lorstsins keinslcuui i 14 p:nZ N:o 77 ISIV ^ Tehdaslaitos jokttoede» pilaaja»». Euran kunnallislauta kunta ilmoitti, kun ei sen muistutuk set itse asianomaisille olleet auttaneet, lääninkuvernöörille, että Kauttuan tehdaslaitokset pilaamat Eurajoen meden siihen määrään, ettei sitä enää moi ihmiset käyttää tarpeisiinsa. Mainitusta tehtaasta kun lasketaan jokeen massanpesumesiä, joissa löyty ivät kuidut mädättämät meden, kone- öljyä, jätteitä y. m., joten mesi on nyt täydellisesti epäterveellistä. Kuvernööri on nyttemmin kesä kuun 9 pmä antanut asiasta päätök sen. jossa hän harkitsee oikeaksi kiel tää A. Ahlström osakeyhtiön päästä mästä Kauttuan tehtaasta likavesiä Eurajokeen uhalla, että jos tätä kiel toa ei noudateta, asianomainen ni mismies tämän pää!öksni saamuteitua lainmoiman olkoon oikeutettu Euran kunnallislautakunnan pyynnöstä lak kauttamaan työn tehtaassa siksi kun nes tehtaan omistaja on näyttänyt ryhtyneensä kaikkiin tarpeellisiin toi- meiipiteisiin malituksenalaisen epäkoh d m poistamiseksi. — Päättynyt riitojutt». Ta lolliset Antti Vihtori Mäkelä ja Nes tori Tuohimäki, jotka asumat Kiikan kappelin Meskalan kylässä omista- millään Riihimäki ja Mäkelä nimi sillä tiloilla, mutta jotka tilat kirkol lisessa suhteessa kuulumat Kiikoisten kappeliseurakuntaan, omat Turun tuo miokapitulille malittaneet siitä, että mii me sanotun seurakunnan m. t kappalainen Isak Theodor Tarmo oli kieltäytynyt antamasta heille ja hei dän perheilleen asianomaisia muutto kirjoja Kiikan seurakuntaan. Tämän johdosta omat yllämaini tut talolliset maatineet m. t. kappa laisen Tarmon melmoittamista sano tut muuttokirjat heti heille antamaan. Tuomiokapituli on antamassaan pää töksessä lausunut, että koska matitta jat kirkollisessa suhteessa kuulumat Kiikoisten kappeliseurakuntaan, eimät kä aijo asuinpaikkaansa muuttaa, maan yhä edelleen jäämät Kiikoisten seurakunnan piirissä osumaan, niin harkitsee se oikeaksi hyljätä heidän tc- kemänsä puheenalaisen »vaatimuksen. — Päätthuyt hetvoskauppa juttu. Oskari Rouhun, Mouhijär meltä Häjään kylästä, noStama juttu samanpitäjäläistä Toimo Menesmä- keä maStaan huonojalkaisen hemosen myymisestä hänelle täysin ajokelpoi- sena, oli t. k. 9 p nä kolmannen ker ran selvitettämänä Tampereen raas- tuivanoikeudessa. MaStaajan puolelta Väitettiin edel- leen, että hemosen kamiot olimat kyllä olleet mialliset, mutta muuten se oli työkelpoinen. Kantajan todistajat taasen mäittimät hemosen heti kaupan- teon jälkeen olleen huonomman kuin alussa luultiinkaan. Hemosesta oli maksettu 225 mk., mutta oli se, erään todistajan lausunnon mukaan, ollut kulkemaan huonompi kuin hänen „hal- pahintainen" 90:n markan hevosensa Raastumanoikeus tuomitsi päätök- sessään kaupan pysytettämäksi ennal- laan ja kulut kuitattamalsi asiallisten kesken. — MääräStä walasta tao mittuja. Turun Hovioikeus on ku luneen kesäkuun 10 p.nä antamallaan päätöksellä tuominnut Noormarkun pitäjän Söörmarkun kylästä kotoisin olemat amiopuolisot, its. Mihtori Mir- tasen ja maimonsa Iida Sofia Wir- tasen, edellisen pidettäväksi muoden ja kuusi kuukautta kuritushuoneessa sekä olemaan miisi muotta kansalais luottamusta mailla yli vapausran- gaislusajan sekä jälkimäisen pidettä- mäksi kuusi kuukautta kuritushuonees sa ja olemaan kolme muotta kansa laisluottamusta mailla yli mapaus- rangaistusajan. Kuten muistettanee, olimat maini tut amiopuolisot Noormarkun talmi- käräjillä 1910 käsiteltäessä tal. Fred- rik Etmik-Kartanon, Säörmarkun ky lästä niinikään samasta kylästä ole maa its. Frans Nymania ivastaan nostamassa törkeätä eläinrääkkäystä koskemassa jutussa Nymanin todis- tajina todistaneet »väärin siten va pauttaen Nymanin sanotusta rikok sesta tulemasta rangaistuksesta. To distajat olimat marsin mitättömästä palkkiosta määrin todistaneet, viimat han saaneet main 8 säkkiä heiniä y, m. pientä törkyä. - Kansakoulut. Parkanon kun nan Linnankylän koulun opettajaksi on malittu opettaja Alfred Soini. — Maa»«itta«SlaitoS. Se- naatti on t. k. 9 p:nä nimittänyt manhemman komisionimaanmittarln Turun ja Porin läänissä Johan Alexander Öhmanin lääninmaanmit- tariksi Maasan lääniin. — KoimiSto» ka»sako»l«» palowaku»t»S. Ulmilan y. m. kuntain palomakuutusyhtiö suostui eilen suorittamaan Ulmilan kunnalle palaneesta Koimiston kansakoulus ta palomahingonkormausta yhteensä 28,329 mk. 40 p.iä. Koulurakennus ja ulkohuoneusto oli palomakuutettu mainitussa yhtiössä 26,500 mkaSta' Kiinteimistön osalle tulema Vahingon- kormaus teki 26,M) mkaa. kun kou- lun johtokunta suostui jälelle jää neistä rnkennusjätteistä suorittamaan 500 mkaa. Palaneesta irtaimistosta suoritettiin tehdyn luettelon mukaan 2,329 mk. 40 p:iä. Koulun rakennustoimikunta on päät. tänyt uutta koulurakennusta marten hankkia vähemmän maatimilta ra kennuSaineet ja tarjota rakennuksen mähemmissä urakoissa eri ammatti laisten tehtämäksi. Koulu toimotaan saataman malmiiksi jo lokakuun al kuun. — Sydämet»» äiti. M. k. 8 päimänä oli Rauman maaseurakun nan Unajan kylässä Santalan talon 20 muoden manha Alma niminen tytär synnyttänyt yksinäisyydessä ta lon saunan ylisillä lapsen, jonka heti oli tukehuttamalla ottanut pois hen- giltä. Siitä poliisiviranomaisten nyt- temmin saatua mihiä alkoimat nämät tutkia asiaa ja onkin Alma Santala poliisitutkinnassa tunnustanut menet telynsä, ja on hän passitettu läänin mankilaan odottamaan kihlakunnan oikeuden tutkintoa asiassa. — L.-S. — Zitaljaafi pai»»»»t wefi laStii». Wiime laumantaina saa- tiin Lumian Laitakarissa laimuri Wik- tor Salmisen kaljaasi Rappu täyteen halkolastiin ja piti sen hetimiten läh teä Turkuun. Jlmasuhteiden takia jäi kaljaasi seuraamaan päimään sa> tamaan ja miehet menimät kajutaan lemolle. Aöllä he heräsimät kun mesi tuli „?anssiin". Kaljaasi, manha kun on, oli saanut muodon ja painui. Halkolasti esti sen kumminkin poh jaan asti majoamaSta. Matka tie tysti peruuttui, lasti oli purettama mesi poistettama ja repeämä tukitta, ma ennenkun taas moitiin ajatella Turun matkaa. — Noormarkun, Ahlaisten ja Pomarku» k»»tai« yhtei sessä k»»takoko»ksessa miime maanantaina päätettiin, että mainit- tujen kuntain yhteiset kuntakokoukset pidetään muoden 1912 loppuun asti Noormarkun kunnanhuoneessa paitsi erikoistapauksissa niinkuin asetus lä hemmin määrää. Makinaista puheenjohtajaa yht. kuntak. ei moitu malita, koska kun nallis asetuksen 45 §:ssä jo sanotaan, miten siinä suhteessa on meneteltämä. Meisen kuntakokouksen kulloinkin Va litsemalle puheenjohtajalle maksetaan palkkaa 6 m! kokoukselta ja on hänen Velvollisuutenaan myöskin laatia pöytäkirja ja kirjoittaa siitä tarpeelli set otteet kunnille. Maantierahaston tilit w:lta 1909 luettiin, ja osoittimat ne menoja ol leen 15,754 mk sekä H. Hiidenmäelle maksamatta 10 mk. l. yhteensä 15,764 mk. Säästöä tälle muodelle oli 312 mk 51 p. Tilintekijälle myönnettiin tilinva- paus. Noormarkun, Ahlaisten ja Pomar kun kuntain yhteisiksi lautamiesehdok kaiksi, muosiksi 1911, 1912 ja 1913, malittiin ensi sijalle lautamies Jaakko Mattila, toiselle tal. Mikko Kaapeli molemmat Finpyyn kylästä ja kol mannelle lampuoti Mihtori Lahti Noormarkun kylästä. Lautamiehen palkaksi määrättiin 60 mk muodelta. Maantie- ja teollisuusmanttaolira- hastojen tilintarkastajiksi muosiksi 1910, 1911 j5 1912 malittiin tuo mari K. I. Jnberg, konttoristi I. Salmi ja tal. Arjö Wiro. Mara- tastojiksi tulimat kontt. Fr, Blom, tal. I. Sillanpää ja tal. ^ Sciai. — Lettki-ja Piir»St»Skursfit. miikon kestämät on Kokemäen opet taja-yhdistys päättänyt toimia Koke mäen Tulkkilan koulussa maanan taista t. k. 18 p. aikain. Kursseissa tullaan harjattomaan useita pallo- ja laulu y. m. leikkejä sekä uudempaa luonnonmukaista kumoamista. Leik kejä johtaa neiti Selma Hela Porista sekä op. Hella Kokemäeltä sekä ku- maantoa op. K. Kallio. Maanantai ehtoolla ilmottaudutaan kello 7 j pp. Pieni kurssimaksu suoritetaan. Ra- mintoa ja kortteria toimitetaan. Käyt täköön lähiseudun opettajat lyhyttä tilaisuutta hymäkseen tutustuakseen uudempiin koululeikkeihin ja uudem paan kumoamisen opetukseen. -- Juhlapuheeupitäjäksi Sat nuorisoseuran liiton kesäjuhlille on lupautunut ylioppilas nti Ema Her- monen. — MeuäläiStä ratsutoäkeä, emersti, santarmiupseeri ja 3 kasak kaa saapui laumantaina Mouhijär- meltä Lamiaan jatkaen sieltä mat kaansa Kankaanpäähän. Kokemäeltä 12/VI. Maamiehelle on kesä juhan nuksesta aSti ollut mieleinen. Sa detta on ollut tarpeeksi, ei yhtään liikaa. Ja juhannuksen edelliset hal lan tuhot omat korjaantuneet mitä sumimiljoihin tulee. Mutta hallan aroilla mailla joutui suuret määrät ruista tuhon omaksi. Monelle on jäänyt mähän leikattamaa, toisille ei mitään. Näin on ainakin laita Pit kän järmen ympäristössä. Jokimar- filla hallan tuhosta sentään mähän kärsitään. Mitä rukiissa on mene tetty, sen runsaat sateet sumimiljassa joslain määrin kormaa. Mutta hymää heinämuotta kaikesta päättäin ei nytkään sentään saada. Luonnoniittyjen kasmu on komin myöhästynyt ja manialla tehdään ne maSta rukiin jälkeen. Toimehikkain mielin kumminkin aletaan jo kuulla heinäkoneen raksutusta ja heinä poutia ennustamat ilmain tietäjät toppuheinässä. Mutta sitte se näh dään. Tilattomain Viljelys palstoja on miime parin muoden ajalla muodostunut runsaasti. Ja pienmiljelys ja oman maan saannin halu edistyy nousemassa määrässä. Nouskoon samalla moimaperäinen miljelys myös. Se on kumminkin piemviljelyksen maurastumisen ja kannattamaisuuden ehto. Äsken kämi Kokemäellä tilattomain lainarahaston käytännön tarkastaja ja niillä tiloilla, joissa tätä lainaa on. Kuului olleen tyytymäinen yleensä täkäläisten pientiloin hoitoon sekä siihen, että maltion lainarahasto on järkiperäisesti meillä täytetty. Kun oman maan saannin kysyntä yhä lisääntyy, eikä maltion laina- amustukset enää hetikään riitä, on nälden marain johtokunta tehnyt kun- takokoukselle ehdotuksen, että kunnan takuulla otettaisiin säästöpankista pitempiaikainen suurempi lama, ai- nakin 50 tuhannen mk. suuruinen, los sopimalla korolla saataisiin. Asta tulee kohta kuntakokouksessa käsitettä, mäksi ja toimoa sopii, että oikea ja hymä toimenpide saa sen mukaisen toimotun päätöksen. Sen ohessa kuuluu tilattomain lainarahastomme johtokunnan esimiehellä oleman tekeil lä uusia ehdotuksia, joiden mukaan olisi hankittama rahamaroja säilyttä viltä laitoksilta pääomia pienmiljeli- jää ja miljelystä palvelemaan, koska nähtävästi maltiomarain saanti näi hin tulemaisuudessa näyttää nykyään hämärältä ja epävarmalta. Saakoon vaan nämätilatt. lainar. johtokuntamme toimet myötätämaiku tuksemme. Juuri tämänkaltaisten asiain kehitys ja toimi, että omalle työmaalleen haluamaa pyritään nos tamaan mahdollisen korkeaan tietoon ja omamaraisuuteen, juuri tämä toi minta on osaltaan semmoista kansal lista työtä, jota me kaikkia sisäisiä ja ulkonaisia maikeuksia mastaan juuri nyt tarmisemme. Sillä kuka ties me nyt enemmän kuin koskaan ennen tarvitsemme ja tulemme tav mitsemaan niitä moittamattomia moi mio, mitä tiedon ja omamaraisuuden kohoomme», omalla konnullaan seiso- minen yksityiselle ja kansakunnalle kokonaisuudessaan tietää. Kansanjuhlan kilpailut- neen sekä iltaman toimii Mel- jeys nuorisoseura sunnuntaina t. k. 24 p:nä. Kiukaiue». Löhetysjuhlaa vietettiin Kiukaisten kirkolla sunnuntaina t. k. 10 p:nä. Jahla alkoi jo lauvantai-illalla. Eurajoki. Eläimiä kuollut. Harvi- naisia eläinten kuolemantapauksia Miime maanantaina kuoli Huhdan Mäki-Pietilän 2 lehmää sekä Vaike asti sairastui useampia. Eläinlääkäri Rönnholm kutsuttiin karjaa tarkasta maan. Lääkärin tarkastettua karjan, huomasi hän eläimillä oleman vaikean suolamyrkytylsen, josta kuolemat aiheutuivat. Eläimille oli toisiltana annettu runsaanlaiseSti suolaa Miime miikolla Mullan torpparin Salmisen lehmä oli työntänyt päänsä erääseen veräjän rakoon. Meräjä oli irtaantunut ja lehmä meräjä kaulassa taaksepäin käydessään oli mennyt lähellä olevaan samikuljuun, jossa eläinparan täytyi hukkua. — Pauelia» maa- ja metsä- päiiviltä. Näin kesäiseen aikaan pidetään aina useita eri juhlia ja päiviä. Harvapa se lienee, joka ei ainakin joillakin juhlilla käy, sillä varaa valikoimiseenkin on. Eri seuduilla maassamme ja mei dänkin maakunnassamme on ruvettu toimeenpanemaan myöskin maatalous- päimiä, joiden tarkotuksena on elvyt tää ja herättää harrastusta elinkei- nojemme kehittämiseen, herättää „maa- henkeä". Tällaisilla juhlilla ja päi villä kieltämättä on oma erikoinen merkityksensä. Siellä moni sellainen kin, joka ei juuri paljon monista muista juhlista välitä, miihtyy, siellä kun puhutaan niistä kotoisista asi oista, jotka ovat hänen parhaan har rastuksensa esineenä. — Tällaiset maa- ja metsäpäivät oli järjestetty nyt Paneliaan. Tämä Kiukaisten kappelin vauras tunut kyläkunta onkin sopiva tällai seen tarkolukseen. Siellä on Vieraal lekin jotakin nähtärvää. Onhan siellä kaksi sahalaitosta, suuri komea osuus meijeri, turmepehkutehdas Panelian suolla sekä upeita taloja. Kylän kes- kessä oleva uusi limestä tehty ruko ushuone antaa aihetta sellaiseen m'.et- teescen, että moihan se Panelia jol loinkin vielä erikoisena seurakuntana kin esiintyä. Suuret suoviljelykset omat tulleet kuuluisaksi ja moipi sa- noo, että niiden merkitys Panelialle on melko suuri, ne omat yhtenä huo mattaman» tekijänä Panelian Vau rastumisessa. Lauantnna t. k. 9 p:nä kello 9 aa mulla maa- ja metsäpäivät alkoimat. Mäkeä oli paikalle kertynyt Kiukai sista ja osittain lähiseurakunnisto. Panelian oma torvisoittokunta osotti, että siinä kylässä musikaalisia harras tuksiakin on olemassa. Avauspuheen piti opettaja E. Mal- kama. Sitten lähdettiin opintoretkei lylle, ensin metsään. Siellä oli en sinnäkin nähtämänä kotitekoinen risu- karhi, jolla sammaltunutta metsää voidaan karhita, että siemenet, joita metsä kylmää, paremmin pääsevät maakamaran multaan itämään ja versomaan puun taimiksi ja puiksi. Karhi oltiin tilaisuudessa näkemään työssäkin. Konsulentti Kirvalo ja metsänhoidonneuvoja Koljonen teki- wät metsäretkeilyllä selkoa metsän- kylvöstä ja apuharmennuksesta sekä kaadettamien puiden leimauksesta. Leimaus toimitetaan nykyisin maa lilla, eikä merkkauskirveellä. Tästä on m. m. se etu, että ei puu aina kaan ala lahota, kun siihen ei min- käänlaista naarmuakaan tule moolilla leimatessa. Metsäretkeilyltä lähdettiin Panelian suolle ja turmepehkutehtaalle. Laajat miljelykset on tuolle suolle jo raivattu ja ehtymättömät lienevät ne tuloläh teet, joita tuo suuri suo maanviljeli jälle polvessaan kätkee. Nyt oli tosin nuo suoviljelykset paikoin nähtämänä surkeassa kunnossa, ruis «oikeana, kuin kypsäksi tuleentuneena. Sen olt halla tehnyt. Suuret Vauriot tosi aankin oli halla tuolla suoaukeamalla tehnyt. TurmepehkutehdaS oli retkeilijäin sinne tullessa parhaillaan käynnissä. Siellä moni ensi kertaa näki senkin laitoksen, Vieläpä käynnissä. Koneita siinä tarmitaan useampaa lajia. Mo nen käsittelyn alaisena se suoturve ennen on. kuin se on Valmiina paa leissa lähetettävänä maamiehen kar- jonkuimitkeeksi. Pehkutehtaan alku ja kehitysmaiheista teki selkoa N. MSHä-Jaakkola. Alku oli hankalaa, kun ei ollut kokemusta ja tottumusta työhön. Nyt on jo kokemus ja käy täntö opettanut, työ rumennut suju maan paremmin ja tehdas tullut kan- nottamammoksi. Raaka-ainetta tur- mepehkun »valmistukseen on runsaasti, mutta se on maan monikertaisella työllä tehtaassa tehtärvä käyttökelpoi seksi. Mainita sopinee, että tehtaan koneessa käytetään turmetta yksin omaan polttoaineenä. Ennenkuin tuv mepehkutehtaalta lähdettiin, piti maa- miehenneumoja Salo luennon turve- pehkun käytöstä maataloudessa kar jan kuivikkeena, todistellen sitovasti, kuinka pehku ehdottomasti on edulli sinta kuiviketta, se kun parhaiten sitoo itseensä nestemäistä aineita ja estää mitä haihtumasta. Turvepehkulla karjanamettoja kuimana pidettäessä tulee lehmän lanta noin 39 mk. ar- mokkaammakst, kuin estm. oljilla kub mättäessä, nousten muotuinen karja> lannan arvo aina 80 mkaan asti. Niitä olkia, joilla karjaa useissa pai- koin vielä kuivataan, Voidaan käyt tää karjan ruokintaan ja kuimauS- aineena käyttää turmepehkua. JoS käytetään 4 paalia pehkua eläintä kohti, sitoutuu nestemäiset aineet jo hymin lantaan ji lanta tulee arvok kaakst. TietySti vähemmälläkin peh kumäärällä jo moi eläimen kuimata. Pehkua woi Valmistaa, missä siihen tarwittawaa raaka-ainetta on, muu tenkin kuin tehtaissa, tuleepa kustan nuksetkin halmemmiksi kun ei tarvitse melkoisia pääomia kiinnittää tehtaa seen. Pehkutehtaalta lähdettiin Mähä- Jaakkolan tilalle ja Väsyneitä kun jo mähän oltiin, oltiin sangen halukkaita käymään käsiksi emäntien Valmista maan kelpo pSimällispöytään. Päimällisen jälkeen kokoonnuttiin Suojan suuliin kuulemaan luentoja. Ensinnä luennoi H. Linnainmaa koti tarvepuiden otosta ja käytöstä. Lu ennoitsijalla oli miiden talon ja nii den alus teiden kotitarvepuiden vuo tisesta käytöstä esitettävänä tilasto. Kotitarvepuiden käytössä tulee ehdot tomasti noudattaa suurinta säästä väisyyttä sillä metsä on kollista omai suutta. Kotitarvepuiden hakkaus on toimitettavia järkiperäisellä tamalla, jottei arvokas metsä tulisi haaska tuksi. Maamiehenneumoja Salo luennoi apulannoista ja niiden käytöstä. Apulantoja on yhä enemmän rumettu käyttämään ja on niiden merkitys maanViljelyksessä jo tunnettu ja tun nustettukin. Tähän loppuikin ensi päimän teh- tävät. Seuraamana päimänä, sunnuntaina t. k. 10 p:nä, oli taas luentoja Suo jan suulilla kello 2 i .p. Siellä luen noimat konsulentti Kimalo, tehden seikkaperäisesti selkoa metsänhakkauk- sesta, etenkin apuharmennuksesta. Maamiehenneumoja Salo luennoi mihantarehun Viljelyksestä ja käy töstä, Mihantarehun Viljelys olisi saatavia paljon yleisemmäksi kuin se nyt on. — Tähän loppuikin luentojen sarja. Päivät päättyivät illalla toi meenpantuun maihtelema-ohjelmaiseen iltamaan. Osanottajia oli kumpanakin päimä nä koko paljon, maikka sateinen sää kin oli. — Palowak«»t»Syhtit lak- ka«tta»«t toi«i«taasa «»de» palowak»t«t«Saset»?se» joh dosta. Urjalan palomakuutusyhtiön yhtiökokouksessa eilen päätettiin yh tiön toiminta lakkauttaa tämän muo den lopussa ja marat jakaa Vakuut tajille vakuutuskannan mukaan. Syynä tähän lakkauttamiseen on uuden palomakuutusasetuksen epäkäy- tännöllisyyS pienten palomakuutuS- yhtiöiden toimintaan nähden. — SuomeSsa wa»gitt«je» we»äläiSte» kohtalo. Eräs Suomessa mangituista venäläisistä neiti Mera Ostromov on Miipuriin saapuneessa kirjeessä ilmoittanut, että vangitutta kaikkia syytetään rikos lain 102 pykälän ensimäisen momen tin mukaan, jossa säädetään kuole manrangaistus, pakkotyö tai karko tus. Lisäksi neiti Osvomov ilmoit taa, että mangituita säilytetään eri Vankiloissa. Samassa tutkintovan kilassa missä hän on, on myös kaksi hänen rikostomeriaan. Toistaiseksi on heitä ainoastaan valmistamaSti kulusteltu. Ruokaa kiittää neiti Ostromom paremmaksi kuin Miipurin ääninvankilassa. — MaaSta poiSt«»»t? Teis kosta kotoisin olema talollisen poika Werner Kulkkila, jonka talonkaupoista ja niiden johdosta syntyneistä riitai suuksista sanomalehdissä on aikaisem- min kerrottu, on karannut Ameriik- kaan melkojiaan pakoon, jättäen jäl keensä suuren joukon suorittamatto mia mekseleitä y. m. melkoja. Tä män johdosta on Ahlman ja Pulkki sen lakiasiain toimisto Tampereelta Ruoveden tuomiokunnan tuomarilta anonut, että Kulkkilan Suomessa ole ma omaisuus luomutettaisiin konkurs siin. useissa paikoin mahinkoja aikaan. Puhelinjohdot Sortamalasta useihin suuntiin joutuimat epäjärjestykseen. Muolan Kuusankylässä iski salama talollisen Äyrin Vaimoa hänen heinä niityltä kotiin palatessaan päähän ja masempaan käteen, niin että käsi meni ranteesta poikki. Samaan aikaan löi salama erään Kuusankylän miehen kotipihallaan pitkäksi aikaa tainnok siin. — Wiip. Salaman tukoja. T. k. 10 p. illalla iski salama MuStijoella Sillmikin taloon, tehden mallan tuhoisaa jälkeä. Talo syttyi useasta kohden palamaan. Talon tu massa oli salaman iskiessä kaikkiaan 9 henkeä, 5 aika-ihmistä ja 4 lasta. Kaikki toiset olimat mielä jalkeilla, mutta 15 vuotias palvelustyttö Elin kerman oli jo ehtinyt asettautua le molle. Salama iski hänen sänkyynsä ja tytön masen jalka ja kasmot pa loivat pahasti. Sänky syttyi pala maan. Tuman kolme ikkunaa meni aimon pirstaleiksi. Paitsi palmelija- tarta, ei kukaan muu saanut mam maa; emäntä kuitenkin meni tainnuk- siin. Sillvikistä ohjasi salama kulkunsa naapuritaloon iskien kimijalan kautta tupaan ja samupiipuSta ulos. Sillmikissä säikähdys herpautti mo net niin, etteimät kyenneet toimimaan mitään, mutta onneksi isäntä pysyi järjissään. Hän riensi ylisille y. m. sammuttamaan tulta, joka useassa kohden oli syttynyt. Naapuritalon isäntä ja renki, jotka huomasivat, että salama oli Sillmikissä tehnyt paljo tuhoisampaa jälkeä kuin heillä, kiirehtimät apuun ja niin saatiin pe lastetuksi talo joutumasta liekkien uh- riksi. Palmelustyttö Elin Äkerman vie tiin t. k. 11 p. Pormoon maalais kunnan sairashuoneeseen. Hänen ti lansa ei ole toimoton. — Uusim. Miipurissa raivosi sunnuntai-ilta- na myöskin ankara ukonilma, saat taen telefoonit useissa paikoin epä kuntoon. Useissa paikoin Miipurista etelään iski salama alas kuitenkaan, mikäli tiedetään, tekemättä mainitta- mampia mahinkoja. Ukonilma ulottui melkein Helsingin seuduilta alkaen pitkin Suomen ran nikkoa itään Miipurin eteläpuolelle. Miipurin pitäjän Keihäsniemessä löi salama konsuli Hagmanin huvi- an keittiöön ja murskasi keittiön ja makuuhuoneen välisen seinän, viskoi kmkki huonekalut nurin ja meni ulos merannan seinästä. Merannalla oli apauksen sattuessa kolme henkilöä, >otka ilmanpaine heitti nurin. Mi- ään mammoja eivät he kuitenkaan aaneet. Samoin iski salama Kei häsniemessä hra Brandtin huvilan eittiöön savupiipun kautta ja huu- mautti hetkiseksi palvelustytön, joka yöskenteli uunin ääressä. Kaikki pu helinjohdot Keihäsniemessä rikkoon tuivat. Lihaniemen kylässä löi sa ama Jägerroosin huvilan katolla olevaan lipputankoon ja repi siinä iehuvan lipun. Hankoniemessä kuu- uu salama myöskin iskeneen maa han ja hetkiseksi huumauttaneen erään Mkllön. Horttanassa ja Rauhalah- deSsa oli ukkonen myöskin tamatto- man Voimakas. Miipurissa saattoi ukonilman yh- eydessä oleva rankkasade aikaan vaurioita. Niinpä joutui Torkkelin ia Kullervokatujen kulmauksessa ole ma M. Solinin sekatavarakauppa meden maltaan, kun kulmassa oleva mesiiviemäri oli jostain syystä tukkeu tunut. Tamaroita, m. m. jauhoja ja okeria, turmeli mesi tuntuvasti. Hleensä on rajuilma liikkunut laa jalti Miipurin seuduissa, saattaen — Meteori nähtiin tiiStai-iltana kello 7-V.8 seuduilla Mikkelissä, Jumalia, Mäntyharjulla y. m. lähi pitäjissä meteori lentämän luoteesta kaakkoon päin. Ilmassa kuului jon kunmoista rätinää ja ankaraa pau ketta sekä muutamin paikoin huomat- tiin tulta ja samua meteoorin kulku radalla. Meteoori oli näkymissä noin kaksi minuuttia. Sen kadottua näkymistä kuului kolme peräkkäin seuraamaa pamahdusta sekä sen jäl keen yhtämittaista jyrinää melkoisen ajan, jolloin maan hamaittiin ma- mahteleman. Taimas oli kirkas ja pilmetön. Lennon huomasimat suu ret ihmisjoukot. Meteoori putosi klo 7,20 illalla T. Honkasen pellon kivi!- komäkeen Mikkelin lähellä. Pudotes saan meteoori painui melrin symyy- teen ja kaimettiin irti. Se painaa noin 7 K Ä kg. Meteoori on musta, metallin tapaista ainetta. — Lapsi stzA»yt llpeäkiweä ja k»oll«t. Maanantaina sai Tu russa tehtaantyömies I. Suomisen toisella mucdella olema poika talon piholta lipeäkiveä, jota söi. Hänet vietiin lääninsairaalaan hoidettavaksi, mutta kuoli hän siellä tiistaina päi- mällä kovia tuskia kärsittyään. — TyttA»e« jo»t«»»t pillaS- t««ee» heloose» alle ja k»oll«t. Miime tiistaina kello 10 a .-p. sattui Turussa Jtäisen-Pitkänkadun talon n:o 12 pihalla pika-ajurin I. A. Sa- topään hemonen pillastumaan lähtien laukkaamaan ulos portista. Katukäy tävällä seisoi työmies Järven IV, muotiaS tyttö, johon ajoneumot kos- kimat niin komaSti, että hän heti kuoli. -Th»tväe»yhdiSttzkse» kesä- juhlassa kuoliaakfi p««kotett». Inhan työväenyhdistyksen kesäjuhlien aikana t. k. 10 p:n illalla olivat yh distyksen talon läheisyydessä eräs August Hagman ja Lauri Myllylä riitaantuneet keskenään. Lauri Myl lylä oli silloin puukon kanssa lävis tänyt Högmanin ruumiin haavoja täyteen, viiltäen toisen kädenkin miltei poikki kyynärpään ja olkapään mäliltä. Keskiruumiiseen oli petomai nen puukottaja hakannut täyttä terää puukolla monia reikiä. Haamat oli mat siksi määrällisiä, ettei henkeä moitu pelastaa, maan kuoli haamoi- tettu samana iltana. — K. L. — Ui«a«atkalla h«kk«»eita. Toissa iltana hukkui uimassa ollessa Rskonjokeen Ruskon KeSkikylän renki Eemeli Eino. Maanantai-iltana hulkui Mietoi- sissa Mynäjokeen niinikään uimassa ollessaan palstatilallisen poika A. O. Kankare, iältään noiu 15-muotios. — LaiwaSsa tulipalo. Tiis taina klo 5 aikaan iltapäivällä syttyi tulipalo höyrylaivassa „ Etelä-Sai maa". Laima oli matkalla Lappeen rannasta Joutsenaan ja oli siinä parisenkymmentä matkustajaa. Lai- man keittiössä ja konehuoneessa rai- mosi tuli.. Ramintolan pitäjä Kris tiina Hiltunen sai pahoja palohaa- moja ja täytyi hänen hypätä järmeen saadakseen liekit palamista «aatteis taan sammumaan. Laiman kapteeni I. Martikka sai myöskin palohaa- moja käsiinsä koettaissaan sammuttaa tulen Hiltusen maatteista. Laima ohjattiin matalikolle, jolloin matkus tajat hyppäsivät meteen pelastuak- seen liekeistä ja päästäkseen maihin. Laima hinattiin myöhemmin Lap peenrantaan siellä korjattavaksi Pulohaamoja saanut ramintolan pitäjä Hiltunen tuotiin Lappeenran nan sairaalaan hoidettavaksi. Hänen mammansa eimät liene hengenvaaral lisia. ^ Sade tulipalo» shttzttä- jä» ä. Miime sunnuntai-aamuna klo 4 ja 5 mälillä paloi Nousiaisten pitäjän Moijoisten Klemelän riihi rakennus. Tulen luullaan saaneen alkunsa sateesta siten, että rakennut. seSsa olt noin 10 hl. sammuttama tonta kalkkia ja katto muoti pahusli, joten kalkki kuumeni niin paljon, rttä sytytti pahnan roskat palamaan. Keisarillinen perhe aijvttu räjiihyttiiä. Tukholman lehdille sähkötetään! Keisarillisen kesäteatterin pa!o Pie- tarhomissa, joka tapohtui heirä?, p:nS, on moniin salaperäisiin seikkoi hin liittymä. Keisarillinen poliisi on nim. ahkerassa työssä saadakseen >e!^ Wille, että tulipalon ohella oli aiko mus räjähyttää ilmaan koko teatteri joko sunnuntaina tai maanantaina, jolloin keisarillisen perheen jäsene-, olimat siellä katselemassa uusia jär jestelyjä. Tulipalon lienee aiheutta nut liian aikainen räjähdys, Tapah tuman johdosta on paljon ihmisiä mangittu. NtnSlöis-jsmilttm sgMlls. Pekingistä 11 p. Menäjän lähet tiläs on jättänyt Kiinan hallitukselle menäläis-japanilaisen sopimuksen, joka miime viikolla on allekirjoitettu Pie tarissa. Samanlaisen ilmoituksen on Japanin lähettiläs tehnyt. E»gla»ni» »aiSte» ääui- oikeuSkystzmyS. Lontoo, heinäk. 12 p :nä. Ala huoneessa alettiin keskustelut purlo- menttaarisen Vaalioikeuden ulottami- sesta naisiin koskeman lakiehdotuksen lvhdoSta. U»kari» raha-asiat. Buda-Pest, heinäk. 12 p:nä. Na isministeri jätti tduZlajakamarille lakiehdotuksen 560 miljoonan kruunun lainan ottamisesta. SuumuuS Amerikassa. Nem-Nork, heinäk. 12 p nä. Ankara kuumuus vallitsee. Kilen kuoli auringon pistoon ^iladelphiassa 12 henkilöä, Harrisburgissa ^ hen kilöä sekä ProminsetominiSsä 3 hen- ilöä. — Mitä lakko tuli maksa maa». Ruotsin suurlakon aikana äkkäsivät m. m. sikäläiset kirjaltajat yöstä, huolimatta siitä, että heillä oli Voimassa työsopimus, jossa mää- rättiin m. m. ettei työnlopetus möisi tulla kysymykseen ennen sopimuskau den loppua. Kirjapainonomistojat maalimat sen muoksi kirjaltajain lii- olta suurta mahingonkorvausta, Miime Viikolla oli mainitun kirjalta- aliiton hallinto pakoitettu luomutta- maan 520,000 kruunua ln. 7s0,00ti mk,) Tukholman kaupunginmovd lle takavarikkoon siltä maralta, että oi- !eus tuomitsee työnantajain nnati- mukset oikeiksi. Huomattava sitäpaitsi on. että kir jaltajat samalla menettivät heille hy- minkin edullisen työsopimuksen. — Z40 - »llerrs iVlinun v^lttZlu^ttu saactiZ, ralist, jotka veljeni on «ormuksekta uiiilo sanut. Olen kerra 1iisset'in, luennoitsijan t) tär ja olen vaan ^lcsiakertamen t^ttörulclcs». n^-KI^tti Iiän —» »nuttA koetan korjata asian parkaan ^minärr/Icseni luu kaan.» oli ^Ilät^s epäröivälle mieliellr?. I iän katseli tarkasti t>ttoä. Iällä oli k/^aeleet sil,nissit, Hellaista ei tiän ollut nälin/t viiteenkolm^tta vuoteen. Mitta sitten k^m/ili Klar^ k/>n(.-Iten loiuitse. »Kenties o» tukmaa että vaivaan teitä?» sanoi liän. Wes k)?lN)lili vuorostaan ja siveli taas viiksiänsä. lian näytti olevan kaliclella päällä. »lama on kauppasääntöjämme vastaan», sanoi liän, »enkä tiecla, mitä liikekumppanini sanoo. Alutta antakaa lasku tänne. tietken päästä kulki Uar^ selkä suorana ja raliat kuusi puntaa k/mmenen sliillin^iä — taskussa pitkin leveää katua Vaverle^ aseman luona. Hänen silmänsä olivat vieläkin k/xnelis.^ä tai ken ties saattoi tuuli ne kosteiksi. Kt^mälässä sillan luona seisoi lierra ^skton suu li^m^ssä ajatuksiin vaipuneena. Xäclessään oli Uänellä 1)ick'in kuitti. »t^nko sormus poisp^/kittj? varastoluettelosta?» k^sx» liän äkkiä. »ki ole», vastasi kieno kauppapalvelija, katsellen pitkään isäntäänsä. »l^/vä», sanoi kerra ^.sliton ja repi laskun pala siksi, »pankaä sormus takaisin laatikkoon, /os taliclotte, olette keskiviikkoiltapuolen vapaa. /Vlkää virkatko tästä lierra ^lerr/lees ille mitään.» 35/ vannon, r-ltc-, tutki töiiku^. >.,1^ päivämäärä ja se oli eräältä kultasepältä luona lVlar^ pisti kotelon taxkuunsa. »IVlLNe n^t aamiaiselle, Dick liisset», san -l !-.>» »ja kiltä luojaasi, että sinulla on sisar. » Dick teki viimeisen ponnistuksen. »Xuule Nar^», sanoi liän vapisevalla ääut-ll^, ÄoIemmel»an ennenkin olleet ystävät. 1-n ole kaskaan kertonut isälle, että kä^t kirkossa, että ajattelet toisin kuin liän. ^Vnna minulle raliat. liankin ne niin p>au kuin maklloUista ylioppilaalle takaisin, sen vainiun, kautta v)?t tarvitsen rakat.» »Olen puliunut sinulle kaikki puliuttavani. I^-teNk-, sanoi t^ttö käskevästi. Lilloin liänen vikansa ) lt^i. »Olet mielestäsi li^vä sisar. Kutsut itseäsi kri?. tit/ksi. Lepä kaunista I 15n luule, että oikeastaan olet- kaan sisareni, "l^ieclän ^litä ja toista. Olen tutliinut i5än papereita ja tieclänkin, ettet ole sisareni. lu^tölapsi «»ääntien syrjästä.» »Vainun», sanoi lVIar^' välittämättä Dick in kiivau desta, »kaikissa tapauksissa tunnen minäkin >l,tl> ja toista jota isä ei tiellä, mutta varo itseäsi taikka k. r- ro» känelle kaikki.» »Varo itse itseäsi». 5I^rk>t puristettuina ja silmut veristävinä seisoi Dick sisarensa edessä. »Wtä isä sa noisi, jos kän tietäisi, että sinä joka sunnuntai kä>t kirkossa ja että sinä kä/t I lerran l^ktoollisella isän istuessa kotona vakuutettuna siitä, että sinä olet mimm kanssani kävelemässä, ^a mitä luulet liänen «anovan, jos minä kerron liänelle, että sinä teet kävelymatkoja XelU>el1/a kanssa ja että kennecl/ joka ilta saattaa