Instsins lokakuun II p:nZ Cygnaeuksen lausunto, joka sisälsi monta muutakin arvokasta kasva> tusopillista ajatusta, saamutti senaa tissa kannatusta ja katsottiin hän ikäänkuin itsemäärätyksi kansakoulu» laitoksen järjestäjäksi. Hänelle myön- nettiin aluksi matkaraha, jotta hän möisi perinpohjaisesti tutustua ulko maiden kansakouluoloihin. LäheS puzluoista muotta, muosina 1833— 59, kesti tämä hänen opintomatkansa ja käntti Euroopan kaikki huomatta- mimmit kansanfirvistysmaat ja Vä häiseksi osaksi oman maamme. Kotiuduttuaan esitti HSn lyhyessä matkakertomuksessa senaatille matka- tutkimustensa tulokset. Huomatta- mimpanz epäkohtana usean maan, niinkuin esim. Ruotsin ja Tanskan kansakouluihin nähden, piti hän nii den riippumaisuuden kirkollisesta hal linnosta, joka ei harrastanut kasva- tuSopillista edistystä. Saksassa huo masi hän kansakoulujen oleman hy- wiä opetus-, mutta ei kasvatuslaitok sia. Sveitsin kansakoulut ja semi- naarit Vastasivat häneStä parhaiten tarkoitustaan. Senaatti jätti nyt vuonna 1S6V Cygnaeuksen huoleksi tehdä täydelli nen ehdotus Suomen kansakoululai toksen järjestämisestä. Se walmistui ja julkaistiin seuraamana rvuonno. Koska Cygnaeus tämän asian «uolsi oli jättänyt taloudellisesti turnatun asemansa Pietarissa, ehdotti senaatti, että hän heti nimitettäisiin Suomen kansakoulujen ylitarkastajaksi, joko ehdotus myös hymäksyttiin ja wel- maitettiin hän samalla perustetta- maksi aiotun seminaarin johtajaksi. Ehdotuksensa kansakoululaitoksen järjestämisestä perustui suurimmaksi osaksi niille periaatteille, jotka HSn oli julki lausunut kirjoituksessaan »Erinäisiä ajatuksia aiotusta kansa, koulusta Suomessa", mutta toi hän siinä esiin tärkeitä uusiakin ajatuksia. AluSia alkaen oli hän ajatellut kari. sakoulua yleiseksi kansalaiskouluksi, joka o!i yleiselle fiwis!ykselle tarpeelli- nen ja Välttämätön. Kansakoulusta piti hänen suunnitelmansa mukaan näin ollen tulla pohjakoulu. Entistä selmemmin hän nyt myös, teroittaen ruumiillisen kasmatuksen tärkeyttä, esitti Vaatimuksen käsitöiden ottami sesta kansakoulujen opetusohjelmaan. Cygnaeuksen aatteet eiwät silloir olleet niin tunnettuja ja oikeiksi tun nustettuja kuin nyt. Hänen ehdo- tustaan arwoSteliwatkin useat tunne» tut miehet ja sen ojan sanomalehdes marsin ankarasti. Erikoisesti kohtasi mastustusta hänen ajatuksensa kan sakoulusta pohjakouluna ja käsityön, opetuksesta. Monimiehinen tarkas tuskomitea, joka Cygnaeuksen suun nitelmaa asetettiin tarkastamaan, maatikia siihen kaikenlaisia muutoksia. Sitkeästi, kestävästi ja Voitollisesti Cygnaeus aatteitaan puolusti sev monivuotisen taistelun aikana, jotc. hänen suunnitelmiaan mastaan käy. tiin. Tämän taistelun mielS kestä- essä Jymäskylän rpettajasemir .aar- muonna 1863 omattiin Cygnaeuksen itsensä tullessa sen johiojaksi. Mars- naisen kansakouluaseiuksen a kaan saa- minen juuri näiden erimielisyyksien muoksi iviipyi, mutta tuli se miimeir muonna 1866 Voimaan. Seminaarin johtajana toimi Cyg> naeuS muoteen 1869, jonka jälkeen hän kansakoulujen ylitarkastajana ja niissä asioissa hallituksen ehdottoma na neumonantajana muutti Helsin kiin 1870. Tätä Mirkaansa harras- tuksella hoitaen hän eli elämänsä lop puun asti kiinteässä yhdysmaikutu?- sessa kansakoululaitoksen työntekijäin kanssa. Aleisten kansakoulukokous- ten puheenjohtajana HSn säännölli- festi oli tehden sen Viimeisen kerron seitsemännessä kansakoulakokoukse ;so Tammisaaressa muonna 1887. Seu raaman muoden alussa tammikuun 2 p:nä HSn ummisti silmänsä ikuiseen uneen 77 muoden »vanhana Suomen kansanvalistuksen ystäwien Vilpittö mästi sitä surren. Tietäessään 70 Vuotta sai hän eläessään itse huomata sen suuren kunnioituksen ja rakkauden, jotka HZ nelle ti ajat kansankerrokjet sydämes tään omistivat. Aikaisemmin, muon na 1877 oli HSn Vihitty Upsalan yliopiston filosofisessa tiedekunnassa kunniatohtoriksi. Kansakoululaitoksemme ja sitä ko? kewa asetus perustumat kaikissa tär keimmissä kohdissaan Uno Cygnaeu?» sen esiiniuomiin ajatuksiin. Niiden nojalla kansakoululaitoksemme torlo - tusperänä on yleinen kansalaiskas- matus, herättää ihmisen luontaiset Voimat, jalostaa ne ja ohjata työ hön koko yhteiskunnan hymäksi. Se tuli myZS muiden laitosten holhouk sesta riippumattomaksi, seikka, joSsa suhteessa kansakoululaitoksemme yhä Vieläkin on edellä monien muiden maiden kansakoululaitoksia. Siinä myös elämän todellisuutta käsittä, mään sekä siihen oikealla ja kykene mällä tamalla suhtautuu' johta mat resitoineet alusta alkaen saivat itsenäisen sijan. Käsitöiden opeius meillä niinikään hymäksyttiin opetus- suunnitelmaan ennen kun muualla. Kansakoululaitoksemme edullisia, alus ta alkaen Vallitsemia puolia orvat Vielä, että kansakoulu on kiinteä, että koulut järjestelyltään owat yhtäläiset koko maassa. Laitoksen järjestäjän kaukonäköisyyttä erikoisesti kuvaa, yhä edelleen täydellisesti toteuttamatta olema ajams: kansakoulu pohjako»- luksi. Kun ottaa huomioon, että kansa koululaitoksemme perustettiin ja jär jestettiin aikana, jona saman laitok sen kehitys ulkomailla oli keskeytynyt, kansakoulun simiStySmäärää supistet tu ja ulkoluku uskonnonopetuksessa tehty pääasiaksi sekä jona omassa maassamme suunnituin samaa, niin täytyy tunnustaa, että suurta itse näisyyttä ja selmänäköisyyttä Vaadit tiin mieheltä, joka näissä oloissa pystyi tekemään Vapaan ja kehitys- mahdollisen suunnitelman Suomen kansakoululaitoksen järjestämistä Mar ten. Uno Cygnaeus täytti nuo maatimukset. Maikkakaan ei hänen työnsä, sen paremmin kuin mikään inhimillinen työ, ollut täydellistä, niin on kansakoululaitoksemme kehi tys. pysytellen kaiken aikaa ja yhä edelleen Uno Cygnaeuksen aatteiden pohjalla, osottanut, että HSn oli oikea mieS suorittamaan sanomatto man tärkeän kansakoululaitoksemme järjestämistyön. Tämä laitos ja sen historia tulee kin ikuisiksi ajsiksi säilyttämään muiston hänestä. Ja niin laajalti kuin kansanVolistuksen ystämiä Suo men kansan keskuudessa eri aikakau sina elää, niin laajalti aina sen kes kuudessa muistetaan nimi Uno Cygnaeus kunnioituksen, kiitolli suuden ja rakkauden tuntein. Wl>ltivpiiiwät hajoi- tetut. Uudet W a alit määrätty toimi tettaviksi eufi tammik. Sp:uä. Uudet »valtiopäivät kokoon tuvat eufi helmik. 1 p:uä. Senaattiin saapui lauantaina seu raama H. M. Keisarin allekirjoitta ma ja w. t. ministerimaltiosihteerin Varmentama käskykirje: Me Nikolai II, koko Menäjänmaan Keisari ja Itsevaltias, Puolanmaan Tsaari, Suomen Suuriruhtinas, y. m., y. m., y. m., teemme kaikille uskollisille alamaisillemme Suomen Suuriruhtinaanmaassa täten tiettä- Väksi: Määrättyämme tänään uudet edus- tajamaolit toimitettamiksi olemme Me nähneet hymäksi, että nykyisille yli määräisille Maltiopäimille kokoontu neen Eduskunnan on hojaannuttama syysk. 25/lokak. 8 päivänä kuluvaa vuotta sekä että uuden Eduskunnan, heinäkuun 7/20 päivänä 1906 Vah vistamamme Waltiopäiwäjärjestyksen 17 tz:n mukaan, on kokoonnuttava Helsingin kaupunkiin helmikuun 1 päimänä uutta lukua 1911; ja tulee siis kaikkien niiden, jotka omat edus tajiksi «alitut, sanottuna aikana saa pua Helsinkiin eduStojatointansa suo rittamaan. NIKOI^I. FriedbergiSsä, 24 p:nä syysk./7 p:nä lokakuuta 1910. Väliaikainen Virkaatoimittava Mmisterimaltiosihteeri P. von Etter. W. t. miniSterivaltiosihteerin lirje, jossa ilmoitetaan uusien maalien toi mittamisesta annetusta asetuksesta, kuuluu: Hänen Majesteettinsa Keisari on F:icdb:rgis!ä ollessaan 24 p. syysk., 7 p:nä lokakuuta 1910 sumainnut armossa määrätä: että uudet edustajamaalit omat toimitettavat heinäkuun 7 20 päivänä 1906 Armossa mahvistetun Suo men Suuriruhtinaanmaan Vaalilain 37 §:n nojalla ja että niihin onryh dyttävä tammikuun 2 päivänä uutta lukua 1911. Mäliaik. V. t Mmisterimaltiosihteeri P. von Etter. Lakiehdotukset, jotka koskevat weuäläiSteu kausalaiSotkeuk- fia Suomessa ja sotilaSapu- «aksu», jatetäa» waltakuu- »auduumalle. Pietarista, 8 p.lokak. Asetus kokoelmassa on julaistu: Oikeusministeri on lokak. 7 p:nä (syysk. 24 p:nä) jättänyt hallitsemalle senaatille julkaisemista morten minis- terineumoston toimistopäällikön opu> laisen oikeusministeriöön jättämän kaikkeinkorkeimman käskyn syysk. 22 o.ltä (lokak. k p:ltä) tänä muonna niiden lakiehdotuksien jättämisestä valtakunnanduumalle, jotka koskemat muiden Wenäjän alamaisten oikeuk sen kanssa ja Suomen maltiorahas- ton melmoittamiSta maksamaan kor vausta maltakunnanrahastoon Suo men kansalaisten suoritettawan per soonallinen sotapalveluksen sijoSta. Kaikkeinkorkeimmalla käskykirjeellä heinäk. 27 (elok. 9) p:nä 1910 kut 'Uttiin kokoon syySk. 1/14 päimäksi 'änä muonna Suomen Suuriruhti naanmaan ylimääräiset maltiopäimät, 17/30 p. kesäk. m. 1910 annetun, yleismaltakunnallista merkitystä ole vien lakien ja asetusten julkaisemis- järjestystä Suomessa koskeman lain ensimäisen osan 7 §:n mukaan anta maan lausuntonsa ministerinenmoS- ton laatimista ja eduskunnan lausun toon jätetyistä lakiehdotuksista muiden Menäjän alamaisten oikeuksien tasoit tamisesta Suomen kansalaisten oikeuk sien kanssa ja Suomen maltiorahaston velvottamisesta maksamaan korva usta maltakunnanrahastoon Suomen kansalaisten suoritettavan persoonal lisen sotapalmeluksen sijasta. Alamaisessa kirjelmässä 10/23 p. syyskuuta mainittu eduskunta kieltäy tyi käsittelemästä sille esitettyjä asi oita, jonka johdosta Hänen Majes teettinsa Keisari 22 p. syyskuuta (5 p. lokakuuta) tänä Vuonna suvaitsi kaikkeinkorkeimmaSti, 17/30 p. kesä kuuta 1910 annetun yleismaltakun nallista merkitystä olemien lakien ja asetusten julkaisemisjärjeStyStä Suo messa koskeman lain ensimäisen osan 7 tz:n nojalla, käskeä jättämään mai nitut lakiehdotukset Valtakunnanduu malle. Bli«äär. valtiopäivät» vii- meiueu tayfi »iStuuto. Kun tieto eduskunnan hajoittami sesta lauantain aamupäivällä oli saapunut, kokoontui puhemiesneuvosto ja päätti, että eduskunnan täysi- istunto pidetään saman päimän ilta- puolella. Lauantai-illan täysi-istunto alkoi k:lo 8,26. Toimitetussa nimenhuudossa huo mattiin poissaolevat» edustajain luvun oleman 89, joista 23 oli il moittanut puhemiehelle olevansa estet- tyjä saapumasta töyli-istuntoon. Kun oli pari waltakirja-asiaa käsi telty, ilmoitti puhemies, että senaatin marapuheenjohtajalta oli saapunut kirje ja käsky, joka koski uusia maa leja ja näiden ylimääräisten maltio- päimäin hajoiiuSta. Kun ed askunnan sihteeri oli lukenut arm. käskykirjeen, julisti puhemies täysi-istunnon päät tyneeksi ja läsnäolleet edustajat pois» tuimat istuntosalista. Mimääräiset maltiopäimät olimat lopussa. MÄ liM — Sotilasmiljoouat. Maltion menosääntöön on Korkeimmassa pai kassa otettu 11 miljoonaa siirrettä- mäksi sotilasrahastosta maltakunnan rahastoon sotilastarkowksia marten. Tämän siirron mahdolliseksi tekemistä Varten on huomattu menosäännössä 9 milj. siirw maltiorahastosta soti» lasrohastoon. Senaatin ehdotukseen ei ollut otettu mainittua menoerää eikä myöskään ministeriValtiosihteerin kirjelmään. Kuten tunnettu on jo 2 milj. sotilas- rahastosta etukäteen maksettu malta- kunnanrahastoon. — We»äjä» valtio jattäuyt toistaiseksi sotaväke«sä «ajo- tuSmesoje» korvaamise». Kuo pion läänin kuvernööri on Suomeen sijoitetun Venäläisen 22 :sen armeija kunnan intendenttihallitukselta melko- nut Kuopion läänissä m. 1903 ja ja 1909 suoritettuja Venäläisen sota- Väen majotuSkustannuksia yhteensä 11687 mk. 17 p. Menäläinen inten- denttihallitus on kieltäytynyt Vel kaansa maksamasta toistaiseksi kunnes Suomen maltiolaitoS on MenäMe maksanut santarmien ylläpidosta w. 1906 marraskuuhun asti 418 084 rpl 59 kop. ja piirisotilaSpäällikköjen hal litusten kuS! antamisesta m. 1909 al kuun asti 400,000 ruplaa. — KeuraalikutveruSoriukau- «e prosessori Setälää vaS- taas. Prokuraattori on kenraaliku- mernöörin puoleen kääntynyt kirjel mällä professori Setälän kannetta koskevassa asiassa. Kirjelmän sisäl töä ei ole julkisuuteen annettu. RMllsMtks keslllissa. Senaatissa esiteltiin miime perjan taina Valtiosihteerin Viraston ja ken- raakkumernöörin kirjeet, jztssa pyy detään senaatin lausuntoa eduskun nan anomuksen johdosta lokak. 17 p:!tä 1907, että hallitus järjestäisi kaikkiin Valtion ja kuntain ylläpitä mun oppilaitolsiin opetusta alkoholi pitoisten juomain matkutuksesta ja että asianomaisiin kouluasetuksiin otet täisiin määräys siitä. Senaatti päätt» puoltaa anomusta ja alistaa korkeimpaan paikkaan: että, jos maltiomarain tila sen sallii, vuosina 1911, 1912 ja 1913 otetaan menosääntöön 17,000 mkan vuotui nen määräraha raimuSopetuSiulssien järjestämiseksi kansakoulunopettajille ja opettajattarille; että järjestelmällistä raittiusope tuSta on terveysopin yhteydessä an- mttava maan oppikouluissa senaatin tekemän tarkemman suunnitelman mukaan; että oppikoulujen opettajille tästä opetuksesta myönnetään palkkiota 1 viikkotunnin palkkiota vastaava mää rä, ja että tästä aiheutumaa menoa Varten oppikoulujen määrärahaa wi- rantoimituspalkkiota marten korote taan armiolta 8400 mkalla; että kurssien toimeenpanemiseksi al- kohologiassa yliopiston Voimistelu- laitoksella muosina 1911,1912 myön netään 2,000 mkan määräraha; että pakollisen raittiusopetuksen jär jestämiseksi yliopiston moimiStelulai- tokseSsa Voimistelunopettajiksi ja opet tajattariksi valmistumille, yliopiston moimistelulaitoksen menosääntöön ote taan 2,000 mkan määräraha; että yksityiskouluille maltioapua annettaessa ehdoksi pannaan raittius- opetuksen antaminen termeySopin yh teydessä samassa määrin kuin Val tion maötaamissa kouluissa; sekä että lokak. 19 p. 1908 annettuun armolliseen asetukseen yliopiston woi- mistelulaitoksen muutetusta järjestys muodosta, tehtäisiin sellainen lisäys, että sanotun asetuksen 14—16 pykä lissä Voimistelunopettajiksi ja opetta jattariksi aikounlle määrättyjen oppi- jaksojen ja harjoitusten tulee käsittää myöskin kurssi alkohologiassa. kmi» ll s, Eduskunta hajotettu. Neljännen kerran lyhyellä oloajal laan on yksikamarinen eduskuntain me nyt hajotettu. Se ei tullut odot tamatta. Ja rauhallisemmin kuin milloinkaan ennen ottaa Suomen kansa tämän hajotuSkäskyn vastaan. Tiedettiin jo näiden ylimääräisten waltiopäiwäin kokoontuessa, että edus kuntamme ei mitenkään moi ottaa käsiteltäväkseen sille kokonaan laitto m^Ssa järjestyksessä esitettyjä tehtä wiä. yksimielisesti päättikin eduskunta olla niitä sellaisina käsittelemättä. Ristiriita hallituksen ja kansan edus kunnan Välillä oli ilmeinen. Huhuil tiin jo pahempiakin seurouksi, ja Ve näjän tnantumuksellistmmat sanoma lehdet jo ennustelivatkin monenmoisia rankaisutoimenpiteitä »uppiniskaisten suomalaisten" masentamiseksi. Mastoin noita uhkaamia huhuja on nyt hajotus tullut laillisessa jär jestyksessä. Lakiemme mukaan on hallitsijalla oikeus silloin, kun HLn hymäksi näkee, keskeyttää eduskunnan työ ja määrätä uudet maalit toimi- tettamiksi. Mutta jos MenZjällä luullaan uu den eduskunnan koksonpanoltacn itse pääasiassa tuleman myöntyväiseni' män kuin nyt hajotetun, niin on siellä kokonaan erehdytty. Suomen kansa ei voi luopua oikeuksistaan kiinni- pitämästä. Siinä tulee eduskuntam me mastakin olemaan yksimielinen. Waal>toimintaan on nyt siis jäl leen ryhdyttävä, ja käytävä niihin käsiksi tarmokkaasti. Leväperäisyy- den tunnusmerkkejä, huokailuja »vä symyksestä", »kyllästymisestä yhä uudistuviin maaleihin" y. m. s. ei pidä sallia puhuttamankaan. Maalit ovat jo kahden ja puolen kuukauden kuluttua; ne ovat toimitettavat, siilä ei nyt mihinkään päästä. Eivätkä ne itse asiassa sentään niin suuritöi set ja rasittavat ole kuin niistä Va litetaan, kunhan main itse kukin koh dastansa täyttää Velvollisuutensa eikä kaikkia tehtäviä sälytetä muutamani harmain kannettamaksi. Onhan meillä jo marlitoiminnasta koke-nusta. Jo kaisessa pitäjässä, äänestysalueessa, jokaisessa kylässä on nyt heti sen pi temmittä puheitta kokoonnuttava ja pantava maalitoiminta täyteen vauh tiin. El pidä odottaa alkuunpanoa muualta. Oma apu on aina paras. Rauhallisesti, sitkeästi, reippain mielin on Suomen kansan mäsymättä jatkettava taistelua olemassa olonsa puolesta. Meidän on yhä uudestaan työllä ja toiminnalla ositettava mi- hollistemme lemittämät mäitteet Var sinaisen kansan Välinpitämättömyy destä perättömiksi. — MiopiSto. Oikeustutkinnon suorittivat t. k. 7 pnä ylioppilaat M. E. Jaakkola, O. O. Juusela ja L. R. Paloheimo. A emmäa hallin- totu'.kinlion suoritti ylioppilas K. A. Kalliola. — ^Virkavapautta on myön netty Sortamalcn suomalaisen tyttö koulun kollegalle W. I. Corellille lokak. 10 pStä syyslukukauden lop puun. — OsakeyhtiSt. Romc.sti R, Grönmall, liikemies I. A. Misara y. m. ovat anoneet vahvistusta Masara 6 Kumpp. osakeyhtiön sään nöille. Ihtiön kotipaikka on Port ji sen wr?otuksena on ostaa kauppa- yhöö Misara k Kumpiin omistama höyrysaha Kaumatsan Jalonojan ky lästä sekä hankkia itselleen mahdolli sesti muitakin puunjalostus- ja saha laitoksia käyttääkseen niitä. Osake pääoma on 75,000 mk., mutta Voi daan se korottaa 150,000 mkaan. — Eliukeisoilmoituksia. Kaup- pias Fel'x Alho ilmoitti eilen mais- traatille kauppias Urho Salokankaan kuolinpesän puolesta, että liikettä tul laan edelleen jatkamaan. — Wararikkoafioita. Melko- jäin kuulustelu torikauppias Kofia- tulla Alcjeffm vararikossa oli eilen. Pesäluettelo osotti maroja 33,515: 41 p:iä ja velkoja 59,583: 58 p:iä. Us kotuksi mieheksi määrättiin maratuo- mari I. E. Lindqvist Porista ja tehtailija Sulo Salmelin Tampereita. — Kaupu »g !»«iljelyZ«aat. Rahatoimikamarissa eilen pidetyssä huutokaupassa vuokrasi 20 muoden ajaksi Kvistiluoden niittypalstan n:o 146 kauppias Fr. Laaksonen 261 mkn Vuosilvuokrasta ja palstan n:o 147 työmies K. Broman 300 mkn VuosimuokraSta sekä Pormestarin luodon niittypalstan n:o 5 työmies F. M. Selin 191 mkn muosimuok- rasta ja palstan n :o 6 työmies Bru no Äkerström 200 mkn Vuosivuok rasta. — SirkkovaltuuSmieSvaali. Porin kaupunki- ja maaseurakunnan äänimaltaisten jäsenten kesken pide tään kirkonkokous Porin kirkossa per jantaina t. k. 21 pnä klo 11 a. p., joSsa malitaan 32 kirkkovaltuuSmies- tä. Maali toimitetaan K. L. 467 ja 463 pykälien säännöksiä noudatta malla siten, että molemmat seurakun nat yhteisessä kirkonkokouksessa valit sevat 13 maltuusmköiä kaupunki seurakunnasta ja 6 maaseurakunnasta, sekä senjälkeen kumpikin seurakunta erikseen omien jäsentensä joukosta 4 maltuu?m!eStä. — Haudau poveen saatettiin miime sunnuntaina Porin uudelle hautausmaalle kauppias Urho Salo kankaan maalliset jäännökset. Ruu miin siunasi pastori Airila, puhuen kauniita sanoja nuorena kuolleen Vainajan muistolle. Paitsi omaisten, sukulaisten ja tuttamain kukkalaitteita, laskettiin haudalle raittiusseura Al phan ja tomerien seppeleet. — Sauppa apulaisyhdistys kokoonlui eilen illalla. Kun puheen johtoja aluksi oli lausunut muutamia kaipauksen sanoja manalle menneestä yhdistyksen marapuheenjoht. Artturi Tuomisesta, ratkaisliin muutamia johtokunnan esittämiä ybdiStykien si säisiä asioita. Sen jälkeen puheen johtaja teki laajalti selkoa tähänasti sista iltakouluasian maiheista sekä selosti iltakoulujen opetusohjelmia maan muissa kaupung»issa. Pakol lisina opetusaineina omat olleet: suo menkieli ja kauppakirieenvach'0, las kento, kirjanpito ja konttorityöt, kauo- pa-oppi ja taloustiede, maantiede ja kaunokirjoitus; nnpaaehtoisina w'e- raat kielet. Mdistys päätti ehd,ttaa vuolestoan nämä aineet hyrväksyttä- mökst tänne aijotun iltakoulun oppi- ohjelmaksi. Sanomalehti „Lii?eapu- laisen" osuuksia päätettiin ottaa 5 osuutta. Laulukunnan perustamista marten Valittiin ö-benkinen mal o- kunta. Hautaus- ja kipukosson sään töjä tarkistamaan Valittiin 3-miehi- ven Valiokunta, joka tarkistuksen pää tyttyä esittää säännöt yhdistyksen mahmistettamaksi. Johtokuntaan Tuo- mis-mainajan tilalle Valittiin hra Laakkonen. — Asu»»o» kauppa. Miime lauVcmtaina myytiin mopaaehtoisella huutokaupalla Amerikaan muuttaneen työmies Frans Sundmallin omistama talo ja tontti n:o 83 Uudellokoimis- tolla ja huusi sen työmies Kalle Pal mu Toejoelta 2,105 mkan hinnasta. Vastaanottopäivä jäi riippumaan muutamien ehtojen täyttämisestä. — UZiirustuskursfi, jonka arkki tehti Bmha Envall) antaa täällä, alkoi viime sunnuntaina. Kurssiin on ilmoittautunut 14 osanottajaa. Opetus tapahtuu sunnuntaisin kello 11—1 Tyttökoululla. — Soitauuollisen Seura» orkeSterikouluu» on pyrkinnt kaikkiaan 23 oppilasta. Kun kaikki entiset oppilaat omat ilmoittautuneet eikä enempää moida ottaa, on luul tapa?, että kouluun vääsemät aino astaan entiset 9 oppilasta. Näistä on 8 suomalaisesta lyseosta ja 1 kansakoulusta. — Talojeu kuxuossapito. Maistraatti määräsi eilen toistakym mentä ensi ja toisen kaupunginosan talonomistajaa korjauttamaan talonsa 20—75 mkan sakon uhalla toiset ke säk. 1 p.ään ja toiset syySk. 1 p.ään tulemaa vuotta. — Eräs poliifitutkiuto. Työ- miehenmaimo Anna Sofia Anttila, Dyteristä, on ilmoittanut Ulvilan piirin nimismiehelle, että kun hän t. k. 4 p:n iltana meni työmiehenle.^kien Ida ja Aleksandra Laineen asuntoon P hlamaSsa ja kun h!n Aleksandra Laineen sekä simc-Ssa asunnossa rl- leen työmies Juho Lehto!en kanssa oli poidmnut asunnosla karkotuksessa mennä Lehtosen luokse, oli tämä työn tänyt hänet kiviröykkiöön ja samalla vienyt hame ntaskus:a 195 mk 50 p:iä sisältävän rahalompakon. Ni mismiehen määräyksestä piti pol isi- kanstaapeli A. Kiviniemi miime per jantaina asiassa poliisitutkinnon, jossa kumminkaan ei ilmaantunut minkään laista todistuksia Lehtosta mistään, maan sensijaan arveltiin, että Antti lalla ei olisi tuota rahasummaa ollut kaan koska ei hänellä oltu rahoja nähty. — CyguaeuS-juhlakuoroje» harjoitus on tänään klo 7 illalla te atteritalossa. Sekakuoron harjoius orkesterin säestyksellä. Mälttämättä jokaisen saamuttarva täsmällisesti. — CyguaeuSpäivä» vietto. Usealta tahnlta lausuttujen toivo musten mukaan kehoitet an yleisö?, mikäli mahdollista, toimeenpanemaan huomenna, Cygnaeus-päivän iltana, juhlavalaistuksen asunnoissaan. Sa moin toimotaan, että ne talonomis tajat ja yksityiset, joilla on lippuja, koristaisivat niillä juhlapäivänä ta lonsa. Ulmlsil lMimmikelcks pidettiin Porin raatihuoneella miime lauvantaina. Oikeuden puheenjobta- mna toimi homioik. auskultantti MIHo Revell ja yleisenä syyttäjänä nimis mies B. Färiing. RtzSlviS i» pahoiupiteltz, joka miime elok. 26 p:nä tapahtui UadeUako m s oila, otettiin jatkokä sittelyyn. Syytetty, teurastajanpoika Juho Eevert Haavisto sanotusta yhdyskunnasta, oli lääninvankilasta lähetetty oikeuteen tutkittavaksi. Ma- ratuomari Lauri Malli ilmoittautui syytetyn vVustajaksi mikäli syyte koski pahoinpitelyä. Puheenjohtajan huomautettua, että osittainen amuS- taminen ei moi tulla kysymykseen, suostui Malli myös ryövtöjutuSsa avustamaan syytettyä. Haomisto omisti nyt luten ensi oikeudessakin yllämainitun päimän iltana klo 11 aikaan ottaneensa Uu- dellekoimistolle issikalla ajaneen Ou laisista kotoisin oleman työnjohtajan Juha Fredrik Kamanderin taskuista kul akellon, kultasormuksen ja sähkö- taSkulampun, mutta kielsi pahoinpi- delleensä Kamanderia sekä Väitti edelleen työmiehenpojan Millehord Rajalan olleen rvömiössä osallisena. Kamanderin puolesta jätetyn lääkä rintodistuksen mukaan oli hänet tuo na iltana hakattu pahoin päimin. Kuulusteltaessa Rajalaa kielsi hän osallisuutensa ryömiöön. Kun sitten oli kuultu 7 todistajaa ja syytetyn opum eS Malli oli koittanut mäittää, että Haavisto ei olist pahoinpitelyyn syyllinen sekä kun y'einen syyttäiä H:ngmawetodistukseen ja muihin seik- koihin Vedoten oli kumonnut nämä mäitteet, lykättiin jutun käsittely ensi marraskuun 5 p:nä pidettäviin Väli- käräjiin. Haamisto määrättiin läbe- tettämäksi lääninmankilaan ja Rajala 100 mkn sakon uhalla saapumaan silloin oikeuteen. Syyttäjän tulee hankkia siihen tilaisuuteen Rajalan mainetodistus. Nakkilassa tapahtuuut «rurha otettiin sitten käsiteltämäksi. Mur» haoja, torpparinpoika Kalle Haapa- nen oli Vankilasta lähetetty oikeus paikalle ja ilmiantaja, ttsellisentytär Amanda Eriin g oli niinikään saapu milla. Maratuo mari Lauri Malli ilmoittautui tämänkin syytetyn apu- mieheksi. Luettiin aluksi poliisitutkmtopöytä- kirjo, josta ilmeni, että Haapanen oli tunnustanut tekonsa, kerroen, että kun hänet Ulmilan kihlakunnanoikeu dessa Viime syyskuun 14 p:nä oli tuomittu maksamaaan ilmiantajalle lapseneläkettä ja kun Erling sitten oli uhkaillut tuoda lapsen Knihtin taloon Haapaselle, m ssä hän oli renkinä, oli syytetty syysk. 16 p:n iltana mennyt Erlingin asuntoon tätä estääkseen. Ku» he olimat het kisen kinailleet, oli Erling Vaatinut häneltä rah^a saadakseen ostaa lap selle paitoja. TäStä oli H. suuttu nut niin, että otti seinZnrc-osta puu kon, jonka pisti kehdossa makaaman k.nnella kuukaudella olleen poikalap sensa ruumiin läpi, minkä jälkeen pakeni asunnosta. Piirilääkäri Hj. Nordlingin toimittamassa rvumim- a«auksessa oli käynyt selirnlle, että lapsi oli saamainsa haavojen joh dosta kuollut, i Ilmiantaja Amanda Erling taas oli kertonut kinastelua olleen, mutta että Haapaselle oli sen jälkeen trhty lattialle muod?, johon hän ali men nyt lemolle ja masta aamuyönä teh nyt tekonsa. Pysyen edelleen kerto muksessaan ilmoitti hän nukkuneensa niin sikeästi, että ei tiennyt tapahtu masta ennen mitään, ennenkuin mie leisessä huoneessa nukkunut äitinsä, joka oli herännyt lapsen parkaisuun, oli hänet herättänyt kysyen: „mitä Kalle sen lapsen teki?" Syyttäjä jätti oikeuteen murhapai kasta tehdyn seuraaman asemapiir roksen Säukq Kehto Haapaie? nmode -s Z' sekä 3 torpan katonrajassa silloin ollutta puukkoa. Murhaaja tunnuSti käyttäneensä mistä suurinta. AoumieS Lauri Malli sai sitten dlaisuuden amustaa syytettyä ja hän — kumma kyllä, väitti murhan ta- vahtuneen toisin kuin ilmiantaja oli kertonut ja mitä syy etty aikaisemmin oli tunniMonut. Malli ja mr.ös syytetty selittivät nyt, että kun Er ling oli pzytänyt r^r.aa, oli Hao- misio häntä kurittaarseen ottanut puukon ja tahtonut lyödä sillä kätly- että kiikuttavaa Sinä käsivarteen, mutta puukko oli mahingossa sattu nut kehdossa makaamaan lapseen. Syyttäjä huomautti, että apumies Malli ei ole seurannut asian kulkua. Koska syytetty ei ole tätä ennen sanonut karkottaneensa lyödä ilmi antaja», eikä myöskään ole väittänyt, että ilmiantaja olisi silloin ollut he- reellä, on hän tehnyt väitöksensä apumiehensä viittauksesta. Syyttäjä ka>soi lyönnin tapahtuneen surmac- miscn aikomuksensa ja vaati sen mu kaista rangaistusta sekä kustannuksia. Syatetyn puolelta maitettiin edsl- le,n tekoa mahlrgon aiheuttamaksi ja anottiin sen mukaista tuomiota. Lo puksi yleinen syyttäjä lausui ajatuk sensa olevan sen, että Haapanen, oli murhaan köyttänyt omaa, isoa Fiskarskin puukkoaan, joka hänellä ailia riippui myötäisiltä, mutta joka murhm tapahduttua on hävinnyt. Svytetty ja hänen avustajansa kieisivät tämän. Korw5usivaa'imuk- sen kuultuaan osotti apumies VZ^lli sm-rta tietämättömyyttä mätttäesiään, että lääkäri ei muka ole oileutettu ottamaan p lkkiota oikeutta m-rten laatimastaan ruumiinamausvöytäkir- jan kaksoiskappaleena. Syyttäjä huo- mauttikin he'i Mallin puhuman tietämätlömiään. Käsittelyn aikana kaulisin myös 6 todistajaa, ja dm l usunnot koSkimat oinastaan tap.-h- tum n jälkeen toimeenpantuja tutki muksia ja syytetyn entistä elämää. Koska tarpeellista malaistusta ei ollut olemassa siinä kobden misiä mielentilassa rikos on tehty, ly'kali kihlakunnanoikeus asian enemmän käsittelyn ensi marrask. 5 p:änä pi dettäviin Välikäräjiin. johon tilaisuu teen itsellisemvaimo Amanda Erling myös on haastettava kuultavaksi. Pms Cittmltisen MeiskMilu puuhasta kirjoittaa »Opettajain lehti" viime numerossaan otsakkeella: »Huo miota ansaitseva kouluhanke" seu raamaa: »Porissa on, kuten tässäkin leh dessä on aikanaan kerrottu, Vireillä muuan koulupuuha, jota kansakou lun puolelta ansaitsee mitä suurinta huomiota. Siellä on näet muodos tunut kannatusyhdistys, jonka tarko- tuksena on awata ja ylläpitää seitsen- luokkainen yliopistoon johtava oppi laitos, jonka pohjaksi asetettaisiin kan sakoulun oppijakso kokonaisuudessaan. Lupaa tällaisen oppilaitoksen perusta- miseen anottiin senaatista jo Viime keväänä, mutta hylättiin anomus silloin jostain muodsllisista jyistS. wo Ilö — ISI0 ,! AMn-j-t-imi-to Vmnjk Hl Eerikinkatu 3. Puh. 484. Howioilrudennotario »» » Ho:vioikeuden- kanslistt -santen Saarnijoki. Ottaen huomioon tehdyt muistutus set uudisti kannatusyhdistys myöhem min kesällä anomuksensa, josta kou- l>.! ylihallitus sitten Viime elokuun 31 p:nä antoi siltä Vaaditun lausunnon. Lausunnossaan kouluylihallitus huo- mauttaa, että kysymys oppikoulun järjestämisestä kansakoulun koko oppi- määrän pohjalle meilläkin Viime vi koina on cllut Vilkkaan keskustelun alaisena ja saavuttanut kannatusta laajoissa piireissä eteviksi tunnettujen koulumieStenkin keskuudessa. Tätö järjestelyä Vastaan on kmtenkin, lau suu ylihallitus edelleen, toisaalta lau suttu vakavia epäilyksiä. Kun pu- heenalaiseSta uudisiuksesta ei meillä eikä muuallakaan ole olemassa käy- täntöön perustuvaa varmaa koke musta, on asiassa tapahtunut ajatuk sen maihto ylihallituksen mielestä ollut w'rfinaista pohjaa ivoilla, Ink» kuen yksinomaan teoreettisella peruZ. tuksella. Tähän nähden ja huomi oon ottaen, että kyseessä olema uu distus karkottaa symälle käypää muu tosta oppikoulun koko nykyisessä jär jestelmässä, näyttää ylihallituksen mielestä asianmukaiselta että joku tälle järjestykselle rakennettu oppi kiulu saataisiin aikuan. TämZn no jalla päätti ylihallitus pu?l'.aa ano musta. Luulemme puolestamme hyvinkin Voivan olla eri mieliä siitä, onko kysymys koko kansakoulun oppimää rän sopivaisuudesta oppikoulun, poh jaksi sentään siihen määrään ilmassa häilyvä kuin kouluylihallitus yllä lausuu ja muutoinlin alituiseen kuu lemme Väitettävän. Ovathan sekä kansa- että oppikoulun oppimäärät jo käy ännössä koeteltuja, joten realista pohjaa keskustelulle on kyllin tarjolla. Sen kieltäminen ei mielestämme useinkaan vle muuta kuin parantu- mattomain estelyjä. Mutta väitteet omat kuitenkin aina vain väitteitä niin puolelta kuin toiseltakin; silä sitovaa todiSmsivaimaa kuin niille käy.LnrMiuen kokemuö antaa, ei muualta saada. Sen vuoksi kaikki ne, Ma toivojat koululaitokseemme yhtenäisyy-tä ja sii? kansakoulua kokonaisuudessaan korkeamman ope tuksen pchj'ksi edottavat muä suu rimmalla mielenkiinnolla tämän pu heena olevan uuden oppikoulun syn tymistä j, työn tuloksia". Nuo Cygnaeuksen muisto» säilyttä- mineil. (Juhlajulkaisusta .Uno Cygnaeuksen muisto/) I. Tunnettua on, että Uno Cygnaeus suunnitellessaan Suomen kansakoulua punnilsi kysymystä, oliko lais>a sää dettävä veivLUus koulun perustami seen ja yleiseen koulunkäyntiin. Niin ikään lienee tunnettua, että Cygnaeus omcsta puolestaan oppivelvollisuu den säätämistä pcriaatteellisesu kan natti. Oppivelvollisuuden aa:e liittyykin niin läheisesti siihen kansakoulu-aatteeseen, jci.ka Cyg naeus maahamme toi ja täällä tote utti, ettei muuta oikeastaan voisi odottaakaan. Olihan pestalczzilainen kansakoulu oleva laitos, jonka tuli opettaa kansaa auttamaan itseänsä aineellisesti ja henkisesti ja jonka tätä varten tuli kehittää niitä voima, jotk., sen povessa viljelemättöm nä ji usestään tiedottomina uinailivat. Tätä tehtäväänsä k<.ulu ei suorita, ennenkun se kokoaa kaiken kasvavan nuorison oppisaleihinsa. Sitä ennen sillä on jaku parempiosaisten, etten sanoisi etuoikeutettujen, koulun leima. Se ei tule kansan hymäksi sen koko naisuudessa, vaan jättää osan kan saa siihen amuttomuuteen, josta sen aatteensa mukaan tulee koko kansa auttaa. Syyt, minkätähden oppivelvolli suutta ei kuitenkaan silloin vielä sää detty, olivat monenlaiset. Pelättiin, että kansakoulu tulisi kansalle vasten mieliseksi, jcs se tehtäisiin pakollisesi, ennenkun sen tarpeellisuus oli riittä västi käsitetty. Ja lienee pelätty myöskin yleisen oppivelvollisuuden toteuttamisen kohtaaman kansan sil loisiin opulähteisiin nähden voitta mattomia käytännöllisiä Vaikeuksia. Suomen kansa on nyt eduskun tansa kautta säätänyt itselleen oppi- welwollisuuslain. El ole enää kat sottu syytä oleman pelkoon, että kan sakoulua rumettaisiin Vieromaan ja vihaamaan sen pakollisuuden tähden. Mutta käytännöllistä Vaikeuksia oppi- welwollisuuden toteuttamisessa silti mielä on runsaasti. Kailille on ollut selvää, että Vaaditaan suuria pon nistuksia niin yhteiskunnan kuin yk- sityisten puolelta, ennenkun kaikki Suomen lapset koulua käymät. Suu rimpia näiden joukossa on epäile mättä monessa paikoin maatamme vallitseva alimpain kansankerrosten köyhyys. Ei ole kaiktlla vaatteita, m liä kouluun mennä eikä ruokaa, millä ruumistaan sitä marten mah- mistaa. Ennenkun olot näissä koh' din korjautumat on yleinen koulun käynti työläs, ellei mahdoton. Näissä kohdin on ennen kaikkea opu hankit tav a, jos tahdotaan saada koulun käynti yleiseksi. Tähän ehkä joku sanoo, että oppi- Vslvollisuudesta olemme Vielä kau kana, että eduskunnan säätämä laki- ehdotus Varmaankaan ei fa? vah. vistusta ja että senvuoksi on Vielä kyllin aikaa ja tilaisuutta apukeinoja h:rktta, sitten kun asia-ta tulee tosi. Tämä katsantokanta on kuitenkin kokonaan Väärä. Jos niin käypi, ettemme tänä onnettomana aikana saa oppivelvollisuuslaille vahvis tusta, niin ei se seikka suinkaan Vä hennä, waan päinvastoin se suuren taa velvoitustamme kaikkeen Valis tustyöhön ja ensi sijassa koulunkäyn nin saattamiseen yleiseksi. On koetet tava saavuttaa Vapaaehtoisuuden tietä se, mitä ei saada kaikkia sitoman lain kautta. Ja silloin, jos milloin kaan, on tärkeätä poistaa koulunkäyn nin suurimmat esteet vähäiväkisim- päin kansanlasten tieltä. Tässä on lyö, joka velvoittaa ja kutsuu. Se kutsuu senmuoksi, että >iänmaa?nme ei voi saada eikä säi lyttää sijaa simistyskansain keSkuu- dessc! siinä paljon maatimassa merki tyksessä, jsnka nykyaika sanalle „si- misiyskansa" antaa, ellei se tule ylei sestä koulunkäynnistä osalliseksi. Mut ta tämä työ kutsuu muustakin syystä. Woimm-ko olettaa, että edes nykyi, nenkään koulunkäynti tuottaa tarkoi- retun hyödyn, jos lapset nälkäisinä jz Vilusta märjöttäea istumat koulu- veskillä? Moimmeko luulla, ettu huoncsti ravitut ja verestä köyhät aivot tekemät työtä niin, että siitä tulee hyvät tulokset? Ja moimmeko tyytyä sichen, että kansamme ruu miillisten voimien kehitys laiminlyö dään? Taistelussa olemassaolon puolesta, jossa kaikenlaiset Vastukset uhkaavat tukahuttaa ominaisen kan sallisen elämän, tuottaa yksin kyky ylläpitää itsenäistä ja maimokasta si vistyselämää pelastuksen mahdolli suuden. Näissä oloissa tarvitaan ei ainoastaan tietoja, vaan terveitä, voimakkaita aivoja ja työssä Väsy mättömiä käsivarsia. Tarvitaan hermoja, jotka k-istävät Vastoinkäy misiä ja kohtalon iskuja. Mutta kai ken ruumiillisen ja senkautta myöstin henkisen työkalUoisuuden edellytys on elimistö, jo'a ei keh.tvsiässä ole !i- datettu ravinnon ja hoidon puut teessa. Tämä on totuus, joka ehkä mo nesta tuntuu kuluneelta. Mutta se on kulunut main pinnalta, se näyt tää kuluneelta main siilä syystä, et temme ole tunkeneet sen ytimeen, emme pysähtyneet sitä kaikessa sen laajassa kantamuudessa arvioimaan ja senvuoksi emme myöskään siitä käytännössä mälttämättömästi johtu via päätöksiä tekemään. M iin hi taasti on kysymyksen koko suuri mer kitys ruvennut aikamme tietoisuudelle lelviämään, mutta sikäli kuin se on tapahtunut, onkin se saanut Voimia liikkeelle. Siltä on tullut yksi mei dän ajan koulupolitiikan suurimpia ky!ymy'siä. Mutta lasten ravitseminenhan toki lienee kotien ja Vaivaishoidon eikä koulun osia, arvelee joku. Jos onkin syytä avustaa köyhempiä koteja las ten varustamisessa kouluun, niin on se toista kuin koululasten ravitse misen tekeminen koulun asiaksi. Tässä mennään liiallisuuteen yhteiskunnalli sessa huolenpidossa, sälytetään yhteis kunnan hartioille kuorma, joka on ko din kannettava, ja heikennetään niin kodin wastuunalo'suustunnetta ja sa malla sen looSsa pjiävöä, kasvatta vaa vaikutusta. Niin ajatellaan mokella taholla. Asia ei kuitenkaan ole viivan niin. Muistettakoon, että koulu ottaa lap- sen kod sta pois suureksi osaksi päi vää. Marsinkin maalla viipyy op- viias koulussa ja matkalla kouluun paljon kauemmin, kuin hänen iällään on terveellistä olla aterioimatta, ja pitkän koulumatkan ja pitkän koulu työn kestämisiksi hänellä on main pa lanen kuivaa ja kylmää ruokaa. Se ei voi olla lapsen elimistölle termeel- listä eikä siis yhdentekevää kuolulle, joka tämän aiheuttaa. Myöskin Va rakas eikä vain köyhä lapsi on kou lun huolenpidon tarpeessa tarkoituk senmukaiseen ravintoon nähden. Ky- symylseuä on siis tattienkin puoli kuin se, mikä koskee waiwai5hoitoa. Se on paljon laajakantoisempi. — Sv vuotta tävtti eilen leskirom wa Milhelmiina Norrgärd Merikarivialla, tanhusta käwi laululla termehiimässä 2)!eriknrwwn lauluseura sekä suuri joukko 5^)1» ja omaista onnentoiivo- tukfilla. ^ „Salama". Herra K^rlo Tei- joi a. joka 15 ivuotta on toiunnut Suo miyhlivii asiamiehenä Tur»SW, en siitä loimesta nyt luopunut ja ryhlizn> t hc-'- klvakuutuSyhtiö Salaman asiamie- hetsi. - jo" päässyt eläwiin ku- iviin! Tampereen rawiki!vailui?sa t, k. 2 p^nä ikuiKtutettiin lasotuSajou aikana k ikki osanottajat — elnivien kurvien te atteria rvartcn. Kaksi walo !uiva>>jaa. toi nen toise-sa päässä rotaa ia toinen loisessa päässä, p^ini p>iri>a> nsa saadak seen koko ajon yi denjaiso.seslt kuivattua. Ja omat kuulemma onii'sluncct!in. Ku ivansa tulla-m näkemäin kuinka nimis mies B. Färtivgin „tljo" tällää toiset Ib osanottajaa kuin tyl>M tehden.