I loiÄsins syysieuun S p:nZ 5i:o 101 -- IZlg 5^. S ^ . -n? «. -v» L s L L °» »z »« -L. »»> «- ^ « «s L -« «- .<2 « « .^: « « «!? k? « « r^z « » '5- S ^ Z-.« » « L « 8 ^ «» »z —»> . »-> Z « « ^ « L ^ «»» .L ? » «- S -L ^ — L -L » '« » >2 « U) -Z « « » M»ch 2Z « « ^ « -2 s «»» ^ « «z « « « »« '»-» :« S ->Ä « s « »» » » « » ^ S « >. s ^ ? .-L « « «»» « «s S "L ^ « « s '»s ^ '« S '-« » «- » ^ « -Z ^ 8 s « «-» « ^ L «S k« Ä pystyttäisiin ajamaan maamme kalaS- tajamäeStön ja kalastuksen kohotta mista. Tämä uudistu? on käynyt sitäkin tarpeellisemmaksi, kun kalastus» elinkeinon edistäminen suureksi osaksi on tullut maatalousseurojen tehtä» mäksi. Tässä tarkowkseSsa kutsuttiin?!» wii« me toukokuulla maatalousseurojen edustajia ja muita asiaa harrastamia henkilöitä Helsinkiin kysymystä pohti maan. Silloin ruotsalainen kalasta^ jamäestön edustajat päättimät perus taa oman seuransa, ja tästä tiedon saatuaan päättimät suomalaisetkin edustajat perustaa kokonaan uuden, koko maata käsittämän kalaStuSyhdis- tyksen ja antoimat keskuudestaan wa- litulle Valiokunnalle toimeksi laatia sääntöehdotuksen uudelle yhdistykselle ja muutenkin asiaa malmista». Tämä Valiokunta eli komitea oli koossa Helsingissä elokuun 3:na ja 4:nä päimänä. Maikka olikin päätetty perustaa uusi seura, otti Valiokunta kumminkin pohdittcnvaksi kysymyksen, olisiko tällä hetkellä miisaSta perustaa kokonaan uusi yhdistys, wai olisiko parempi koettaa jatkaa jo olemassa oleman yhdistyksen toimintaa uudiS- lettujen sääntöjen pohjalla. Kun maltiolliset olot Viime kemääS tä omat yhä edelleen kärjistyneet ja kun nykyisissä oloissa waltioawun saanti uudelle yhdistyksille tuntuu hy- win epätietoiselta, päätti Valiokunta tulemalle yleiselle kokoukselle ehdottaa, että nykyistä yhdistystä, jolla Vielä Viiden Vuoden kuluessa on tuntuma maltioapu ja muutakin omaisuutta koetettaisiin jatkaa uudistetuilla sään nöillä. Tämä tietysti sillä edellytyk sellä, että nykyinen yhdistys tämän toimenpiteen hymäksyy, joSta on ole- massa toimeita. Maliokunnan tekemä sääntöehdotus on kumminkin niin laa dittu, että se sopii uudellekin yhdis tykselle siltä «aralta, ettei sopua synny. Kun maamme kalaStajawäeStö on koko maan Väestöön Verraten hajalla asuma eikä marsin suuri, pitää ma- liokunta koko kalastajamSeStölle edul> lisempana, että muodostetaan maan yksi yhdiStyS eikä Voimia hajoiteta jakautumalla kahteen. Siksi on myöS Virallisiksi kieliksi ehdotettu suomi ja ruotsi, koSka molemmankielisiä kalaS tajia on hymin paljon olemassa. Koh tuus Vaatii molemmille kielille ar monsa ja pitäisi tämän seikan olla omansa yhdistämään tämä ammatti- kunta yhteisiin ponnistuksiin elinkei nonsa hymäksi. Sääntöehdotus päätettiin lähettää kaikille maatalousseuroille ja kalasta jaliitoille ynnä sääntöehdotuksen poh justus lausunnon saantia Varten. Meinen perustama kokous pidetään Helsingissä syyskuun 30 päimänä, jo hon pyydetään seuroja lähettämään edustajansa. Ne seurat, jotka tähän aSti omat nauttineet maltioapua, ajatellaan toi mimiksi kuten tähänkin asti itsenäi sesti. KalastusyhdistyS tulisi työs kentelemään neumomana, yhdistämällä ja alkuunpanemana yhdistyksenä eri seurojen kesken, työskennellen omalla maltioamullansa ja omilla Virkaili joillansa. Se ottaisi waan kalastus- asiain, kaupan, ammattikasmatuksen kohottamisen, y. m. johdon käsiinsä. Toimottamasti yleisö kohta alunpi täen ottaa omaksensa tämän maallem me niin tärkeän elinkeinon edistämi sen, sillä kalastuse linkeinosta, joS se oikein hoidetaan, w,»i kehittyä maam me taloudelliselle elämälle hyminkin tärkeä tekijä. Harrastusta ja yksimielisyyttä täs säkin tarmitaan! R. G. Puhe Suomalaisen Nuijan iltamassa 19^10. Mck NM, AseitttttmtikieltttsetllS julaistv. Prokuraattori pannut Vastalau seen. Kaksi esittelijää kieltäy tynyt Varmentamasta. Virallisten lehtien Virallisessa osa5 tossa julaiStiin tiistaina minister neumoston kaikkein korkeimmasti wah mistettu päätös aseiden tuontikiellosta MiniSterineumoSton päätös on saa punut senaattiin kenraalikuwernöörin kautta, eikä ministerimaltiosihteerin Virastolla ole ollut mitään tekemistä sen suhteen. Päätös julaistiin w kallisissa lehdissä senaatin Varapu heenjohtajan käskystä, maikka ei sitä ole esitetty talousosaston istunnossa eikä siellä päätetty Maistamaksi. Samoin päätti senaatti tiistaina antaa tullihallitukselle määräyksen ryhtyä kaikkiin niihin toimenpiteisiin joihin kysymyksessä olema miniSten neumoston päätös ja sen noudatta minen antaa aihetta. Senaatin päätöstä VaStaan pan w. t. prokuraattori I. SamoniuS Vastalauseen. Astaa esittämä maltiomaraintoim tuskunnan protokollasihteeri Björn Masaststjerna kieltäytyi marmenta masta senaatin päätöstä. Kieltäyty misen johdosta kutsuttiin asiaa eM mään maltiomaraintoimttuskunnan m t. kanslisti Jmar Montell. Hänkin kieltäytyi Varmentamasta päätöstä Tämän jälkeen kutsuttiin maltioma raintoimituskunnan yleinen esittelijä maratuomari HanneS Aejmeleus, joka Varmensi päätöksen, pannen masta> lauseen sen sisältöä maStaan. Mara tuomari AejmeleuS katsoi olemansa Vuoden 1902 annetun senaatin ohje> säännön 72 §:n mukaan Velmollinen Varmentamaan päätöksen, mutta sältyi Vvrmennukseen main se, että senaatin asiasta Vastedes antama määräykset omat yhtäpitämiä senaa> tin asiassa tekemän päätöksen kanssa E«o«e« »sauott» We»ajä» »Ik»»i«iSteriS» «e»oihi». Duumalle on jätetty ulkoministe riön kulunkiarmio ensi muotta Var ten. Siihen liittymässä selostuksessa ilmoitetaan, että duuman lausuman toimomuksen johdosta Suomen osal lisuudeSta ulkoministeriön menoihin ministeriö ryhtyy ajoissa toimenpitei siin tämän toimomuksen täyttämiseksi yleismaltakunnalliSten lakien määrää mässä järjestyksessä. Pitänyt ylioppilas HeiNi Paloheimo. Armoisat läsnäolijat! Mieli pysähtyy usein muistelemaan suomalaisuuden työn kervätaikoja noin puolisen muostsataa sitten ja siitä parikolmekymmentä ajastaikaa tänne päin. Suuri I. V. Snellman oli niinä aikoina herätyshuutonsa ilmoille kohottanut ja nuoret äänet myötätun toisina kaikuina mastasimat: me kuu lemme, me seuraamme. Pimeä oli aika täällä Suomessa silloin. Halmeksittuna, tietämättömä nä asemansa huonoudesta eli suomen- heimo täällä henkisesti Valotonta ja aineellisesti niukkaa elämäänsä. Ei kaikunut sen puhuma kieli oppisaleiSsa eikä mirastopöytien ääressä. Ei aja tellut se mirkamieS, jolle tämän kan san niukoista Maroista palkka mak settiin, että hänen melmollisuutensa olisi ollut olla tämän kansan palme- lija, huolehtia sen elämän onnelliseksi ja Valoisaksi saattamisesta. Ani Har ma ajatteli, että tällä samalla kan salla olisi elämisen mahdollisuus ja oikeus, että sekin olisi ollut kutsnttu suorittamaan oman, ehkä maatimoi lo mankin osuuden inlzimillisen simiStz Yö työn laajalla työkentällä. — Takawarikkoo«otto. Tiis taina otettiin Kansan Lehden kontto rissa Tampereella takamarikkoon 250 kappaletta Kansan Lehden n:roa 203 Takomarikon lienee aiheuttanut eräs lehdessä ollut kirjoitus H. M. Keisa> rin oleskelusta Saksassa. — howioike«s. Äsken- nimitetty Turun oikeuSpormeStari H Bäckström on Turuu homioikeudelta anonut päästä mapaaksi apujäsenyy deStään Turun homioikeudessa. Turun homioikeuS on puoltanu homioikeudenneumos Tammelinin erc hakemusta ja ehdottanut sijaiseksi asessori R. Montinin sekä apujäse> neksi warat. K. Sjöblomin. — Katukilpii» we«äjäukieli «e» kirjsititS. Kenraalikumernööri on Kuopion läänin kumernöörille il> moittanut, että hän käydessään Joen suun kaupungissa hamaitsi, että katu kilmiisä oli katujen nimet merkitty ainoastaan suomenkielellä, minkä joh dosta kenraalikumernööri on pyytä Mirkamiehet ja yleensä ne, jotka olimat onnistuneet kamuta muita ylemmäksi yhteiskunnan tikapuilla, pitimät oikeutenaan ainoastaan wab Iita tätä kansaa ja halmeksia sitä sekä hankkia itselleen niin helpot ja muka< mat olot kuin suinkin. Oli, niinkuin niin sattuVasti on sanottu: „wieraS päällä niinkuin kerma, herana maan kansa alla hautui". Maloton oli tämä aika. Kuoleman uhka yli suomenheimon leijaili. Mahtamain mielestä kaikki kum minkin oli kuin olla piti. Mutta Juhana Wilhelm Snellman ajatteli toisin. Hän, kaukonäkijä, näki, että tällä- Kn pienellä kansalla oli elämisen oi keus ja elämisen welwollisuuS ja elä misen mahdollisuus. Hänen uskonsa suomenheimon elämisen mahdollisuu teen oli todella suuri! Se usko, se antoi hänen äänelleen niin Valtaa man kaiun, nuorten mielet sytyttämän tenhon. Hän puhui eri kansallisuuk sien merkityksestä ja armosta inhi millisen simiStyksen luomisessa, osotti, että pienellä suomenkansallakin oli olema oma osuutensa tässä. Hän se litti, että se tämän osuutensa kykeni suorittamaan ainoastaan sen kautta, että se erikoiset kansalliset omituisuu tensa tajuten, kieltään rakastaen pyr kii kehittämään erikoisen suomalaisen simistySmuodon. Mikäli se tämän korkealle kannalle saattaisi, sikäli se oli tehtämänsä inhimillisen simistyksen edistämisessä täyttänyt ja sikäli oli se myöskin kestämän perusteen omalle elämälleen ja säilymiselleen luonut. Tämä puhe oli niin uutta, mutta symän totuuden Vastustamattomalla nyt tietoa siitä, miten täSsä suhteessa on asianlaita Kuopion läänin muissa kaupungeissa sekä käskenyt kuvernöö riä ryhtymään sellaisiin toimenpitei siin, että 29 p. tammikuuta 1903 an nettua armollista käskyä tässä kohdin noudatetaan ja katukilpiin pannaan Venäjänkielinenkin kirjoitus. Kuopion poliisilaitos sekä Joensuun ja Jisal men kaupunkien maistraatit oma! nyttemmin saaneet läänin kumernöö rinmirastolta tiedon kenraalikumer- nöörin mainitusta kirjelmistä ja kas kyn ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin että miitatun armollisen käskyn mää räykset katukilmistä niin pian kuin mahdollista pannaan täytäntöön. ^ Samot. Kenraalikumernöörin käskystä owa nyttemmin läänien kumernöörit lä hettäneet läänin kaupunkien maistraa teille kirjelmän, jossa käsketään nou dattamaan tammik. 29 p. 1903 an- nettua arm. käskyä, joSsa määrätään että kaupunkien katukilmissä tulee olla myöskin Venäjänkielinen kirjoitus. — Muuri» ««rh a. Kuten muistettaneen jätti Haminassa mur hatun työmies Muurin leski kenraa likuivernöörille anomuksen, jossa Ve doten 6 p:nä helmik. 1816 annetun asetuksen ö Aään pyydetään uude leen syytöksen nostamista kahta mur hasta epäiltyä, siitä jo syytteessä ollutta, mutta sitten mapautettua 6,'nen Suomenmaalaisen tarkk'vmp^ jarykmentin sotamiestä mastaan Nyttemmin on hänen anomuksensa kenraalikumernöörin kanslian kirje män seuraamana lähetetty 22:sen armeijakunnan päällikölle. — We«äläise» sotaloäe» so keri«tarwe. 22.nnen armeijakun nan esikunta on anonut kenraaliku- mernöörinkanslialta, että se mapau tettaisiin suorittamasta tullia Wenä- jältä Suomeen sotamäen tarpeiksi tuotawaZta sokerista, kun käskykirjeen mukaan sotamäelle hankittava soker ei saa maksaa 4 rpl. 20 kop. enem pää puudalta, mutta kun kuitenkin sokeri Helsingissä ja samoin muissa paikoissa maksaa 4 rpl. 51 kop. puuta (1: 10 kilo) ja kun Suomessa on mad settama tullia Menäjältä tuodusta sokerista niin paljon, että sokerin hinta nousee yli määrätyn summan Anomuksen on kenraalikumernöörin kanslia lähettänyt senaattiin sekä pyy tää päätöksestä tietoa. — L««pp«je» t«o»tikielto Senaatti on nyttemmin lääkintöhalli tuksen esityksestä kieltänyt tuomasta maahan lumppuja ruton saasmtta miltä seuduilta keisarikunnassa sekä samoin määrännyt, että lumppuja saadaan tuovaan maahan ainoastaan puristetuissa ja sidotuissa paaleissa ja tulee kunkin lumppulähetykseu mu kana olla todistus siitä, että lähetys ei ole lumppu-ruttoseuduilta. Suomalaiset laimat Laatokalla VZ-nmassa oleman, Menäjän ja Suomen mälisiä kauppasuhteita koske mm lzinsäödännön mukaan omal suo malaise^ laiivat oikeutetut harjoilta- maan merenkulkua Laatokalla, myös kin tämän Vesistön lvenäläisellä alu eella. Suomalaisilla laimoilla on niin ikään oikeus mälittää liikeyhteyttä Laa tokan rantamilla olemain sotamain se kä Pähkinälinnan ja Pietarin kaupun gin mälillä. Tähän as!i on ikimuistoisista ajois ta! saatu häiritsemättä tätä oikeutta käyttää. Mutta nyt uh'aa siitä tulla loppu Menäjän raha- ja kauppami nisterin yhteisen toimenpiteen kautta, jolla Suomesta kotoisin ole mia laimoja kielletään tästedes kulkemasta Suo menlahdelta Nemaa myö ten Laatokan merelle. moimolla se etsi tiensä silloisen yli oppilasnuorison parhaimmiston sydä miin ja saattoi heidät asemelmollisina suomalaisuuden taistelurintamaan kii rehtimään. Ja paikkansa siinä kukin helposti löysi, ja kuka ei itse ollut selmillä, mitä tekisi, hänet toiset työhön asetti mat. Malikoida ei saatu, jokaisen piti tehdä se, mitä lehtämäksi oli annettu. Työskentely suomalaisuuden hymäksi illoin kysyi sanomattoman suurta tarmoa ja uhrautumaisuutta. Ei tehty itä työtä silloin leikkien. Joka puo lella oli uudet ladut hiihdettämä, urat aukaista ma. Raskasta oli tienraimaajain työ. TySmoimia oli mähän, maroja mie- läkin mähemmän. Saamutukset vii mat joka puolella hankittamat. Kak- inkerroin teki toiminnan maikeaksi Moisten maan mahtamain Vastustus ia Vihamielisyys suomalaisen simis- yksen perustuksen laSkijain lyötä koh taan. Tästä ruotsinmielisen Virka miehistön ja rahaylhäisön mustasta mielialasta suomalaiseen simistystyö- hön nähden on olemassa toinen toiS- aan hämmästyttämämpiä kertomuksia a todistuksia. Sitä kunnioitettamampaa ja ihail- awampaa on se kunto ja se uhrau- uVaisuus, joita Snellmanin aatteista innostunut parmi suomalaisuuden uuren asian hymäksi toimiessaan osotti. Ja moitosta moittoon kuljettiin, sa- mallakuin kansallismielisten rimit taa- enemiStaan taajenimat. Mainehik kaita, suomalaisen hengen läpitunke mia työntekijöitä kohosi maltioelämän, !oulun ja tieteen ja taiteen palmeluk- Kielto ei tosin Vaikuta suoranaisesti nykyiseen asiaintilaan, niin kouman kuin laimaliikettä Laatokalla mälittä mät siellä nykyään olemat alukset. Mutta kun Suomen muista osista ei saa Laatokan mesille miedä laimaa, ellei Mä suoriteta tullia MenäMe, niin merkitsee tällainen kielto itse asi assa kuolemaniskua Suomen laima-- liikkeelle näillä mesillä. Sillä selmää- hän on, ettei tätä lnkettä moida tyy- dyttäwästi ylläpitää ellei sitä mälittä mää laimastoa saa tarpeen mukacn täydentää uusilla, ajanmukaisilla alut silla. Suomen Pietarissa olemalta kaup- pa-asiamieheltä on äskettäin saapunut senaattiin asiasta kirjelmä, josla teh dään selkoa tästä Suomen laiiva liikettä Laatokalla uhkaomasta maa rasta. «M 8 ^ sK SllMlllsisnNllijn tilmistemode» oli miime tiistaina. Aluksi esitti urkuri K. Alho pianonsoittoa, soit taen erään Melartinin juhlamarssin «Prinsessa Ruususesta" ja c!!kusoiwn 0)pp?raZ5a ..Figaron H^St". Esitykset paklttiin miMain kättentavutuksir. Termehdyspuheen piti ncUi S. P o l- miniemi, puhuen malamia ja mieleenpainumia ianoja kansamme keskuudessa ^menneiden marjopuolien johdosta selä tyZSiä näiden poista miseksi. Nuijan kööri laului op. S, Sampolan johdolla useita lauluja. Mioppilas Heikki Paloheimo puheessaan kosketteli wnsMsuus- taistelumme maiheita. P.he, joka kokonaisuudessaan on julkaistuna toisessa paikassa lehteämme, oiheutti moimakkactt suosionoscitukset. Opet taja S. S ampo la esitti jchto- kunnan laatiman Nuijan mastaista toimintaa koskeman suunnitelman, josta seuraamalla kerralla päätettiin keskustella. Wielä saatin kuulla Hj. N orta m o n sepittämä raum^n- murteinen ja A. Törnuddin säme!tä- mä laulu „Wanhan pojan malitus". Laulu synnytti sepi'U-.'jää.-> kohdistu mat myrsky-.set suosionosoitukset. Niiden johd^a hän i.se w'.elä l.u- suen esitti laulun sanat. . Mäkeä oli Kansauiskodin sali täynnä ja innostus juuri. MllllMiljeiija Pelks Allim tiihttttZsSits sll Vllottll sai runsaassa määrässä mahaan et saa kunnianosotuksia. Jo kello 4 aa mulla kämi juhlimaa laululla termeh- timässä Ah!ai:-ieu nuorisoseman kööri, joka urkuri Maulolan johdolla Iciuloi muutamia lauluja. Klo 9:ii ajoissa kämimät Kellahden kansa^ulun oppi laat opettaja W. Wa^sisa-- joySolla laulamassa. PäimeinmäUä saapui kartanon olustalm^ten laheluslö j täea komean kulka'aitteen ja adressin. LäheSyNöön kuuluimat työnjohtaja W. Homi tekä torpparia K. Kankaan pää, E. Jokela, W. Hannula ja I, Koimisto, ja sen puolesta puhui työn johtaja W. Homi. Mastatessaon pu heeseen hra Sallinen m. m. lupasi ensi kesästä alkaen jakaa muosittain niille alustalaisilleen, jotka armoste- lun mulaan porailen omat maitaan Viljelleet, 100 mk. 'ahdessa osossa, herättääkseen heissä innostusta mai taan järkiperäisesti ho tam i..n. Porin ympäristön osuusmeijerin hullitutsen puslesia sac-fini lähetystö, j hou kuu luimat maannnijeiijäi I. F. Palin- Sunniemi, E. Kaapeli, I. R. Lan- gen ja S. Sippola sekä meijerin isän nöitsijä A. Kauppila. Lähetystön puolesta puhui maanmilj. E. Kaapeli lausuen meijerin hallituksen kiitokset tunnokkaalle osuustoimintamiehelle ja jättäen siron sinisellä silkillä merhot- tuihin kansiin sidotun ja maalauksella Varustetun adressin. Turun ja Porin läänin pohjoisen Vaalipiirin suoma laisen puolueen keskustoimikunnan puolesta saapuimat kunniatermehdyk- selle lähetystänä kultaseppä I. Saha ja neiti M. Kenno, joista edellinen tulkitsi niitä kiitollisuuden tunteita, joita suomalaisen puolueen jäsenet tuntemat kansallisten aatteiden innos tamaa lämminsydämistä isänmaan miestä kohtaan. Samalla hra Saha jätti 50 Vuotta täyttäneelle komean kukkalaitteen. Porin Suomalaisen Nuijan kukkalaitteen jätti rehtori L. H. Sandelin pitäen samalla lyhyen puheen. Porin Suomalaisen tyttö koulun johtokunnan puolesta puhui johtajatar neiti I. Kalliala. Päimän kuluessa sai hra Sallinen Vastannottaa lukuisia onnittelusähkö- sanomia tuttawilta ja työtomereilta. Ml« ÄlMlimlu, «s/ Eerikinkatu S Puh, ^ Omistajat Honiioikcude.mbkai ^ Mäind Kiwi ja Hsnnoiknden- kanZlisti Sanrei? — MajeSteettirikoSj»t«t. Se- naat:i on päättänyt, ettei ole syytä nostaa painokannetta Björnebzrgs Tidningiä mastoan lehden n:ssa 36 krsak. 26 pnä olleen D. D. M. M.- otsakkeella Varustetun kirjoituksen joh dosta. — He«ktwak«ut»Sosa?eyhtiS Salama. U. S:lle saapuneiden ky selyjen ji hdosta on ilmoitettu, että yhtiön maksutaulut ja Vakuutusehdot eiwät mielä ole lopullisesti mahmis- tetat, mutta tulemat käsiteltämiksi tällä Viikolla pidettämässä yhtiön hallituk sen kokouksessa. — PostisäästSpaukit. Porin postisäästöpankkiin on miime kuun ajalla talletettu 48 erässä 2,263 mk. ja ulosotettu 29 erässä 3,272 mlaa 82 p. Saman ajan kuluessa on Reposaa ren postisäästöpankkiin talletettu 13 erä5sä 1301 mk. ja pankista uloS- otetlu 5 erässä 1,024 mk. 84 p. Sieposaare» loapaaehtoi-j «e» palosam«»t«Sk»»ta on saanut luman arpajaisten pitämiseen heinä-, elo- tai syyskuulla. Arpojen lukumäärä 5,000 ä 25 p. WaraStomaks«je» pois tamille», Tullihallitus on nyttem min laatinut uuden lausunnon maras- tomaksujen poistamisesta ja Vaatinut maan suurimmilta tullikamareilta lau sunnot asiasta. Antamassaan lausunnossa on huo mauttanut Porin tullikamari m. m. Mä että marastomaksujen poistami nen taottaisi taloudellisia etuja etu päässä tupakkatehtaille, sokuritehtaille ja muille suuremmille maahantuotta- jille kun sitä mastoin pienemmät kaup piaat ja teollisuudenharjoittajat, käsi työläiset y. m. sekä yleisö ei tulisi saamaan tästä poistamisesta minkään laisia taloudellisia tai muuta etua. Mielä on Porin tullikamari huoma uttanut siitä että Valtiolle, lukuun ottamatta marastomaksujen poistami sena johtumaa tulojen »vähennystä, koituisi menojen lisääntymistä sen joh dosta, että tämä uudistus pakoiltaisi lisäämään useitten tullikamarien hen kilökuntaa. Porin tullikamarin esittämillä syillä jättää tullihallitus senaatin päätettä- mäksi, eikö ole syytä että kysymys marastomaksujen poistamisesta tällä kertaa saa raueta. — MySxuetttz eläke. Luotsi- manhimman Kustaa Edwin N?rd -j berg-m unojan leskelle Amanda Kata rina Nordbergille on myönnetty 300! markan muotuinen eläke, laskettuna! miime muoden jouluk. 1 pistä. - Ira«sak»«l»je» johtoku» «a» kokouksessa Viime tiistaina siirrettiin Väliaikaisiksi opettajiksi Re posaaren suomenkielisen kansakoulun yläluokille tämän lukumuoden ajaksi opettajattaret saman koulun alkeis luokilla, neidet Helmi Tamminen ja Laina Tiirikkako ja kolmanneksi Väli aikaiseksi opettajaksi soman koulun yläluokille niinikään täksi lukumuo- deksi otettiin neiti Ida Lindroos Pirkkalasta. Väliaikaiseksi opettajaksi kaupungin suomenkielisten kansakou lujen alkeisluokille tämän lukumucden ajaksi otettiin rouma Agda Rapola ja samallaiseksi opettajaksi Reposaaren suomenkielisen kansakoulun alkeisluo kille yhtä pitkäksi ajaksi neiti Alma Hanelius. - Pernaruttoa Pori» tz« päriStSllä. Miime tiistaina otet tiin täällä takamarikkoon kuormallinen lihaa, joka tarkastusta toimittaman eläinlääkäri G. W, Rönnholmin mie lestä näytti epäilyttämällä ja syötä- mäksi kelpaamattomalta. Lihoja mik roskoopilla tarkastettuaan hznaitsi hra Rönnholm siinä pernataudin b?silleji. Jos lihaa tätä ennen olisi ehditty myydä, olisi siitä saattanut olla hyminkin ikämät seuraukset. Tämä niinkuin monet muutkin tc- pahtumat ^ätä ennen, omat varoit tamina esimerkkeinä siitä, ettei kos- kaan pitäisi ostaa muuta kun tarkas- tettua ja leimalla marustettua lihaa. Sillä on luonnollista, että ainoastaan ne lihanmyyjät, jotka oikomat saada lamalla tai toisella kaupaksi pilaan tunutta lihaa, karttamat tarkastusta, mikä, ohimennen sanoen, toimitetaan maksuttomasti. Torilla takamarikkoon otetun lchan omisti torppari Kankaanpää Latto- merestä ja oli hän itse mienyt lihaa tarkastettamaksi. Lääkäri Rönnholm kämi sittemmin Km torpassa tarkas tamassa elukat ja huomasi yhden niistä sairastaman pernaruttoa. Tapauksesta on ilmoitettu kumer- nöörin Virastoon. - P»»kot«S. Miime tiistai iltana löi työmiehenpoika Eino Mu tanen pohjoispuolella jokea Toejoelle menemällä tiellä työmiehenpoikaa Frans Nikolai Kimimäkeä oikean la man yläpuolelle keuhkoihin asti ulet- tuman haaman. Puukotettu oli Hu malassa, mutta puukottaja kuuluu ol leen selmä. Molemmat omat mielä melkein lapsuus-ijässä, edellinen 18- muotias ja jälkimäinen 17-muotias Haamoitettua hoidetaan lääninsairaa lassa. - Pahoinpitely. Eilen, kun torppari F. Mäntynen Kyläsaaresta istui muutamain tomeriensa kanssa Karjarannassa puunaulatehtaan lä hellä, saapui heidän luokseen par tuntematonta miestä, joista toinen iski jollakin tylsällä aseella Mäntystä päähän aimo haaran. Haama sidot tiin lääninsairaalassa. — Alpha» w»ofij»hla mietet tiin miime sunnuntaina. Ohjelmassa oli puheita, runonlausuntoa, soittoa pukutanssi, kumaelma ja näytelmä- kappale Komanonnen mies. Meisöä oli juhlaan saapunut koh talaisesti. — Hauta»?. Eilen suoritettiin kauppias G. Parman-mainajan hau taus. Ruumiin siunasi pastori Ii mari Airila. Seppeleitä laskimot pormestari H. von Hellens mapaa- eh!oisen palokunnan, konttoristi A Maiio höyryruiskukomppanian, kaup pias Hj. Midbom palokomissioonin ja opettaj i G. V. Lehtonen eläinsuc jelusyhdistyksen seppeleen. Haudalle seen. Suomalainen kansalliökirjalli- suus laajenemistaan laajeni. Mä enemmän laaksoihin lemisi kans allinen herätys temmaten mukaansa sankkene- miStaan sankkenemat parmet kansan symistä rimeistä. Muodo-tui Varsi nainen kansallinen puolue, joka mai keaksi, mutta suomenkansan elämälle niin perin tärkeäksi tehtämäksi otti: saattaa suomalaisuuden asia moittoon, miedä lopulliseen täytäntöön Juhana Wilhelm Snellmanin ja hänen innos tamansa parmen alkama Suomen „walloitustyö". Kansallinen puolue toimi tarmok- !aasti, ja toimorikkain silmäyksin kat- elimat sen jäsenet tulemaisuutta, koh den sitä aikaa, jolloin muukalaisuus tässä maassa on sortunut kuin juu reton puu antaakseen mallitseman ase man suomalaiselle kansallishengelle. Pelokkaina katselimat muukalaisuu den etumartijat kansallismielisten eteenpäin menoa ja miettimät pysäh- dyttämiskeinoja. Aksi sellainen tar- outui n. s. nuorsuomalaisuudessa, oka noin parisen muosikymmentä sit en alkoi. Sen liikkeen ansioksi jää, että se ennen pitkää Vapaamielisyy den y. m. s. korusanojen marjossa arjosi muukalaismieliselle yläluokalle auttaman kätensä lyöden erottaman iilan kansallismielisten rimeihin. arjottuun käteen tuo yläluokka lu- aSti tarttui, taitamaSti kaSmattaen nuorsuomalaisten keskuudessa mieli piteitä mälinpitämättömiksi ja halmek- miksi suomalaisuuden asialle. Tässä yössään se kumminkin onnistui täy- n masta nykyisten Valtiollisten ret- elöjen alettua toistakymmentä Vuotta itten. Tunnuslauseen: ..yksi mieli, maikka kaksi kieltä" keksiminen koitui sille nurkkakunnalle armaamattomaksi eduksi. Ei pitkälti kulunut aikaa, en nenkuin nuorsuomalaisten johtomies saman ajatuksen puki tunnuslauseeksi: „suomi ylös, mutta ruotsi ei alas!" Tuon suomalaisuuden liikkeelle tu hoisan ajatuksen kannattajiksi onnis tuttiin »laillisuuden" y. m. marjossa metämään suurin osa suomalaista kansa», niin että kun neljä muotta sitten kansa, niinkuin silloin näytti, sai ratkaiseman sananmallan sisäisissä asioissaan, se ei ollut halukc -s astu> m>an suomalaisuuden suurmiesten osottamaa tietä. Ainoastaan noin neljäs osa eduskunnan jäsenistä omasi horjumattomat kansalliset ihanteet. Mutta sen joukon ei ollut mahdol liSta toteuttaa näitä kansallisia aat teitaan. Ja kansanmaltaisen edus kunnan ensimäinen ja pitkän pitkiksi ajoiksi ehkä ainoa toimintamahdolli nen lyhyt ajanjakso Vieri ohi jättäen jälkimaailmalle perinnöksi edelleen kansallisen alennustilan ja muukalais- mielisen yläluokan isännöimään tässä maassa. Kuinka oikeaan osasikaan se ruot sinmielisen yläluokan jäsen, joka noin kaksikymmentä muotta sitten ennusti, että ruotsalaisuuden lopullinen turma tässä maassa on olema suomalainen talonpoika! Nuorsuomalainen talonpoika ja so sialidemokraattinen köyhälistön edus taja omat jo hetken horjuneen ruot salaisuuden mallan uudelleen lujitta neet. Ja nyt elämme me keskellä kansal- lista alennustilaa. Ankara todelli suus on osottanut, että taajat kan sankerrokset puuttumat kansallista itse tajuntaa, puuttumat tietoisuutta kan sallisten aatteiden pohjalle rakentuman edistystoiminnan mälttämättömyy destä. Surullinen on tämä tila juuri nyt, kun kenties hyminkin kolea sor- ronaika on edessämme, aika, jona ei tultane säästämään keinoja suomalai sen kansallisuuden elinehtojen ja kan sallisen itsetajunnan hämittämiseksi. Ei moi kyllin ihmetellä, että meillä on tälle kansallisen köyhyyden kan nalle jouduttu, maikka lähi maissa, Saksassa, Tanskassa, Nor jassa ja Unkarissa esim. c>n kylliksi esimerkkejä näyttämään mitä korkeita saamutuksia niissä maissa eri puolilla on saamutettu kansallisen innostuksen toimintaan ja työhön kannustaissa Kuinka kauan tämä kansallinen alennustila on jatkuma ja mihin se sinä aikana on kansamme saattama, sitä on maikea ryhtyä lähemmin ap rikoimaan. Marinaksi moi maan sa noo, että se on jättänyt ja jättää sy. mät mammat tämän kansan ruumii seen, sitä symemmät kuta enemmän melttoina ja Väsyneinä tyydytään suhtautumaan siihen, kuin johonkin luonnolliseen asiaan. Ei moi kieltää, etteikö suomalaisen kin puolueen keskuudessa olisi miime aikoina esiintynyt mälinpitämättö- myyttä kansallisen asian ajamiseen nähden. Mäsyneesti sujuu työ, mä- häistä on uhrautumaisuus. Tätä ajatellessa joutuu Väliin ky symään, onko heidänkin tahollaan jo kadotettu usko Juhana Wilhelm Snellmanin ja hänen ympärilleen ke- rääntyneen suomalaisuuden työn kan tajoukon kansallisiin ihanteisiin? laskettujen seppelten luku nousi ta-r- kisan 40:neen. Hautaussaatto n ci» tirv^t palokunta ja Porin purjehd seura kullucena osaa. H»kk«»ee» ru»«iS lötz. detty. Joku a'.ka sitten huk?une>'n seppä I. GrZr.dlomin ruumis löydet. tiin eilen joesta konepaj'n j^ Won- hansahan mäliitä. Ruumis i^usi meden pinnalle siitä syySiä, että konc- tehtaan työmiehen Lindholmin nuoni selkänauha oli joutunut leuan clle. nostaen reimiä koettaessa ruumiu! ylös. - Esityslista Porin Kaupun gimvaltuusmiesten kokouksessa lor? taina, syyskuun päiivänä uun kello 6 i .-p. 1) Lausunnon antaminen tmippa hallin sijoittamista koskemassa ivnli tusasiassa. 2) Maistraatin kirje soittaja Krummin y. m. anomuksella pääslä luomen alamaisiksi. Zui sm ivenerisren tauiien e!i täimä koskemalla ohjesäännöllä. 4) ^u sui ivantilan käyttämisesiä menäläisten sotilaiden arestihuoneena^ KlMmys rottasodan julistami sesta. >>) Wiittaittartastuslodislajaii iva litsemmm ^ Petrellin polttimoon, 7> Nahatoimilamann kirje ta>ip'.l!i- gin konttotumntlitainaii uildistami sesta. Sm sn: kaiivon rakentamisesla osaan. S.n sui kaupungin lassakredi- tinvilainan undislaniisesta. 10) Kertomus poikien ammalritvu un toiminnasta. 11) S:n tyltvjen ammattikoulun poiminnasta. 12) Kertomus köyhäin hoidosla 1909. 1!>) Könhäinhoitohallimksen kivje elmitytsellä köyhänhoidon menojen Uhoamisen syistä. l-t) Pyyntö eräiden tanvetalujeu hankkimisesta poikien ammalrikouliiun. Lllilliste»" lehti Msltss lsittt- vlllM Kun Satakunnan Sanomat sai- marteli tunnetulla tamullaan tämän lehden kirjoitusta erään sanomalehti- osuuSkuntia koskeman, heihin nähden mähemmän mieluisen lauseen johdos ta, osotet!i!n tämän lehden 96 n.ssa Satakunnan Sanomain laintulkinta määräksi täysin tyhjentäjällä toivolla. Olisi näin ollen cdotZanut, ellä kun kerran ..laillisten" lehti ja sen kan- nattajat duomaamat erehdyksensä, niin he myöskin min hartoaSti halamoi- mansa nimen mukaisesti korjaamat erehdyksensä. Mutta eipäs! Lehti Vaikeni ensin, kunnes lopulta sai mahdotonta kantaansa tukemaan erään ..OsuuStoimintamiehen", joka on penkonut kirjahyllyltään Vanhen tuneita Pellermo-seuran julka'.suita, jotka hän edelleenkin tahtoo pyiyttää »laillisten" ainoana auktoriteettina osuustoimintalakia tulkitessa. ..Osuus- toimintamieS" puolustaa siis janoin.^ lehtiosuuskuntia. Ja yhtenä tovi», telukappaleenaan hän m. m. mainit see: „Ei kaiketi kukaan moine kieltää, että esim. kirjain ostajat eimät saisi kirj-ikauppoosuuskuntaa perustaa". On anteeksianmttamaa, et'ä jolu Vanhoillinen maaseudun ..osuustoi- mintamies" ei ehdi seurata aikansa mukana, mitä esim. juuri hänen eri- koisaloansa kuuluman lainsäädännön kehitykseen tulee. Mutta että ..lcilli?- ten" sanomalehti omasta puolestaan kaikessa yhtyy kannattamaan ..osuus- toimintam'ehensä" i'mei!:sti manken- tunutta laintulkintaa, koettaen samoll.'. uskotella itseään (ftlloicta suom^is:o> senaattia ja Pellermo-seur^a purc?- maksi osuuStoimintalain ti-nt.ja'si. se on jotakin sellaista, mitä ei kd-ö ..laillisten" lehdeltä olisi odott.ni-r Mahdotonta on kumminkin aj. tcllc,. että siten todellisesti olisi asian laita. Silloinhan täytyisi hämitä kanen toi- won siitä, että kerran suomenheimo itsenäisen ja korkean siwiS!ykIe:>sä tur missa, kansallisesti eheänä mmoen simistyö?ansojen tamoin kortensa kcn- taisi inhimillisen simistyksen suuran kekoon. Suomalaisen puolueen keskuudessa tZyNiy sen muoksi horjumattomana elää uskon kansallisten ihanteiden aatteiden elämöittZivään ja rakente- maan moimaan. Mäsymukseen -a innottomuuteen täytyy oll^ uiuita enemmän ulkonaisia syitä. Mutta illoin moi^at ne myöskin poistua antaakseen sijaa uhrautujalle ja hen- kemälle toiminnalle, ja niiden tulee zoistua. Siitä on jokainen suomen mielinen Vastuunalainen siinä, pie- nemmässä tai suuremmassa määrässä, jonka hän omalla työllään moi saoda aikaan. Olkoon tämä Vastuun tunne moi- makaS suomenmielisen kansan sydä missä! Lietsokoon se innostusta, an takoon se kullekin Voimia uhraamaan aiken, mikä hänen mallassaan on, kansallisten ihanteiden toteuttamiseksi! Silloin kukin on tehnyt sen, joka main oli hänen welwolliiuutensa suomen heimon moloisan tulemaisuuden luo mistyössä. UhrautumaisuudeSsa ja ämpöisessä rakkaudessa ottakoon ku kin esikumakscen sen harvalukuisen joukon, joka Juhana Wilhelm Snell manin Välittömästi innostamana suo malaisuuden työn ei.simäiset ladut hiihti! Se on aina olema esikuVaksi kelpaama suomalaisuuden työn teki jöille!