N:o I — I9IO. KAI KV. Maanantaina Tammikuun 3 päivänä. pyä ehkä pitemmänkin aikaa. Keskellä Uudenmuoden aaton rauhaa tapahtuu tuossa rauhaisassa maalaispappilassa teko, joka kauhullaan säikäyttää ympä ristönkin. Kirkkoherran makuuhuo- neessa oleman maatekaapin taakse on piiloutunut julmuri ladattu remolmen kädessä »valmiina odottamaan nnaton- ta uhriaan. Kun kuitenkin kirkkoherra muosikatsaustauluja laatiessaan mnpyy kansliassa tumallista kuumemmin, siir tyy hän piilostaan makuukamarin ja ruokasalin »välissä olemaan simukome- roon, ja kun kirkkoherra klo 8:n aikaan kulkee ohitse ruokasaliin, laukasee tämä häntä mustaan 2 laukausta. Toinen sattui leuanpäähän mutta kilpistyi siitä oikealle leukaluuta pitkin, josta sitten sairaalassa lääkäri sen irroitti. Toi- nen luoti lensi kirkkoherraan osumatta kattolampun öljysäiliöön, jonka säret- tyään ponnahti sohivalle. Kirkkoherra, rientäessään keittiöön apua etsimään, kaatui ruokasalissa, joten julmuri ehkä luuli tekonsa onnistuneen. Mutta kiin- nijoutumista peläten syöksyi hän kui- tenkin ulos, ei kanslian omesta, joka oli pihalle auki, maan makuukamarin akkunasta, särkien ruudut, ja sieltä puutarhan kautta jäälle ja joen poikki Haaparannalle, jossa luuli olemansa turmassa. Akkunasta mennessään oli * hän särkenyt kätensä, josta merta tip- pui tien miereen, sekä pudottanut palt- toostaan napin ja taskustaan konjakki- pullon, josta oli maistettu. Kun kirk- koherra I. kehoitti palmelijoitaan ros- woa kiinniottoinaan, eimät nämä us kaltaneet mennä sisälle, peläten siellä oleman oikein rosmojoukon, kun kirkko- herra tunnetaan ämeriääksi mieheksi. Lopulta saatiin kuitenkin talossa asu- man poliisin ja muiden toimesta haa- moittunut Tornion sairaalaan sidotta- maksi ja alettiin kohta nimismiehen johdolla julmuria etsiä. Sillä epäil- tiinkin jo heti erästä Johan Johans- son-nimistä ruotsalaista nuorta miestä, joka oli ollut pappilassa kesärenkinä, mutta juopottelun ja muiden syiden muoksi erotettiin palmeluksesta, ja joka senmuoksi oli usein kirkkoherraa uhkail- lutkin. Nyt oli hän Karihaaran sa halla työssä, mutta oli sieltä tullu päimällä lomalle. Kun hän seuraa- mana aamuna Haaparannalla yöma- jassaan mangittiin, löytyikin häneltä paitsi meritahroja, taskusta remolmeri, josta oli pois 2 luotia, lasinpaloja, housuissa maalia ja pumpulia, jotka kaikki pappilan akkunasta. Siis täysin sitomat todisteet. Entistä syntiä on hänellä istumatta 1 kuukausi eräästä rikkomisesta. Jo kerran ennen, pappilassa pal- melles^an oli hän epäiltynä erääseen murtomarkauteen, jolloin kanslian pii- rongintaatikosta, jota kätköä ei syrjäi- nen tuntenut, katosi pientärahaa isompi määrä, mutta erään perheenjäsenen lahdesta ei asia joutunut syytteeseen. — Konsertti Tyrnäivällä. Ur kuri Martti Marjonko ja laulaja Olli Palomaara antamat konsertin Tyrnä- wän nuorisoseuran talossa Loppiaisena klo V28 j. p. — Lapin piirin kansakoulun opettajain nmosikokons alkaa ensi perjantaina klo 1 p. Romaniemen kk. kansakoululla ja kestää sen sekä sen- vaaraan päimän. Osanottajille on ma- vattu mapaa asunto ja ramintoa saa kohtuullisesta kormauksesta. Ohjelmassa on m. m. keskustelua raittiusopetus- komitean mietinnöstä, uudesta palkan- maksutamasta, oppilaiden käytöksen armostelutamasta, kansakoulun mel- mollisuudesta siirtolaisuuteen nähden, kokemuksesta Päimänsalon raamatun- historiaan nähden, sekä uudesta pii- rustuksenopetuksesta, josta tulee pidet- tämäksi sekä esitelmä että näytetunti. Sitäpaitsi tulee mielä toinenkin näyte- tunti. — Runsas osanotto olisi toi- mottamaa. — Osanottajia pyydetään malmistamaan Rikströmin laulumi- hosta, „Kotoa ja muualta 100 laulua" u:ot 7, 32, 42, 49, 64, 85, 90 ja ...Kymmenen mirran maa". — Kuollut. Wiime kuun 28 p:nä kuoli Sotkamossa pastorin leski Jo- banna Catharina W a l l i n, syntyisin Riekki, 77 muoden ikäisenä. — Plitorniou, Turtolan, ja Kolarin kuntain yhteisessä ko- kouksessa Turtolassa joulukuun 28 p:nä käsiteltiin m. m. seuraamia asioi- ra: Annettiin Ylitornion ja Turtolan kuntain alueella olemat lossit urakalla enimmän maksamalle miiden muoden ajaksi. Jolmanputaan itselliselle 5!aarlo Grekelälle 180 inkalla, Tengeliö.ijoen torppari Isak Gransille 125 mkalla. Portimon torppari Aadann ^antolle 105 markatta ja Honkurin talokas Petka Honkurille, josta miimeksi mai- nitusta maksetaan 70 markkaa kor- mausta muodessa. Tarkastettiin Mitornion kuntain pa- loapuyhtiön uusi sääntöehdotus. Sään- noille mahmistusta hakemaan malittiin Ylitornion kunnallislautakunnan esi- mies Eero Haggren. Hymäksyttiin kuluman muoden tulo- ja menoarmio, jonka mukaan yhteisiä menoja'on 3,139 mk. 64 p. ja tuloja 285 mk., joten kunnilta ensi muonna jää kannettomaksi 2,854 mk. 65 p. Kannettamaa summaa kuntain kesken jakamaan malittiin Turtolan kunnan kunnallislautakunnan esimies. — Kuiwauiemen kunnan lai- uamakasiiuiu jywäwarasto kuuluu joku aika sitte alkaneen itsestään mä- hetä. Eräät henkilöt omat nimittäin laskeneet jywiä lattian alta oikein kuormakaupalla. Eräskin henkilö on niitten tietojen mukaan, joita hän itse ja myllylläkäyttäjät omat puhuneet, saanut noin 9 sadan kilon säkillistä a sama henkilö on myös ilmoittanut, että heitä on kolme „jywänlaskijaa" a yksi niistä on hänelle antanut ai- noastaan 20 markkaa palkkiota las- emistään jymistä, jota palkkaa moitti tjynrin mähäksi. Jymiä pitäisi olla poissa sanotusta makasiinista noin 25 —30 sadan kilon säkillistä.' Eiköhän olisi syytä ottaa tuo asia tutkittamaksi hetimiten, kosta sitä ei mielä ole tehty. Kuulija. — Kuntakokouksessa Pyhäjär- wellä jouluk. 29 p:nä päätettiin m. m. seuraamaa: Hymäksyttiin tulo- ja menoarmio m:lle 1910, jonka ensi nu- merossa julkaisemme ja jonka mukaan kuntalaiset saamat puristaa pussistaan taas tuon siemosen summan: 36,171 markkaa, yksinomaan kunnallisten meno- jen suorittamiseksi. Vuokralautakunnille esitettiin seu raamat palkkiot: päimäpalkkoja toimi- tuspäimiltä 3 mk. jäsenelle, sekä yksin- kertainen yhden hemosen kyyti; asia- kirjain lunastamisesta 50 p. arkilta. Lainakirjaston johtokuntaan malit- tiin past. K. Z. Simelius, opettajatar M. Nemalainen, nti A. Parmiala ja rma A. Loppi, uudelleen, sekä kaupp. N. Paajanen. Tilattoman mäestön lainarahaston johtokuntaan malittiin suntio E. Kau- ranen ja itsell. Herm. Olkkonen uudel leen. Keskipohjanmaan raittiuspiiritoimi- kunnalle myönnettiin pyytämänsä 100 mkn apuraha ensi muoden ajalla. Someromaan muokraa päätettiin tal. W. Laitiselle suorittaa 25 mk. muodessa. 3,000 mkn apuraha maltiolta Mä- kikylän kansakoulun käsityöhuoneen ra kentamista marten malittiin nostamaan lautakunnan esimies joko itse tai mal- tuutetun kautta. Eromuoroisten kihlakunnan lauta- miesten sijaan asetettiin ehdolle seu- raamat: herrastuom. I. Rönkkö, tal S. Jokela ja I. Wuohtoniemi, lau- tam. Tuom. Ränni, tal. I. H. Lahti ja S. Pakola, lautam. H. Lohmansuu, tal. S. Kuimaniemi ja kr. torp. M. Saastamoinen, tal. E. Leskelä, its H. Olkkonen ja suntio E. Kauranen. Pyhäjärweu Maamiesseu rau »vuosikokouksessa jouluk. 29 p:nä malittiin m. m. seuran mirkaili jat ensi muodelle ja tulimat niiksi seu- raamat: Esimieheksi kirkonisäntä M Niemi, kirjuriksi tal. M. Uljua ja joh- tok. jäseniksi tal. E. Niemi, E. Jat- kola, suntio E. Kauranen, kaupp. N. Paajanen ja lukk. M. Loppi, joista kaksi miimeksi mainittua myös tilin- tarkastajiksi. Laadittiin suunnitelma tuleman muo den toiminnasta ja siitä johtuma tulo- ja meno-armio. Kilpailuja päätettiin edelleenkin toimeenpanna juurikasmin, heinänsiemenen, mihantarehun ja sen siemenen sekä puutarhakasvien milje- lyksessä, kuin myös koelypsyssä. Niin- ikään päätettiin palkita tarkoituksen- mukaisten käymäläin rakentajia. Läänin talousseuralta päätettiin pyytää näistä johtumien menojen suo- rittamiseen 465 mk. apuraha. Koke- mus on kuitenkin osoittanut, että ta- lousseuralta lähes sataantuhanteen markkaan nousemista muosituloistaan tamallisesti liikenee noihin juuri tär- keimpiin ja enimmän silmin nähtämää edistystä tuottamiin tarkoituksiin ai- noastaan joku maimanen satamarkka- nen, tai pari korkeintaan kutakin maa- laisseuraa köhii, tehden noin 6 % koko tuloista. Ihmeteltiin suuresti, ettei seuran johtokunta ole huomannut tuota epäkohdaksi ja ryhtynyt korjaamaan ja toimottiin, ettei se ainakaan kauman enää sallisi sen noin silmiin pistämänä rehoittaa. — Siewiu kunnan kuntako kouksessa t. k. 27 hymäksyttiin kun- nan tulo- ja menoarmio m. 1910, jon- ka mnkaan on kannettama kunnan ylei- seen konttoon 2,430 mk, kansakoulujen tarpeeksi 7,335 mk., maimaishoitoon henkilumuttain a 75 p. 1,300 mk., maimaishoitoon tuloäyrittäin 10,150 mk., manttaalikassaan somulumuttain 320 mk., manttaalikassaan myllyme- roina 60 mk. ja manttaalittain 2,320 mk. eli yhteensä 23,915 mk. Kunnan palokassaan on kannettama 1 mk. makuutustuhannelta. Raskaiksi pyrkimät kunnallismerot käymään maa- laiskunnissa, joilla ei ole sanottamia muita tuloja, maan kaikki täytyn saa- da taksoituksen perusteella. —l -n. — Tyrnätvän nuorisoseuran muosikokouksessa, joka äskettäin pidet tiin Mäinölässä, maiittnn mirkailijat ensi muodeksi. Johtokuntaan tulimat Hanna Tapio, Anna Tiikkaja, Aura Kauppi, Helmi Kokko, Jaakko Keränen, Juho Määnänen, Wäinö Siira, Esa Keränen ja K. I. Mattila. Mirkaili- joiksi tulimat, esimieheksi Jaakko Kerä^ nen, maraesun. Helmi Kokko; kirjuriksi Hanna Tapio, marakirj. Aura Kauppi: rahastonhoitajaksi Juho Määnänen, ta- loudenhoitajaksi Esa Keränen, emän- nöitsijäksi Anua Tiiklaja, sanomaleh- dentoimittajiksi Wäinö Siira ja K. I. Mattila. Humitoimikuntaan Olli Kaup- pi, puheenjohtaja, Hannes Bäckman, K. W. Salmenhaara, Eino Pääkkö, Iikka Siira, Hilda Mäläskä, Aina Jaakkola. Helmi Bäckman, Anna Pir- kola ja Hilja Keränen. Erinäisiä toi- mia marten Wäinö Siira, Antti Kaup- pi, Jaakko Keränen, Antti Rautio ja K. I. Mattila. Kirjastonhoitajaksi Antti Kauppi. — Piirilääkäri kämi Lumijoella ja otti mastaan sairaita 28 p. t. k. Kauan oli häntä odotettu ja erittäin tarpeen maatima oli hänen matkansa, jota osoitti se suuri potilaitten määrä, joka kämi lääkärin luona. — Kuusijuhla imetettiin Lumi joella kirkonkylän kansakoulussa kansak. oppilaille 22 p. t. k. ja pappilassa pyhäkoululapsille 26 p. t. k. Edelli- sessä paikassa puhui lapsille joulumer- kityksestä op. K. Räisänen ja jälki- mäisessä rouma A. Äström ja past. Äström. Hellästi sointuimat lasten esittämät joululaulut ja todellisen joulu- ja juhlatunnelman maikutti maatimat- tomat kuusijuhlat sekä lapsiin että man- hempiin. — Uusi sekakööri Lumijoella op. K. Räisäsen johdolla on syksyn kuluessa ahkerasti pitänyt lauluharjoituksia kir- konkylän kansakoululla. Mainittu kööri esiintyi kirkossa 1 Admenttina ja 1 Joulupäimänä ja lauloi erittäin kau- niisti Hosiannan, messut ja useat mirret. Airjekortti Aemistä. Harmoinpa täältä Kemistä näkee kirjoituksia Kaikun palstoilla. Entiseen hymään aikaan, jolloin main Kaiku oli paikkakuntamme äänenkannattajana, niitä näkyi enemmän. Mutta nykyisin, jolloin paikkakunnallamme on ollut kaksi omaa äänenkannattajaa nimitt. Perä-Pohjolainen ja Pohjois-Suomi armelen, ettei uutisia y. m. kirjoituksia ole riittänytkään muualla ilmestymiin lehtiin. Pohjois-Suomi se taisi kuolla kokonaan, sijaan nousi kuitenkin heti toinen lehti, nimittäin „Romaniemen Sanomat". Waaliaika on taasen käsissä. Ai- noastaan yksi kuukausi on enään sii- hen, jolloin saadaan laskea lippua uurnaan. Laimentunut on täällä puo- lue-into entisestään. Kuulee ukkojen armeleman, että „mitäpä tuosta maa- lista on hyötyä, kun se eduskunta saa olla aina niin mähän aikaa koossa, ennenkuin se hajoitetaan". Niinhän se kyllä on tähän asti ollut, mutta ei silti suinkaan kenenkään maalikelpoisen kansalaisen pitäisi jäädä pois maalista. Jos hän sen tekee, silloin ei hän täytä kansalaismelmollisuuttaan. Toiste lisää. umosi saadaan katua, mitä näinä Päilvinä laiminlyödään! Kaiun kaikkien asiamies- ten ja ystäwien toiminnasta näinä päilvinä riippuu ar- tvaamattomassa määrässä suomalaisen puolueen was- täinen woima tässä läänis- sä! Tehtäivän ääretön tär- keys kannustakoon sen Umoksi jokaista suomalaisen puo lueen jäsentä nyt tilausajan kuumimmillaan ollessa her keämättömiin ponnistuksiin Kaiun lelvittämiseksi wuo- delle 1910♦ Suonien NaMoiissenrojcii Mnsliiton W:5 ckls- ifljiiMöuD «Omalta kirjeemvaihtajalta.» Jatkoa. Istunto jouluk. 8 p:nä klo 7 ip. Ensinnä käsiteltiin Tarissimaliokun- nan mietintö N:o 1. .keskusliitto oli maliokuntaan malmistelemaa käsittelyä marten lähettänyt Suolnen Maltion- rautateiden Liikennekonttorin Tariffi- toimiston pyynnön, että Keskusliitto esittäisi mielipiteensä siitä, „näyttäisikö ja missä määrin oleioan tarpeen tehdä muutoksia maltion rau- tateiden tamaraliikennetaksaan." Maliokuntaan oli malmistelemaa käsittelyä marten lähetetty myöskin Suomen Ayrshireyhdistyksen herättä- mä kysymys: „siitosmasikkain järjestämisestä toi- ;elle kannalle." Maliokunta laajan mietintönsä ja ehdotuksensa ponsia ehdotti: että Keskusliitto, omaksuen edellä esitetyt ehdotukset ja pe- rustukset antaisi Maltuuskun- tansa toimeksi niiden nojalla malmistaa perustellun lausun- non Maltionrautateiden Lii- kennekonttorin Tariffitoimis- tolle asiassa onnettomaksi; että Keskusliitto, asian eri- tyiseen tärkeyteen ja kiireelli syyteen nähden jättäisi Mal- tuuskuntansa toimeksi erityi- sessä Rautatiehallitukselle oso- tetussa kirjelmässä esiintuoda ne ehdotukset perusteluineen, mitkä maliokunta eläinkulje- tusta koskemissa mietintönsä osissa on tehnyt. Kokous hymäksyi maliokunnan ehdo- tukset ponsineen. Samalla päätettiin, että Hallitukselle on tehtämä erityinen *) Tilan puutteen tähden myöhästynyt. anomus siitä, että heiniä ja olkia saa- täisiin kuljettaa rautateillä tarmitse- matta niitä paaluihin puristaa. 2:ksi käsiteltiin Seurojen maliokun- nan mietintö N:o 1. Ehdotuksia maanmiljelys- ja talous- seurojen mirallisen tilin teon suhteen. Alustuksen asialle oli laatinut Kes- kusliiton sihteeri A. Alpala. Maliokunta huomautti, miten Keisa- rillisen Senaatin määräyksiä maanmil- jelysseurojen mirallisen tilinteon suh- teen ei aina ole noudatettu ja tekee erinäisiä ehdotuksia asian suhteen. Ko- kous hymäksyi edustaja Reuterin esit- tämän muutosehdotuksen maliokunnan ponteen, joten se hymäksyttynä kuului seuraamasti: että edustajisto jättää Mal- tuuskuntansa harkittamaksi, missä määrin Keisarillisen Se- naatin määräyksiä seurojen mi- rallisen tilinteon suhteen olisi muutettama. 3:ksi käsiteltiin Maatalousmaliokun- nan mietintö N:o 3. „M itä maan- miljelysseurat m o im at te h- dä osuuskassojen lainaus- liikkeen saattamiseksi maan- miljelijälle suurinta hyö- tyä tuottamalle kannalle." (Pellermoseura.) Sekä kysymyksen alustaja, että ma- liokunta kokonaisuudessaankin, omat kohdistaneet ehdotuksensa ytimen pai- kalliseen neumontatoimin- taan, jonka kautta, kuin se kohdiste taan osuuskassojen jäseniinkin, saadaan paremmat tulokset, kuin mitä nykyisin monet maanmiljelysseurojen neumojat ja neumontatyö omat tuottaneet. Ma- liokunta esitti: että, koska toiselta puolen osuuskassojen maanmiljelyksen kohottamista ja tukemista tar- koittama lainausliike ja toi- selta puolen maanmiljelys- ja maatalousseurojen neumonta- toiminta ilmeisesti tulisimat nykyistää paljoa tehokkaam- miksi, jos mainittu neumonta- toiminta ulotettaisiin osuus- kassoihin, kokous lausuu suo- tamaksi, että maanmiljelys- ja maatalousseurat mahdollisuu- den mukaan järjestäisimät neu- montatoimintansa paikalliseksi ja silmällä pitäen että osuus- kassojenkin tarme maanmilje- lysneumojiin nähden tulisi tyy- dytetyksi. Kokous hymäksyi ponnet, sittenkuin perusteluista oli eräs lause muutettu toisin kuulumaksi. Istunto jouluk. 9 p. klo 11 ap. 1:nä käsiteltiin maatalousmaliokun- nan mietintö N:o 4. „K a l a k a u p- pa-asiamiehen asettamises- ta." Tämä Lounais-Suomen Maan- miljelysseuran lähettämä kysymys, joka kuului: „Pidetäänkö snotamana, että Maatalousseurojen Keskusliitto kään- tyisi Hallituksen puoleen anomuksella, että maltio asettaisi asiamiehen Menä- jälle Suomen kalakauppaa malmo- maan?", oli ollut maliokunnassa tar- kan ja monipuolisen käsittelyn alaise na, koska on tunnettua, että kalakaup- pamme ja kalastuselinkeinomme alalla on symiä epäkohtia. Maliokunnassa, asian käsittelyssä, olimat kalastusten tarkastaja I. A. Sandman ja apulai- nen I. M. Mallenius asiantuntioina yhden kerran saapumilla. Erityisen asiamiehen asettamista Me- näjälle ei maliokunta moinut puoltaa, maan ehdotti: että kysymys erityisen kaup- pa-asiamiehen asettamisesta Menäjälle ei Keskusliiton puo- lesta antaisi aihetta toimen piteisiin: että Edustajisto sen sijaan äättäisi kääntyä Hallituksen puoleen anoen 1) Hallituksen toimenpidettä siihen suuntaan että Suomen kauppa-asiamiehet Menäjällä erityisesti huolehtisimat sikä- laisen Suomen kalakaupan jär- jeslämiiestä ja suomalaisten kalastajien amustamisesta: 2) että Hallitus ottaisi har- litaksensa eikö olisi syytä ryh- tyä erityisiin toimenpiteisiin, jotta kalastustentarkastelija tai joku hänen apulaisistaan olisi tilaisuudessa mieskohtaisesti perehtyä Menäjän kalakaup- paan, niin että kalastusten- tarkastelijan mirastossa löy tyisi pysymäinen, tähän kaup- pahaaran perehtynyt ja täysin pystymä neumonantaja maam- me ammatti-kalastajille. Lopuksi ehdottaa maliokunta, että Edustajisto kehottaisi asianomaisia maanmiljelyssen- roja, joiden alueelta tapahtuu kalanmienti ulkomaalle, joko itse tai mahdollisesti synty- mien paikallisten kalastus-yh- distysten kautta, toimeenpane- maan pieniä, yleensä 1—2 kuntaa käsittämiä näyttelyjä, joissa parhaasta mieutitama rasta annettaisiin kehoituspal- kintoja ja joissa ammatti-ka- lastajille tarjottaisiin opetusta ajanmukaisessa kalansäilytyk- sessä. Kokous hymäksyi mietinnön ja ponnet. 2:na käsiteltiin raha-asiain malio kunnan mietintö N:o 1. M a l t n u s- kunnan muosikertomus. Tä mä asia eräissä kohdin synnytti milk- Vuodeksi 1910. Otavan Romaanilehti ilmestyy v. 1910 entiseen tapaan kahdesti kuussa, vihko kunkin kuukauden 1 ja 15 päivänä. Tilaushinta tulee olemaan sama, perin huokea, kuin ennen, 8 mk. koko vuo delta ja 4 mk. puolelta. Ensi vuoden alusta alkaa Otavan Rcmaanilehdessä ilmestyä Gustav Frenssenin uusin romaani Klaus Hinrich Baas joka alkukielellä ilmestyi aivan äskettäin. Harvinaisen pian siis suomalainen lukijakunta pääsee Otavan Romaanilehden avulla tu tustumaan teokseen, jolla on maailmankirjallisuuden huomatta vimpia tämänvuotisia romaani-uutuuksia. Suomentajaksi on onnistuttu saamaan etevä kielenkäyttäjä, kirjailija Joel Lehtonen. Toinen Romaanilehdessä julkaistava teos on Humfhry Wardin, mainehikkaan englantilaisen naiskirjailijan, suuri yhteiskunnallinen romaani Marcelia joka mieltäkiinnittävän aiheensa, jännittävän esitystapansa ja ne rokkaan henkilökuvauksensa vuoksi on saavuttanut suurta suosiota. Otavan Romaanilehteä voidaan tilata kirjakaupoista, Otavan maaseutuasiamiehiltä, postin kautta tahi suoraan kustantajalta. Joka hankkii useampia tilaajia, saapi kustakin 5 kappaleesta 6:nnen il maiseksi. Pyytäkää tilauslistoja ja prospekteja. Asiamiehiä otetaan. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. kaan keskustelua ja moimakkaita mas- tamäitteitä esiintyi sen johdosta, että raha-asiain maliokunta ehdotti mas- täisten muosijulkaisujen, niin hymin pää- kuin ali-otsikotkin niihin liitty- missä taulukoissa painettamaksi sekä suomen että ruotsinkielisinä. Ruotsin- kielen hymiä puolia ja »länsimaisuutta" puollustettiin. Toiselta puolen huo- mautettiin, että jos kerran niitä tarko- tetaan saada Euroopan simistysmais- sakin sellaisenaan tunnetuksi, käytettä- köön taulukkojen otsikoissa suomenkie- len ohella esim. saksan tai englannin kieltä. Edustaja Kairamo ehdotti, että asia on, ennenkuin se päätetään, jätet- tämä maltuuskunnan harkittamaksi. Äänestyksessä sai Kairamon ehdotus 16 ääntä, ja maliokunnan 19, joten ruotsinkieli pääsi julkaisujen taulukko- otsikoissa suomenkielen rinnalle, kiitos siitä nuorsuomalaisillemme y. m. ruot- sikoita hännystelemille edustajille! Muosikertomuksen rahallisen puolen subteen ehdotti maliokunta Maltuus- kunnalle tilinpäästöä, jonka kokous myöskin päätti antaa. Tulo- ja menoarmio hymäksyttiin muodeksi 1910, jonka mukaan kukin Keskusliittoon yhtynyt maanmiljelys- seura suorittaa keskusliitolle ensimuon- na 1,900 mk. Tulo- ja menoarmio päättyi 34,200 inkaan. Edustajiston seuraama kokous päätettiin pitää tuleman muoden marraskuun lopulla, ellei ivoit- tumattomia esteitä sillä ajalla pitämi- sen suhteen ilmaannu. Miimeisenä käsiteltiin raha-asiain maliokunnan mietintö N:o 3, joka si säisi kysymyksen: „M illä lamoin möisi Keskusliitto saada aikaan tarkastusta maata- l o u s s e u r o j e n toimintaan nähden?" Hymäksytyksi tilli edustaja Fieandin ehdottamalla muutoksella seuraamat ponnet: että edustajisto tunnusiaen asian tärkeyden päältäisi jättää kysymyksen enemmän malmis- telun Maltuuskunnan tehtä- zväksi ja että Maltuuskunta ensin pi- dettämälle Edustajiston mää räaikaiselle kokoukselle jättäisi seikkaperäisimmän kysymystä ja sen toteuttamista koskeman esityksen. Norjan m a a t a l o u s y h d i s- tysten Keskusliitolle pää- tettiiu lähettää sähkösanoma, sen 100- muotisjuhlaan. Edustajain Reuterin, Samelan ja v. Rettiqin kirjelmä, joka juuri lopulla kokousta oli jätetty, ja koski «pöytä kirjojen pitämistä ja painattamista suomenkielisenä, maan että kokouksen äänestysehdotukset tehtäisiin sekä suo- meksi että ruotsiksi ja keskusliiton jul- kaisut myöskin painatettaisiin katsikie- lisinä" j. n. e. Kirjelmä ehdotuksineen pantiin pöy- dälle seuraaman muoden kokoukseen. Lopuksi toimitettiin maalit, joista olemme jo ennen kertoneet. LEO GUNNAR! Rovaniemellä. Omassa talossa palokun* : kunnan taloa kulmittain. pikku uutisia. — Perheuutisia. Kihlauksensa oivat julaisseet fil. maisteri Jnez Nysten Joensuusta ja Uuden Suomettaren päätoi- millaja, fil. tri E. N ewa nlin n a. Muualta Suomesta. — „KanPpalehden" toimitut seen liittyy tämän muoden alusta insin. I. Aaltonen toimitttamaan leh teen perustettamaa erityistä teollisuus- teknillistä osastoa. — Helsingin kaupungin mäki- luku oli iviime muoden lopussa 121,503 henkeä. — Suuri kauppa. Toimintansa lopettama manha ja hymin tunnettu I. D. Stenberg ja Poikain Konepaja Helsingissä on näinä päiminä myynyt mallipiirustus- ja konstruktionimaras- tonsa ynnä osan koneistoa H e l s i n- gin M a l i m o -O s a k e y h t i ö l l e, josta niinmuodoin tulee ensinmainitun liikkeen suoranainen jatkaja. Konealalla mallitsee meillä mielä paljo ennakkoluuloja ulkomaisten mal- nusteiden lizullotellusta paremmuudes- ta, mutta niiden olisi jo aika mäistyä sen epäämättömän tosiseikan edestä, että kotimainenkin koneteollisuus hymin johdettuna kyllä kykenee kilpailemaan ulkolaisten kanssa ja täyttämään tar- peemme. Helsingin Malimon tuotteet nimenomaan omat saamuttaneet suuren suosion ja lemeneniisen ja ansaitsemat- kin sen. Huolimatta metalliteollisuus- alalla mallinneista riitaisuuksista on tehtaan muotuinen malmistusar-vo ko- honnut yli milj. markan. Helsingin Malimo-Osakeyhtiössä työskentelee nykyään toista sataa työ- niiestä ja töitä johtamat kokeneet insi- nöörit ja teknikot. Knstannnsarmioita ja piirustuksia laaditaan ilmaiseksi ja maadittaissa matkustetaan maaseudulle. Zbtiön toimitusjohtajana ja isännöit- sijänä on herra A. H. Hamu. — Suomalainen kuollut Ame rikassa. Jättänyt suuren omai- sundeu. Amerikasta „Otama" leh- delle saapuneen kirjeen mukaan kuoli siellä Elyssä Minnesotan maltiossa marraskuun puolimälissä tayaturmai- sesti suomalainen räätäli Tamid Ket- tukangas. Hän jätti jälkeensä maimon ja kaksi poikaa, jotka asumat Suo- messa. Maiinon, jonka nimi on ^da Maria Kettukangas, sanotaan kir jeessä joitakuita muosia takaperin asuneen .luopiossa, mutta ei hänen olinpaikastaan nyt ole tietoa. Sano- taan hänen Palmelleen suomalaisissa kylpylaitoksissa Helsingissä ja _ el]?ä nutissakin kaupungeissa. Vainaja, joka elinaikanaan ei pitänyt mitään tulolta perheestään, on nyt kuitenkin jättänyt heille periim.öksi melkoisen ommsuuden. Kirjeessä armellaan s.n nouseman :'.0,000 dollariin eli Suo- '.nen rahassa K ii >,000 mkaan. kirjeen on lähettänyt eräs T. K. Teräs, joka sanoo olea'ansa mainajan serkku ja pyytää perillisiä käänlyinäau hänen puoleensa tarkempien tietojen saamista ivarten osoitteelta 143 —11 lh. st. Eorner Alder. Portland Oregon. U. S. o s. A m eri ea. \ V tainten osasto. Suomen niiiurn! Tiedätkö mitä nykyinen makama ase- ma sinulta maatii? Oletko seurannut kehityksen kulkua? Tahdotko isänmaasi kunnon tyttärenä täyttää melmollisuu- tesi tätä kärsimää ja koeteltua kansaasi kohtaan? Otaksun, että tahdot — mut ta siinä tapauksessa täytyy sinun olla