2-N:o 48-1910 ^iistsina Ludtikuull 26 pmS Puhelin omril W° K" Gloriaa Tnrun Vamppumakastini. Erikoisliike Enositellaau. Linnankatn 1. Puh. I32. Haaraliike Humalistonkatu Iv. Puh. 4 52. 93vil RazmalRuleUMM. Rukoushuoneessa: tiistaina klo e i.p, raa- meruvielitys suamelsi pastori Rojchier. ^lmoitnkfia Turun snomalaiS-ruotsa- laisen seurakunnan pastorin- kansliasta. tBiim» viikolla). Zlwi«liitt»on kuulutettuja: Huhtik. 24 H.: puuseppä Jo hau Teosilus Mehmane» j» neiti Ida Maria Johansson; diakooni Kaarle Sara aho ja vein Ida Alma Forsien; insi nööri Wilhelm Blomberg ja »eitl Märtha Augustina Grönvik; varaslonhoittaja Johan Oscar Stäyiström ja viili Fanny Sofia Tlll ma»; työmies William Oskar HyppolytuS Lehto»» ja työm.lesli Olga Hurme; muu rari Autti Wilhelm Satja, Mikkelistä, ja ueiti Hilma Viktoria Johanna Sinisalo; työ mies Johan Aleksander Nikolai Talonen ja neiti Hulda Mathilda Lammi; työmieS Karl Kndols Kankare, Maariasta, ja ueiti Rauha Maria Sampo; koneenmyyjä Frans Hjalmar Jalava, Vehmaalta, ja ueiti Anna Olimia Dahlström. Knolleita. Huhtik. 11 p.: työm. Gustaf Robert Lanren, 70 w. 11 k. IS p. — 14 p.: työmies Wiuor Lespänen, Huittisista^ 40 w. — 15 V-: sepänpoika Wäinö Rikolai Mälke, 10 w. 7 k. 2 p.; työauvaimo Johcnna Char lotta Lavander. 6? w. 2 k. 24 p. — 18 p.: suutari Karl Wclentm Lindqvist 32 m. 10 k. 7 p. — IS p.: reaki Manrits Rikolai L»s- kmen, 2S v. « k. W p.; suulariumaimo A»- gufk» Aurora Sasdlöf, 67 w. 4 k. LI p. — LO p.: räätäli Frans Saarikivi 56 ro. S k. 10 p ; kodunlastija Johan Aleksander Sröa» chwisi, bS w. 6 k. 21 p.; työm.poika Wiljo Mttlor Salmisen, 2 m. 3 k. 3 r>. — SI p: työm.maimo Amanda Laakso, 4» w. 11 k. IS p; lapsi Martti Oiawi Lorpela, g k. 24 p.; naimaton Ewa Kristma Wiberg, S6 w. S k. S V. Mahakurssit. Suomeu pauM huhtik. 25 tz:«S. Myynti- OSto- turssi. ZurSst. Pietarl a/v . . ' ' I. . . 287: 80 2SS- «0! 3 N —- — 263: 60 Lontoo a/w> 25: 38 25: 22 5 Ä. ....... —: 28: PariS a/w 100: 60 100: — S kk. -- — SS: S0 LnÄverpen a/w ISO: 30 9S: 70 S kk —: — 38: 80 Berli» a/w 123: 80 123: 30 3 kt. —. — 122: 10 Hampnri a/w 123: 30 123. 3v S ». —: — 122- 10 LSbeck a/w 123: 80 12Z- 30 3 kk. —. — 122: 10 Frankfurt am Main a/w 123: SO 123 30 » —: — 122: 10 Amsterdam a /v 20S: S0 — ^ — 3 tt. ^ —: — 206 20 Tukholma a/to 1SS: 20 138: 70 Kristiania a/w 133: 20 138 70 Läpeuhamiua a/w .... 130: 20 138^ 70 Aloitella: Asianajajia: IMlOist, HIP, Multamierukatu I Puy. 10 04. , kin vanhaa! LaksMlumnltsto, ktmirok. 34S5 Turku. jilo S—t. Omistaja: Alfred Holmström w.tuom Työknmppanl: ^war Aminoff, v.tuom Toimisl0 7 72. Mheumer.j Holmström ja Aminoff 10 4S. I Hilmä Seuaatoori,S.z4. P.1122 <^tlin!?, Turuu Paulin uusi talo. T5» atti wanlj«n gBraah. 108SA Klo S-d <illtlll katu 5. Lääkärejä: tz.VonSdorff, Aurakatu 1, S-11, S-6.P.10S4 Grmier, silmät., Puolalaukatu 2, 9—10, 11-12, 5—6. v. Heideken Carl, Linuank. 8. 10 12. P. 225 Horelli. Kristiinankatu 6. 2—4. Puh. 729 Lindgren, sisätaut. Wen. kirkko23, 9-11,4-S Mattsson, Ml. last.t., KriStiinauk. 1.11-12, S-6. Möller. Iso Hämeenk. IS, v-11, 5-6. P. 1084 Notvtkoff, P. Koulukatu 10. Klo 1-2, 6-7 Ringbom. L.» Kaskeat 1. No S-11 S-S TtaSiuS, W., Eerikiukaw S, 0—11, ti. Strähle, haamalääkäri. Kaskeni. 1, 2—jt Sälttn. G-, Iso Hämeeni. 22. 2—j4. "jollet. <K- Eskeliutat» 1. klo 9—2. Hammaslääkärejä: Anders san, Uudeumaauk.1,10»12,5»S.P.111V Bahue, Alla». Eerikinkatu 1. 11—12. Blomberg, <Z.Häm.k. 30, 11-12, 2-3. P. 1352 Jörgensen, Kristiiuauk. 5,11-12,5-6. P.1t61 Luttarinen. Aina, itriSt.k. 5,10-12. P. 1108 Tchauma». G. <L.. Linnaut. 10.10-12. P.1042 WtSenäS. W :m. Aura katu 14, 11—12. Kätiliitä: Teir, A.. Vuorikatu 10. «Eläinlääkärejä: FabritiuS. L. ja L. I.. Eerikiukaw 1, j 10-12. Nyberg. Karl Alsr.. W. Hämeeuk. 16. 10-1 i'yivätetlriväljy.iaen jörjestänlilek l toimisto, Käsityöläiskatu 3t:o 1, setään awoiuna joka >.rkipaiwä paitsi maa- uantkisin klo ? 1—12. Puhelin N:o 6 44. Wakuut»«vhtiöt Turussa: HeukiMaknlltnSosakeyhtiö LifförsäkriugSaktiebolag Pääkonttori TurnSsa, Aurakatu 1. Puh. 4S. IS Aamtia Keskinäinen Wa!uvwslaitoz. osote: Linuank. 10. P. 134S ja61S Tapatur»awaku«tuS-gs«St» (ent. Turun Työväen Tapaturmawakuut«SyhttS). Kulictuswak»utus-«s«sta maknnttaa rahti- summia, laSteja, ta«aroita, matkakalaja, purj - ja höyryhuloilveneitä, moottorive neitä, pienempiä alnksia, höyrymeueitä, kalaStajaveneitä v. m. Mv, irtaimistoa varten. Asiamies: E. Ny^nd, Läfityöläislat» 5. S-iomeu Knimiesten Tapaturma- maliuutuslaitos, Wartiawuorenkatn 4 a. Puh. 13 44. Klo 10-1- «eriwi»luut«stztzti». Kouttori: Läntisen Ranta-ja . Kristiinankatujen kulmassa. Asiamiehiä: Hjalmar Carpelan CHou. C. M. Sjöblom. Turun Glinkorkolaitos Eerikin latu 18, keskiwiikkoua ja lamvantaiua klo ^—6. Turuu ^ewo8wll^illtu8^tiö. Asiamies: L. FabritinS, Eerikink. 1. Puh. S 38 Arkkitehtejä: i-tmM, z., ^ Kirjansitoja: H. K. Kkölom, Eerikinkatu 28. Puhelin S 58. Turun NuumiSarkku- 11431 Tedsas Liuaankatu Ä? Puh. II !1S o» uusin, ja on sillä hienompia ja muodik- kaimpia arkkuja ehdottomasti halwimmat hinnat. Fagerlund » Andersson. Hurun Lekden ^ Pnheli» 84» ^ Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoituS- kmvia. Antaa kaikkia tätä koskevia tarvit tavia tietoja. Kirjapaino. Cimin Nirjapiiillll ja Ssulillililchsi OzgKkHtiii (G. W. Milenin ja Abo Tidniugin yhdistetyt kirjapainot). Läntisen Rauta» ja KriStnnankatujen kulmassa (vastapäätä Säästöpankkia). «..«..ii»..». Konttori 7 45. Puhelimet, ^rjapa.no 2». Säntillinen työ. Kohtuulliset hinnat. KuoMtk. Surulla ilmoitetaan etlä Jeesus ou rakkaudessaan hyväksi »Sh »hl lnolseen kutsua rakkaan vaimoni Amanda Mathilda Knbergin joka rauhallisesti vaipui kuoleman ll>ieen pitkällisen ja kovan riutataudiu lairastetluaan us ossa Mapahtajaauja. HlilveuluodoSsa huhlikuui20p uä 1910 klo 1 i.p. elettyään täällä murheen laaksossa 54 vuotia 1 luuk. ja t1p:aä, suureisi suru.si minulle 4:lle pojalle sekä muille snlulaisille ja ystäville. 8249 Kustaa Enberg. Nyt lähden matkahaui. Jaäkäätte rakkahani te HUtuun Jeesuksen. Aq aina valvokaatie, kyll Herralt armoa matte, meit auttaa hän taas yhteyen. Turun kaupungin waltuusmiehet kokoontuvat torstaina hnhtik. 38 p nä 1S1H lto k i b. lanpunlitaloon. Käskystä «214 John Ttenströ». Mtii, Iiilizttt, Dniil saatavalla edullisimmin myymälästä Woinwie»ti-Os«usliike Walio r. l. 13574 Eerikinkatu 10 Puh. 14 05. Korkoza lainoista Suomen kirkolliswirasto« leski- ja orpolassasta kannetaan Tu:un Tuomiokapitulin virkahuonees sa maanantaina 25. keskiroiikkona 27. perjantaina 29 ja laumantaina 30 p:nä nykyistä huhtikuuta klo 11—1 p:llä. 7687 Puhtaita Jliepuza ostetaan Turun Kirjapaino ja Sanomalehti Ä. H;n konttorissa. Maratuomari A. G. Timgrenin Äfianajotoimistv toimittaa lakiasioita. Asianajaja Aksel Alanderin Turuu Osasto ^ välittää taloukauppojo Turku, Aurakatu 12 b. Puhelin 3 69. Amoinna V»9—'/»4 mälittää kaupunki- ja maatilo- j-n, huwilo.de», palstatilojen, ^ ^ ^ . metsien, tutkien, puiden, osak. Turun Kontion, keiden sekä liikeyrityksien Braahenkatu 11 Puh 15 21. ostoa ja myyntiä. Apteekkia Tuomiokirkkotorin varrella muutettu U»de»maa»r«tu 1, suofiteöaau. s? Ilmari W. Linöqtvist. Mapp«na ppzxwSIneii VvollelpSpöpls koko päiwän klo 8:sla a.p. alkaen. A La carte koko päirvän. —: Lausua aautnpäiivsrm. — 82S1 I Kuom.! j Lieaonanlo.! Kuom! ....... ^ Täten on minulla kunnia ilmoittaa, että tästä päiwästä alkaen Väkijuomia jälleen saadaan lähettää rautateitse yksityisille henkilöille ja saan minä pyytää armoista tatvaram ostajia, että tarmiteSsanne Rommia, Konjallia, Punssia ja Minejä lähetätte minulle tilaukjenne. joka enfi kädessä lähetetään rautateitse. A. M. Uordsors, Mm- j» MMjimMM Alliugaisttllkatll 4 ent. Rosenholmin talo. 8181 arasta « v SHH H H IMSa saatte He Uildeil Pllnimoil LsakeiilitiM. H'»,yerin S VK. 82KZ vusi, srliiäiQ mlsio vavsrossl. 639Z H a5n> atka Z. Löftlakl llta. PlllMllkNtllS-DIjtiii wuoäelta 1827 mpöntää huokeilla ehdoilla kaikenlaisia aylomakmttuksia meidän kauttamme. I. Osterblad ja Kmpp. Tlllim Säättöpankki. Linnankatu 18. Perustettu 1822. Avoiuua klo 10—12 a.p. ja 4—6 i.p. Tallettajaa rahasto mk. 33.732.L28: 43. MararayaSto mk. 4,629,425: 40 Korkohyvi tys b °/g koko- ja puolelta kuukaudella. Korko lisätään 2 leria vuodessa pääomaan, nimit täin lesäknun 30 ja lonlutuun 31 p.nä. Puhelimet: Toim. 13 S6, osiam. 3L0. Mistil EllttHllll jll muiden jiMysiilMell rilkMet sinilt kotoifin? vi. Edellä olemme maininneet niistci ta- rumaifiSta rikkauksista, joita malloite- tuista siirtomaista tuotiin. Kutea oso- tettu o», weiwät kaikista »alloittaja- kaasoista »oiton espanjalaiset, jonkatäh. den heidän toimistaan oiemmekin mel kein yksinomaan kertoneet. Espanjalai set myös ftksi saimat itselleen snnrim mat kulta- ja hopeavarastot, joten hei tä silloisena aikana ja lauman senjäl- keen pidettiin filvistyaeen maailmaa rik- kaimpana kansana ja myös maltiollisesti mahtaman» kansakuntana. Naita kum paakaan ominaijuutta ei Espanjalla woida sanoa enää nykyaikana olevaa. Espanjasta alkoi näet nnrrata kultaa runsaasti muihin valtakuntiin ja mielä tänä päivänä on Sahassa pankkiireja, joiden kauppahuoneet ovat perustetut Espanjan kautta siirtomaista tuodulla kullalla. Mutta ei ainoastaan se jalojen me tallien paljous, joka siirrettiin siirto maista, muuttanut valtiota uusille urille. Kullan suuressa määrin maahan mirrate» a paisui keski- eli porvari- luokka, joka siihen asti oli elellyt ta vallista elämää, nyt mahtamaksi ja suuritukniselfi. Tehtaitijat, teollisuuden- harjoittajat ja tvieläpä maanviljelijät kin rikastumat suhteettomasti. Samassa määrin kalliintuivat myös elinehdot y. m. ja koko taloudellinen elämä aivan- koin astu» oSkeleea ylemmäksi, pois en tiseStä athai esta olotitastaaa. Tämän mukana eivät varsinaiiet kansan poh- jakerrolset kuitenkaan voi nousta ja näin syntyi kotimaassakin jotealin al- haisfiMlStytselline» työiväealuokka. joka lelljälkeea joutui meltria samanlaiseen asemaan, kuin siirtomaiden orjiksi wol- toitelut kansat. Juuri tämä seikka oli kin se, joka oti lyllia tehokas aikaa voit taen siirtämään espanjalaisten ryöstä mällä sac.dut rikkaudet toistin valtakun tiin. Nämä pöyhkeilemät porivarit, jot ka kullallaan ostelimat itselleen aatelis arvoja, olivat, nähtyään alkuasukkaiden senalkuijen korkean kehitykiea tnotreet, jotka he häviuilvät, kyaiksi himokkaita alkamaan hankkia itselleen samanlaisia ulkonaisen mahtavuuden merkkejä. Täl laisia ei alhaisfimistyksellme maa ja kansa kyennyt hankkimaan ja niitä siis hankittiia muualta ja niin virtasivat kullat aikaa myöten muille maille. Tä ten ei suuriakaan summia asetettu oman maan kohottamiseen ja siksi Espanjassa enää onkaan tuskin jälkeäkään se» en tisestä mahtavuudesta. Katolilainen kirkko kyllä piti kultasateesta vaaria ja sen hedelmät kukoistavat vielä tänä päivänä täydellä voimallaan, niin Ita liassa kuin Espanjassakin, jotka kumpi kin ovat ryöZtötoimilla rikastuneet. — Olemme näissä kirjoituksissa lyhyesti, supistetussa muodossa kertoneet siitä, mitenkä siirtomaiden valloitus on ollut entisaikaisten Euroopan valtojen mie luisimpia tehtäviä j^ mitenkä ne ovat tämän valloituksensa tehneet niin pe- rinpohjai>esti, että jälkimaailma kau hulla ajattelee niitä varoituksen alai sina olleita rauhallisia kansakuuna ja malta. Rikkauksia sieltä on lyllä tuo u, jo.ka ovat olleet omiansa saattamaan Euroopan vallat sellaljik kuin ne siir tomääreille» vaikutuksesta kohosivat. Mutia lohdullista ei ole myöskään luulla sitä, mitä historioitsijat niistä reuistä lausumat: „Olemme rikastaneet siten, että kokonaiset kaajaiiheimot ovat meidän tähtemme kuolleet; kokonaijet maanosat meidän tähtemme tulleet hä- witelyufi." Surtomaaretkiea hyödyllisyyttä saa sivistynyt maailma kiiltää myös muis takin, e» vaan melulli ritlaulsista Mii koilla on äärettömän paljoa opittu ja »ähsy, tultu tuntcmaan eri simistylsea haaroja; siten o» myös oltu tilaijur» des,a tunkeutumaan hankkimaan tietoja kaukaisesta historiainakaijesta muinai suudesta, jotka retket juuri ovat miel- täklinnltlämän keski oja» historiaa sya- ty. Piik.en purjehdu-retkien jätteen voimat senaikaiset tutkijat todistaa jäl kimaailmalle, että maapallomme on pyöreä, liukuva kappale avaruudessa, lika Mikään, silloisen käsityksen mukaan tliteohkö leivy. Sitapait,, monia suuri- arvoisia. jälkimaailmalle suuresta mer- kiiykjesta olevia nälökohua, vaikutteita ja uusia elinkeinoja ovat nämat surul- li'et ryöStöretlet jälk.maailmalle tuot taneet. Ja jös ei näillä retkillä olisi harjoitettu kamalata ihmismetiästystä — orjakauppaa, muistelisi jätkimaail- ma näitä re'tiä siunaul>ella, huo. »mat ta siitä, että kan!a »näät omat meidän hyvätiemme saaneet uhrata työnsä ja rilkauienja, jo^a henkevjaiin. Siis, lyqyesti sanoea: Jotta sivis tynyt maaitma ol si sell inen kuin se nykyisin on, on nähtävästi kohtaloa kä destä huomattu tähän tarvi.tavaa siir tomaiden valloitus. J--, kutea jo kir- joitusjarjan alussa sanottiin, on simis- tyneen maailmaa nykyinen mahtavuu den peruslana ollut, kutea on huomat tu siirtomaatalous. Joimintoza. — »Lesän enteitä." .Kaikuja Kajaa- uiSta" wnme numerossa on mm seuraava uutinen: — Kesän enteitä Kajaanissa. Lampaita oli"jo täuääil laitumella kirkkopuistossa". Armisia Tilaajia huomautetaan tilauksen hy. toissa ajoin uudistamiscz. ta, ettei lehden lähettämä sessä syntyisi keskeytystä. urun Akti maksaa tvuoden loppuun kotiin- kannettuna TuruSsa postissa tilattuna puoli-wvodekfi kotiinkau- nettuna Turussa V tzy, postissa tilattuna veljännes-vuodeksi kotiLu? kannettuna Turussa postissa tilattuna Smlt. V: — Äkuotstu tvattioHäitväin toiien riw keriomat suuret aaapuritehtemme saaoeen uuden puhemiehen sairastuneen asianajaja Sraaffin sijaan. Asia kuitenkin sn sellainen, että toisen kamarin puhemiehenä o» tousnli Sroartiing. Hra Staas ou ollut kamarin vara puhemiehenä. — Ealaknpakkain luvatta maa näyttää Raudun kunta olevan. Siellä on noin 30 henkilöä pantu syytteeseen salakapakoimisesta k — Runsaasti paikanhakijatta. Miten haluttuja vakinaiset paikat näinä aikoina ovat, mainittakoon esimeriksi, että Mipnrin läänin sairaalan koneeahoitajantointa on hakenut 118 henkilöä ja saman laitoksen lämmittäjäntointa 145. Mipurin kauppahallin vahtimeStarm- towta haki 125 henkilöä. — vmitntnen laannonotkku. Kakst por sasta yhdessä nahassa synnytti mnuanemäfika Hirvelän Aut ilan tilalla Kiikalassa. PääStä kävellen oli tuo sikiö, kertoo U. A. knmmalli- ne» otuS: yksi iso pää. jossa oli 4 korvaa, vartalo keskiruumiiseen saakka yhtenäinen, miltta jakautui takapäässä kahtia päättyen kumpikin puolisko hännällä. Jalkoja oli 4, knmpikin pari eri puolella. Tasapuolisuuden vuoksi oli pää ! ääntynyt sivulle päin, joten kumpaisellakin puoliskolla oli siihen yhtä suuri omistusoikeus. Kun sikiö avattiin havaittiin siinä olevan kahdet täydelliset sisäelimet, ai noastaan kurkkutorvi oli yhteinen. Wtä ja toista. — Sinä herra, minä herra. T. k. 19 5»ä. kuu Tampereelle menevän sekajunan piti lähteä Haapamäeltä ja kun juna oli niin suuri, ettei kuletlaja luvannut lähteä sitä vie mään, syntyi konduktöörin ja kuliettajau tvä. lilla kysyirys „kuka heistä o» suurin". Kon duktööri vaatii, että juna ou vietävä, kul jettaja ei lupaa. Konduktööri menee asema- konttoriin apua hakemaan. Junan lähettäjä yhtyy konduttööriin. Kuljettaja lupaa lähteä, los junan lähettäjä antaa vaatimuksensa kir jallisesti, mutta sitä ei junan lähettäjä toki antanut, vaan junaa oli pienennettävä. Tä mä jupaika myöhästytti jn»aa.okouaiieu tun nin Haapamäellä. Harvinainen syy juna» myöhästymiseeni — Ensin „kylmä kylpy", sitten „lS m min löyly". W. k. 30 p. sattui erittäin mukava tapaus Kyläulahdeu eräässä talossa. Sattui näet talon suuri sika putoa maan kaiivoon kenenkään tietämäitä. Jok» henkilö oli sitten noin 2 tunnin kuluttua sat tunut huomaamaan, että pos>u . islentelee kai vossa. Ei muuta tuin »ostohommiin snu- rella sakilla. Mutta pahapa vii possun ym pärille saada nuoraa vedessä ollessa. Vsih- doia sai toivoon laskettu mies nuora» filmnS. tctuksi posM» testikohdalle. Nyt atloivat »ostohommat „laulun laossa". Possu saa- tunkin suurella vaivalla sitten kaivon tänne» lähelle, muttu tapahtuikin petos; poSsu pn- tosi kaivoon takaisin. Ei mnuta tui» uudet hommat käymään Temppu uudistui vie.ä samaten toijennil kerran. Wihdoin jualim posjn ylös. Nyt täytyi sitten saada lämmintä. Saunaa» se sitte» vietiin ja annettiin „!ämmin löyly". PoS.n virkosi sitten »mustalaiM helteestä" eotisell» tolalleen. — Ankara rajamerkki. Isonkyrön Palonkylassä nykyään päättyneessä isonjaon järjestelyssä ovat kivipyykit sijoitetut pai- koilleeu. Mutta eräs tivipyykli on kummal linen Mustikkamäen takaisella nevalla. Siinä kun on kova kirjoitus ikuisiksi ajoiksi ha attn juureen kiveen jyvillä Iir,aimilla- .Kirotta olkoon, joka lähimmäijealä rajan siirtää, ja kai.li kai.sa sääoloon, amen." b Moos. 27:17. Kun lulee tämän tirjvltuksen ja nostaa sil mänsä: niin koltko ja jylhä ou näköala kaik kialla piltin laveaa nevaa ja metsäliat» — kurti tai riekko — vahvistaa tunnelma» kir kaisten silloin tällöin kaamealla äänellä, ikään kuin varolnsyuutona siitä e^tei Jumala eikä luonto anna armoa rajan siirtäjälle eli maa- rosmolle.