Histsios Dlokuun 33 1910-X:o 97-3 Littoisteu PesolaitvS, omist. M Hampf Maatteet noudatetaan ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Littoinen 7. ^ »»»»««»SSVSSS^ - AiuoaStaa» kunuollveu ^ ja kokennt z Kelloseppä ^ »ot hankkia teille W 17222 oikeinkäymäa . Kerron! ^ Ostakaa fiiS niitä I. G. Juliniu Jälk:ltä, Linnankatu Sb ja Eeritinkatu 7. ^^>»»»»»»»»«««« Elokuun 23 Mä. lkZZ vzzn! Mannaankin ou jokainen mielihy- wällä lehdeZlSSn lukenut maakuntako- koukscSta Seinäjoella t. k. 14 pna. Sinne oli näet kokoontunut 21 Poh janmaan pitäjästä kaikkiin tvaluolUsiin ryhmiin kuuluvia kansalaisia useita tu hansia keskustelemaan nykyisestä val tiollisesta tilaSta. Paitsi sitä että hy väksyttiin ponsi, jossa lausuttiin, että Suomea kansa ei koskaan woi tunnus taa lain velvoittavaa voimaa perus- tuslakivastaiselle „yleisvaltakunt-zlail- le-, päätettiin koettaa vaikuttaa siihen suuntaan, että eri valtiollisiin puo liteihin kuuluvat kansalaiset tekisivät voitavansa yksimielisyyden jatkumiseksi ja laajentumi seksi. Venäläiseltä taholta on useaan ker taan väiietty, että kans:mme syvät rivit eivät suinkaan ole vastenmieli siä Meuäjän pyrkimyksille Suomessa, vaan että ainoastaan pieni joulko koettaa ylläpitää vaskarintaa. Siksipä olisi sangen Loimottava, että tällaisia .maakuutakokouksia" pidettäisiin ylt ympäri maatamme, jotta kansan mieli tulisi ilmaistuksi ja Venäläiset sorta jamme saisivat tietää, mikä mieli kan salla on voista uusista asetuksista ja laeista. Ei ole siinä kyllin, että ainoastaan eduskunta leimaa venäläisten laitto mat toimenpiteet vääryydeksi. Kansan tulee myöskin itse osoittaa, että sen mielipiteet ovat samat kuin edus kunnan. Mutta tällaisilla .maakuntakokouk- silla" o» toinenkin suuri merkityksensä. Löytyy mm. vielä paljon niitä, jotka kaipaavat selvitystä nykyisistä seka vista oloista. Mannaan tulisi yh dessäolo aikaonsaattamsan monen kä sitteet ja mielipiteet selville, vaikuttaen rohkaisevasti kansalaisiin. Sitäpaitsi olisivat tällaiset kokon set omiansa lä hentelevään eri puoluelaisia toisiinsa, saattaen meitä enemmän toistamme ymmärtämään, yksimielisyyteen olisi pyrittävä; onhan yksimielisyys voimaa. Sillä emmepä suinkaan kukaan enää tahdo uudelleen elää sitä aikaa, jolloin kansamme vaarassa ollessa, ylsi veti yhtäälle, toinen toisaalle, solvaten ja parjaten toisiansa. Sellaiseen ei meillä nyt ole aikza, vara? eikä halua. Eri puolueitten johtohenkilöiden tu lisi seutähden toimittaa ainakin jokai seen lääniin kokouksen, jonne sitten jou kolla saavuttaisiin yksimielisyyden lu jittamiseksi ja mieltämme ilmaisemaan sortajillemme. Aksi joukosta. I täköön sitä kuikka kovasti tahansa. Tämä lämpömäärä onkin täysin riit tävä ruoka-aiaeitten kypsyttämiseen, eikä edeS tarvita täysin sitäkään, sillä on huomattu, että ruoka aineet kyvly vät jo useampia asteita vähemmät k:n lämpömäärällä. Huomaamme siis tästä, että olemme polttaneet pmta aivan hukkaan, kun olemme koettaneet jouduttaa ruuan valmisiumista lisää mällä puita pesään, vaikka pata jo ennestään kiehui. Mutta veden lämpö eikä sm „kuohumiuen" todellisesti pe runat pehmittää. Koko kova lämmi tys kiehumisaikana siis on ollut ai' van turhaa. Puita ei saada ilmaiseksi Miikkapa taloja onkin halkometsää tarpeeksi, vaatii jo halkojen hakkaus ja kvinn- kuljets <yö?ä ja ku?tannukna. Puita turhaan polttamalla tuhlaamme varo jamme. Polttoaineitten, niinkuin muunkin käyttämisessä, on noudatettava sääs täväisyyttä. Easimäiuen sää Uö, jos vneli polttoainetta säästää, on, huo mauttaa nimimerkki „A. C." Pellervo- lehdcssä, heti kohta hamua ar^arsu- dat ja luukku keittiön tukipesään ja ta- moin luukun arinarauto.ea clle tehtä vään tuhkauurnin. Nämä ovatlm tavallisesti yh'e>sessä kehyksessä. Lä hettäkää sitten saua muurarille, että hän tulee panemaan arinara^dat ja luukut paikoilleen! Huomauttakaa, että tulipesän korkeus ar:nara'udois'a h l- lint saa olla kor'emt-?an 20 sm! Kun ryt alatte näin parannetulla tulipe- sällä keittämään, pankaa pesä pui a täyteea ja luukku kiinni, mutta tuh^a- uunin luukku aukt ja an-akaa tulen polaa täyltä vavhl-a, kunnes pa>a rupeaa kiehumaan! Sulkekaa sineä myöskin tuhkauunin lnuk.u, niin tuli polaa aivan h'.ljaa, eikä tarvitse pu-a lisätä pi.käön aikaan ja pata wbnu yhtäkaikki, vaikkopa ei tietyUi nii.-», että kausi hyppii, joka, niinlum jo r.ä- emme, ei hyödytä vahöiiiZZn. Näin menetellen voi, ilman vähen täköön haittaa, säästää puolet poltto aine ta. E:kä vain polttopuita, mutta myöskin aikaa ja vaivaa. Hurun liaup. ja „ » FM, laanrsta. Keittäminen ja poltto aineitten Kan perunapata asetetaan tulelle, kuumenee padassa oleva vesi vähi tellen ja alkaa liehua. Perunat peh- miävät jonkun ej-n kulmtua. Luul- laau yleisesti viiden pehmenevän sitä paremmin, mitä kovemmin pata kie hua. JoZ pistetään lämpömittari tnlella olevaan pataan, huomataan, että ve den lämpö nousee nousemistaan niin kauaa, kunnes pata a'.kaa kiehua, ja näyttää silloin 100 asetta. — Mut ta rauanteko oa ehkä hieman myöhäs tynyt. Mitäpäs muuta kuin vc-hivasti paita pesään. Pita alkaa kiehua niin, että perunat hyppivät, tottahan nuo toki pikemmin pehminnevät moisessa ryöpyssä. — Odottaessamme voimme katsahtaa lämpömittariin. Tämä ei ole voussut astettakaan, veikla on pa lavat aimo kasa puita. Mikähän tähän on syynä? Tämä asia on mutkikkaampi selittää kum luu ksikaan. Mainittakoon vain, e ia lämpö menee höyryn mukana a. s. sidottuja lämpönä, lvta ei lämpömittarin amulla woida mitata. Mesi ei väet avoi messa astiassa voi koSka?n tvlla sa taa astetta kuumemmaksi, lämmitet- — Kikppak sanomia. (Turun) Kaksi hakijaa: T. k:n 20 p:nä päättyneen tms:n hakuajan kuluessa omat Uudcii'aorl:byyn kappalaISwlrk. a hakeneet Dragsfjärdin w. t. kappalai nen M. A. I. Söderholm ja Raippa luodon w. t. kirkkoherra P. Linkku. Ensimmäisen hakuajan kuluessa ei vir kaa kukaan hakenut. Ei yhtään hakija: Samana päimäuä päättyneen hakuajan kuluessa ei Bergö» eikä Kökarin kirkkoherran - virkoihin ole ketään hakijaa ilmoittau tunut. — Suomen merimlesekSSelsi toksen 30:s toimintakertomus on jul kaistu. Laitoksen säästö kviime vuoden lopulla teki 4,994,065 mk. 9 piä sckä vuoden 1903 lopussa 4.779,089 sk. 43 piä. Laitoksen varat o »at > - vii me Vuoden kuluessa liiää:-tyne:t 223,975 mllla 66 pennillä, suoden kuluessa on ekäkkena jaeltu yhieensä 203,144 mk. 73 piä. Elate.tä nautiinien osakkaiden luku oli 427 ja kuolinpesäin luku 571. — Lahjoitus. Kotiuduttuaan Ruot siin tekemällään kylpymatkalta on kir janpainaja G. W. Wilen 75- lruotisen syntymäpäivänsä johdosta lah- jottanut Turun lirzaUajain apuyhd?- tykien elä ekassalle 5,000 inarkkaa. — Malkasjuomaveroa suoritetaan tämän muvden toisen neljänneksen ku luessa Auran oluttehtaasta Turussa 26,048 mk., Kiagelinin 12 680 m-, Uudesta oluttehtaasta 12,600 mk, Amalienborgin oluttehtaasta Maarian Pitäjässä 10,283 m'., E.!gNa.tUi kaljatehtaasta Turu-sa 363 L.k, K. Wallstcnin kolja-chtaasia 115 ui. 30 p. ja I. N. Leinoin kalja:ch!ciaSia 195 mk. i 'Auukiotus. Lauantaina kello 5 ! aikaan i.p. puukotettiin ^Sosialistin" ! kirjapainon takapihalla ajomies Ar.ö ! Kajandcria kästwarte:n. Puukottuj-S^, jo.ka oluvat siellä juomisia otuiia jc? ^ jotka pääsiwat pakson, ei ole roitlä ^ tietoa. Kajandtrin haawaa sitoi löä- Z kari. j — T«lip^ko MumMeZiWäe5s. ^ Aöllä sunnuuraiia wa-^.n tto 1 neno!4'a syttyi Kaari-!a?sa Hämeea maan.iea varrella, likellä Kaarinan teksmu!^- kusai-maa, salwum<es Ostar Laineen nelihuoneinen asuinrakennus palamaan. Talo oli iimitulessa, kun Kaarinan ja Turun palokuntalaiset ehtimat paikalle, eskä palavaa rakennusta enää voitu pelastaa. Se palvi porokzi, samoin kuin irtaimistokin. Rakennus oli palo vakuutettu. Mahink? nousne: noin 10,000 unkaan. — HhteentörNäys sattui sunmili- tai-iltana hö^rypurssi „Nädt-ldalin" ja ylemmän hiMylautaa välillä. Laiva ei juuri sanottavasti merkkejä yhteen törmäyksessä saanut, jota vastoin lau- i talta "katkesi kettinki ja s- wähän muu- ^ tenkin vioittui, niin että ylimeno eilic ^ väimänä tapahtui soutuko ukilla. Ei mikSSa elinkeinotoiminta ole sen laatuinen, ettei sille tuottaisi hyötyä se, että se on mainittuna osotekalenterissa. Kuta vähemmin tnnnetta joku liike on, sitä välttämättömämpää on sille tehdä itsensä muistetuksi osote kalenterissa. Ei mikään liike ole min suuri, ette: sille olisi vahingoksi osotekalen terissa mainitsematta jääminen. Osotekalenteri on pitkin vuotta joka päiväisessä elämässä enin käy tetty kirja. Osotekulenteri on tasaisimmin levinnyt kirja — siitä kysyvät neuvoa pitkin vuotta niin kaupunkilaiset kuin matkustavaiset maaseudulta, muisla kaupungeista ;a ulkomail ta, tavaranostajat ja myyjät, suomea ja ruotsiz puhunaiset. Osotekalenteri on se kirja, josta niin yksityiset henkilöt kuin liikemiehet ja virastot pitkin vuotta saama! selvät, järjestelmälliset ja pikai set tiedot kaikesta siitä, mitä Turun kaupunki itsessään käsittää ja mistä mitäkin on saatavana. Osoiekalenteri on välttämättömän tar^ pcellinen j?kaisilla-toimi:'.!a alalla ja jokaiselle henkilölle, joui^ t^r peet ja harrastukset ulottuvat kodin neljää seinää ulommaksi- — Karku?! ssaw kilnn! Turv poliifi>san!>last^ t. k. 16 p:nä karannut nuorukainen H. A. Tuomi saalim sun nuntoira kiinni Halon torpassa Karja laa KniiilZa ky:>:ssä. Tuomi o:i paeu- nut cnon a Zy!ö, jz?a mainilun torpan vLiisti, muvia tvysi salapoliisi I. W. Aalto hauen sieltä ja toi takaisin Tur^ tuun. Tänään lähetetään Tuomi läänin Mantilaan. — S?ir«n Merkstehdas toimeen ptkn! »v.laie iUnnunta!!>a Leztaan Lyö.vcesiölte. Matkalle lehtimät tehtaalaiic: wa>iNLineen ja lL^sineen lt>. kabde'-a!:^ aamuja hozrylaismlla „Ki- mito" ja »Sk^rgärdkn". Mukana ftu- rasi myöskin ra^i-atieläisten torwiso?i!c kunta pitämään huolta soitosta. Maikin päämääränä oli Paraisten luounonihana P.ulkzia, missä nämä lukuisat laupun tZloijet saimst wietlää mita ihanimmau kesäpäivä» luonnon kauniissa he!A!^s'u saaden mapaasti rautua tehtaan puo le^:a ruokaa, maitoa, m^k-isia, tupakkaa, vir^olkeiia h. m. aiman vUiniyllt... Päi.uän ohjelir.san kuulin myostin Pu- hciia, mutta urheilukilpailuja ei täaa muonna toimeenpantu, luikn muina ivuviina on t?h.y. Kuten ennenkin, jaU tiin nytkin rahalahjoja niille työnteU- joille, joita olimat tehtaassa oLeet usei-u vuosia. Kun ilta vihdoin saapui, lähti koko suuri joulme tyylyiväisin mieun paluumatkalle kaupunkiin hajaantuen sit' ten koteihinsa. — KansaSovlujen »aMoavut. Valtionapua on puollettu myönnettä väksi opettajattaren ja veistonopettajan Palkkaamiseni Kaarinan ja Litiois;en kansakouluille sekä spuopet'ojattaren palkkaamisten Maarian Naunistulan koululle. Rakennusapua on kouluhallitus puol- tanu: myönnettäwätsi Äumlingen Erik- lingen koululle 2,500 mk. sekä Mynä mäen Huolin ja Tarooistcn kouluille Yht. 8,000 mk. — Kuittisten kansanopisto» joh- tajaksi on valittu 16 hakijasta fil. mais teri Sakari Voimalaitta Huir.isista ja agronomiopettajLksi 9 halijasta agro nomi K. A. Raunio Ilmajoen kansan opistosta. — Lapsensa surmasMlsesta tuo mittiin Eurajoen y. m. luutain väli- taröjillä talollisrntytär Alma Poututa, Rauman maa curakunnan Unajan ky lästä, 3 vuid^si kuriiu-huoneejeen. -- War«ri^ko. Omaisuutensa vel kojilleen ovat luoivuttancet kansatoulun- Jpettaj.i Taneli Sarpola ja hcnen lvai monsa Elli Sarpola Karunan kappelista. — Fapstarme, jsst» oti kuo lema seurau'.je»«. Torstaina klo 5 Likaan näUa,^: Turusta kotiapäin tule vat Nousiaisissa Waiaioiste» tilan maalla Haawis:on m:l an kohdalla la ella Mittoisicn ra aa tl.allistll Kaarle ^ähäyalon Mietoinen pit.^an Wa- !askallivn kylistä luolleena maantiellä rattailta P-. osuneena. Seuranaan h- neikä oli, kertoo T. S., eräs nahkur-, oka niirikäcin oli m:lkein ticdsionna, h-amalapei-zään kun vii. Mttea oni.et l.'MM's oli tapahtunut ei tiedetä, koska inainutu nahkurikaan ei voinut s>i!ä -nitäsa selo»iii?ta antaa. Hän puhelee ainoastaan jcstaia ohjaksien takertumi lta, joten moi arveua, eitä miesten i^sken on ollut riiia ohjaillen halluse- mijksta. — Itsemurhan teki t. k. 16 p. puuseppä M au r - R a n t a n e n Ikaa- listen Höutötän kylässä leikaten veit- clla kurkunsa josta tuoleina Eurasi ken. Syyra itsemurhaan ei varmuudella tiedetä; muu-umiz päiviä on hän vManul mietcnhäiriöa oireiia ja ,:ari!ymm!:/.tä vuoUa sitten eniiierran iltneni ml!iea!^i!a.!.:i»!»a lvai?aiasza. — KamalÄ Usemur^a. Mliuic askiaiscna iu:oft Susinu^jursiien lukka rin A sivrento teille tietämät^özlille. Turkaa» häntä etät- :>.in, kannes viiiis! tesaluu. a muuan nainen sattumaita löysi häuea kuolleen ruumiinsa erään me.säjär^en raanalta. Ruumis oli ilmcu pä«lä ja muutenkin pa?in^ti ruhjoonmnut. P-dety? a tatt-.n- rosjo on sel^innvt, eitä w!.nLaja oli var.aut dynaiin.tt-puikon ju.-iunsa ja lykintanyt ien ja oäiu räjyttänyt n'e?.sä tuotiaaijl. Lemuja oli mla^mmin t^nneilu su.je ja umpim!elt!e!si ih- miiek!?, joten on syytä otakjua hänen lcyneen tämän teon mielenhäiriössä. T«run Siemenkauppa. nansa osoitetut suorittamaan 1:o Ääae- kosken v. t. kirkkoherra ja väliajan- saarnaaja F. O. Niemi 2 pnä, 2:o Uu- dinkirkon (Tuc. l.) kappalainen, filos. maiStcri F. A. Masama 9 pnä ja 3:o - Orinzcdcn kappalainen I. G. Kostia 16 Z pnä tulemaa lokakuuta. Samalla oa Laitasaaren m. t. kappalainen A. Rii hiini: määrätty toimittamaan maali- ty ymyk en lokak. 23 pnä ja itse vaa lin marrask. 6 pnä. — TZmäuvnotkset sstilasmanöä' verit Suomessa päattyimat perjan taina tyt.isodaUa Miipurin lähistöllä. Joukot palaaDat sieltä nyt asemapai koilleen Helsinkiin, Turkuun, Hämeen linnaan, Hamina !i ja Kymiin. - Sziras hypänNyt sairaalan kokMaanezta kerroZsesta. Melkein joka k^ a sattuu Helsingin sairaaloissa sellainen tapaus, e.tä potilas hyppää 'airaalan ikkuna?.-., ja tavallisimmin meueuää hentenjä. Kolmisen vuotta silien hypv^ i erä? potilas Mariansai- ra !an itmna-ta ja jolu aika sen jäl> kc:n sattui samanlainen tapaus Huma- listoss-. Nyt on jälleen kerrottavana t-p.us sikäläiseltä kirurgisesta sairaa lalta. Torstaina Päiivällä klo 12,45 hyp päsi liturgi en sairaalan kolmannen ker rot e» itlunasta eräs miespotilas, jonka nimcä ei kuitcnkaan sairaalasta ole il maistu enLmuön kuin muitakaan lä hempiä tict.ja tapchiumas.a anneltu., Hi.?payk'ea tekijä lienee suoriutunut ta iä kertaa var in onnellisesti, sillä sen mukaan tuin U. S. oa ivoinut tietoja oada, oivat hcnen saamansa mammat ivui^pätöiset, Ainakin hengenvaaraa ci li:ne olemassa. — Giui!v!«e» Kuosemantapavs. Kun t. t. 15 pnä ForSjan O. Ma van- haulk^duta eräs kodin hoidokmista Jo- Vans>on lah i viemään sanaa erään toi- se.i icdissa kuolemankielissä kamppaile- nian wei!clle, että tämä tulisi veljeään trielä en kerran katsomaan, kaa tuilin h-n maljansa perillä pyoriynecnä mac'aan, tus.-.n s:!enne» chdttlyä asian sa tsi-niiias. Wcdella virmoitettua toi» xni hän ja lausui hakemalleen henki- lölle: „C'tiö t'h»-^i>tk»nn?" Toinen lähti ;a Jv^a!>.5--'on sai lemähtämääu haetun s !M. Ävll i — Frrun uuk yZftlvinen Laux ^ paZvttk'» (Li-her>>.n) sijaitsee Uuden ^ maankcdun talo-sa n:ro 1, Juseli«c-'eu Z kimitalorsa, wa'iapaatä Porthanin nini?^ s ^cpalsasta. Omlsta.a, C^rl A. E. ^ Lu^ea, ilmrittaa siitä, että se Meen z aloteia-n uudella oppi'audella 6 p:r..i ^ ,yy:-kuu'a ja että koulu on jur-eokuy ioa^h:mpia ja nuorempia herroja za naisia »varten, jo.ra haluavat ly^.je?sa ajassa lehitkää ja valmistaa itscr..^ liitemiesura»?. Wiime muotisesta toi- minnan-lan on koulu saanut taili ra hmkiiöillä, jo.ka ovat siellä opetusta uautllnert ylimielisen tunnusiutsen sli:a erinomaisc-ta suorasm ja jelivästä ope- '.usta^asta, jo.'a on k.itettäm: aua ivil- tun op::u-järjesielmä--sa. Vi.tlaamuie liinoiluuun. — ZoUmaisen te attertn H»r^0lUi»set äikLiivac lauan taina. Enzi rayiuzztö on jyysk. 2 pnu, jolloin esile.äun Topeliuksen N e gi. von Emmeritz. ..imiosaa eiittu.. tällöin nti Ester Eklund ja (v^tcs Ädo.fin osaa teatterin uusi joqtaja, trr Anders Wikman. tetitlerkseurue. Hrat Ax.! A hlbcrg ;a Aarne Orja:! ato oiuat muvdoc-taneel tealieriscuruecn, ji??^. heti suyskuun alu-.-sa ryhluy antamaciU näy-änlvzä en-.n Tampereella, josta sitte maltuS.etaan Jyvästyläaa, Vaasaan, Ouluun, kellun-, Poriin, Turkuun (syy.k. 2-1, ^5, 26 ja 27 p:nii). y. m Se^ruee.een luutuu edeltä mainittu jen tllit:ili;ain lisäksi Aino Manner, Maikki Nuoppila, Elze Wanamo, ^)rjö Saarnio, Oi>ni Snell, Aalto Rainlo, Kaarlo Aarni ja Alarii Sandelin. Ohjelmisto sisältää seuraamat kappa- lce-: Kuningas Oidipus, Me-tari. Mau no Tamast ;a Edmund Kcan. — Zoke-näen oltitpanimo ylztiZ on la?- izuttaii! t toim.uwi-.sa la juue,,u: tehtaansa. — Kansakoulut. Wcf,piaan kunnan Lah' dingon ka»!a:>.--tlun oucitnjalji vu ivautto kansa- -t>u!-mopet?aia Frans August ÄZiilanen. — AllNkliiet ksulntariiret PaattiSteu kaiMe tsuiula-.-siite. uu->ta.0tsi>l>esia Paai- !,s:!.a ou psi.reiiy ouiaa tu:-.!lle wu.a.'ou- kai.ti toulurarveet lirnai-e.j!, ker.oo — ^^nsakaiilu^tarkaSiajat. Rnuman .ai!.!un.-,!a iali.«'-.>l>iuien t!Nl.--?:aja->i on lol- a w.luu! hario:.r'.:-ilo'iNun?pt> AutZ. t- > Mckll llMtLA — KWpsK. s ^ rvoon.) -l ieur' on tucm-o a-.ut Ur- rg^n s?;i?a 'l lou'a?. i luk "i- .r E. A. ^ 'kiansa Auran Kevyt-Olut on siuvilöity hymiu pastövri? > 8400 raita mieto mallasjuoma. — Avuraha. Ratamestarin leskille Em ma Bullalle ou myönnetty 20t) m'n wuotni- nen u^uQiya. — Tanssi- ja masurkkakurSsit antaa ronwa tic t s t a-S meds täällä tuleman syysk. 15 p:sla ailaen. ^ „E!äwät kuvat". „Olhmpiassa" on tällä iviiiolla sumta j;iioi!i>o:c: ansailiiiva ohselma. Sen päänuuleroua on „Xvailc>.n?n ot'!.Z!ou''va", ranminlvaliuea yi.rei^inma.iäli- »riulä Ä:ssä ojasroSia ja 5i).s>ä toymut^ssa „B i o s! r a f i-t e a t t e r i s s a on u >i ).>s «atemista ansaitsema Vaihtelema oyjelma. a l t u u l e t t u ??,rnc>n ki?k>olierre v. !-.? wli t. k. 16 n Nr^koherraa ' i , -ulee cst'.^ sane u i » t pnä 1913 ja S ^eei- e r? r!Nwir.'o>an ' i ?iikar an, jo'a ;aa a?tu t?ukizk. 1 P5.ä 1912. W i r k a w a v a u t t a on mnLnnetty Suomen kuten.a-se» e-v^n^liumiyhdiv. jy^-en l->'tr.-si^rnal!!a!!e panossa pastori A. E Kobken-ii^mtve e?ok. 14 n:?tä kulien 2 vusdeksi eikenväin ja Tenholan virallise?'? L?ulai'e'ke G. I. Nvmarilk-' iairar.den täiiden el-°'uun 16 v.tä er i in -rro?k. 1 p:ä5u. Määrätty: Pohjan kyprolainen Hj. A Paunio oa m ..rä.-ty oman vir- kau-a e h?» a hoitamaan Tenholan vi rallisen kirkkoherran c^zulcisen toint-l elok. 16 dsil» ensi marrask. 1 pu än. Mirka uudelleen haetta- mana: H tuikin Pvuttee-'a on De gerbyn (U. l.) ravpala.fta w'rka julis tettu uudelleen haettavaksi 60 päivän kuluessa t. k. 16 pstä lv! ien.' vaaliehdolle Jämän kappa laisen Mir aan on e- Illle s s alle Ku!;:nalal->>tZ v. t. kirkkoherra I. H. Talkki, 2:ue K r'.ö! >u v. t. k.rllo^rra M. B. Soini ja 3:ll: Suo-ueu Piplia seuran ms,kassaraa.'.a. Raimon !irkko» kerran apu a.^cr. öt. R -l. .:r.'?re; za '^iydi.l n.' ^rraniv ri.-a.l: l:!.e vaa- - n kirkkoherra, romani . -xrra Äcom.! ,a 3.-: li. s^.-i i;.ei en r::ai.ia, si .o!. maicleri A. Luu s ^>. le.ira^yuo A. E. W a a l i? a ar n o j a: Aiiiek.-sken tiiuotzerran ioirlacn v,vai muntvLar- uu haettu palasi ta- l. in, m '.. i Johansson näöltciän kuol leena lalliaua eikä paikalle kutsuttu lää käri n-n woinut muuta kuin todentaa k.oieman taoohluneen. Samana iltana kuoli myöskin se hen kilö, j m?a luo! e vainaja oli toista halcmac-sa. — Z?M«vsz mttrhaeja!» t«o- nns. How z.frus on nyltemmill vah- trislinui sen kihlakunnanoikeuden pää- tot^n, ,oUa ur'uri Anders Mauritz ^i-ckström ja hänen puolisonsa Alma Al.na tuomittiin elinkauti eea kuritus- huoner-ngaistukseell poikansa murhassa. — FurS't:ain«» petkuttaja saa- Rvt tkSNions! Hnlitssa. Työmies Kalle Glöa!und, lotoista Turusta, joka yei-äs. 20 pna ivä.rällä nimellä ja vä.-rennelyZä takau.jella kolmessa eri palia?^ Litkuja sa; petkutetuksi itsel leen vae.liei.a sekä kengät, yhteensä n^in 118 mian ^rivosta, tuomitliin t. k 15 pn-i L^lvn raasiuloanoikeudessa kolme s.a peto' csia ;e.'ä kolmesta vää- renni: e? a piSttkäivälst 1 vuoden ku- riiu^huoiieiva..teude^!a, jota paitsi vas taaja tuomittiin meeettämään kansa- !ai^!uo::aaius ensa kslmel-i -vuodeksi. — Salaperäinen tcpahtuma. Noin viitko iittcn, kcr?oo „Työm?es", taa erus sosialistinen puhuja lu.ki Wä» hästäkyrostä Laihialle, löysi hän tien- w'.eres ä ermiolta noi-i 15 ivuotiaan luuNZi:om...-sa '.ilas a olevan nuoru- kauen, jolla oU suuri reikä ohimossa, jcsla komeöti wuo!i verta. Erään toi» jea yenittöll kans.a toimitti löytäjä haa- .-i-vlt.'- een saamaan lääkärinapua. Tinca ei ole s.i>.ä, miten teto olisi rapa^u?.ut. «t-ähin enn^.i oli samalla tiela ^en.ilöä mastaan tullut eräs hä> tääuLy.ieen näköinen nuori mi.s, maita häneen ei tainä mies kiinnittänyt sen enempää huomiota. — Kiroa lapsi HuZkutMt park ö^autmeeseea. T. k. 13 p. sattui Lai- h.aa Torsulassa jurull.nen tapaus, nah kuri Lammisen kolmannella vuodella oleva lipit putosi parlkiammeeseen j-a hutlui sinne. — I Zapa-;t noäknkirjat ja muut !-SUltit»rpeet on Ti -.mp<reen taup.mal. tl.ucv pääitänyt antaa lapsille jokaisessa perheessä, zonla meroiettava vuositulo ei nouse 800 unkaan. — Aaas törkeä flVeellisyysriSos. Eräs ilitlliSmles oa Tei-kos>a ratskan- Nut erc an 8-ivuotia^.n tytön, jonka kunta on u^koimt hanea hoitoonsa. Mies kiel- tää -ekouia. — Soinenkin raakakaisteko. Jo viime leiriä raiskasi Levaschoivan ase- inulla lyc ^ent-lemä muuan timityömtes 12-iLuolist.i tytä.puolensa. Tekoa on tiilön oma äili koettanut peitellä, vaikka ttieraat ihmeet oivatkin huomanneet ty tön koi-oiii sairaaisi. Wiikko sitte, kun isa j. !!een aikoi uudistaa tekonsa, pa- lcni iy l.' ja lurivautul naapurien suo- jaon. — ?Mkjso''i«!v-irsrlLZy. Helsingin Ä-!im,-^s i.hlokunta paatti t. i. 19 pna pitämässä!» kokouksesia luovuttaa t^yliöa '.vararikkoon. Maroja on ilh io.Ia n^i:i l!64 tuhatta mk. ja iveUiiza 1,t!i v>k. Aliillivcii MM M,N"" Pilsiicr- ja Laatcri-Olutta ja pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaan hinnoilla ja seulisäksi toimi tetaan wiela lähetykset 3SSS» Auöolf Gardberg, Linnankatu IS b. Lahden maanviljelys- näyttely, Uudenmaan läänin ja Itä Hämeen maa«« miljelysseurojen toimeenpanema, avat tiin viime perjantaina. Näyttely on hymin onnistunut ja verraten suurem» moineu. Avauspäivänä kävi siinä noin 4,000 henkeä. Osastossa .maanviljelys- ja sen si vuelinkeinot koneineen ja työaseiueeu" ovat saaneet palkintoja m. m.: Victor Forselius, Turusta I pall. ulkomaisista koneista; Turun rautateollisuus o.-y. II palk. neljästä kotimaisesta lokomobiilistä työn siisteyden ja lujuuden tähden; sama II palk. Kuller vo puimakoneesta u:o 1; sama I palk. Kullervo puimakoueeSta n:o 2; sama I palk. Kullervo-puimakoneesta u:o 3; sama II palk. heinänpuristajasta; sama I palk. jauhomyllystä; Billnäsin tehdas o.-y. I palk. kokoel- mas'a rauta- ja teräsaseita; O. I. Victor ForseliuS, TuruSta, II patk. O. Z)- Vuicanin voimalokomobii» lista; E. I. Leino, Salosta, III palk. tuuli moottorista; sama I palk. viljanpuhdistajasta .Tuulikki"; sama II palk. nastapuimakoneesta. Neniä tietoja. — Kolme uutta suomalaista koulua Helsingin pitäjään. Hehiagm pitäjän luuta- loious on t. i. tv pnä paäit-iuyt perustaa 3 imua taiijakoulua eniislen neljän lisäksi. — Kansakoulut- Kauhajoen Harjankylän kansalouluii aouopettajatrarelsi on 41 halijasta ivaiiicil nti Hilda Äaisa Hietala Huittisista ja hänen kieltaytymhensä «aralta Warma Onni Ansas Taimassalosta. — Elämä on nykyään Salmin Miinalas kylässä lerra-saan kamalaa. Siellä myyskeu- nellaän pirtua aiwan julkisesti, siellä tapellaan ja silivotaan toisiaan Ma Jnmalan kaunis päimä. — Forssan yhteiskoulun matematikau ja fysilan opettajaksi on ivalittu fil. kand. Wäinö Puusunen. — Perunaruttoa on tänä syksynä tawat- tawissa Tampereen ympäristöllä marsin hlet- sesli. — Toinenkin ilkityö Lappeenrannan radalla. W>ime sunnuntaina huomattiin taksi poikasia autteleman liwiä kiskoille 14 km. Lappeknraanasta Simolaan päin. Eräät man- hemmat heutilöt jaimat kuitenkin kimet heitr- tylsi siirjäan ennen iunan tuloa. — Ruoveden mielisairaala. Senaatti on hyljännyt lääkst. lis. E. W. Lybeckin ano muksen anoumlien, että maltio ostaisi hänen Ruomeden pitäjässä siMtseman parantolansa mielisairaita Marten. Miehikkälän kirkkoherra lääninrovasti I ESnellman kuoli lauantaina Miehikkälän pappilassa 58 vuoden ikäi seni,. Vainaja, joka oli syntynyt Wir- tailla 1652, tuli viimeksi omistamansa vir-äan 1887. Suremaan jäiivät puo liso, synt. Telen, ja lapset. Kansakoulunopettaja F. O. Holm berg kuoli Inkoossa t. k. 18 p. 64 vuoden ikäisenä. Mspilassa likellä Kokkolaa kuoli per jantaina fil. maisteri JohanLeonard Boehm 72 -vuoden vanhana. T k 17 pmä kuoli Akaan KuriS- järmellä maanviljelijä Juho Wauha- Kartauo 76 v. ikäisenä. Maiuaja oli yksi niitä harminaisia manhau kan san kantoja, hiljainen, mutta sitkeä hä mäläinen, jolle tarmokas ja ahkera työ tuotli kauneinta elämäniloa. Perjantaina kuoli Tampereella vaa- kamestari Herman Ketola pitkäl listä taudin sairastettuaan. Wainajaa, joka oli työssään tuuuol» linen ja otti osaa yhteiskunnallisiin rientoihin, jäi lähinnä suremaan puo liso. ÄZälipaloja. — Gclkoja. Hymin konstikas maalais- u?ko vii luinaiinut kaupunkilaiskauppiaalta lonkun summan rayaa. Piikän ajan kuluttua tuli ulkv mihdvin kauvunkiin eräänä päimänä, zolloin kauvpias sattumalta näti hänet ilku- uasla. — Äties hvi — huudahti kauppias h-ii, — minulla olisi teille jotakin sanottamaa, tulkaa sisään. Maalaisukko asettautui niin armokkaaseen oseutoon luin mahdollista ja mastosi kohte liaasti: hyivä herra, en ole niin komin utelias, sanokaa jvUeNn todelle henkttölle.