Tiistaina 4 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 112 — 1910 Manha Mllstalainen. (Suomennos.) Mitä te oikeastaan siitä tie- dätte? Manha mustalainen katsoi pil- kallisesti molempiin koppikumppa- neihinsa. Hän olisi hymin ivoinut olla heidän isoisä, niin manha hän oli. Seitsemänkymmentä rviisi muotta, sen mukaan kuin wanki- lan kirjat näqttiivät: mutta hän oli mähintään 20 muotta wan- hempi. Siinä maantienramissa, jossa hän oli syntynyt, ei pidetty minkäänlaisia kirkonkirjoja. Ja mielä suorassa manginpu- mussakin oli hän mieltäkiinmttämä olento. Muosisadan myrskyt oli- wat tehneet hänen ihonsa tum- manruskeaksi, mutta hänen silmän- sä salamoitsimat wielä kuten nuo- ruusivuosina. Hän oli mieltänyt kolmanneksen elämästään mankilassa. Aiman tyhjän muoksi. Hän ei marasta- nut enempää kuin mitä tarmitsi elääkseen — koko elämänsä kulues sa ei enempää, kun mitä yksi stmis- tyneen luokan ihminen tarmitsee yhdessä muodessa —, mutta häntä oli siitä aina rangaistu. Hän otti sen mastaan kuin sadekuuron. Mitä hyödytti selitteleminen? Hä- nen käsityksensä mukaan ei wa- rastaminen ollut mikään rikos. Rangaistuksenkin otti hän kepeältä kannalta, se ei murtanut hänen iloisuuttaan. — Siihen aikaan, kun puuhemo- nen ja pieksämisrangaistus olimat mielä käytännössä, sillon oli toi- senlaista sen sanoin teille, meidän täytyi itsemme asettua pihassa olemalle lamitsalle, ja sitten saim- me me jokainen kaksikymmentä iviisi lyöntiä. Ruoska «viuhui il- massa päämme yläpuolella. Mut- ta nyt ei uskalleta meihin koskea. Hän jatkoi ylimielisen itsetietoi- sena, kuin puhuisi hän urotöistä. — Missä omat umpiraudat? Missä rautakuulat? Jstutaanko nyt kuukausikaupalla medellä ja leimällä? Martija tuli sisään, ja puhe keskeytyi. Hänellä oli musta taulu mukanaan, jonka hän asetti erään tyhjän makuupaikan pääpuolessa olemaan telineeseen. — Ei, katsokaas, nyt saamme me yhden mieraan lisää, sanoi manha mustalainen iloisesti. — Kyllä, armollinen herra muut- taa tännen. Rangaistusmangit tiesimät, että laitoksessa oli eräs säätyhenkilö. He olimat nähneet usein päimä- kämelyllään. Ensimäisen muoden oli hän kärsinyt rangaistustaan yksinäisessä kopissa. Hetken jälkeen laski manginmar- tija hänet koppiin. Hän termehti: — Hymää päimää. — Jumal' antakoon! Kaikki kolme nousimat ylös. Säätöhenkilöille täytyi olla kohte- lias myöskin mankilassa. Manha Jhok tarkasteli tuimasti äsken tullutta. Hän oli kaunis mies kotkanneninecn ja tumman- sinisine silmineen. Hänen tiheä, musta tukkansa oli leikattu aiman päänahkaa myöten. — Parempi täällä, kuin yksin, armollinen herra, eikö totta? kysyi mustalainen suopeasti. Mastaus oli main: — Se on minusta saman te- kemä. — Wai niin, sanoi Jhok ja näytti erittäin hämmästyneeltä. Seuraamana päimänä jäi mus talainen yksin herran kanssa, kun toiset mietiin ulos työhön. Hetken istuimat he maiti mastapäätä toi- siaan. Niinpä sanoi Jhok, joka ei ainoastaan ollut suulas maan myöskin utelias: — No mistä rikoksesta te is- tutte täällä, armollinen herra. — Olen miaton, ivastasi toinen tyynesti. Manha mustalainen meti kas- monsa pilkalliseen hymyyn. Hän ponnisteli, ettei puhkeaisi nau- ruun. — Kyllä, se on selmää, että herra on miaton, sanoi hän pil kallisesti. Me kaikki olemme täällä miattomia. Me saamme kiittää main ihmisten ilkeyttä siitä, että istumme täällä. Mieläpä ruma- nialainen, joka nukkuu herran mie- ressä on luonnollisesti miaton. Hän sai kymmenen muotta, sen- tähden että hänen isänsä satutti itsensä hänen kirmeeseensä. Herra ei pahastunut tästä tör keästä pilasta, maan mastasi: — Erehdyt, manha mies, olen todellakin syytön. Manha Jhok nousi nopeasti ylös. Hän tiesi, ettei puhuttu noin, kun malehdeltiin. No no — kyllä, kyllä! Kuinka monta muotta te siis saitte? — Kaksitoista. — Kaksitoista. Se oli paljon. Mielessään ajatteli hän: „Se oli paljon; sitä ei aiman tyhjästä saada", mutta hän hillitsi itseään ja kysyi edelleen: — Miten se tapahtui armollinen herra? Tällä kertaa hän ei saanut mi- tään mastausta. Puhuteltu pudisti main olkapäitään ja tuijotti lat- tiaan. Se oli tapa, jonka hän oli Maanmittarit! Alanlaaku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällyt- y. m. lomakkeita - - ntmntxnnnmx Näitä kaikkia saatavana Jiciing (irlipaioi- l-Ti |i|irikii|i!ti saanut istuessaan yksin kopissaan. Kului kokonainen miikko ennen- kuin mustalainen taas sai tilai- suuden puhua kahdenkesken huo- neessa mankitomerinsa kanssa. Hä- nen uteliaisuutensa oli sillä mälin kasmanut päimä päimältä. — Luulen että teille, armollinen herra, olisi hymä, jos moisitte pu hua onnettomuudestanne. Aika kuluu nopeammin. Sitten minä kerron. Wanha mustalainen kuten minäkin tietää paljon. Tällä kertaa oli armollinen her- ra amomielisempi. — No hymä, olin notario, olin rikas ja armossapidetty; mutta en ollut kunniallinen mies. — Ettekö? kuinka niin? — Rakastin toisen miehen mai- moa. — Sitä tapahtuu niin usein. Puolisoni teki samoin. — Hän, jota minä rakastin, oli kaunis kuin enkeli, mutta san- gen ilkeä, pahempi kuin minä. — Ja niin tapoitte hänet? — Enpä niinkään! Mutta hän pyysi minua murhaamaan hänen miehensä. Mutt'en sitä tehnyt. — Se ei olisikaan ollut oikein tehty, filosofeerasi ukko. — Kun en sitä tahtonut tehdä, teki sen joku toinen. Luulen sen olleen jonkun hänen houkuttele- mansa. Kaisessa tapauksessa löy- dettiin hänet ammuttuna Tona- mansillalta. — Tonamansillalta? Tiedän, minä ttedän . . . — Mitä te tiedätte? — Hänet heitettiin meteen, mut- ta hän tarttui yhteen siltapaaluun. Eikö totta? Hän heilutti nopeasti käsiään. — Ja häntä ei ryöstetty. Hä- nen rahansa olimat jälellä, tai kuinka? Se oli Laigi. Tiedän, minä tiedän sen . . . Notario melkein lensi ukon eteen ja tarttui hänen käsiinsä. — Mitä tiedät ukko? Mastaa! Manha mustalainen maipui ko- koon. Hän pelkäsi, että hän oli sanonut liian paljon. — Minä. Mitä minä tietäisin. En tiedä mitään. — Kyllä sinä tiedät jotain, huusi notario. Jos nyt maikenet lankeaa Jumalan miha päällesi. Manha mustalainen muuttui niin »vähäpätöiseksi ja nöyräksi. — Mitä armollinen herra pyy- tää. Tiedänkö minä, mitä oikeus ei tiedä? Notario alkoi pyytää. — Ole minulle armollinen ukko! Minulla on isä, joka on kahdeksan- kymmenen muotias. Hän itkee poi- kaansa, joka on mankilassa, eikä moi kuolla rauhassa. Eikö sinulla ole lapsia? — Sairas isä, sanoo manhus. Eikö hänellä ole useampia lap- sia? — Ei, olen hänen ainoansa. — Hänen ainoansa. Silloin ra kastaa hän teitä hymin paljon. Minulla on kahdeksan. Jsäntunne heräsi ja teki hänet taipuisaksi. — Istukaa ja kuunnelkaa! Olin erään pehkon takana, kun murha tapahtui. Olin aiman lähellä. Laigi ampui häntä! Näin kaikki ja olen kertoma sen tuomarille. Miten teidän manha isänne ilos- tuukaan! Hänen silmänsä loistimat ilosta. — Niin saa Laigi taas luman „istua sisällä". Se sopii parem- min hänelle kuin noin hienolle herralle. — Kuinka sinä aijot siinä me- netellä? Luottakaa main minuun! Man- ha Jhok tietää, mitä hän tekee. Minulla on main neljätoista pdi mää jälellä, ja ne menemät hy- min. Kun pääsen mapaaksi, menen heti tuomarin luo, mutta siihen saakka teidän täytyy olla mykkä kuin kala, armollinen herra. Kun manha mustalainen jätti mankilan, nyökäytti hän notariolle ja sanoi: — Jumala olkoon kanssanne Te saatte pian kuulla minusta. Kaksi kuukautta kului ja notario sai mapautensa jälleen. Kun hän pääsi mankilassa. is- tui manha mustalainen kimellä läheisyydessä. Onnellisena ja kii- tollisena meni notario hänen luot seen ja puristi hänen kättään. — Jumala sinut palkitkoon, ukko, siitä mitä ole minulle teh nyt! Kesälabdella: Hra Heikki Liukko. Heinfiva aralla: Opettaja P. Varis. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Räfikylässfi: Kauppias P. Kankaanrinta. > Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Huutokauppoja. — Elääkö isä, kysyi Jhok. — Kyllä, hän elää. Kuinka hän ilostuneekaan! — Kyllä marmaan, kyllä! Manha mies nauroi ilosta. — Tiedättekö mitä, armollinen herra, kun todistin Laigia mas- taan, murisi hän minulle kuin hullu koira ja kirkui, että hän tappaa minut, kun hän pääsee mapaaksi. — Ja sille sinä naurat? Etkö pelkää? — Pelkää? Hän sai miisikym- mentä muotta. Ja sitten nauroi hän taas ja iloitsi kuin lapsi siitä ajatuksesta, että ei edes manhankaan musta- laisen elonaika ole rajaton. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a : Hra Heikki Ikonen. J u u a s s a : Kauppias J. Huttunen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, ViekL » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J.,Hyvärinen, Kaatamo. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. > J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Ilomantsissa? Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Mönnissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Maanantaina t. I. 17 p. kello 11 e. pp. myydään konkurssi- huutokaupalla tal. Janne Nuutisen Liperin kylässä kuulumata irtain- ta omai>uutta, kuten lehmiä, lam- paita, sikoja, hemosia, heiniä y.m., josta halullisille ostajille ilmoi- tetaan. Liperissä lokak. 1 p. 1910. A. W. Pitkänen. Konkurssi huutokauppa. Lauvantaina ensitulevan lo kakuun 22 päivänä, kello 12 päivällä, myydään paikanpäällä pidettävällä julkisella konkurs sihuutokaupalla torikauppias H. Turusen konkurssipesän omistama rakennettu kartano- maa Nro 1 Joensuun kaupungin 51 korttelissa, kaupungin uudem paa asemapiirrosta. Rakennuk set kaikki ovat aivan uudet, sisältäen asuinrakennus viisi huonetta ja kolme keittiötä ruo- kasäiliöineen, sekä eri raken nuksen, jossa on makkaratehdas. Kartano vakuutettu palovahin gon varalta 14,800 markasta. — Puolen tunnin mietintöaika pi dätetään talosta tarjotun hinnan hyväksymistä tai hylkäämistä varten. Joensuussa, 27 p:nä Syyskuuta 1910. S. Huttunen. Eero Manner. Toimitsijat. (K. 8 3 k.) Nurmekselaiset! Telegrafisti Otto Paldan-mai- naan konkurssipesän tamaroita ku- ten: kalanpyydyksiä, huonekaluja (2 huonekalustoa), kirjoja ja kai- renkaista taloustamaraa, myydään huutokaupalla Maanantaina Lo- kakuun 10 p:nä klo 10 e. pp. hä- nen entisessä asunnossaan Nur meksen kauppalassa Pekka Grigor- jeffin talossa. M. Timonen. Uskottumies. (K. S. 2 k.) Kysykää Suomal. Tupakkatehdas O.-D:n n Miestä a Oittmllinen 30 pennin satvuke. UBKUHÄRM.OONIOLIIKE VÄINÄMÖIITEIT TAMPEREELLA - Rautatienkatu 24. Suosittelee hyviksi tunnettuja koneitaan kouluille ja yksityisille soitannon harrastajille. Luettelo pyydettäessä lähetetään ilmaiseksi. no □D Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Karjalan radan &IK&TAULO Toukok. 1 pistä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oenflnn—Viipuri ►d 5 6 o P 8» k S 00 Sr &. e o EB Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . , Tohmajärvi „ Kaurila . „ Värtsilä . tul. , läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. , läht. Kuokkaniemi Niva . . , Jaakkima „ Ihala . . „ Elissnvaara tul. » läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . , Inkilä . . , Sairala . „ Koljola . „ Antrea . tul. „ . läht. Hannila . „ Kavan tsaari „ Kari sai mi , Tali . . " Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. » » » Viip. Hela. läht. Kuulutuksia. (K. 8. ja Rajav. 1 k. 4 s. 66 mm.) Pielisjärven kunnan kuntakokouksessa kunnanhuo- neessa t. k. 17 p:nä klo 11 päi vällä tarkastetaan rakennustoi mikunnan valmistuttamat vai vaistalon ulkosuojfen piirustuk set ja kustannusarvio. Esitetään työ»räenyhd. kok. pöytäkirja yh distyksen lainakirjastolle apu rahan myöntämisestä. Samoin esitetään Jaakonvaaran kyläläis ten pyyntö heidän kansakou lua an varten oman johtokunnan asettamisesta. Pielisjärvellä Lokakuun 1 p. 1910. Juho Kärki. Kuulutus. Liperin pitäjän Liperin kylässä asuman tal. Janne Nuutisen kon- kurssipesän melkojat kutsutaan ko- koontumaan metallisen asuntoon Maanantaina tämän lokakuun 17 päimänä kello 10 e. pp., jossa tulee keskusteltamaksi ja päätettä- mäksi: 1) Konkurssipesälle kuuluman omaisuuden rahaksi muuttami- sesta. 2) Metallisen perheen elatuk sesta. 3) Uskotunmiehen palkasta y.m. konkurssipesälle kuulumista asiois- ta, ja muistutetaan konkurssi- säännön määräyksistä että poissa olemat melkojat saamat tyytyä läs- näolleiden päätöksiin. Liperissä lokak. 1 p. 1910. A. W. Pitkänen. Uskottumies. HUOiVL! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Liibeck. Beckergrube N:o 80. Ilmoitus. Melkojat nahkuri I. E. Hinti- kan konkurssipesässä kutsutaan tä- ten kokoontumaan Itä-Suomen La kiasiain toimiston konttoriin Joen- suussa 15 päimänä Lokakuuta 1910 klo 10 a. p. keskustelemaan ja päättämään seuraamista pesää koskemista asioista: l:o) pesään kuuluman irtaimen ja kiinteän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 2:o) metallisen anomuksesta saa- da pesästä itselleen eroitetuksi eri- näistä irtainta omasuutta; 3:o) lunastetaanko suutari Iisakki Heiskaselle takaisin kauppahinnas- ta 500 markkaa 3 päimänä Jou- lukuuta 1908 metalliselle myymän- sä kartanot ja muokraoikeuden ti- talla N:o 37, Kontiolahden pitäjän kirkonkylässä; 4:o) malitetaanko Joensuun kau pungin Maistraatin 19 päimänä tätä kuuta antamasta päätöksestä, jolla pesään kuuluma nahkuri- mersta määrättiin purettamaksi; 5:o) uskottujen- ja toimitsija- miesten palkoista. Ja muistutetaan melkojia kon- kurssisäännön säädöksestä, että pois- sa olemat melkojat saamat tyytyä läsnä olemien päätöksiin. Joensuussa, 24 päimänä Syys- kuuta 1910. Toimitfijamiehet. Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 s. 125 mm.) Suomen Maalaisten palovakuutusmaksujen ylös- kanto »/, 1909—"/, 1910 väli seltä ajalta toimitetaan: Kontio lahdella H. Kuittisen matkusta jakodissa maanantaina tämän lokak. 24 p:nä kello 12 — 4; Enossa kirkonkylän kievarissa tiistaina lokak. 25 p:nä kello 10 —12 ; Polvijärvellä kirkonkylän kievarissa torstaina lokak. 27 p:nä kello 10—12; Kuusjärvellä kirkonkylän kievarissa perjan taina lokak. 28 p:nä kello 10— 12; ja Liperissä allekirjoitta neen kodissa maanantaina lokak. 31 p:nä kello 10—2 päivällä. Kuitit ovat kantopaikoissa saa tavina. — Palovakuutusmaksua kannetaan Enon, Kontiolahden ja Liperin kuntalaisilta 2 mk. 60 piä sekä Kuusjärven ja Pol vijärven kuntalaisilta 4 mk. vas tuusumman tuhannelta. Liperissä 1 p. lokak. 1910. K. E. Saarenpää. Yhdistyksen asiamies. <£ammas~ naftfioja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O.-Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: K. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon- saari. Myytävänä. hyväksi tunnettuja on myytävänä A. Karvosen liikkeessä Joensuussa. myyn: Lesty- ja , MiH nu Petroleumia (tynnyrittäin), nahka-, lanka-, kangas- y.m. tavaroita lajitellusta varastosta päivän halvimpiin hintoihin. Elias Tolvanen. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosla Rysii, Paulola sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkklkaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. aistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lahden kirlfloninosta »»»«»»» Kalaverkkoja, iMs?Ai- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. 10.46 11.26 11.49 12.04 12.26 12.46 1268 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.68 4.12 4.40 4.66 6.22 5.37 6.66 6.20 6.55 7.18 7.25 7.55 8.5? 8.35 8.55 8.52 9.55 9.17 9.55 9.55 9.10 9.46 10.00 10.29 10.44 11.10 11.25 11.44 12.06 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.61 3.02 3.14 3.22 2.40 3.43 4.15 4.35 5.12 5.46 6.02 6.00 6.55 6.30 7.08 8.23 8.38 9.53 1060 11.18 1160 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.65 6.32 6.55 7Z 7 M 8.T» 9.15 9.53 9.7? 9.57 7.15 6.31 7.5ö 11.45 1.55 Viipuri—Joensuu Viipuri . läht. Tunmisuo . Tali . . , Karisalmi , Kavantsaari „ Hannila Antrea tul. läht. Koljola Sairala . „ Inkilä a Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . „ Eliaenvaara tuL , läht. Ihala . . „ Jaakkima . Niva . . j, Kuokkaniemi Sortavala tul. , läht. Helylä „ Kaalamo „ Matkaselkä . Pälkjärvi Värtsilä . „ läht. Kaurila . a Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. tul. & g 9 6.60 7.00 7.13 7.25 7.38 7.61 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.16 10.36 10.66 11.10 11.38 11.68 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.60 5.10 6.29 5.48 11.23 2.25 4.50 10.29 K 9 5 Pika juna 6.26 2.40 8.00 oq » 1' 1.30 1.39 1.61 2.02 2.14 2.26 2.45 2.66 3.11 3.32 3.43 4.08 4.36 4.66 6.14 6.30 6.02 6.51 6.28 7.55 755 6.00 6.17 6.34 6.68 7.48 8.31 8.54 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.56 1.18 2.08 266 3.30 4.22 6.00 6.47 7.47 8.T5 9.fi 10.£ 11.B 11.0 6.51 6.E 6.01 6.34 6.59 7.32 8.0U 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. ▲ ■•ma >-3 e. z 9 T3 7 hS •i S» i TS V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 663 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti * 7.46 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 831 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. ▲ ■•ma Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvft . , Vuonislahti . Tiensuu Lieksa . . . T3 T3 6.27 6.25 7 -S 7.22 &55 8.15 8.57 9.7? 9.55 10.18 10.& *0 H g.S 2 10 6 5 2 10 2 2 10 1 5 •O ►O 6.15 6.S 6.55 7.55 7.25 8.5? 8.S 8.55 9.75 9.25 10.15 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivälll > * I- PP — , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuu XJrJap. O-Y. 1910