N:o 22 - 1910 KHSKI-SUOMI P&j &fttAina tammikuun 98 pmS Hämeen läänin Pohjoisen vaalipiirin maalilipussa Nuorsuomalaisten vaaliliitto keskellä lippua ja tämän muotoisena. Nuorsuomalaisten tvaaliliitto 2. Tampere. Laillisuu». suomalaisuus, edisty». - Miljakainen, «aarle, lano- malehdentoimittaja, X tttpere. Bläsield, Malfrid August Wilhelm, kihlakunnantuo mari, VaItäne. Vläpoikelus, Kalle A., maonmiljelija, itara. 5. Pirkkala, Messukylä, Kan gasala, Lempäälä, Vesilahti ja Tottijärwi. Suomalaisuus, Ioilli* suu» sa edistys. Viljakainen, Kaarle, s "o mal>hde>it cmittala, Tumvrre. Salminen, Mihtori, maan- w ljcl>ia, Korv>>> bii. Bläfietd, Walfrid August Wilhelm, titjtaf. t.. ^alf.ine. 3. Oritvesi, Juupajoki, Kuore- vesi, Längelmäki ja Eräjärwi. Lailllisuus, ediStySja suomalaisuus. Mäkelä, Kalle, (nuorempi), maonmiljelija, Kuorevesi. Viljakainen, Kaarle, lano- moleddenro>mittaja, Tampere. Von Troil, Matilda, johta jatar, Helsinki. 6. Kuru, Teisko ja YlöjSrtvi. Laillisuus, ediStySja suomalaisuus. UlSpoitelus, Kalle A., maa>wiljeliä, Äiru. Miljakainen, Kaarle, sano mat hde.'toimit'aia, Tampere. Tertvala, Kalle, ma--miije lijs, Ruoniesi. 4. Jämsä, Korpilahti, Kuhmoi- nen. Laillisuus ja edistys. Salminen Mihtori, maan- miljelijä, Korpilahti. Miljakainen, Kaarle, sano. malchd-ntmmtttaja, Tampere, Bläsield, Wilhelm, tuomari, Pälkäne. 7. Luopioinen, Pälkäne, Saha- lahti ja Kuhmalahti. Laillisuus ja ediStyS. Bläsield, Wilhelm, tuomari, Pälkäne. Von Troil, Matilda, jo^ta- j tar, HchmU. Miljakainen, Kaarle, jano- miletzdentoimittaja, Tampere. 8. Pohjois-Häme. Oikeutta kaikille. von Troil, Matilda, jcchta- jatt r, H lsinki. Bläsield, Malfrid August Wilhelm, kchlak. luvm.ri, Pälkäne. Miljakainen, Kaarle, sano- mal.hd.ntoimitlaia. Tampere 9. Ruowest. Suomen oikeuksia walwo- maan. TerMala, Kaarlo, talollinen, Nuomest. Miljakainen, Kaarle, sano- mal.ddc» oimUlaja, Tampere. Vläpoikclus, Kalle, maan- miljel ji. Kuru. wat, että pääministeri onkchottanut kenraali Zorbas'ia liittymään ministe- ristön jäseneksi, jotta sotilasliigan toi- miniä siten loppuisi. Pidetään luulta- tvana, että Zorbas suostuu rupea- maan joko sota- tai sisäministeriksi. — Tullvia Ranskassa. Partsts- ta, tammik. 25 p: West Seine-joessa on noussut senttimetrin tunnissa. Sa- taa runsaasti luma. Muutamat ranta- kadut owat weden alla. Taloista owat asukkaat muuttaneet Pois. Kolmella sillalla on liike kielletty. Louvrea suo- jellaan erityisillä toteilla. Jntvaliidi- korttelissa on wesi noussut metrin kor- keudelle. Sähköwalaistus on epäkun nossa, raitioliikenne on keskeytynyt. Maaseudulta- saapuu sanomia onnetta- muustapauksista. Myrsky raitvoaa La Manchen rannikoilla. Parisis ta, tammi?. 26 p: Fal- lieres, Briand ja Millerand owat käy neet niissä Parisin osissa, jotka ennen otvat kärsineet tulwasta. Fallieres on mieskohtaisesti antanut apua eräälle sairaalle, joka ei woinut omin woimin lähteä asunnostaan. Alfortvillen luona nousee Marnen wesi yhä. Aamulla siirrettiin turtvallisiin paikkoihin 3,000 henkeä. Useat haluawat jäädä taloi hinsa ja pyytämät lähettämään ruoka- taMaroita, mikä kuitenkin on mahdo- tonta. On ryhdytty toimenpiteisiin ros- Mojen lhillitsemiseksi, jotka soutelemat menheillä Mohinqoittuneilla kaduilla muka pelastustöissä. Kirjallisuutta ja taidetta. Täkki-, palttoo- ja silkkipumpulia eri laatija. Keisari -kotimaisia villalankoja useissa väreissä. Akkunaverhoja sovitettuja. Akkunaverho kankaita suuri valikoima. Täysi- ja puolipitkiä akkunaverhoja (Jalousie). Wilh. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. tiin radan Mieressä a-na Perkjänven a-^ scmalta Lounadjoelle ai:'\ Jroitu päät- j tää. on tvainaja a-kiniit Perkjärivelläj poistua junasta, luu.tattnis:. -»nan tähdetttiä liikkeelle asemaita, mutta lie- n-eefin hän tällöin itxtattc : £taan kiinni junaan ja siten jvutunui I^aba^n- tumaan junan mukana tuon pitkän inc.t- ka n. — K: la. P.kkn-nutisia. — ,Kunnallislehden" enfimämen nu mero on run/sassrsäiltöisenä ilmestynyt Useilla hhteiskuntaelämän eri tolm - aloilla, jo'.den attvoa ei h»i werratakaan siihen tärkeyteen, joka kunnallisella toi< Minnalla on yhteiskuntaelämälle, on jo pitemmän aikaa ollut omat äänenkan nattajat. Ia nyt tvasta on tämmöinen stMtynyt kunnalliselle «lämällel Kuulu- matta mihinkään ^valtiolliseen tai yh teiskunnalliseen puolueeseen lehti on a! haittaa. Konsistori on sen tähden kat. sonut olemansa pakoitettu anomaan, että mikäli mahdollista ainakin muu- tamia pienempiä määrärahoja oteita:- siin wuoden 1910 menosääntöön, kos- ka yliopisto tulee kärsimään useam- Pien tuhansien markkojen suoranaisia tappioita, katsoen niihin menoihin, jotka tvälttämättömästi on suoritetta- wa. Uliopiston wiime syksynä tekemät ehdotukset koskemat kuitenkin suurem- maksi osaksi wuoden 1911 menoarmio- ehdotusta. Muutamat näistä ansait- selvät tässä tilaisuudessa mainitse- mistä. yliopiston wahtunestarille chdotettu palkankorotus. Uliopiston wahtimes:arille on eh- dotettu Palkankorotusta 200 markkaa muodessa kullekin ja samalla ehdotet- tiin, että heille myönnettäisiin oikeus nauttia eläkettä, yliopiston lvahii- mestarit omat sekä eläke-etujen puut- teeseen että palkkausehtoihin nähden olleet epäedullisemmassa asemassa kuin useimpien pääkaupungin w!ras- tojen mahtimestarit huolimaita siitä, että heillä on osaksi ankarampi lvi- ran toimitus, ja tieteellisten laitos- ten wahtimestareille on asete:tawa erityisen suuret tvaatimukjet taitoon ja täsmällisyyteen nähden. Stipendien lumun ja määrän lisääminen. Opiskelemalle nuorisolle tärkeä on ehdotus niiden yleisien stipendien lu- Mun ja määrän lisäämisenä, joila konsistori on ehdottanut olettamaksi^ muoden 1911 menosääntöön. El^n- Saom»I. 1 k. 4 ■. 150 mm. Huomatkaa Jyväskylän Osuusmeijerin jäsenet! Kaikki ken olette osakkaaksi il moittautuneet Jyväskylän Osuus- meyeriin, pyydetään kohteliaimmin ensitilassa tulemaan meijerille ja kirjoittautumaan jäseneksi jäsen- listoille, joka Tielä useammalta puuttuu, nyt siis vuoden vaiheilla niistä ilmoitusta vaaditaan muuanne virastoihin. Olisipa nyt juuri paras aika uu sillakin jäsenillä yntyä meijeriin osakkaaksi, jos siis Te arvoisat kar jan omistajat haluatte saada kal lista hintaa maidostanne, niin heti lähtekää kiijoittautumaan jäseneksi meijeriin. Lyökää veljeydellä käsi kätehen sormet sormien lomahan, niin silloin teette meijeristä itsel lenne ja vieläpä pojallennekin sel laisen rahapajan, joka kultaa kas vaa ilman kylvya. Eipä ole kal lis jäseneksi ilmoittautumismaksu kaan, ainoastaan 2 markkaa leh mältä ja sekin peritään sitt« vasta kun haluatte maksaa, tulkaa siis nyt pian tekemään totuus uusilla voimilla, älkää viivyttäkö enää, sillä ei se asia sillä tule hyväksi, että viivyttää sitä vuosia. Jyväskylässä 19 S7 /i 10. Osuustoiminnallisella tervehdyk sellä pyytää Jyväskylän Osuus meijerin puolesta: A. Kärkkäinen, isännöitsijä. 848 i—i Saom*l. 1 k. 8 •. 40 mm. mattomuudesta. 'SlinaffotUtfiui-lfiKl jottu, ci wain ammattilehdeesi kunnall!- 11 , menoician oon. w ' ,l " »Viihfinojji mJiitotinkftiä. jutussa owal johtaneet feimidit %ml- if iu. c tviranmnaisillc. waan joka >kansalai- ku^nnukic mval mUkmsta suurem- j VU0IU18IA ,rnot ni)t kuin 3o muotia inten, jo(= z I7 p> I., maitokaupoista noudet- jciuffi ja Bvbrinski. Uusi maan>vaiwa eli Muorimaan — Juskewitsh-Kraskowski saa loi- ' Huhutaan, eträ JuskeMitsh- Pirttu. H. T:lle kirjoitetaan maascudul- ran. Waasala»n«n inurliapvlttaja anoneen litraan kaljaa sekotetaan niin ia ?l. WMröm on aikaiininnin NlNNUs- j.nim moneen kiloa .sokeria. En mainitse lamansa 27 tulipalon lisälll M'.elä j l lt-fn j<t sen lähden, etten tahdo leivittää tunnustanut smyuäneensä erään u:= 1 jämän surkean juoman km,tiämi-?tä. Te mahuoneen. Äauppapuivtikon n:o l:ä| fuuliui niin. saattaumn juojansa niitä ta: Eiippolan ja Luumäen eräissä ty- ÄraslvMsli tulee määrättälvälsl JO-- täkunniSsa on tullut oikea maamvtii>va e- houkin loimeen polisidepartemeiuiss>i. rääsiä uudesta „litööri"-lajista, joia > '.valmistetaan «siten, että niin ja niin sen luettmvaksi. Mastaaivana toimilta- j jana on auai-Zteri >O. Sirelius. aw»s:^- jina suuri soulko tunnctuita henkilöitä eri osissa maata. Lehti ilmestyy Mik- loin nyr moimassa olema wuosiraha- sääntö ljlcifiä stipendejä ivarten Mah- ivistelliin. ylioppilaiden luku on jcn jälkeen tullut melkein nelinkertaiseksi sattuneen tulipalon ja Vigrenin la- lcssa olleen tulipalon, joten hän iiis on toimeeirpannul kaikkiaan 30 tuli- paloa. Iuitu W. Mastoon tulee esille Waasan raasrumanoikeudessa ensi maanantain istunnossa. ElumIM» mliilm nimisellä otsak?eella ^varustetun lirjoi- tusiarjan kolmannessa osassa l.'kee ~ 5'ah.nikttrisimpaan humalaan. Sen w^i- kutuksesta tiedetään jo kertoa monta iu- riilliifcn (»siilli-jtä juttua. Erään talon emäntä oli uvaillut miehiä siitä, että l?e tulelvat hutikkaan kaljasta ja sokerisia. Silloin .miehet sanouvat, että kociappas itse. Ja .leilillään eukko Mähän maiste li. .Walitettawasti oli emännällä leipoa Ulkomailta. Uusien ministcrlstöjen ohjelmia. Kuten tunnettua, on sekä Un ka- rissa eitä Turkissa äskettäin muodosieitu uusi ministeristö. Säh- . ... - # i ^ . rw. f . t . UUUtU 1UUUI UUllC.U IVaiUUTUll tl u rt,f«»»h I.I..US.n. ^ - H j w a - n ' K(ä « .« 3 mr. «-»m -mm °- mHräRlt(t fcpenbejä muin tonkin kuntien lviranamaiiia lehteä tilaa- U ««n. J. n /onn maan tais-a a 16 p. 1., voipi vielä saada Jyväskylän Osuusmeijeriltä. Jyväskylä 27 p. tammik. 1910. Meijerin puolesta: A. Kärkkäinen, isännöitsijä. mincn kesken. Hän särki astioitaan ja kvjanomat oivat tuoneet jo tietoja teki muita konmrclluPa, mutta sai kui- molempien ministeristöjen tulemasta tentin lopuksi Icilixit uuniin. Sinne nc ohjelmasta, mikäli se käy selluille asiaN- iiticn kuitenkin kokonaan »nohtuiivat ... 0M. pääminisierieil ohjelmapuheista. UisBtsu refjtorin pufje. (Jatkoa). Konsistorin »viime syksynä tekemät määrärahaesitykset. Täten olen kosketellut kaikkia niitä korotettaisiin 1<3,000:si« 26,300 mär kä tsi, on näin ollen katsottawa pysy- ivän hyivin ivaaiimaikomissa ra- 849 ' 1-1 , joissa. j Tämä n lchleydessä on mainitlama.! ' o 11 ti konsistori on kaisonut woiwania ... , . . ^ 1 liuilä Yksil >,isi5lä stipettdirahastolSla k.l«UUa haone helmaan 1 p*u lliatseltalvien stipendien rahamäärääo m o I m*a. »» a» Halutaan vuokrata ja flMfft myöskin niiden lukua. Kuii^ stipeildiral)aslojen korkomoitos:a on mnosiliain jääsiynnt se ylijäämä, jo- fa ci ole uuteö^tonur kokonaisia sti pendiä. on siten muutamien^rahasto- jcit Pääoma saanut melkoisia lisiä. Edell.cn on ivanhemmista ajoista ai konHorim nimimerkillk ,.Hoone." 1-2 Tilipaperia (huiebruo Kukl-Suonn konttorissa uitrit lu^iCitruui luuna u;ua , < h-' ' ^Rjeish" selkoa Suomen eri kenraali?»- wernvörien politiikasta Suomessa, al- kaon salaneuwos Gerh«irdista. j Gerhardin -politiikka, sanoo lch-i. oli jkÄvää tapausta, mihin sanoi p -ru-tuÄaill-ien «akaumulzen .menen oU(cn ct(ci .mättänyt s.,-,- Volttufroc; ..suomen ipcrustuslakicn jtncn ninennn lvronaan unoytunvat ... om. pnajnm »icr e I omeun<lpU!)e!oia. ycium ijt ijuu ±vvo, j-uiutu uimu- »> h •»Th^irn mt »>;-•/ <■< ■ . ...... .. M Mii4i iäDlä.niMi» B u d.p. s, juu.unan «ci. ™ P"' fin on, (itä K Idnu neljä ii,nti» j,,,, ä, tammif. 24 Edusioi-l-marisia 1 n-Mlii muuMiniBo p„nemm,lis »,u°. Jj" 1 . Tä. ' matt.-a» '•» K». I„. l r , ii, um nlli. ,c„ ttiftipii. ,°tt. m*:™"™? TÄi, mfriclä SÄÄÄ taan kyllin nopeasti aukaista. Kaiken lcPullsi iscuraa ilkeä Pohmelo. Turhaan ei juomaa TiplpolaSsa kutsuta ..kiljnlixtk- >i" ja Luumäellä .Pirun kaljaksi". I Omituisinta koko täAsä jutussa on 'e, ^ että ihmiset iväittäavät it"'e rcmxisti W:io- ! rimaan heille clpettaneen tuon tuhoisan noo: ^unisikaa mailta arkti-pernc-ius-!. . ,, .. 0 , .. . ... ... .... , L , . . luoman Ivalnnstanuicn. Luumäen puo- iatiic InNa.-kaa tn.fa lak. tahan,a ,cn na ^ M fann ^ treffi , ctiei fcr ,uaOe, mina laatan ,,n mo.maan. .uu- , Bl|onnwQn ^j.^s.onimaikoieta -ole takoot ja melutkoot suomalaiset :u?nka' tahansa, «mutta antakaa minulle laii". ton nlmillamljesla. ministeri haliiluksen selityksen, joSsa mukaisesti", oli hänci» tapanaan sanoa. kenraali Böckmann kielsi kokonaan pc- rustuslaillisen näkökannan ja oli sitä mieltä, että woidaan muuttaa ja kumo- ta mitkä Euonem lait tahansa Menäjän mää.räämä->sä järjcstyl.seSsä. Hän >a- Senn sanoo: »Minulla ei ole miu- käänlaisia omaa politiikkaa, minä teen niinkuin käsketään". Tämä poliittinen (piirre on .»vanastaan tuttu. Salsan kie len vperiajan poika Qniessaan faf teenin-.i Sumnessa, ci pfoitamit niiiifäänhitiia erikoisia tosnvenäläisiä tunteita tai aja- tuMia. Hän oli taurallinen lo,jaalinen saksa, -jota ei suuresti ivälitlänyl iva:- tiollisista asioista, sa hän«n tc^vericn'a kesken puhuttiin, eitä hänen «lämäniqan- teema oli saada nnnen'ä eteen von-ta- wu, jonka luonto oli häneltä kieltäiUit. Mutta sitten Bobrikossin aikana tarivii- liin miestä, joka s:>piu>aisuiiden sääntö- ien mukaan ja lieteen Ivar jossa olisi to distanut Suomen sotalväen hämitiämisen '.väiiiäiuätli>uiä!si. Ensi ri!vic-!>i oli sil- loin hra Scyn ja niin tuli l>än Iiuoma- luksi innokkaana miehenä, jolla ci olli t ^omaa politiikkaa". T^imä onncllincn ominaisuus on te-hnyt hänet Suomen kenraalikuwernööriksi. on ratkaista Pitkällinen .pula perustus- ^Äeis. senaatti muonna 1906 kehoina-- " - rofm^to irn jolloin laillisitta keinoitta, jolta wältet:äisiin ^ »ut koinstoria tekemään saman ' cn ^ ulQH f, c yhleenlörinälitset kruunun ja kansan den sijtsyNa ehdotuksen tarpeelliset,t Z,^„dirahasioihin on lisäitl, muuta .jälkeä näkynyt, mutta tuon kal- jansa se tänne toi. En ole sattunut kuu- 'lemaan miten tämä oppi on annr.h. Mutta ka il ti muistailvat Muorimaan edellisissä llvaalitaisteluissa agiteeran neen sentähde lellessaan tullut monitietoisena miehenä - Mäksylllinen 0N vsottalva onko yhteis- maininneeksi sen ihmeellisen lvaikutuksen > työ kamarin ja hallituksen Wälillä ! foiStu " i bicn rarw« on^ suurl. ^zscus en n.>. hoitokomitea huomauttaa ano- r . j £ i . r i Däiionidiir.stä ir.rretriätt 1*0,000 mar- >>>nji»j/,>> piin niiden nibo^'eii huomau:e.aan, että .en tarfoitotiena I.. «mrnmn mauuuua.. «1. j \ m }uuruineil summa yksityisten ni- ww^^ta o-lttu» on j cu tirjasiosia. on suurempi manhemplin »liopision yleisesiä kirjastotia luotiko M, W . * Ti.i-tn.nni .1 ^ ua | UU ren työtaakan, jc» ka lvaatisi pallveluskunnan lisäämis- lä, ja wapautiaa kirjaston hankki- mas:a säitten useiden käsikirjojen kak- soiskappaleita ja kuluneiden sijaan uusia kappaleita. Se etu, jonka ylioppilaskunnan kirjasto tarjoaa, mertilsee hänen taloudessaan sangen suurta osaa. Kun kirjasiou muotui» set menot lukusaliin ja kirjastaon kannaiukseen. Wasta>isessa tapauksessa ^van julistaa se uudet Maalit. Pankkikyjy- haan. ÄLiime iyljyn^ s-ai foniistori myksesjä esitetään ehdotus, joka tyy- taas käskyu teh-dä esityksen uuiisia dyttää maan ed'ut. Äänioikeuskysymyk- määrärahoista, mutta nyt ei määrä- sessä on'hallitus luopunut enemmistö-! rahojen pitänyt koskea lählnnä.icu- »vaaleista ja asetiunui yleisen äänioi-!raawaa Wuotta19l1. Moidaan ym- keuden kannatte, muita iulee kuitenkin. märtää, et:ä sellainen järjestely oli samalla ottamaan huomioon maan tarPeen tahi toimottama, kun hisioriallisen kehiiyksen. Esittämällä Muoden menoarmioehdoiuksenkaan toh-^van lväliaikaisen kulunkiarmion ja kauppa- talo ei Mielä ollut raikaistu, mutta ^ tori on ka,tlellyt ,a ,oka piakkoin tu , 'okeritiillin poistamisella. Arlvelen ^sopimuksen Nuiilailian kanssa, hlio-^yliopistolle tuotti tämä melkoista lee asianomaiseen korkeimpaan pait ähden, että rolvasti on sokeria k.hus^ mauiti pääministeri, että niiden hy- ===== ! =^== =S!Ä = : ^= ! = =!=== tci nusinvpia stipendejä teista, set st ollenkaan ole lisäily. Alioppilastirjasto. Tässä ma!niuakoon myöskin eräs toimottama, kun 1909 toinen Hdoins, sola koskee opiskele- nuorison lalouiia, jota Konsis- lauxilliseen talon-poikaiskaljaankin. Eikä se sirunen ole langennut tienoheen eikä kuvitkoon. Mutta sitä tvain lMalitellaan, ettei Muo-rimaa ole tvielä sokeriiullla poistanut. — A!iniStcriwaltiosihteeri Lanqhoff saapui ikeAilviitko aamuna pikajunalla Pietarista Helsinkiin. Venäjältä. — Herzensteinin murhajutun jälki mainingit. ..Karjaian" kirjeen'i'aihia>a - ti mahdollinen. Ä o u s t a n t i n o p o l i s t a sähkö- teiään tammik. 24 p:nä: Kamari on päätiäiiyl hymäksyä sulttaani Abdul- Arisin tyttären tekemän tarjouksen, et- tä kamarin istunnot Pidettäisiin hänen linnassaan kaupungin edustalla Krut- fhesmessä. Hakki-pajha luki ministe- ris:ön ohjelinan, jossa huomautettiin onnettomuudesta, joka on kohdannut maata Tshiraganin Palatsin palossa. Hallituksen tärkein tehtämä on oikeu- den saattaminen Moimaansa. Taantu- mulsen tultua kulisteiuksi r'emuitsee nyt konstitutsioni. Ei tarmita mitään uusia toimenpiteitä uuden hallintojär- jestelmän suojelemiseksi, on wain Pa- rannetlalvia erotettujen mirkamiesien — NlMltyShuhuja. »Rjeiih fertoo, '^emca, ja siitä on hallitus tekelvä eh- tlM „ ^ciarisia taas kiertelee huhuja ^ hytuksen. Ministeristä koettaa palaut- ilmoiiaa Pieiar-.sla. eitä Kiht-Miu-jä korkeilöa nini:li}f|ishi. kuinpa inaun-. rauhan maakuntiiir wahmistamal- lulemaisuudesia tullaan asian:'>ai<vn ^aon, että^kenraan ^ratchemjkl, ^un-! kansallisuuksien yhteyttä. Ulko- neumos:ossa fvutelemii mt)slä, jotka emot yhic steinin murbajulun ... - . ,... r — .... mosto on maannut s''.'.lp!'iä tiiiiii Vilnan kenraalttumernoorln, ^äsieniaputuksia). Te odotatte mi» lilla hänen '.äqiöksenjä johdosta Äi- ^ Pietarin kaupung -.npäällikon ja» «uo- ^ jo-t-ofin selilhstä Äretan suhteen. >, wennawan käräj llä ja Wei'eri::ä taas men kenraalikum-ernöörin apulaisen menneelsi. Oikeutemme saa- reen on eittämätön, me emme kuomu-' ta sitä kenellekään, me pidätämme it- sen johdos!^, kan hän", maltettiin Mirat. lohjoneen muutamia todistajia. > Uusi Port Artur-juttu. „Berl. Taaeblattin" Pietar .n-kirjeenivaihtaja ^ selleiiime sumereniteetin isen suhteen, > lennättää lehdelleen: | ja sen oivat kaikki mallat tunnustaneet. Suomalainen hitrojatar Egyptissä. ! Uusi sensaisionijuttu zoutuu täällä Puhe teki hymän waiklltuksen. Kansalaiseanme, neiti Maikki Zunnelius piakkoin päilvän ohjelmaan. Kaikesta Oulusta «suu nykyään Egi )ptin thedinun sijlä päättäen, mitä asiasta on päässy: Abbas 2:n Hilmin pääkaupungissa Äai- julkisuuteen, on odotetiamissa huuta- rossa, missä Junnelius poimii wak:nai -^wia paljastuksia Port Arturin linnoi- sena khedimin puolison Zkbal Hanemin luksien rakennustöilä johtaneiden mii- hierojana. . iden sotilasiUMöörin rikollisesta huoli- — Asema Kreikassa. — Sotilas- liigan johtaja ministeristään? A t e e- na st a^ tammik. 25 p: Lehdet kerto- — 28 — edes takaisin, niin että koko talo tärisi. Ranskalainen istui kasvot käsiin peitettynä ja nyyhkytti kun peljästynyt lapsi. „Miiä teemme nyt?" Tartuin häntä äkkiä olkapäähän. «Kannattaisiko hakea pyssyn?" „Ei, ei — voima tulee vähitellen heikke nemään. Ja silloin loppuu se itsestään." „Te olisitte voineet tappaa meidät kaikki — te tunnoton hullu — pirullisine kokei- neen!" „Minä en liennyt sitä? En minä osannut arvata, että se säikähtäisi. Se on Deaconin syy — hän löi sitä." Harvey Deacon hyppäsi pystyyn. „Hyvä Jumala!" huusi häu. Läpitunkeva äänin kuului jostain. „Sa on vaimoni! Minun täytyy mennä ulos, olkoon siellä — vaikka paholainen itse!" Hiin paiskasi oven selälleen ja hyökkäsi käytävään. Sen etäisimmässä kolkassa, toi seen kerrokseen johtavien portaiden vie ressä makasi mrs Deacon tiedotonna, näh tävästi pyörtyneenä kauheasta näystä. Mutta mitään muuta ei käytävässä ollut. Pelokkaina katselimme ympärillemme, mutta kaikki oli aivan hiljaista ja rauhal lista. Kävelin hitaasti atelieerin ovelle, joka hetki odottaen että jokin peloittava hirviö - 25 - „IIiljaa — täällä huoneessa on joku! - Nurkassa, niistä loistava pieni pallo juuri oli hävinnyt, kuulimme jonkin syvään hen käisevän ja rajusti kääntyvän. „Mitä se on? Le Duo, mitä olette teh nyt?" „1 m mitään vaarallista — kaikki hyvin!" Ranskalainen puhui kiihkon ja mielen- liikutuksen tähden korkeimmalla rintaäänel lään. „llerra Jumala, Moir, jokin suuri eläin on huoneessa! Täällä — aivan minun tuo lini vieressä! Mene matkoihisi — mene, sa non minä!" Se oli Harvey Deacon, joka puhui, ja sitten kuulimme iskun jotakin kovaa esi nettä vastaan. Ja sitten — ja sitten — Kuinka voin kertoa, mitä sitten tapahtui? Tavattoman suuri olento syöksyi pimeässä meitä vastaan, tömistellen, potkien, hyp pien ja korskuen. Pöytä lensi kappaleiksi. Kauhistuneina pakenimme eri tahoille. Pe loittava hirviö melusi ja ryski ja syöksyi hirmuista vauhtia huoneen nurkasta toiseen. Me huusimme kauhusta ja heittäydyimme lattialle välttääksemme raivoavaa petoa. Vasemmalle kädelleni tallattiin, ja minä tunsin, kuinka luut musertuivat painon alla.