lorstams joulukuun 22 «:o I4S — ISI0 Zmck?! !ZK- lmtok§m, eo8>>a«iilcni!ila, öllglMilziZtz toiimM ja iiuokeslla o. V. KL«05 Ilelriuki. Arthur Helle. Maatilain ja kaupunkitalojen ostoa ja myyntiä välittää sekä tekee esi tyksiä palstotuksissa K. E. Kiljase» KiisIMistmMysliikt Porissa Drjönkatn 10. Puhelin^? 04. HltmkMsri 8 -lhiesft Muorikatu S. Puhelin 2 -tn Kustannukset arvioitiin korkeintaan kahdeksi ja puoleksi miljonaksi mar- kaksi vuodessa. Ne tekivät w. 1808 kahd-ksan ja puoli miijonaa. Eikä Väkiluku ole täyttä miijonaa. Kraununmaan luovuttaminen pe rinnöllisellä omistusoi keuden a nautittavaksi piti olla voimassa lähes tuhannen vuotta. Se laki ei ole wie!ä ollut voimassa kahtakymmentä vuotta. Ia jo nyt on tyytymättömyys tähän omistus oikeuteen ehtinyt kassaa niin suureksi, että tämän lain lakkauttamista p tänä vuonna pidetään marinana ja mainluovutuS tulee tästedes tapah tumaan täydellä omistusoikeudella. Maan-arvan-vero on niin ikään vaikuttanut siman toista kuin arveltiin. Se on tullut ensi sijassa rasittamaan auran alle otettua maata ja kokonaan lamannut viljanviljelvk- sen vientiä ivarten. Kun Uudessa Seelannissa ennen tämän veron sää tämistä vietiin ulkomaille viljaa 15 —30 miijonan markan armosta vuo, sittam, on tämä vienti kokonaan la. kannut; jopa päinvastoin on taruzin. nut wi!jaa maahan tuoda. Työwäenlainsääd'äntö oli vielä muutamia vuosta sitten työ väestölle suotuisin; vuoden 1903 jäl keen on laki lakkoja vastaan ankarin koko maailmassa. Likkoon ryhtymi nen tai yhtyminen taikka sen kannot- taminen rangaistaan sangen suurilla sakoilla tai pitkäaikaisella vankeudella. Ia kuitenkin syntyy lakkoja savgzn usein ja kuvaavaa on, että se tavch- tuu useimmin juuri valtion laitok sissa. Sovinto-ilkeuden pakollisuus työriidzissa on lopettanut joukkoiopi- mukset, joiden sijalle oikeud-noäätök- sillä oli määrättävä työpalkkojen suu ruus. N>in kauvan kuin nämä tuo miot säästivät yhä korkeampia palk koja, käwl kaikki hyvin, mutta kun oli noustu huipvaun ja tuomiot ol ko imit käydä työväen Vaatimuksille hylkääviksi, on työväestössä syntynyt tyytymättömyyttä ja lakia täytynyt komentaa. Merkillisin käänne svsialipolittti- sessa katsantokannassa lienee kuiten kin tapahtunut maltion yritysten ja yksityisen yritteliäisyy den väliseen tulokseen nähden. Uudessa Seelannissa on aiwan ta- maton määrä vesivoimaa. Ss on arvioitu vähintäin 4 miljonaksi '"woSVsim2kst> Ana vuoteen 1995 katsottiin kaikkea tätä moimao kruu- nun omaisuudeksi ja hallitus aikoi antaa maltion kärzttSä hyväkseen ja Vuokrata volin^i kunnille ja yksityi- stlls. NZ'«tS suunnitelvista en nyt kakonaon luo ^uttu. kun on ep2käytännAL'.!e^'^, et.ä n'a -'N Ma roja sijoitetuen paikallisiin yrityksiin". Kiksi vuotta n^tc: ^ttuattikin edus- kanta haMu^'in mzsi. putouksia y'si'.y l)j'>ö!!ie. Lia- jaSsa teoksessa „U»d'n S-«lännin ke» hiws", joka ilmp^tai 1909. kirjoittac' sen julkaisija G. H. Sh^!efi?!d: „Wiime vuosina on yhä suurem paa «laa maittanut pyrkimys luo- ro-Maa yhä enemmän ja enemmän yksityiselle y?itteliälsvyds!le. Kmnrne- nen muotia sitten ei hallitus olisi us kaltanut ottaa puheeksikaan, että yksi- tyistsn yhtiö d?n sallittaisiin rakentaa ja käyttää niitä suuria varoja. joita vesioutnusten voimassa on. Nyt on hallituksen poetiikkana päinvistoin yksityisen yritteliäisyyden edistäminen tähän suuntaan. Ja on hyvin epä todennäköistä, että Uusi Seelanti ai nakaan lähimmässä tulevaisuudessa enään ottaa askeltakaan valtiososia- liSt-seen suuntaan". Uuden Seelannin kokeiluissa saa vutettujen kokemusten armo ei sen vuoksi vähene, että ne omat yleensä tuottaneet kielteisen tuloksen. Eu- ropalle et uusi Seelanti enään ole tien-osoittajana, joka näyttää mitä kautta on kulkeminen, maan pikem minkin nnroitustauluna. jossa sano taan, että se ja se tie ei wie perille, että yhteiskunta-ong-lmien solmuja ei käy suoriminen voikkilyömällä, maan ne omat maltillisesti auvaistavat, niin aikaa syövää ja vaivanalaiSta kuin sellainen työ onkin. M» »»M. — Oikea TtradivariuT wi»lu liihdeNH. W'eniSrä sSH?ötetään, että wt itut^iteiiija Jzn Kub?!ik on sattu malta löytänyt maaseudulta Etelä- Ranskassa eräänkallisarvoinen Stra- div rriuS-w»ulun. jonka taiteilija on ostanut 145000 frangilla. Minne hiin meni? Suomennos. Suteisena laskiaispäivänS istui Diniel kyyristyneenä tupakkahuo neenaan nojatuolissa ji tarkasteli murtamia laskuja. Samassa nivan älciä <zs:ui sisään bänea vaimonsa, rouva Dzrbzy, käsilaukkuineen, puet tuna tur!iksiw, pitseihin ja siileihin, sekä Vedettynä harso koSieille levot- tomille silmille. — Hyvästi Dzniel! Nuori mies kääntyi ja katseli häntä hämmästyneenä. — Lähdet ulos!? — Tietenkin. Lähden tätini luokse d'Arg?nseen Rsueniin, mutta main Mirvaksi. Senhän olet jo kauman tietänyt, sanoi nuori nainen levotto masti, ja ilmeisen hermostuneena ky symyksestä. Elä ole hämmästyksissäsi! Pucmnhan siitä jo eilen aami?iSto syödessämme. — En olisi koskaan luullut, että puhuit todenverätiesti. Enkä ole sen enempää asiata ajatellutkaan. — Maikenemir.en on myöntymys tä, sanoi rouma ja hänen silmänsä kämimät harmaiksi, nyt syttyi wihai> kipinä. Et ole sanaakaan asiasto mirkkanut ja olen siis luullut, että suostut siihen. — Na niin, rauhoitu Fravcine. Mastustaisinko matkustustasi? Mutta mikä merkillinen ajatus lähteä ter- mehtimään tätiä d Arge. ceen, tällat- se^ia sateessa ja juuri karnemaalin aikana! -- Siitä olisi pitänyt puhua eilen- Nyt se on jo liian myöhäistä. Si!« io-n luulin asian oleman marmsn jo lähetin tädilleni sähkösanoman; häi> odottaa minua sinne päimälltSaikaon ja olen luvannut saapui pikajunalle klo S. Ja nyt juuri miimeisinä het- kinä teet esteitä niin, että moin myö- hästyä junasta. Et'ö soisi minuv täyttämän lupaustani manhalle, aino alle sukulaiselleni? Ei minulla ole rohkeutta saattaa häntä mihoiseksi, hän marmaan suuttuisi äärettömästi. — Niin, pienokaiseni, lähde bet' matkalle, elä myöhästy junasta. Ajattelin main, että zään yksin juhl ivaksi ja tämä saattoi minut alaku loiseksi. — Tule mukaan! sanoi nainen j? nuo lemottomat kosteat silmät loiSti- mat pirullisesti läpi harson. Mies ei sitä huomannut. Hän hymyili pakollisesti. — Tiedäthän, että se on mahdo- tonta; olen mihainen tädillesi. HS. nen mielipiteensä amioliitoStomme on saattanut minut surulliseksi, enkö sentähden tahdo joutua mihinkäär tekemisiin hänen kanssaan. Sehä> koskee persoonatani. Kuitenkaan e' ole estänyt sinua käymästä häntä tervehtimässä. — Sentähden käytän tilaisuutta ky- mäkseni ja matkustan. Mutta mitö aijot toimia fillämälin? — Sitä en mielä tiedä. — Sen tahdon tietää ennenku" matkustan. Nyt viimat hänen sil- mänsä täynnä lemottomuutta ja ute liaisuutta. — Katteli kämäsen illalla ystämäm F?rnalin luona. Äkk-ä painot Francine säihkymä' silmänsä alaSpäin salatakseen i!met- tään. Hän oli antaminaan hetkeksi myönnyiyksensä, mutta ajatteli sil mänräpäyksen bjan ja nyt juolaht' hänen mieleensä jotakin. — Elä läbde ystäväsi Fernolin luokse. Toissapäivänä hän kertoi malmistamansa täksi illaksi juhlalli suudet taiteilijoilleen. — Niin, sehän onkin totta. — Kuinka tukma oletkin! Mene lyömään päivällistä manhempuir luokse ja pelaa heidän kanssaan. He ihastuvat siitä. — Tuo oli myöskin ajatus — sa noi hän huumauksetta. — Lähden manhemvaini luokse. — Hyvästi rakastettuni! sanoi nuori rouma, mstäen somassa harson silmiltään ja osoittaakseen luottamus- ta miehelleen näytti hän hänelle kahto vettynyttä sinistä silmäänsä. — Milloinka palajat? — Huomenna päimällä. Saar keskustella tätini kanssa koko illan jo aamupäivän. Sehän on aiman liiar vitkä aiko, jonka olemme onneltamme sarastaneet. On kollista jättLS D? nini, mutt^ aika joutuu. — Hyvästi rakastettuni, käytä ai- keasi buoaisasti. — Niinkö! hupaisaSti . . . Roue- ni ^a ... tätini luona! Puhut pilaa, ilkimys! Iloisesti ja teeskentelemäilesti heitti hän miehelleen suutelon. Ja lopuksi Ky nyiii i!mai»taakseen sillä täydellistö tyytyväisyyttä, siinä tuli taaS näky viin »uii salailkku. — Pysy ryt siivosti poikaseni. L iretettuasi pelin isän kanssa, käy kauniisti kotiin, ryömit muoteellefi niinkuin rakaS ja uskollinen mies ainakin. Mies puolestaan laski myöskin leikkiä seuratessaan maimoaan por taille, rakastettavalla ilmeellään. — En lupaa mitään. Lähdettyäsi luotani olen oivan mopao. — Moi! Tahdotko, että lähde? mustasukkaisena ja epätoivoisena... mutta takd.it main yllyttää ja minö kannan tietenkin täydellistä luotta- mu»ta sinuun! — Sehän on totta, rakastettuni. vyydZn sinua ... mutta kiiruhda; moödäStvt junaSta. Siitä betke»tä katosi Frarcine silk keineen, turkiksineen ja pitseineen. (Jatketaan.) MeteWi kirMki». — ja ke<k«i- tel»kokou», Satakunnan N S Lii ton toimeenpanemat pidetään Koke mäen Suom. seuran talolla jouluk. 28 vaä, alkaen klo 10 a.p. Ohjeimc: 10—11. Amauspuhe, ja osnnoitnj-en merkitseminen. 11—12 Esitelmä sämellövdöstä „C"d?r Cumoencis", maisteri E Gra nit I moniemi. 12—1. Esitelmä, kansak.opett. M Latva. 1 —2 Keskustelua nuorisoseurojen piirikantatoiminnaSta, aluStaa taitei lija I. Karhula. 2-3. PäimälliZaika. 3. Esitelmä kansanopistoista, mais teri Sakari Loimoranta. 4. Jatkoa Codex CumoencL.esi- telmään, E. Granit-Jlmoviemi. S—6. Esitelmä aineesta: Nuoriso ja nuorisoseurat, eli nuorisoseurojen toiminnan merdtyksesti nykyoloissa, moanivilj. I Reikko sekä keskustelua. Klo K. Kokouksen lopettajaiset. Klo 7. Alkaa paikalliSseuran il tama. Kokouksen» toinistaan runsasta osan ottoa maakunnan nuorisoseurojen puo lelta ja ilmotetaan, että muutkin asiaa harrastavat omat tervetulleita. Asuntoja hankkii toimikunta, kun siitä ennen kokousta ilmotetaan osot- teella: nti Lempi Kilpi, Kokemäki. Paikallistoimikunta. Kristitveljille ja sisarille Turun ja Porin läänin pohjoisessa tvaalipiirissa. Rakkaat meljet ja sisaret. Olette han te jokainen sekä itse kohdastanne että toisista meljiStä ja sisarista jo kauan aikaa huomanneet, että perus tamassamme kristillisessä työväen puolueessa wiime aikoina on wäsy- mys, lamaannus jopa hajaannuskin ilmestynyt. Ollaanhan jo niin pit källä, että kristillisen työväenpuo lueen liittohallinnon puheenjohtoja ehdotti kristillistä työmäkeä omana puolueena tekemään kokonaan maali- lakon, olemaan omana puolueena ottamatta osaa maaleihin. Ja mielä enemmän. Tätä ehdotusta kannatti Liittomme waltuuSkunna« kaikki war- stnaiset jäsenet. Ja mieläkin enem män. Koko kristillinen työmäenpuo- lue on nyt sitä som-ta mie tä, jota Suomen KriSt. Työväen Liiton Hal linto kokouksessaan lokakuun 19 pnä päätti, kuten meljet ja sisaret omat „Tähti"-lehdeStä lukeneet, että aino astaan niissä maalipiireissä, joissa on menestymisen toimeet, olisi maa leihin omana liikkeenä osaa otettema. Lähempien päätösten samoinkuin eh dokasten asettaminenkin jätettiin kun kin piirin keskuudessa ratkaistavaksi. Kuten sitten meljet ja sisaret omat kuulleet, onkin jo parissa kolmessa vaalipiirissä luomuttu kokonaan omista maalipuukista; ei ole edes oerustettu malilsijayhdtstyksiS eikä liittoja, maan kukin äänestää oman tuntonsa mukaan sitä puoluetta, joka on lähimpänä meitä niin maallisissa oyrinnöissä kuin iäisyyskysymyk sessäkin. Täällä Turun ja Porin läänin pohjoisessa maolipiirissä jo miime maalissa meidän, tunnustakaamme se vain rehellisesti, itsekkään menette lymme tähden meni kristityiltä aivan y» kkaan noin 3,000 ääntä. Ne 3,000 ääntä menimät kokonaan hukkaan kristilliseltä asialtamme. Mutta ei sillä hyvä. Nykyisen Vaalilakimme mukaan noista tuuleen heittämistämme 3,000 äänestä oli vastaava hyöty juuri sellaisille, jotka kaikkea kristilli syyttä maStuStamat. Nyt sen jälkeen on puolueessamme, omissa keskuudessamme ilmennyt hajaannusta, mäkemme on mallannut yleinen mäsymys, puolueesta luopu misia on tapahtunut. Eikä täälläkään enää olisi valitsijayhdistyksiä perus tettu, ellei muutamat Harmot olisi itsepintaisesti tätä asiaa ajaneet ja saaneet hiljaisetkin mukaansa tähän jo koeteltuun turhaan yritykseen. Niin syntyimät sitten tässä vaalipii rissä nuo onnettomat malitsijayhdis- tyksemme, joilla ei ole jakamatonta kannatusta edes meidän omien kriSti- veljien ja sisorien keskuudessa. Niin joutuvat ne, jotka vielä koikeZta huo limatta aikovat näitä valitsijayhdis tyksiä äänestää, heittämään äänensä aiman turhaan. Sillä puolueesta luopumisten ja muun keskuudessamme Vallitseman eripuraisuuden tähden emme nyt mitenkään woi saada ko koon edeS 2,000 ääntä. Sitäpaitsi ovat kykerevät ehdokkaamme tri Matti Helenius y. m. ehdokkaina myös tämän läänin eteläisessä Vaa lipiirissä, jossa heillä on mahdollisuus tulla Valituksi. Miksi siis täällä heit- läisimme vähäiset äänemme hukkaan? Miksi noilla äänillämme amuStai- simme juuri jumalattomimpia? Miksi tekisimme haittaa juuri kristillisyyden menestymiselle? Rakkaat kriStimeljet ja sisaret. Maittakaa oma itsenne, »voittakaa itsekäs ylpeytenne, masentakaa oma minänne ja rumetkaa nyt tarkoin miettimään, teettekö tosiaankin Her ralle palmeluksen tuhlatessanne kal- lista äänioikeuttanne tällä tamoin? LiikkueSsamme kriStimeljien ja si sarien keskuudessa olemme havain neet jo monen monien sydämmiSsä tällaisen ttsetutkimuksen ja tilinteon Herran kanssa heränneen. Me, tämän kirjoittajat ja tämän kirjotuksen hymäksyneet monet yStä mämme, olemme taistelun taistelleet omassa sydämessämme ja omantun tomme pakoittamina päättäneet olla näissä maaleissa heittämättä ääni ämme hukkaan krist. työmäenpuolu- eemme maol listalle. Sen sijaan tu lemme äänestämään sitä puoluetta, joka on meitä lähinnä, nim. suoma laista puoluetta. Sen listoilla löy tää jokainen kriStillismielinen Vaka via, uskonnollista, työmäen parasta ajavia miehiä, joille kristitty moi puhtaalla omallatunnolla äänensä an taa. E-mätkä äänet mene hukkaan. Joukko kriSt. työmäen- puoluetta äänestäneitä. Ksikvnlsistz. — KiittS«StS». — ..Sellainen kiittämätön kellorähjä! Kymmenenä wuonua olen rvetänyt sen joka ikinen päirvä ja kun nyt enfi kerran unohdan tehdä sen, niin se seisoo!" - HirtveStä. — Ajattele, Akseli, samalla penkillä, joSsa sinä annoit mi nulle enfimäisen suudelman, näin tänään iltapäivällä erääu retkaleen iStuva» ja juoman palomiinaa. lZSÄMel. Sat. San., Sos.dem. ja Kansat. 2 k. pitää tavallisen kuukausikokouksen perjan taina olevan joulukuun 30 p:nä klo 4 i.p. köyhäintalossa. Porissa, joulukuun 21 p:nä 1S10. »»yhäi»h,itohalltt«S. Kansakirjasto j-lukusali pidettä» suljettuna joulu-, uudenvuoden- ja loppiais-aatoSta klo S t. p. seuraavan arkipäivän aamuun klo 10. RMKlad. Taksoitus Noormarkun kunnassa toimitetaan kunnan- huoneella seuraavasti: " Tammikuun 9 p:na 1911 Kairilan, Las silan, Rudanmaan ja Harjakankaan kytät sekä soman kuun 10 v:nä Noormarkun teh das, Noormnrkun, Finpyyn ja Söörmar- kun kyl t ToimituS alkaa kumpanakin päivänä klo 3 ap. Samalla keboitetaan kaikkia asianomai sia welwollisia ilmoittamaan joko maini tussa merottamisrilaisuudessa tämän kulu man »vuode a tulonsa, tai sitä ennen tak soituslautakunnan jäsenille. TaksoitnS- lamakuntaan kuuluu seuraamat henkilöt: Koirtlasta talollinen Oskari Paamola ja torpoari Anshelm Koivuluoma, Lassilasta talollinen K. L Jokioinen ja torppari Juho Matomäki. Rud nmaaSta talollinen Juho Kalajoki ja torppan Juho JSrmensimu, Harjakankaalta talollinen I N. Mainio- Mattila ja työmieS Sven Salomonin- poika Tnykilä, Fivpyystä insinööri U Tallqmikt ja suutaii R. KangaS. Tehtaalta konttoristi I. Salmi ja sepvä Edw. Grön> roos, Noormarkun kylästä wuo'raaja A. Harjanne, H. Simula ja talollinen FranZ Lammela, SöörmarkuSta talollinen I A. Tumelius ja torppari Anton Laurila sekä Kaholuodosta vuokraaja Frans Blomsrer- Taavela. Noormarkku 19 pmä joulukuuta 1910. Taksoituslautakunnan puolesta: J»h» Ar berg. Porin maaseurakttuuan marsinainen kuntakokous pidetään tors taina t. k. 29 pmä klo 10 a. v. Alpban talossa Porin kaupungissa, jolloin käsi tellään seuraavat asiat: 1. Esitetään lainamakasiinin johtokun nan ehdotus ruisrviljau myymisestä kun nan lainamakasiinista ja päätetään sen johdosta. 2. Päätetään Pihlavan järjestysmiehen pallon maksamisesta. 3. Annetaanko ja kuinka paljon Huit tisten kansanopistolle kannatusavua. 4. Päätetään huoneuston vuokraami- sestä kunnallisia kokouksia ivarlen. K. Päätetään kunnallisten ilmoitusten julkaisemisesta sanomalehdissä. 6. Esitetään valtivkovttorin lähettämä velkakirjan kaama Hyteriu kansakoululle saatomaa valtiolainaa marten ia vali taan sille kunnan puoleSta nostaja. 7. Päätetään talollisen K. Mikkolan omistaman kunnan maalla olevan tuuli myllyn siirrosta. 5. Esitetään hymäksyttäväksi kunnalli set meno- ja tuloarvio-ehdotukset tukvaa muorta marten ja S. Esitetään KuvernöörinviraSton pää tökset Porin tulitikkutehdaS-osakeybttön, I. Kuuminaisen, I. Termaselän, A. Nuik- t»sen ja Miina Termaselän takseeraus- matituksista sekä päätetään niiden joh dosta. KokemäensaareSsa 10 p:«S jouluk. 1910. Kunnallishallituksen puolesta: Kustaa NtzVStilä. Waaliawustajaksi ensi tammikuun 2—3 päiminä Pihlaman kansakoululla videttämiä edustajaira.ileia marten on Pihlaman äänestysalueen maalilautakunta malinnut kausokoulun- ope>taja Jukka Kyöstilctn ja maalipaikalla iäriestystä ylläpitämään työmieS Juho Selinin, joka täten ilmoitetaan. Pihlavassa joulukuun 19 p:nä 1910. Maalilautakunnan puoleSta: Robert Riihik-Stt. Täten ilmoitetaan, että Ulmilan ll:n äänestysalueen, johon kuulumat Harjunpään ja Sunntemen ky lät, waal«awustajaksi tulevissa edustaja- maaleissa on malittu neiti Sandra Tuo mola sekä järjestyksen malmoiiksi talolli nen O. Anttila ja poliisikonstaapeli W. Hinkkala. Ulmilassa, Joulukuun 17 p:nä 1910 Maalilautakunnan puolesta: I. E. Salokangas. Porin maaseurakunnan »varsinaisessa kuntakokouksessa, joka pide tään Alphan talossa Porin kaupungissa v:nä joulukuuta kl» 10 a. v., kcSkustel> laan ja päätetään edellisten lisäksi: 1. kestin testamenttirvarojen jaosta. 2. Määrätään hinta rahassa niille wil jalainoille, mitkä mahdollisesti joudutaan uloshaun kautta kunnan omistamaan loin»makasiiniin lainaajilta takaisia «aa- timaan. KokemäensaareSsa jouluk. 17 pmä 1910. Kunnallish illituksen puoleSta: K»Sta« StzS»tUL. Lauttamiesteu toimet HuittiSle» knnnaSsa löytyvillä Karhi, niemen ja Mästingin ytikulkulauttotlla tariotaan itse vaikoiUa pidettämillä huuto- kaunoilla viiden »vuoden ajaksi tiistaina kuluman joulukuun 27 pmä, alkaen Karhi niemenä klo 10 aamulla ja MäStingillä klo 12 päimällä, eddoilla, jotka huutoka», pan alkaessa ilmoitetaan. Huittisissa joulukuun 17 pmä 1910. F. O. Juusela. Merikarvian kunnan varsinainen kuntakokous pidetään kunnan- hnonee'ta torstaina t. k. 29 pmä alkaen klo 10 a.p. ja käsitellään siinä seuraavat asiat: I. Tarkastetaan kunnalliSlautakuunan laatima tulo- ja menoarivto-ehdotuS v. 1911. 2 Päätetään mihin tarkotuksiin käyte tään kunnalle tulemat viinamerorahat. Merikarvialla joulukuun 11 p:nS 1S10. I. I. Pahkala. varkaita ja arvokkaimpia »loululsiijoja «zvai klapsaktt, liäsilaukut, kaliainassLt, lompakot, Jal kineet, väällZLkengät, ka- lossit, Hevosen valjaat g. m. MV)' LUiirestÄ jki monipiiczlisest.i v»i'-istoLtA I^AVilnpiin luntoiliin lVl. l-!. laimsn lIMii- jil ?or>WS. -rclet. l6L. Xsksjz. Msru. jzuliojz. rMöjz. rll8iili >jlZ. Illll- imijz. leels jz KMzots. XzrzmellejZ. msmelsztejz zetä teeleixis lmmtz eri lsja x. m. ?. m. dslvM. larkiamen, Lnllinö S LierslUa. Lunnsr l-inäroosm ^ptseklekiri ^usvliulcssn tslossa IMltZill jz VMM IlZlsM. vststsan Icorlcoiilipiiii kintoiliiii f. L. ssagerztrömllls porissa. Ilägkää katsomassa Zoulun^Nehs VV. MKM2. Uusi kirja: Miteu Adventistit esittämät Pyhän Raamatun totuuksia, kirjoittanut kirkkoherra H. O. MäkelZ. Saadaan Tatak-unau KirjskaupaSta. i!meSW IcsilceolaiLlS lcoaeita varten, ainosstssn parliÄits lsijej-i, joiUs ei pilaa koneitanLS, lcutei» saneen useia tapahtuu ala-arvoisia öljvjä l:ä^tettäe«sä, m/)? paijottain ja väkittäin Xoneksapp» korlss». ilxvtiviiv» p»Ijott»in j» v»di t»in S. l.ZMöMZ G »opivia I>äviäuu>>IIi-iä » t»v,ruit». Huom,! I.opsiuiinmvv tiääii I kuu» ajilll» sisäänostoti>i>t»ilui! I Komsit» j» pussrvitu,, v. m. m. I LII» AI»Ij»n VsstetasIIIKe. 14. Mj M kzuluksia. naisten ja lasten esiliinoja. U,,!^ I-, vöitä, veaäliinoja m. m. Niestea ja naisten pukukankaita, villapuserolcanlcaita, pumpulisia- nelieja, saaleja, liuiveja, aiusna- meitz, alikunaverliokali kaita, mies ten kauluksia ja kravatteja, lasten Ahlaisten kunnan taksoitus lautakunta kokoontuu kunnantalossa tulevan tammi kuun 9, 10 ja tarpeen »vaatiessa seuraa vina päiminä klo 9 a p. Kunnallislauta kunnan lisänä kuulumat taksoituslauta kuntaan: Alakylästä F. W. Ollonqivist ja FranS T. Lönnqmisl, Alikylästä Viktor Mrtanen ia I. Sillanpää, Pohjaisella FranS Gräbakka ja FranS Jsomiita, LampiSta Jaak>o Koin,unen ja Frans Samela, Kellahdelta Wille Homi >a Ii sakki Koimato, Luodoista Anshelm Wak- kärä ja Erkki KuSt Lehtiniemt — Vara jäseniä omat: Aksel Eödergärd Alakylästä. Oskari Mäntylä Mikyiästä, Juho F. StenrooS Koivisto Pohjajoelta, FitippuS Pihl LampiSta, OSkart Iltanen Kellah delta ja K. Korpinen Luodoista. — Kun nallislautakunnan uudet jäsenet omat: talollinen Tuomo Granqmist-Busö Ala kylästä, torppari Enok Jokela Kellahdelta ia kalastaja Frans K. E. Merinen Luo doista. TaksoituZlnettelo pidetään tammikuun 12—LS päivään klo 9 a.p.—s t.p. kunnan talossa asianomaisten nähtävänä. Ahlaiven 13. 12. 1910. Puheeujvhtaja. Merikarvia» >ana no Alakylän äänestysalueen vaalineuvoja ensi tammikuun 2—3 päivinä on Wie Kalevala. Merikarvialla 13 pmä joulukuuta 1910. I. Kalevala. Noormarkun knnnan Tilattoman mäeStön lainarahaston korko ja kuoletus-rästikanto pidetään kunnan- huoneella tämän kuun miimeisenä päivänä klo iv aamulla. Noormarkku 19 pmä jouluk. 1910. Arttur Harjauue. Kokemäen kunnan taksoituslautakunta kokoontuu kunnanta lolle tuleman tammikuun 9 pmä kello 9 aamulla. Taksoituslautakuntaan kuuluu kunnall'Slautakunta koklin,.an j > sei l>sälsi Juho Reimanvi Kyttäläsiä, O«kari Rin- tnnen Risieeltä. Frans Ikola Säoilcis.ä, Akseli KMilä Mattilasta, Fredrik Kupi Paistilasta, Kalle Rantnnen ja Tuomo Kujanpää Mistarosla, Fr niZ Lehtimäli Sonnilan metsäkulmalta, Wämö Lahtinen ia Vihtori EkrooS Tulklilasta. Juho Helenius Peipobjasta, O. Karrakoskl Kar tanosta, Juho Kituneu Äimäläs'ä, Emi Aakula Aakulasta, Ferdinand Nordlund Köömilästä, Ferdinand Matonen Knuro- laSla, Jalmari KyläloSki Koskenkylästä, Akseli Lindfors Kuoppalasta, Kalle Hei- nimaa Pitkän järmenmaasta, Artturi Mäntynen Kakkulaisista, Kalle Dlihäyhtiö HäyhtiönmaaSta, Juho Syriälä Piäiti- läno,aaSta ja Nestori Myllqmaa SSäks järventakaa. Kunuallistautatunnan uu det jäsenet om^t: Frans Saloniemi Mat tilasta, Jmari Osia Krootilasta ja Juho Lintupää Pappilasta. Kokemäellä joulukuun 17 p:nä 19 lv. Juho Potila. Huittisten kunnan takseerauslautakunnan jäseniä pyydetään kokoontumaan kunnanhuoneella Karhu lassa maanantaina ensi tammikuun 9 vmä klo 9 aamulla toimit amaan kunnallista takseerausta kulumalta vuodelta. Huittisissa joulukuun 17 pmä 1910. F. O. Juusela. Ulmilan maantiemaksnt maa- ja tehdasmanttaaleilta kootaan ja jaetaan palkliot maanieitten ylläpitäjille kunnanhuoneella torstaina tuleman tam mikuu S pmä alkaen klo 9 ap Ulvilassa 17 pmä jouluk. 1910. G. M. «l--»ola. WckNWZU. Mli' k.«. «»li -lZ kso-lasikstn lt. ?uk«iiw .'meriin, tcttuja kuiviak.iloj^t v. m. niok.it^v.i- raita liÄlvsIIs. ölyo.z joka keskiviikkona 4 en.^i tam- mikuuta klo 6 i.p. toimitetaan Ota- van Motellissa, m/)'6äan pantinlial- tijain lukuun pastori Oskar kinclellin lieii^elle -mnctut IiLnkivakuutuIcset keskinaisosLä -iLnkivakuutusvIttiv Äuomessa n:v (1524^ !zmk':Ue 5,000 ja I^il?c>l-säki'in-;saktiekoIaA Lvcassa n:o 15118 Linkille 2,«X) sekä kirja- kauppias il-ust. Koncliuksen kon kurssipesän lukuun kirjakauppias i^ust. Koneliuksen lien^elle annetut vakuutukset kcnkivakuutus^Iiti» Xor6stjernassa n:t 55685/7 Xr. 7,200. I.äliempiä tietoja annetaan Iiuuto kaupassa. korissa i<^ p:nä joulukuuta 1910. l(. InbSl-g, varatuomari. HlllltoKllllMll. Vapaalla huutokaupalla, joka pidetään Harjuwal1c-n Liuhtulan Veikolla torstaina t. k. 29 pmä klo 10 a.p., myydään heivo- sia, lehmiä, lampaita, ynnä kaikenlaista irtaimistoa. Katariina Leikko. Huutokauppa. Tiistaina t. k. 27 p:nä klo 12 päimällä on Kaasmarkun ka sakoululla huutokaup pa, jossa tarjotaan tuotavaksi 30 syltä koimuhalkoja. Simoin myydään poltto puiden pienennys, kouluhuoneiden puh distus ja sisä iklunain paikalle pano. Ulmilan Kaasmarkussa 19 p.nä joulu kuuta 1910. Johtokuut». Kiwi- ja puutyö- urakoitsijat. Keskiviikkona joulukimn 28 p:nä klo 12 päivällä tarjotaan Ravanin- kylän I. Sippolassa iscnlaisen kivi- »«»etau urakalla purkaminen ja uudestaan kivestä tekeminen, sisus cn, puu- y. m. töineen, ehdoilla, jotka huutokauvpotilaisuudessa ilm 7 i etaan. Pohjapiirros, tizöselitykset y m. ovat Tapaninpäivästä alkaen paikalla näh tävänä. Urakoitsijoilta vaaditaan takuut. Jl«sri Sippola. Kuusi- j« mäuty- hslkoja halutaan ostaa. K. A. Virtanen. Jsolinnankatu 26. Sat. San. 4 s. Kanppahuoueusto »vuokrataan tammikuun 1 pistä. Sijaitsee väkirikkaassa Mähärauman kylässä, jossa on hyvällä menestyksellä harjoitettu kaup- pai lähes 30 vuotta. Lähemmin ilmoittaa S. Tuudhol». llRMssi». Arv. HMoKllllpllltil joka pid^ään Harjavallan piirimieli sairaalassa joulukuun 23 pmä 191l) kello lv a. p., tarjotaan vähimmän vaativalle laitoksen ruoka-, poltin- aineet y. m. hankittaviksi ensi vuotta rvaiten. Kokemäeää jouluk. 13 pmä 1910. Toimikunnan puoke«w: A. Lauri. Jussilan tilasta llrjalan pitäjän Mehmaisten kylässä myydään tiistaina tammikuun 3 p.nä 1911 klo 10 a.p. hymillä maksuehdoilla 10 palstatilaa. Samana päivänä myydään huutokau palla elukoita. Miljaa, heiniä, rehuja y. m. y. m. Pori, 19 pmä jouluk. 1910. I. P. Jeuseu. Saapunut: AtS lhvakji tllssettvs VillsvAMZ Latalcunta e! ilmestg joulujudlan takia ensi tiistaina, jo- tenka siilien numeroon aiotut ilmoitukset pgg- 6etään tuomaan ensi Isuvantsi-Zatakuntsan. sooooczoooo Turun Dkfittziue» Kauppakoulu Turku, Kaskenkatu n:o 6 alvttaa uudella kolmen kuukauden ovpi- lukukaudella tammikuun Ib pmä. Ope tusaineet omat: kaksinkertainen italialai nen, amerikkalainen ja maanmiljelqSkir- janpito, laskento, kauppalaskento. kauvpa- kirjeenmaihto, kauppa-oppi, kauppamaan- tieto, kielet ja yleiset konttorityöt. Yksi tyistä kursseja annetaan kirjanpidossa eri aloilla, konekirjoituksessa yhdistetyn 10- sormisen järjestelmän mukaan y. m. aineissa. Harjoitutkonttori opvilatta marten. — Pyytäkää koulun ohjelma. Oppilaat omat saaneet edullisia toimia m m pankkeihin, vakuutus- y. m. kont toreihin. Uudet oppilaat voivat ilmoit tautua suullisesti tahi kirjeellisesti. Lähempiä tietoja annetaan pyynnöstä. Paikantvälitystä kaikille liikealoille. OSkar Zetterb!»». 5 Mettejä sekä Ml Nblomllle. Htiivaa saapuu joka ilta. 300 mkil kultakello il«aisekfi. SyyS- ja jouluostoksianue marten pyy täkää kumitettu luetteloni. Siten ostatte halmimmalla kelloja, koneita, kulta- ja hopeatamaroita, soittimia. korutaw roita, kiblaesineitä q. m. Jälleenmyyjille edul liset ehdot, monta palkintoa, joiSta lähem min luettelon ohella. Eino Lsuhimusri 4731,1 Maasa. PobjoiS- ja Etelä-Amerikaan, Ufrikaaa, Auttraliaan ja Uuteen^Eeelantiin Allan-, American-, Anchor-, Canadian Pacific Railmay C:o-, Cunard-, Domi nion-, Patisic- (BuenoS Ayres), Skandt- namien—Amerikan-. State-, White Star- ja Union llastle-liujoille myy, Kuvernöörin passeja hankkii, Amerikan ja Canadan rahaa ostaa ja myy edullisen kurssin mukaan sekä myy rrekseleitä maksettamaksi Amerikan maalle- nousu- y. m. paikoilla allekirjoittanut. Lähempiä tietoja antaa Suomen Höyrylaiva-Osakeyhtiön valtuutettu asiamteS Jwar TjSblom. Konttorit: Porissa Rautatienas. vastapäätä, tel.'W0. Tampereella Rautatienkatu 20, tel. 4S1. kaikkia uusimmanmal- VlltvttlllU» lista, ottaa tehdäkseen haimalla Emma Jlön, Armseltinkatu 14. Jsulusauua raina Arjönkatu 24. Löun>zwist. Iialutaau levit- tälliään „5stakuntss". Luuikmpiiii otstasu ussamPialciii. loikatkaa irti ja läliöttäk-ää tämä lippu ti »ti cisoittsella „8ata^imta" ?ori. Rupean „8atiilciiiiukui" vittäjäksi Mmi ^mmatt i 03ots Yori. «atak,»a«> kirj«p»s», isiv.