Iisusutkms, Xssskurm 11 pmS 1910 - No 67-3 LtttoiSteu PesolattoS, omist. M. Hamps Waa.teet noudaietaaa ja lähetetääa. Puqelm 12 27. — viittoille» 7. »«»»»«»»»»»»O G ^ Ainoastaan knouollwe» ja toteuut Ke55oseppii Z »oi hanttia teille G oikeinkäymän « Aecron! s s N s 17232 «» « « ^ Ostakaa siiS niitä ^ I. G. Juliniu Jälk:ltä, T^F ^mnanlalu 9 b ja Ecrumlstu 7. Kesäkuun 11 p:nä. kMmsitten U5- kollizuuz. Hra von Anrep, yksi valtakunnan- duuman Suomea silmittömästi vihaa- !vis:a jäsenistä, lausui puolustaessaan hra Siolypinin Suomen itsenäisyyden tuhoamiseksi laadittua lakiehdotusta m m., että »Menäjä ei tarvitse raja- Muitten uskollisuutta". Tähän poikamaiseen yltiöpäisyyteen vastasi hra Miljukov arvokkaasti lau sumalla sen toilvomuksen, ettei historia waan pian tulisi osottamaaa hra von Anrepin pahasti erehtyneen. Samalla hra Miljukolv myös asetti sen Suomea koskeman kysymyksen, jota duuma nyt käsittelee, oikeaan valoon sa. huomauttamalla, mitenkä Englanti kohtelee alusmaitaan. Samaaa aikaan kun Menijä ryhtymällä wäkiwaltaisiin teloihin Suomea vastaan on tehnyt Suomc.i ja Menäjän valin mitä ki> rammaksi, on Englanti, suomalla woit tam^llensa buurilansalle mitä täydelli- simmän itsehallinnon, »tehnyt Englan nin ja voitetun buurien maan lvälin mitä onnellisimmaksi-. Kenraali Botha esim., hän joka soti englantilaisia waS- taan, on tullut buuri-wallion ensim mäiseksi pääministeriksi! Niin, Englanti on ymmärtänyt, että se tarvitsee alusmaittensa uskollisuutta ja myöiätnntoa, ja se osaa hankkia ne itselleen. Menäjän laita on päinvaS- tainen. Nykyinen hallituSsuunta Ve näjällä, joka puhuu m. m. hra von Anrepin suun kautta, elää siinä luu lossa, että Menäjä ei tarvitse uskol lisia rajamaita. Menäjällä on näet niin paljon pajunetteja, että sen ej tarvitse ottaa huomioon oikeudellisuu den lvaatimuksia! Nain moi olla ja tapahtua aikana, jolloin voima käy oikeuden edellä. Silloin sitä kyllä voidaan uh- ja sanoa, että „me emme tar- lvi;-e rasamaiiten nskolllsuutta!" Mut ia siAislyneet kansat pyrkivät nyt suu rilla osleleilla siihen olotilaan, jossa o;keus ja totuus aina ja kaikissa käy vät rvaarvyden ja valheen edellä. Ja nämät sinnZlyskansain pyrinnöt tule vat vähitellen vaikuttamaan myöS VZcnäjäänkin. Silläkin kerran — ja ehkä ei ole se aika enää kovin kau kana — voimastaan ylpeilevä raaka- linjuus saa väiStyä. Silloin herää wät Wcnujän hallitusmiehet näkemään sen, mitä ne kiihkonsa sokaisemina nyt ewiZt näe, nimittäin että Menäjä kyllä olisi tarvinnut rajamaitten luottamuk sen ja että sen voimastaan uhmaile- wat johtomiehet tekivät maalleen va hingon, jonka seurauksia ei koskaan wvlda parantaa, juuri silloin kun he tc-ll^siivat jalkainsa alle tämän Menä jä lie ja sen turvallisuudelle niin kal !ixarwoisen aarteen: raj'maitten us- kollisul.den! Uliilliltll kotimiililtli. — Siveettömyys huipussaan. Kuu viime kuun 26 p:n illalla eräs nainen kulki Pielaveden Pajusilta naa purimaa, kuuli hän kulkiesaan läheisestä meisustä jotakin outoa ryskettä, joka tuotti hänelle pelkoa. Naapuriinsa pääs tyä kertoi hän hcti asian, joka sielläkin herätti huomiota siinä määrin, että asias ta luhd:ttiin ottamaan selvää. Met- säsiä huomattiinkin erään miehen ole van. epäilyttävissä hommissa lehmikar jan seasta. Kun katsojat olivat nai sia, eiivät he uskaltaneet menaä tuota kurjaa olentoa asettamaan, waan näki- wär kauhukseen miehen tekemä» siveet tömän tekonsa. — Eiköhän wiranomai silla olisi jyytä rumeta asiaa tutkimaan, sanoo S. T. F uran Kevyt Mut hymin maraStooupantu, alko- holimietoa, virvoittavaa. SM) — Akkasen tuv-ja. — ?ap»«- nut KAyZiu tarvvarin Z lehmiik Kiirolasja. Ankara ukkosennilma rai vosi viime sunnuutaina iltapäivällä Mikkelin seudulla rajua sateen keralla. Suurimman tuhoa lienee tehnyt Mikke lin pitäjässä, Meikaa hovin torpparille Mikko Pylkkäselle. Tämän karja oli ulkona laitumella ja ukkonen iski niiden lähellä olemaan petäjää», jolloin kolme paraSta lehmää knoli. Mahiako, joka arvioidaan noin 400 markaksi, on hy viä tuntuva köyhälle suuriperheiselle miehelle. Hauska» esikaupungissa tappoi ukko nen torikauppias Thorni» läävässä sian. Ristiinan Huttulaa saarella sytytti ukkonen talollisen Rahikaisen tuulimyllyn tuleen. Se paloi poroksi. Ainakin 40 puhelinjohtoa on ukkonen viottanut Mikkelin lähei>yydeSsä. — Suuri metsiipalo Kujalassa. Anjalan pitäjässä pääsi tuli valloilleen keskiviikkona i.p. metsästä lähellä Um- meljoen kylää, jonka äärimmäisiä taloja se uhkasi. Tulen valta oli ankaran tuulen vallitessa tavattoman raju ja se riehui useitten kilometrien laajuudella. Sammutustöihin ryhtyivät paikkakunta laiset sekä pyysiivät nimismiehen toimen pidettä tnlen ehkäisemiseksi. Metsän omis taa Anjalan tilan alustalaiset. — Salama tappannt kakst iy- mistä Wiime lauantaina raivosi Kala joella ankara ukonilma. Tyngänkylässä iski salama torppari Jaakko Hihnalan tupaa» savupiipusta ja tappoi hänen vaimonsa ja S vuotiaan poikansa Lau rin. Tuvassa oli paitsi vaimoa ollut sisällä luusi lasta, joista nuorin vaSta 7:llä kuukaudella. — IKLmSn tapaturma» uhriksi joutui keskiviikkona klo puoli 3 aikaan i p. Parolan Mäkelän lv vuotias renki Zvante Lehtisen. Ollessaan pellolla työssä ja ajaessaan rullaäestä, kompas tui hän, jolloin oikea kätensä juotui äkeen piikkien väliin sillä surkealla seu rauksella, että käsivartensa silpoutui ai van pahaSti, joten se lääninsairaalassa oli katkaistava heti kyynäryspään ala- puolelta. — Meritöitä HSissi. Perjantai- iltana löi eräs Haapalan kylän mies KitulaZsa pidetyissä häissä KanauSiär- veltä kotosin olevaa Anton Kiriä puu kolla oikealle puolelle rintaan sillä seu rauksella, että Kiri oli tuotava tunnot tomana Haminan sairaalaan. Hän on kuitenkin jo toipnmaaa päin. — Suuri tulipala Zferkjiirmel- lii. Keskiviikkona klo puoli L i.P syt tyi Perkjärmellä tirehtööri Ä. I. Kuku- roffin huvilarakennus tulee» ja paloi vähässä ajassa poroksi. Siitä lensi kipi nöitä lähistöllä oleviin taloihin, jotka syttyivät palamaan, sytyttäen taaS »no rostaan muita taloja. N h teensä paloi S talon rakennukset. Irtaimistoja saa tiin hyvin vähän pelastetuksi. — Juu» ajai kusNaakfi keskiviik- koua Tervajoen ja Orismalan asemain välillä melkein kuuroa ja sokeaa, noin 80-vuotiaan naisen Mariu Hakalan, ko toisia Napuen kylästä Isossakyrössä. — Aukarilaisten laulajien Suo- meu matta peruutettu. Budapestis ta Helsinkiin lähetetyn sähkösanoman mukaan, on unkarilaisten ylioppilas- laulajien matka tänne peruutettu. Sähkörantatie Pietarista Antrean asemalle. »Rjetsh- tietää kertoa, että M. F. Norpe ja F. H. Hösting ovat käänty neet rahaministeri» puoleen anomuksella saada rakentaa sähkör^-utatte yleistä käyt töä varten Pietarista Antrean asemalle. Linjaa pituus tulisi olemaan 135 kilom. Eilen piti tämä asia käsitelteltämän ministeriössä. Äimiä tietoja. — Toijalan tietopuoliseen karjanhoito-' koulun tarjallvjen latlolursseille ia tarlas» tuskariakkojeu tvalmistuskursieille ou oppi laiksi m. m. tvallttil: Seiveri Heiskanen HumvpilaSta, Kaisu Kemppainen MaariaSta, Aino Kuninkaille» Huittisista ja Aiao Saa» delius öiaalltaliSta. — Snopion tietopuolisesta meijeri- koulusta omat päSSlölodiStnlsen m. m. saa neet: Kyösti Knusimurto Turusta ja Werner Mirtanen Liedosta. — BhteiSkonlut. Lahdm suomalaisen tyttökoulun matematiikan ia luonnoutieteitten opettaiattarelsi on 16 sta haltiasta »alitta opettajatar, neiti Selma Pilotti. — Muutamat HelfinkttSiset herras miehet lähteioät näinä pätwwä polkupyörä matkalle Saksan xa Smeitsin kautta Italiaan. — Nielt herätySkellanjalan fisäänsä. Tiistaina nieli Paamosen 4 tuulaudea vanha lapsi, Helsingissä, 2 senttiä pitläo messintiien herätuskellonialan sisääosä. Mltääa er>kolsta waiwaa ei tämä lap>eSja ainakaan miela ole syuayttäayt. — Saimaan West kohoaa yhSti. Laurit, salan jutun kohdalla ou West jäiden lähdöstä lähtien kohonnut 33 cm. »a ou uyt it m. 48 em julnu tynnykjea yläpuolella. — Kaunis lahjottu». Kanppaneumokse. tar Amanda HakuUn on lahjoittanut Tampe reen joleainyhdistytselle S(X> marllaa sitou tuen ieoliiälii >oka wuosi kolo elämänsä iiän samalla summalla amustamaan yhdis.ystä. ^ Kiellettyä kirjallisuutta, joiden si. sältö loulkaa H. Äli. Keiiaria kunniaa, on ta- kamarikkoon otetta Mllpurill venäläisestä kir jakaupasta. Marotusmerkki rautateiden Prt> «e«-pai»atlla Amerikassa. Molemmille puolille kauvaS näky vässä ristissä on seuraama kirjoitus: Radaaylimeaopaikka (Rail roaä- Oros- eioZ) ja varotuSsanat: Pysähdy! Tar kasta! Kuuntele! (LtopI I^ootcl I^istsvI) — Amerikassa kuolleita suoma laista. Michiganissa on toukokuun puoli välissä joutunut junaa alle ja kuollut Jalasjärroeltä kotoisia oleva 22 vuoden ikäinen kansalaisemme E le g i nS Num melin. Jronvoodissa Michiganissa on Kymin pitäjästä kotoisia olema Kalle Kaar tinen kuollut 44 vuoden ikäisenä. Mä jaloista. — WtelS on sumnSsa Suomen kansaa Kaleva» henkeä himenen verta. Äskettäin eräs emäntä Pohjois- Karjala» piirillä, ollessaan navetassaan kar. jaansa hoitelemassa, pyörähytti poikeroisen. Lapsen saatuaan toi häu sen pirttiin toisten kapaloitavaksi ja itse lähti samassa navet taan jatkamaa» keskeytyneitä töitään. — Emäntä ou syntyjään nykyisen Kainuun kan alaista, eikä koSkaa» .sataa säikähdä". — Olipa fiintkt» »sotetta. Hei nola» postikonttoriin saapai äskettäin Jy väskylän postileimalla varustettu kirje, jouka pitkä monimutkainen ja kielivirheitä täyuuä oleva osot» kuului senraavaSti: .Tämä kirj» on menevä Mikkelin lääniin Heinolan kaupunkiin JyrSngön kylä» kansa koulusta seuraava hiljattain rakeuuettu talo rakennuksen päässä o» yksi kolme ruutuinen ikkuna Mikkeliin menevä,i maantielle päin ja iso petäjä Portia pielessä ja toinen petäjä on hakatt» että kanto o» jälellä ja talossa asnn viili heakilöä ja viides o» kesät pois emäntä Aina, isäntä JuSst, tytär Olga, poika Olavi ja ammmo Maria ei tämä kirje ole muille» kuin emänuSlleu." Näyttää nololta tällaisten osotteiden se pittämiä»». — Oikei»pa ohraiseSti kävi mo- nille raumalaisille viime sunnuntaina heidän hnvimatkallaan Uuteenkaupunkiin. Höyryl. .Kaatra", jolla matka tehtiiu, lähtikin Uuden- kanpuugia satamasta aikasemmin kuin monet huvimatkailijat luulivat ja »iin jäi useita matkailijoita suarekst mielipahaksee» pois lai vasta. Siitä ei kannata puhua. Kaikkialla on olemassa ihmisiä, jotka tähystelevät vai» toisten vikoja ja koettavat alentaa heidän työtään. Su rullista kyllä, on siten laita kaikessa työssä sekä kristillisessä että maallisessa. Sellaiselle on opetettava, ettei kukaan ole täydellinen. Kaksi kristittyä miestä joutui eripu raisuuteen toistensa kanssa. Toinen heis tä oli saanut tietää, että toinen oli puhunut pahaa hänestä, ja hän meni tämän luo ja sanoi: »Etkö tahtoisi olla niin ystävällinen, että ilmaisisit minulle virheeni, silloin olisi minulle hyötyä sinun kristillisestä rohkeamielisyydestäsi, ja minä koettaisin parantaa »virheeni i" .Ailvan mielelläni sen teen", vas tasi toinen. »Mutta ennenkuin alat kertoa niistä epäkohdista, joita minussa huomaat, langetkaamme ensin polvillemme ja ru koilkaamme, että silmäni aukenisivat oi kein näkemään ne. Johda sinä ru kousta!- Niin tehtiin, ja kun rpkouS oli päät tynyt, jatkoi hän, joka keskustelun oli alkanut: »Sano nyt, mitä sinulla o» valitta mista minusta". Mutta toinen vastasi: »Rukouksen jälkeen näyttää se niin vähäpätöiseltä, ettei siitä kannata pu hua. Oikeattaan uyt huomaan, että minä itse, lemitelleSsäni juoruja sinusta, olen palvellut perkelettä ja nyt pyy dän sinua rukoilemaan puolestani ja uittamaan minulle anteeksi sen, mitä olen sinua vastaan rikkonut-. H Pitkän sairauden peräSiä nnkknt kuo lemaan Ätsärin pappilassa, väroyasä rovasti Julius Bergrothin perheessä, leskirouva Anna Lovisa Bähr, o. s. Lindroth. Mainaja syntyi van hassa Maasassa v. 1L24 ja oli siis kuollessaan 85 v. ikäinen. Kirjaltaja Karl Oskar Laiti nen kuoli t. k. 2 p. Orimattilassa, missä häa oli heikontunutta terveyt tään hoitamassa, 26 vuoden ikäisenä. T. k. 4 pnä knoli Nurmossa agro nomi Ilkka Katila L0 vuoden ikäisenä. Taloustirehtööri Gustaf Hele nius kuoli Helsingissä tiistaina 81 vuoden ikäisenä. » T. k. S pnä kuoli Porissa syöpätau tiin kaivertaja Alfred Kivinie mi 47 vuoden vanhana. Mainaja oli viimeksi palveluksessa kultaseppä Isak Sahan liikkeessä siellä. Suremaan jät lähinnä puoliso ja S laSta. Ravintoloitsija O. E. Täng kuoli Loviisassa viime lauvautaina 40 vuo den ikäisenä. Merikapteni Alarik Midgren kuoli Torniossa viime maanantaina 62 vuoden ikäisenä. T. k. S pnä kuoli Mestanfjärdissä haavuri Karl August Klingeä- berg noin 73 tv. itäisenä. Keskiviikkona kuoli Raumalla yksi vanhimpia raumalaisia, merimies Ja kob Wilhelm Mahnlund 82 vuoden ikäisenä. «n »o» Turun Siemenkauppa. Aurinkomme. Meillä on luotu aarinko tuolla yl häällä taivaan laella. Sen ihanuutta kaikki tuntevat, sen valoa ja lämpöä olemme jokainen saaneet kokea. Mutta on toinenkin auriako, ei luotu vaau luomaton. Se on JeesuS Kristus, Hän, joka itse vakuuttaa: minä olen maail maa valkenS, joka minua seuraa, ei hän pimeydessä vaella, vaan saa elä män valkenden. Luotu auriako, kuui kullalla paettu, on luonnon ihanin kappale. Niin on Jeesuksessakin kaiken kuusian ja ihanuu den täydellisyys. Auriako on vaiku- tllSvoimaifin kaikista luoduista esineistä ja sen valta on suuri koko maailmassa. Seu ympärille kaikki keskittyy. Samoin on Herra JeesnS sanan todellisimmassa merkityksessä maailmaa elämän keskus, sea silmä ja sielu. Terveeksi tekevällä valollaan Hän lno ihanuutta, elämää, rauhaa ja riemna ylhäältä alaS maan lapsille. Auringon valoa salons on muuttumattomana Pysynyt vuosituhan- nesta toiseen ja siinäkin se muistuttaa hänestä, jonka armo ja totuus pysyy suvusta sukuun ja joka on sama eilea, tänään ja niin ijankaikkisesti. Silmiämme häikäisee, kna katselemme suoraan auringon tuliterään. Sciia kir kas ja loistava se on. Mutta vielä enemmän loistava on Herra JeesuS jumalallisessa luonnossaan. JeesuS, elä män aurinkona, on kaikkien luotujen keskipiste ja sieln, kaikin hyvyyden lähde ja täydellisyys. Ja me olemme saaneet hänen täydellisyydestänsä ja ar moa armosta. Häa kylmät sydämemme lämmittää. Hän on nskon alkaja ja päättäjä, eloa antaja. Jo täällä ajassa saamme fiiS JeesnS- aurinkomme lämmöstä nauttia, saamme sen valossa elää. Usein kun tnntun kaikki niin kylmältä ja synkältä, kun sy dämen meri korkeana aaltoilee, niin tu lee säde JeesuS auringosta, armoa ja rakkauden säde, kylmää sydäntämme läm mittäen, antaa meidän pilkistää ijan- kaikkisnuden autuuteen, missä kaikki syn keys on poissa ja rauhoittaa sydän- raukan. Ei tarvitse meidän toivottomuuteen vaipua, sillä Herra vakuuttaa meille että surupäimämme kerran loppuvat. Ja silloin saa Herran kansa nähdä Jeesus-auringon täydessä loistossaan ja ihanuudessaan. Se aika lähenee lähe nemistään. Ja Herran omat sitä ai kaa odottavat, sillä silloinhan alkaa uusi elämä, suruton, tnskaton, ilman kyyneleitä ja huokausta. Kun Herra säästää meidät kerran, silloin suumme naurulla täytetään! L. I. R. MnsMts. — KyvZu saaliin saivat Menä jän rosvot joku päivä takaperin Per missä, kna saivat eräältä rahalähetys- töltä, murhaamalla sea virkamiehen joka oli lähetystön johtajana, ryöstetyksi 1,800,000 ruplaa! lMomgg!ls. — Kuumi» kesSK«u».pSiwk sit ten vuoden 1848 oli Berlinissä viime sunnnatai, jolloin Celsiuksen lämpömit tari osotti varjossa 32V» astetta. — Ankarin ed«skuuta-waalit, jotka nyt ou toimitettu, ovat tällä ker taa tapahtuneet verrattain rauhallisesti. Sillä »ainoastaan- kymmenkunta henki löä sai niissä surmansa. Norjan mintSteriS. Naisten äSnioikess »ienyt minis terittä «iran. Kristiania, kesäk. 7 p. -Mi- nisteri Aretander on luorunut kanppa- ministerin virasta sea johdosta, että kuningas on vahvistanut naisten Aäni- oileuslaia, jota ministeri Aretander oli kehottanut kuningasta olemaan vahvis tamatta. Työministeri Breanne tvlee kauppa ministeriksi ja insinööri Jensen työmi» ulsteriksi. Kotvanonnen laiva. Ranskalainen vedenalainen laiva »Pluviose-, joka joku aika sitten mie histöineen meni pohjaan, oli senjälkeen suurella vaivalla saatu nostetuksi veden pinnalle ja oli hinattn aivaa Calaisin sataman eteen. Siinä se oli kahden laivan varassa, kovasti kiinniköytettynä niihin. Ei puuttunut muuta kuia tuoda hylky itse satamaau, mutta niin ei saa nut tapahtua. Meri alkoi eräänä yönä lainehtia ja tällöin yksi kiinnitysketjn katkesi. Toinen hinaajalaiva kallistui pahoin ja painautui »Pluviosen- päälle. Siinä sai hinaaja kylkeensä reiän ja alkoi täyttyä vedellä. Sitte se alkoi painaa ja vei menneSsääa myös »Pluvioseu", joka oanettomuudeksi vielä joutni hinaajan alle pohjaan. Z!yt o» edessä kova työ. Enfla pitää nostaa ylös suuri hinaajalaiva ja tämänjälkeea Plnviose. Surullisinta on, että jälki mäisessä vielä on fisäSsääa niitä uhreja, jotka se vei mennessään east kerran upo- teSsaan. Uhrien hautaus tapahtuu vasto sitten kna laiva on saatu toisen kerran ylös. TalStelu poliisien ja naisten tvälillä. Unkarin pääkanpnngissa Budapestissä sattui tämäa kuuu alkupäivinä harmi- naiaea tappelu. Erään suuren vuok ratalon isäntä oli korottanut vuokran asujamilta hyvin suuressa määrin, jo hon asujamet eivät suostuneet. Silloin saapuivat poliisit häätämään asujamia pois ja nyt tarttuivat naiset asiaaa. Kun poliisit yrittivät talon pihalle ja huoneisiin, ottivat naiset heidät vas taan niin kuumasti, että niiden oli pe räytyminen. Tamcin jälkeen alkoivat poliisit ampua aaisia, mutta, ihme kyllä, ei yksikään luoti sattunut. Nyt kiivas tuivat naiset vielä enemmän ja haki vat käsiinsä kaikenlaisia työkkikapineita ja astioita ja menivät poliisien aseita vastaaa; samalla he lähettivät avun pyynnön lähellä olevaan tehtaaseen. Kun poliisit saivat tietää, että teh taasta tulee apua, riensi osa heistä snl- kemaan tehtaan portteja. Sillä aikaa ajoivat naiset loput poliisit pakoon. Seuraus oli se, etiei poishäätämisestä tullut mitään, vaikka poliiseja oli noin 100 miestä. Taistelun jälkeen näytti talo aivaa kuta olisi sota kulke nut seudulla. ksstzl^g. Askoveljien kesken Muuan »MiimeiSten päivien pyhät" nimiseen uskonlahkoon kuuluva mies oli joutunut kovaan rahapulaan. Hädis sään päätti hän kääntyä erään uskonvel- jensä puoleen, jolta jo ennenkin oli saa nut useampia lainoja, mutta jättänyt ne maksamatta. Saadakseea tarvitse» mansa lainan, esitti häa asiansa seuraa vasti: — Herran rauha, veljeni! Olen jou tunut armottomaan rahapulaan; minun on välttämätlömasti saatava lainaksi 100 dollaria. Minä keskustelin tänä aamuna Jumalan kanssa tästä asiasta ja Hän lähetti minut sinun luoksesi. — Mihin aikaan sinä puhelit Juma laa kansia? — kysyi toinen. — Kello kahdek>au. — Sea minä jo arvasin — waS- tafi varakas uskonmeli — sittemmin on jumala muuitanut mielip teen>ä. Minä puhelin Hänen kanssaan puoli kymmenen tienoissa ja Hän sano: mi nulle, että sinä tulet minun luokseni pyytämään lainaa, mutta lisäsi sitten: Älä anna hänelle mitään, ennenkuin hän on maksanut entiset velkansa. i > * ^ K». ^ » v H 7S4S, Paperosseja! Kyttyrä. Berliinissä knoli joku aika sitten» niinkuin tässäkin lehdessämme siitä on kerrottu, arvossa pidetty pankkiiri Ernst von Mendelssohn. Kuolleen pankkiiri» esi-isä MoseS Mendelssohn, joka oli kuu luisa silosoofi, tali kerran Plymouthin lepäämään ja kylpemään. Täällä oppi häa tuntemaan erään hampurilaisen kauppiaan Guggenheimin. — Isä MoseS, sanoi tämä eräänä päivänä, me kaikki kunnioitamme teitä suuresti, mutta erittäinkin tekee tyttä reni sitä. Katsoisin sen suureksi onneksi, jos te tahtoisitte tulla vävykseni. Tul kaa joskus Hampuriin tervehtimään meitä. Filosoofi oli kyttyräselkäin?» ja seu johdosta hyvin itseensä sulkeutunut. Mutta miten olikaan, matkusti häa kui tenkin jonkun ajaa kuluttua Hampa- riin ja pistäytyi Guggenheimin kontto riin. Ettekö tahdo mennä ylös tyttä reni luo, sanoi tämä, hän on tuleva hyvin iloiseksi saadessaan nähdä teidät Mendelssohn noudatti kutsumusta ja meni sitten seuraavaa» päivänä jälleen Guggeaheimia lno, kysyäkseen tältä mitä tuo nuori, viehättävä tyttö oli häaeStä pitänyt. — Kunnioitettava isä, sanoi kaap pia?, pitääkö miuun rehellisesti sanoa se teille? — Tietysti, tuumi filosoofi. ' — No niin, tehän olette filosoofi, viisaS ja ymmärtäväinen mies, joka ei voi suuttua lapselle. Häa saaoi peläs tyneensä niia komia nähdessään teidät kun teillä — — Ku» minulla o» »iin kanheaa- näköinen kyttyrä. Guggeuherm nyökkäsi «ySatyvSSti. — Miaä ajanelt» juuri sitä, sanot Mendelssohn, mutta oli mitea oli, ota» häneltä kuitenkin jäähyväiset. Hän meni ylös tylöa viereen, joka istui ja ompeli sekä istuutui tämäa vie» reen. He puhelivat vilkkaasti keske nään, mutta tyttö ei katsoant koskaan filosoosun. — Luuletteko te, että avioliitot pää tetään taivaassa? kysyi häa. — Kyllä, vastasi Mendelssohn. Jo kaisen ihmisen syntyessä huudetaan tai vaassa: »N N. saa N. Nm". Minun tullessani maailmaan sanot tiin myöskin minua puolisoni nimi. Mutta siihea lisättiin vielä: Hän on koko ikänsä kantava kyttyrää". — Oi, sanoin minä. Hyvä Jumala anna minulle sea sijaaa kyttyrä ja aaaa lytöa muodostua hyvin. Tuskin oli Mendelssohn sanonut tä män, ennenkuin nuori tyttö löi käsivar tensa hänen kaulansa ympärille. Hä nestä tuli hänen puolisonsa, he olivat hyvin onnelliset ja saivat monta kau nista ja kilttiä laSra. Meren aarteet. Lontoossa oa äskettäin perustettu yh tiö, jonka nimenä oa »Nauoaal Sal- vage Association". Sen tarkotuksena on antaa sukeltajien tuikia niiden iutia- laistea laivojen hylyt, jotka ennen Suezia kanaman avaamista ovat teh neet haaksir kon ja uponneet Hyväntoi- von niemen tienoilla, sekä arvioida näissä laivoissa mahdollisesti meren pohjalla piilevät kalleudet. Seura on Kapmaan hallitukselta saanut virallisen luvan tähän. Kapteeni Gardiner, y!fi y tlön joh'ajista, on siirtomaanar- kistosta saanut selville, että kaikkiaan lähes 7,000 laivaa oa Niillä tienoin tlhnyt haaksirikon ja että näislä ainoas taan aoia 12? on löytynyt. Näistä oa häa tulkmut 32 kappaletta. Ensi- mainen hylkq sisälsi 720 kultataakoa, 1,400 hopealankaa jS S arkulliSta jalo kiviä. Hylky oa hyiuiö säilynyt eikä ole kovin syvällä. Sen arwe oa las kettu noin 20 mUjoonalu m. rtaksi. Toi sen tutkitun hyiyn armo n.u ce 4 mil- jo>znaaa. Kolmannen 14 miljoonan ja neljännen 16 miijonnan. Kaptceni Gar diner toimou kuudessa kuulaudessa saa» tawan nosteruilii nämä uponneet laiivat suunnatlomine aarteineen. Kulut kunkia lmrvan no5tc>Miic^ta nou!>si.vat vaia noin 290,(X)O m?aaa ja scuran kaytet- täivänä on 1,500,000 markan suuruinen pääoma.