N:o 52 — 1910 KBSKI-SUOMI Peijanfslni maattakaan 4 p:ni Kaupungin Rahatoimi- konttori pidetUn yleisöllä avoiona tämän KQQn 7 päivästä alkaen kaikkina arkipäivinä kello 10—11 ap. Jyväskylässä maaliskuun 3 pnä 19ia Anton Heinonen. 818 1-8 Huoneita halutaan vuokrata koolohuoneiksi joko yksi isompi ja yksi pienempi sekä lämmin etei nen tai yksi pienempi ja kaksi isom paa sekä lämmin eteinen. Vuokra tarjoukset pyydetään jättämään Ra- hatoimikonttoriin sen auki ollessa. Jyväskylässä maalisk. 3 pnä 1910. Anton Heinonen. 814 1-2 ne on louConut kunnioitetun nimen kqchojan joukossa. Mi?ä se fitte antaa Koleivalan ru- noM niiden ofati PYjhwän aNvM ja meckiÄffsen. Runouden tuntijat omat pitä kirjoittaneet symAle käypiä lutki- mutsia ja osoittaneet, mitä suuria kau neuden aarteita se sisÄtää. Mutta Ka- letvalan runouden käsittämiseen ei tai- vita lyviä esteettinä ««pinnoita, myös- km jokainen t<Lvallinenkin ihminen, jM» lvaan on «voin mieli kauneudelle, tooi^ tuntea jotakin (siitä tviehätnkses- tä. joka tvaltasi mielet »vaichan Mäinä- moisen soittoa kuunnellessa. Jo se ulMÄHtainen kuiva, joiÄka Ka- lavoZan laulaja antaa maastansa ja kansastansa, on elämässä todellisuudes saan erittäin mieltäkiinnittÄvä ja vie- hättÄvä. <ZsiiNtyyhän fiinä tämä tu- hatjäSvinen maamme mesistöineen, mavieen, iMvi» ja eläinkuntmeen kai- keösa 7irjawaAsa waihte!lewaisuudes- saan ihka Äädvänä eteemme. Samaten vchös smunalainen koti affuSkaineen ja koko suomalainen elämä: metsästäjä, Lalastaja, maamvitzelijä, seppä, sotilas ammatissaan, niinikään nainen aska- reissaan awat mitä monipuolisimmin kuvatut. Emmehän opi tuntemaan heitä dvaan atlkwloissan>sa, maan myös- tin heidän tärkeimmistä juhlistaan ia niiden »vietosta saaachne seikkaperäisen ja eloisan kuivan. Mutta KaleMalan laulaja ei ole tyy tynyt ainoastaan tKhän ulkopuoliseen kulmaan, »vaan ?en ohella me saamme tunkeutua paho stpvemmälle hänen ole- mu?s«issa M?W?siin. Kumotessa :r.f,e= ään, olojaan ja elämätään hän samalla paljastaa omitursen ajatus- ja tunne- elämänsä ja maailmankatsomuksensa. Hän on luonnonlapsi. joka on m asti kiintynyt ympärillään «cUetoaatt luon toon, lse on hänen uskottunsa, jolle hän salaisuutensa ?erroo >ja huolensa haas- islee. Hänellä on okvoin silmä ja mie- li luonnon kauneudelle. Millä ihas tuksella samoilee metsästäjä kuuiakkza- na sy»M>äiwänä meGssä, jolloin "yö- pakkanen on kattanut Malkeaan kuu- raan maat ja metsät, raitis tuoksu täyttää ilman ja auringon säteet kirk kaana kajastalmat kaHron seinästä tuol le etäiHt^>eZsä korkean waaran rinteel- lä. Hm^kimaaillma isalaperäisenä »iin- päröi hämä kaiMalla ja ylennemin mielm kutvirtslee hän nyt o>lc?man Ta- Pion juhlon. Tuo auringonkilo, jvka »välköhtii etäifljydlcSsä. on heijastus Tapion linnasta, kuuluisasta Metio- lasta ja tuo wa!lkea »verho, joka kattaa maat ja metsät, on meösänhaltiamäen sinne lewittälmä jichlaikounisius. Ta- manlaista ihastusta herättää hänessä «monnväriset, Leimyer pi!Även>hattarat. (sotka lämpiminä kesäiltoina leijailemai taimaalla tai meden aatvoijen mäl>ke au- lingon loistasssa. KaMi näkemänsä hän Pukee runoLlifen mic<ikuwituksen ihmcaverhoon. Nuo ihanat monimä- ritset poutapildvet owo»t ilman impien kutomia utuisia kankaita, joita he sin- ne lttvittelttvät ihmislaston jilolst. mie- käpä he tuossa ta maalla >esiintywässä «väriloistossa luulemat näkemänsä itse tanvaan Taatonkin astuskelsman su- kassa sinertämässä, ikivjamassa kaplu- kassa. Tuolla aaltojen harjalla sen. joita päimän säteet hapeoimat, luu- lee^hän näketvSnsä meden neinojen hii- poavan hiuÄsianisa harjalla hopeapäällä. Ja samoin >kuin »luonnon kauneus täyttää hänen minänsä ihastuksella. Mirtttää koti hänen lämpimät tunteen- sa. »Ohoh kultaista Vyleä, Maan ^parasta paikastani. Nurmet alla, pellot päällä, keskellä kylä MÄillä, kylän alla armas ranta, rannassa rakas melonen, se sopisi sorsan uija. ivesilinnun wieretellä". Näin hän huudahtaa lämpimän i- hastuEsensa »vallassa. Ja miten iba- natsi Lulvataan elämä lapsuuden ko dissa, jckloin ÄötmSn huolet, peili)- myk^et ja tjirriu eiroät mi elä ole pääs seet samentamaan wiawnta elämän- ttoo, mutta mitm 'kMloa ja ilotonta ottkaan sitävastoin Ikobiltaman elä- mä. kTosin ei ei kotikaan woi suojella elämän kokoilta kokemu!Mta. Sill.i eläniä on kcdvaa täällä kylmässä Poh- Soilassa, je ei salli jäädä PitemdniM ai- kaa huolettomaan elämän nautintoon tai uinailSckvaan. >haawelksrwaan toi- inierrcmuuteen. Tulee semähden so ai lätsin appia elämän Makalvain, jopa raskaiden Wellwöllisuu!lslen tunnollises- ia täyltSmffessä ersnnään tychyryksen- lä ja elämän onnetts-a. Miten lvaka- waSti terotetoavskaan *täiä morsiamek- le, joka vxnchemlpainsa?otoa lähtee sul- hasensa kotiin »vieraan pechegn jäse- nöksi. Mutta tällöinkin tarjoo seuruS- telu omaisten kanZsa kMn piirissä ja keskinäinen raMaus runisasta suloStus- ta elämän raskaiden taaVojen alla. Kotielämästä ja perheen jäsenten kes- kina isistä suhteista antaa Kaletvala mitä herttaiistmpia kuwaMa. Sy- dämmellifyys on piirre, jo?a kohtaa meitä 7aikkialla KMvalassa. Äidin rakkaus on «siellä kuivattu nivn syvällä ja hienolla tawalla, että tuskin sen wertaiSta 0n MvattaZviSsa. Miten lirkuttawasti se kuIMautuu Ainon äi- dissä, joka ilchimillijsissä 'kaskeamissaan luuli saattatvanjsa tyttärensä onnelli-sek- fi pvkkottaeSsaan hänen mainchMaan, mutta warchan MäinÄmöisen puolisot- fi, mutta Ma sitte mallan murwu> su. rusta, huomatessaan että hän olikin saattanut tyttärensä «mettomuuteen ja turmioon. Kuinka tvoimakkaana kuiMastuu äidinrakkaus jälleen Lein- minlkäisen aidisisä, joka ei kammo mi- tään wai!tvoja ja uhrauksia löytää?- seen Poikansa ja saatta>a?Is>oen hänen'ta- kaistn elÄvien maille. Ja miten ihana- na iAnenee äidin rakkaus Kullermon äidissä, joka ei tvvi laMa raiastmnas- ta luonnot-toMimpaan rikokseen lan- geimMa Poikaansa, ZvaiSka kai M muut omaisetkin -oHvat kammMa hänestä luopuneet. Tätä äidin rakkautta w,is- taa llapsen hellä kiintymys äitiinsä. Muistakaamme Lemminkäisiä, jo?a?Ävydmiekisyydestään saattaa >tu- Hota lu?e>mattomion onnen, mutta jon- «ka rakkaus äitiin!sä on jMakaZva ja jy- Mä. Mickäpä turmelwnut ja paaiu- nut Kulleomolkin heltyy kuullessaan äi-! titijsä kuölsmaSta. Ja miten kauniisti' teroitetaan miehelään lähtemän tytta- ren mieleen, ethei hän uusissa oloissa ja uusien weldvoÄisuu!Isien tcckia unoh- taisi emoansa, jossa ■ »Monet yöt unetta wietti. Monet atriat unoihti TuuiteilleKsa sinua Vaaliessa hienoistansa". Samoin Fumataan Oeillä monin >Pai- koin puolisojen Mälistä ra?kautta. Mi- ten symää surua JAnarinen tunsi puo- tisonlsa ?uckemasw! muistakaamme myös niitä neuimoja. joita annetaan sulhaselle siitä, miten hänen tulisi nuorta lMaiimoansa kochdeilla. ^ Tilaisuus ei 'salli' näitä esimeMeiä Pitemanälle jai?aa. KaiKmlla Kaleiva- lassa kohtaa meitä oma omituinen maailmankatsomus, ^Mällinen ajaiuL- ja tunne-Äämä ja elämän käsitys, >on ka tunnusmerUinä on ^lMvä. puhdas .hmislHs. MuM eikö tämä kuwa kan- sasiamme oie liiaksi ihsnnoima; onhai» se liian kaunis ollakseiM ivdelline.i T- päilemättä >e olisikin niin, ellei Ka»e- nalassa kumatiaisi mW!kin elnniar Muutteet ja warjopuol»t. Mutta on- han nekin siellä kuwaituna yh.'ä lah' jomattoman todellisesti. Noilla ihmi- sillä, joiden kauniita ominaisuuksia :ne ihailemme, on kyllä naMin inhimil- lijet heikkoutensa. I? kutvataanhan siellä esim., miten kurjoG saattoi mi- niän kohtalo muodostua m-ehelcsii, ?a se Mä paljas^.ia ineille joi- ka owat kaukana hanteellisuudesia Painaahan myös vrjvrden k.cous Ka- lewan kansan eTjnKcn kaa.ncan lei- nian?a. Mutia luu.äun epik^hdat e- siintymät tuon korfv-n.ini! '>uh:aa-»- man elämänkäsityksep. mala>s:akiess^. Niitä ei e"ti-tä lu^nn- fiiiina >a f.i;« iväksyttÄvinä, waan o>'.'.le'io nuu:ia ja kärsimiysiä tuottalmi it. Niinpä esim. raa?a kchicln appelasja ejitetniin mi niän kärsimys:-.': nxiloösn. Ja mis- iäpä orjuuden Malliiessa on >yiv>.m:nin >a hienomm.n!>vilet-y. .'ua orjaravk- kakin on ihminen, icffa myös on ih- missydän ja !nh:m!llii'l :'>nc.'?t. Niin, — n^Ilä on Kal?nal!»Ssa aarre, jasta olemme :h'ä ylpeitä, kun cilemme nähneet mitv armoa sille muualla maaAmassa annetaan. Mutia miten olemme itse iä>:ä aarrettamme käyttäneet. Koristelematon totuus lienee Malikin tällainen: Tamalla kun ^muuta ikivjallisuutta, usein mitälömä ^ja ala-aomloista chkäipä huonoakin, le- Niiää tuumimalla kote-himme, puuttuu sieltä Kalemala. tahi jtos se siellä on- 'kin. niin PlM se tuntematj>omana suu- ruutena. ?Wtämättömänä aarteena. Me >kÄsit>älin>me fyllä, että ^ämä ei ole i , niiliikuin Ma pitää, mutta fiinä ei wie- Zä Min. Käyttääkseni nlMilhei?en wt- ^ tua kulmaa, meidän clilsi läkattama^ käiyKämästä pintamesiä, jotka usein' tt)oiwai! oilla saastutetun maaperän ^ ,turmelemia sa lemitiiälmät koteihimiae > tautia ja turmelusta ja käännytiäNiä poh'<Nvesiin, jotka taudin aiheista wa- Paina, puhtaina ja raittiina Mixtaile- »vat fymällä kotoiseissa maaperäsjäm- me. Tahi puhue>» Mrtauksitta. me kunnioitamme ja juhlimme Kalsma- laammie povhaiten site>n. että tutns- tumme paremmin .siellä löyil>mään kauneuteen, opimme raikastamaan ja hoitamaan omaa ka><sallista siimisiys- peruamme jv edelleen ra>kenta>maan,ja kehittämään tälle puihtaalle ja tevmecl- le pohjalle ai^okanfallista, suomalaista sUvistilMä. Suomen naisyhdistykselle 2,000 mk. MarttachhdisttzkseLe 2.000 mk. Nämä rahamäärät otvat nimenomaan aioliut kirjain ilmaiseesi jakelemista war» ten hhters«II>e?<mscrll«. Maantieteellinen seura on /fiinä suhteessa sitoutunut an- -tamaan ylamlpänä mainitusta summasic 300 kappaletta suurta kartastoansa dbts- tineen iLmaiseffi ZcmsaNkivjastoille, joilla ei sitä ennen ole. sekä antamaan jälelle jääneistä irtonaisista Zarttal«hdistä zä- lellä olctvat kansavoulliuille hawainto»op'.- tuksen wälineiksi. Naisyhdistys ja yhd:Z- tys Martta saisiwat samoin rahamää- rcmisä jiqjastom jakelemista tvartbn ?vä- ^Ävaraisille. Edelleen on ehdotettu,: ©mainen taideyhdistykselle kuwabok.'kl- .mainsa enentämisefsi!aiworru^silla y.m. L.000 m:laa. Turun taideyhdistykselle 2,000 mk. Taiteivijqseuralle 1,000 tnf. Nämä määrät otvat Ihacldtu>j«n määrien mukai-set. paitsi wiiimeinen, jÄka tarkoli- taa ltaidemäyttekN«N järjestämistä maa- seuduilla, mihin tarkoittu.hs«en toiimeksi annetusta rcch«määrästä suurin osa wie- •lä «n kätMämättä. Kirjallisuuden hyiväM ehdotetaan: Su>amalaiff«n Kirjallisuuden Seulalle 8,000 »nk. Ruotsalai.selle Kivjallistmsseuralle tvaltaistuinpuheella: «KaMeinkorkeimMasta käskystä ja Hänen Keisarillisen Mchesteettin,sa korkeassa nimessä terwch!din minä e- duÄkunnan jäseniä ja julistan nyckhiset Itvarsinaiset )va?tiopäijwät amatuiöst". Puheen tukkiffsi suomeasi ja ruotsiksi scnaatton Mark of f. - Puhemiehen tvastauspuhe. Edusikunnan puhemies, asessori P. E. Swinhuswud lausui Nxrstauk- sekfi seuraamasti: ^ »GduSkunnan puolesta Ämituon sen alamaisen kumtioituVsen tm^eet Hä- nön Keisarilliselle Majesteetilleen Suuriruhtinaalle." Täysistunto juhlameno- j en s älkee n. MaltaistuinMsta siirryttiin täys- iskuiÄioon palokunnantalolle. Nimen- huudon jälkeen Nmoitti puihemies, «eitä schteerinä tullee öoistaMsi toimimaan entinen sihteeri hovioikeuden notario Jiwari Ah a M a, ltjleistuMina toi- miööaja K. W. Puuska ja yPtyis- tulkkina silos. maisteri K. P. Man- n elia Jstumajärjestys. KanSliatoimiikunta chdotti, että e- dustajat istuisiwat ryhimitltäin, niin- kuin edelliMäkin MaltioPäiwiW. G. Py?älä (maal.) chdotti, että /suomalaisen puolueen edustajat, jon- ka jäseniä myöskin on niyilyisessä hal- litufsesjia, siirchistmäk -oikeistoon. >Ed. Hakonen As.) armeli, että sosialidemo>kratien istumapai>kka Pitäisi olla !MaseMmist>ossa ja suomalaisen puolueien. jÄka kaikissa suhteissa on taantumuksellinen, odustiajain pitäisi saada sijansa äärimmäisessä oikeistos- sa. Ed. S c hy b e r g s o n (ruots.) lau- sui. että molemmat edelliset omat jou tavia puhujia, sekä ehidotti, ettiä odus- tajat istuiflmat niinlkuin ennenkin. Kun «Mielä muutamat puhujat oli- wat ivastuistaneet öd. P-ijkälän ehdo- lusta, kchoitti Puhemies häntä jättä- mään sen kivja^llisasti, muuten ei sitä oteta ääivestettäl>vW. Kun ed. Pykä- lä ei pyyMttyä kirjMista ehdotus:a esittämät, raukesi asia ja eduskunta päätti pysytiää eri Minät Nxinhoilla p a isoillaan. Keskiwilkko-illan salaisen istunnon pöytäkirja. Ed. Söderholm (ruots.) pyysi sen jälkeen puhekuoron huomauttaen, että on ollut ta!pana. että istunto, jos- sa neutootdlaan >waltaistuinsalisja pi- dettÄväisiä puheesta, on Mut salai- nen. Esitti nyt, että eduskunta päät- täisi julkaista edellisen illan salaisen is- '^ea koskölvat asiat, nim.: tunnon pöl)täkirjan, 'koska ^tä sen sa- i) Hsil^sen 6.500 mkn muotuisen laamiseon ei ei«äa ole Äemassa. Ehdo- määrärahan myöckÄnisestä lisähuo- tusta kannatti ed. Se tälä (nuors.) neuston muokraamisM yliopisron ja hyväksyi sen eduskunta. maantieteelliselle lait Meille. a» i ir- •<.* I 2) esitylsen että tilcktciman mäesiZn a \ sijamiehe . laiiiaralhasto saa hanMa muutamia t'u Malitsijamiesten lulkumäärän eh- lloja Liperin pitäjässä tilattomalle dotli puhemiehistö samaasi kuin ennen- wäastölle jaettallvckUsi, 'kin eli 45:>isi. mi!kä >h»M>äkst>ttiin. Waa-^ 3) esityksen eniii!tään 150,000 mkn li toimitetaan ensi lauantain istun-, myöntämisestä teräs-chöychpurren ja nossa ja oivat ehdo>kasliZtÄt sitäivarien /M>>den Purje-mool't>orialu!ösen hankki- jätettailvät sihteerille miimeistöän ptr- 'miseliii tullilaitokselle, 4) esityksen mielisairaslääkärinMir- «?ojen perustamisesta Turun, Wiipu- rin, Mustosaaron ja Oulun läänin- kuin saiMnasehdistön edustajain silvis- tys pavanee. Tämän johdiosta ja kun konraatiku- wernööri ei woi tyytyä siihen että mai- najain hädvaist) jätetään riippuivotsi siZvistystason Aochoamisesta, on hän ke- hokttanut >senaattia toltkastvessaan wä- liaikaisia säädöklsiä Isanomalehdislöstä. ottamaan harkitocm, ei>kö ^ näihia «möisi saada sopimaan säädöstä, joka 'kieltää kuollutta hätväisemät lausunnot N>ai>kka ne eimär «ollaan tunnusiner» ikillisen herjauden luonteisia. 3,000 mk. . v_ Wanamo--yhdistyksrll« 1,000 ml. Kirjallisuusseurain LrytettämAsi ehdo» tetuit w air ai otvat aijowt käyt«tläwä!si Pu-olÄksi Zirjallisim pallinttväen aniann- seen. Di«tc«llisten tehtäwäin IhtHvälsi chdo- te taan: Maaseutumuseoille Arkoologisen toi- misbo-n jaettatvalksi 10,000 mk. Suomen hist«riallilselle seuralle t,000 m:!aa. Suomen s'rtko!histo>rialliselle seurallc 1,000 mk. Suomv'l muinaismuistvyhdistyisell - 3.000 ml. Suomen maanti. teelliselle seurale u/00 ml. Maantieicell/clle yhdisteelle 1,0(0 m. Suoimcrtais ugrilaiselle seuralle 2,000 mkaa. Uusisilologllelle vhdis^^t>'tlle 1 CO n! Seuralle Pro fauna ei slora fcnni.a 2.000 mk. Tiedealatemialle 3,000 mk. Tiedeseuralle 3,000 mk. Wi im emääni ttir summa on pyydetty tieteellisvffi pallinnoilssi. Mtem<sä tulisi Äiän mu?aan kansan- tva^istulsen hytvälksi annet taivalsi '20,000 mk., taiton edistäimilse?si 6,000 m?., kir- jaHifimiidcm edistämisel>si 12,000 mk. ja tieteellisim tarkoituksiin 36,000 mk. — Lainojen myöntäminen »valtio- rahastosta. — Riipplttva sotilasmil- ; joonista. Kuten ai!kaisemmin on mai- nittu on korkeimmaAsa paiikassa hylätty senaatin esiittjs 500,000 mkn suuruisen kuoletuslainan myöntämisenä Parais ten KoMmiuori Osakeyhtiölle. Asia esitelt. tJt. 1 p. senaatissa, jioTa päätti, j että lkoska eisikys oli hiLäity sillä perus- l teellä eöiä >cli liian aikaisin herädetiy koska WM)s Suomen sus- ritetioimaÄa siotilasma?ksusia ei ole Ivielä järjestetty, osia on Mastoisuu- dessa esttettämä koltkeimmassa paikas- sa uudestaan. — senaatin »virkamiehet. Senaatti on myöntänyt esittclijäisihteeri Husio RautapaÄe wirkawapautta Malti^Päi- Wien a.ja>!Zsi ja määrännyt protokolla- sihteeri Björn Masastjernan hoitamaan isillä ailkaa Ma>ltivNiamintoimituskun- nan estttelMschteerin tchiämiä. — „MaUopisai>a"-lH>diMis aikoo ensi waippuna samalla tapaa kun edel- lisinäkin imuosina myydä imappukukka- sia toimintansa kannattamiseksi ja e- disaämisclsi ja on sitä «Martm WitMyt senaatilla oikeutta saaiba tullina tuoda maahan 275.000 kappaleilta Mappu- kMasia. — Kauppaoppilaitosten opettajain eläkelaitos. Kauippaopiston johtaja Kyösti Jävminen ja kauppakoulun joh- wja K. A. Mideniuis «vat senoatitla anoneet MaDvistusta Suomen Ka^?p- jelppi laisten Oper:<rjain Eläkelai- tokson säiilnnöille Is^kä samalla anoneet, etia döikefoitof^llc !wa>ltian »varoista mijönMtäiisiin rimatoa wuotuinen ar- imicmaärLraha sääntöjen mukaiseksi ^kannatusÄvulK, j>oka iclkisi 50 pvos. lai- iclsen osckkas:en wu osina in suoritetta- mistä mäkumus- ja jääsrön^aksuista. Virallisia y.m. yleisiä »nitisia. Suomen asiat minlsterl- ncuwostossa. Pietarista, maalisk. 2 p:na. Ministerineustvasto >on Miellyt ja puolestaan htjiväksk)icht seuraamat Suo- ^„Sei ts emästä w eljek s eStä". itÄva5t<ilaisen Schönherrin »laa", Teultvo PaMalan »vanha tuttn »T u t» kijoella", Nikolai Gvgolin kuului, sa menäläinen huminäytelmä „Ne- im i iso r i", Eim> Leinon historialli- nen näytelmä „T u>om a sp i i sva", Tidringin „UH>kap el i ä", Shakes- peareir AasMinon murhenäytelmä »Othelko",. Maurice Ordonncu» operei»li „N u kke". johon musiikin on siveltänyt Edmord Audmn, sekä lau- lukappoileet "Sorrentosfa" ja y s i ka u p p j a a t". Missä jär« jesti)ksassä kappaleet >tulelwat esitettä- wM, emtme Mielä tiedä. — Jytvaskylä— Päijänteen laiwa. osakeyhtiön waisinais<^a yhtiökokouik. sechja eiiien illalla tvailittiin yhtiön foh- tokuntaan uudelleen entiset jäsenet, »j. milläin isännöilsljä Ä. Kauranen, pankinglolhitqja A. Fredrikson, toimi- msjchtaja Hugo Paaviainen, asioivsi- ja T. Wiik ja apleeökari E. Mansne- rus. TitintarkasiajM »validiin kaup- piaat Jch. Väistö ja T. E. Spets .se- kä moralle lkauppias A. Mitrofanoff. — Jymäskylän kauppakoulun johta jan wirilaa on »vielä ha'kuajan päätM- !yä eräs henkilö hakenut. Paperit saa- puimai tänne tvasia 3 päiMä, joten ha, !kija tieMti ei enää moinut lulla kl)sy- imMeen. - — Tuomen Matkailijayhdistyksen Iyiväskylän osaston kcÄous on hoiell: Wahlgr?n'.s>'a tänä ilicma Ko puoli 8. lantaina ennen kl>o 1*2 Päimälla. Eduskunnan tulkit KanÄiadoimikunta ehdotti, eitä näilläkin waLtiojpäiwillä asetettaisiin' yleinen tukkki, joka tu!lkiW ruotsa.ai- eauskunta. Juhlalliset «vajaiset. Klo nÄjänn«stä maille 12 kokoon- tuimat edustajat MÄunnantalolle. mistä Co 12 siirty:»vätl Nikolain- !k i r kk-o o>n awajaisjum<ckin!pakveluk- seen. Waltiopäiwäsaarnan Piti pas- kori I. K. Nordlund 62 Ps:n 9 !Märs'tyn «jShldolla. KitkMa siirchttiin w a l t a i s - t u i n >s a i i i n, missä kenraali^tulver- nööri S eyn amosi w<Ätiopäiwät H. M:nsa Keisarin nimeZsä seuraamalla sairaaloihin, 5) Miksen >wavoisen nu^ntäniisestä ima^ioipäiwämenoihin w. 1911, . . , r . J: i 6) esittMen pHlikortiisuostunnasia ftt lausunnot jm»mel>jt ja suomalmst^n ^ iausu.,t»jeii Ponne. M ' 7) J 1:10111 >»« im UA ihn I°». toni»lo«n m ,ltwhingot joita he omat kärsineet Suo messa 1905 w:n m>ellall!oissa. sanpuolueen edustajia Marten, tus hiMÄMiin. Ehdo- Arm. esityksiä. Istunnon kestäessä ijaettiin edu)- kunnalle a.-m. esitykset: Lyytitoi mesta, perintökaaren 9 lmvun 1, 2, 4. b ja 7 pykälien muuttamisesta, sekä tuullaalkiimaksnn laskemisen perus- teista. Jstuniio päättyi Äo 3,20 i.P. Wainaiaw hawSlfy. Tamjpereella ilmksttIvässä .»Kansan Lehdessä" vli joulukuun 22 pliä 1909 kirjoitus, jonka nimenä oli „Aiman >'uin Bobban aikana". Kun tällainen määnieiv kenraaliku- wernööri Bobrik.>w-lwaina'an niinest i. jo?a edusti korkeinta Mil.aa Suomes- SeuraaZva istunto on -iänään klo' sa on kenraalikuvernöörinä luuiunui — Kestikusvarit ja kyydinpito. Vaasan läänin kuvernööri on mää- rännyt kcslikiemarin- ja Njydirrpidon Laukaan kunnassa miisiivuotiskauoek- si 1911—15 aimeitämiksi seuraamille henkilöille: Leppäweden l^Msä t<^l. Her-inanni Kalmarille 450 mkn Muo-:- ma-?:-ua N-asman: Petruman k:,iäs.sii kaupp. SÄomon Ikcsclle 300 mkn wu0simassullai Haapamaiian kli.äsiä muokr. Albert Wiinikaise'lle 290 Muasimaksusta: Nurmijärw?n k»>lässä tal. Maiti FrimanMe 450 mkn M'to- si maksusta; Savion Mässä ta?. Li.o Juntuselle 275 mkn wu>Limaksnstc>. Liewestuo>reen kniässä kruumlntorpp^'- ri Otto SuurÄolle 290 mkn Muosi- maVt»sta; Äänekc>->ken kyläNä le puri Wille Keurulaiselle 3,000 nflfn mu »n- maksusta se?ä Paadeniaipaleen N5äs- sä wuo>kr<!mies Matti Kankaiselle 2/,00 mkn Ivucsiinaksua »vastaan. ! — Aiaianmittaustoimitukset. Vaa san läänin kuirernööri on | sn ,iroi(;|iiii&tanut seuraawai politor- lain crO't.;ain;kt, nimittäin: I l. nnn heht. maaiialan erottamisen puusoppä Juho Wäinö Majakoskelle pa^siatilaiksi nimellä Kilv'.stö. kuulu- 'mana tclf. Tobias Salomoninyoika ?lifjc1!an eli Su avo n omistamaan Aho» lan 0.1875 manttaalisesta Meroialos- ta >n:o 24 erotettuun myöskin A h «an ,0,0937 manuaaliseen talenoisaan n.v 24^ JMäÄylän pit. ja ikiMsä', palsta, tilan hinta on 1.950 mk. ja wuo'.u> nen mero 4 mk.'. 3.4,.7 heht. M e ro nka nnatta^van ma?n !alan erottamisen maanm. Nobcri Bergmanille palstatilaksi nimellä Suo niitty.'kuulumana maanw. Totiias ?ll- hon nyttemmin am-Äoinaan Riikolan 0.4583 manttaaliscsta merotalosta n:o 3 erotettuun Lo!hdon 0,0833 maut- iaaliseen talcmosaan Laukaan pit. Pci- ruman AMsä; palstatilan wuotu-nen mero on laskettu 8 markaksi, i Hämeenlääni n kulvernööri on mal?- wistanut seuraavvat ti^luslohkomiset: Pelto-Hoimala nimisMä perimöiilas- ta n:o 8 Asikkalan pit. IlrajäMm ky lässä on> Einil Camenille eroiiettu Keltalahii ja Mauriiz Hietaniemelle KorpiiPcGa niminen tila; Jokela nu l misestä perintötillasta n:o 13. Korpi- lahden Pitäjjän Muuramen Nilässä ero- iettu Kalle Niemelälle Niemelä nimi- nen tila; 3iaslmala nimisestä perintö- tilasta n:o 3 Padasjoen pitäjän Maa- kaskm kizlässä Uumar Hakalle eroilet- tu Toiwola niminen uusi tila. Muualta Suomesta. — Pitkään wiipywät nykyään asiat senaatin talousosastossa. Huhtikuulla iv. 1907 jätettiin senaatin talousos^Z- rcon eräs motitus. kosÄva Kuopion läänin kumernöörin 9 pnä ?okak. antamaa liluÄohkcnnispäälös:ä Laa,- jan perinrötail^lla n:o 12 KiuruMeden pit. KiuruMeden ÄMssä. 5iun ei a- siasta sittemmin ole kuckunui mitään, :: edustat iin asiaa asianomaisesta it-i» rastcsra, jossa Umoitettiin^ että «sian pä«:äimiiien riippui djtitiTtjs-iö, joia icas ei moida tcchda. kun senaatissa ei ole tarpeellista määrää lainopillisia jäieniä. Asian raiikaiseminen on si '.s miipyreyt mainituissa mirastossa kohta lOlme wuMa ja soinee!kulua kenties saman iverran aikaa lisää, elleilmät ajri ; ö olot maamme hallriuksessa piakkoin muutu sääimölliftH. Tämä <n asianck>ni<lis,lle maanomis- lajille hiMin ikäirä a^a. sillä iu,kt)öän he eurä: tiedä, mitä heidän hallintoon- sa kuuluu tila-^a, mitä ei. — »Langaton telefoonijoht»" T«r»« ja Saloa «alille. Tiislaina tvalmistui Turun sa «alan mälille ^langaton tele- fc>nijcihw", joka on saatti aikaan li'<tä» mällä transformatvrit wa>rsinaisiin lan« >kajohtoihin. Turun ja Talon wälillä on laihän asti »llut olomaÄa Aafifi telcfocnt- jcchtoa ja cm Mft näitten lanlajsbtosen awulla saatu aikaan kovmaS langotcn jo^to, jvtcn siis mainitulla linjalla »oi lpuhua fdJnte hcttkilää yhtaikaa toaiffj on olc-maösa ainoastaan kaHsi lankaioh- >ioa. Tainä utkvmailla ädfettäin käy iän- ;öön otcitu -keksintö nn «o !>ostaa kachdes:a rimiaZkaiscsia telesoonisochdosta kcluras langaton iot>!v ^icnce cnisvmäinen laa- tnaan Tuomessa. .-^7^ — Maisterimihkiäiset. Viime tiis taina cki sitojia n kandidaalella !ko° ?.'us, jos'a pääiettiin ^5uaä lupaa maisterimihkiäis:en toimeetipameni- seon kulmvana 1e'.vaönä. — Ka»valluksesta tuomittu. Tiisiai- na oli Pietarsaaren rcastmvairotkeu- Sessa kMleklälmänä tointoristi G. Lenanderia ivastaan nc^t<Mu ju::u 'k<iirallu!kscsta. Kmvalleitu summa wah- misleviiin 37.110 mksi. Lmander luomitiiin 4 m:ijsi 'kuritushuoneeseen sekä senjMeen olemaan 5 m. kansalais- luoitamusta »vailla. L. oli nM^mäi- nen päätökseen. — fioitoiäton murhaajan henkiin jiiii- ncisiä uhreista en palvelijatar ?'.va Äanvincn wivumaa>n päin ja woi hän jo plchclla. Hänen ^crvvincnrsa tapabtu- mac-ta crvat tHlälpitälN'ät sanomalehti- uutisten <an^'a. Me>rr5oul»<lai «»>:n Piis- pa on krtvin bcivko, mu^ta on hän ?!n tajix-saan, woimatta Ikuivenkaan mielä puhua. — „Raakataan" hctvosia muualla kin. T. k:n 1 p:nä hlim^sitiin Wii- purisia 93:sra oriista ainoastaan 17 >!anta!kiM0N merkitlctviG. 12 päimällä. LmMim nW» niiiii- nättien itti. lonvkaamalta ja icpin^itoma'. a. tie- dMteli hän M.t. prokuraafor-lti mitä laillisia keinoja .roisi tällaisien r^kkc- musten ehkäisemiseksi käyt'ui. W.t. Pvokuriai^tri tlnu-iti» tämän joPiosm että rifo3;a'n 27 luw. 4 !'yk. mukaan moi kan'c?n nostar kuolleen ! miehen muiston '^ämöisem icst i. j..'s Suamon Pankin pankkitvallttmsimehet, s? sisältää Mmnaiusta sellaisen hailven- joiden ttaTcc chdvbtaa nylchisille malnc- kalman lausunnon. !>'ka masiaa sellaista lpäitville Längiiianin testamenttirah is- elälvän lheitkilö.t slÄMausta, joi.t 01 toon Litt. B. krrtyneidm woitto!varojcn rangaistaMa. W. t. prokuraattori jakoa kMniwvotis>kaudeksi IStl— 1913 za mäntää Mä tu.'n iaitoma^-hden käyt- joille siinä suhteessa tm esitetch joiiffo lämä nimiftjs ei .N no asiaan ole nimen liakemutsia, Sn p ^iättälnyt puolestaan eh- Määnte1!l?ä Waan ir >'.'öskin h .'rjti 1 mai- doUaa: natzan kunniaa, mutta ei kc :jo kuiicn- Kan !sawvailisttusseuran >kä»)tcttÄvä?si Wo-iNx »>jsa Ti;htyä mih nkliän toi- 12,000 n«. tniin sellaisten ^unnusmerk llisien pe- Tiiomalaiscn kansakoulun ystäivillc rusteiden puutiteessa. soiden nojalla 2.000 m?. kanteen Möisi nostaa. V.t. prokuraai» > Suomen maaniieteslliselle seuralle tori toillmo kuitenkin eivä tällaiset sur ' 2 ooo ml keat ilmiöt sMaatvat itsestään sikäli Jyväskylästä ja Keski-Snoaiesta. Tampereen Teatteri. Kuten jo ailkaisemlMM on kerrottu, tulee Ta»npereen Teatteri antamaan kauPmrgiÄsaimne usealmpia näa>täntö= jä. Teattlerin säsenck saapumat tänne tiisiai-aamuna ja enlsimäinen nÄ)tän- i(tö 'lienee fe»kim)iiifCk>na. Esitettämät kappaleet odvat Geza Garldoichn unka- rilainen nMelmä M i i n i", Pontus Ariin näytläiiMe sovittelu K imen Suomen rahaviset.'welwolll« suudet Wcnäjää^kohtaau. ,.?!c»v. Vremja" huoniauitaa pi^- koin tulcivan kulu lie etsi sata wuo::a siitä, kuin Aleksanteri 1 yhdisti ivan- han ja uuden Suomen toisiinsa. Vas- iuunalaiscSsi tästä ,Iv»cheeslä?" ajet- taa ichii ei »Möiään keisarin, ivaan niyös mailiakunnanneumvstcm, joka kaimaiii tätä toimenpidettä. Mielipi- teonfä tucksi mainitsee lehti koihtia Bo- rovkinin ..Suomei» hisloriasia", siir- tyen suten MÄiitellan tarkastaman Sucmen rahallista asemaa Venäjiin iiähden. Japanin isota tuotti WenÄ j«lle 2,500 miljj. tv^lan. Tämän toe» lan malsamiseen tullisi Suomenkin ot, taa osaa. Sillä, maikka Suomea pidet» täisiinkin erityisenä »valtiona, on sen- tään sotajulistuksen Japania »vastaan suilkais,ju-k Suomen sunriruhtinas Tuomessakin. Millä perusteella — kysyy lehti — täytyy Venäjän »vuosit-