Hio 26 1910 $anomi® Gulun kaupungista ja läänistä, Perjantaina Maaliskuun 4 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Koko vuodelta 4: — Puolelta vuodelta ,2: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 ■^ |W -yyatv»v«wt.y<ir BB Postissa: 4: — 2: 20 Ulkomailla 10: — 5: — —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARl. E. A. OULA8VIHTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto /a konttori Aleksanterinkatu 17 (KauppureiH- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ääe illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavaa päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihiakia saaomalehtMn palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Perjantaina kello 7 i.-p. hartaushetki kir kossa tuomiorowasti Walli. Krist. työm. yhdist. iltama Aleksanterin- lorin koululla laumantaina ö p. t. k. kello 7 i .'V„ puhuu romasti 'Aulis ja pastori Iärmentaus, ♦♦♦♦< ♦ ♦♦♦♦- ♦♦♦♦♦♦- ♦at Puolipaastosunnuntaina saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello 10 pas- tori Viljanen ja ruotsal. kello Va 1, pastori Iänventaus. Kollehti tulee Tiakonaatille. Jltasaarna suomal. kello gelius. Kollehti tulee Lähetykselle. pastori We Manhain Kodassa pitää ruotsalaisen saar- nan klo !!.»> roivasti Snellman. N. M. K. Im huoneustossa kello 12 har taushetki nuorille miehille. Rukoushuoneessa kello 7 i.-p. N. M. K H:n iltama, jossa puhuivat romasti Balli ja kirkkoherra 5iorpi. Japanilähetys-iltama Heiuätorin koululla sunnuntain kello '/s 7 i.-p. ■BBnaoBBB II Sunnuntaina 6 p:nä kello 7 i.-p. Ru koushuoneella. Puhuvat rovasti Wald Walli ja kirkkoherra P. G. Korpi. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta) Perjaataina kello 8 i.-p. saarnaa pastori J. V. Häggman, Helsingistä. Lauvantaina kello 8 i.-p. nuoriso-ilta pastori .1. V. Häggman ja saarnaaja K. A Sallinen. Sunnuntaina kello 11 a.-p. saarna- ja e!i toolliskokous, pastori Häggman. — Kello sunnuntaikoulu. Keskiviikkona kello 8 i.-p. saarnaa K. A. Sallinen. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Laka< 5 f* Rl! III toimittaa asioita virastois; F. u. u LLILR v. m. Osoite: OULU. ♦ ♦♦♦- -m ♦ Teokset palkittu Suurella Kultami talilla Kansainvälisessä Rakennus- ja Taldeteollisuusnäyttelyssä Pieta rissa 1908. ♦♦♦♦♦- -♦♦♦ ♦ ♦ Teokset palkittn Suurella Pronssi mitalilla Kansainvälisessä Uusim pien Keksintöjen Näyttelyssä Pie tarissa 1909. zt > ♦ I Suuren kolmikerroksisen uusimmilla koneilla varustetun tehdasrakennuksemme valmistuttua on tuotantomme kasvanut kaksinkertaiseksi, joten voimme no peasti suorittaa suuremmatkin tilaukset. Erikoisalamme ovat n. k. Muuramen kevyet, taivutetut huonekalut. Sopivia j*a siroja kalustoja yksityis-, kahvila- ja kokoushuoneisiin. Teoksia saatavana kaikissa Suomen parhaiten lajitelluissa huonekalukaupoissa. Kuvallisia hintaluetteloja pyydettäessä. ::: S ♦♦♦ ♦ ♦ ♦♦♦ Suonien Tuoli-, Kalusto- ja Sorvaustehdas. Jyväskylä, Muurame. iH. 527, -♦♦♦♦- -♦♦♦ ♦ ♦ M Ilmoituksia. kokoontuu tänään klo 7 i.-p. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita monen mallisia 30 markasta korkeam piin niniounn. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kivivelstämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 3 IL'. II Maalle rekikelillä kuljetettavat ! tilaukset pyydetään tekemään ensi lilassa. Rautaristien tilauksia välitetään. I MWWMBUI.UI. HL 11,^,111 l'HWIWll.JWLW,«WMII!H,Ee8 virka Suomen maalaisten Paloapuyh dis- tyksessä Oulun piirissä julistetaan tä ten avoimeksi johtokunnalta haetta vaksi ennen tämän kuun 16 päivää. Vuositulot nousevat yhteensä noin tuhanteen markkaan. Kolmentuhan nen markan ylöskantotakaus vaadi taan. Helsingissä, maaliskuun 1 p. 1910. Johtokunta. E VJiiVUJVIjfJ. I «i. I* pj!!.l JMUIJ »il m «iitiTtf nmnr^ffi jhirfrnirr nm LUU mk. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne o tulipalon 5 jjj 14 v varalta! ,,Kullervon" ja „Pohjo!an" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Antti Karikoski =B toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teirnistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203 Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, oirnittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ia maksuja, välittää kaupueki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta Ku;a arr.mattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osotc; Seppänen, Oulu. HUOM.! HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan iälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN *< K:N1 O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Oulun Työväentalolla Perjantaina maalisk. 4 p:nä 1910 kello V2 8 i.-p. Soitannollisen Sooran Orkesterin avulla Nukke. 3-näytöksinen operetti proloogineen. Kirj. MAURICE ORDONNKAU. Sävelt. EDMOND AUDRAN. Siroja ja halpoja KohyKsiä. Pylväitä j. e valmistaa Kivenveistämö Alatorniolia. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. Lauvantaina maalisk. 5 p. 1910 kello V> 8 i.-p. Othello. 5 näytöks. murhenävtelmä (6 kuvaelmaa). Kirj. WILLIAM SHAKESPEARE. Suom. PAAVO CAJANDER. Sunnuntaina maalisk. 6 p. 1910 kello V2 5 i.-p. Tukkijoella. Kello 8 i .-p. Viimeisenä näytäntönä. Soitannollisen Sn Orkesterin avulla Nukke. Pääsylippuja myydään Työv.-yhdist. lip pumyymälässä näytäntöpäivinä kello 12— 2:teen ja 5:ltä näytännön loppuun. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talleluskonttokurantilie voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Osakeyhtiö OMAN KANNAN Osakkaat kutsutaan täten varsinaiseen Oulu, Maalisk. 4 p:nä. Oulun Nuijan huoneustoon ensi maaliskuun 18 p:nä kello 7 illalla käsittelemään osakeyhtiölain 26 §:ssä mainitut asiat. Oulussa helmikuun 28 p:nä 1910. Hallitus. Rullakartiineja myytävänä Palokunnantalolla Sunnuntaina t. k. 6 p. kello 4 ip. Pääsy 25 penniä. AkMlcii tnliiolojcii Ivlii- fiiiiifllfl. V. Kotimaisen teollisuuden suojeleminen tullimaksuilla moi olla paikallaan war sinkin sellaisilla aloilla, joilla meillä on riitlämästi saatamana kotimaisia raaka aineita. Tällaisia oloja omat m. m mie lä puuteollisuus, paperiteollisuus, lasi ja kimiteollisuus. Puuteollisuuden alalla on meillä ol lut ulkomaisia tuotteita mastaan pie ni tullisuojeluskin, joka m. 1W7 tuotti 70,900 mk., kun puuaineita ja puu teoksia tuotiin 2,887,50!) markan ar mosta maahamme. W. 1898 tuotiin niitä 2/> miljoonan markan armosta joten lisäys on ollut tuntuma tälläkin alalla. Puuaineitten tarme on meillä ollut suurin, sillä niitä tuotiin w. 1907 aina 1,200,000 markan armosta, kun tynny- risepänkin teoks. tuotiin 428,000 mk. ar- mosta, puusepän teoksia yli 1 miljoo- nan markan armosta. Tullimaksua suoritettiin nikkarin ja sormarin teoksista 02,40.'> mk., puun leikkaajan teoksista (»G mk., märipuusta 14,504 mk. Puunleikkaajan teoksia tuo- tiin kuitenkin 30,734 markan armosta ja märipuita lähes 100,000 markan armosta. Suurin osa ulkomaisesta puu- aineesta näin ollen tuodaan ilman tul- ta, ja merkille moi panna sen tosi- asian, että meijerejämmekin marten tuo daan ulkomaisia puuaineita ja tynnyri- epän teoksia mielä pian 1 miljoonan markan anvosta, joka on medettämä ?ois moin hinnasta. Lienee todellakin valjas ennakkoluulo määrännyt pyökin moiastioita marten ainoaksi kelpaamaksi puulajiksi. Tätä makua sietäisi jo muuttaa, jolloin kotimainen koimum- me tai muu puulaji pääsisi armoon- a. Puuteosten mienti maastamme on en marsinaisessa merkityksessä ollut mielä niukka, jos emme lukuun ota ehdasmaisesti malmistettuja rihmani!- iamme, joita mietiin m. 1007 3,127,304 markan armosta, kun muolmteoksia mie- iin 172,018 mk. armosta, puusepän- eoksia 96,380:n ja rakennuspuuusepän eotfia 68,704 markan armosta. Kaik kiaan siis tusktn 3,5 miljoonan ar- mosta, jota täytyy pitää komin piene- nä. Mutta helppo on ulkomailla itse meikäläisiä raakaaineita käyttää puu- eollisuuden alalla, kun niitä on niin auliisti tarjona. Miten suuri maikutus tulliedulla moi olla liikekeinotteluun huomaamme siitäkin, että maahamme tuotiin mielä m. 1907 jalkineita, puolimalmiitakin 231,718 kg. 4,267,612 mk. armosta 103,941 kg. mastaan edellisenä m:na sekä 111,423 kg. mastaan m. 1905. Kun sitten tullimaksu miime muonna 141: 20:stä pennistä 100 kilolta koro- ettiin miime muoden kuluessa neulok- 'istakin eli puolimalmiista jalkineista puolta korkeammaksi, synnytti tämäkin ..tullipaniikkinsa" niin että ainakin Hel- singin kauppiaat tuottimat ennen koro- tusta noin 5 miljoonan markan ar- mosta näitä kamaroita, mutta sittein- min saatiin miime muonnakin tammi toukokuulla jo tyytyä 61,856 kiloon 108,996 kg. mastaan samaan aikaan edellisenä muonna. Tullietujen käyttämistä hymäkseen ei ole totuttu pitämään minään rikok sena mutta tullin korotuksen amulla moidaan nyt montaa kotimaisille jälki netehtaille ainakin 1 h miljoonan mar kan lisätulo muosittain. Suutarimme sanomatkin hymin tule mansa toimeen nykyään kotimaassa mal- mistetuilla neuloksilla. Mutta raaka-aineita edelleenkin mie dään maastamme polkuhinnoista ulko maille, kun jalkineista sekä neuloksista otettiin m. 1907 19 mk. kilosta ulko mailta tuotuina. Makkajuomalaisten ja laimanraken- tajain nimi kuuluu maassamme jo mui naismuistojen joukkoon ja lukien leikki kaluista aikain tarivitaan ulkomaisia puuteollisuustuotteita. Paljas ennakko luulo ei riitä puolustamaan ulkomais ten tuotteiden killutusta, joten hyivällä syyllä moitaisiiin tälläkin alalla tulli- maksuja korottaa ja maksaa aito-saksa- laiseen tapaan sen sijaan jonktllaisia mientipalkinnoita. Jonkinlaista puuteollisuutta maas samme edustaa kuitenkin paperiteolli- suuskin, joka on suurteollisuutena kor- mannut muun miennin puutetta. Paperiteollisuuden tuotteita mietiin- rin maastamme jo m. 1907 43,363,000 markan armosta 17,213,000 mk. mas taan w. 1898. Ainoastaan m. 1901 tämä mienti hieman mähentyi, m. 1907 se kasmoi aina 5 miljoonalla mar kalla. Tuoniimme on tällämälin sekin kas manut 1,5 miljoonasta 2,198,000 mark- kaan nousten tullimaksutuonnista 417,000 markkaan m. 1907. Mutta malitettamasti on mientim me tälläkin alalla miime uikoina no peimmin kasmanut puolittain malmis tetun raaka-aineen kemiallisen puuma nukkeen alalla, jota tuimana mietiin m. 1907 3,257,625 kg. 8,875,708 kg. mastaan m. 1905. Hiotun puumanuk^ keen mienti tällä mälin mähentyi 37,3 miljoonasta 22,2 miljoonaan kiloon, knu pahmin mienti suoraan mähentyi mm. 1906—1907 3 miljoonalla ki lolla. Tosin on karkeampien pahmilajien mienti melkoisesti kasmanut etenkin Venäjälle lähes 20 miljoonalla kilolla muosina 1905-1907, mutta kun ke- miallisen tuiman puumanukk. yksikköar- mona kilolta m. 1907 oli 26 penniä, oli se puupahmilta main 15 p., kääre- karttuusi- ja makulatuuripaperista 19 p., paino- ja konseptipaperista 32 p., kirjoituspaperista 80 p., paperossi- ja silkkipaperista 1:20 ja postipaperista 1 mk. kilolta. Tuonnin alalla kannatti kirjoitus- paperista yksikköhintana maksaa 1: 50 sekä postipaperista 1:45, siitä huoli- matta, että edellisestä maksettiin tullia 52 p. kilolta ja jälkimmäisestä 68 penniä. Mutta meille tuotiin hienom- pia paperilajeja 27,362 kg. 54,724 mk. armosta aina 1 mk:n 76 pennin- !in suuruisesta tullimaksusta, liitu- y. m. paperia 1 mk. 17 pennin tulli- maksusta 9,194 kg., konttori- ja mas' akirjoja sekä kirjan kansia 1: 41 pen- nin tullimaksusta yhteensä 7 tuhatta ?iloa, paperitapeeiteja 89,123 kg. 52 jennin tullista kilotta j. n. e. On olemassa liikkeitä, joille eimät otimaiset paperituotteet kelpaa, se on o hienouden huippukohtana maassa, onne tuodaan niin suuret määrät umppujakin paperin malmistusta mar- en. Marmaankin kiihottaisi monta ker- aa korkeampi tulli main ostohalua, un sitä moitaisiin esiintyä moittajina ulkomaisen maun alalla maikkapa pu- nakantistenkin kirjain tuotannossa. Pa- ^eritulliakin siis kannattaa tuntumasti 'orottaa, jolloin turhamielisyyttä moi- daan meroittaa. Sen sijaan tuntuu teräs- ja^lyijyky- nain merottaminen 2 mk. 35° pennin tullimaksulla kilolta kohtuuttomalta esim. koululapsiin nähden. Mutta samallai- sia tullimaksuja moidaan muillakin aloilla kantaa mähämäkisiltä. Lasiteollisuudellamme on ollut mii- me aikoina surkeat ajat, kuten kiwi- teollisuudellamme kokonaisuudessaankin, Tuontimme on kasmanut kokonaisuudes- saan mm. 1905—1907 9,753,000:sta 18,396,000 mkaan, tiilienkin tuonti kasmoi 6,886,395:stä 30,958,925 kap- paleeseen ja tulenkestäivien tuonti 3,930,824:stä 5,939,324:jään, kipsin tuonti 1,714,907:stä 5,646.841» ki- loon, kalkkikimen tuonti 5,l15,727:stä 9,100,238 kiloon, sementin tuonti 30 miljoonasta 62 miljoonaan kiloon, miemäriputkien tuonti 1 miljoonasta 1,5 miljoonaan kiloon, hiomakimen tuonti 2,3 miljoonasta 3,1 miljoo naan kiloon, malmin tuonti 11,6 mil- joonasta 17,1 miljoonaan kiloon, ki- mihiilen ja koksin tuonti 190 miljoo- nasta 300 miljoonaan kiloon, kun la- sitamarain tuonti on peililaseista al- kain paisunut lähes kaksinkertaiseksi, samalla kun tullisuojelusta on ollut main 285,000 markkaan, josta sajans- siteoksille 24,207 ntk. posliiniteoksille 64,130 mk., lasiteoksille 109,164 mk., peililaseille 61,154 mk. j. n. e. Wien timme mineraalien ja maalajien alalla on mm. 1898—1907 mähentnnyt sen sijaan 5,013,000:sta 2,493,000 mark kaan, josta yksin graniittilok^areille' fin mienti mm. 1905—1907 20,5 mil joonasta 1(5,6 miljoonaan kiloon, kai kin ja kalkkikimen mienti 7,3 miljoo- nasta 5,5 miljoonaan, malmin mienti 10,3 miljoonasta 3,3 miljoonaan, hienoksi hakatun kiillotetun kimen mienti 9(!5,822:sta 489,572 kiloon, ikkunala sin mienii 3,2 miljoonasta 1.4 mil joonaan kiloon j. n. e. Tällaiset ennätykset taka-askeleilla puhumat lahjomatonta kieltä maam- me teollisuuden rappiotilasta ja ku- luttajiemme mielimallasta. Marsinkin rakennusteollisuutemme on paljon rik konut kotimaista tuotantoa mastaan, se on tuonut kallishintaisia ihmispyy- dyksiä satain miljoonain armosta, se on saanut^ mekastella täten melkein tullimapaasti kaupungeissamme ja kil- man sen kanssa on poltettu kimihiiliä maassa, jossa olisi kaiken moimatar- peen maralle riittämästi mesimoimia. Emme näin ollen moi olla puhu- matta tullien tarpeellisuudesta ulko- maisille kamaroille niin mapaakaupan ystämiä kuin halilammekin olla. On pöyristyttämää ajatella, miten- kä 37,8 miljoonan armoisesta mää- rästa siirtomaatamaroista kannattaa kiskoa 25,5 miljoonaa mk. tullimaksu- ja, uutta 29,2 miljoonaa, mutta 6,7 miljoonan armoisesta metalliteosten tuonnista ivain 7,2 miljoonaa mark- kaa, 71 miljoonan armoisesta kutoma- teollisuuden tuotteista main (5,4 mil- jonaa mk., 18,3 miljoonan tuonnista mineraaaleja main 285,000 mk. «sanoo kaksisata kahdeksankymmentä miisi tu hatta!», 5,3 miljoonan armoisesta tuonnista märejä main 3(53,000 mk.. 3,2 miljoonan tuonnista kirjoja ja tai deteoksia main 81,000 mk., 2.5 miljoo- nan tuonnista koru- jaylellisyystama- roita main 491,000 mk., 6,15 miljoo nan tuonnista kemiallisia ivalmisteita main 578,000 mk., 9,5 miljoonan tuonnista öljyä ja rasmoja main 544,000 mk., 8,6:n miljoonan tuonnista gummi- ja hartsiaineita main 351,000 mk., 14,0 miljoonan tuonnista elämiä kasmia, siemeniä y. m. main 34,000 markkaa. Tullikomitean tehtämänä on tasoi- tella näitä räikeitä ristiriitoja ne muu ten pakottamat puhumaan puolestansa puhuttuakin ja omat mielä kerran jat- kaneet tätäkin kirjoitussarjaa yhdellä tekeleellä, joka jo yksistään moi saada hitaimmankin liikkeelle.