N:o 25 (14) - 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina helmikuun 1 pai& keksiä — yksityistäkään atouSiusta ei ole luwassa ja rahamarat mmttenkin olvat jo useita wuosia olleet niukat — päätti kokous sulkea parantolan sekä irtisanoa johtajan ja Potilaat toukok. 1 päimäksi. Kertyneen wela>n suorilta- miseksi päätti johtokunta myydä tucn metsästä tarwittawan määrän. — T. S. — KansalliA-Osake-Pankki. Pankin hallintoneuvosto päätti lauantaina pi- jämässään kokouksessa ehdottaa yhtiö- kokoukselle, että w. 1909 woitosta jae- taan 15 pros. osinkoa. Samoin päätti hallintoneutvosto ehdottaa yhliökokoukselle. että pankin osakepääoma korotetaan ja että yhtiö- sääntöihin tehdään fella-.n-en muutos, että osakepääomaa tvoidaan ilman eri tyisiä lupaa korottaa aina 30 miljoo naan markkaan. — Työttömäin ruokala perustettu Kuopioon. Aikomus on to siaisekn antaa PÄmällisiä noin 150:CTe puulet- tci kärsitvälle. Waiwaishoidolla ei wi- rallisesli ole tekemistä asian kanssa, ivaan kuuluu tähän työi^ömäin ruoka lan toimikuntaan muutamia wa:ma'.s- hoidon jäsoniä. — Majesteettirikosjutut. Miipnrin homioikeus julisti eilen päätöksensä .Kansan Äänen" wastaawaa toimitta- ^jaa O. A. Paap pasta tvastaan noste- <ussa majcsveetiirikosjutussa mami- jusia lehdessä olleen kirjoituksen „Mi- ten lageja pyhänä pidetään" johdosta. Hotvioikeus ka is oi. ettei kanteenalaina lausuntoja» kirjoituksessa woida pitää H. M:nsa kunniaa loukkaamina, jon- sa muoksi hemioi.eus harkitsi oikeaksi papauttaa tvastaajan kaikeÄa edes- wasruusta. — Toimittaja Hil. Tidermania ivastaan nostettu juttn oli eilen esillä Turun homioikeudessa, innlia kun tvas- koskenee — selittätva sen forTctmmisfa paikoissa. Eihän liene ihan oikeaa «*•-* jesthstä se, että pyyhitään määräraha toisensa perästä, jotka olvat kaikkeinkor- keimmasti wahwistetut." 8>P. Z!«n>isnm min! Mmckli lmmlm S—4 pui *) Sattuneesta syystä myöhäsU)nyt. (Äeski-Zuomcn kirjeenlvaihtajalta.) (Jatkoa). Kysymyksen: Mitä nuorisoseurat woi- simat tehdä uudenaikaisen raakuuden lvastustamiseksi, alusti kirjailija S. Al kio. Artvokkaan alustuksen johdosta lan- suttiin useita mielipiteitä. Loppuponsina hylväksyttiin seuraama kirjailija Alkion lausunto: „Ehdotan, että nuorisoscura- laiset uudenaikaisen raakuuden yhtenä wastustuskeinona päättämät suositella seuraamia kirjoja: 1) siveellisen tarmon kaslvattamisclsi F. Foersterin kirjaa: ..Osaatko elää?" 2) yhteiskunnallisen kysymyksen seUvik- tämiseksi Georgen: ..Sosiaalinen pulma". Z) historiallisen tiedon kartuttamiseksi K. O. Lindeqivisfin tm Nordall-Rolfse nin ..Uleinen historia". Tämän kysymyksen käsitt-elyn aikana loimi puheenjohtajana maist. Liatta. Hän alusti myöskin kysymyksen: Mi:ä on sanottava nuorison humitielusla? keskustelussa kannatettiin alustajan esi- tysiä, joka päättyi seuraamiin ponsiin: 1) HuMitteleminen on luonnollinen tarme ihmiselle, erittäinkin lapscna ja tawa siitä, että lapsi-ijässä olelva nuo- riso ottaa osaa nuorisoseurain kokou-Z- za iltamatilaisuuksiin? Sen alusli H. Tanttari. Alustus sisälti Luwauksia raitti-nuorison elämästä. Kun jonkun sattuman kautta tällainen nuoriso tulee nuorisoseuran yhteyteen, el siitä juuri koskqan tule innokasta nuorisos«urawä- keä. Siksi olisi nuoriso jo tverraten nuo- rena 10—1S-wuotiaana saatama n:s:n piiriin lämpenemään ja tutustumaan nuorisoseura-aatteen sisällykseen. Puheentvuoroja käyttiwät: m.in. L. Pc- rälä kehottaen nuorisoseuroja »vaalimaan „Toiwon Liittoja" ja Laasanen perusta- maan lasten osastotta n:seurojen yhtey- teen. Hän tvetosi kansakoulunopettajiin tässä chössä. Kokous hymäksyi keskustelun tuloksena alustuksen perusteella puheenjohtajan laatiman ponnen: Asia pidetään tärkeänä ja lausutaan suotalvana, että nuorisoseurat peruslaisi- »vat erityisiä lasten osastoja ToiMon Liiton tapaan ja niiden toiminta järjcs- tettäisiin lasten ikäkautta ja kasivatus- tarkoitusta silmällä pitäen; mutta sen li- säksi on lasten läsnäolo n:seurain tilai- suuksissa suotalva. milloin ohjelma ja koossa-olo-aika oivat lasten ikäkaudelle someltuwia. Tähän päättyi asioiden käsittely E.-P:n N. <Z:n tvuosikokouksessa. Lopulffi kiriai- lija Alkio lausui lämpimiä, innostamia sanoja kokouksen osanottajille. Niissä sa- noissa hehkui luottamusta nuorisoseura- työn tulemaisuutecn. Innostaman lvai- kututsen teki koko kokous osanottajiin. Täällä saamilla eiväillä jaksettane iaas Ivuoden taiMal. — Ellalla oli iltama ivaihtelclvalla vhjcl- malla. Tulot siitä sai AlaMuden nuoriso- seura. (laaja, joka oleskelee ulkomailla. ei oliU > nuorena, koska siinä ilmaantuu ihmisen woitu haaslatl.ia o:tcutfClt. jätettiin pyrkimys iloitseniaan elämästään, jota juiiu sikseen. elämän ilo samalla ?aswattaa ihmisen stämään - Pääpostitirehtööri Pietari Ja- »oimia tekemään työtä ja cbi matoinen DN senaatin oikeusosastoon k"'waa. nunfjmmtkenunene. ole <n. f , t . ' „ t, h.Srt noastaan mllitta va. hv n n «ta on Miios- wa utanur Turun homioikeuoen paa- •• ., .... , .. . . tm ediStettalva, sitäkin enemmän, ko-?:a tokiesia. lonka mukcan hänet tuo.nn- j - prät il aitokin!' en * >arf > a,tcn Ladaan ehtaistykii hu tiin edestvastuu een hakuun ^ muotoihin, mitä seikkaa nyt niin usein uskottujen postilähetysten, mitteleminen joutumasta huonoihin ja: kuivaan kehottamisesta. — Lahden kauppakoulun \o-v.flioiii on 12 hakijasta malittu Mcifan faitp- paioulun w.t. johiasa nm.äKvi iiniinö Juusela. Pn jiitltäri tali, ,ttä kaikki tuttalvasikin käyn?ät ääncs- tämässä jotakin nuorsuomalais- j e n listaa. — Neiti Csiroiitnoffin murha. uxilitctaan ja täydellä syylläkin Malile- iaan. 2. -Oikeinta olisi, että huwiitele»lic-:a sumaittaisiin kodissa, että tvanhemmal oltaisuixit, mikäli »voimat, osaa omieu lastensa >ja nuortensa hnwittelemisec!i; silloin epäilemättä edistysseuroilla olisi »vähemmän tekemisiä huonojen hmvittc- lemistapojen häwiitämisessä ja niiden h»Ijättämäisl>iiden mieliin terottamisess.i 3) Mutia joka ta!Zau.'sessa jää tä-zsä >edisttisseuroille tchlämää. Ia sillain se tehtäivä on siinä, että seurat samai! ?. kun mastustalvat huono>a hmvittelemiö- tcpoja. todenteolla selwittäwät parempia esim. entisiä kansanomaisia leikkejä eri muodoissa. 4) Erityinen paino on pantalva iUfo- falla railliisia ilmassa iapahtuwil!e lii- kuntaleikeille ia niitä siis on edist^ämä. Ulkomailta. Allit PmW. Onnettomuuksia. Par isistä, tammik. 23 p:nä. Maanalaisen rautatien asema Tuille- rin luona^ on miltei kokonaan weden alla, samoin on rautatieyhteys Parisin ja Auteillin wälillä katkennut. Per- cier torilla puhkesi rakemeella oleman maanalaisen rautatien tvesijohtoputket. Työmiehet ehtiwät Pelastautua. St. Elysee kentällä syöksyi muuan ajuri hewosineen kadulla olttvaan suureen kuoppaan. Ajaja saatiin pelastetuksi. West uhkaa jo keskuslennMinasemaa, jossa jo nytkin on huomattawiösa häi- riöitä eri linjoilla. Suoranainen le n- nätinyhteys Jtätvallan, Englannin, Bulgarian ja Tanskan kanssa on ka'- kennut. P a r i s i s t a, tammik. 29 p:nä. Mitä suurimmilla ponnistuksilla on 50 minuutissa siirretty lurlvalliseen Paikkaan 400 sairasta naista ja lasta. Voursioon sairaalassa, jossa wesi on noussut 1 1 / 2 metriä on aseina wai- keampi kuin edellisenä päiwänä, sillä taloattonlain ankara länsituuli waikeut- taa pelastusosasto^ lyötä niiden n.a^ rustaessa asukkaita ruokalvaroilla. Lyo- nin, St. LaMre» rautatieasemat. Rooman ja Havren torit, St. Lazaren ja Comedie Francaisen kadut otvai wc- den Ma. Jean Villiersiin silta on lveden alla. Fallieres on luwannut Parisin kunnallisneuivoA^olle lvaitio- apua. Pa r i s i s ta, tammik. 29 p:nä. Tulvasta kärsineiden hyivälsi on koot- tu lvaroja 1,414,936 frangia. Koko lulivan aikina on Purisin 85,000:sia rakennuksesta luhistunut wain 1 lvasa. ^Metropolitan radan Tainion kadulla olemalla asemalla kuuluu wirran kohi- naa maan alaisten rautateiden >unn.'- leista. Klo 2 yöllä tunkeutui mesi Tuuren Oopperan ja rahcpajan kellu- rikerrokseen sekä niihin ka namiin, joi- kokoomien tietojen mukaan oli Wenä-!ka ympäröimät Hotell de Villeä ja Täkki-, palttoo- ja silkkipumpulia eri laatuja. Keisari -kotimaisia villalankoja useissa väreissä. Akkunaverhoja sovitettuja. Akkunaverho kankaita suuri valikoima. Täysi- ja puolipitkiä akkunaverhoja (Jalousie). Wilh. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. Jyväskylän maaseurakunnassa pidetään tämän vuoden kinkeriluvat seuraavassa järjestyksessä: Maanant. helmik. 14 p. Haapakosken kinkerissä Haapak. k konlulla. Venäjältä. SuntnUifct asettajana. B. Bruzkusin wirallisista lähteistä K i e w i sj il ilmoiiei^an, että |tfäiiit= ^ lin (j n nuorisoseuran taion ääreen oliii scen pol^isikamariin on jaapunm eräs s^ta leikki- ja urheilukenttä ja hinkin NUOri m.es ja tutMlU».O.nut, että Y.M j ) - cllwn Pnolec-lansa huolehdittava, etiä .^olmgardin Pnri5?ä ?»unuksen kum^r- > piirissä otisi joku joka woisi opa-Aiaa nemenl'.s!a oli murhannut neiti £)!t- tapat) tili» id lei ff ejjer, iirheiliifntr' roumoffin, jpto hiin piii promokaatto- ja myöokin ^varsinaista rina. Sen jälkeen oli hän paenntu. te | lia Murhasta tuomi xii n sitten w!at:o:iua henkilöiiä. Rikollisen on nyt oman- iunnonwaiwat saattanut tunnuct',- maan tekonsa. Neiri Lstroumosf oli kocoisin Viipurista oli sanomaleh dissä aikoiNtian selos- uksia murhana kilikn-mitisig. 5) Nuorisoseura laisten on myös reip paasti toimittava siihen suuntaan, ertii kansalli^puivut otettaisiin niin leikeissä tilin muuallakin km>!än.'övn. M»'t)mt)k'en: 1'iiffi nuoriso on ruiven- nut pyrkimään pois i».'.aniviliel»? >»ni'..?' lista? alusti Pclionicmi. ^a seuraa- ivan lysy »u> k se n: Miten tvoimnie kasmal- taa nuorisossa rakkau:!a maatalouS>i'i' hin? käsitteillä wark'a oli Haapala taalinut kirjallisen alustuksen, jonfa ?v- kouk'elle eutti urkuri hra E. Rantamaa- ra. Molem-pien alustuksien loippiiponiut hylväkslittiin. 1:n kysymykien ponnet oli- jällä lv. 1897 lähes 5,216,000 juuta laista, s.o. 4,15 pros. maan koko wäes- töstä. Kaakkoisissa lääneissä muo- dostalvai juutalaiset 4,5 pros. M ii es- lösiä, lounaisisu) 11,4, luoteisissa lää- neissä 14,1 ja Puolassa 14,5 pros. Kaupunkien osalle jaeriui-na inuodoöra- Rio-r juuiaiaiset kaakkoisissa lääneissä pros., lounaisissa 35,9, luoteisis sa lääneissä 52,2 ja Puolassa 37,7 pros. Witel'skin läänin kaupunkimä^s- löslä on juniÄ<iisili 52,7 pros.. Tied- leen läänin 53.7. Grodnon läänin 5^,7 ja Misli^ii läänin kallpunNmäeslööui 59,4 pr ci. Wenäjällä asuioisia juukilaisiöla on 9H,9 Pros. ilinoitt-amti hepreankielen äidinkiclekseen, 1,3 pros. ivenäjäuiie- icn, 0,9 Pros. puolankielen, 0,4 pros. iaisan s.n.e. Niisiä 3.1 prosennsia Wemjä.n juu:a'aista, jotka owat il- inoii:anect jonkun muun kielen kuin h.'l're^:ikielen äidinkielekseen, on 91,3 pros. maininnut äidinkielekseen iso- ivenäsäMielen. Wain 24,6 pros. suu- lalaisia taiiaa lukea ja kirjoittaa wl°- nä^änkieliä. StmmaiillLan jakautumat Venäjä!> juuialaiser seuraamasi!: Maatalous 3.55 pros. Teollisuus 35.43 Pros. kuljetusliike 3,98 pros. kauppa 38.65 Pros. ?jlsi.yismirka. Pe?smelus 6,61 Pros. Valtionmirka. yhieiskunncllinen :oi- mi. N^apaa mnitMtti 5.22 pros. Määritielemättöiniä toiinia 5.19 pros. ^ >To:ila.ta 1,07 pros. Aaupan allalla toimimista juutalai sina on 31 Pros. i:senäisiä. Metropoliitan radan asemaa. Teine alenee. Paris>ista, tammik. 29 p:nä Klo 3 aamulla oli mesi Tournellen sil lan luona alentunut 7 cm. ja tullvan llxillassa olemilla kaduilla 10 cm. Au- rinko on alkanm paistaa ja baromete- ri nousta. P a r is i s t a, tammik. 30 p. West sn yöllä alentunut noin 20 senlt. ia alieneminen jatkuu yhä. Seinen Ylä juoksun marrelta scapuu rauhot:amia tiloja Leskiv. „ Tuorst » Peijant „ Maanant n Tiistaina „ Keskiy. n Tuorst. „ Peijant H Maanant n Tiistaina maalisk. Keskiy. „ Tuorst „ Perjantaina „ Maanant „ Tiistaina Keskiv. „ Tuorst. „ Perjantaina „ Maanant Tiiotaina Keskiv. Tuorst. Toitnitu8 Vakaantuneen tl }> 15 p. Jääskelän 16 p. Orava saaren 17 p. Haapaniemen 18 p. Kuokkalan 21 p. Nisulan 22 p. Ruuskan 23 p. Vähä-Vesangan 24 p. Taka-Keljon 25 p. Lahden 28 p. Lehdesjärven 1 p. Tikkamannilan 2 p. Kuikan 3 p. Puuppolan 4 p. Alvajärven 7 p. Korttajärven 8 p. Sikamäen 9 p. Nyrölän 10 p. Vertaalan 11 p. Iso-Vesangan 14 p. Tourulan 15 p. Lohikosken 16 p. Keijon 17 p. Palokan m m m ii «> ii Aijasahon talossa. Tuomaalan Oksalan Suikulan Haukkalan „ Pirttimäen » Lamsilan » Hanhimäen m Ristonmaan » Karhujärven „ Tikkamannilan . Syväojan « Kvykkälän „ Ollilan » Pukkalan „ Heikkilän Noukkalan M Talasniemen „ Sipilän „ Korpelan „ Pitäjäotuvaasa. Alaisen talossa. Mikkolan talossa. p aloitetaan kuss&kin kinkeripaikassa klo 10:ltä aamulla, tavan mukaan on toimitusmiehiä lähetetty noutamaan edellisestä kinkeripaikasta yhdellä hevosella. Jyväskylää maaseurakunnassa 27 pnä tammik. 1910. 405 G. A. Heman. i-i SaomaL ja Sorr. V. 1 k. 4 a. 80 mm. Täysin ammattiaan taitava ajo- ja huonekalu maa lari saa työtä 411 Emil Kaistisella. t-i Kuulutus. — Uusi neronleimaus. Teknikko ^ scumalvat: Akseli Malin on senaaililN jättöul): il= | j) f)ci{fo siivislliSkanta, joten annei^cn — Kansalliskokous Kreikassa kut suttu koolle. Ateenasta, tainnu?. 30 puiä. Kuningas on saostunut ko- koonkuisumaan ?«nsalliskskouksen ja anianut Tragumiksen toimeksi ei-par- lainenitaaiisen muiister. inuod. Heli Kirjallisuutta ja taidetta. Tietosanakirja. 25—28 »vihot sekä 7:s nide. Seit jälkeen kuin ennen joulua ma!- mistui Tietosanakirjan 1 osa. joka si- sälsi teoksen 24 enilinäiÄä Mihkoa cli > Maanantaina tulevan helmikuun nidetiä, on julkaisuala fääitnöll:= 1 14 pr .ä ksnnetf-an Saarijärven vai- sesri ilinestynyl 4 uuua mihkoa, jo.fc ' vaistf.loiU rukiita, joita verovelvol- yhdessä inuodosiaM-at 7uinen N'lcen.! lisiltä vastaanotetaan 10 litr«a jo- 2e sisältää 2:n o jon palstat 1—iSv- 2 , 1 ka:sta veroäyriä kohden ja lyhen- käsiiiää Hakusanat Confrater—T.ana.! neläsn kunnan veroista 15 pennin Yhteensä 1 ,583 sanaa, jois:a (5-kirjai- ^ mukaan 1 tralta, jos mainittuna päi- inen osalle entisten lisäisi tulee 674 jäbänä jyvät vai--aistilolta tuodaan, T:lle 909. ;pil!ä sen jälkeen ei niitä vaataan- Mainittu uusi -nibc sisällää siis suu- otet *- Saarijärvi tammik. 29 p:nä ren joukon tiedonantoja, joisia ly!?!!i- l91l). fiit jollei muulloin niin aikanaan ja tarPcen tultua on rahaa kalliimp'. Zu tä Paiisi selaillessa kirjaa kiinnnj hi,n- mi o la.i sähköihin kirjoiielmiin. joiden jankossa maiiiitakoon: Correggio, (F. Lindström, Costarica (V. v. Fieanot!, L. Hytönen. i—i fun lokooiilutsumustirjat on jupistu c£ reiu ^suf u (£ Grotensell sa E. ^äll- on I^ilasliiqa ilu,0it:anut haiaann:- lainsa \a upieerien lvala | im ciuucu Pu- temyyiensä. i frröm), Croinioell (M. O. Lindcqmch), Nautatleonnettomuus Kanadassa. A rammiconnel^omuus. joka l>'l^ jatkoin tapahtui Canadan Pacific- radalla, ja jolloin ka erään malkusi-iia- jn>'.an neljä lmunua syöksyi kiskoilta lähellä Vebbmoodia Ontariossa pudo- ten torkealia ra taival! ilta Tpanich N'- (Sronftebt (G. Rein sa K. Toikke!:), (5uvier lI. A. Wecksell). Cngnacus- suku lM. Zeininen y.m.), Talinaisia lW. Tjöströin, I. Forsman), Danie- ti ix kirja (A. Hjelt), Tan:e Aliahieri Hayl), Danvin M. Leman- del). ?^'äk (E. N. Tetälä), Te (^eer O. Liudeqmist, P. Eskola), Tela <>'-.ird'e R. Melander). Teivlioi iO. (5. Tudcer), Temosthenes (E. Nein), TcrMin (I. I. Mikolat Tia- konissa ja Tiakonissalaiiokset (B. H. Päilvänjalo) ».m. N:bct:i'i korisiaa yhteensä 131 ku moa. srkä kolme lehteä liitupaperiku ^———— meriin, on suurimpia mutatieonnet.o. ^ ^ j^tfa esittämät hauskoja näköala- ! inuukil^ mita millo-lnkaan on ?a!tuiiu:. ' ~ — On mälikysyntyksiä. Tuuinan (Jncmuuin fui.it 60 henkeä on saanut nomuk^en. jossa hän ehdolta raken^„^lli'l!liden ihannoimiselle suiirempi ai-! likysymys kenraali Tumbedsen lailie ne r laivaksi Imatran koskeen fuutcu [ 4U0 f „ in todelliselle, »vakatvalle elämälle mistä teoista, kenraali Tolmatsh-eiv-.a päimäjärestyksessä on ensimäisenä mä- surinansa ja Mielä useainpia mahin- kumia Talinaisi^s^r (1 ja 2), Taiuas- kolsesl.i (I 2) ja Tresdenislä (1 nvsimoimapyörän, josta jo on ollut sa- nomalehdissä kirjoituksia ja jclla ptiö- rällä olisi se e:u lurpiiniin n:i!)öeii, en:ii se ei hävitä Iiuatrca luonnon- kaun<euiia, nx^an päinma-ioin mnäi, cneininän humimarkailijoita puoleensa. ..^-.'simoimapyörä luotaisi puh.'asli moilloa noin 100 niilj. mk. tvuadcssa, slMSlä. c::ö Imatran koskessa on suuri moima. Kannailaa siis ollaa tela Ui- nen ehdoiukieni hinvänlcihloiseen hno- mioon. Ikämä. kun ei ole minulla ptlöräsrä liittää piirusiutsia. lvaan jos maltien ehdccusta kannattaa, niin mielelläni piiruslan ehdolutseni. ka teknillinen edisrykseni on nyt Zuo mesiä kokonaan lukahuteitu. niin pm, Edelleen seuraa kuntaelämämme turhana lvoimana. 2) Piiiitt»wa ammallilailo ja kansaun ^ tä Iekatcrino^laiv'N Ivankilasia, rls jnllitunilt käsiiys maatalouden kannat- ja 'iten unhoiietaan muan a rivo lihtei-/- koskeMa Mälikysyms. i wat Mälikysymykset pommiräjähdylses- tamattomuudesta ja ehtipä tohoniiul maan hinta; 3) liarrasluklsien erilaisuus Ivanhem- man ja nuoremman iväeelön fe*fii:ide-3;a ja liitä johtunut olojen kärjistyminen. •li Nuorisossa heräniyt opinhalu lä jonuetin ja tuntemattomien toimiala- jen lvi^hälns, joka useintin johtuu hei- kosla hartilsemisklilvystä. 2^n ki'iiml)tsen ponnet: 1> <5llä n:seur«t osallaan lvaituilai- simat siihen suuntaan, että nuoriso niin paljon kuin mahdollista kmvisi kansan- jteilijn ..Ollcgon" poisottamisesta fo rit.a, sotaministerin lainmastaisesla ■löiij olin että htrrar scnaKtorit tnyon- ja maatalouskoIIlIISsa. lölsimäl minulle leknillise-n opintomat- 2) Edisläisilvät '-mmoislen l!,l'i,t. karahan suurteollisuuden maihin ulto- ^jfai.ztcn kurssien toimeenpanoa, jzii-ia mailla." ^annettaisiin cpetusta libteiskunta-op:u — ®töörätnt )v )ieu pliyhtimiscn iofr, alkeista. Clisi kiinnitettävä huomiota dosla kirjoitlaa N. Pr. m.m. sencaalv-a eri elinkeinojen ja ammattien asemaan maassamme. OsuuSioiminta-opeiusia menettelystä, kun hän salli ömerstl Ljahomm rumeta Persian hallituksen sola pallotukseen j.n.e. Kaikkiaan 18 Uxili kysymystä. Siläpaitsi on lvielä 9 Mälikysymti?- jä, joihin hallituksen on annettalva se- Ibys, kuten esin. Mälikysymniset Moskolvan keitraaukuMernöörin ^ör- schelmannin paiollisista muära!,'tsis- tä. Wenäjä„ kaiisan liiton t.>isleln- järjestöjen muod^slamisesla Miran- omaisten myötäma^kutuksella. liiton oMisuudesla rikollisiin tekoihin j.n.e. — Dubrotvin erso Venäjän ka ifan liitosta. Pinari:; lehdet kertomat, että Menäjän Manian liiion pääneu- woston puheeusoluaia tohtori Tuoro- Min tulee näinä päimmä eroamaan Menäjän kansan liitosta, jääden tui- tenkin edelle."i „)1iuskoje ?aa.njail' pääloimiltajaksi. Myvst-a uutMa Po- lubojarinolva eroa-i liiion väänermos- ammatii- rahastoni,Yliajan Mirasta, muttei jää edelleen pääneuivlston jäsenesi. Ziäinä PäiMin.i julaisiaan ?iuskrjc namjassa mirallinen tiedenanio Puä- peliillim-^lelmiä: „Määräranoj.i. jet? i nr<it korkeinn.la:- mliös anneltaisiin, jossa oli'i erittäin le- ia paikas'a bmväi!i,t. t. Mihilään kea- rotettanvj mieliin sen kasivattalvaa puol- raalikuwcrnöörin'a!'.< -as'», kenraa i- ta. sa mitä kansalaisetta lvaatii m^nes- tuivernöörinkanslia '.'voluslaa ilseää.i ^iäkseen, kun mnös olisi anneltaiixi k-r- sillä, että kanslia ei de tiennDt, ?::a janpidoosa. laskennos>a ja määrärahat olval ^ lmiväknn»''! aineissa. Multa onko se r:!!i.i^>ää. että fnnciic. j Clisi jollakin sohimalla taivalla ko>- noin loai-i felittää i'.llien ; a tietäniäu'n' tetta.lua saada tvaikutetuksi ivanhempaan korkeimman ivaillun leiemisiä pääiökij.- iväeslöön, eitä opistolla ja kursseilla ^uMostossa tapahtuneista NiUlitoksis- iä? Tämän kanslia-, nienosääntöä i ?ä- känneille nuorille annettaisiin lva?kkapa tään wuost »vuodella — s'n määrärad.-ja pienempikin kä»>tännöllinen toimi itsek-^ Petomainen murha. Siofo* jiimalaparatkoon e: pnuil'>.! Äanz'.ia:ia seen hoidettaiva^i. jo ta he jo siten »'.-e- . . murinttll. T s a r i t \ \-- „„ laumoittain w-> !a.,nehiä. joilla m . rina joutuisuvat tekemään hum>..o,!a ar- ^ ^ ^ ^ jammik. 2^ P. Keskikau- , fielämä-ssäfin ia fi tn saaou cti|i. otl inuvfiaitu aaieliZmies asioista kuin kai?kci.tor?eimmisia A) Nuorisoseurain kirjastoihin olisi Sl jotsta toksista etla to tlueta kyym tenaa- näitä asioita kästttelelvaa k'r!all.,u»!to. H-wU0tias. i^urhaojö 0N tiltakaan, tonka w..?a'n..het ainakin tie-^hankittaiva za pidettama llvanhemman > taivät miten asianlaita on. Pi)l)hitc>.'^n ^ wäen kanssa näistä aineista keskustelu- laumoittain suuret palkat. Mutia fitienfään ei k: ?< lia Ivoi saada sa siksi täj fcic-1ä [ <inunattitaitoo. Väs.j — se on niin mnkatvaa. Mutta kuinka on lcnraalikuwe.'.wöi! tai hänen kansliansa ketä asia li,t kokouksia. Seurasi sitten käsiteltälväksi t-i — ja viimeinen — kysymys: Mitä on sanot- SHHukan poi?a- Ijiisioa ensi-näisestä a- wioli ilostaan. goillunut. Onileliomuuspaikka sijaitsee hyMiii syrjäisellä paikalla. Iun^n muodosti seitsemän Mauuuo, soissa oli u. 200 »'.^ikuslasaa. Te kulki 65 kilometrin nopeudella sillan poikki, kun äkkiä eräs loaunuisla joutui Pois kiskoilta. ?tähtämästi oli joku 'fisfo irtaantu nut. Toiftn luokan Maunu ja eusimäi- sen luokan ram into laiva un n, jotka oli- ivat täynnä malkusiajia'. särkitvät rata- mallin iolji sillan kaiteet ja syöksyimät jokeen. Joki oli tosin jäässä, muita jää muriui ja 1 vaunut upposi Ma t jo- keen. Ne niaikustajisia, jotka eilväi saaneet surinaau'a Maunujen Mstessä jokeen koetiimat hurjassa kuoleman:us- kossa pelastautua Munain ja omien kautta, mutia jääkylmä Mesi tulmi hei- tä mastmn ja he hukkuilvat. Eloon jäänoet muissa lvauuuissa lulimat kauheasia näystä melkein mie- lipuolitsi. Eräs tarjoilija Reynolds osotti saukarillista rohkeutta pelastus- työssä. Hän kiipesi uponneiden Ivau- nujeu katolle ja pelasti monia matkas- lajoa ilinamaihtolaiiosren kaulia. Waitka Maunu upposi uppoamistaan ja matkustajat keh oi tiimat hänlä v.'!as- jamaan itsmsä pysyi hän alati Maunun katolla, johonka iski reiän, jonka kanlt i mielä Pelasii useita ihmisiä, kunnes imunll mihdoiu fiifoivnn pointti iy- myyteen. «Stitlui monta lumia ennen luin saa- liin apua. Till'aikaa kärsilväl Pelas- zeiui taulieila tuskia, sillä heidän maaj- teensä jäätyimät. Monet Pelas:etuista oli niin pahasti ruhjoutuneet, ettei heitä moitit ryhtyä kuleilamaan. 2u= keliajat it>ösk'ntelimät uponneissa loaultuissa ja koettiloat ilmaitlvaihi.'- laiiosten kautta pumpuia ^Mettä pois, multa heidän pmmisiuksensa olimau turhat. Paljon ruumiita on nostettu mc- dcstä; 37 ruumista lienee mielä lvau- nuissa. ja 2). llmoitiiS. Kivijärven Saaren hevos-ystävät toimeenpanevat kilpa-ajot helmi kuun 19 pnä Saaren salmella. Kil paillaan 2 sarjassa. Kokoonnutaan Muhosen majata loon ennen klo 9 ap. TOIMIKUNTA. 407 1-1 Kuulutus. Maanantaina tuleman helmik. 14 p. klo 12 p:llä pidetään mäliaikaineil riimall Jotts Jämsän kunnanhuoiieella '>euraamina asioista: 1: f il. i"vf i' 2 uoiiu n ZiailtiuspiiriN jr hl ok. Pyytää M'usiusta 300 mk. päo- teiään amustetaa-nko. 2:lsi. >!eskusi<llaan Jaman Z-iihi. järiveu kansakoulun Ptllistamiiesia. 3:Isi. Päätciään saircalan liiäpli- ruslusl>eii yaiikkimisesia. -4:lil. Waliigan kansakoulujen joh- lotuill!.'N jäffniä Ivuorosiaan eroamiea sijaan. '>:tsi. .^'skuslcllaan Waherin pii- ! riin oman kansakoulu.alon rakeutami» sesia. 6 :tsi. 2ijoitcio <Kt lviinamerorahar. 7:!fi. laumaanko tarpeelliseksi a- maia rauiaiielä W:l'ppula-->la Iäuisaän. Jos auoiaan niin Uvtlttoait asiaiiiics ciamaair asiana eteenpäin. Samalla päätetään mmkä Merran kuntamme Moi'si amilsica ma'ni .llua rauiarieiä. Vaimaisyoilotarkastajan ke- hoituliesla Pää:etään ktmnallisen leh- d.'n i>laulusia. Jämiä 29 p. tammik. 19l0. kaowsl« j» Lorr. V. 1 lc. 4 50 mm. 4 "4 W. Patajoki. l—i Korpilahden lainajyvsstön rästiä kannetaan t. k. 7 p. Samana päi vänä klo 4 toimitettavalla huuto- k«upalla myydään hankittavaksi jääneet, kuin nyöskin ne lainat joista kasvu on maksettu vaan ei ole uutta velkakiijaa jä etty. Korpilahdella 1 p. heinäk. 1910. Kalle Reivilä. 413 1—1 Halutaan vuokrata «ali, 2 huonetta ja keittiö. Vas taus tämän lehden konttoriin. 4:0 1—2 Snomal. 1 k. 4 s. 40 mm. Prima Vehnänleseitä ja Rehu-jauhoja summissa ja väh ttäin myy Kuulutus. Taarijänvcn iuikijalauiakunnan jä- ienei hral ^l. A. Lilius, >t. k. .^oste lin. o. -V. Wesiorincn, ^uho Lauila- mäti, Julio Kauno. August Toivonen, Herinan Poyjoismäli. Juho Myllylä, 7ulho Ä!apiha. Iiimri Ziuunanicnu ja ^.'.!ui<zrii Raimoia. p>>l)deiääil kokoon- tllniaaa ?aarijärn>'n säästöpankin ia- tolia ensi helmik. 18 p. klo 10 a p. toas- 01 m ma a 11 ja tutkimaan niitä nuti-;tuiul'sia joi:q .ylä li!so Nlsluette- I0..1 lrastaa'U itikin klidään ja huo- maif.'i.ian meroivelmollisia, että muis- iiiiuksei ta.l'oiiusl!i Ivastaan on silloin :>l):ä'.om, jos iliiiä ia h d olaan huomi- cc-:t oieinilsi. Laarijänvi tain m il. 29 p. 1910. 4 h August Mannila. 1-1 413 Joh. Wäistö. 1-3 Pakinoita Hankasalmelta. Vaalit täliesimväi ja olval jo Ti iu- it j lähellä. Siksipä on ivaaliiaioiclu laa!' I Kitin tiilikcä ja aa> a,:-orcila o, jo Ui- ! luotellut useita. >>'ii!alaic-tokouS vi, [ täällä t.f: 11 10 p:iu. liiitftmän pitäjänä j oli puuseppä a. '."i ittflainen. Putiuja se»vi:ieli walti>llisia asioitamme '.;nni joivilliopäiroäin löi!: ja kaikenlaisia mi>lsiä. joita sosiaii-7l>t owat tvaliiopäi- loillä ajanee:, puheensa c:!u.; pyysi "S