan kappalaisen Elomaaran tä- saaren rannalle. Jauhot omat tie-' tysti kastuneita. Sähkösanomia „ Karjalattarelle". Sotilasmiljoonat maksettu. Helsinki, marrask. 28 p. Maltiokonttori maksanut tilasmiljoonaa. 9 so- Laima on makxiuttamaton, sania-- ten tamarat. Alus oli jo lähellä kotirantaa, noin 5 kilom. päässä Maixtsinsaa- relta, kun myrsky tuli ja mei „Niko- lain" merelle. Sille tielle se sit- tm jäi. I män toimittaessa alttaripalme- lusta. Uutistoimisto. Yleisöltä. Wai niin? Tottahan sentään mihomiinxein- kin alkaa tulla nuorsuomalaisten- kin mielipiteet julkisuuteen Lieksan paljon puhutussa mallasjuoma- tehdashommassa. Karj. Sanom. n:ssa 135 on nim. eräs lähettäjä, armattamasti lieksalainen hänkin, yrittänyt tehdä pilaa koko asiasta. Kysymyksessä maan on muka täy- sin miaton kalja- ja limonaadi- tehdas. 'Niinpä niin sen jo olem- me sanoneet, että sillä kauniilla nimellä tuo kansan kuristaja nyt Lieksaan tuppautuu. Mutta me, raittiit ihmiset ja yleensä kansan pohjakerrokset, me ymmärrämme mitä lajia kaljaa se on, jonka xvalmistaminen herroille olutteh- tailijoille on niin taivattoman haluttua. Se on sitä samaa, jota nyt jo tamattomassa määrässä paikkakunnallamme myydään eti- kettömissä pulloissa tamallisen oluen hinnasta ja joka on saanut sen aikaan, että kulkeminen ulkona kylällämme marsinkin lauantai- illoin alkaa olla määrällistä. Edes sen merran kunnioitusta raittiusharrastuksia kohden olisi odottanut Karj. Sanom. kirjeen- maihtajaltakin, ettei hän olisi rin- nakkain xnaininnut oluttehtaili- jäin mallasjuomista ja Raittixl- den Astämien ja rouma Alli Trygg-Heleniuksen yrityksestä tar- jota' oluen tilalle mallasjuoma, joka todellakin on maan mirmoi- tusjuoma, sillä lapsikin ymmär- tää, ettei niitä käy toisiinsa mer- taaminen. Jonkun oluttehtaili- jan ja rouma Alli Trygg-Hele- niuksen raittiusharrastukset eroa- mat toki toisistaan tuhannesti suuremmassa suhteessa, kun Lieksa ja Helsinki, sen pitäisi mähempi- osaisenkin älytä. Nuorsuomalaisten tulisi jos ei maan xuin oman armonsa takia lakata ajamasta mokomaa kantaa. On nim. luoniiollista, että olut- tehtailijat, jotka tänne pyrkimät, tamattoman mielellään nojautu- mat tuollaiseenkin kemyeen sepus- tukseen, onhan se kuitenkin pai- liettua sanaa, jossa heidän „ma- paata elinkeinoaan" puolustetaan, ikäänkuin kukaan olisi epätietoi- nen, että laki tässä jotain sanoo kuin maan joku alentuu tuollai- selle yritykselle huoneen antamaan. Onhan miinapolttimoidenkin toi- minta tumallista elinkeinoa, mut- ta se ei siltä mähennä lumalli- suudellaan sitä kurjuutta, mitä se kaikkialla ympärilleen tuopi. Tiedättehän, hymät ystämät, miten kurjalla kannalla asiat omat jo entuudestaankin: johan täällä nyt kalja-nimisellä juomalla juo- mutaan ja tapellaan, ja tehdään murhia. Mieläkö tarmitaan lisää tuota juomuttamaa kaljaa, mie- läkö enemmän sekasortoa, mieläkö enemmän pitää myrkyttää kan- san elinjuuria? Ja tahtooko paik- kakxxnnan perustuslaillinen puolue olla mukana tappamas- sa kansasta oikeustajuntaa ja opettaa, että lakia saadaan silloin rikkoa, kun siitä on rikkojalle etua? Täytyy surkutella että suuren maltxollisen puolueen äänenkan- nattaja näin kemyesti antautuu armostelemaan yrityksiä, joista paikkakunnalle on ainoastaan pa- hennusta odotettamissa. Mutta täytyy myöskin toimoa, että juuri tuollainen menettely on omiaan paljastamaan seix seikan, että ok- koonpa jollakin puolueella miten kaunis ohjelma tahansa, niin se ei mitään auta, ellei myöskin omaksuta makaumuksellisia työn- tekijöitä xxoita kauniita ihanteita toteuttamassa. Malitettamasti nyt olemme paik- kakuntamme nuorsuomalaisistapa- Oletteko tyytywäinen pauksessa ei tämä ilmoitus Teitä koske. — Mutta jos ha luatte kehittyä, lukemalla parasta malistuskirjallisuutta, niin suosittelemme Teille seuraamia teoksia: Jerusalemin 'Filososian alkeet', Spencerin 'Kasmatus', Foersterin'Elä- män ohjeita', Palmexxin 'Suomen maltiopäimäin historia', Bernsteinin 'Sosialismin edellytykset'. Millin 'Naisen ase- ma', Kraepelinin 'Biologian alkeet', Peltosen 'Puhetaito'. Malitkaa itsellenne joku mielenne mukainen harrastus- ala ja symentykää siihen; siten on moni löytänyt kirjoista aarteita. Werner Söderström Osakeyhtiö. ywäu tupakan tUNtijat polttamat Suomalaisen Tupakkatehdas (H. 1156) Suomi, ^anu, Kantele, Aaiku >* Mies savukkeita hasti pettyneet, ja ellei heidän puoleltaan ala kuulua toisenlaista puhetta tästä asiasta julkxsuudes- sa, niin on meidän melmollisuu- temme panna merkille tämä suh- tautuminen ja siitä muistuttaa silloin kuin sanotulle puolueelle haetaan niidenkin kansankerrosten kannatusta, joiden myrkyttämistä nyt ei tahdota käydä estämään. Tämän yhteydessä sanottakoon mielä suora sana tänne pyrkimälle mallasjuomatehtailijalle. Moitte olla makuutettu tänne tullessanne että täällä tullaan raittiusmielis- ten taholta mahdollisimman tark- kaan pitämään silmällä mallas- juomatehtaan hommia ja empi- mättä maatimaan syytteeseen jo- kainen huomattama lain kiertämi- nen. Myöskin moimme ilmoit- taa, että meillä täällä on maa- timaton mirmoitusjuomatehdas, jonka hymäksi tunnustettuja tuottei- ta tulemme edelleenkin käyttämään. — Niinkuin tiedetään on myöskin kauppalaoikeudet jo periaatteessa hymäksytyt ja ehkä mahdollisesti jo ensi syksynä juuri me Teidän mastustajanne olemme määrää- mässä sallitaanko tuollaista lai- tosta kunnassa mai eikö. 'Niin että on tänne pyrkijänkin hyxvä ottaa huomioon juuri nuot sei- kat, jottei koituisi mitään turhia pääoman tuhlauksia. Lieksalainen. Kutsumus. Lähetyspäiwille Joensuussa II—14 päitväuä joulukuuta 1910. Jo pitemmän aikaa on paka- nalähetyksen kallista asiaa harras- tettu maassamme ja aikoien kulu- essa on se saamuttanut paljon ystämiä. Paljon on Suomen Lä- hetysseurankin toimiala muosi muo- delta laajentunut, niin etteimät kaikki lähetysystämätkään oikein tuixne sen työn laajuutta, jota he omat kannattaneet. An- taakseen paikkakunnan lähetysystä- mille tilaisuuden tutustua siihen mitä lähetysaloilla on tehty ja mielä on tehtämää ja herättääk- seen paljon enemmän lähetyshar- rastusta seutukunnan kristityissä järjestää Joensuun Lähetysyhdis- tys, jos Jumala suo, ensi joulu- kuun 11—14 päiminä Joensuus sa lähetyspäimät, joissa esiteiniä eri lähetysaloilta tulemat pitä- mään lähetysjohtaja Mustakal- lio ja lähetyssaarnaaja Pettiixen. Paitsi sitä tulee iltasin toimeen- pantamaksi iltamia, joissa useat ympäristön papit omat hymän- tahtoisesti lupautuneet puhumaan. Joensuun lähetysyhdistys lau- suu täten kaikki lähetysasian ystä- mät liim laajalta alueelta kuin mahdollista termetulleiksi näille päimille. Marsinkin pyydämme pappeja ja opettajia saapu- maaix lukuisana parmena huomaut- taen että nämä päimät ja etenkin tiistai 13 p. joulukuuta oix aijottu erityisesti kokoukseksi heille. Termetuloa siis kaikki lähetysys- .tämät, termetuloa koko kristikansa, : termetuloa ..kaikki, jotka työtä teette ja olette raskautetut." Ja tulija, , kuka lienetkin, saamu rukoillen, et- 'tä Herra näiden päimien aikana i saisi Henkensä kautta moimakkaasti herättää suruttomia, runsaasti loh- duttaa kärsimiä, mahmistaa usko- mia. I Joensuussa 28 pnä marraskuu- ta 1910. Joensuun Lähetysyhdistys. ^ssivaaran Osnnsmeijerin Osuuskunnan kokous pidetään meijerillä joulu- kuun 12 p:nä klo 12 p., jolloin päätetään lopullisesti meijerin ker- mameijeriksi muuttamisesta! ka- luston myymisestä y. m. mahdol- lifen muutoksen aiheuttamastajär- jestäxnisestä; sääntöjen uusimises- ta y. m. Rääkkylässä " ii— Hallitus. K. S. 1 k. 4 s. 70 mm.) Taipaleen Saastopankin osakkaat kutsutaan kokoukseen joka pidetään joulukuun 11 p:nä kello 4 i. p. maanvilj. Juho Peh kosen talossa. 1) Luetaan läänin kuvernöörin päätös säästöpankin sääntöjen vahvistamisesta. 2) Käsitellään ja päätetään sääntöjen 4 ja 5 §:issä olevat asiat. Taipale, 28 p. marrask. 1910. Toimikunnan puolesta: J. Liimatainen. Palvelijoita saatavana kaikille aloille. Läheni. Karjalan Liiketoimista, Joensuu, Torikatu 8. Puhelin 125. K. S. 3 kj Palvelusta haluaa. Kauppaan perehtynyt nuori raitis mies, työtä pelkäämätön, haluaa jotakin väliaikaista toin ta, sattuneesta syystä. Arvoisa vast. t 1. k. nimimerk. -Tottunut". (K. S. 1 k. 4 s. 35 mm.) Kuulutus. Pielisjärven kunnan rokottajan palkkarästejä viime ja edellisilta vuosilta kantaa allekirjoittaja kotonaan ensi Joulukuulla, ]onka jälkeen tulevat ulosoton kautta perittäväksi. Pielisjärvi, ""/n 10. O. Turunen. Kuulutus. Julkisella konkurssihuutokau palla, joka pidetään perjantaina joulukuun 9 p:nä kello 11 päi vällä poliisi A. Horttanaisen luona Pielisjärven pitäjän Vuo- nislahden kylässä, myydään kauppias Oskar Kuivalaisen kon kurssipesälle kuuluvaa tavaraa, niinkuin ompelukone, käytet tyjä vaatteita y. m. Pielisjärvellä, Marraskuun 25 p:nä 1910. Juho Ahonen, toimitsijamies. (K. S. 2 k.) m gg HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Saukon-, UäAtän-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita seka kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff.