Hso 106 1910 $anomfa öulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Syyskuun 14 päivänä, ESS3E5E3SE T Hau e hl n n at: Oulussa Koko vuodelta 4: — 2: — Neljännekseltä 1: - : uukaudelta ■—: 35 >olelta vuodelta Postissa: 4: — 2: 20 Ulkomailla 10: - —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. T «iH »ittajst: M. PALLAS!. E. A. OULASVfRT*. Tavataan toimistossa klo 10—12 j*äiv. Taloudenhoitaja. loi m Isto M kontt»rl KnupyHmakAtu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ätn il!*H* Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon S6, lehden konttoni» ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiiiiset kuoleman-ilmoitukset tähintäia 3 tak., ris tiski ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numercoa, ovat jätettävät leh<l«i kontto ri :n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin s;aionialehti : n palkkiotts. JIÄeillä on kunnia arvoisalle yleisölle *"* ilmoittaa, että olemme avanneet a • • a • • 1 Pakkahuoneenk. 12, Pallastalossa. Tel. 662. Kello 10—1 Ajamme asioita tuomioistuimissa ja virastoissa sekä toimitamme muita lakiasioita. Huom.! Matkustetaan maaseudullekin. K. T. Reinilä ja Väinö Alaviitala. Hovioik. auskultantteja. O. y. Oman Kannan puhelimet; O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitaian asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. JapanilähetyZompeluseura alkaa jälleen toimintansa rukoushuoneella keskiiviikkona t. k. 14 p:nä kello 1 2 7 i-p. Torstaina kello 1 2 8 hartaushetki rukous huoneessa. MU^jUU- -1.1-1. lllgasKfag Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta)' puhuu keskiviikkona ja torstaina t. k. 14 ja 15 p:nä kello 8 illalla K. Salli»e« ja A. Puhakainen. Huom.! Laulua kanteleen ja viulun säestyksellä. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. toimittaa asioita virsstois?» f. 0. OLLILB y° l m. j Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluas.at maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—Val2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oiili läänin mmiirn- ja M»lW välifjitoimisto Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. 11 Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: (3 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 „ „ 4 V2 „ 2 . 4 a Vt * vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttltllillä 5 Säästökassatiliilä 5 „ Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908, Johtokunta. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta .. Oulussa. a Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! B Vakuuttakaa omaisuutenne tulipalon *ii E3 in yaralta! »Kullervon" Ja „P©hJ»lan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallis pan klsecu Puhelin 4 36. Muutetut kulkuvuorot: Höyrylaiva „S A LO" kulkee tästälähin toistaiseksi Kajaa nin ja Vaslan välillä, lähtien: Kajaanista kello 8 ap. joka maa nantai, keskiviikko ja perjantai, poi keten Säräisniemessä; Vaalasta kello 1 päiv. joka maa nantai, keskiviikko ja perjantai. Lähempiä tietoja saapi laivalta ja yhtiön konttorista M. H. Haapalai sella. Kajaanissa, syysk. 12 p. 1910. Oulujärven laiva o.-y:n johtokunta kokoontuu perjantaina t. k. 16 p:nä kello 7 illalla. Saapukaa lukuisasti! Oulun Nuijan "fk T • • •• • i •• •• Naisjarjestoa pyydetään saapumaan keskus- telukokoukseen ensi perjan taina 16 p. t. k. kello 6 i.-p. Pyydetään jäseniä lukuisasti saapumaan. Puheenjohtaja. Oulu, Syysk. 14 p:rrä. tänään ylimääräisille waltiopäiwille. Hallitsijan kutsussa ilmoitettiin ne asiat, joitten »vuoksi eduskunta käskettiin ko- koon ennen sen »varsinaista kokoontu- misaikaa, joka kuten tietty on helmi- kuun 1 päiivä. Nyt kokoontuman eduskunnan tehtämänä tulee pääasiassa olemaan, niin kutsumuksessa sanotaan: jäsenten malitseminen maltakunnanduu- maan ja -neumostoon sekä lausunnon antaminen lakiehdotuksista, jotka kos- kemat Menäjän alamaisten saattamista oikeuksiinsa nähden yhdenmertaisiksi Suomen kansalaisten kanssa ja raha- kormauksen suorittamista henkilökohtai- sen asemelivollisuuden asemesta. Wii- meksimainittu kysymys on »vanha tuttu. Eduskunta on siitä jo mielensä lausu- nut. Uusia omat muut. Mitä kaik- kea Menäjän alamaisten oikeuksia Kk 211*1 ICOSld * oimiltaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari , . . .... teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'ln taio. Matkustetaan maaseudulle Kontoriaika 10—2. Puhelia 203. » -rr=» ä» OI &VI Laa l^leSaiieSI Omittaa lakiasioita w.^ W8W * 8 naa» s a mioistuimissa ja viras- varatuomari. toissa. . . ,. Ä . ... , . , _ Matkustaa rnaaseuduile Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rnhaia perim-»-» ia maksuja, välittää kai.:pu.B<-i- ja maa» tiiojc» sekä metsien myyntiä ;?■ ostoa, toimittaa metslea leimauksia, lukemisia js arv««se»e»nisia y. 1». nim hyviä lainopilliselta kuin aimnattikajimUi. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sänkö-osois: Seppänen, Oulu. Kauppaa ja Teollisuutta varten Pankin uusien osakkeiden toinen maksu 200 mk. osakkeelta on suoritettava viimeistään syyskuun 20 p:nä v. 1910. koskemaan ehdotukseen^' sisältyy ja mi- hin mahdottomuuksiin sen käytännössä toteuttaminen ehdotetussa muodossa meisi, sitä oivat toimoaksemme osapuil- leen lehtemme 101 105 numeroissa olemat kirjoitukset selmittäneek. Eduskunnan jäsenillä on siis ollut edeltäpäin tilaisuutta sekä tutustua tä- hän uuteen lakiehdotukseen että harkita, hin ylimääräisten maltiopäiivien kä- siteltämäksi määrätyt asiat kansamme malittuja edustajia mel,voittamat. Em- me katso asiaksemme käydä antamaan neumojamme edusmiehille, eimätkä ne ole tarpeenkaan. Wahwistetut lakim- me ja isänmaan yhteinen etu ja me- nestys määräämät heidän toimintansa rajat ja suunnan. Kuitenkin on sa- nomattakin selivää, että äärettömän suuri merkitys ja kantamuus tulee nytkö- koontuman eduskunnan toimenpiteillä olemaan. Ne moimat johtaa auttamatta- maan ristiriitaan, jonka seurauksia woim- me paremmin aamistaa kuin käsittää. Mutta ne woiwat, joskin toimeet tätä nykyä omat mahdollisimman »vähäiset, kenties auttaa löytämään tietä, jolla moidaan saada syntymään molempia puolia tyydyttäivä asiain järjestely, tarmitsematta sitä marten sisällistä it- sehallintoamme särkeä ja tyhjäksi tehdä. Älkööt tähän asti rauenneet yritykset estäkö mieläkin tätä yrittämästä, mi- tali olosuhteet suinkin siihen tilaisuutta antamat. Raskaalla mielellä käymät edustun- tamme jäsenet isänmaallista melmolli- suuttaan täyttämään, raskaammalla kuin ehkä milloinkaan tätä ennen. Uuden lainsäädäntöjärjestyksen, yksi- puolisesti oikeuksiamme simuuttaen luo- dun, ensimäiset tehtämät ja ehdotukset oivat lähetetyt heidän käsiteltämikseen. Ristiriitojen kudos on nyt monisäi- keisempi kuin ennen. Se esiintyy lain nimellä ja kaiketi oikeudellakin, maikka se sekä syntyynsä että täytäntöönpa- noonsa nähden on täydellisessä risti- riidassa meidän lakiemme kanssa. Isänmaallista mieltä, joka kohoutuu korupuheiden yläpuolelle, ja joka sekä tahtoo että kykenee katselemaan »vai- keimpiakin asioita isänmaan edun kan nalta ja toimii sen mukaan, edusta- jilta ennen kaikkea kysytään. Sitä me heille loimotamme. *' TTTTTTfrTIFTBifflTKPl Anlknla itosrcrhasto. Senaaatin lausunto edusku««an wastauksesta arm. esitykseen kul knlaitosrahastosta wuonna Senaatti on päättänyt antaa seuraa- mansisältöisen lausunnon eduskunnan »vastauksesta arin. esitykseen kulkulai- tosrahastosta muonna 1911: Se säästö, joka oli kulkulaitosrahas- tosta odotettamissa ivuoden 1910 lo- pussa, oli arm. esityksessä laskettu 4 ,774,740 markaksi. Oli nimittäin osot- tautunut, että rahaston säästö miimeksi mainitun muoden alussa, tapahtuneit- ten säästöjen johdosta, tosiasiassa nousi noia 15,330,000 mkaan, mikä määrä sittemmin myöskin otettiin kulkulaitos- rahaston arm. mahmistettuun meno- sääntöön muodelle 1910. Tämän joh- dosta on kultulaitosrahaston tila tun- tumasti parantunut ja on eduskunta senmuoksi laskenut säästön muoden 1911 alusta nouseman 8,100,000 mk. Mutta eduskunnan laskelmat perustau- tumat osaksi sellaisiin ivuoden 1910 meno- ja tuloeriin, jotka sittemmin wii- memainittua muotta marten mahmiste- tussa kultulaitosrahaston menosään- nössä omat muutetut, osaksi sille edel- lytykselle, että muodelle 1910 mnhmis- tettuun menosääntöön otetussa maltion- rautateitten mäkinaisessa menosäännös- sä tulisi syntymään 2,900,000 mkn säästö. Miimemainittua otaksumaa mas- taan ei moitane tehdä mitään asial- lista muistutusta, mutta lienee tuiten- kin mahdotonta poiketa arm. mahmis- tetusta menosäännöstä ennenkuin kn- seessä oleman muoden tilinpäätös ou lopullisesti tehty. Tämän johdosta olisi laadittaessa kultulaitosrahaston meno- sääntöä muodeksi 1911 säästönä wuo' delta 1910 merkittäivä se ylijäämä, joka on 4,758,740 mkan suuruisena otettu kultulaitosrahaston ivahivistet- tuun menosääntöön w:lle 1910. Eduskunta on esittämillään syillä ottanut kulkulaitosrahaston tuloihin muonna 1911 siirtona ivaltionrahas- tosta 1,000,000 mkan rahamäärän kor- maukseksi postinkuljetuksesta. Kuten se- naatti jo aikaisemmin lausunnossaan eduskunnan »vastauksesta arm. esityk- seen kultulaitosrahastosta iv. 1910 on esittänyt, on Hänen Majesteettinsa alam. esiteltäessä senaatin asiasta teke- mää kahta esitystä sumainnut jättää ne huomioonottamatta. Tämän johdosta olisi yllämainittu tuloerä poistettaiva menojäännöstä. Kultulaitosrahaston kaikki marat nou- sisiamt näinmuodoin »vuonna li) 11 (>1,K28,740 mkaan ja olisimat ne niin ollen 4M1,260 mk, pienemmät kuin mitä eduskunta oli laskenut. Armollisessa esityksessä oli maltion- rautateitten makinamen menosääntö las kettu 40,300,000 mksi. Eduskunta on esittämillään syillä ollut sitä mieltä, että se olisi määrättämä 37,500.000 mk?t. Itse asiassa onkin muosittain täHsä menoerässä syntynyt säästö, mikä esiin, muonna 190!) nousi lähes 3,100,00') mkaan ja on eduskunnan laskelma itse asiassa täysin oikea, mutta kun nämä säästöt vääasiallisesti syntymät siten, että muosirahasäännössä lvahmistettuja palkkoja, palkkioita y. m. erinäisistä syistä ei muoden kuluessa kaikkia suo- riteta, niin on mahdotonta ottaa huo- mioon uäitä säästöjä laadittaessa mal- tion tulo- ja menoarmiota, mihin kaikki täydellisen menosäännön maatimat me- not on lyhentämättä otettama. Seu^ rauksena eduskunnan pyrkimyksestä wuo- sittain Vähentämällä makinaista meno- sääntöä koettaa saada alennetuksi sitä siihen määrään, mihin todelliset menot nousemat, tulee olemaan, että tämä määrärahain mähennys ei tule kohtaa- maan niitä menosäännön osia (palk- koja y. m.), joissa säästöt tosiasiassa tapahtumat, maan niin sanottuja arivio- määrärahoja, mikä kuitenkaan ei näytä olleen eduskunnan tarkoituksena. Kun ei kuitenkaan ole mahdollista ottaa huomioon muotuista armioitua sääs- töä ..odottamattomana säästönä" tulo puolella, niin ei ole muuta neumoa tuin merkitä menopuolelle jonkunmer- ran suurempi erä, kuin tarme itse asias- sa maatii. Eduskunnan menettelytapa tulee kuitenkin pakottamaan hallituksen ottamaan maltionrautateitten makinai- sen menosäännön armiomääräkohtiin pienempiä rahamääriä, kuin eduskunta- kin on karkottanut. Senaatti toimoo sen muoksi, ettei eduskunta mastedes tule tällä lamoin laskemaan tarmitta- main määrärahain kokonaisniäärää. Mutta kun eduskunnan päätös meno- jen korkeimmasta määrästä on sitoma hallitukselle, niin ei ole muuta neumoa kuin ottaa menosääntöön eduskunnan tarkoitusta marten osottaniat 37,500,000 mkaa. Määräraha uutisrakennustöihin mal- miilla radoilla oli esitykseen otettu ar- miolta 4,404,084 mksi ja määräraha liikkuman kaluston lisääiniseen armiol- ta 415,000 mksi. Ätäitä määrärahoja oli eduskunta pienentänyt, ensimäistä, sen johdosta että erinäisiä pienempiä töitä moitiin lykätä toistaiseksi,3,969,464 mksi, setä jälkimäisen, poistamalla mää- rärahan ramintolamaunuja marten, joiden liittämisellä n. s. Helsingin— Karjan—Turun kuriirijunaan „ olisi ai- kaansaatu tärkeä ajansäästö", 325,000 mksi. Nämä määrärahat on kuitenkin näin pienennettyinä otettama meno- sääntöön. Arm. esitykseen oli otettu 899,354 mkn määräraha muutostöihin Suomen maltionrautateillä, jotta Menäjän rau- tateitten liikkuma kalusto möisi kulkea Suomen maltionrautateillä. Eduskunta on erinäisillä esittämillään syillä ilmoit- tanut, ettei eduskunta moi myöntää tai hymäksyä mitään määrärahoja yh- dysliikenteen edistämiseksi, ennenkuin Menäjän ja Suome mälillä on tehty asianmukainen sopimus yhdysliikentees- tä. Run eduskunta näin ollen ei ole tarkoitukseen myöntänyt arm. esityk- sessä ehdotettua rahamäärää, niin on se poistettama menosäännöstä. Mutta kun mainittuja muutostöitä jo ou osaksi suoritettu ivaltiorahastosta myönne- tyillä etumaksumaroilla, niin on senaatti tekemä Hänen Majesteetilleen erityisen esityksen ja ehdotuksen näitten töitten loppuunsaattamisesta ja niistä johtu- main kustannusten suorittamisesta. Uusia rautatierakennuksia marteu oli määrärahoja arm. esitykseen otettu 1,760,000 mkaa Joensuun—Nurmek sen rataa marten ja 0,000,000 mkaa Seinäjoen—Kristiinankaupungin—Kas' kisten radan rakentamiseen. Tätä mii- meksimainittua määrärahaa on edus kunta esittämillään syillä korottanut 1,000,000 markalla ja näin ollen myön- tänyt tarkoitukseen 7,000,000 mkaa. Tällainen määrärahan korotus ei kul- kulaitosrahaston nykyiseen tilaan kat- soen senaatin mielestä synnytä mitään epäilyksiä ja puoltaa senaatti senmuoksi omasta puolestaan sitä. Muiden rahaston tulo- ja menoar- mion kohtien johdosta ei senaatilla ole mitään muistuttamista. Kultulaitosrahaston kaikki menot tu listivat senaatin lausunnon mukaisesti tekemään G0,2(>5,224 mk. Kun marat on laskettu 01,828,740 niksi, niin tu* lisi muoden 1911 menosäännössä ole- maan l,5(i3,51() mkn ylijäämä, min- kätähden uuden maltiolainan ottami nen muoden 1!)11 nienoiäännön jar- je^telemiseksi ei nykyään ole tarpeen maalima. Yleisiä uutisia. -liifliiioiiiHöfnii iiiniiiitif. VZ- O Q 3 S. O 55" o 3 3 3 SL o 3 3 c (P o c c « (p a O Z N S SO 3 S I» I S S c "S S CT 2 ■ OJ 1 C •u P o <0 fl co a so 1 CO o 7? SO: 3 v li o Z- S Se ta v 3 0) rt O IZ &) isggssaggi pr s N T3 N G N kä. Sen rakennutti maltio noin 20 muotta sitten nimismiehen johdolla ilman perinpohjaista pohjausta, joten isoja kimiä ja kantoja on jäänyt kes- kelle tietä. Tien kunnossapito on el- lut majanainen. Tie olisi siis insi- nöörin mielestä kauttaaltaan uudelleen pohjattama ja sorattapa. Miemärit ja simuojat omat tukkeutuneet, rum- muissa ja silloissa liian ahtaat mesi- aukot, lahonneet ja rakennetut suoraan nurmelle ilman riittämää perustusta. Ne omat kokonaan uusittamat ja rum- puja lisää rakennettama. Jos siltoi- hin tarmittalvat puut saadaan ilmai- seksi maltion metsistä, alenee kustan- nusarmio insinöörin laskelman mukaan 2,500 nikalla. Tie- ja mesirakennusten ylihallitus on teknillisessä suhteessa pääasiallisesti hymäksynyr piiri-insinöörin ehdotuksen tehden siihen kuitenkin eräitä pienem- piä muutoksia, jotka kohottamat kus- tannusarmiota siltojen osalta 5,000 mkalla. Jos puut saadaan metsistä, alenee kustannusarmio ylihallituksen ehdotuksessa 5,000 mkalla. Senaatille lähetettämässä kirjelmäs- sään lausuu ylihallitus, että use tien pitäisi, maikka olisikin alkuaan heikoin- masti rakennettu, koska se mielä nyt- kin tyydyttämästi täyttää tehtämänsä, jos tientekomelmollisuudet, joittenka pääasialliseksi hyödyksi tie alkuaan ra- kennettiin jälestäpäin olisimat täyttä- neet melmollisuutensa, eimätkä osoita- neet huomattamaa laimeutta sen yllä- pidossa, jo kahdenkymmenen muoden perästä olla ainakin siedettämässä ti- lassa. Tämän tädden ei ylihallitus katso, erittäinkin kun mielä suuri osa Lappia on kokonaan kaikkia teitä mail- la, asian tässä kohden kannatusta an- saitseman. Alihallitus on sitä mieltä, että tien- tekoivelmollisten itsensä on rakennettama kyseessäolema tie ja ylläpidettämä sitä mastaisundessa, mutta että maltio ra- lentäisi kaikki sillat, joista kustannus- armio nousee 80,090 mkaan, sekä an taisi »vapaan työnjohdon koko työtä marten ja työkalut sekä kustantaisi kaikki kustanlmsariviossa..kaikenlaisteil »nenojen" kohdalla luetellut »nenoerät. Siinä tapauksessa, että tähän suostu taan, ehdottaa ylihallitus, että sen täytettämäksi asetettaisiin 120,000 mkn määräraha, josta kuitenkin olisi mä- hennettämä 5,000 mk., jos silloihin tarmittalvat puut saataisiin maksutta maltion metsistä. Samalla esittää ylihallitus, että maantiellä olema Padajoen silta nyt heti rakennettaisiin maltion kustannuk sella sekä että tätä tarkoitusta marten 10,000 mkn määräraha asetettaisiin ylihallituksen käytettäväksi. Muut työt tulisiwat, jos senaatti ehdotuksen hymäksyy, olettamaksi ensi muoden työsuunnitelmaan. Seilaatin kulkulaitostoimituskunta käski jouluk. 12 pnä 1907 lie- ja me sirakennusten ylihallituksen toimitutta- maan tutkimuksen Kolarin ja Mno nionniskan »välisen iiiaantien Muonion kunnan sisälle lankeamalla osalla ja teettämään kustannuSar-vion sen saat- tamisesta kulkukelpoiseen kuntoon. Seu- raaman tammik. 24 pnä myönnettiin tarkoitusta marten .>00 mkn inäärä- raha. Tämän johdosta määräsi tie- ja »vesirakennusten ylihallitus Oulun viirin piiri-insinöörin toimittamaan kyseessä-oleman tutkimuksen. Miime muoden toukok. 9 pnä lähetti piiri- insinööri ylihallitukseen apulaisinsinööri Santeri Klianlinnan asiassa antamaait lausunnon ja laatiman ehdotuksen sekä 18.>,000 inkaan päättymän kus- tannusarmion. Puheenalainen tie on 58,5 km. pit- Bimiiäriiistt ivsIiiyäiDiit. Maltiopäiiväedustajat kokooiituivat Helsingissä Palokunnantalolla tänään kto 11 ap., jolloin heidän on tuotama »valtakirjansa senaattori E. R. Raine- salon nähtämäksi, joka on määrätty maltakirjat tarkastamaan. Huo»nenna klo 10 ap. on eduskun- nan ensimäinen täysi-islunto, jossa pu- hemiehen ja kahden »varapuhemiehen maali toimitetaan. Perjantaina tapahtumat juhlalliset amajaiset. — Zlseiden tuontikielto senaa tissa. Kenraalikumernööri oi» pyytä- nyt senaattia mahdollisimman lyhyen