N:o 107 - 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina toukokaan 13 pma Hotelli WahkTen Omist. Emil Rundqvist 1758 Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahuoneet! Yksityisiä seurneita ja kokouksia varten erityishuoneita Uusi biljaardi! tä tunnustetaan, -ctrei Suomen srjäistä jprje&jp&ä tooiia muuttaa yksipuoli- fifla apakirjoilla. Hän huomautti, et- tä iei^ari ÖUet Janten 2:nen vain wah° toiäti Suomen peruÄuÄait, joita tei- fari Alekjanieri Unen oli tunnusia- nui. Puhuja todensi, eitä perustus- laillinen monarkia on mununui suo- malalsren ajatustapaan. Edelleen o- jotri puhuja, eriä ^perustustail eivät ole luoneet eitä vahvtsvaneet juoma-- iaiijeen lainjaotoäniöon kaksinaisia jär jestelmää, ivaan ainoastaan yhden si- pvjen, eiVäokä ole ajeilaneet sen vas- «lkohdakA yleismaliakunirallista jär» jesiy»tä vaan korteimman hallitus- tvallan. Seuraten Bennmgsenin tvlit- .iaufsio lakeihin ojoui puhuja, euä ne «oat vain yl-eistä sääntöä vahvista? »via poikkeuksia jekä osiinioi vasiak- Laisia tapauksia perusiuÄakien ancka- rasia seuraamisesta hallinnon ja raha- asiain alalla. Lopuksi arvelee Milju- lkow, että Mmaiaisten tyytymättö- myys Venäjään on Mrynyi juuri täi- laisten yritysten johdosta kuin nykisi- nenkin on ja.siksi on turhaa odottaa, että lakiehdotuksen nopea toimeenpano voisi rauhoittaa mieliä Suomessa. Suomalaiset ymmänäväl hymin, että kysymyksessä oleva asia on muu:amien ryhmien väliaikaisen «voiton tulos, ryhmien, jotka ovar persoonallisesti ärtyneet entisten kcikeilujensa Suomen suhteen epäonnistumisen johdosta. Mmia suomalaisilla on myös syyt sel- töillä. Jorka >olwar Mlliser noiden fot feilujen uudistamiseen, heisiä jutisla- tvat he raskaimpana heikenään tuo- vuonsa tunnustaen, että masluunalai- suus niisiä ei lanikea Menäiiän kansan päälle. Puheenjohtaja tekee Miljukomille huomaunrksen hänen puheessaan lkäyt- jämänsä lauseparren johdosta, että ky- ^ymykseÄsä olemalla lakiehdotuksella on valtio?aappauHen luonne. von Anrep panee vastalauseen Mil- ffukovin sanqja »vastaan siinä, että ky- >fymyllsessä olevan lakiehdotuksen kii reellisyys ei tarkottaisi suomalaisten mielten rauhottamisia, waan johtuisi hänen puoiuelaistensa tietoisuudesta siitä, että he tekewät ruman työn. Kapuslin panee vastalatrseen Mil- ijukovin lausunnon puheenpartta Nxis- taan, että lauseparsi „Wenäjän valta- kunta" olisi miffa onnistumaton juu- ridinen termi. - Rodiifhev todistaa Pitkässä puhees- saan, tuoden esille joukon historialli- sia tosiasioita, ettei minkäänlaiset elin- ehdot ote Suomen ja Menäsän välis ten suhteitten faulta tulleet järkytetyik si, ja pitää ftnlähden lakiehdotusta mielettömänä ja tarpeettomana, mikä voi aikaansaada ..albanilaisen miel- tentilan". Puhnja arvelee, että jos valiokunnan jäsenet oiisimat milpiiiö- mässä vakaumuksessa siitä, että kysy- «nyLsessäoleva lakiehdotus on välttä mätön Venäjän eduille !sa tarpeelli nen, niin sen tärkeyteen nähden ja ftn vuoksi että suomalaiset pitämät silä oikeuksiensa loukkaukffena, olisi heidän hylättävä lakiehdotus ja pyydettävä duuman hajotusta ja uuden duuinan kutsumisen kautta -saatava selvyys maan yleisestä mi^ipiteeslä. sAieis- tä naurua). RodiiHev jatkaa huo- mauttaen, «itä nauru tässä kohden on todistuksena siitä, että valiokunnan e- nemmisrö ei suhtaudu vakamasti a- siaan. Par: asiallista selilvenniMä, jc:ka ly- eauskunla. Istunto k e sk iv i:5 k o na t o u ko k. 11 P:nä No 6 i.z. Naltakunnanlainsäädäntö. Tarkistamista Marten esi.eltiin se alam. vastauskirjolmä, jonka eduskun- ta tämän k.n 7 P:nä cn pää länyt lä- hetettäväbsi H. M. Keisarin arm. esi tyksen n:o 3 johdosta. Ed. M echel in (ruo^s.1 huo- mautti tarkastusvaliokunnat tehnen Ed. Setälä (nuori.) ilmoitti tar- kastaneensa alam. maslauskirjelmäii suomalaisen painoksen ja mhtvi sen ne- julla puoltaa >sen hymäksmnisl i. Atsimielisesti hymäksyiliiiv alam. vas:auskirjelmä. Metsänhävittämisen ehkäise,nincn. Ensmiäisleen käsittelyyn otettiin ia- loustvaliokunnan mieliiuö :uo 2 :nct- sänhämittämisen ehkä^iuiseSi^ tarkor- tcmien eduskuntaesiiysten iohdos:a. ElX Honkajuuri (suom.) toi- wo» isuuren maliokmtnan oriMvan huo- mioon mietinnön neljännessä was:a- lauseessa ichdyt huomautuksei. Ed. Storbjörk truoii.) pnysi suurta waliokuntaa hartiis^.naan ei- wolkö tvaliokunnan ehdoiukset koske perustuslain muutosta, jos ro syysia hänkin ehdotti 4:nnen tvastaiaUleen hyivättyttÄvälsi, siis e."ä lakichdotukset hylättäisiin. Ed. T n r u n e n O. W. (jos.) ehdotti hylväksyttÄväksi 3:nnen mastalauseen. Ed. Estlander (ruoif.) eht)o::i, että asia, koska se koss-'» Perustuslain säädöksen muutosta, läheieltäis-ia pe? rustuslakitvaliokuntaan. Ed. A. Halonen (sos.) ei katso- nut asiassa olttvan mitään -lieriisius- lain säädösten kanssa ristiriitaisia. -Ed. Schyberg s o n (ruo:s.) ptti loki ehdotusta harkilseinan omana ia ehc>otti, että se oloihin jowel:>ii»<-lto- mona ja onnistumattvmana hyljättäi- siin. Ed. J nborr (ruois.) puoluSti al l?kirjotttamaansa 4:tlä Kxistalausetra. Asia lähetettiin sumecn lvaliokuii- taan. HuoneistokysyiuyS. Kansliatoimikunta oli elidotianut sille ann>ettawatsi wa^:undc! eduskun- tabuoneiston wuokraninijes:a ensi w. alusta. Ed. I. Castren (nuors.) Piti ny- fyistä huonaistoa j»piw<ina. Uusi huoneisto olisi epäier^oeelitncu ja foä= tea, koska se wasta .'»st taimena wal- misiuu. Ehidotti nykyiseen huoneis- toon tWdyiiäwälsi. >Ed. Tokoi (sos) kannatti uutta huoneistoa, koska se on lähempänä sää- ty?c>loa sekä tilamampi ja :l'.u.'ai:-am^i- k'-i huoneittensa suhteen. Pnhiaasii l<.toudell>ise.t Wt owat yhdessä uubru huoneiston tilälvttmmuudeii iriiofsi nHvfuitaneet kans'.'.i:oimikui'.nan r= uommistön kantaan. tib. E s tl a nd ; r yhtyi cd. Cicft rc= nin lausuntoon. Ed. H o m e n (nuors.) ci katsonut olenan riittÄviä >nitä muniioon Ei>. S. Heikki^« (ioi^ piti A. P. K:n tekemää wuo?rankorotusla :l- stve senä muuttokäski!na. Ed. S. W n o 1 i s o f i s-os.) pui uuden huoneiston hanklin'ist.> meneZ- ta inystä edullisempani kuin nyk!>'jcsiä pymmistä. Ed. Fränti (nuors.) ei Pitänyt wuckran korotusta suhteetioinana. E:j- dotti Pys>yltäwäksi edelleen nnkyisessL paikassa, kunnes oma talo saadaan. -Ed. Hahl (maal) Piti nykyisiä huoneistoa wetoisena, Ed. Roos (ru?ts.) k<il'nalti tb. Estlaiilderin ehdotusta. Ed. Tokoi anveii, eitä vaicru.ita ivoi karttaa alakertaan.wc>iika kapakan- kin. Gitäpaitse olisi uudessa salissa enempi käivelytilaa. 1*22 äänellä 54 hMstaou Päätettiin anlaa kansliatoimikunnan toimeksi huoneistoMpnyksen järiestäminui. Istuntv päättyi klo 9,!/) i.P. Seuraama istunto on tänään klo ^1 a.p. Virallisia y.m. yleisiä uutisia, Sum in»G js «MmmenMsli. Maltakunnannemvoston oikeistolla oli eilen neuwotteln Suomen kysymyk- sen johdosta. Saapumilla oli Turno- imo y.m. IMehdotuksen laadintaan »- sakottaneita henkilöiltä. N.s. deutrichi- laiset waaliwat, e>,ta lakiehdotus mii- >wyttelemättä Mahimistetaan ja saate- taan woimaan. Epäröimisestä möisi olla lmaarallisia seurauksia, Mä aiiloas- taan järkähtämättötMIjoellä ja lujuu- della Mckdaan suomalaiset saada luo- jpumaan kaikista aiktiimisista toimen- ^piteistä. Eduskunnan Masiauksesta omat Deutriöh, Ko>rewo y.w. seuraa vaa mielipidettä: Suomalaiset omat use syypäät seurauksista. He eivät tahtoneet ymmärtää, että Suomen ky symyksen siirtäminen duuman kompe- äenssipiiriin on hi)öoyksi heille itselleen. Aiinisterineuwostossa oli kysymys nriMkin eilen esillä. Suu- rin osa ministerineuavosion jäseniSiä on sitä mieliä, että lakiehdotus on ajet- tawa läpi mahdollisimman nopeasti. Ainoastaan rahaministeri pxää ase maa lMakÄvaiva ja Maatii suurta iv a ro- maijsuulia. Eduskunnan vastaus jäätetään duumalle. Lokakuulaisten toimenpiteita. Lokakuulaiisten vlHmätoimisto cn lähettänyt kaikille jäsenilleen, jotka ei- vä ole saapuwi'lla Pietarissa sähkösa- noman pyytäen heitä heti palaamaan Pietariin ja pysymään siellä istunto- «kauden loppuun saakka toi oikeastaan niin kauan, eitä Suomen Uymys tu- lee rattalistuksi. Toimisto on myös päättänyt toi- meenpanna Hielimätilaisuuiksia Suo- men ki/symyksestä, joissa tilaisuuksissa tulee esiintlMään sekä lakiehdotuksen Puolustajia sttä Masiustajia. M. m. tulemat esiintymään Venniijsen, Mel^eiidorff ja von Anrep. Maliokunnan mietintö viipyy. „St. Petersburger Zeitung" ilmoit- taa, ettei duuman Suomen maliokun- ta saa yleisivaliaikunnallisen lakiehdo- >t uksen käsittelyä loppumaan miikon ku- luessa, Maan tulee siihen luultmvasti kulumaan kailsitin •umffo<i. Tuumalle esitetään lakichdotus toukok. 18 :ai 20 p:nä Manhaa lukua. !sing!n raastuvanoikeudessa. Raastu- vanoikeus katsoi, ettei ?ysymi)kscssä o- levän uutisen, joka koski sotilasten varkain suorittamaa lehmäin lypärnis- tä, todenperäisiHttä oltu todistettu, ijocka Muojlsi vastaaja tuomittiin her- ijauksesla, joka kuitenkaan ei ollut ta- pah m nut vastoin parsmipaa tietoa, 150 mkn sctkkoon vastaama 25 päimän vankeusrangaistusta. Sionn M mMrmmckM Ministerineuvosto on klinielly: seu- raavat Suomea koskcivat asiat: 1) Suomen ritariston sa aatelin ala- maisimman anomuksen Moimassa ole- Man ritarihuoneijäirjestyksen muulta- mii>estv; 2) senaatin ancmulien saada ival- tiorahasiosta etukäteen käyttää 'kaikki- !aan 399,354 mk. 'tni^foituffeen alot:aa viipymättä työt Suomen Maltionrau- tvteiden sotvellulttamWsi keisarikun- nan rautate/iden liikkuvaa kalustoa varten, josta summasta 453,877 mk. tulee V:n 1910 osalle ja loppusumma ville 1911. Ensimäisen asian suhteen päätettiin ritariston ja aatelin ano- mus jättää huoimioonoltQmotta, _tri= sen suhteen pääteÄiin puoltaa senaatin anomusta. Sotllasjutut. „Nya Pressenin" vastaama toimittaja tuomittu sakkoihin. Kenraaliluutnantti Olhovskin jut- tu „Nl)a Pressenin" vasiaanxia toi- mittajaa sil. tri Axel LAeä mastaan oli eilen lopullisesti käsiteltävänä Hel- Hänen rikoksensa. Jatkoa. — Tarhaani Herra Stanton on matknstanut ulkomailla Vaikka täs tä tiedänkin, etiä han on sama ystä vä, jolta tohtori Zabitz osti pistoo lin, niin muuttuu minun tehtäväni vain yhä vaikeammaksi. Hänen parhaat ystävänsäkään eivät tiedä, minne hän on matkustanut Hän jätti seudun aivan odottamatta hei näkuun 18 p:nä edellistä vuottf, siis päivää jälkeen H8sbrouck'in murhan. Hänen matkansa näyttää aivan paolta, kun varsinkin ottaa huomioon että hänen sukulaisena kaan eivät ole saaneet hänestä mi tään tietoja. Oliko hän itse ampu nut herra Hasbrouck']o? Ei, mutta hän oli tuona iltana antanut toh tori Zabiizille pistoolin; oliko hän litten tehnyt t>en pahassa tarkoi tuksessa vai ei, niin oli hän kui tenkin säikähtänyt tätä tapausta min, että hän mahdollisimman pian oli dirtynyt Eoropaan. Siihen asti en kaikki lelviili, matta löytyy vie. lä selittämättömiä arvoituksia, jotka vaativat osakseen koko tarkkanä- köisyyteni. Mitähän jos kävisin tapaamassa herraa, jonka nimi oli mainittu yhteydessä rouva Zab:tz'n nimen kanssa. Jos ottaisin selvän siitä onko hän sekottanut itsensä tuohon onnettomuuksien yöhön? — Heureka! Olen saanut selville, että herra Stanton salaa oli, ollut yllämainitsemani miehen kuoliuvi- hollinen. Ja vaikkei hän sitä avoi mesti osotta outkaan, niin oli hän kuitenkin aiheuttanut monta odot tamatonta vastoinkäymistä kysy myksessä olevalle miehelle. Jos nyt voin todistaa, että herra Stan ton oli se Mefisiofeles, jeka vaivasi sokeata Faustiamme Balaisilla il miannoillaan, niin voinemme vih doinkin päästä asian juuriin kiinni. Mutta kuinka voisin syventyä tällaisiin salaisuuksiin paljastamat ta samalla naista, jota kunnioitan jo sen uhrautuvan rakkaudenkin jVuoksi, jota hän osoittaa sokeata ( miestään kohtaan. Olen pakoUettq tarvautum«as — Senaatti. Kenraalikuvernööri on yhtynyt senaatin Päätökseen senaa- tin kulkulai^ostoimituskunnan kanslis- iin varatuomari G. E. F. Albrechtin nimiltämisestä saman toimituskunnan protokollaschteeriLsi. — Eduskunnan virkailijain palk kiot. Maltiomarainvaliokunnan en- sirnäinen osasto on Päättänyt edus- kunnan virkailijoille suoriteltavaksi seuraavat palkkiot: sihteerille 1/500 mk. kuussa edus kunnan koossaoloajalw ja sen jälkeen 1,000 mk. kuukaudelta seuraavien val tiopäivien alkuun, yleisen kanslian notaarille 700 mk. kuussa, saman kanslian kanslistille 500 mk., eduskun- nan yleistulkille 500 mk. ,ja yksityiselle tulkille 300 mk. kuussa valnopäimien koossaoloajalta, yleisen kanslian kans- lia-apulaiselle 300 mk. kuukautta kohti koossaoloajalta ja 250 mk. tulemien valtiopäivien alkuun; ruotsalaisen kansliaosaston päälliköl le 1,000 mk. kuukaudessa ja notaarille 600 mk., Painatus:öiden valvojalle 1,000 mk. kuukaudessa ja hänen apu- Iäiselleen 600 mk. kuukaulseAsa; sa eduskunnan kamreerille 300 mk. kuu» kaudessa -valtiopäiväin koossaoloajal- ta. Lisäksi on valiokunta päättänyt määrättävälle eduskunnan talouden hoitajalle suoritettavaasi 3,000 markan vuosipalkkion. — Serumtutkimus- ja valmistns- laitoksen perustaminen. Senaatissa e- siteltiin tämän k°.n 10 P:uä kenraali kuvernöörin kirje ja eduslunn.in ano- mus, joka koskee serummikimus- ja valmistuslaitoksen perustamista maa- han. Senaatti päätti anoa lupaa ko- mitean asettamiseen Malmisiamaan ky- symMä mainitun laitoksen perus:ami- sesta. Samalla päätti senaatti cliStaa ka- keiinpaan paikkaan, et:ä myönnetiäi- si-n 14,000 mk. kerta kaikkiaan ja 21 tuh. mk. vuotuisesti serologisen labc- raiorion perustamista Marien Heisin- kiin. Tämä laboratorio olisi nvian Mäliai^ainen eikä siinälmalmisteta se- rumia. Määrärahat sitä varten on myönnetty siinä tapauksessa, eitä v&I- tion varat sen sallimat. — Karjanhoito- ja meijerikoulut. W.>k. W pnä iapahlui»ee^a esittelyssä koiVeim>massa paffMa on senaatin eh- Utuisesta muutettu kohdat 5 ja G hei nät. 24 p:nä 1902 annetussa asetuk sessa, joita fcis&e tavjanhoidon ja inei- jeriioimen opetusta Suomen karaan- ho ito- ja m eisicrikouluissa. Sei? mulcaan tnllaan niiden iilain omistajille, joille koullut an sijoitettu, iiiyöntäiiiiään vuotuista avustusta 1,200 mk. Mä kovmauksena oppilaiden iKäpidMa 250 ntf. jMijelta koulun oppilaalla. OpPi>!aide>n luvun määrää maan- viljMMallitus karjan suuruuteen ja ^neijeriÄsä käytettyyn maitomäärään nähden suhteellisesti niin eitä jokaisia Äsipilasta kohti tulce 10 liypsämää llch- mää; kuue>n>?in voivaan, katsoen siko- jen ja nuoren kaljan lukuun, näihin kouluihin vtiaa enemmänkin oppilaita, ei kuitenkaan yli 20. — Jäämistövero. Lyhyen keskus telun jälleen, missä esitys ehdotetuin Ihylänävätsi, ilähetti edustnnm tiistai- na istunnossaan arm. esinjisen n:o 17 jäämisiöverosla valiiomarain ioalio- kuntaan. \ — Perttilän Tuomeentuontikustan- nukset. 'Tenaalii on myöntänyt 2,758 jmk. 82 p. niiden kus:annustm korvaa- mis^tsi, jotka aiheutuivat puuseppä Jaakko ©mil Perttilän tuonnista Kap kaupungista kotimaahan. — Nhtiöt. Hra Nudols Äiäiy y.in. Lahdesta ovat anoneet wak/visius :a Yhtiön »O. A. Lahden Äirjakiuppa A. B." sääitnöille. Osakepääoma on 20,000 Miarlllaa. — Pormestarit. Turun kaupungin oikeuÄPoHmestarilsi on senaatti nimit- tänyt homioikeulden reistraattorin H. Bäckströmin. — Armovuodet. Petäjämeden kirk koherran rovasti I. Licheckin leskelle Julia Lybeckille ja hänen lapsilleen on senaatti myöntänyt 2 Ylimääräistä ar- movuotta. — Kunnanlääkärit. Lääker. lis. ^ A. R. Sjöberg on nimilell») Lappajär- ven, EnMälvven, jioriesjänven ja Mimpelin kuntain kunnanlääkäriksi. — Osuuskunnat. Kuopion läänin kuvernööri on puolestaan Mahmisia- nut Rautalammin pitäjän Särkisalon osuuskassa-nimisen osuuskunnan ohje- säännöt. Sen ensimäisen hallimksen muodostavat herrat Otio Savolainen puheenjohtajana, Selim Oittinen n<l- rapulheenjohtajana sekä Albert Flinck Edlivavd Kaartinen ja Adam Jämsen jäseninä. Kuluvan vuoden ensimäisellä nel- jänne^sellä on kauppareikisreriin mer- kitty m.m. Haapakosken kauppaosuus- kunia r.l. Jyväs.ylästä, Jämsän o- ! suusliike r.k. Jämsästä, AlajärMen o- isuuskauppa i^. Alajärveltä ja Äer- ^ ko n koske n ^lelefooniosuuUunta i.l. Nau- | talammitia. Ahteensä on sanottuna aikana kaupparekisteriin merkitty 44 ; osuuskuntaa. Lakannut on 1 ja vara- ^rikon tehnyt 2 osuuskuntaa. «Jyväskylästä, ja Keski-Siioiiiesta. Uuden taideyhdistyksen perustama kokous oli eilen illalla Kunnallisialolla. Ah- distyksen nimeksi hyvälsyttiin »Keski- Suomen Taideseura". Sääntöehdo- tus luettiin ja pienillä muutoksilla >hy- väksiMiljn ja Pääteltiin-niille Pyytää vahvistusia kyvernöörinwiras:os:a. Entinen väliaikainen toimikunra sai kokoukselta valtuuden toimia yl/sis- tylsen hPväksi, kunnes sääntöehdotus on hymäkfijttyi, gonfa jälkeen Pidetään uusi kokous, misisiä valtsinainen johto- kunia yhdistykselle valitaan. Kokouk- sen Puheeiljohiajana loimi maanv. A. Schildt ja pöytäkirjmina lait ei li- ja I . H e i s k a. vio, metsänhoitaja F. G. Bergroth ja kunnanlääiäri Oskari Heikinheimo. Pihlajaveden maalaijeuras- ia: mloil-inen H. E. KaivoS. Multian maalaisseurasta: talol. liset I. >E. Hokkanen, H. Hokkanen» Edvin Harjula, E. Keskinen ja Fr. WalkeisenmÄi. — Surnipjtnnriljdijöifft tämän ke sän aikana omat Keski-Suomen Maan- viljelysjeuran alueella ilmoittautuneet seuraavat maanviljelijät: Saarijärveltä: taloll. Julho Rauiio, Kaarlo Hurme ja Otto Harju. Pylkönmäeltä: to:z>p^rit W. Lchionen, S. Mäntynen, I. Äiminki- nen, W. l^oomanen, I. Rignel, ncch- kuri O. Mesiäinen, tal. Juho Kuoppa» la, Aapo Leppänen, opettaja Aatu Kuronen ja O. I. Pellinen. Keuruu: A. E. Kolho, F. M. Sakari. Jyväsklylän pitäjästä: tal. Oskar Kylmälahii^ Luo Keskinen. Vik:or Ahvenainen. ll urat s Alt a: tal. Otto Korkea» mäki. Kivijärvellä: vuokraaja Ie- nas Rekola. .Wi itasaarelta: talollinen Ot- to Kähärä, op. Aku Hillu. Pihtiputaalta: taloll. Heikki Huikan, David Tammelin, Israel Paananen. Wihlori Kesänen, Robert Saasiamoinen, Emil Kauppainen, Emil Masalin, Malli Masalin. — Kalastuskursseja ensi kesän ai- kana on K.-S:n Maanviljeltzisseuralta pyydetty Wirroille ja Taarijärvelle. — Jyväskylän seminaari. Jyväs i/iän seminaarin suomen ja ruoisinkie- Ien lchioritsi on niinileliy filosofian kand. F. A. H ä s t e s k o. — Keski-Tuoinen Kansanopiston kannatusyhdistyksellä oli ylimääräinen kokous eilen Kunnallisialolla. Puheen- jchiajana toimi lehiori Jaatko Länke- lä. KannalUÄMislys päätti aniaa se- naatin opieiolle mi^öniämän 60,000 mkn maliiolainan vaiiuudeksi ensimäi- sen kiinnityksen opisron omistamaan L)iäki-WMilan palstatilaan Laukaan Paadentaipaueen tyläösä siihen lule- miin rakennuksiin. — I. W. Snellmanin 1VZ:ntenä i syntymäpäivänä eilen oli suuri joukko ' lakoja kaupungissa liputettuna sini- Valkosin lipuin. Päivällä oli lyseolla ja tyttökoululla lyljijet juhlar. Illalla 1 oli iuomettarelaisilla jlthla kuiinallis- talolla. ^ .. — Hankasalmen eläinvakuutuöyh- dischksessä oli vuoden 1909 lopussa kaikkiaan 367 jäseniä. Näiden eläi- ^miä oli vakuutettu vuoden alussa 1 luokassa 269 hevosta 105,534 mac- kasta ja Muoden lopussa 31? h?ivos:a 119,844 markasta. Vahinkoja mak- seiliin kahdeksalle yhteensä 2,477 mk. 71 p. — LuÄassa 2:n oli vuoden a- lussa vakuuiettu 593 nautaeläiniä 56,304 markasla ja vuoden lopussa 547 naulaa 51,333 markasta. — ^a- hintoja korvattiin tässäkin luokassa kchdelsalle 524 mk. 50 p. Wiime vuodella on yhdistyksen vuosikokous päättämir Makuuiuksisia kannettavaksi kuokassa 1:n 2 mk., luo» kt^ssa 2:n 80 p. vakuuiusrahastoon, sekä liikerahasioon 20 p. ja ivarara- hasloon 5 p. jokaiselta alkamalta ja- dalia markoilta tvakluuiussummalia. Hallilulscsia eroamismuorossa ole- mat jdfertet M. Matilainen >.i Matti Ruianen, sekä varajäsen I. Paaiolai- nen valiitiin uudelleen. — S. 2. — Metsänmartijaksi Rnuuuairnnin ' ktntncut ja pappi lain l iloille on t.k. 6 Ipitä moliilu menänvartia Frans Mi- käet Hannula Kittilästä. — Lukkari-urkurit. Jaakkiman seu- raiunnan väliaikaiseksi lukkariisi iva- Iittiin viime sunnuntaina 6 hakijasta Hankasalmen V.t. lulkari-urkuri H. A. Räisänen, eM-MkMMN Joseph Smithiin. Tätä en toisin tee mielelläni, mutta niinkausn kuin hän vielä ottaa vastaan rahoja, joi den avulla saa ihmiset puhumaan, johon en itse ole oikein perehtynyt niin kauan olen käyttävä hyväk«eni hänen voitonhaluaan ji taipumuk siaan. Hän on kunniallinen ihmi nen, eikä käytä hyväkseen niitä havaintoja joita hän meidän palve luksessamme ollen tekee. Olen utelias nähemään, miten h n me nettelee hankkiessaan meille aivan välttämättämiä tietoja tässä arka luontoisessa asiassa. Kirjoitan tähän selontekoni illan | tapauksista. Joseph Smith on oi vallinen ja välttämätön apu polii sille. Aamulla kirjoitti hän minulle että herra T., soudattaen hänen kutsuaan, tulisi hänen luokseen il lalla. Siltä varalta, että haluaisin olla mukana, ilmoitti hän minulle, että hän tulisi lähettämään pois pal velijansa ja tarvitsisi senvuoksi jo takuta henkilöä, joka vetäisi ulos viinipullojen korkit ja tekisi muita samantapaisia pikku palveluksia. Kun olin halukas omin silmini nlkemiia herra T;n, noudatin hä — Keski-Suomen Maanviljelysseu ran iäinäitlkesäisiin lilpailuihin ovat ennen inainirsemielmne kisäisi tlmuit- tautuneei: Ä t s ä r i n maalaisseurasta: talolli- set Herman Tenhunen, Heikki Hokka- nen, Kristian Majaniemi, Juho Pih- tilahti, Heiiki Saarimäki, Aukusti Ahopelto, Juho Hyvönen, Kaarle Pe'llo-upää, Sanieri Jaal.ola, Kristian Mäkinen, Sanreri Suihko, Herman Muriola-iiliiinimäki, Heuman Jussila, Kaarle Joki-aho, Herman Haapl^är- vi, Anton Jokela. Julius Pusaa, Ant- ti ZLaMkaniemi ja Heikki Lahii sekä topparit Heikki Peltoniemi ja Sem- mi Lahtinen. Keuruu n maalaisseurasta: id.: Clvert Kolho, Juho Takanen, Aapo Lampinen ia W. Paljakla, torppari Emert Salmela, kanttori Juho Sa nen kehotustaan ja valmiina näyt telemään vakooja numero toisen osaa lähdin sovittuun aikaan herra Smithin asunnolle, joka sijaitsee yliopistorakennuksessa. Se oli ais tikkaasti sisustettu. Kirjahyllyt, jotka siellä täällä ulottuivat kattoon asti, muodostivat komeroita, jotka voitiin taulujen avulla kokonansa kätkeä. Kun taulut olivat liputet tavissa raameissa, joten niitä voitiin muuttaa paikasta toiseen, otin ne alas ja koetin parhaani mukaan palvella uutta isäntääni tekemällä tarpeellisia muutoksia. Sitten is tuuduin odottamaan herran tuloa. He saapuivat kohta senjälkeen, ja minä pääsin näyttelemään pal- velijaosaani. Kun autoin herra T:n {»äaliä takkia, tarkat tin häutä sa- aa. Hän ei näytä kauniilta, mutta hänen kasvoillaan on vapaa, huo leton ilme, hänen käytöksensä on miellyttävää ja puoleensavetävää ja 'äänensä niin sointu an hivelevä, että hän varmaankin on vaaralli nen monelle naiselle. Tahtomattani tulin verranneeksi häntä tohtori Za- bitzin ja täytyy myöntää, että hä nellä olisi useampien naisten luona parempi onni kuu tällä, mutia en Uimin kmckmrit jll ottanut silloin lukuun rouva Zabit- zia. Annettuani herroille viiniä, piilouduin huomaamatta erääseen äskenmainitsemistani komeroista. Syntyi vilkas keskustelu, silla her ra Smith osasi saada vieraansa pu- helutuulelle. Hän meni toisesta asiasta toiseen välttääkseen epäluu lo», ja tuli lopulta siiven kysymyk seen, joka oli meille tärke n. Jota useampia pulloja he tyhjen sivät sitä innokkaammaksi ja pu- heliaammaksi tuli herra 1^ kun taasen herra Smith muuttui vaan yhä rauhallisemmaksi. Monta ker taa oli viimeksimainittu koettanut saada herra T:ltä selvitystä asiaam me, ja tarkkaavana kuuntelin, joka ei kuitenkaan näyttänyt vievän toi vottuun tulokseen. Silloin kuulin herra Smithin sanovan: — Hänellä on niin tavattoman hyvä muisti, etten koskaan ole ta vannut toista hänen veroista,n. Hän muistaa täydellisesti päivän j, het ken, jolloin jotakin ihmeellisempää on tapahtunut — Ihmekös tuol vastasi hänen vieraana», joka on tunnettu siitä että hän mielellään kerskuu hyvä- mouUsnuitaao, - minä voin jokai- Tampereen Kauppaseura lähettänyt kiitosadressin Newcastle» kauppakamarille. Tampereen Kauppaseuran Vuosiko- kouksessa viime luussa Pääteuiit lä- ly itää Newcastle n kauppakamarille, jo- r.i lani alulle englantilaisten kauppa- kamarien lausunnot Suomen hymäksi, kiitoslirjeimä. Tämä tirjeimä on o- i.i< ttu mainitun kauppa kamarin pre sidentille lordi Joiccy'lle ja kuuluu s.u:aavasti: My Lord. * ?,'lwcastle on X yiut . Kauppakamari on 'okoutiiessaan tämän k:n ;!» ^ nä tekemällään päätöksellä lausunut Pal-- jo-ii merkitsevän sanansa Suomen hy- mcisi ja sen taistelun puolesta, jota Suomi käi) lalouocllisen riippumatto- muulensa ig kiellämät:ömää!>. oikeuieen perustuvan valliolli'er erikoisase- mansa puolesta. Allomainitun yhdismksen jäicnet u 'dustamai lkauppaa ja teollisuutta Tam- pereen kauptuigissa, jota on tapana kutsua »Suomen Manchesterikit". c-a- mo.n kuin H-isämme ennen meitä, c- lemme mekin vilkkaan kauppayhieyden seita vuoden päivästä sanoa, mitä kulloinkin tein ja minne menin; en muista ainoastaan tärkeimpiä ta- paukata vaan myöskin jokapäiväi set. — Le on mahdotonta! Te liioit telette, Benjamin, aivan varmaan! Herra T., joka oli siinä tilaasa, jolloin itsepäisyya on suurin, heit täytyi mukavaan asentoon tuoliin- sa ja toisti väitteensä, kehottaen herra Smithiä asettamaan hänet koetukselle. — Teillä on päiväkiija, alkoi Joaeph. — Kotona, täydensi toinen. — Saanko huomema silmäillä sitä hiukan koetellakseni muistinne tarkkuutta? — Tietysti. Jatk. — Ilmapuntari nMU eueit 787 m.m. ilmanpainetta, jonka maaran ?e meillä jaamuliaa varitn- horivoin. Lämpömittari näytti 25".