6 - No 147 -1910 lauantaina joulukuun 17 p:L,ä Te, joka Mksee kölkemmlle tsön h^wy^teen ja ammatilliseen suori- wkseen nähden, ta- joo ostajilleen suu rimman warmuu- den tawaran w^fdestä. Tcliliäät senlähden Jouluostoksenne KKK Heleniukelk LL08S» Aurakatu 8. puhelin 133. — Lisää pennejä. Senaatti o» päättä nyt antaa määräq.ien etlä pennirahoja lyö dään bo.oov mln armosta. — LZaraSjoukkue on jo pitemmän ajan liikuskellut Homin^ään seuduilla anastaen useilta henkilöiltä kaikenlaista t^maroa, myy- niitä ulkomaalaisille ja pantaten Helsin gin panttilaitolsiin. — Enurt tulit>«l« Jämsässä. Döllä keSkiMiittoa mast^an paloi Jamian kirkon ky- lässä kauvparaktnnus, jossa sijaitsi toimini men »Wet>eijet Zvutieu" iauppalilke. Kaup- patamara-marasto paloi kokonaan. „Katarri." Tämä tauti on hyiviu tuttu ihmisissä mut ta harmemuiin pu!iutaau siitä eläinten Mai- wana. Niin lvoi sentään jotku' tapahtua. Pm piirin piirieläinlääkäri jossakin Sa vo» sydämessä oli ollut tilaisuudessa hoita maan erästä elukkaa, tammaheivosta, aiman omassa pihassaan koko kemättalmen. Tam man piti sairastaa katarria, mm. vatsaka tarria. ..Tohrori" oli amanut sille jos jon kinlaisia lääkkeitä, mutta mikään ei häneu mielestään auttanut, ja niinpä hän, kirjoi tettuaan oikean ..hervoskuurin", lausui tam man päimien oleman luetut. »Kun utareet kin jo ajettuivat, niin et ole toimoa muuta kun huomenna tappaa elukka, jollei se näistä lääkkeistä ota toipuakseen". Mutta renkipoika oli uppiniskainen, eikä ostanutkaan lääkkeitä. Ja seuraamana aamuna talliin mentäessä iuli oriwarsa hirnuen hoitajaa MaStaau. ^Katarri" oli tammasta parantunut. Mitä tohtori tästä sanoi, sitä ei tämau todenperät- sen jlltnn k;rtoja mirkkanut. Sen kumminkin mainitsi, että tammau omistaja kutsui kum mit ja antoi orhille nimen „Katarri". Sama .tohtori" kuulun kokeileman nyt' temmin polittuan alalla — keutieS parem malla tuutemutsella ja meneStyisellä kuin ^katarrin" hoitaiana. Maihtelu näet humittaal Hhtä ja toista. ^ — RakkanS ja raha. Noin Viikko sitten tuli, kuten T. S. kertoo. Arolan taloon Hirwemalos>a Turusta kotosin olema kulek sima työmies itarl August Nummi, joka heti ensi töik>een muka uuoreaamiehenä rupesi pyr kimään talon palmelustytöa Hilda Mahteran suosioon. Rakkaus syttyikiu ja lienee jo pn' huttu naimisiin menostatiu, kun sulhanen t- k. 1Z p:n mastaisena yönä yhtäkkiä limiSti tiehensä mieden »lemmiryisenja" panklikirian, jolla oli talletettu lähemmä 400 mk. ja tas kukellon. Anastamallaau kirjalla nosti Niemi sitten pankista määrää Maltakiriaa käyttäen 40 mk. Kull hänet t. k. 13 p. iltana maa. gittiin niainitusja Arolassa tunnusti hän syyllisyytensä ja passitettiin lääninmankilaan pali-aousa odottamaan. Panktikiria, kello ja osa rahoja saatiin möngittäessä ta.asin. Niemi on syntynyt KemiSSiä 1LS3, naimisissa ja yhden lapsen ijö. Sama mieS pestautui w. k. SI pnä rer, gikst Soinisten kartanoon, miStä hetimiten lähti tiehensä. » — Miina muuttui tvedeksi. EräS työmies Epilässä tilasi t. k. 4 P'.nä eräästä mäkijoomakanpasta Helsingistä kolme litraa konjakkia, lähettäen mukana rahat siitä. Wii- me tiistaina saikin hän lähetyksen Epilärr py- sälille, josta hän haki sen asuntoonsa. Kotona amat.im laatikko, mutta kaikeksi mahingoksi koniakin sijaSta olikin siellä kaksi litraa mettä. Kuu amaiaistilaisuudessa oli todistajat, ei mieS atjo jättää juttua tähän, toaan on au- tanut asian poliisia tutkittamaksi minne kon jakki on häminnyt. — Omituista on, että pysäkinhoitajan poika tiesi lähe.hkjen sisältä män mettä, ennenkuin lähetyksen saaja sitä tiesikään. V — Sauvon kirkon keskimäisessä kir konkellossa. joka on .uudestaan malettu Sa- mon emäkirkon kustannuzclla Kuningas Gus- tamuzeu sen 3:n hallitutM 20 ZLuoisna I7S1 Turussa Nils Thunströmilda", on seuraama kirjoitus: kupar kurkull korkiast kutznn lielell komall kolkutan. Kulie kiiruust kansan kanZsa kallist kormas kuulemaan käskyh kullaist Korkehimmau kuultuoS kaänuy katuman knliettuaS kuolemahan konnia» krnnnull truuuataa». T. k. 5 pnä kuoli Jsonjoen Kodes- järiven Äienokoskella ent. talokas ja kirkonisäntä Iisakki Nikodemus Herrala 85 vuoden ikäisenä. Sunnuntaina kuoli Huopalahdessa li kellä Helsinkiä ent. tilanomistaja G u- staf Adolf Reiman 73 vuoden ikäijenä. Mainaja oli syntynyt Ruot sissa, mutta tuli jo nuorena Suomeen. Lauantaiaamuna vaipui Raumalla kuoleman uneen ent. sotilas Gustaf Wilhelm Silvan eli Sill 77 muoden ikäisenä. T. k. 10 pnä waipui Euran Naar- joella kuolon lepoon maanmilj. Jisa.k- k i KonstanttiHakakause (Pe- lander) 63 muoden ijäSsä. T. k. 11 pnä kuoli Kuopiossa kont toristi Eemil Oraniainen 21 w. nauhana. Lähinnä jäi vainajaa sure maan vanhemmat ja sisarukset. SMii-Uakeyhtiö Insinööritoimisto Tcalkcritar» Turktt Vuyelit» SU Sähköosote: Kaikenlaisia ja kaikensuuruifia sähkövoiman- > siirto- ja tvalaiStuslaitokfia, parhaista, yksin omaan omissa tehtaissa valmistetuista ai neksista. S-hköllä käypiä Heukilö- ja Tawarahis- sejä, NoSto- ja Warppauswiattureja. hyviksitunneltnja Sähkö Dynamoloneita, Moottoreja, Jlmauvaihtolaitteita, Pumppuja sekä kaiket loisia Työtön tta. Jshtotarpeita, Kaari- ja Hehkulamp puja, Sähkömittareja, Höyryturpiivi- dyuamoloueita 10^—30,000 hw. suuruisia. Luetteloja, kustannusarvioita ja lähempiä * tiedonantoja. S2402x Uufi wotmareki. Eräs ranskalainen insinööri on aivan uudellaisella ja omituisella tavalla koettanut ratkaista kysymyksen voima- reen eli kone reen keksimisestä, jota keksijät niia kauivan ja paljon omat miettineet. Hän on rakentanut jättiläis-tormen joka lepää reen-jak ksilla ja jonka sisustassa on kierirvä siipiratas, joka huimaamaa kyytiä pyöriessään imee ilmaa toimeen ja siten panee reen kulkemaan. Torvea takapaässä ou se moottorikone, joka panee siipirattaan kierimään ja siten reen kulkemaan. — Koskahan tuo omituinen moimareki saadaan ensikerran nähdä Turun kaduilla! T- k. 11 P. kuoli Nojamaan tilalla Säämiuzissä tilanomistaja Felix Finer pitemmän sairauden jälkeen. Wainaja oli syntynyt 1880. Wiime lauantaina t. k. 10 p. kuoli Luopioisissa Karmialan kylässä Kuusi» sen taloa vanha isäntä Kalle La- gerkvist 81 v. ikäisenä. T. k. 12 pnä kuoli Pudasjärvellä sanotun kunnan vanhin asukas, talo- kas Kalle Riekki 94 nmotiaana. Häntä jäiivät lähinnä kaipauksella muis tamaan 4 lasta, joiden joukossa kaup paneuvos F. A. Riekki Oulussa. Tiistaina kuoli Tampereella nahkuri Adolf Grönberg 51 vuoden vanhana. Maisoja oli tunnettu ete väksi ammaltlmieheksi. Täyspätöisiä todistuksia. Herran Jeesuksen Kristuksen täytyi maallisen vaelluksensa aikana usein vaS> tustaa farisealaisten ja kirjanoppinei den vääriä ja raamatunvaStaisia mie lipiteitä hengellisissä kysymyksissä. Jos luemme evankeliumeja, niin löydämme monta esimerkkejä siitä. 4:nen adiventtisuouuntain päiväsaar- nan teksti on Kristuksen vastaus kysy mykseen, joka oli päiväjärjestyksessä silloin, ja vieläkin näkyy oleman, ni mittäin: kuka on Kristus? Ja hän esit» tää täyspätöisiä todistuksia, näyttääk- sensa, että hän on Jumalan Poika. Me tarvitsemme myöskin kyllä nämä todistukset, sillä ihmisiydänhän on sel- lainen kummallinen kappale, että miltei pieninkin epäuskon tuulahdus saa sen heittämään pois kaiken, mikä siihen asti on ollut sen voimaaa ja elämänä. Toinen on joka todistaa mi nusta, sanoo Herra, ja sillä hän tar koittaa taivaallista J äänsä. Olihan Herra Jumala Jeesuksen maallisen vael luksen aikana kaksi eri kertaa todista nut: Tämä ou minun rakas Poi kani, johon minä mielistyin; häntä kuulkaa. Ja koko elämänsä aikana oli H rra Jeesus kiusausten het kinä tairvaalisea Isänsä ylläpitämänä ja kärfimystaistclussaan aina ristin- kuolemaan asti lohduttamana, saavut todistukseen jumaluudestaan. Eikö jo tämä ole kylliksi meille? Kun sen lisäksi seuraamme Herraa hänen ylösnouStes- saan, taivaaseen astuessaan, niin emme- hän voine muuta kuin aivoimesti tun nustaa: Jumala on antanut täysipätöi- sen todistuksen siitä, että JeesuS on Jumalaa Poika. Te lähetitte Johanneksen tykö, ja häu todisti totuuden, lisää Herra. Johannes Kastaja on fiis se, joka myöskin o» todistanut Jeesuk sesta, että hän on Jumalan Poika. Tästä Johanne sca todistuksesta p^hun raamattu paljon. Kukapa meistä ei muistaisi väitä Johanneksen sanoja: Katso Jumalan Karitsa, joka poiS ottaa maailman synnitl Johanneshan oli suuria Manhcn Testamentin profeetoista ja tämän to distuksen kautta tahtoi Herra JcesuS saoda Jantalaiset, zoilla oli suuri luot tamus Johannekseen, vakuutetuiksi hä nen jumaluudestansa: .Minä sanoin näitä, jotta te autuaiksi tulisitte", sa noo J-esus. Mutta kaiken Juutalaiset katsoivat ylön — paitsi oman hyvyy» tensä ja vanhurskautensa. Muista kaamme, että kaiken mitä JeesuS on sanonut sen hän on sitä varten sa nonut että me totuuden tuntoon tuli simme. Ne työt, jotka minä teen, to distavat minusta. Näin jatkaa Herra todisteluansa. Jeesuksen töiden ja tekojen olisi pitänyt voida vakuut taa Juutalaiset hänen jumaluud:stansa. Hehäu näkirvät niin monta ihmetyötä, miten hän herätti kuolleita, paransi sairaita, ravitsi ijoovia j. n. e. Sai vathan he kuulla siitä ilosta ja rau> h^sta, joka valtasi ne, jotka ottivat vastaan Jeesuksen vakuutuiscn syntein anteeksiantamuksesta. Olivathan he kuulleet profeettojen ennustukset Kris' tuksesta, joka oli kuoleva kansan syn tein edestä ja tuottava maailmalle au tuuden, — mutta ei mikään kaikesta tästä saanut herätetyksi heitä ajattele maan mitä heidäu rauhaansa sopi. Kuinka o» sinun lanasi, lukija? Sinä olet saanut nähdä suurempia ihmeitä kuin Juutalaiset Jeesuksen maallisen vaelluksen aikana. Sinä olet saanut katsahtaa Golgatalle ja hautaan, nähdä ylösnousemuksen ja taivaasenastumiseu, ja puhuuhan kaikki tuo niin elä nää kieltä Jumalan rakkaudelta syntisiin. Se puhuu synnistä, joka on maksettu, kuolemasta, joka on nielty voitossa, JumalaSta, joka on lepyietty ja sovi» tettu, taivaasta, joka on aukaistu meille kaikille Moimmekohan kaikkea tätä kat sellen muuta kuin Siimon Pietaria kanssa sanoa: Herra, me uskomme ja olemme ymmärtäneet, että sinä olet Kristus, elävän Ju malaa Poika. Tutkikaa raamatuita «e to distavat minusta — näin kuu- luu Jeesuksen viimeinen todistus. Raa mattu on alusta loppuun todistus Jee suksesta Kristuksesta. Punaisena lau kana käy kuutta koko raamatun puhe Ristiinnaulitusta. Hän on raamatun ydin.ja syd>in Katjv raamatun ensi lehteä, katso sen viimeistä sivua — kaikkialta löydät todistuksia H:rrasta Jeesuksesta Kristuksesta, jonka Jumala on lamannut ja antanut ijäise ksi autuu deksi meille. Ja anna sitte myöskin näiden todistusten vakuuttaa itsesi siitä, että Jumalaa Poika on vapahtanut sinut, kudotetun ja tuomitun ihmijen ja tehnyt sinut autuaaksi sulasta armoSta. Anna näiden todistusten johtaa itseäsi totuuden ja kuuliaisuuden tietä ja olla lohdutuksenasi elämässä jä kuolemassa! Saammehan joka pcnvä kokea, miten näitä täyspätöisiä todistuksia Jeesuksen jumaluudesta pidetään paljaina satuina ja ihmismietteinä. Ihmiset hylkäämät ne niiden hclpuuden tähden. Älläämme toki kuitenkaan liittykö heihin, älköön meitä hulluttako maailmaa viisaus ja opit, vaan pitäykaämme lapsellisesti sii hen vanhaan ihanaan oppiin Juma lan Pojasta, joka tuli ihmiseksi, kuoli meidän syntiimme ja nousi ylös mei dän wanhur-k^tiamtsemme tahdin. Nämä yksinkertaiset totuudet pitä mät meitä yllä elämän taisteluissa, antamat meille lohdu.ukien ja tvirmoi- tuksen vakuuttamat mei.ä lapiioikeudes tamme Jumalan tykönä ja rohkaise ^at meitä kuolemaa Heikeliä kerSkaamaun: Kuolema, kussa on sinua otas, helrvetti kussa on sinun voitlos? Kiitetty olioon Jumala, joka meille voiton antanut on meidän Herramme Jeesuksen Kristuksen kautta! L. I. R. Naisprofeetta. F' Mary DaSer Sddy s. ^Kristillisen tieteen" perustaja Ma ry Baker-Eddy, jonka kuvaa tässä julkaisemme, on kuollut Bostonissa Ame rikassa 90 vuoden ikäiienä. Hänen op pinsa perustui väitteeseen, että Jumala tahtoo vain hyvää, pahennus maail massa on ihmisten tuottama. Kristus on seurakunnan »ensimäinen tieteilijä". W. 1879 perustettiin Bostonissa en- fimäinen tieteilijäkirkko (Church of sei- entijts) ja nykyään on tällaisia, eri valtioiden suvaitsemia seurakuntia 500 käsittäen ylt milzonan .kristillisen tie teen" kannattajaa! Mary Baker, joka on amerikalaista kalviuistisukua ja nuo rena opiskeli estetiikaa, luonnontieteitä, lääkeiiedettä y. m., on ollut kolmesti naimisissa. Jouduttuansa leskeksi eiversti Gloverin jälkeen so^mi hän onnettoman avioliitoa, josta päästyänsä hän ve täysi yksinäisyyteen ja kirjoitti 1870 huomatun teoksensa »Tiede ja teriveys". Kolmannen miehensä tri Eddyn kuoltua 1889 on han elänyt »kristillisen tie- teensä" aatteelle. Hän jätti kuollessaan jälkeensä suu ren omaisuuden — sanotaan noin 15 miljoonaa murkkaa — jonka omaisuu den h^nen perustamania lahko on ot° tunut haltuunsa. Vainajan sukulaiset kuitenkin omat nous>eet sitä toimeapi- detta vastaan, ja nyt alkanee „hirmu> ren prosessi"! Kannattaahan semmoi- sesta summasta »projessatakia"! W. 1867 perusti hän ..Christian Sciencen", nimitytti ilsensä sen ylimäi seksi papittareksi ja alotti laajaa us- konlemittamlslä minkä tulokset vähitel len saaivuttiivat hämmasiyttämät suh> teet. Mlimeiseen asu piti hän itse oh jat käsissään Kuka hänen kuoliuaan nousee tilkkeen johtajaksi, on toistaiseksi tietämätöntä; vaalin tulevat päättä mään »kirkon" viisi päämiestä, säätää rouma Eddyn laki. ÄZälipaloja. — Myöhemmin. Wa!mo tvalokntvaamoS- sa: lapsiatta?" „KnUä," „Mitäs niistä otetaan?" ^Kahdeksan mart.aa tusinasta." „Wai niin-, massasi maimo huoaten. »Mi nun täytyo sitten tulla myöhemmin uudes taan. Minulla on mam ytsuoista." — Kohtelias. Neiti: Te olitte siis Hel- singiSiä Ma aikaa lun minä olin ÄL^ai^sla. '^u>tle tm lmtki kotikaupungin tau.iottaret? Luutnantti: Waluau suuresti, en näh nyt Teitä. >» — Nuori r«uwa walikoipi torilla ka noja. taiwo yhtä lääntäa toista, ei >aa pää- etyksi mmlä ottaisi. Muöia-atka täyin mal- tittoiniusi ja to!a>ee: „Ti>däa miehenne ei ole lmeitlliyt uom lauau tun malitsi teidän". — Itsekäs. Mies: Rakkaani, etpä ar- wia, Ullia ml!>ä olen tänään tehnyt? Minä olen maluuliaaut henicni. Maimo: Tietysti! Sinä ajattelet aina maan itseäsi. — Rautatien vaunuissa. „HywS neiti, miksi te olette mm a^ia? Lumelleko etta minä olen sll>l lammasten ivaalleisja?" „Ei suinkaan, hyioä herra . . . Päin vas toin!" Venäjältä. — Falonmies S miljoonan pe- klji Eros taivnmies eli porunmahtt Odesiassa on saanut periä 6 miljoonaa ruplaa Amerikassa kuolleelta sukulaisel taan. Onnellisen perijää nimi on Bui- kom. Haa on luivannut lakimiehelle, joka on ottanut ajaak>eea asian, miljoo nan ruplan palkkion. lNomssllij. — 25 työmiestä saanut surma». sa kaimosräjähdySsessä. Norto nista (V rginiassa Amerikassa) jou» luk. 15 p.: Stondesalen kaivoksilla on kaafuräjähdyksen kautta saanut surmansa 25 kaivostyömiestä. — Salaperäisiä kanlinieusur. maamista on mnine aitoina tapahtu nut Tukholman kaupungin ympäristös sä. Monessa paikoin, missä kaniinia »viljellään" kotieläiminä, omat kaikki kaniinit tulleet öijeea aikaan kaniinitar- hoisia tapetuksi. Jlkityöntekijäia jäljille ei ole pää-ty. — Faistel» «äSijusmia nas taa» Marjassa. Norjaa raittiusväki on päättänyt perustaa Kristianiaa» ..Raittiusvaen tieduStelutoimiston", sa maan malliin tuin ruotsalaiset. Toi miston tehtämänä on jättää selityksiä ja ilmoituksia, eikä se tule ottamaan osaa eri seurojen raittiuzpoUittijeen toimin aan. — Kapina waiwaistalossa. Lon toosta, jouluk. 15 p Eräässä vai- ivaistalossa Soltenin kreiivikunnassa kieltäytyi 300 ivapaahoidokkia syömästä kauralientä ja alloiivat viskellä virkai lijoita h-rukoilla, «veitsillä y. m. Saa punut poliisio asto otettiin vastaan puukkosateella jolloin poliisi käytti pamp pujaan. Hoidokkai-ta vangittiin 86. — Kspanjassa jatkuu tulvia yhä useissa ert paikoissa. — Fnkvta jatkuu edelleen PohjoiS- JtaliaSfa. Lavenon kylä oy kokonaan tulvan vallassa. Mahingot ovat suu ret. — Maltisapua. Ranskan eduskunta on myöntänyt 5 milj. mk. apurahoiksi niille viininnnljelljöille, joiden viini- mainioita viimeaikaiset tulvat ovat mahingoittaneet. — Tunnettu eläknteniesyttäjä ja Hampuri» suuren elaintieleelltien puutarhaa omistaja Wilhelm Hagenbeck, tuoli tiistaina Berlinissä 61 vuoden vanhana. — Muistopatsas knningas Ed- martiLe olluan aikeessa pystyttää Lon- tooieen. Hankkeen toteutlamiieksi on kaupungin lordmajori pannut alulle ke räyksen, mikä tuhan as.i on tuottanut 1,200,000 markkaa. Suuri verilöyly Palestiinassa. 5,000 vedutinia hyStLää LeraS nimiseen kylään marhaamaa». Jerusalemista saapnneitten tietojen mukuan on Kerc-H mmiaen kylä, joka siimtsee Kuolleen meren itäisellä puo lella, jouiunul bcduimiyeimo.en hyök käyksen nhrtisl. Naiden torkouuklena oli.koStoa asketläln lapahtnnem muu taman beduttlnp^aUtton mestauksen muiksi. Kylän koko warnswäki ja suuri joukko kristittyjä asukkaita surmattiin. Bednilr.it pitilvat p,t!än aikaa kylää hallussaan ia hariotlttvat siellä kau- yetia julmuuksia. Kuhanen kyissä ou mlrk^mieyet myöskin murhattu ja hei dän perheensä oteltu vangeilsi. Suuria joutivja >oiaw^.tcä on lähe tetty väille seuduille. M Beduiinien julmuudet ovat jälkeen päin tulleiden tteioien mukaan pation suuremmat luin ensi tiedol osomlmat. K tranen asema Damalkon Haurun ra dalla on kokonaan häDueuy Eräs mai ust^j'juna pyrytettiin, mirkailljat surmaitttn ja mutluSlajat roövoStliin. Bedunaien lukumäärä on palM yli 5,U(X). Heille on uudenaikaiset kivää rit >a ruajuasti ampumamarvla. Myöyemmin on KoustaulinopoliSta virallisesti rlmotettu. etlä lähetetyn soiarvaea on onnistunut mapautiaa Uinerusfan piiritetty waruswäkl m ha jottaa b.dunlnt. Kcrahin aumkfi oa myös rteonetty. KonStllNliuopoliSta, joulu kuun 14 p:na Tiedot drusialmSien ia cedaldeu tapinosla ja heidän hyök käyksestään postia wa««aon omat saa neet mahnn Ruutanetiikenne on keskeyryu maskosia noin 350 neliökilom. i ulueellu on nous sut kopinaan <ri elela arobl^iaiSta heimoa. K »iällisien lu!u nousee taalla 25 (XX) t.enkeen, ja KerakskomM pnriesa 20,(XX) henkeen. Taistelun kuym,tien htiia vastaan kysyy juurta solilatmjäriä ja paljon rahaa.