m ** M:o 29 191Ö Sanomia Qulun kaupungista ja läänistä. Perjantaina Maaliskuun II päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodella 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä w . 1: — ivuukaudelia —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARf. E. A. CULASVIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppureia- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ääa illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh des ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on »iiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiliiset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 rnk.^ ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraava» päivää numerona, ovat jätettävät lehdes kootlo- riia edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään mulhiskia saaomalehtMo palkkiotta. mrg&mdam!it^.}iaLZS*£Ei Kirkollisia tietoja. Lauantaina fuomal. pastori Hirivonen. rippisaarna kello Antti Karikoski ai ia 3 sunnuntaina paastosta saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello 10 pas- tori Hirivonen ja ruotsal. kello Va 1, pastori Hautaniemi. Kollehti tulee ylioppilaille. Iltasaarna suomal. kello 5, pastori Iär- ivev.taus KollehLi tulee Tiakonaatille. toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alox Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. g: N. M. K A:n huoneustossa kello 1- har taushetki nuorille miehille. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, •««.'mittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuski- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ja arvosu-iemisia y. ra. niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikanaalta. ivlai.-;usi»taaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote Seppänen, Oulu. HUON1 aa huomji Rulnäshuoneessa kello 7 i.-p. hartaushetk:. >>cinätoriit koululla hartaushetki sunnun taina kello 4 2 7 i.-p. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari k. 6. SLLIL8 toimittaa asioita virastoissa y. m. Osoite: OULU. Ilmoituksia. Oulun Nuijan Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejäinme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. aulajatlMiilM Harjoitus sunnuntaina kello 12, Riekillä. il Pankin osakkeiden jako-osa vuodelta 1909 ä Smk. 30: — suorite taan pankin kaikissa konttoreissa. L n ~rnr'iTl niMiiT' □ Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne tulipalon varalta! „Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Kuhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. varsinainen pidetään huhtikuun 1 päivänä 1910 kello 11 e. pp. Raahessa Nimismies Heinemannin talossa, jolloin käsitellään: l:si. Kysymys johtokunnalle myönnettävästä tilivapaudesta vuodelta 1909; 2:si. Valitaan yhtiöhallitus ja tilintarkastajat vuodelle 1910; 3:si. Päätetään viime vuoden nettovoiton käyttämisestä; 4:si. Keskustellaan ja pääte tään muista yhtiötä koskevista asioista. Johtokunta. Konkordiayhdistyksen jäsenet Oulun läänissä kut sutaan haaraosaston Maanantaina maalisk. 12 p:nä klo 6 i.-p. Suomalaiseen tyttökouluun täällä. Kokouksessa valitaan keskushallin toon jäseniä seuraavien vuorostaan eroavien Toht. neiti R. Heikel, Hl. maist. neiti S. Söderhjelm, Hl. toht. neiti T. Hultin, Toht. Kr. von Alfthan sijaan Valitaan edustajia lisättyyn kes kushallintoon ja Päätoimikuntaan tilintarkastaja ja varatarkaslaja. Haaraosastoon valitaan kaksi jä sentä seuraavien erovuorossa olevien Nti N. Fogelholmin Rva Nanny Frigrenin sijaan. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita ^ monen mallisia 30 markasta korkeam piin hinloinin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kiviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Teit f. 3 12. Maalle rekikelillä kuljetettavat tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristlen tilauksia välitetään. Un.! ensi Palokunnantalolla Sunnuntaina kello 4 j. pp. Pääsy 25 penniä. Solisti: Herra Hinrichs „Huilu". Klvenveistämö Alatornlolia. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. Oulu, Maanok. II p:nä. Mliinihaiikiiimsta mm liliiltomiillf miitstöllt. II. Ruilakartiineja myytävänä Olli WW KiijaKaupassa. Maanhankinta tilattomille on tä- hän asti, paitsi yksityistä toimenpi- dettä, tapahtunut siten, että maan ti- lattoman mäestön lainarahastosta on joko kuntain tai yksityisen toimenpiteen kautta hankittu laina, jolla on sitten ostettu pieniä maapaloja tai kokonais- tiloja ja ne sitten jaettu halullisille. Näitten molempien toimintamuotojen kautta maanhankinta käy perin hitaas ti, sillä »virkakoneistomme on perin hi- das pyörimään. Rahoja ei saa muuten kuin senaatista pyytäen lääninhallitus- ten kautta ja siihen kuluu aikaa noin 4 muotta, ennenkun päätös tulee. Täm- moinen wiiwytys ei innosta yrittele- mäisyyttä ja on se muutenkin suuresti ihmeellinen asia. Olettakaamme, että joku ryhmä ti- lattomia päättää ostaa jonkun tilan ja sen omistaja, s. o. myyjä jääpi toilvon ja pelon mälille odottamaan, miten yrityksen käy. Hän ei taloa asu muuta kuin mitä on pakko. Neljässä muodessa ehtii maa melkolailla rapis tua ja joka tapauksessa, tulipa myön- tämä tai kieltämä päätös, on kärsitty melkoista mahinkoa tuon turhan ajan hukan takia. Samoin käy niittenkin, jotka tässä omat ostajina. Seutukunnalla satutaan myymään pieniä tiloja tai tilanosia hyniiä torppia j. n. e. Mutta nuo yrit telijät eimät moi tehdä kauppoja, kun oivat sidotut maan ostopuuhaansa. Sanotaan, että mirastoissa on pal jon töitä, jotka roiemät aikaa. Myön nettäköön, mutta miksikä lvirastot itse tekemät turhanpäiten miimytyksiä ja turhia mutkia näissä asioissa. Ajatel kaamme, että joku kunta päättää ottaa lainan tilattoman mäestön lainarahas tosta ja jättää siitä pyynnön läänin kumernöorin ivirastoon, jonka pitäisi anomus oman lausuntonsa keralla lä hettää senaattiin. Lääninhallitusherra omat nykymuosina keksineet senmiimy tyslisän, että lähettämät pyyntöpaperi ensin tilattoman mäestön lainakassojen tarkastajalle lausunnon saantia mar len. Kun se on saatu, niin sitten mas ta sumaitsemat lääninhallituksen herra tehdä lausuntonsa ja lähettämät mii mein asiakirjat, kun ne ensin omat muu tamia puolimuosikausia hyllyillä lemäh täneet, asianomaiseen paikkaan. Tämä uusi mutka näissä asioissa tuntuu marsin kummalta, sillä senaat ti kaikessa tapauksessa sittenkin maatii uudestaan lausunnon samalta tarkas tajalta, kun paperit omat senaatin kä sittelyn-alaisena. Kun nyt tuollaisia asiapapereita saapuu tilattoman mäes tön lainakassojen tarkastelijalle muo sittain satoja ja hänen täytyy ne kah- teen kertaan läpikäydä ja siihen mo- net muut mirka- ja tarkastusmatkat ja armioimiset tehdä (nyt näitä tarkasta- jia on tosin kaksi), niin siinä menee muosikausia, ennenkuin asianomaiset saamat senaatin päätöksen. Ja hyötyä iitä on ainoastaan sille mirkamiehelle, onka lääninhallituksen nimessä on laa- dittama mirastonsa lausunto anomuk- estä. Toinen kiusallinen temppu lainan akijoille on se, että senaatti maatii ausuntoa, marsinkin silloin, kun koko- naistilan osto maltion laskuun on ky- ymyksessä, läänien agronoomeilta. Se miepi aikaa ja tekee usein turhaksi koko yrityksen, sillä näitten lausunnosta riip- puu koko puuhan menestyminen. Jos, uten usein on laita, tässä mirassa on ijältään ja mielipiteiltään manhus, niin jo edeltäpäin tietää, miten asian äypi. Oulun läänissä olisi suurin edel- ytys saada maita ostetuksi maltion askuun tilattomille jaettamaksi, sillä maat omat merrattain helppoja (noin 50 mk. ha, Etelä-Suomessa 200—350 mk. ha) eikä täällä ole kallisarmoisia artanoita kuten etelässä. Siitä huoli- matta Oulun läänissä on tuskin puo- ikymmentä tilaa ostettu mainittuun arkoitukseen ja nekin siten, että hakijat omat armanneet hankkia simullisten ausuntoja puolustuksekseen ja silloin on senaatin ollut pakko tarkastut- aa uudestaan tila ja siitä onkin ollut hymät tulokset. Emme tätä tahdo sillä tuoda esiin, että senaatin pitäisi hymäksyä kaikki maaditut tarjoukset ilman mirallista arkastelua. — Päinmastoin on tar- oin pidettämä silmällä, että ostetta- mat tilat omat kannattamia. Muutoin l o n surullinen historia olisi luullak- semme jäänyt näkemättä päimän ma- loa, jos maattomat olisimat järkiperäi- sillä keinoilla maata saaneet. Lisäksi tulee huomata, että jos kei- nottelijoilta saakin maata, niin se on kaksinkertaisella hinnalla ostettua ja puuttuu metsää, sillä keinottelijat myy- mät metsät tukkiyhtiöille. Wielä tällai- silla keinottelijain tekemillä pikkutilalli- silla on sekin paha edessään, että maa- palan ostoon on käytetty rahaa, jcsta menee kuusi (ti) prosenttia korkoa ja summa ei sillä kuole koskaan. Sen si- jaan, jos maltion mälityksellä olisimat maatilkkunsa saaneet, olisi silloin ollut 3 -'/4 prosenttia korkoa ja kuoletusta yhteensä. (Nyt lienee korkeampi korko jo määrätty näille pääomille.) Ero- tus on niin tuntuma, että ei käyne mäittäminen, kumpien on mahdollisuus menestyä. Mutta siitä ei mälitetä lvi- rastoissa. Onhan niille saman tekemää, menestyykö joku yrittelijä tai ei, tai joutuuko tila toisensa perään tukkiyh- tiöille tai keinottelijoille, onko irtolais- mäestön laumassa tänä muonna 10,000 perhekuntaa enemmän kuin edellisenä. Se ei heitä liikuta. Arin. esityksiä. Ehdotus asetukseksi kYYtitoi- mesta. Waltiosäädyille annettiin jo maltio- r •» *-r fri.-.i ; «n - päimillä 1904—1905 arm. esitys kyy- c, mw,a Pysy piffuMattnet ja f.ta ja t „ ti(ait0?ten j^tämi- .. ">° feät - Asianomainen -valiokunta ei asiaa ei ole edistetty, maan päinmas- oin. Mutta meillä on erityisemmin yytä moittia tässä läänissä tapahtu- neita mirallisia tarkastuksia siitä syys- ä, että se on tehnyt turhaksi monet yritykset ja saattanut alulle maakeinot- elun, jota ei ennen tässä läänissä ole unnettu. Tahdomme mainita ainoastaan jon- kun seikan todistaaksemme mäitteemme. Kun Sunilan ja Ursalan tilat Li- mingassa olimat m. 1905—(> tarjottu maltion laskuun ostettamiksi ja siitä asianomainen mirkamies antoi lausun- non, jossa m. m. sanottiin, että ti- lain hinnassa onlähespuo- li liikaa ja että tilat omat k a i t a i s i a suikaleita j. n. e., niin kuinkas silloin oli muu tiedossa kuin että senaatti hylkäisi pyynnön. Nyt omat nämä tilat myydyt. 2 muotta on kulunut siitä, jolloin senaa- tin päätös mainittuin tilain ostosta maltion lukuun tuli. Tiloista sai sil- loinen omistaja, ottaen torppien lu nastussummat huomioon, 10,000 mark- kaa enemmän kuin mitä olisi mal tiolta saanut ja nyt keinottelijat, maik- ka tekemätkin tuppikauppoja (metsissä) saamat 30—40 tuhatta, kenties enem mänkin, moittoa. Ne omat saaneet pel killä niityillä, pelloilla ja rakennuksilla maksamansa maatilojen hinnan ja kau- pantekijäisi^si metsät, jotka omat mo- nien kymmenien tuhansien armoiset, ku- ten kaupat osoittamat. Ikämin seikka asiassa oli se, että innostus asiaan raukesi tyyten ei ai- noastaan mainitulla paikkakunnalla, maan miltei yleensä Oulun läänissä, sillä samana kesänä (muistaaksemme m. 190(> oli tarkastuksen alaisena kymme- niä tiloja, joista yksi (sanoo 1) taisi tulla edellä mainitun syyn takia hy- mäksytyksi. Sen koommin tuskin on ollut yrityksistä maimaa mirkaniiehil- lemme. Edellä kerrotusta, joka sitäpaitsi ei ole ainoa, näemme, minkälaisia armos- teluja herrat mirkansa puolesta moimat antaa, niin asianymmärtämiä kuin omatkin. Mutta samalla se osoittaa myöskin, että uusi muoto täytyy saa- da aikaan tarkastukseen nähden, kun maltion laskuun maatiloja ostetaan ti- lattomille. Löytyyhän nyt jo maltion tai esim. maatalousasioita käsittelemien talousseurojen palmeluksessa olemia nuorempia ja uudemmilla ajatussuun- nilla marustettuja ammattimiehiä täl- laisiin tehtämiin käytettämiksi. Ei siis ole tarmis enään kunniamanhusten rau- haa häiritä. Mainitsimme esimerkin, kuinka maa- tilat joutumat keinottelun käsiin. Se ei ole ainoa. Kyrön Aapin keinojakin lie- nee jo joku toinenkin koettanut pääse- mättä niin pitkälle ja Pohjan Pel- sitä silloin ennättänyt malmistelemasti käsitellä. Sitä esitystä laadittaessa, joka nyt asiasta on annettu Eduskunnalle, on huomattu tarpeelliseksi muutamissa koh- din poiketa 1904—1905 muosien mal- tiopäimille annetusta esityksestä. Kyytitoimesta moimassa olemaa lainsäädäntöä tarkastaessa on ensiksi- kin tullut harkittamaksi huojennuksen aikaansaaminen kyytirasitukseen, joka manhastaan on ollut erioikeudettoman maan suoritettamana, kun manhempina aikoina ei ollut mahdollista melmoit- taa muita kansaluokkia kuin maan- omistajia olemaan osallisina sanottuun rasitukseen. Tässä kohden omat olot kuitenkin nyt oleellisesti muuttuneet sen lisääntyneen merkityksen muoksi, minkä muut maakiinteistöstä riippu- mattomat asianhaarat maaseudullakin omat saaneet. Ollen yleinen asia ei kyytirasituksen sentähden nyt enää pidä olla, sanotaan arm. esityksessä, ainoas- taan yhden ainoan kansalaisryhmän melmollisuutena, maan kaikkien yhteis- kuntaluokkain. Tästä syystä onkin ehdotettu, että maltion olisi otettama toimekseen kyydinpidon suorittaminen kokonaisuudessaan. Tämä tulisi kui tenkin liian kalliiksi, kun maltiolle siitä johtumat menot aiman todennäköisesti nousistmat melkoista suurem:niksi kuin nykyisten' kyytimelmollisten kyydinpito- menot. Tähän nähden ja kun Suo- men rautatiemerkon ja kulkuyhteyden sisämesillä kehittyessä maantietkin yhä enemmän omat menettäneet merkilyk sensa suuren yleisen keskusliikkeen mä- littäjinä, näyttää, santoin kuin tien- kunnossapitorasitus maalla, myöskin kyndinpito oleman pysytettamä etu päässä paikkakunnallisena asiana. Kui tenkin on katsottu kohtuulliseksi, että zvaltio, kyytilahossa olemain kruunu:! puistojen ja muun käyttämättömän kruunumnaan puolesta, ottaa osaa kyytitoimen kustannuksiin, muikuin tie kustannuksissakin oti ehdotettu. Jos kyytitoimi siten tehdään jollakin paitallisella alueella kaikille ytiteiskun- taluokille kuulumaksi osaksi, niin jolttuu tästä, että osallisuus sen kustannuksiin on järjestettämä samallaisella perus teellä kuin muista paikallisista menoista on moimassa, s. o. kunnallismerotuksen alaisen tulon pohjalle. Marojen tak- soitusta ei tässä kuitenkaan moida toimittaa kunnallisten meroäyrien no jalla, koska yhtä meroäyriä mastaama tulo saattaa olla määrätty eri suureksi kyytilahkoon kuulumissa eri kunnissa maan on tarpeen nnt puheenalaista tarkoitusta marten panna merotetta- malle tulolle erityisiä, koko kyytilahossa yhtäläisiä „kyytiäyrejä". Pääasiassa yhtäpitämästi sen kanssa, mitä Ar- mollisessa esityksessä teiden tekemisestä ja kunnossapidosta maalla on ehdo- tettu, olisi kuitenkin sen ohessa mä- hempimaraisten yhteiskuntaluokkain eduksi säädettämä, että muositulo — paitsi kiinteimistöstä tai teollisuudesta saatu — kun se on 800 markkaa mä- hempi, mapautetaan kyytirasituksesta, ja että sitä suurempi tulo aina 2,000 markkaan asti ottaa siihen osaa suh^ teellisesti nouseman asteikon mukaan. Wiimeksi mainitun laatuista tuloa olisi sitä mastoin kun se nousee 2,000 markkaa suuremmaksi, merotettama amoin kuin kiinteimistöstä ja teolli- uustoiminnasta saatamaa tuloa. Tä- män eroamaisuuden sinä, mitä tiekus- annuksista on esitelty, aiheuttaa se eikka että ne syyt, jotka maalimat, !ttä suuremmatkin maasta ja teolli- uusäyrityksistä kertymät tulot ottamat osaa tiekustannuksiin suuremmalla osuu- della kuin muut kunnallismerotuksen alaiset tulot, eimät täysin pidä paik- aansa, kun on puhe kyytirasituksesta. Kuntain kyydinpitomenot omat eri paikkakunnissa olleet hymin erilaiset. Se epäkohta, että kyytirasitus samaan 'yytilahkoon kuulumain kuntain kesken on epätasaisesti jaettu, tosin poistuisi illä, että kustannukset niiden kesken aettaisiin kunkin kyytiäyrien lumun mukaan. Eri kyytilahkojen kustannuk- et sitämastoin myöskin mast'edes oli- imat hymin erisuuruiset. On sentäh- den katsottu oikeudenmukaiseksi, että myöskin miimemainitussa suhteessa ehdään tasaus ja tasauksen perusteeksi on otettu manttaalin keskikustannus- en sijaan kyytiäyrin keskikustannus. Nihtikään ja kun kyytitoimen kustan- nukset omat suuresti maihdelleet eri yytikausina, on näyttänyt asianmu- 'aisemmalta, että tasauksen perusteeksi rantamaa keskikustannusta ei kerta 'aikkiansa laissa mahmisteta, maan että se tosiolojen johdolla määrätään aina yhdeksi kyytikaudeksi. Kun kyyti- oimen kustannukset eimät tyylikauden kuluessa muutu, ei ole tarpeen, kuten ientekorasitukseen nähden, muosittain askea keskikustannuksia. Muosien 1904—1905 maltiopäimille annetun arm. esityksen mukaan olisi 'yydinpito yleensä kyytilahon kokonai- suudessaan toimitettama urakalla. Tästä säännöstä tehtiin poikkeuksia eräissä tapauksissa siten, että kyytilai- tosten moimassapitäminen ja kyydin- pito saatettiin antaa sen kunnan toi- mitettamaksi, jossa kyytilaitos on, ja silloin saattoi myöskin luonnossa suo- ritettama kyyditys tulla kysymykseen. saattaisi kuitenkin johtaa koh- luuttomiin mielimaltaisuuksiin. Sen tähden ei uudessa asetusehdoiuksessa olekaan myönnetty oikeutta eräissä ti,. Siinä tarkoituksessa on Itt penniä kilometriltä katsottu oleman kohtuulli- nen maksu kaikissa^ muissa osissa maata paitsi L a p i n ja Kemin kihlakunnissa, joissa mallitse- mien kalliimpien hintain johdosta kny- timaksua olisi suoriiettama 20 pennin mukaan kilometriltä. Sitä mastoin ei ole katsottu oleman syytä määrätä kyytirahaa kaupungeista, joissa kus^ rannukset kyytirasituksesta omat mer^ rattain mähäiset, mastedes suurem- maksi kuin se on maalla. Tämän mukaisesti on tyytiraha määrätty siinä ehdotuksessa lisämääräyksiä k^ytliakiin sisällämäksi asetukseksi, joka on aijottu hallinnollista tietä annettamaksi samaan aikaan kuin ehdotettu kyytilaki. Kyytitointa koskeman lainsäädännön yhteydessä on mihdoin katsottu oleman käsiteltämäksi otettama myöskin kysy- mys siitä, mitä ajajain on maarin- otettama moidakseen tiellä esteettömästi päästä toistensa ohi. Kun motm.assa olemia säännöksiä tästä on katsottu edelleenkin oleman pysytettämä, on näyttänyt tarkoituksenmukaiselta, että tähän kuulumat määräykset oietaan uuteen asetukseen, ja sentähden on tehty ehdotus sellaiseksi asetukseksi, joka myöskin on aijottu hallinnollista tietä annettamaksi. Eduskunta. p. tapauksissa siirtää kyytirasitusta yksi- tyiselle kunnalle. Toiselta puolen näyttää taas se ehdotus, että manttaaliin pantu maa eräissä tapauksissa moitaisiin melmoit- taa suorittamaan kyyditys luonnossa sellaista kormausta mastaan, jommoi- sesta urakkatarjousta ei ole moitu saada, oleman ristiriidassa uudistuksen yhden päätarkoituksen kanssa, joka on maasta suoritettaman kyytirasituksen poistaminen. Nyt enää näyttää tus- kin olemankaan mitään tarmetta py- lyttää tätä poikkeusta urakkajärjestel- mästä. Kun hankittujen tilastollisten tietojen mukaan luonnossa suorittami- nen ilmeisesti näkyy osottaman pyrki- mystä suuresti mähenemään, niin eimät mitkään epäilykset estä kokonaan poistamasta tätä suorittamistapaa kyytitointa koskemasta lainsäädännöstä. Samalla kun kihlakunta yleensä pysytettäisiin kyytilahon alueena, myön- tää uusi asetusehdotus kuitenkin poik- keuksia tästä. Eräissä osissa maata omat olot sellaiset, että muutamat samaan kihlakuntaan kuulumat kunnat liikeyhteyteen nähden omat siinä mää- rin toisessa asemassa kuin kihlakunta ylipäänsä, että olisi ilmeinen kohtuut- tomuus melmoittaa niitä ottamaan osaa kyytirasitukseen samalla Lamoin kuin toisia kuntia. Taurn koskee erit täinkin muutamia ulkosaaria ja kuntia ulkosaaristossa. Sellaisille kunnille myönnetään sentähden oikeus muodos- taa eri kyytilabko, siinäkin tapauksessa että yksimielisyyttä tästä kyytilahon kesken ei moida aikaansaada. Edellä esitettyjen näkökantani mu kaisesti on uusi lakiehdotus asiasta tehty. Kun tämä ehdotus edellyttää, että maaomaisuuteen liittymä kyydi- tysrasitus poistetaan, on siitä nimen- omainen huomautus (W Mssä. Tästä johtuu myöskin, että se ebdotus, joka kyytirasitukseen nähden nyt on ole- massa toiselta puolen tuon rasituksen alaisen kiinteimistön ja Loiselta puolen taas siitä mapautettujen tilojen, nimit- täin säterien ja piiritalojen setä mir- katalojen mälillä, menettää merkityk sensä. Viimemainittujen tilojen hal- tijain on samaten kuin muiden kunnan jäsenten, sekä kiinteimistön omistajain ja haltijain että tilattomain, otettama osaa kyytitoimen kustannuksien suorit- tamiseen, kunkin taksoitetun tulon pe- rusteella. Jotta liikenne itse saataisiin, mikäli mahdollista, kannattamaan knytilaitok- set, on myöskin otettu harkittamaksi. eikö kyytimaksua korottamalla olisi saamutettamissa mahdollisimman täyttä mastiketta kyydinpidon kustannuksista. Nykyistä kyytirahaa, huomautetaan arm. esityksessä, ei enää moida pitää riittämänä kormauksena kyydityksestä. Kyytilaitokset eimät sentähden moi ilman kuntain apua kannattaa. On sentähden näyttänyt asianhaarain maa- timalta, että kyytiraha korotetaan mal- litsemia hintasuhteita mastaamaksi. .äyö-iswnto maalisk. 7 klo 7 iltapöijv. Puhetta johti puhemies Sminhuimud. Gduskunnan »virkailijat. Jlmotettiin, että puhemiehistö oli malinnut eduskunnan notaariksi ma- ratuomari I. W. F r ö j d m a n i n ia kanslistiksi sil. maist. H j. T u k i a i sen, ruotsalaisen kansliaosaston pääl- liköksi sil. maist. I. Grönlundin ja notaariksi isännöitsijä E. E n eder gi n, yleistulkiksi toimittaja K. W. Puuska n ja yksityistulkiksi nl. maist. K. H a n n e l i n i n. Waliokunnat« lu- Julistettiin maliokuntamaalien lokset. Malituiksi olimat tulleet'. P eru s tuslakimaliokun- taan: nuorsuomalaiset: Se tälä ja Jonas Castren, maralle Li- lius: maalaisliittolaiset: Alkio, maralle Pykälä: s u o m. p u o- lueesta: ^anielson-5^almari, Inc, man. Torppa ja Nemanlinna, marallk Lagerlöf ja Listo: r u o t s. kansan- puolueesta: Mechelin ja Estlan- der, maralle Wrede: sosialistit: Vuolijoki, Laine, Tokoi, Mäkelin. Nuortema, Malamaara, Aro ja Aalle, maralle Boman, Eloranta ja Mänty. Lakimaliokuntaan: nuor- suomalaiset: Talas ja Ä. Ca- strcn, maralle Löthman: maalais liittolaiset: Poutiainen, maealle Oranen: suom. puolueesta: Rautapää, Repo, Ida Yrjö-Koskinen ja Wahe, maralle Seppä Murto ja Listo: r n o L s. kansanpuoluees ta: Äiybergh ja Björk, maralle Sö- derholm: sosialistit: Kotonen. Airola, Hämäläinen, Manner, Heik kilä, Koskinen, Aronen ja A. Jokinen, maralle Mainio, .^antanen ja Eronen. T a l o u s m a l i o k u n t a a n: n u o r s u o nl alaiset: Nylander ia Riihelä, maralle Tanttu: maalais- liittolaiset: Hahl ia luaraliv Lom: s n o m. puolue e s t a: Hon- kajuuri, Peurako^i, Pullinen ja tila. ivaralle Malmimaara ja Junni- la: v u o t s. k a n s a n p u o l u e e s 1 a: Roos ja Jndorr, saralle Asehan: s o s i a listit: Aromaa, N.uitanen, Saari, Tuomi, Typpö. O. Turu nen, Koponen ja Samolaiuen. maralle M. Turunen, Tikkanen ja Kurkinen. M a l t i o m a r a i n :v a l i o k u n taan: nuorsuomalaiset: Kos- kelin. Hultin ja Puhakka, ivaralle Kaasalainen ja Pietinen: m a a ! a i s- liittolaiset: Kallio ja Löi:w. maralle Karhi: suom. puolueesta: Arajärmi, Kairamo. Rapola ja Mirk- kunen, maralle Rannikko, Laine ja Marmikko: r u o t s. k a n s a n p u o. lueesta: v. Born, A. Narnuus ja Hallberg, ivaralle Viordlund ja T. N e o m i u g; sosialistit: Mur ros, Hörhammar, Sainio, Tanner, Kanermo, Komu, Kirmes, Simenius ja maralle Lumio, Kronqmist. Kelle- salmi. Törmä ja Kurkinen. P a n k k i m a l i o k u n ta a n: nuor- suomalaiset: Homen, maralle Arokallio: maalaisliittolaiset: Lahdensuo, maralle Jnnes; s u o m. puolueesta: Paasiumi, Junnila ja Marmikko, ma cal!.' Arajärmi sn Mirkkunen: ruot s. k a n s a n p u o- lueesta: Schyoergson ja "Nordlund, ivaralle Asehan: sosialistit: Wal- pas-Hänninen, Eloranta, Törmä. Maljakka, Mänty ja Kellosalmi. ma- ralle Järmine:: ja Herrala.