N:o 134 — I9IO. EÄIKU. Perjantai.-a Marraskuun 18 pä v^nu Pieniä tietoja kirjoista. Antanut Werner Söderttröm Ofaheyhtiö Poriuoosfa. Tähtien alla. Ensimmäiset armostelut: a i l a T a l w i o antaa tässä teokses- saan lukijalle paljon. Koko romaanin ra- kenne kohoaa suurena mieltäylentämänä taideteoksena »ylöspäin". Lukijan mieli aiivan kuin puhdistuu ja kohoaa siitä tie- dosta, että ihmissielussa sittenkin on niin paljon hyrvää, suurta ja yleivää". «Uusi maassa Emil Lassinen. > — — Sellainen on tämän rikkaan kirjan sisältö. Silminnähtämäna on tekijän pyrkimys hillittyyn t a s m a l- s y y t e e n sanonnassa. ^*ka tmehala ole siltä mitään menettänet mältttomyydestaan, »vaan kyllä moittanut k i r k k a u d e s s a^ja tyynessä nioimassa . ^Helnngin sa nomat. > . , ^. Tämä romaani on muoden r o t i tn a \- sen kirjallisuuden merkkiteos. Hinta ö: 50. flnna Karenina. Leo Tolstoi kirjoitti Anna Karenina» tuotantonsa onnellisimpana aikakautena ja se kuuluukin maailman kaunokirjallisuuden kuolemattomiin teoksiin. Se on annoliittoromaani, mutta se on paljon enemmänkin: se esittää meille lä- peensä inhimillisen kohtalon, jonka alkusyyt piileivät symällä ihmisen olemuksen salaisissa kätköissä. • Esitystapa on yksinkertaista, mutta hakee »vertaistaan taiteellisuudessa ia sielullisessa jännityksessä. Eino Kaliman suomennosta on nautinto lukea. Tämä romaani on muoden käännöskirjallisuuden merkki- teos. I osa. Hinla 5: 50, {ib. 6: 50. maalla. Armosteluja: „Ein o Kaliman näy telmillä on ominaisuuksia, jotka tekemät ne armokkaiksi saamutuksiksi draamallisen kir- jallisuutemme alalla." tUusi Suometar.) __ Muorosanoissa on ytimekkäi syyttä ja moimaa, joka osottaa todellista kykyä draaman luomiseen." (Hels. San.) „ Jättää jälelleen useimmar nrittne aikoina ilmestyneet uutuudet näytelmäkir jallisuutemme alalla." (Rauman lehti.) Molemmat näytelmät, .^Kaupungista pa lattua" ja ..Hilma", omat kaksinäytöksisiä. Ne omat helppoja esittää seuranäyttämöil läkin. — Hinta '2: 75. lainopin alkeet. Allan Serlachius on niitä laki miehiä, jotka osaamat kirjallisesti esittää lakia ja oikeutta koskemat asiat niin, että ne tulemat samalla ymmärrettämiksi ja mieltäkiinnittämiksi. Teos ,Lainopin alkeet" tarkottaa olla masta-alkajan ensimäisenä lainopillisena luettamana ja antaa lyhyen selmityksen oikeusjärjeslyksen luonteesta ja sen ohella yleiskuman oikeustieteen eri haarain pää- piirteistä. Jotta teoksesta olisi hyötyä mahdollisim- man laajalle piirille yleisöä, on se koetettu saada niin helppotajuiseksi kuin suinkin. Hinta 5: 75, sid. 7 mk. Biologian alkeet. Karl Kraepelinin käsikirja on luon- nonharrastukselle maassamme käännettä- tekemä teos. Se esittää alaa, joka on kirjallisuudes- samme miltei kokonaan simuutettu ja joka kuitenkin on kaikkein miehättämimpiä mitä luonnontieteellä on tarj ottamana. Luonnon elämä koko laajuudessaan: kas- mit, eläimet, ihmiset niiden elonilmaukset, elämän tamat, laji- ja rotuominaisuudet, suhde ympäröimään luontoon j. n. e. — kaikki nämä biologian malaisemina sisältä- mät hämmästyttämän määrän mieltäkiin- nittämiä seikkoja. Kirjan on taitamasti suomentanut Selma Hällström. kurvaa ja 2 karttaa. Hinta (>: 25, sid. 7: 50. Kasiuatus. Herbert Spencerin ,Kasmatus"- teos on nykyajan kuuluisin teos alallaan. Prosessori Mikael Soininen lausuu kir- jasta m. m.: „Siinä kohtaa meitä lahjomaton pyrintö totuutta kohti läpi kaiken sen erehdysten, ennakkoluulojen ja muotiorjuuden usman, mikä ihmisten armostelua eksyttää. Har- massa kirjassa huokuu tieteen henki meitä mastaan niin »voimakkaana ja samalla niin ylemän yksinkertaisena tuin tässä". Suomentanut tohtori O. Hannikainen. Hinta 2: 50, sid. 3:75. Werner Söderftrörn Ofakeyhtiön kirjat orvot faatatuina kaikisfa kirjakaupoissa ja liikkeen 400 asiamiehellä. — Konkurssiasioita. Miime maanantaina toimitettiin »velkojain kuu- lustelu Tornion raastumanoikeudessa toiminimi osakeyhtiö F. O. U. Nord- berg Aktiebolagin konkurssihakemuksen johdosta. Pesässä ilmoitettiin oleman maroja kaikkiaan noin 226,439 mk. 14 p. ja melkoja 84,836 mk. 2 p. sekä riidanalaista melkaa 22,000 mk. Mie- lä jätettiin esille luettelo 10 muoden kuluessa tehdyistä epämarmojen saa- misten poistoista, jotka nousimat 220,811 markkaan. Pesän uskotuiksi miehiksi määrättiin poliisimestari A. Melart ja konttoristi Robert Wilhelm Hackzell. Malmontapäimä on helmik. 20 päimä ivuonna 1911. — P. P. — Kilpa ajot Rowauiemelle. Romaniemellä on päätetty toimeen- panna tammikuun alkupäiminä paikal- liset kilpa-ajot. — Kalajoen Tyngänkylästä marraskuun 15 p:nä 1910, Raittiusseura on jo toiminut useamman muoden kylässämme, koet- taen »voimiensa mukaan taistella juop- poutta y. m. paheita mastaan. Juop- pouteen nähden on se maikuttanutkin sangen termeellisesti, maikka sen on täytynyt toimia ahtaissa oloissa. Seu- ralla ei näet ole mielä ollut edes omaa kokoushuonettakaan. Nyt kui- lenkin on päästy niin pitkälle, että on ostettu oma talo, johon on rakennus- tarpeita näinä päiminä talkoolla ajettu. Talon kokoonpanoon ryhdytään heti, jos ilmat main pysymät suotuisina. Silloin jo ehkä joulun seutumilla saisi seuramme oman kurkihirren alla ko- kouksiaan pitää. He monen oli lopetettama. T. k. 8 p.nä katkesi sileällä tiellä ta- tokkaan Leander Jaakkolan hemoselta jalka. Hemonen, jonka omistajansa oli ostanut edellisenä iltana, oli 325, inkan armoinen ja oli se makuuttama- lon. Hemonen oli lopetettama. Tä mäkin ikämä mahinko näyttää eläin- makuutuksen tarpeellisuuden. Sanomalehtien tilaus- aika on taas pian käsillä. Jokaisen aikaansaseuraaman kansalaisen on nyt, jos koskaan, tilattama ainakin yksi sanomalehti ja se lehti on Kaiku, joka aina on seurannut suomalaisuuden asiaa ja makamana ristiriitaisinakin aikoina puoltanut oikeutta ja totuutta. Eipä siis luulisi oleman epäilyksen aihetta malintaan nähden maanmuok- laajilla siitä, mikä lehti on tilattama, sillä Kaiku on aina ollut maalaisten lehti, joka on ymmärtänyt ja tahtonut ymmärtää heidän pyrkimyksiään ja rientojaan. Mielä on kylässämme joitakin koteja, joissa ei ole mainittua lehteä. Siksipä toimonkin, että he sen ensitilassa hankkisirvat. Kirje Cnpirtrt. Inari 31 p lokakuuta. Kesä oli täällä Lapissakin erinomaisen kaunis ilmojen suhteen. Kasmullisuus oli lyydyttäivä. Syys on ollut myöskin mitä kauniimpia. Nyt juuri alkaa Jnarijärmi pukeutua jääpeiton alle. Lahdet tosin omat olleet muutaman »viikon jäätyneenä, mutta huono on ollut ihmisillä saada elintarpeita, kun ei ole päässyt liikkumaan mesillä eikä maalla. Ei ole mielä näihin saakka ollut lunta ajokeliksi. Nyt masta on maa malkoisen peiton alla mutta ei mielä ole ajokeliksi lunta. Elintarpeet omat Inarista loppuneet. Oksin kahrvetkin omat jo puolikesystä loppuneet. Kahmitädit omat haukotel- leet kahivikuumetta sairastellen jo pari kuukautta. Pannut omat tuimillaan homehtumassa. Ihmetellä täytyy, kuinka omatkaan inarilaiset ahnaita tuota ilolientä nauttimaan, sillä miime tal- men aikana tuotiin Inariin kahmia ja sokeria useita kymmeniä tuhansia kiloja lullimapaudella. Simumennen mainitsen niistä lap- palaisista, jotka miime taimena olimat Salsassa näyttelemässä', saksalaisille lappalaisten kotielämää. Tämä retki on lappalaisiin maikuttanut niin her- mostuttamasti, että eipä enää tahdo enrinen hiljainen lapintyö sujua, maan mieluummin haluamat lähteä uudelleen itseään näyttämään, maikka palkan maksun suhteen on hanke käräjöidä. Saa nähdä, tuleeko tosi heidän aikees- taan, mutta siitä huolimatta halulla lähtisimät. Odottamat main, ken ot- taisi heitä kuljettaakseen suuren maail- man markkinoille. Jättäisimät' kyllä Lapin hiljaisen kotinsa. Onhan siellä Saksassa toinenkin joukkue lappalaisia. Sen johtajaa ei täällä tiedetäkkään. Sen mei muuan Siremniminen herra täältä. Nythän taaseu maalitouhut alkamat. Mutta kumma on, ettei niin tärkeässä asiassa kuin maalit omat täälläkään näin mähämäkisessä kunnassa moida yksimielisyydessä toimia. Ei moida yhteismoimin rumeta toimimaan, maan puolueet jo edeltäpäin pöyhistelemät. Täälläkin on monta puoluetta. Koit- takaapa nyt kerrankaan rumeta aiman meljellisyydessä ajamaan yhteistä isän- maan etua. Lyökäämme käsi käteen ja rumetkaamme toimimaan kuten man- Hat esi-isämme omat yksimielisyydessä monenmoisista mastuksista huolimatta ajaneet isänmaan parasta ja etua. Uhratkaamme nyt kaikki yksimielisyy- dessä kortemme isänmaan alttarille. Älkäämme enään hajaantuko monen- moisiin puolueisiin, maan turmautu- kaaamme puhtaan suomalaisen lipun alle. Johan olette nähneet, mitä ne monet maailmonparantajapuo- lueet omat aikaansaaneet. Rumetkaamme jo miettimään, kenelle äänemme annamme ensi maalissa. Aika lähenee ja silloin pitää olla mar- massa tiedossa, ketä on äänestäminen, että ei miime hetkellä joku akitaattori metäseisi meitä määrän lipun alle. Lappalainen. 9 • i v fttfffitt * >i> 8 Allaolemasta, Sodankylän Sattases- ta lähetetystä kirjeestä nähdään, kuin- ka »välttämätön olisi lääkärin saanti paikkakunnalle. Sodankylän lääkärin- mirka on näet ollut monta kertaa haet- tamana, mutta ei halukkaita näy sii- hen oleman. Siksipä olisikin lääkintö- hallituksen, kuten kirjoittajakin huo- mauttaa, ryhdyttämä tositoimiin mai- nitun lääkärinmiran täyttämisen suh- teen, ennenkuin kerrotun puutteen takia armaamattomia seurauksia koituu. Kirje on seuraamansisältöinen: Joitakin miik- koja sitten sairastui täällä Sodankylän Sattasessa useampia henkilöitä anka- raan kuumeentapaiseen tautiin, maan kun paikkakunnalla ei ole lääkäriä, oli mahdoton saada heti apua potilaille. Likimmäinen lääkäri näet asuu 9 peni- kulman päässä tiettömän taipaleen ta kana Mihdoin toki t. k. 3 päimänä saapui tänne Kittilän piirilääkärin si- jäinen, joka kämi lähemmin tarkasta- massa sairaita ja huomasi niissä ole- man lamantautia. Kuuleman mukaan on tautiin sairastunut 6 henkeä, jotka saimat mainitulta lääkäriltä pikaisia neumoja sekä rohtoja. Kuollut ei ole mielä tätä kirjoittaessani yhtään hen- kilöä, mutta jos tuo koma tauti alkaa yhä lemenemään ja lääkäriä ei ole saa- talvissa, niin on tietysti siihen sairas- tuneiden kärsittämä ja pahimmassa ta pauksessa tuottama neumojen ja hoi- don puutteessa. Todettakin olemme täällä Sodankylässä kurjassa asemassa. On kyllä täälläkin lääkärin paikka, mutta siihen hakijoita ei main ole. Kunta on maksanut lääkärille lisäpalk kaa, Kemiyhtiö antanut mapaat huo- neet, mutta se ei ole sittenkään tyydyt- tänyt paljon maatuvia lääkäreitä. Ei ole enään uusia hakijoita ilmestynyt, maikka mainittu paikka on jo monta kertaa ollut amoinna. Mikäli olen täällä ollut tilaisuudes sa seuraamaan lääkärin tointa, niin on siinä näyttänyt oleman kylläkin työtä. Harmoin olen kuullut kenenkään potilaan ..tinkaaman" palkasta, maikka lääkäriä on joskus haettu useamman penikulmankin päähän. Sellaisesta mat- kasta oli eräskin lääkäri määrännyt 500 markkaa, eikä sekään köyhä talol linen, joka Häntä tarmitsi, paljoksi ,,tm- kinyt", rahojaan ainoastaan moitiskeli mähiksi. — Liekö sitten melaksi kukaan lääkäriä käyttänyt? Missä mahtaa sitten olla mika, et tei Sodankylään saada lääkäriä? Oli- siko siinä syy, niinkuin masta paikka- kunnalta poismuuttanut metsäherra on kertouut, että täällä Lapissa kuluu nuo ri-ikä hukkaan. Siinä kai moi olla jon kun merran perääkin, täällä kun ei näet ole sellaisia ..hupipaikkoja". kuten esim Helsingissä ja muuallakin asu- tuimmilla paikoilla, jossa möisi nautin- totunteitaan tyydyttää, ettei nuoruus hukkaan kuluisi. Täällähän on main yksitoikkoista, kuten kehittymättömän kansan seurassa konsanaan, mutta siitä huolimatta toimoisi kuitenkin nuorten lääkärien uskaltaman tänne Lappiinkin. Siinä ei mielestäni tarmittaisi muuta kun ihmisrakkautta. Jos sitä olisi jol- lakin, niin sille eimät olosuhteet mi- tään merkitsisi. — Mutta nykyaika on nykyaika ja tarmitsemathan nuoret lää käritkin elämästä nauttia. Silloin ei tietysti tule kysymykseenkään, että olemmehan mekin ihmisiä ja mieläpä yhtä heikkoja kuin ihmiset asutuimmil lakin seuduilla. — Mutta ihmisrak- kaus ja omat mukamuudethan omat aiman eri asioita. Lopuksi lausun maan, että me kai- kin täällä toimomme hartaasti, että lääkintöhallitus ottaisi erityisesti poh- tiakseen asemamme. Surkea tilamme ei nimitt. tuo mahinkoa ainoastaan meille lappalaisille, maan se möisi koi- tua määräksi koko Suomen kansallekin, sillä jos kulkutaudit pääsemät kerran suuresti malloilleen, niin ne eimät kauan odota lääkärinmiran-täyttämistä, maan moimat lyhyessä ajassa lemitä etelämmäksikin. — Mikäs niitä estäisi ilman lääkäriä. Se. j?ikku uutisia. — <5mil Nertvander 70 tvuotiaÄ, Seitsemänkymmentä muotta täytti keskimiik kona kirjalijamanhus Emil Nermander, joka on uupumatta työskennellyt suomalaisen kulttuurin kohottamiseksi. Emil Fredrik Nermander syntyi Helsin gissä »narraskuun Iti pmä 1840. Pienokai sesta alkaen hän kasmoi henkisessä aaterik- kaassa ilmastossa. Hänen isänsä oli näe kuuluisa tiedemies, professori Johan Jakob Nermander, jonka seurustelupiiriin kuului mat semmoiset miehet kuin I. W. Snellman I. L. Runeberg, Fredrik Cygnaeus y. m ± — Sanomalehdet. „Liiton" mastaama toimittaja hra Otto Karhi tulee eroamaan lehden toimituksesta ensi,vuoden alusta. * — Wiisi hirlveä yhdessä laumassa näh tiin äskettäin Kalajoen Metsäkylän takalis- tolla. Niin ne hirmet aina päänsä pärjää mät hirmijahdilta. * — Salaman »välähdyksiä nähtiin Me rijärivellä t. k. 10 p:nä klo 5:n tienoissa aamulla. Wanhat sanomat tuon ennusta man lomaa lumipyryä tai mesisadetla. Saa nähdä sitte. —- C» hakijoita. Nimalan postitoiini- luksen hoitajan mirkaa on hakenut 37 Pudasjärmen samallaista »virkaa 30 henki löä. la — Palokunnan elämissä kumissa on taaskin hy»vä ohjelma, moipa sanoa, että monessa suhteessa harminainenkin. Käy- kääpä katsoinassa, niin ette mannaankaan kadu kauppojanne, sillä ohjelmassa on eräs- kin nmnero riimit. „Samurain kosto", johon ei myydä lastenpi lettejä. Muualta Suomesta. — Suomalaisen puolueen talo Helsingissä mihitään tarkoitukseensa huomenna juhlallisuudella, johon kaik- kialta maastamme on edustajia lähe- tetty. Kerromme ensi numerossa tar- kemmin tämän suuremmoisen talon synnystä, rakentamisesta y. m. — Yhteistoiminta ensi lvaa leiSsa. Dhteistoiminta näyttää kaik- kialla muualla rauenneen paitsi Waa- san läänin itäisessä ja Wiipurin lää- nin itäisessä maalipiirissä, missä neu- mottelut suomal. puolueen januorsuo- malaisten kesken yhä jatkumat ja näyt ti ainakin ensinmainitussa oleman toi- meitä yhtymisestä, mutta miime tin- gassa yritys meni myttyyn. Raukea misen syistä kirjoittaa ..Suomalai- nen": ..Nuorsuomalaisten edustajat kuulu- mat yhteistoiminnan ehdoksi asettaneen, että suomalaisen puolueen on taattama heille yhden ehdokkaan malituksi tule- minen, s. o. suomalaisen puolueen on listoilleen otettama joku heidän ehdok kaistaan. Tämän »vaatimuksen hymäk- syimät suomal. puolueen edustajat. Mutta koska nuorsuomalaiset neumot- telumiehet tahtoimat mielä lisäksi mah- mistaa toisiakin ehdokkaitaan muorot- tamalla niitä omilla listoillaan, eimätkä tahtoneet tästä maatimuksestaan luo- pua, on suomalaisen puolueen neumot- telumiesten' täytynyt yhteisen maali- liiton perustaminen hyljätä". — Jywäskylän yliopisto. Jy- mäskylän opettajakokouksessa tiistaina pohdittiin kysymystä, mihinkä toimen- piteisiin mahdollisesti moitaisiin ryhtyä yliopiston perustamisen jouduttami- seksi Jymäskylään. Kysymyksen herät- täjä johtaja A. Kuha esitti mielipitee- nään, että olisi ryhdyttämä keräämään lisämaroja tämän yrityksen toteuttami- seksi ja tekemään herätystyötä ei ainoas- taan Jymäskylässä ja sen ympäristöt- lä. maan myös ympäri koko suomalai- sen Suomen. Ehdotus sai kannatusta ja jätettiin se malmistamalle komiteal- le. Komitean erityiseksi tehtämäksi jä- tettiin jäsenten ehdottaminen siihen toi- mikuntaan, joka asetetaan asiaa edel- leen ajamaan. — Suoranainen telesoonipn- helu Kokkolasta Helsinkiin ja päintvastoin käynee kohdakkoin mah- dolliseksi. Pohjoisen Telesooniosakeyh- tiön kuntoonlaittama uusi telesoonilinja on nyt jo medetty Maasasta Pietar- saareen ehtiäkseen näinä päiminä Kok- kolaan ja kun Maasasta Helsinkiin on, kuten tiedämme, suoranainen linja Tampereen kautta jo olemassa, tulee, nämä linjat yhdistettynä, telefoonipu- helu Kokkolasta Helsinkiin ja päinmas- toin mahdolliseksi. Miime sunnuntai- na kertoo telefoonimekaniikko H. E. Gustafsson jo soittaneensa sekä Tam- pereelle että Helsinkiin, ja saaneensa kummastakin paikasta selmästi kuulu- mat mastaukset puheeseensa. Telefoo- nimaksu kertapuhelusta Helsinkiin, kuu luu määrättämän 1:40 p:ksi. — Kokk. — Tampereen Teatteri arpa jaiset omat tiistaina joulukuun 6 pnä, jolloin meto toimitetaan julkisen nota- rion ja kaupungin sanomalehtimiesten läsnäollessa. Asianomainen toimikunta on pyytä- nyt meitä samalla ilmoittamaan, ettei mainitussa tilaisuudessa tulla enää arpoja myymään. Arpajaisten tulos ilmoitetaan kaikin mahdollisin tamoin sekä sanomalehdis- sä että painetuissa lehtisissä, joita sit- temmin medon tapahduttua moidaan tilata Tampereen Teatteri arpajais- toimikunnalta. Kirjallisuutta ja taidetta. Sampo, Joululehti Suomen kansalle. Edellisiltä muosilta jo hymin tun nettu joulujulkaisu ..Sampo", ainoa suuri joululehti Suomen kansalle, il- mestyy jälleen täksi jouluksi. Mikäli meille saapuneesta näytearkista moimme nähdä, pysyy julkaisu traditsioneilleen ja ihanteilleen edellisiltä muosilta us- kollisena. Erityisesti ansaitsee huo- miota muoden 1910 Sampo-lehdessä alkuperäinen Arel Gallen-Kallelan lehdelle antaina amustus, kumaus tai- deniekan matkoilla Sisä-Asrikassä 29 kumapiirroksella, joista yhden on teh- nyt hänen l0-wuotias poikansa Jor^ ma, jonka taiteelliset taipumukset siten ensikerran ilmenemät yleisölle. Kumien joukossa huomataan suuri taideliite, monimärinen jäljennös I. Rissasen taulusta Porvarissa ja isohkot »värilli set jäljennökset W. Blomstedtin tau- lusta ..Kemätaurinko" ja W. Thomen taulusta ..Rantamaisema", kuin myös jäljennöksiä S. A. Keinäsen ja E. Muutan tauluista. Sen lisäksi tule- mat taiteilijain R. Nngern'in, I. Kai- jalan, H. Aspelinin, I. Ekelundin, S. Salokimen, E. Lyd^nin y. m. piir tämät hauskat kumat. Taiteilija Axel Haartman on antanut lehdelle armok- kaan sarjan kumia tekstineen Grana- dasta. Sisältöluettelossa huomataan kirjailijanimet Joel Lehtonen, Maria Jotuni, Eino Leino, Aarni Kouta, Helmi Setälä, Alpo Noponen, y. »n., kuten näkyy, armokas joukko kotimaisia kirjailijakykyjä. Sitäpaitsi seuraa mak- suttomina liitteinä O. Merikannon, lehteä marten sepittämä sämellys ja lapsille aiottu rakennusarkki, josta moi panna kokoon pienen soman nukenhu- milan. Julkaisu, joka ansaitsee yleisön huo- miota, on painettu Turun Kirjapaino ja Sanomalehti Osakeyhtiön Kirjapai- nossa Turussa. — Uusia kirjoja. Suomalaisen Kustannus-o.y. Kansan kustannuksella on ilmestynyt: Lauri Pohjanpää: Mielialoja, runo- kokoelma, hinta 2 mk. .^0 p. — Lyy rillinen runous tuntuu meillä miime aikoina ehtyneen. Mannaankin tämä esikoisteos hennon tunnelmarunouden alalta saapi ystämiä, sillä sen puolella on kaksi ansiota: puhdas runollinen henki ja huoliteltu muoto. P. Krapotkin: Mallankumousmiehen muistelmia, ainoasta tekijän Menäjää marten hymäksymästä painoksesta suo- ment. Emil Suasmaa, 2:nen nide, hinta 5 mk. 50 p. — Siten on tämä kaikissa maissa suurta huomiota herät- tänyt teos nyt kokonaisuudessaan saa- tamana suomeksi. — Uusi aikakauslehti. Mikke- lissä alkaa ensi muoden alussa ilmes- tyä „Sana, tumallinen aikakauslehti yleissimistystä ja elämää marten", jo- ka on äskettäin julaissut näytenume ronsa. Toimitukseen kuulumat: Kaar- lo Atra, Eero Eerola, Mikko M. Erich, Alb. Gebtiard, F. A. Hästesko, Ilmari Kianto, Otto Orasmaa (mas- taama), Jaakko I. Päimärinta, Aapo Pärnänen, Joos. Sajaniemi, Heikki Mälisalmi y. m. Ilmestyy kaksi ker- taa kuussa, hinia 3: 70. — Ilmestyneitä aikakauskir joja on toimitukselle saapunut: Koneteollisuus n:o lt). Kotiseutu n:ot 22—23. Helsingin Kaiku n:o 45. Jokamiehen Miikkolehti n:o 45. Pääskynen n:o 11. Nsstalousosasto. Lapiil Mulltlllolisseiirll. Seuran johtokunnan kokous oli Kittilän kirkonkylässä kuluman mar- raskuun 7 pnä, jossa käsiteltiin ja pää tettiin seuraamat asiat: Mirkamahmistuskirjat 2- muotisen palmelusajan suoritettuaan saimat seuran metsänhoidonneumoja K. P. Lepistö, käsityökoulujen opetta jat I. Malmio ja Hanna Mikkonen. Mirkamapautta joulukuun ajaksi myön- nettiin seuran neumojille K. P. Lepis tölle ja M. Luhtalalle. Tulo- ja menoarmio. Sihteerin laatima tulo- ja menoar- Ikvioehdotus tarkastettiin ja johtokun nan puolesta hymäksyttiin. Suomen yleinen m a an- miljelysnäyttely. Tätä asiaa koskemassa lausunnossaan puolusti joh- tokunta Suomen yleistä maanmilje- lysnäyttelyä pidettämäksi Tampereella muonna 1915. Maltioamun pyynnöt. Muoden 1912 alusta alkamalle uudelle 3-muotisrahanhoitokaudelle pää tettiin Lapin maatalousseuralle anoa maltioapua muosittain seuraamat mää- rät: Dleisiin kustannuksiin 3,000: — Maanmiljelysrahastoon 6,000: — Karjanhoitorah. 3,000: — Puutarharah. 1,000: — Metsänhoitorah. 3,000: — Hemoshoitorah. 2,000: — Kalastusrah. 2,000: — Yhteensä Smk. 20,000: — Pyydetyt lausunnot. Lapin niitynraimausapurahoista, joi- ta Oulun läänin kumernööriltä olimat tälle muodelle anoneet 25 eri henkilöä Inarista, 7 henkilöä Enontekiöltä ja 4 henkilöä Utsjoelta, annettiin hake- musten suhteen. Johtokunta, yhtyen asianomaisten nimismiesten lausuntoi- hin, puolusti 50 mkan suuruisia apu- rahoja seuraamille. Jnarinkunnassa: Juho Pyh- tiselle, Risto Aholalle, Mikko Seuru- järmelle, Heikki P. Aikiolle ja Erkki Kukkolalle. Enontekiön kunnassa: Fred- rik Muontisjärmelle, Joeli Välitalol le, Aukusti Keskitalolle ja Juho Ai- dantaukselle. Utsjoen kunnassa: Joosev- pi Guttormille, Jouni Helanderille ja Fr. Holmbergille. Maanmiljelyslainat, joita seuran suonmiljelysrahastosta oli ha- kenut 16 eri hakijaa jaettiin seuraa- masti: 200 markan lainoja myönnettiin Aukusti Rannalle ja I. P. Jeesiö- maalle Kittilässä. 150 mkan lainoja Oskari Niilimaaralle, Aappo Kauko selle ja K. P. Lepistölle Kittilässä: Hermanni Lintuselle, I. H. Riikoselle, I. E. Riestolle ja P. A. Märriölle Sodankylässä: sekä Wilho Ulmaselle ja E. Miekanenolle Inarissa. Koelypsykilpailut päätet- tiin ensi muonna panna toimeen seu- ran läntisessä viirissä. Lapin Maatalousseuran syyskokous pidettiin samana päi mänä Kittilän kunnanhuoneella. Ko- kouksen amasi seuran johtokunnnn pu- heenjohtaja opettaja A. Fränti lyhem- mällä puheella. Kokouksen amaaja malittiin puhetta johtamaan, jonka jälkeen toimitettiin syyskokouksen mi- ralliset asiat. Johtokunnan tekemä tulo- ja meno- armio muodelle 1911 sellaisenaan hy- mäksyttiin. Seuran johtokunnasta, tämän muo- den lopulla eroamismuorossa olemat jäsenet: talokas Heikki Kangasniemi Inarista, lukkari Drjö Halonen Enon- tekiöltä ja opettaja A. Fränti Kitti- lästä, malittiin uudelleen tulemain kah- den muoden ajaksi seuran johtokuntaan. Maatalousseurojen keskusliiton edus- tajakokouksiin, samoin kahden muoden ajaksi, malittiin seuran edustajaksi eroa- ma edustaja A. Fränti uudelleen ja hänen maramiehekseen poliisi Otto Moberg Sodankylästä. Tilintarkastajiksi samoin ensi muo- den ajaksi entiset tilintarkastajat Tuo mas Pudas ja Pekka Hannula Kitti- lästä sekä maralta talokas Aukusti Ranta ja talonp. Juhani Ala Kitti lästä. Dleistä maanmiljelys- näyttelyä, ei seuran johtokunta, ensi muoden aikana pidettämäksi ollut ehdottanut. Kokous yksimielisesti hy- mäksyi johtokunnan ehdotuksen, joten Lapin Maatalousseuran piirissä ei muonna 1911 pidetä yleistä maan- miljelysnäyttelyä. Lopuksi malittiin kokouksen pöytäkir- jan tarkastajiksi ja hymäksyjiksi maan- miljelijät A. A. Neitiniemi ja Olli Puljula. — Perä Pohjolan maanvilje lysseuran johtokunta kokoontui seu- ran toimistossa 12 pnä marrask. ja päätti seuraamista asioista: Uutta kirjallisuutta: Edv. Bernstein, Sosialismin edelly tykset ja sosialidemokratian tehtä vät oO Brotherus, Valtio ja valtionuskonto —: 75 Uno Cygnaeus, Kirjoitukset 5: —. sid. 6: 50 Uno Cygnaeuksen Muisto . . .2:50 Einar Fieand, Ihmisen polvetuminen 1: — Harald Höffding, Sielutieteen pää piirteet II 2:25 I. K. Iinha, Saksanmaa . . . sid. 10: — Jouko, Pohjois-Pohjal. osakunnan kotiseutututkimuksia I 4: 50 Karl Kraepelin, Biologian alkeet . . (3: 25 Lönnbeck, Uno Cygnaeus .... 2:50 John Stuart Mill, Naisen asema . . 2: 75 A. K. Ottelin, Kasvatusopin historian oppikirja 2:25 Helmi Setälä. Minna Canth . . . — : 50 Herbert Spencer, Kasvatus, 2: 50, sid. 3: 75 K. Tallqvist, Juutalaiset ja me . , — : 75 Uusi Testamentti, Uusi suomennos, sid. 3:15, par. pap. .... 3:60 B. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Meisen »valiokunnan laatima seuran tulo- ja menoarmioehdotus seuraamaa muotta marten läpikäytiin ja tarkas- tettiin sekä pienemmillä muutoksilla hymäksyttiin ehdotuksena syyskokouk- selle, joka sen tarkastaa ja sitten lo- pullisesti hymäksyy. Seuran osoiteilmoitus Pellermossa päätettiin emätä liian kalleuden muoksi. Päätettiin tilata eräitä maataloutta koskemia tieteellisiä kirjoja. Kalastuksen neumojalle myönnettiin oikeus ?sua Alitorniolla, koska hänen ..työmaansa" on enempi siellä puoles- sa ja sen kautta siten säästettäisiin jon- kun merran matkarahoja ehdolla, että hän on tarpeellisessa telesooniyhteydes- sä toimiston kanssa. Hymäksyttiin Seuran syyskokouksen ohjelma seuraamaksi: 1. Amaus; 2. Edustajain nimihuuto ja mal- takirjain tarkastus; 3. Tarkastetaan ja mahmistetaav tulo- ja menoarmio m:lle 1911; 4. Määrätään johto- ja maliokun- tain jäsenille suoritettama kormaus osanotosta kokouksiin kuin myös tilin- tarkastajain palkkio seuraamaksi muo- deksi; 5. Malilaan johtokunnan jäsenet muoden lopussa eroamien jäsenten Antti Juneksen, P. Piedin ja P. Man- haisen sijalle; 6. Malilaan 2 tilintarkastajaa ja heille 2 maramiestä kulumalle muo- delle: 7. Malitaan korkeintaan 12 jäsen- tä hemossiitosliiton edustajistoon kol- meksi seuraamaksi muodeksi; 8. Jaetaan palkinnot metsänhoito- kilpailuista; 9. Esitelmiä ja alustuksia: karjan- jalostuksen kehitys maassamme (ogr. A. Peltomuoma); Kansantaloudellinen esitelmä (maist. A. Laiho); Osuustoi- mintaesitelmä (Pellermon neumoja I. Mähä-Erkkilä): Seuran 25-muotisjuh- lan mietto (alust. opett. K. I. Lund); Neumojatoimen järjestelyä «alustaa sihteeri). Laadittiin seuran maltioapuanomus muosiksi 1912—1914. Hymäksyttiin seuraamat karjanhoito- harjoittelijat Jenny Maria Esko ja Miina Kräki maanmilj. Eero A. Lia- kalle Alatorniolla, Alma Ahlmik ja Maria Emeliina Dlikunnari maanmilj. Mikko Koposelle Romaniemellä, Han- na Karjala maanmilj. I. E. Herajär- men perikunnalle, Olqa Mäkelä Ruo- naan ja Anna Pessa herrastuomari Antti Junekselle Alatorniolla. Maanmilj. Eero A. Liakalle myönsi johtokunta 30 markan suuruisen mat- ka-apurahan perehtymistä marten pien- miljelijäin sikalarakennustapoihin Ete- lä-Pohjanmaalla. Paikalliseksi palkintotuomariksi kulu- man muoden karjatalouskilpailuja mar- ten malittiin Kemin alueelta neiti Ai- no Niemelä, Termolan maanm. Matti Kaasila ja Romaniemen maanmilj. Janne Koimuranta. Orajärmen ja Konttajärmen sonni- yhdistyksien pyyntöön saada hukata nykyiset sonninsa, päätti johtokunta suostua ehdolla, että hankkilvat uudet hymäksytyt sonnit sijaan. Neumojia marten päätettiin järjes tää kuukausi ilmoituskaamakkeita suori- tetuista matkoista ja toimituksista, jo- ten sen kautta helpommin moidaan tarkistaa ja seurata mirkailijain toi- mintaa ja tilaajien tarpeitten tyydy- tystä. Neuw-?jaliiton kokoukseen Mikkeliin 14 ja 15 p. tmnmik. 1911 päätettiin »virkailijoille suoda tilaisuutta mennä, mutta matka-apurahoja ei sitä marten myönnetty. — Perä-Pohjolan Hewossii» tosliitto kokoontuu edustajakokoukseen tuleman joulukuun 13 pnä P.-P. kan- sanopistolle klo 4:ltä ip. mistä täten asianomaisia Tornion, Kemijärmen ja Romaniemen he»vosjalostusyhdistyksiä sekä maanmiljelysseuran edustajia huo- mautamme kuin myöskin »nuutakin yleisöä. — Mikäli toimituksen tietoon on tullut, tulee siellä m. m. keskusle- lua aineesla joka läheltä koskee kaikkia heivosella-ajajia. — Maanmiljelysseu ran edustajistoon kuulumat tälä nykyä paitsi toimikunnan jäseniä seuraaivat herrat maanmiljelijät: Eero A. Liak- ka. Fr. Candelin, Fred. Rautiola, I. Alitalo ja M. Holck. Venäjältä. — Tolstoin lähdöstä Perheen sä luota kirjoittaa hänen oppilaansa ja ystämänsä, kirjailija Ar»vid Jär- neselt m. »n. seuraamaa: ..Miksi ei Tolstoi ole tätä askelta ennen ottanut, se kysymys on tällä hetkellä kaikkien mielessä. Aika on tuoma mastauksen; mutta tärkeätä on, ettei yleisön käsitystä jo kohta alussa johdeta harhateille ja totuuden paljas- tumista maikeuteta. Tahd?n mainita pari minulle tun- nettua Tolstoin lausuntoa tästä asiasta: Kerran hän sanoi: Jos tuon teon tekisin masta nyt näin manhaksi käy- tyäni, selitettäisiin epäilemättä niin. suorempi joka voi hoitaa osan kirjanpidosta ja kauppakirjeenvaihdosta, saa pai kan Oulussa sijaitsevassa Kaupassa. Toimeen astuttava mahdollisimman pian. Kirjalliset hakemukset koulu ja palvelustodistuksineen sekä palk- kavaatimuksineen lähetettävät Kale van konttoriin Ouluun nimimerkillä „ Yhtiö". Oulun W. P. Kunnan kokoontuu harjoituksiin sunnuntaina t. k. 20 p:nä kello 10 e. pp. Leo Gunnarin :: Kulta- ja Kello sepänliikkeestä Rovaniemellä ostatte halvimmalla kauneimmat kihlat, parhaimmat kellot, ket jut, taskulamput, patterit, sil mälasit y. m. y. m. Meitä on työssä 5 miestä, joten nyt työt valmistuvat pian. Takaan hyvän työn ja tehdään kohtuullisiin hintoihin. Omassa talossa. Palokunnantaloa vastapäätä. C Marttinen 5 K:ni Kirjansitomo K * tas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat.— Puhelin 3 82. etten ole — manhuuden heikkona — enää jaksanut kestää perheikämyyksiä; niin ei kuitenkaan ole, maan olen osot- tanut jaksmvani ne kestää. Toisen kerran hän sanoi: Tuota askelta ei minua epäilytä ottaa siksi, että se olisi minulle liian maikea, maan pikemminkin siksi, että sen ottaminen tuottaisi minulle liian suuren helpo tuksen elämääni. Ilmeistä on, että Tolstoi on muo- sikausia ollut tuskallisessa ristiriidassa, kahden »vaiheilla. lMmullakin on sii- tä asiasta kirjeellinen todistus.» Mii- me kemännä Jasnaja Poljanassa käy- dessäni kuiskailtiin myös hänen ystä- miensä piireissä: saattaa minä päimä- nä tahansa tapahtua, että T. ottaa kontin selkäänsä ja lähtee maailinalle. Sanottiin: hän toimoo maan miimei- siin asti, että hänen perheensä luomut- taisi maat talonpojille ja luopuisi niis- tä kasakka-toimenpiteistä, joita talon- poikien kurissapito edellyttää. Tämä toimo näyttää nyt pettäneen, ja niin hän on nyt jättänyt perheensä — iässä, jona ihminen enin kaipaa kotolaistensa hoitoa. Tolstoi on miimeisten tietojen mu- kaan ollut matkalla etelään, mutta on sairastunut ja hoidetaan eräällä ase malla. Lääkärit oivat lopullisesti saaneet selmille. että Tolstoi on sairastunut hiipimään keuhkopussin tulehdukseen. Hänen tilansa on armeluttama, »vaikka ei kuitenkaan toimoton. Ulkomaalta. — Keisariwierailu päättynyt. Frankfurt am Main, marrask. 14 pnä. H. M. Keisari on matkustanut Wolf- gartenin palatsista Hessenistä lapsi- neen Menäjälle. Keskimiikkona kello 11 a.-p. palasi keisariperhe Tsarskoje-Seloon. — Nobelpalkinnot. Tukholmas- ta, marrask. 14 p. Posttidninflen il- mottaa tänään illalla kirjallisen Nobel, palkinnon saajaksi kirjailija Paul Hey- sen. Palkinnon saaja on 80 »vuotias romaani kirjailija. — Portugalin tasatvallan tun nustaminen. Lissabonista, marrask. 13 pnä. Menäjän, Saksan, Ruotsin sekä Pohjois-Amerikan Uhdysivaltain diplomaattiset edustajat omat ilmoit- taneet Portuqalin mäliaikaiselle halli- tukselle, että heidän hallituksensa on maltuuttanut heidät uudelleen astu- maan toiiniinsa. — Höhrylaiwa uponnut. — 100 ihmistä hukkunut. Berl. Ta- geblattille lennätetään t. k. 1:2 p. Lon toosta, että enql. höyrylaima „Wally", joka mälittää liikettä Englannin ja Etelä Amerikan »välillä, on uponnut lähellä Paraa, jollain 100 ihmistä