f\!:c 93 1910 Sanomia Qulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Elokuun 15 päivänä. 3BBS& emwn»nw Koko vuc-Jeira . ! i.oielta vuodelta . -rijaaaekseitä :.u kaudetta , . Tiiauahinnat: Oulussa 4: — 6. — 1: — Postissa: 4: — 2: 20 Ulkomailla 10: - 5: — —: 35 —.40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. O U LAS VI RT A. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toi mieto j* konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äen illali* Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorinsa ja on niidfn hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiliisei: kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivin numeroon, ovat jätettävät lehden Kontto- ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. aBBSB®S3S« mcTTmua O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n.o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Atvioliittvon kuulutettuja. Rautatienmirkamies Hugo Arnold Cygnel, Kokkolasta ja neiti Elli Miktoria Gustafiva Tallqmist, Oulun kaupungista. Kuolleita. Lapsi Väinö Kalermo Niemelä 2 w. — Itsellinen Maria Greeta Junkkari (59 w. — Talonomistaja Pekka Holappa .">6 ni. — ^apsi Bertha Laina Elma Huotari 6 kuuk. — Neiti Helmi Josesiina Maunula 24 w. — Palmeliatar Malpuri Immonen 23 w. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia* A -.UiU.ik i rahastoissa v. m. toim. J. L&kar' t p nilll jl toimittaa v.rac-njs- !. li. ULLlLfl Rl. Osoitv OULU V. M. Katajan Kansakouluasioimisto temmmm Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat rr.aam- me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10— J -2 12 a.-p ja 3—5 i.-p. Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suonien oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. Syntynyt. Vielä yksi TYTTÖ Oulussa 11 s 1910. iEliiina jz F. il Kuollut. Maanviljelijä Kalajoelta, vaipui täällä Oulussa t. k. 11 p:nä lyhyen, vaikka kovan taudin kuluttua rauhallisesti kuolonuneen tur vattuna Vapahtajaansa, 63 vuoden ikäi senä; suruksi ja kaipaukseksi minulle, 8 lapselle, 22 lapsenlapselle sekä lu kuisille sukulaisille ja tuttaville. Liisa Isokääntö. Nvt kyynel kuivu ja murhe vaivu, Sun hautas luona ei surra saa. On taisto laannut ja rauhan saanut Hän, joka tässä nukahtaa. L Oppikirjat ja Opetusvälineet Päiuäkirjaf ja Matrikkelit Vihkot ym. Koulufarpccnnc ostatte edullisimmin Kauppureinkatu 5. Kauppureinkatu 5. Uusi hintaluettelo on valmistunut ja lähetetään pyydettäessä. ^31 UI «mnm mun ttf m toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomari . . . teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. _ g Koatoriaika 10—2. Puhelin 203. g a | «A z ■ «l siflvi i__ Helanen T ° imutaa tuo. ■ ▼ m kmim m n-v » ■> mioistuimissa ia viras- varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksantennk. 8. toissa. Matkustaa m aaseuduik Varat. A, Seppäsen iakkisiaintoimisto Oulussa, kaikkia lakiasioita rahaia ! ia maksuja, välittää kau^-.sivi- ja »naa- *is >jen sekä metsien myytit-'-# ostoa, toimittaa metsiea leimauksia. jz •• >i 'u nisia y niin hyv:» laiaopilkselt:? -nun airunattikann-jlta. .'•'.3fkusteuii«3 rnaascurtuU?. Posti- ja suhkö-osote: Seppänen, Oulu. on ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä ja on myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. Oulun B Vakuutus-Osakeyhtiö SKAND1A toimittaa Palo- ja M halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille, itahasto noin Stnk. 75,000,000. Asiamiehet Oulussa: J. G. Kerttula. Georg H. Hedman. (I. 43,925.) maksaa korkoa talletuksille: t\ kuuk. irtisanomisella 6 °/:< 4 l /a „ 4 3 V» „ ■ » •> vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttltilillä 5 Bäästökasaatillllö 5 Juoksevalla tilillä 3 Melsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. alkaa jälleen toimintansa tulevan syyskuun 1 pnä klo 8 e.-pp. Pääsyvaatimukset l:selle luokalle ovat: päästötodistus ylemmästä kansakoulusta tahi sitä vastaavat tiedot ja vähintään 15 vuoden ikä. Kauppa-alalla työskenneillä on etusija. Kouluun pyrkijäin tulee il moittautua koulun huoneusiossa elokuun 31 p:nä klo 8 e. pp. Tarkempia tietoja saa allekirjoittaneelta Oulussa toukokuulla 1910. Santeri Dahlström. Kesäosote: Lempäälä. Oman Kannan Kirjapainossa teetätte kaikki kirjapainotyön- U5Q ne edullisimmin ©©©OOOODOOOOO saan täten ilmoittaa, että kaupassani Kalajoella on run sas varasto myytävänä kai kenlaista sekatavaraa, kuten: miesten lakkeja ja hat tuja sekä miesten ja naisten pukukankaita, erittäin hy viä, lapioita, kuok ia, polkupyöriä ja kaikenlaista taloustavaraa ym. ym. Hinnat kohtulaiset! Johan Nikula. Kauppias. O O G i» O © o OCOQOGÖUOQodo Oulu, Elok. 15 p:nä. Kauppureink. 5 Puhelin 56 1=101=1 Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne tulipalon »•1 varalta! ,Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 30. ■nmiitiiiiMiyii ylimääräiset val tiopäivät v. Kuten jo ltmme numerossa maiilit- tiin, on ylimääräiset ivaltiopäimät kut- suttu koolle ensi syyskuun 14 päimäksi. Kolme tehtämää on määrätty näillä waltiopäiwillä suoritettamiksi. Edus- kuntamme tulisi malita jäseniä malta- kunnanduumaan ja -neumostoon. Sitä- paitsi pitäisi sen antaa l a u s u n t o n- s a lakiehdotuksista, jotka koskemat We- näjän alamaisten saattamista oikeuk- siinsa nähden yhdemvertaisiksi Suomen kansalaisten kanssa, sekä rahakormauk- sen suorittamista henkilökohtaisen ase- melmollisuuden asemesta. Jos kohta me, niinkuin kaikki muut- kut tässä maassa, olemme sitä miel tä, ettei Eduskuntamme pidä ryhtu- män malitsemaan jäseniä keisarikun nan lainsäädäntölaitoksiin, niin kui- tenkin pidämme tärkeänä, että kieltäy tyminen tästä maalista tapahtuu sem- moisella taivalla, että asema ei kärjisty entisestään mieläkin pahemmaksi. Edus- kunnan perustuslainmukainen melmol- lisuus on tietysti taaskin armokkaasti huomauttaa siitä, mihin perustusta- kimme melmoittamat tehdyn wal- tiokaappauksen suhteen. Tähän tämä asia ei kuitenkaan saa rajoittua. Edus- kunnan tulee käsittääksemme samalla selmästi tuoda ilmi, että se mielellään taipuu myötälvaikuttamaan yhteisen lainsäädäntötoiminnan aikaansaamiseksi, jos siihen annetaan sille tilaisuus Suo- men perustuslakien määräämässä jär- jeslyksessä. Ainakin käsitämme Suo- malaisen puolueen eduskuntaryhmän melmollisuudeksi asettua tälle kannalle, maikka tosin meistäkin tähänastinen lainsäädäntöjärjestys on tehnyt mah dolliselsi Keisarikunnan hallitukselle wal moa, että Suomenkin lainsäädäntö työssä otetaan riittämästi huomioon Keisarikunnan oikeutetut edut. Me olem- me näet makuutetut siitä, että myönty- mällä Suomelle ja Keisarikunnalle yh^ teisen lainsäädäntöjärjestyksen luomi- seen, me riistämme tärkeän aseen Suo- mi-syöjien käsistä. Suomen kansaa ei moida silloin enää syyttää siitä, että se pyrkisi erilleen maltakunnasta, jolla syytöksellä ne tähän asti omat lietso- neet ivihamieltä Suomea kohtaan semmoisissakin piireissä, jotka yleensä eiivät ole olleet Suomelle mihamielisiä. Emme kuitenkaan tähän myöntymyk- seen kehottaisi, jos emme samalla olisi makuutetut, että Suomen sisällinen itse- näisyys ja Suomen kansan omaperäi- nen kansallinen simistyselämä omat myös näin syntyneissä uusissa oloissa turmattamissa. Luulemmepa, että esit- tämämme myönnytys mahmistaisi yleis tä mielipidettä koko simistyneesjä maail- massa, sen pyrkiessä tukemaan meitä oikeustaistelussamme. Eikä siinä myön- nytyksessä olisi meistä mitään Suomen kansalle nöyryyttämää. Onhan mah- tamampienkin kansojen tai kansan sir- paleitten täytynyt taipua semmoiseen yhteistoimintaan mallottajakansan kans- sa. Milttaamme main Jtäwalta-Un- karin oloihin. Tätä myönnytystä lu- mättäessä on toki joka tapauksessa pon- temasti terolettama, että S'u o m e n kansa milloinkaan ei aijo suostua mapaaehtoisesti luopumaan kansallisen ja m altiollis e n sisäisen itse- näisyytensä elinehdoista. )cuo muut kaksi tehtämää omat ne- fin sen laatuisia, että eduskunta ei moi niitä ilman muuta suorittaa, kuten me- näläiseltä taholta tarkotettu on. Suo men Eduskunta ei ole perustuslakiemme mukaan mikään neumonantajakokous, maan lainsäätäjäkunta. Jos siis Edus- kunta, niinkuin meistä miisainta on, ryhtyy käsittelemään kyseessäolemaa la- kiehdotusta sotilasrasituksen kormaami- sesta rahalla, niin menetelköön Edus- kunta, niinkuin perustuslain mukaan l a i n s ä ä d ä n t ö a s i o i s- a on tehtämä. Se tehköön siis asiasta maltiopäimäjärjestyksen muotoja noudattamalla asianmukaisen päätöksen, niinkuin tehtiin sotilasasiassa sääty- maltiopäimillä m. 1899 ja myös 1904 -05 maltiopäimillä sekä uudessa Edus- kunnassamme maltiopäimäkaudella 1907 -08. Huomautamme siitä, että perustus- lakimaliokunta, joka oli miimeksi mainit- tujen maltiopäimäin asettama, sotilas- miljoonista antamassaan lausunnossa totesi, että moimassaolema perustus- laki ei estänyt Eduskuntaa myöntä mästä silloin kyseessä ollutta rahamak- sua ja että Eduskunnalla perustuslain mukaan on oikeus päättää maksun koko määrästä, eikä ainoastaan osasta, ku- ten »venäläiseltä taholta lväitettiin. Eduskunta silloin hyiväksyi tämän kannan, ja meidän ymmärtääksemme on sensuuntainen kanta omatsuttama masta kokoontumassakin Eduskunnassa. Muu menettely meisi nähdäksemme uusiin ja ja yhä pahempiin selkkauksiin. Tämä olkoon edelleen ainakin suomalaisen puolueen kanta, sillä kokemus on näyt- tanyt mihin lurkeihin tuloksiin miepi älytön mustarinnan kanta tässä kysy- myksessä. Huolimatta siitä, että kysymns menä- läisten oikeudellisesta asemasta maas samme tulee ylimääräisillä maltiopäi- millä sekin esitettämäksi muodossa, joka loukkaa perustuslakia, on meistä sekin otettama asiallisesti pohdittamaksi ja päätettämäksi oikeuden ja kohtuuden mu* kaisesti aseman kärjistämisen mälttämi- seksi. Edellä esittämämme katsantokannan tukemiseksi mainitsemme mielä, että ei ole Suomi-syöjillä mitään sen toimo- tumpaa, kuin että kutsuttu Eduskunta toimisi maltittomasti, sillä semmoista menettelyä ne taidolla taaskin käyttäi- siioät oman asemansa'hymäksi ja lopul- lisesti tuhotaksensa Suomen sisällisen itsenäisyyden miimeisetkin tähteet. Niit- ten ansoihin on jo tarpeeksi monta ker- taa sotkeuduttu turmioksi asiallemme. Nlin silloin, kun promokaattori Aseft järjesti aseiden tuonnin maahamme, niin myös silloin, kun jyrkästi miime Eduskunnassa kiellettiin maksamasta sotilasmiljoonia. Luulisipa jo oleman aika omaksua yh- teiseksi toimintaohjelmaksi Suomalaisen puolueen tähänastinen kanta suurmal- tiellisessä asiassamme. Se huomautettakoon mielä, että tä- mä kanta ei ole muu kuin perustuslain määräämä sekään, maikka Suomalainen puolue on kaiken aikaa tahtonut, että perustuslakeja noudatettaessa samalla koetetaan tehdä ivoitamansa Menäjän oikeutettujen maatimusten tyydyttämi- seksi. Ja sitä menettelyä me tahdomme myös ylimääräisesti piakkoin kokoontu- massa Eduskunnassa noudatettamaksi. Kansalainen. Suomalainen työwäenliitto. U. S. kirjoittaa: ..Ennen olimat ne maat rikkaimmat, joiden luonto oli anteliain: nyt omat ne maat rikkaimmat, joissa i h- m i n e n on toimeliain", huomauttaa Buckle. Olemme tässä lehdessä jo useita kertoja huomauttaneet siitä kansalli- sesta ja maltiollisestakin merkitykses- tä, mikä taloudellisella toiminnalla meillä on marsinkin nyt, kun meidän maltiollinen asemamme on käynyt sel- laiseksi kuin se on. Minkälaisissa mal- tiollisissa oloissa tahansa meille kui tenkin jää paljon mahdollisuuksia sillä alalla, joka meidän aikakauttamme min suuressa määrässä hallitsee 1 ta loudellisella. Noidaksemme kansana säilyä ja mastaista maltiollista asemaa itsel- lemmc malmistaa on nteidän jännitet tävä joka lihaksemme taloudellisella kilpakentällä. Olemme buomauttaneet. miten tärkeätä on, että urittäjäluok- kaa maassamnie kebiletään, ien am- mattisiivistystä kohotetaan ja että sen toiminnan pohjaksi luodaaan sellaisia laitoksia, mitä nykyaikainen talouselä mä maatiii. Entistä helleutmällä ja tarkemmalla silmällä on meidän myös seuraitama niitä mirtauksia ja taipumuksia, joita marsinaisen ruumiillista työtä tekemän kansanluokan keskuudessa on hamait tamissa. Tunnettu surullinen tosiasia on, että jnuri ne samat turmiolliset taudit, joita yläluokkamme sairastaa, oma! saaneet maltaamaa jalansijaa myöskin ruumiillista työtä tekemän rahmaan keskuudessa, jossa ne ilmenemät kai- kessa alkuperäisessä peittelemättömyy- dessään. Laiskuus, röyhkeys, tuhlaamaisuus. puuttuma! melmollisuuden tunto, puut- tulva harrastus työhön, ammattikehi- tyksen laiminlyönti omat helposti tun- neitamia piirteitä tämän ajan työmaen luokassakin. Ja kun näitä ominai- suuksia täydentämässä omat mielä yhäti korotetut palkkamaatimukset, työpäimäin lyhennysmaatimukiet, kaikenlaiset muut mukakuusivaatimukset j. n. e., ilman että ivaatijat katsomat näiden asetta man myöskin tnömäelle itselleen mel- mollisuuksia, niin käsittää kuinka sai- ras yhteiskuntamme on, ja ymmärtää myös, että tässä on yksi niitäkin sub tä, jotka oivat johtaneet sietämättö mäksi käypään, ..kalliiseen aikaan'. Puhumattakaan niistä muista yhteis- kuntaa hajoittamista ominaisuuksista, mitä meidän sosiaalidemokraattinen työ mäenliikkeemiue on suurlakon jälkeeii istuttanut kansan pohjakerroksiin. Ihan ilman mastamaikutusta tämä kaikki ei kuitenkaan työmäenluokassa itsessäänkään ole jäänyt. Suomessa on syntynyt suurlakon jälkeen Suoma- lainen työmäenliitto, joka on ottanut taistellakseen sosiaalidemokraattisia yk- sipuolisuutsia mastaan. Suomalainen työmäenliitto, joka on perustettu ro. 1907, on tunnettu tä män lehden lukijoille ainakin nimel- tään. Se on kuitenkin työlväen it sensä keskuudessa syntynyt alote, ja sen periaatteet ansaitsemat tunnetuksi tulemista. Suomalaisen työmäenliiton ohjel- man periaatteellisessa puolessa sano taan 1 „Me emme moi kaikinpuolin yhtyä siihen..periaatteelliseenkaan ohjelmaan", jonka Suomen sosialidemokratinen puo- lue hymäksyi Forssan kokouksessa m. 199'', ja jonka se tänäkin päimänä ko- konaisuudessa^.n omaksuu.