isJ^Ki-ÖUuAli Sunnuntaina lokakuun 2 pnä SI. s. 2501 M kkunapaperia, iiii? s paljoitain oetetiuoH euurella hin- nanalcDDukfiella. Pumpulia, lii- vistyslistoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja happopurkkeja, saippuaa saatavana M-S, Rohdoskaupssaa. t:tmai|et t:«t ÄlNstulän pitäjässä, jonka johdosta St;;i;.n:i)ä lainan ciutiiuic^ a joutui itfosfcn mutaan tfli Wi<rumäcsjä •ciixit jynty- „päi ( !i;äjärje» 1) i-.'s:ä'', kun edcflt* lyö.täyiyuyt crii» III ies, jota Koski Ju» Tenä Pärinä fouuii)i:^nituficlra oli ^ 'nyoslm jdkin uunoin ojaflijena 1 1 , ..... . , , „ u o'vay! }(-:n. M.es on pidaieily. lipunut < W nn«« oi» k«.I»5« _ 8a „ jom , ?iäto(3!onä kokousta jaikeitiin fc &fiTDtiffnna. Johiaja 91. -laikku efliteli kaujanopis- on jekä W^:iä enncn eitä silloin kuin je onnutuin, läskeuy:. että tämä v ole woi massa lvauatnnta-aisioisja ja eitä Mimmin on jäitoeitäiuä eri tyinen zärjestys, joka m>t onkin la- Plchtunui. ^aittomuuua on yksino maan hra Mech.'liuin t.öi)hkeä itjepäi» ft)yS ja tyhmät i^oriar, joitta hän koet taa pimittää jekä Tuomea että Wenä- jää. Hän ei S)ä;käik luoittää, että Wenäjän ij&aiujfuniuM yhtenäistHs ii ole suuremman ar;oo;ncB, kuin Jtä- nxfita-UnJarm ja hau on uxilmis jaat tamaan toenäläijer ja iuouialaijet yh- demrertatsilsi si:eu, etia hän ottaa »viimemainiluilia pois menäläiset oi- teuder. eikä siten, että hän antaisi we- näläMe juomulatiei o.keuder. Tällai seksi 'käsitetään HeHng.ssä yhdenmer- taisuus. Ja tämä ei ole muka jepa- ratismia! Se sotviuto. «josta juoma- laijet puhumat, on sellainen, että Ve näjän on alistuuaiva heidän tahtoon- ja. Mchin kuiluun johtalvai nämä herrat onnetonta Zuomea? He niyön- täwät, etteiwät he itsekään tiedä sitä. Helsingin dellaratsioni on samoin kuin cJSiupurtn julistusk.u syntynyt ilman että kukaan tietää miksi. Toi mitaan ettsin ja ajatellaan Arien. Tiettssti woidaan tulkita lakia, mi- ien tahdotaan, si:ä Marienhan on ole- massa 'yliopistoja ja esitelmiä. Tul- kima woi olla tichmää, ja mapautta menetellä tyhmästi ja tunnottomasi: ei woida rajoittaa niin kauan kuin se ei Poistu leoriiojen alalta. Mutta käytännöllisessä maltioelä.nässä ei »voiba sumaiia tt)hmi)i)ti:i ja tunnotto muutta todellisen lain ja ilta suojele- tvan wallan rinnalla. Sillä lain auk- toriteetin kieltäminen on samaa kuin Panna waltion sijaan mielimaltaisten käsZlijen anarkia. Hra Mechelin on kokenut poliitti- nen Väärentäjä, mutta tällä kertaa hän ei ole samvuttanut muu:a kuin oman ku-kisiumisensa. Virallisiay.il». v initi.Mii. Mistl HMOsmnsii Kenraalikumcrnööri on, täydeunyk- neksi aikaisempiin senaatille läheltä- tr.Unfä kirjelmiin, lähetiänyt senaatil le erinäisiä Viipurin pol.isikamarin entisen sihteerin T. N e u d o l f f — Pusirejfskyn anomuspapereita m.ssä PMdetään konr-austa sen joh dosta, että anoja oli omatta jyyttään erotettu toimestaan. * Helsingin poliisimestarin entinen nuorempi apulainen W. G owaro f f on jättänlyt ministeriivaltiosihteerin- Virastoon anomuksen eläkkeestä ja konvouksesia helmikuun 7 (20) ptnä 1907 annetun asetuksen mukaan. Ano- -ja on mielestään, omatta syyttään laittomasti erotettu Virastaan. Anomus on nyttemmin saapunut se-- naattiin. « Wi?kawcpaa pappismtes A. Ha l- m e on anonut, että hän edelleenkin saisi 3 vuoden aikana nauttia hänelle waremmin myönnettyä apurahaa. A- noja mainitsee <mfioiiu.:n erityisesti jen, enä hän on aikoi.taan useissa maan kirkoissa — ollut luke» Neiti Lundellin tuomari-ura Senaatti ei anna oikeutta tuomarin- walan tekemiseen. Senaatin oikeusosasto on ^vchlvis- tanut Turun hoivioikeuden päätöksen, millä homioikeuden auskultantti, nti Agnes Lundellilta emätliin oikeus ;ohbä tuomarinlvaia. Suomen waltlon faatawat. Senaatin tiedustelun johdosta siitä, milloin suoritetaan Tuomen kruunul le 5,000 mkn 'kottvaus siitä, että kuu- des suomenmaalainen rykmenlii oli kayttäMs: entisiä Tuomen kadettikou- iun sairacilaa. on kenraalikuvernööri, tiedusteltuaan asiaa asianomaisilla Venäjän »viranomaisilta, mastcnnnt, että kerivaus suori.etaan sitten, kun tehdään 'lopullinen :ilitys Venäjän maltiorahaston ja Tuo«ien kruunun ■roälillä. nc-ct: Lal/^en lohkaistu osa 0,015-i mant taalia, jonka 3700 mkn hinnasia on ostanut torppari Eemeli Kotka; Saarisenmäen myoslin lohkaistu 0^ sa 0,0054 manttaalia, jonka 1900 in>k. kouppahinnasia on os:anui iijcllinen Kalle Niemi; Purolan jäMe jäänyt osa 0,0-12 manttaalia, iottfo edelleenkin omis-aa laulplpanemvos Auk. Eklöf. Wa ra maanmittari Joel Steniuksen toimitus Systlammen merotalosta erotetulla merotilalla Kuortaneen Pi- täjaW kahteen osaan. Lautela 2-niminen lohkaistu osa, ostanut 13C0 mkn hinnasta talotkaan ■mäiut) Maiti Kuhalampi cli Lautela ja hänen vaimonsa ^Zaria'. >DlMammen sälölle säänyt 0,153 >mantt osa, jonka imPiiään lihleisesti omistcwat talolliser Elias Sysilampi ja tämän warmo Sanna sekä Heikki Emil Sysilampi. Tuomen osanotto nlkomai siin kongresseihin. Kenraalikumernööri on senaatille ilmoittanut, että kania>iitwäliseen tu- berkuloosikongressiin, joka piderään Brussekissä tämän k:n 5—S >p:nä on Venäjän chustajaksi määrätty jala- iieumos Bertenson. Samalla ilmoittaa kenraalikuwer- nöori, ei:ä senaatti woi määrätä, jos ■fot)oo\ sen tqrp^lliielsi, kongressiin Suomenkin edustajan joka tällöin tu- iisi kuulumaa-n Wenäjän edustajiin. Zicili kslr»aDM ftk». Senaatin Kviilitoimituskunta on keho^anur kim>er:tövriä trec^imaan nimismies Matti hurmeelta ja n>ara- lääninschteeri W. !li. Kanteleelta jeli- tyksen heidän mennielynsä ja toimen- piteittensä johdosta .iti Maria Ostrou- molvan wangitsem!s-asiassa>. Samal- myönnetl)stä wallioawusta. .Ixväsk^Iästä su Xv^lii-8ii0i»08w. — Kauppalaisscnralla oli syysko kous toisMaimänä K^unnallisialolla. Kokouksesi, jossa jäseniä oli saapu- Milla wamn NiWn, päätettiin seuraa- mistä «sioista: Kannatusi)hdislykjen johtokunta ko^ koontui heti edellisen kokouksen t>ää- iytti)ä walitsemaon lvirkailijoita. Pu- heenjohtajalsi ja rahastonhoitajaksi malittiin edelleen, ivasiMäitieislä huÄimatia rautat. Mirkam. Jiivari 3t a e k a l l i o; wa?apuheenjoh:ajaksi i'.va>littiin rwa Eewa Raekallio ja sihieerilsi opettaja Akseli Salo ka n- ne l. — Miriam kirkossa oli siinuntaina lsyysk. 25 pnä Iiir?Zohra P. A. Kar I- jrebifin julliaIIloirfaanajctiaj-aifct. ■3ano.n ^jichialliiscid, sillä olihan firfIoiin lfoi-i>ätcWu. juhlulliseZli ja pappeja scij^i ■alit^Hrilla cltöain täoicinrn riwt. piispaIle oli Hullut sellainen coic. ci:ct »mimiit isacipua tähän ic:.m:l-r. ci 'fdiitin näyttänyt ainakaan li.lciiniJUi Jiti!)IaQHr/itiuitiu luä^crtiaiuäa. ÄKiJcä oli Ääriäänomjöitn täi)ii. jotka kaikki- ijauuait nä>hdä ja fu u-IIa ne pyhän >vc>!ci- »iv.t 'lilpcUchÄ, jot?a Mirkaan asttci:a- ivaadi-ttiim. Oli IiUut.i<n»an wa- faua 'hailki, Ifun kttW.o()cncinine <uli!arin cbcuijä Iu-Pirif-a-n ivirkapuku-is-n pgvp:5» jc-ulkon iMptiröiinämä anivi nuo juhlii- Incn »vaikaiivait lupauksensa. S.Änas-sa ti< Muosimaksu päätettiin pysyttää en- ^«'isinudcHsa saim,m« kuulla sekä aitta- tisellään 3 matkkana. Tämän wuoden tilejä tarkastamaan Maliitiin herrat Onni Fredrikson ja Ang. Lahtinen se- kä Miralle I. Railo. Kysymys Suonien liikeapulaisten liittoon yhchmiseslä jätettiin Mielä toistaiseksi. — Sairaussuhteet. Viime kuun ai- k<ina on lääkäreille kaupungissamme ilmoitettu seuraamat uudet taudin- tapaukset: Gastrista ja waih'ele:vaa kuu- me:ia, ftbricuia Punatautia Vaisa- ja suolikaiarria Wosiro?koa Kurllutaulia ÄnrkunPää- ja keuhkokatarria Kullpa: aulia Gonorrhae Ulcus molle yhteen iä 2 6 7 3 9 22 1 7 i ;>s Ätzmiit» Mickck» fatBiilii^tfölijtid mesikM la on siwiilit0!mi:uslun:a kehottanut! joissapäiivana yy:eiskoulullz. Ko- kumernoöriä lähettämään senaattiin o mankin esityksensä asiasta. kouksen Puheenjohiajaiii malitiiin rau- tatiemirkamies Iiivari N k a l - i i o ja wara>puhee!'.johtajal'i isännöit- sijä Oskari N u o h o jekä sihieerilsi Nimismies Hurme oli kcskitviikko- opettaja Akseli Salokannel. Seu- na kenraalikuivernööriu kutsumuisesta ^ raawat asiat olimat esillä: ontamassa seliKMä ni! O:n palenemi- Esitettiin selonieko koulun toimin- sen ijo'hdos:a. Nimismies H. on an--nasta kuluneena Muottna. Iohtokun^ tanut kirjallisen icliiijffcn asiasta ja ta oli sen mukaan kokoontunut 11 ker- toimeenpannun tutkimuksen jälkeen on taa j a käsitellyt neljänäkymmentä ky- hän eilen martkus^nut hoitamaan ni-- lyifchsia, niistä toiset hyminkin tär- mismiespiiriään. Mirasta häntä ei keitä. ole tpibätetri) eikä myöskään ole esitetty syyiettä häntä massaan nosieitaivaksi. — Senaatin lausuntoa on waa«dittu prof. O. E. Tudeerin eroamisen joh- dosta. — Senaatin toimituskuntam pääl liköt. Senaatin maanmiljelystoimiius- nan päällikölsi kuulun iuleivan se- naaittori von Kothen, seuaaitori Kraatzin siirtyessä kirkollistoimitus- kunnan päälliköksi. — Maanmittaustoimitukset. Asian- h-lm-ku.,» »«»is««. «-»ii-» w>ilw»iiv,.i» ' ^ ' >en oivat^euramvat tilusten lohkom:- jet isaaneet: Maramaanmittari Artur l^vgrenin toimitus Purakan lveroialosta erote- tulla Purakatz 0,0625 dverotilalla ti a. Hän huomauttaa myöskin, e:- teilväl Suomessa »tvaltiolliset olot wtelä salli hänen ryhtyä papintointan- ja hoitamaan". Hajanaisia muistelmia Aleksanteri III:» museosia Pietarissa. ^ Awj. Elsa Hästesko. i Unohdamme usein etsiessämme aar. teiia Länsi-Euroopan taidekeskuksista, «itä niitä töyiyy tähempanäkin. Ere- mimge'n kymmenet huoneet Pietaris- ja larjoasvat tailreututkijoille monen Vanhan luuluijan mestarin teoksia jo- .fo ailtuperäisessä tai jäljennetyssä muodosjä. Niille .maallikoille", jotka taas osaoctvat nautua ainoastaan uu* denunasto taiteesta, on mieluisana täymiipaittana Aleksanteri Stnnen museo> «joka etupäässä edustaa wenä- «Iäistä taidetta. Kun mihinkään pysähtymättä ja mi. tään erityisesti tafkamatla ?ulkee täs- sä museossa, pistää siinä silmään tau- lujen walt<Lva suuruus. Suu- rimPien taidearlvon suurine so- takmvineen huomaa _ kuitenNn pian jotakuinkin köykäiseksi. Si- tälvastoin kiintyy silmä mielellään muutamiin historiallis, ja uskonnol lis-aiheisiin lauluihin» tnainitakjeni ensin muutamia »vanhempaan poltveen kuultavia taileillijvita. Uskonnollisista huomaa Zteuterntn »Adrahamin uh- rissa" harrasta tunnelmaa, 'kauniita 'ivärejä ^a tuota tarkkaa, pientä, täs- mällistä pensselinkäyttöa. Samaan ryytiin maalatussa A. Jwanoss'in »Jeesuksen ilmesrl)minen A!agda'lce, nalle" on taiteilija saanut antautu mista etenkin Magdaleenan kaÄvoi- hin, joissa iivaihtelee ilo >a ihastus. Polenosf „Mviorikollisessa Zoaimossa" jaa taas mainotun Mvuttomuuden ja hänen raastajainsa Lyynillijyyden (jotka?atsoja kyllä arwaa yhtä jyyllt- iselsi kuin jätetynkin) setä koko 5anja- joukon joukon säälimättömyyden was- takohdilla aika ristiriitaisen tunnel- man -syntymään. Historiallisista tauluista lienee wai- tuttamimpien joukkoon laskettaiva VerestGaginin „Troitsko-TergiewiAi^ luostarin lpiirittäminen", jossa juuri kannetaan haawotiuneita luostariin, jossa papit owat keräytyneet luostarin rappusille rukoilemaan ja pyhainku- 'Milla rohkaisemaan sekä sairaia etlä taistelevia ja jossa siitä huolimatta hävitys kÄkee eteenpäin tykkien pauk- kuessa, rakennusten >sawutessa ja ih- mishen-kien sammuessa. — Verrattain 'Mnän waikutuksen jättää kaikesta kaameudestaan huolimatta Brjukoff'in .Homlpeiijin »viimeinen päiwä". Was- Luettiin tilintarkastajain lausunto r«hawarain hoidosta kuluneena tili- wuonna ja myönnettiin tilimapaus johtoknnna-lle. — Koululla oli menoja ollut yhteensä 18,986 m'k. Jchiokunnan laatima ensi ivuoden tulo- ja menoarmio, joka päättyy 21,000 markkaan, hy.väkiyttiin. 'Johtokuntaan ivalittiin ylsimielijes- ti uudelleen aoivan kautta eroivuoroou joutuneet ^vakinaiset jäsenet rauta- tienwirkamies Jiivari Naeka'llio ja V>va .Sanni Bergroth, ja wa- rajäseniksi emäntä Karoliina II- m o n e n ja ratamestari H. Heino nen. Tillintarkastaijiksi ivalittiin niin- ikään uudelleen Maihdemies Hj. Hemmo la ja isännöitsijä Oskari Ruoho. takohtana tälle ivoisi mainita Semi- radskin »Fvyne Eleusis-juhlissa", joka kirkkaine, eteläisille wäreiueen maise- massa ja puwuissa ja pohmeine nais- muotoineen laulaa kemään ja nuoruu- de n hlisttMä, — joskin hiukan kal seasti. Puoliksi historiallisiin lienee lasket- tawa V. Jakobi'n lystikäs »Häät »jää- palatsissa" Newalla Keisarinna Anna Jivanomnan 'hailliiessa", jossa wanhaa morsiusparia jääpalatsissa tulee ter- livohtimään suuri joukko mitä hullun* kurisimmissa puavuissa ja omituisilla esineillä warusteltua kansaa. Jottkos- sa nähdään int>ös herra Jänis Jussi- lainen suuri Ivarsiluuta kädessään su lassa «sotvinnossa taluttaen nuorassa Karhu Kontiota. Joukkoa johtaa kää-> piö. Iso ka ensinnä menee onnittelemaan imaichaa morsianta. Tarinaa, johon tä- mä >kuwaus lliittyl). en tunne; anvat- taivasti ?uwaa se jotain kuuluisaa kar- nttvaalio. Osannee'ko kukaan menaläinen tai- teitisa 'kuwata eri ihmistyyppejä pa- remmin kuin Rjepin. Mestarillinen todistus siitä on hauen merraton tau- lunsa »Kasakoita kirjoittamassa kirjet- tä Turkin sulttaanille." Kuinka le- »veällä huumorilla sa realismilla on- kaan hän osannut tuoda esiin kasakka- elämän lhupaDmmillaan, jolloin — aM>attawasti ei niinkään hienot — ri-iita .p.iii lsaaCN-ÄuziiZ'a mi!ä moi rna on rrfiiaubclla, miten se on Uufc-nnoIIlicn henkeen duimiäri tnifyuiänipiä Ijcb-dmia. Ja m;':-on ra',1ka»s on ihiniskimnan joka- päin»äi>se-n arpiolämänkin suurin su!»Z- tutta^. HartaaAtt näiiiti seurakuntaiai- set llvomicrllista cpc-tusra kuun:clc»van?in. — Eräs epäkohta. ^hiväZkylästä Pc- 'läiiÄvcdelle <rai«<»t«it?e -maÄlu-ZitaeSsam^ »ne 'huc»nwan-ne wähän ennen P-c:aj^iwe- dcn a s omalle tul>oa radan waienmmlla pucilella kor>k-ca>n, soukan ,nuiSwk:wen. Se on ^i-Äytetty siihen rata-iiijslnööri Emi!l Cande.lirn-0vain-.ijan muiZto!si, hän kun isillä paÄalla kc.sä!lä wuonna 19C5 soidtui. wiiika»narkalla ollcösaan tcipalur- maison 'ku»!>c»nan u>hr:!.ii. Nlit nÄ>Nää tä- ■mä liuiiurjan nuii>tvn fitnnio;'.tcntiricr. jo.aniPCTi k>i ''Nlinon fä;inlci'ii. P.^:-saz jcifM llasadella nimmca kaÄinan^alla paikalla ja tähän ni:,miii'foHc ainxin Yrsaan hmipä- rillc on nyt -sallittu pino:a korkcat hal- i^pinot. /joten pahasia naiden l-cs f eitä ntcti-n enää huomakaan. Perin itämän !a -ondr« wai>5ut.iul>scn tcfr»e .Mto katsojaan. En tiedä kenen toi^n-c->!.i nuo pinot mix:! nihen il,m<-M>n>cc.t, otisiivhan liian uSkallsttua l!-ciwoa. että ?m»t jällccn poistoiiiaPi ja wa^ia,'a-n :nu-iS!oa taaS ^.vanhna-n tap»ia-n .'!innioi:ctta!.si. — Näsijärlven laiivaiväylän sylven- tämistyöt. Niinkuin aikaisemmin o- lemme -kertoneet, Miönnctnin Tampe reen piiri-insinöörilonuvrille 52,U00 mkn suuruinen määräraha Näsijärlven laiMÄväylän stimentäiniseksi Tampe- recn kauipuiiqin sa Virtain kirkonky- lan sälillä. !S>t)wenlämis.l>»ö oifoiettiir;; mi im e kesäkuuma Mirroilla, josta lähdetuin a!as Tampereelle päin. — Tymennys- tyo on jo lcppuuu juoriieitu Otanta- pappilan salmessa Mirroill^. Syvven- nysiyötä toimitetaan Pamillaan T?l- lansalniessa ,ja Hauipais:en salmessa Wirroi'lla. Edellämainittujen lisäksi Mvennys- töitä tullaan sat kamaan myöskin K il- kv Ylisalmessa, Ulonsaimessa, Terwasal- messa, Jämlinginsalmessa. Kirnusal- massa. Ahoniemen salmessa ja Kiwi- salmeUa. — Ryötväys maantiellä. >Zteskiwiik- ko-aamuna kaivi kulkukauppias Augusi Koski, Saarijarlveltä, »Heinolan Sa- nomille" kertomassa, että häneltä tiis- taina klo 4 tienoissa iltapäimällä noin kilometrin päässä -Heinolasta ryöstel- toiväelle sa kaikille walisiusyhdis:yk sille.»Hieisiä lippua ja paäiti kokous lausua toiHvomuklenaan, eitä lippu lat- tkttaisiin. Aik<)!ommaösr kansaiio^ piston opettajain kokouksessa oivriimt komitea oli laatinut el>douksen kansan- opisto-opeitajain eläkerahaston verus-- tamilsesta. Kokous päätt: että Tuo- men kansanopistocväki yhtyy Tuomen ylsi-.yiÄoUlujen eläkerahastoon. Kan- sanopistclaisten yhteinen merkki paä- ieniin ottaa käytänlöön ja jätctuin a- sia toimikunnan huoleksi. Prosessori M. Soininen piti luennon kaÄvatus- opin suuruuksista .Heroartista ja Schilleristä. Jltapäitvällä piti lohlo- ri I. Krohn esitelmän lauluuopetuk- scsia kanjsanopistotyön yhteydessä. J>l- lalla päätettiin kokous. Teuraalva kokous pidetään Pohjois-Karjalan kan'</.i opistossa Niitlyiahdella. — Hel?s. S. — Toinen kans'Z»nva!istuskokous kokoontui Lahden kansanopistolle torstaina. Lsanottajiksi ilmottautui 46 edustajaa ja joukko asianharrasta- jia. Puheenjohtajaksi tvalittiin tohtori I. Castren, 'Varapuheenjohtajaksi joh:. Ncpe Kojonen ja sih:eer:ksi maist. Ar- lvi Kemiläinen ja hra Arlvo Inkilä. Asioita walmistamaan muodosietuin walmistusw</iokunt!x. johon tulilvat puheenjoht., svhieeri hra Inkilä, tohr. W. Voionmaa, rouiv^ T. Löthman. maist. I. H. Kala ja op-lt. K. Moi- lanen. WalmisiuÄvaliokunnan waa- lien jälkeen luettiin kertomus 'lvalis- iusjärjesiöjen yhieistoimikunnan loi- minnasta ensimäiscn kansamvalistus- kokoukjen jälkeisenä aikana, selostus iviime kansanivailistuskokouksen kir- sastoasiaa koskemien päätösten toi meenpanosta sekä katsaus lvapaaseen walistustt)öhön Tuomessa. Manalta Suomesta. Joutsenon ryöstö. Joutsenon vyösiöstä epäiltynä pi ■Jätettyä Heikkisiä ei mielä ole woitu todistaa ryÄväykseen osalliseksi, mutta -.ptAuulol on'ar edelle^nlin häntä was- taan. Ka,'si muuta pidätettyä on ha- ivailtu oletvan laivallisia irtolaisia. n;o)ä i^:i;ajr,n iiur.m.nisietiön ai- ; .c. -jääoö ;o;n»:.ai'J, ja tule-.vat Kr:s- liina«kaupungin ieudua luotsi- k^r- jalliiest! esittämä in Musa luo:[i- päällikölle. Omituiselta tuntuu lukea siitä, mi ten uujsi l>uotsipääll:tkö noin kccitaa Ji-oifuttaa alaisiinsa palmelusmiehun ja miien hän iah:oo heille us>koiUla. -^uoisien käsitys, joka wiime taitona joka laholla tuli ilmi, että he euvai .ahdo jäädä pa^melemaan laitosia, jos se wenäläisiylc.aä!i riistämällä Suomen wältion omaiiuut:a j. n. e., perustuu ktsliämäf.ä jaloihin ;a kun. nioiietiÄviin maikuitimiin. Tella:» sis:a michisiä iun:uu epäilemättä t0ul'kaawalakin wäiie, että he olisi- lvar „matkuslawain agitaattorien" yllyttämiä, jommoisista »inatkuoia- ji»ia"" muuten ei ole mita.iu kuultu. Luorsipäällikön omaa esl!n:ym:c-:ä moi sitälivastoin kljlläkin Pi:ää agitat- sionina, sanotvak .Helsingin Sanomat. — Pastori Pantsun siirtäminen Itä-Tuomeen. Mikäl: Tampereen Tanomai owat kuulleet. owar Tampe- reen krei-kkalaiskatolisen seurakunnan jäjene: laatineei ja päaitäneel lähettää piispa ^Tergeille kirjelmän, jooja ano- tm:, eilei pas:ori Pantjua si.rret:aisi Jtä-Snomeen, waan ellä hänet an- nettaisiin olla Tampereella edelleen- ltn. — Crijärocn katw»ksll>.,. Tyo: j*oat CriijarJDcn kakooiiiikt »ilkkaassa läyn» aiujä. JUaicuo-saliuxtla nokittuun sunvi- :nL- ja ciouajarakcnnuöia, jcnla perui* «u-Ijct jo onxu hhrliutit. Rakennu» tulee oUmaan noin 86 mätiä »>ii!ä ja 4 j m. leaccä. Työrväe nazs un joila ka uv »S» yh:io sai hattuunsa oattruuKia laiiDokjcn y»'4>ärillä auxoan juucc^foit uica-aiuccn ^istarsin öjcicoljriölti, kriie:<wn kun» rcvn, jolla a» i ta; iii n ta r jo la mliviasun» u>ja suu.oonimuille iya.oäl:maä..ill«. Äi« tään tyorem<löi:ä ci ole kaisooksilla ol<- mocsa. Tanomalcchdissä a^kcn Icrroiut uucisea Iackkohank?c:sl>i «vat ollcot Ittci- telluja. jtaicvaksen sisällä tehdää«, pzra-koncilla sekä llaiiv^saukon slMiemä-miZiöira c::ä myös luncliPorauSra. Tunneissa, zola on jähdctiy au!aiscmaa»i 'JJÖ jalan Sa» jamcclna (maan pinnalta luiitn), on yhd»>:cq r:?kaa>se<n kupari juoneen, jonka lajiitfua otetaan parhaillaan siiville. Pai-lsi näicä töitä tehdään kauvo.'sen si» s ällä porausta yhlion ti.man::ipcralla cnglantilaiscn <mt»iar:imiehcn Ehdolla. Tämän poran aivuLla msidaan :un?<u^:ua mc.:rin s<i!v.>y!ccn. StLntfi on kui:<n- iin pnjiffkiu)3icna pjac-ta m-ccnn pää hän 300 jalan tasanteelta, mtf!ä on lah» tiiicfya-na. Näin tulkitaan misia pai» kaota olisi sopilvitua uusi no4toic;lä johtaa alas. Ty«väk<ä on lyöcsä tci«ta sataa. teknillistä ylijohtoa pilää hallussaan insinööri John TanieZ, yhtiön esimi<Z, jofo palavluaa-n Tnglannin^matkaltaan. missä hän parhaillaan on. asettuu wa- kii«is<Ai Orijärmelle asumaan. KaimoS- lvon ali>johto?in on amerikkalaiSlcn am- matii^miesven kilissä. — 11.3. — Suonten merimieslähetyksen &>= Vuotisjuhla. Periantaina cii pin- jälleen kulunut 3.^ m. siiiä kuin Zuo» me n merimieÄäh.'..?-» pem-tetuut. Ten johdos:a micii: suomen Meri- ."iiesiä!)enis'eura juhlaa. Heinäkuu!sa 1871 -jaapui tttaaham- :n€ lah jo ka s noija.ainen +V4<pi Johan Cort Stovjohann. joka aikaisemmin o- 1: saanui merim!c--Iäheiys'.yön käyn- tiin Norjassa. Tanskansa ja Ruotsit sa. Hän piti eri tahoilla maatamme innÄstuttMvia puheita tuivaten meri- Luotsipäällikkö matkoilla. Puhuttelee Pohjanniza^ luotseja. Luo:sipäällii'kö Tamsonoss on ny- cijipit Eitöön^aiivalla :arkas: us ma il lalla ja käwi hän lviiiite perjantaina ReMaarcssa ja maanantaina Äeren- kurtun luoilsiaiemilla. Tällä matkal- la on hän tiedusiellui luotseitta, mil» !e kannalle he ase::>uisi!vat siinä ta- suksessa, eitä luotsilaitokiemme a- lisiettaijsiin «venäläisten miranomais- ten alle. Kaikkialla kuuluu ivasta» tun, että luovsit siinä tapauksessa ero- aisimat. Tästä wast-iukies:a. joka jo miime talivena tuli tunneiuksi, ei juot- sipäällikkö kuulu piiäivän. Hän on kuivannut luotseille, kuinka he eroa- malla aiheuttaisi.val itselleen maal- leen ja ulkomaiden laiivoillekin iwa- hintoja. Luotsipäällikkö oli. — ker too B. T. — ollessaan Hänen Majes teettinsa puheilla, maininnut luotsien! miestemine awu:enta :i'.aa- Teurauk- uhkauksesta eikä ollu: Hänen Majes-! si^ä oli, ei:ä k^akuuu 10 Päimä- leettinsa woinut kiy'.väksyä luotsien! "ä 1Z74 Pääiett:'n^jä:tää senaa-tnn >paä:ä. Luo.sipäällikkö on wielä lau- sunut, että juo päätös epäilemättä on niatkusiÄvain a^!aa::crien esitysten aiheuttama, iota käsitns:ä luotsit puo-' liin maantiellä 80 mk. rahaa ja 'Passi, testaan iwastus:i.vat. Sanomaleh- 0} a( t rttTtl^ f.n t . il#! — Ä f "fi *' k-- f; f? . " "1T Zti>öwäreitä oli ollut kaksi nuorta miestä ja> olimat he warustautuneet ikäänkuin Koskea odottamaan, kun tä- mä kau-pungistch tuli kirkolle päin. Olimat nimittäin istuneet aidalla ja siitä hypänneet Kosken kimppuun, se- liitäen olnvansa mikkeliläisiä poliiseja ja shytellen Koskea pirtun myynnistä. SamaSsa weiwät raha: ja pakeniwat. detkin sisältämät, fenot luotsipäällikkö mielä, niin paljon paikkansapitämä- töniä puhetta. Siihen eräs luotseista Masiasi, että jos puoletkaan siitä, m:- lä sanomalcl^dissä on kerrottu, on kot» ia, on fiihtä kyllin luotseille erotak- seen. Lopuksi pyysi ömersti^ S., että luotsit laajemmin perus:elisiwat, mik» si he ei>wät iwoi, luotsilaitoLsen siir» suReluudet sinkoileirat, jolloin kaikki kajakoitten pidätetty hywä luuli hohoi- taa kalsojaa ivastaan, että hänen on mahdotonta olla saamatta siiiä tartun- taa. Joka ainoa- henkilö on erinomai- sesti harkittu, kuwassa ei ole yhiään, joka olisi pantu „joukon jatkoksi". Ei» kä Iwoi -janoa, mikä noista on parhain, tuo P<%n ylistetty, suu auki hohotta- wa, Hltiääu pitelemä punanaamatnen paksu kasakka oikealla, ma> uuo mauhat kurttuiset ketuukasmoiko nxijemnialla, wai tu'kanrasawsa maaia.inut puoli alaston mies Paljon Pcinäwine prosii. leineen, wai wahätt hienostuneempi kirjuri, joka ei oikein näy sulattaman kaikkia sukkeluuksia, waika tuo etualat- la katsojaa ivastaan läsöttmvä paljas päänahka, muita mainitsemattakaan. Eräs toinen Rjepin'in taulu kuivaa Pyhää Nikolausta, jolloin tämä riis» tää phÄvelin kädestä miekkaa, joka juuri olisi naksahtanut erään luulta» niasti uskonsa tähden manqitun ?au» laan. Sattumat tMit tulemat tässäkin esille: pyÄveli, Merenjanoinen pa?sui- ne huulineen ja ulkonemine otsineen, jonka takana elainsilmät olvat hytvässä piilossa, Nikolauksen takana lviekas. irstaileiva juutalainen. Ja wangii taas: tapettama suljetuin silmin kuin tämän maailman jättäneenä, toinen llvaisemmalla pokvet lvastakkain. kaula kukollaan, kauhusta mielipuolena ja kuin wapautullsen sanomaa tajuamat- ia, kolinas iaas, ivanhus, kahleer Hlös- koihotetuissa käsissä, silmistä loistaen lapsellinen ilo sa liuos wapauttajalle. Päähuomio kiin:i>y -kuitentin Niko- lauseen, jonka malkohapsinen. kaunis- muotoinen pää on kuin ilmestys kai- ken kurjuuden keskellä ja jonka silmis- tä loistaa Pyhä tul: antaen uskoa ih» mift)yden woittoon. — Tämä taulu on aikaisemmin maalattu kuin edellinen ja Zvaikuttaa se erinomaisista eduis- taan huolimatta hiukan asetetulta. Mutta se, mi'kä kaikkien enemmän Tiinittää Zvenäiaistea taiteilijain mieltä, se on tuo kirjama, monnvi- ivahdu?sinen ikansanetämä erinomaisi- ne Lyyppeineen, lapsellisine uskoineen ja suurine ristiriitoineen. — Sitä en nen ei kuitenkaan saa unohtaa keisaril- lisien ylirniysten elämää kumaamia tauluja, joilla myös on suur: sija täs- sä museossa. Paitsi Aleksanteri 3:nnen wiisasta>, ihlIväntahioista ja moima- kasta kuivaa!» näemme siellä hänen puolisonsa, Maria ^eodoromuan kau. niin kuwan, y,m, keisarillisia. Siellä on SchwenMofs'in mauhdikas ,.Äei- sari Nikolai l:n reessä", Litowtshen- foat komea „T>saari Alerej Mihailo» witschin haukat" y.m. anomus, ena saalaiiiin perus:aa ,.yh- dislys sielunhoidon hankkimista ti-ar- ten suomalaisille merimiehille ulko maiden s.'tam-ssa". Zeuaotli mch- -niisti >>h)i-tt.!ksen säännöt kesäkuussa 1875. iStrnökiiun 'fo pnä 1 h7:> p:det- tiin Nikolain kirkon iuiikssii ;wluil= jongissa perustaeva kokous, jossa ma- liliiin loimikunia nlidistylier. asiaa a- jamaan. Se Vlchtqi hcii toimeen koet taen herättää harrastusta yleisössä ja lähettäen kirjallisuutta ja sanomaleh tiä muiden pohjoismaiden merimxs- läheisien alseinille. ^Misrt>?sen ensimäinen merimies-- 'pappj Gustaf Clis Bergroth lahe- lettiin Enqlantiin kesällä 1880. Pää- asemaksi hänelle määrättiin GrimsliM kaupunki. — Palowakuutn3osa!eyi )tio Pohjo la laajentaa toimialaansa. Paloma- kuutusosaikcyhliö Pohjolan yhliöjär» jesiylsen muutoksille on anottu senaa- tin Ilvahimistusta. Pääasiallisin muutos koskee hhtiöt tarko::usta, joka uykyisiei'. jääiiiöjen mukaan on „tulen ja palon, salaman lahi räjähdyksen nuihiinioito Zvakuuita» ininen". Vahmistetiamakii anotun yh tiöjärjestyksen muiaau „PaIowakuu- tusosakeichliö Pohjolan larFoitufsciva on nchömää sekä kolimaassa että uiko- mailla wakuutu5sia palon, salaman, jo räjähÄyIsen wahinzolta. murto- ja tvarkausmakuutukila, lasimakuutuksia, armomakuutuvsia, keskeyiymismakuu» tuksia (chomage) ja jalleenmakuutuksia »vakuutusliikkeen e:i aloilla paitsi hen- kilvaluutuksissa". — Cygnaeus-juhlan johdosta en Werner Söderström Lsakcnhtiö tönyt wähälvaraisille kaniakouluille» sotka haluaavat pernsia,! ias:en ki>- jaston, lcchjoittaa 1^ kapapletta 50 mkn armoisia lastenkirjakokoelinia. — Hels.S. Painokannejuttuja. Pairnchalli- tuS on nostanut kanteen kirjailija Eero Wpia waS:aan aikakauskirja