N:o 187£(96) — 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina elokaan 20 pnä Kärpäspaperia Suurin varasto K. S. R. monta eri-lajia sekä 2501 Kärpäsjauhoa vähittäin ja paljottain saatavana. Keski-Suomen Rohdoskaupasta, Jämsän Kansanopisto ynnä sen yhteydessä toimiva isän tä» ja emäntäkoulu alkaa toisen toimintakautensa Jämsän Joki- varrella marraskuun 4 pnä ja kut suu nuorisoa yhteisvoimin valon lähteitä kohden pyrkimään. Oppi- laiksi otetaan 18-vuotisia nuorukai sia ja neitoja (poikkeustapauk sessa joku nuorempikin) ja on kan sakoulun käyneillä etusija. Oma kätisesti kirjoitetut hakemukset, joihin on liitettävä papintodistus sekä jäljennökset löytyvistä opin- totodistuksista, ovat mikäli mahdol lista syyskuun kuluessa lähetettä vät allekirjoittaneelle. Hyväksy tyille lähetetään kutsumus kenenkään enää »valittaa ruoka-ainei den «mähyyttä ja yksipuolisuulta, jos metsämme kaikki amimettulistmat ta» loudessa käytäntöön, Maan yhä wielä lansa tallaa jyöiämät sienet jalkojensa alli ja antoa ison ojan marjoista mä- dätä metsiin. Eikö tämä ote juurra ta° louoellisio tuhlausta. Te emännät ja tyuarct tYYtätie Marmaan fiireixa työ aikaa. ettei mutka jouda metsiä tuleksi- maan. mutta tmvat ja pihat omat ujeiu täynnä lapsia, jotka mielellään mar- jastelisilvai, jos niitä siihen tehoiltaisi ]a Lapjet usein kaipaamat työtä, >osta oti]i niille itselleen jetä hupia että hyötyä. Luulen siläpaiise, että ihan hymästitvoisi työ» järjestää niin, että aitaihmijetkin Svoisimat uhrata yhden iUa>paiwän marjaretkeen, niin ei me- nisi emännällä taimella ma.don wä Miesten pukukankaita M. G. OKSALAN Herrain Pukimoliikkeessä, Opetusta annetaan entisestään li- 11 c, ltUHUU " ( mu. mm «m» ätvin onftttaiavoimin. Onnimaksn ylN.MillaaN 0lle-,a ffl|t paahan, kllN sätyin opettajavoimin. Oppimaksu on 20 mk., josta varattomille myön netään vapautus, jos sitä hakemuk sissaan pyytävät. Ruvan voivat sitä haluavat oppilaat saada opistolta ja maksaa se 25 mk. kuukaudelta. Asuntoja opiston läheisyydessä kankkii pyydettäessä allekirjoitta nut, jonka osote lokakuun loppuun on: Sääksmäki. 2882 Yrjö Leivo, opiston johtaja. l—l Talon omistajat huo matkaa! Ne talonomistajat, jotka haluavat saada kustannusarvioita vesijohtoja ▼arten taloihinsa, voivat vielä tä nään lauvantaina tavara 0. Y. VeSi- lohtoillkkeea edustajaa Insinööri Flan deria Helsingista Jyväskylän kau pungin säästöpankilla. 2879 l—l Snafaa (nijrcln Iii iii i (asla! 2464 (I. 46780). I » I » I 'V® 5-0 Pelilorttisuostuuta tv. 1911. SenaMZjsa esiteltiin eilen kenraali? kmvernöörin kirjeilmii ^ossa ivaadittiin senaatin Iö'uiunJ:w ^uluman wu>o>den maltiopäimäin alaniaisesta mastauk» sesla arin. esitykseen ynnä sitä .seuraa» ivasta ehdolu-kjesta asetukseksi Suo messa w. 1911 suoriteuamaslta peli» kortti suostmmaSta. Senaatti, 'päätti antaa eduskunnan Mastau^eÄa puolltaman lausunnon. ne cmat noudattaneet. Mutta nl)t oma: jotkut suomettarelaiset wiime ai. koina tehneet ■semmoisia huomioita, et. tä muki nuorisoseurat omal nuorsuo» malaisten omia seuroja ja että niisiä on pyritiämä erilleen. Eimät muka nuorisoseurat tarpeeksi ..painosi»" kan. ^allisuuskysymystä s.o. kiihkonatsiona- lismia. Sentähden on nuoriso niisiä saatama suomettarela-istm ..nuijiin", jc.ka pitämät etualalla kansallisuus- ikyjymyslä eli oikeammin sanoen super. lariimista suomikiihkoa. Tämä maini- taan julkisuudessa syyksi. Varsinainen st/y on kuitenkin saada maalaisnuoriso- kin suometlarela-isten malriollisen ohjel- mau kannattajiksi. Tahdotaan siis wis- kata puoluekiiHkon palama kekäle ennen rauhalliseen nuorison simislysharras- tukseen. Tämänkesäisessä nuorisoseu rojen kokouksessa Eurassa tuoliin riit- tämäsli esille suomettarelaisien tahol- ta näitä Pyyteitä. Ja senjälkeen on tnölä siliä taholta jatkettu. On julki suudesjakin nä?ynl>t, e:tä muistaak semme Äyinin nuiorisoseura on päältä- nyt entisellä nimellä lakata ja yhiyä suomelt<rrclaiseen kansallismieiisecn nuorison liittoon haaraomstvna. Tä- ien tulemat nuorisoseurat jättämään enusen hymän ohjelmansa Puoluekiih- kon jalkoihin. Varsinkin nyt kun puolueraimo saisi entisestä kiihkoniousustaan muu- tenkin laskeutua ien ivaarän Kmoksi, mikä yhteistä isänmaata uhkaa, on suomeitarelaiseen puolueeseen lukeniu- tt>:en hettkilöiden heijoilusty) nuorison keskuudessa leimattaLva itsekkääksi ja epämiisaaiksi propagandaksi. Mc puolestamme ivacoitamme K?s- kt-Sucmen nuorisoseuroja pysymään kokonaan ulkopuolella suomettarelaista falastusia. Heidän «nuijansa" omat pelkkiä puolueseuroja oikealla tilasto- nialla nimellä sanottuna. olisi kuiwaiuita marjoja pussissa, jois- ka »voisi keittää lieniä. Jos heti ryh dytte toimeen, Zvoitte mietä saada mus- tiloila. joita paiise monenlaisina ruo- kina, on ammoisista ajoista käytetty myös läÄkeinä. Kuiwa:uiia mustikoi- ta ei pitäisi puuttua picnimmästäkään talouoesia. Sa«m>oin on paraailaan watlu-aika; näitä moi myös säilynäa kuiivattuina. Wattutec on erittäin hy^ N>iiä MilusiuÄääkettä. Marjateet Pi- täisi yleensä tulla -paljon enemmän käy- tantöön. sensijaan, kun nyt käytetään ulkomaalaisia ihan armottomia tee- lajcja. Puolama^M taitamat olla Li- noai niarjat, joita meidän maakaup- piaaikin mälitiämät uikonlaille. zoien toaratiomimmatkin woiivat saada ke- räämillään puoloilla joulun pennin talousiarpeisiin. Entistä enemmän pi- täisi taasen tänä jyksyaä lii>koiniesten kiiniitää huomionsa tähän Ivientiiama- raan ja tänsan alkaa käyitäu hyödyk- seeu nuäkkl lulMhdeitä. E: siis jaa ylicenkään ^e-öki^uonia!aiici'. kodista puuuua pusloja ensi taimena. M itä taasen sieniin tulee, on niistä walmislettu ruoka siksi arwo!'asta, et- tei n.iienkään enää Pitäisi kenenkään haliveksia „madon lakkeja" ja Pitää nti- tä ainoastaan lehmän ruokana. Se, joka cn oppinut sieniä taloudessa täyt lämään, tulee ehdottomasti aiatelleeksi, eitä luonto antaa nämät muitten niuk- ia;n antuniensa korwaukse"si. Mutta niiten me otamme wastaan tämän loh- jan? MaassMtme on tuhansia per- heitä, jotta elämät >köyhyyoessä ja kur- juudessa ja näkomät joka-päimästä puutetta livälttämäitöiniminislä elä- män ylläpitämisen tarpeista, evaikka Iliaassa jaloin tallaUamissa on anti- mia, joiden am ulia moni tiukka olisi poisuttaimissa. Si>is kerätkää sieniä natset ja suolatkaa niitä taimen tar- peiksi! Ei ainoastaan tarmaiankku ole „ihmissieni", waan muiialiit ruokasie- uia löytyy, luten: haapasieni, lepplisie- ni, «n^lkorousku, ukoiisieni ja monen- laiset tatit. Kirjakaupoisia sai ha!- malla ostaa sienikirjoja, joissa on kari- loja, (Lindbergin Suomen tärkeimmät ruokasienet. Peltosen Pieni marja ja sienikirja ja Masta Vineslyny: ^!eni- opas) joten nyt ei enää pitäisi kenen- käan loaliliaa, ettei ymntärrä erotpa ruoka- ja miröchsienia. Näislä kir- jo:st<. saa myös öhseita sienien säilyt tämiseen ja ruuaksi malmislamiscen. Sientä käytetään talolidessa lihan ja kalan alemasta, maikka ne omat itse kasvikunnan luotieim ja on sienillä semmoisenaan mielä isompi arlvo, ftut itseir. on puute «lihasta ja kalasta. Enemmän siis pitäisi naisten kiin- liittää huomionsa metsän antintiin. viiden kerääminen ja käylläminen on suuremmaksi lalouvellisetsi siunaukseksi, lun ensi ajatuksella woimine aamistaa- laon. Paraallaan alkamat ynipäri Ti:omen pientenlasten koulut. Tch- taii n|tftiajftt lasten kanssa marja- ia sienirerkiä ja iulusiuitakaa lapsia nai- hin luonnon antimiin sa selmittäkää lapsille niiden taloudellinen armo. »Köyhä iOrt maamme ja siksi jää. jos 'kultaa kaipaa ken", ivaan sittenkin Moimme kuliaan werraia Suomen Iromion antimia, siksi runsaat ne o- nxit, ettei kenenkään tarmitseisi nähdä nälkää, jos kaikki metsisiäl löyti/mät marja! ja sienet koottaisiin tarkoin ta- lauden tarpeiksi. Neumoja. Senaatin lausuntoa maaditaau. Senaatin lauiunkca on maadittu Muoden 1910 eduskunnan mastauksis- ta: arm. esitykseen jäämisiömerosta. arm. esitykseen suostuntaluontoijen kuponki- ja pää-omametcu sucriltami- sesta, arin. esilykseen marain osottami- sesic kansäkoÄUllaitoSta ja erinäisiä si- mistysiarkoituksia marten m. 1911, arm. esitykseen marsin osoilantiseZla niihin tarpeisiin, joihin waltion wa- tinaiset tuwi eiwät ni-tä ja arm. esi tykseen Perintökaaren 1, 2, 3,. 5 ja 7 §:n muuitamisesta. Samiom on senaatin lausuntoa Ivaa- ditiu eduskunn-an alamaije>l kiijelmän johdosta lääkot. lis. y. W. Antellin tcs:amenttaamaiin kokoetmain ja Ira- rcin hoidosta, — Liikennetarkastajat. Kirjclinässä kailille liikennctartastajille on rauta- tiehallitus taksonut tarpeelliseksi kun- liittää heidän huoniionsa melmollisuu- teen tarkoin pilää silmällä sitä, että he^än käAkynalaisensa -:äyttÄvät tch- lämansä eiimätkä tee itseänsä syypäiksi huolimattomuuteen wiranloim'.tuks!:s- ja. — Liikennetarkastaja K. I. saanut muistutuksen. Esi!el:äcssä asia- kirjoja, jofka, koskemat sählöttäjien M. Johanssonin, A. A. Gahlroosin ja I. K. E. Viitakin ja harjoittelija K. Wi!stedtin huolknattomuutia -viran- toimituksessa, minkä johdos ia heidät erotettiin waliionrau:a!?iden palive- lukscsta, on rautatiehalliius iamalla ka'soi !Ut tarpeelliseksi antaa kolmannen liikennescktson iiikennelarkas!>ijalle Ä. o. ^lieville muistutuksen siitä, cttä ha-- nen käschnalaisensa täyttämät tchtä- Mänsä. k^srhsst Koneet 2172 tehdu-, taoit isatu-, •Abkd-, ®yU7". . tarpiini- ja mM&riljely*- guttfl •dcllidDiiKiB Konekanppa-OsakeyhfiO AATRALTA. Hai.inki Tunp«r*. Tliprnl Vu» Pyytäkää meiltä hintailmoltuksial 4 —0 Hylättyjä anomuksia. Sev.aatti on hylännyt Saa>rijärmen ja Jäm>än kutitain anomukset saaixz ma-llticaipua kätilön Mkkaa'!ili'sek'si. — Jymäskylän seminaari. TÄäläi- jeu seminaarin kooiieeksi määrätylle »suomen- ja ruotsinkielen ja historian !leht^öille F. A. Häsieskolle on cPintojensa satkmiiisia ivarten >mnön- nettn 'Mirkamapauma ensi iyysk. t pstä Posti^ritoza. PoHjo:spuolella sijait- ie.irottoon .jouluf. 1 SlM! " Mk» I-I-uz. 11 koulun loytaiatar Fanni ^lf.ra on tan- Luonnonantimct kor- juuscen! Uutteraa, innokasta työtä waatit Suomen luonto lapsiltaan ennenkuin se antaa aineellisen toimeentulon. Ruumiillinen työ ei Nksinään riitä, maan on keksittämä kaikenlaisia apu- fdnoifl. joilla moi sun m e kaikenpuolin taloudellisesti edistyä. Naisten Pitäisi^ Paljoa enemmän kiinnittää huomionsa luonnon Mapai- sun antimiin. Nyi on taasen se atka, jolloin metsämme tarjoamat nleille runsaasti marjoja ja fimiä. Ej Pltats; jyväskylästä ja Keski-Snomesta. noin 2 hchtaorm laajuisella maa-alu eella. Wa>ihtelowa on näköala täältä. Kentän läntisellä puolella on Tei- ma a n mäki, pohjoisessa taasen kohoaa Kariniemen mäki, ja sen alapuolella on WÄHä-Wesijärwi. Etäämpänä siin. tää Mesijärmen pinta. Etelässä taa- sen kulkee Salpausselän harju ja ii)as. ja koboaa kaupunki, josta Lahden for» touon komea pääralennus, kirkko, yhteiskoulu, kansakoulu, Hollolan sääs. topankin ja useain yksinjisren ra ke n- nukjet sekä etäämpänä kansanopisto ja iumiäll issaiwashuoneen rakennukset näyttelykentälle näkymä:. Näyttelykesälle kuljetaan mShän mattaa maaMetä yleinpänä oleman juhlapo?t>in katotta. Pääkäytämäslä heti oikealla on metsäpamiljon- ki. Sen nurkka koi Mut tukemat ja seinät owat hamuilla merhotut sekä kä- myillä koristetut. Paäviljongissa on näytteitä Suomen metsänhoi'toyhdis- 'lys Tapiolta, Tuomarniemen metsän- opistolta j.n.e., jekä metsätyölvälineitä eri tehtailta. Z)mpäris!öllä on metsä» istutuksia eri seuroilta ja Eloosta jckä Lahden kaupungin ta:>miiarhas:a ko- ristepuuvyhmä. Lahden rauta- ja me- lalliteollisuustchdasosakeyhliö on näyt, teille asettanut itse keksiiniään raami- sahoja, joille patentti, on haettu useis- >a maissa, y. m. Metsäpaiviljongin miehessä on P y y ä n t e m e n p y ö» rä teilaan kioski, jossa on nähtä- -lvänä tahtaan walmisia>inia koti- ja ul* komailla hymitsi tunne-uita tuotteita, ja> sen alapuobclla E l ä i n s u o j e - l u s y h d i s t y >k s e n Pami ljouki. Pää käyt äwäs>tä Masemmalla on 15 ko- nelehdasta edustaman S u o m e n m e- t a l l i 'k o n t t o r i n yhdeksän tehtaan puolesta asettama näyttely, ja sen ala- puoklfa Osakeyhtiö 3lgro sin näyticlyosa>z'io. Sitä n>as!assa on Aa t- ra n aisirkas pamiljonki ja! jen ala- puolella e s i t el m ä 5 a t o s. Esitel- mäkatoljen alapuolella on e l ä i n t e n e s i >l t e l y pa i k k a ja sitä mastossa iva jemmalla puolella om .U O s a k eyh- l i>ö Victor F o r s e l i u k s e n, Lähde n m y l l y k t lv i t e h t a a n, Kera ivan Pumppu^ ja arma- i u u r i t e h t a a n ja T i r m a n näyt telyosastot. Sinä alaspäin taasen o- ivat L a h Ä e n k o il e- sa kalusto- kaupan, I. E. Leinon Salosta seka P. S id or o M i n ja In si - n ö ö r i >t >o i m i s t o ?) i l t i n g il n osastot. Nii:ä ivMasia oikealla puo- lcllc. oivat Lahden konepaja n, Si a llio n konepajan HelsingiZ- :ä. Huber & E:o, insinööri I. W i ck>s l r ö m i n Waajas:a, N l e- r a n d r a Separaattori & C:o, Helfinfliista, satulaseppä P. TerM o n Lahdesta ja: L a l) d e n P e r s! e n ne- te hta a n näyttelyosastot. :0i u k - k u l a n tiilitehtaalla ja Hei- finnin A s f a l 11 i l i i k k e e l l ä on I'.'5 n ikään omat osastonsa. Äott näyttelyn etclänpuoleincn pit- kä simu on marattu karjalle, he- lv ojille, s i o i l l c. ! a in Pail i e, j i ip i ka> rja l l e ja :n e h : läisil- le. Helvo-sien ja mutakarjmi säliin on sijoitettu näytenalveita, jonka ilcit.on ja pöydät on tebnU Assaltti- j.i> simenttilM Tuki (T. Airaksinen). Näytenawe!a>n seinillä on myöskin nah- lämänä L ä n j i s u o m e n karjan» j a l o s t u s y h d i s t y k s e n tauluja, ivalokumia j.nue. I i ä-T u o,m t n karja njalost u s yhdistyk sellä on myöskin oma kiostinsa, sos.^ ia on nälsiät.vänä malokilmia. grasilli- sia taululja, koritoja j.n.e. Nimikään «n kioskissa myytämäiiä yhdistyksen jiÄaijuja, ka n w kirjoja, luetteloita ja I. S. Ä:n kant-ikirja-larjaa kuivaamia Kelvo 3 oli takeilija Äno Naition I jois-Hämeen MaamieÄouluun oppilaita _. 4 » • - f< • i ITT. konsertti hoteÄi Lahdessa. Tarkemmin selostamme «ilLStaJin ohjelmaa miellä seuraaivissa numeroi?» ja. Näyttel<ykuettelo sisältää yhteensä 1631 numeroa. Koneita on paljon. — EnsimÄsenä päimänä käwi kansaa näyttelyssä neljättä tuhatta. Ilma oli epäwakainen: sateli wähän wälia. — Rautalammin nuorsnomalainen yhdistys toimeenpanee kesäjuhlan sikä- läijellä nuorisoseuran talolla :.'u>an k. 29 p:nä klo 6 i.p. anvokkaalla ohjel- malla. tnsl ntarraÄ. 1 P:nä alkamille talioikurS- scille. OmotätiseSti kirjoitettua Ha?emu5« <a iiilee seurata, 1) pqpintodiStu» mai» l-eeöia ja 18 to. iästä; 1) liälärtn to» t'isluS; 3) tobistu# ylemmän kansakoulu- k«r?sin suorituIseSta tai muusta äiedoS« ia' 4) vxuchomPain suoStumu», jo» haki» ja on alaikäinen ja palvelukse-sa ele* walla paäStökir>r. fioulumaliu on 33 rnt MähÄvaraisille annetaan opilfelu* r ^hl >ja noin 100 ml. asuntoja YIöe»-.don kanssa äai Uiman Isaa johtajan wälithk>'el» tä. Todistukset olvat läh«!että!vät ennca >yi>Sk. S p :ää koulun jolhtokunnt»?^. »soit» »eclla: -Aillppula. Lähunpiä tietoja ja ?crtomicksen tviime wuodcn toimin» na-Z«a lähettää jocht. E. Ar?^l pyndcttäes» su. kaikille eteenpäin pyr?iwi!l^ maan» wil>e!ysalalle aikowill« on koulu pinn tärkeä, kosta siellä annetcan ope» i»S'a maanmiehille tärkeimmiSst a?» p.ciMa. — Kansakoulut. Nauialammtn funivart Äiesimäen kansakoulun opeUa- jaksi, on walittu iansakoulunopettoia Salonto Kochonen. — Kiertokoulunopettajattarcksi Nu- raisien seurakunnan läntiseen kierto» koulupiiriin walv:si Uuraisten kirkko» neumosto 14 p:nä elok. neiti Mappu Ä e r ä s e n Puolangalla jo hänen ktel täylymisensä »varalle neiti Taima A {) o s e n Karstulasta. — Kunnallislautakunnan kokoukses sa Virroilla t. k. 1-5 p:nä päätet.iin n >aa n mi lj elyAhall itu kjen kiertokirjeen johdosta ti-etojvn hankkimisesta Muo- den tulosia Y.m. jakaa pitäjä äänes- iiisalueittain piireihin ja malittiin nii. hin lvalinainen ja wamjäsen hankki- sitsimaan >sanotut lilasioiiÄot. Wali- tuiksi tulevat: Jähdtfipohjan pitritn E. ?iaski, Maralle A. HeMlä, Kurjcn viiriin £. Pajumäki, Maralle K. Jkkc. la, Luodespehjan piiriin W. Mänty- lä, moralle O. Mäntt/.ä, Ke» ron Piiriin M. Nienrola, maral- le K. Wasluu, Toisiveben piiriin O. ^^äki-^tah-la, Maralle O. Mi-Soini, vurasten piiriin A. Korhonen, wc. ralle U. Kellomäki, Waskimeden pii- riin A. Taichuatyrkkö. Maralle K. Ayl- hui ja Kirlvnkylän Piiriin Juho Äan- kaanpää, maralle K. I. Härkönen. Tilastollijei tiedot käsittämät kaik- kea, mikä maanmiljelykjeen ja jen si- muelinkeinoihin kuuluu, kuten mtljel- lyn maan pinta-ala, kylmetiM siemenen määrä, koko kylmästä saatu sato tot eläinten, maanmiljelyskoneiden y. m. luku, mailmisvetun »oin määrä j.n .>. Tiedot on kootiama faikista ruoka- kunnista joilla on maata miljeltämänä. Palkkiota maksaa maanmiljelyshallt- tus tilastochöstä 6 p. ruokakunnalta. Tiedot on kootiama ensi stHsk. aikana ja «lähettää maanmiljeNMhallitus niitä nxirten erityiset kaaivakkeet aikomaa-', k li! in allislauia?unnalle. — Häkkisen kansakoulussa Keuruul la alkaa pientntlasten foult. maanan taina tämän k:np:nä klo 1) a.p. jolloin on kaikkien luokkain oppilaitten sijäänkirjokus. — Jäahyväisjuhla. Viettääkseen mielii horlisen paikkakunnalta poiS- niuuttaman jäsmtensä johporinna S o Manalta Suomesta. PiUmin nMttimilmR Oikeusjuttu Pita^nm^en reiusalse- onnettomuuden xoh-doStc otetliin ei» f--t käsilteliämäksi Helsingin pitäjän kih- lakunnanioiikvu^n wÄikäräji!I^. Li» keuden puheeinjohiajana toimi ivar^t. A. L ä n q J t r ö m ja yleisenä syyttä» Itinä Helsingin piiäiän nimismies K. Holmström. R^tutatichallilusta edusti o^essovi A. P a l a n d e r, jo:a pa'.«;si oiPeur«n haastetuilla cli omal lauicPiilliset amustajansa. Kun syyiekirjelmä ja touliiteluissa tuikimuksissa jyntyneet pöytäkirjat oli esi.e.'ty, kuulusteltiin Helsingin» Ared» rikc-bergin. Huopalahden ja Pitäjän- n:äcr. ohmilla onnettomuuden sattli- essa mirantoimituksessa olleita henki» löiiä. kuulustelu kohdistut pää.asics» jr itmiMv 1 äh e.Itään isien ]<t siinä käyter» iyih.n sanamuotoihin. Senjälleen luki konduktööri H. LänsiMaaran .avustaja lakit, taud. A. Sulander pitkähkön ker- ;c:!iur|ctt ichteenlörmäyksc-ta, jota mes taan MUU! asiamxhat sitten «ckinxit huomautuksia. .Uuu^uslelu kes.'et>te:5.i:l klo ? pai- jlväflä jatkettavaksi trukflocn iuapäi- j mii Dii. Likeu^p<vikkaan cli saapunut ,rui^aasti ra-uicliicläisiä I;. m. yleisöä seuraamaan jutun käsittely'. Vuallisiay.m. yleisiä uutisia. Maltlopäitvätustaunukset tn. 1911* Senaatissa esiteltiin eilen ken- raclikuwernöövi.n kirjelmä, jossa waa- ditaan senaaitin kausuntoa kuluman muoden waltiopäimäin alamaisesta mas!au-5sesta arm. esitykseen lvarain o» sottamisesia maltiopäimäkustannusten juortttamiseksi M. 1911. Senaatti päätti antaa eduskunnan masta uksesta pu>oltawan lausunnon. sena toimilvat rouma Elsa H ä s t e s- t a, joka hoi!-M ruotsinkiÄen opetusta ja fil. kand. Lauri W ä y r y n e n. Opcttajata-r Aino A r m o l a on määrätty ensi fYYsk. 1 Ptstä se ura a- iwan jiouluk. 31 lptään hoita.tiaan Jy- mäslylän seminaarin maatttiedon ja käsitöiden opetwjatt»ren Miransijai- suutita. — Kuuromykkäkoulut. Wirkama- panlta opinlosein jatkamista Marien on myönnetty ensi lukumuoden aiaksi J y- M ä s k y lä n kuuvoinykkäinkoulun o- pettajaiitarelle Jo'j>efiina Halmeelle. Si- jaiscna toimii ylioppilas W. W. Ja>n» hcnen. Lahden maaiiviljchs- näyttely. (..Keski-^Suomcn" kirseenmaihiajalta). Eilen omattiin Lahdessa Jtä-Hä- meen ja Uudenmaan läänin maanmil» jclysseurojm yhteinen maanmiljelys- näyttely. Näyttely on Marsin suurem- nioinen, Miikä huomaa jo näytrelyalu- ettakin tarkastellessa. Näytteky-alue. Näyttelykenttä sijaitsee kaupungin ji Wesijätwen mälisellä homineumos Aug. Fellmanin pellolla. Kenttä on ne järMtänyt. Keittiössä '.valmiste- taan ka-smisruokia sekä esitetään ha» 'lvatnnollisesti keittännslä. Ne Miljat, jotka omat ilmoietut näyttelyyn, omat lauetut näyttelyken- län itäpäässä olevalle koekentäl» l e. joss» myös m.m. on eri suurikas- miei. harmennus- ja kylmökokeita. Pailtsi näyttelykenlällä, on eri osa s- joja järjestetty myöskin näyttely ke n tmi lähcijylsdessä olemaan enr. sahan kaksi- kerroksiseen raikennulseen. Alemmassa kerrcksessai omat saaneet sijansa puu» tarha osaslo sekä siefioä koti» i e o l l i fu u s nä y t t e ly. jonka li- sätsi tänne on sijoitettu osa maan- miljelyskalkustoa sekä woi» ja j u u s t o»o s a s t o t. Memmässä kerroksessa, on tieteellinen osas» to, jonka omat järjestäneet Pellenoo, Kylmösiemenyhdiistys y.m. Ensimainen näyttclypäimä. Zcäyttelyn wirallinpa amaus tapah- tui eilen M 3 i.p., jolloin näyttelytoi- in nunnan puheenjohtaja, asemapäallik- kö Arihur Leistön piti amaus- puheen. Kello 4 i.p. oli kilpa-a s oi Lahden kesäradalla. Senjälkeen selostetliin näyiekenttiä ja> näyttelyn eri osastoja. Samaan aikaan PiidÄtiin kolme esitel» mää, mm. maisteri Wäinö Axel- s o n kykvösiemenasiasta, agronoomi E. F. Simo-la hei-näkasmien ^an» noitu-ksesta ja maisteri I. M. Wal- l e n i u K ialastusasiaM. ^ ^ . f i a V e r g j t r ö m i n 'eurassa ko- koontui Jämsän Emäntäyl'diöt:>S li- lancmisiaja A. Karl>alan lucna tämän k:n 11! p:nä. Kiitokset suylamicraan in- nokkaasla, esimerkiksi kelpaamasta loi. Minnasta yhöistiMen piirissä, sekä t?» leiset kaipauksen tunteet, 'otka hän Poistuessaan jällää jälkeensä, tuikit- tiin sekä puhe m että runoin. Waati- n.atlcmaksi osoitukseksi siitä kiiniymyk- sestä, jonka rouma Berc,strömtn läm- minsydäminen, herttainen clento on Muosien mieriessä yhdistyksen jäsenissä herättänyt, annettiin hänelle tusina hvpeaisia ka^himiilusikoita sekä sohiva» tyyny. — Vilppulaa nuorisoscura :oimeen> pani ^vuosijuhlan ja iltaman talollaan t.k. 14 p:nä alikacn tvuosijuyta !!o 4 i4>. ja itiarna tse n loputtua. Mu^sijuhla-sa rh urheilukilpailu, johon otti osaa o.i- rc'a-5!aan 4 henkilöä. Kilpailut osuvat: ^'!un»hypyssä, IcihäänheitoKsa ja 100 m jucksuk-sa. Palkintoja sanvat: 1 pallk Blo:nqwist. 2 p<tlk. Oksala. 3 pa'?. N ,n- iancit, kaikki Milppu^asta ja 4 palkinnon Äaltoncn Haapamäeltä. oliarna al-koi noin No Z. 3Ku!rt soitti Kinan »onvisoitto-kunta. Puhccn vpctt. Misackanto, puhuen Tuou.ea uhkaa- ivania maarasta. Tämän uhkaaman waa» ran tähden ei kuitenkaan lalwi:s: mci» dän tulla laivottomiksi, sillä onhan sitä munia muutakin koettclemu^ta ke?tetty. - - Puheen loputtua lauhr. peuran seka» kööri muutaman kauniin laulun. Runon lausu: onnistuneesti neiti RooZ Esitel» män piti opettaja Rautalahti puhucn nuorison kchittymisestä lapsuusijäilä michuusikään. Näytvlmäkappale oli A. Kilocn ^Kilhaus". Wäk«ä ol» lohtalaisen paljon. RuMmIm e. ?ti!nkuin t.l. N:o itj (91) t.I. 9 p:nä olleista ilmoituksesta näkyy otetaan P^h« — Kaksi miestä kuollut junan Yli. azaniana. Kun raaitatiemaunuzen tar» kastaja Ma^i! Hurme läman k.n 17 p. mastaisena Yönä klo 1 aikaan matkusti Turun rautatieasemalta koriinsa Nau» nistulcan. tapasi hän rautatiellä notn bti -60 metrin päässä A lian tehtaalta Maarian kirkolle päin kaksi mteyeu ruumieto. Kummainkin päältä, irika .a.'a?ai^vosla oi.wa>: pahoin rutuifhtt- ja. cli muotanut poljen merta pätkälle, mutta etempänä ei ollut M<rta Ur.u» iaan, jcrtfl jättäen kuoleman on t.u>- ..):iyt ieuio.a heu onnettotttttuStapitus» ;a. Jonkun maikan paäs'ä lruumiieta ^ .apasi 'hän Zvielä «Hjän Z litran mii- napalle n. jieskt-tr-iikkona jumia lar^astettaissa huomattiin sen postijunan mcturin pyötissä, joka saapuu Turkuun kello 10,40 ip. Helsingistä. Meripiikkuja. mistä päättäen sen on täytyny: ajaa miehet kuoliaaksi. Näin kamaban kuoleman uhreiksi joutuneet omat itsellijet Kustaa lie» rinpoika Sal-onen Maariasta, syntynyt m. 1SG0 Lapualla ja Äuaust Aleksan» der Bikbom samoin Maariasta» syn» lynyt m. 1870 Maskussa. Ensinmai. nuiu jätti jälkeensä Mainio n sa lapsen, jäl?i»iäinen oli naimaton. Molemmar olimat lunnovtujo juopottelijoita. SS;fr l'o:n kuuluu juopotelleen jo Pari m ii k- koa ja 'Talonen lauwantaisla lähtien. — Karannut prokuristi. Tukhol» man poliisilaitos 0n maamme kaupun» kien poliisilaitoksille ilmoita nm «itä 'tukholmalaisen tukkukauppiaan John Lundinin liikkeen lprokuriSti Erik E» j^ld Österman on tämän k:n 4 ptnä poistunut paikkakunnalta j<x miemji mukanaan liikkeen rahoja noin 10,000 mk. Österman on palmellur mainitus» sa liikkeessä 5 wuotda sa nauttinut suurta luottamusta. Hän on 25 muo- lias, keskikokoinen lihamahko. ruskea» tukkamen ja wiiksm«n. Tukholman poliisi p<Mää, eitä hänet taMattaessa vangittaisiin ja lähetettäisiin Tukhol» maan. — Lamala k»St«m«rha HauSjiirivellä. W'.ime keÄkuviikkona t.k. l? P. io-U--i hir» «itämän. mus!a!sukkaisuudc»ta johtmvan kiekon uhriksi itisellisen poika, '8 wu.':iai Dibtori Emil Päiwärinta Hikiän k!?lan Hautalan tailosta. Kesän kulucZia on mainittu Päiwärinta seuruLtc?»! ci»^>n Nitön kanssa, «sekä häneen raka?.'unut. Tyttöä oli myös jotkut muut ??yry!, ku.» man pojat katselleet, mnstasukkaisui-Z sai heissä halun ZoStaa ja se ok: heissä