A /<C> "CV \r Ito 52 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina maaliskuun 4 p:nfi 1910 tilaushinnat: t -flftiian ii Iin mntstYT loka fXM maanantaina klo 8 a. o.): koko vnod 7 mk. pooli Titosi; 4: — Ja irankatui 75 p. — W oljille koko nad 4 rapL — Aacrikaaa; Ja alkiailQc 22 mk. S-Mftliaa iilats fllmerty» tilsialni, torstalra ja jamrantalna klo 8 a. p.): koko vnosl 4 mk.; puoli Tooai 2 mk. ia kmkausi 50 p. — Vcaljille 2 rapL — Aaeilkiai |a alitalille 12 mk. Toimitus: (L Snlu, Vastaava. 1. Kalnla, V. Viorelaiaei, Tav. 11—1. Oma pob. 196. Toimisto ja konttori vastapliti rantatlenasemaa. Puhelin a» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. Onoltnsblmut: Tekstin g p»mrfi m/A Ja tekstin Jilkeen 6 pennll m/m. Tiocl- ja pa*iBpiatkaMsU llmoltakslsta ->«»»»«»« KnolenuuhHmoltalaet HS mlrän KO j I ibs -, vthklms Ja ip- tymifl mol takut 2 mk. — Valfatollmoitalala vfOtetlia Hj. Hollmerus'^ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä, Varatuomari. Vastapäätä rautatieniBemaa. Toirnisto avoinna 10 a p. — 2 '.p Maa »laita kalkilla, ■au Urijllll la toi mittaa kaikkia lakialaan kuulunta tehtäviä. 153 Eduskunnan tpötä seuraa Dartaastl jokainen aikansa tasalla oleva kansalai nen. heidän paikkakunnallam me antaa €duskunna$ta ehdotto masti nopeimmat ja parhaat tiedot Keski-Suomi. Borr. V., Suomal. 2 k. 1 s. 50 kmm. Mon^t paitat maailmassa todistamat tv. 1899 — 64, u Hammaslääkäri Stig Lund ottaa vastaan potilaita t.k. 5 p:stä alkaen Suomen Pankin ta- 4 i.p. lossa arkipäivinä 9—10 a.p. ja 3 808 KUTSUMUS Pohjoismaiden Osakepankin kauppaa ja teolll< suutta vepten Ottakaa huomioon alennetut hinnat. Juhani Keto, KerraiB Vaatetus- ja SikzariUike. 119 t i T 6 6 llmottajat huomatkaa! KESKI-SUOMI on p aikkakuBiaminc - enin levinnyt ja enin luettu sanomalehti, joten siinä ilniottaminea tu lee edullisimmaksi. Rahakurssi. Saomen Pankki 3 p. maal sknnta 1!'10. Myynti- Onto- kuraai- kurssi *¥ a* Pietari . . . L a. 8f8: 50 26«- 6f 3 90 pp —: — £ti: 30 Locteo . . , . L n. 2P: 87 25: ■22 90 pc — 25: 14 Pariisi , . , . I n. 100- 80 100: — 90 pp. —: — 99: 50 Antwerpen . , . 1. n. 100: 40 9!» 7, VO pp —: — 99: 1» Berliini . L n. 124: — J28; 40 90 pp. —: — 122: 40 Hampuri. , , . 1. n. 124. 10 15:3: 4'; 90 pp. —: — 122: 4 : Lyypekki , . 1. n. 124; 10 128. 40 »0 pp. —: — 12 i: 40 rraakfnrt a. II . 1. n. 124: 10 l<-3 4u 90 pp —: — 122- 40 Anutardani. , . L n. 209: 40 2 6 80 90 pp. —: *J« 50 Tukholma . . L u. 139: 20 198: 7 > Kristiania . . 1. n. lbä; 20 18 : 70 Kööpenhamina . 1. B. 189: 2 ) 18b 7) Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lund. Castrenin talossa Bantak. varrella lähellä asemaa. 5 Avoinna 10—2. Puhelin 188. 12,500 uuden osakkeen merkintään. Osakkeenomistajat ylimääräisessä yhtiökokouksessa kuluvan hel mikuun 19 pnä tekemän päätöksen nojalla tarjotaan täten kaksitoista tuhatta viisisataa pankin uutta osaketta merkittäväksi seuraavilla ehdoilla: l:ksi. Osakkeet, joiden nimellisarvo on 200 markkaa ja jotka oikeuttavat puolen osingon saantiin v:lta 1910 sekä ovat sen jälkeen yhdenarvoiset vanhojen osakkeiden kanssa, maksavat 400 markkaa kap pale. Mainittu hinta maksetaan kahdessa 200:n markan erässä, ensi- mainen erä viimeistään huhtikuun 20 pnä ja toinen viimeistään syys kuun 20 pnä kuluvaa vuotta. 2:ksi. Uusien osakkeiden jaossa on etuoikeus pankin vanhoilla osakkailla tahi niillä, jotka kirjallisen luovutuksen perusteella ovat hankkineet itselleen vanhojen osakkaiden merkitsemisoikeuden, suh teellisesti ennen omistamiensa tahi edellämainitulla tavalla käytettä väkseen hankkimiensa osakkeiden luvun mukaan. Ne osakkeet, jotka tällä tavalla tapahtuneessa merkinnässä mahdollisesti jäävät ylitse, jaetaan toisten merkitsijäin kesken suhteellisesti merkittyjen määräin mukaan. Merkintä voi tapahtua joko pankin pääkonttorissa Helsingissä tahi kaikissa haarakonttoreissa, käyttämällä merkitsemissitoumuksia varten laadittuja kaavakkeita, ja alkaa kuluvan helmikuun 24 pnä ja päättyy tulevan maaliskuun 15 pnä pankkilunnin kuluttua. Nimitetylle henki lölle asetettujen osakkeiden nojalla Pääkonttorissa tapahtuvassa mer kinnässä ei osakkeita tarvitse esittää, mutta kaikissa muissa tapauk sissa, s. o. merkittäessä haltijalle asetettujen osakkeiden nojalla pan kin kaikissa konttoreissa ja nimitetyille henkilöille asetettujen osak keiden nojalla haarakonttoreissa, ovat ne osakekirjat, joihin merkintä perustuu, esitettävät leimattavaksi. Jos merkintä tapahtuu toisessa konttorissa kuin siinä, missä osakekirjat esitettiin leimattavaksi, on lei mauksen toimittaneen konttorin siitä antama todistus liitettävä mer- kitsemissitoumukscen. Se etuoikeus merkitsemiseen, josta nimitetylle henkilölle asetet tuihin osakkeihin nähden on tässä edellä 2:ssa kohdassa mainittu, on ainoastaan sillä osakkeenomistajalla, jonka nimeen osake on pankin osakeluetteloon merkitty tahi jolle tällaisen osakkeen merkitsomisoi- keus on luovutettu. Kaavakkeita merkitsemisoikeuden luovuttamista varten on saata vana pankin kaikissa konttoreissa. Helsingissä, helmikuun 19 p:nä 1910. tämän »väitteen, PaMansa vitäwäWt- tä. Niinpä esim. Akaban maakunta Kreikassa ja Kalabria Italiassa, jossa, ennen viivat olleet hedelmällisiä seutu ja, owa>t metsien hämiltyä muuttuneet taruiG kimiperäiitfsi maiksi, jotka ny kimän »voiOvat tarjota main ympärikul- jekftiville Muoihilaumo^lle niukkaa ra» immttxi. Tainaa surullista kiritä pu humat Kaspian aalvat mor, TanZkan nmmnet <hedit) y.m. joika ennen meilsäisinä ollen Ma.t ollcei paljon c-n- nelliseuiipia. Tarkat tieteelliset foPe-*: samoinkuin tuijkimuÄnMailijain kokemukset zsot- taövat miellä, että meisäisilli seuduilla wMHe Imileantpi kssä ja lämpimänt- pi «taittoi Tuin auikealla. Mersät estämät kiMien tuiFien mapaata kulkua feiflfa mikä meidän pohjoiselle maal- l>emime vn perin tärkeä. Tilapäitsi on metsä-itkma suhteellisesti kosteampaa kuin aukeiden seutujen ilma ja sade- nmäräkin Sn metsäisillä mailla suu- renchi. Kun keivät saapuu, niin sulaa liunii luoimoLHMj hiiauminin me:säi- silrä seuduKa. Maat.i usein peiltäivä sauiImaDrrios imee itsccnu suuren o;on sreuii, tfiau ioos föi )t-äxiuit puut hl>iv>ä>kseen jo haihduttavat ilniaan. Eiien ei Wr'aikaa '.vapaudu komin suuria ivelsimääriä ja tuhoisat tulevat esiPvät. Sama on asian loiro ra iikka na ie isiinkin nähden. Tahallinen ilmiö on (jcu nuMjUlft cttii meijnttöuiifln seu duilla miriaaivat joet iu>iwiwat ke- <ivää>llä eli sadeaikana yli äyräittensä ja «iärsi^vÄ muun o'san muotia '.veden w 1900 — 68,49 1904 — 70, M f> 1905 — 64,„ . ja keslkimäärin 64, 7S %. Metsäntuci- teillä oit siis mckihan tullut rahaa n. V» ja taikilla muilla wientitawaro 'Ia iKteenjä n. '/» tulleesta koko raha- möäräsrä. Puutavarain ivienlianvs oili esvin. »vuonna 13V5 yhteensä 153 mHoo-naa »norkkaa. Woimnie laskea» että ainaikm toine-r puoli tuo&a junw maista «m jaettu ti)ömiehille. s.o. tilat- tojmalle työiläuÄväeslöile ja metsätöihin • osaa Maneille Piutula liisille. Työ» paMojen osa w. 1305 oli ainakin 79 milij. S>M.; ja tu? summa on sangen vxÄlatva «tekijä laioudellisessa elämäS» s amme, sillä riippuu^» fiilä suureksi ofaÖsi WÄHälwaraiämpici'. kansanluok at mme toimeenmla talmisaikana. Mikä kurjuus maisiamme fnturjift, jc4 metsien poavssisa piileil?wä tulolähde ehchisi! Ja kuimminkin näkemät sil- , mämme sen, surullisen tosiasian, että meMsämme harjoteiaan liikanaista ja epäjäMperäiÄä hakkausta, ja että mei^säunme MMäinen tuotantokyky on miiä suurimmassa lvaarassa. Kaleivalamme kertoo Scnnpo»nimi« sestä ihzneelliscslä taikamyllystä. joka ijaichoi »yhden purnun sqötäiuiä, loi sen purnun myölÄviä. kounannen k<z- lipilcha" ja moru iv^liaa sekä rikkaut- ia sille, joka sen omisti Tamallainen ihme-esine on meillä mccsisämme: niiden tuotxoanitl.t rahoilla suuri osa kansaomme hanl? i iisellcen jokcpäi- mäiisen leuvän, niisiä jaad:an tärkeim- mär mipintiiaMaminiiie sekä tarive- SAM» hömi^li». M» = ja liiliicita == uotteita fuofiteUcan. 86 Ali tiiiljijöroii. puuveiia'. japa olvat kuiivillaan. M et- ^ auie!kie,»me. samalla talrw'.n kuin säDllä noilla sitä nxistoin o«vat tul- heuaci kocliiivat P '.:ää Vvck poräii hanvinaisi.'. Kun suuren ^ ^uipoa Ollussaan, samein on mei- ivalla>»ikumouöscn ai^>..' Ranskassa ^ dm. huoschdillama u.cisie»..me fäifijmi. mciiää ihrfföttiiit Pa sa.ilsi laajoilta ^' a iazumän wallan :är- afoi';"ta, niin aiheutti ie suuria ja hä- ichlä^viä or laatia meille s el JohtoVunta. 2-8 Zi!imis»ck»jli in etlptltilä M5y Uusi NuumiSarkkukauppa. N. Blom & Kumppani, 92 Jymäekylä. Mkiritii MimMjck Tohtori G. Palander, sairaalan lää- käri, arkipäiminä kello 9—11 a.P. ja 5—6 i4>., pyhäpäiminä klo 10—11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau- pung>nlääkäri, arkipäiminä klo 9—11 aH. ja 4—6 i.p.. pyhäpäivinä kello S—10 o4>. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäiminä Ko 9—11 a.p. — Erikoisalana sisä taudit. A? Hammaslääkäri Stig Lund, arki- päiivinä 9—10 a.p. ja 3—4 j.p 809 Theodor Lilius, porno >tari Jyväskylässä. Ajoa asicitt mion vira^toiasa. Matkus ta f, 2 Jonas Castrenin ABi -najotoiaiiato llolfingit<gä Erott »ja 4. Telef. 12 85. MatkuBteta&n maaeeudulle. 35 Uike- |a ammafilosolfclfa. Artturi Wakkola, asieiajaja iyv^i yletti, parturi OU laiatn talona, latelit Hotelli vahlgrenia. St Ta\ ataan 10-2. — Pnhelin 195. ; Kaarto Liukkonen, kruununnimismiet, vara'ucmari Korpilahdella. 57 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaessa. Castren & Snellman 65 — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jyv&cikyl&gsB. Kalkkia ammattun kaatavia töitä otan tehdbkMsi. Sein&karttoia kiicnitetnan kan kaalle ja kiillotetaan. Taalan kehyalutoja ranri varasto. Balkkaja (portföijoja) val mistetaan. Huom.! Lairakirjaetojnn kirjoi» -- do- taap haokealla 100 Varatuomari Harald Boucht^ 95 Asianajaja Vaasseea. Hieroja- ja Sairasvoimistelija Hanna fiehlinen Kauppalaiseeuran talo. 91 Katsokaa MiU - kultaseppä A< Savuselta saa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja mois- tosormokset; kauniit nimi- ja syntymäpäivä lahjat. hopeasta, audes- tahopea»ta ja nikkelistä valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalla. H n o m.! Maalisk. 15 p vään 80 °/ t alennu». 647 Jyväskylässä maalisk. 4 pinä. i. Metsien merkitys. Kuollut. Nuorsuomalaisen puolen PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 s^a, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. o. y. opUsU^niiiUsi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja ■unnunnatai 4—9 i p. 420 S SuruUa ilmoitamme, että rakas laimme Erik Kustaa Lindström synt. V» 1830, kuoli 17 /, 1910 uskossa Vapahtajaansa Laukaan Laukkavir- ralla, jättäen katkerasti kaipaamaan Lapset. U. V. 222, v. 7. 812 1-1 Jo ÄalMcklassaniUie kerrotaan ini- lCii PellMvoinen lächetettii» puita kyl- lämään, ja Zvasia sittenkuin nietsä oli k<is>va»iut, »voitmii wi!'jÄykjeen käydä 'frisilsi. Useimmilla muillakin kansoilla sannoinkun monella Avainhan ajan ete- wällä miehellä näiMää j>o olleen hämä- iä aavistus siilä, että metsä muodos- taa livMtchiiäirtömäin edelliityksen wilje- ^ lykselle. Myöheinlpien aikojen käytän- nöNnen ja iietoipuolinen kokemus Llivajikin. öodiAtaneet tämän luulon oikecilsr. Ensuilmäisenä kaÄvullisiiulcna, joka menestyy koiran kallion pinnalla, oivat jälkÄät. Sil te n kuin nämä camt saa neet jo joiMn »verran ^vapautetuksi wuoripmää, ilmaan>tuiwat siihen sam- malcer. Alkaa muodos.ui multa^er- rosia, rupeckvaii menestyin'än warpu° kaÄMt ja jaapipa joiku puuntaimikin iungcituLi juurensa sopi.w''n kallionra- koihin. Näin tulee maanpinia mähi- tellen suojatuesi Mttalviit: auringon jäteiltä, puun neulasia, lcht'.ä y. m. karikköita »varisee, ruokamultakerros lisääiM), maa Pysl/>j ktosteena ja sopi- Wien käyinistoit kautw sen hedelmälli- syi)s 'liiäMt»>mistään lisä'i» tyy. Sama on asianlaita, kaMlla maanlaaduilla. Woimme M sanoa, että metsä on maassa olewien iuottotoiea Ivoimien lucha>iia ja sen aiivulla käy korkeamman elämän kehitiyminon mahdolliseksi nuitifiHuifl tukivia. Myöhenimin on uh- aatiu suunnail«nia summia näiden alajen nami seksi jälleen melsää kas- ivt«vi>ksi. Wa>Lm täiikeä merkillp on imifiilä si:ä paitsi — ^varsinkin ulkomailla — muorien riimeillä sumi'vyönijen estä- I-ä»ä, jMen ä»)r.i:den kiinnittäjänä ja jenrohietiÄojen stinlymiscn chkäisijänä. »viesä edellisiin lisäämme metsien lern^ydÄisen ivaikuluksen, niin kasi- lÄnme hiDvi miten tmleää osaa mci- sär näijiteilÄvär luounon taloudessa. Mu'ita !jas luomme siLmämme yksi- lyistcn ja kciko kansojen laszuteen, niin huomaMime, eträ nieisäin merkitys niiihin nähden on loteuikin suurempi. Varsinkin meidän kylmcissä maassam- ms olisi taimeen!'.'.!^ ilman metsiä malhdotoiita. M>s:ä sai sinun e halpoja ja mujkaw!a raKennnsaineit«: seka ih- mis- mä elläinasumuksia Marten, millä ^äminittäisiinme kotimnie pohjolan puhurin iviinlkucssa, niillä aitaismime p^litomme, millä lämmittäisimme sau mamme ja kuummcaisimme riihemme, ellei metsän sa taas ifleivin antimilla! PuuMvaroilla me t.iytäinme lukemat- toiMt jokapäimäiiei tarpeemm! aina >k!ir>veÄvarresia' k-i.on korkeimpaan harjaan asti. Meisär<'h<'illa me useim- mi,ien maksamme mlomme melat ja sisartemjine myötäiäise:: n:ctsaötä isaamiile isuurimnir.t iuUommc. Mitä Msi!suoi»Äaiscn maanmiijelijän toi- meentiÄo illman metsää? — Mahdo tonta! Sama on asianlaita koko maahain- meikin nähden. Lukijamme tietämät, että käytäimne joka pä,lrö sellaisia u * n eitä, joita maassa m me ei kaswa tai kaÄvaa liiaan niähan. Tuurin osa ruis- ja wielä suurnnpi osa ivehnä- jauHoja liuotetaan ulkomailta, puhu- maMaan Maisista :arwetawaroista krin isuÄa, kalhmi. tee, sokeri, tupaTka, puckvilla, keinotekoiset lannoitusaineet >>.m. Millä me nämä tuontitawarat maksmmne. Was^.iu!!eksi tulee: pää- asiallisesti ineiiisällä! 3 i li a »virallisesta tiilaslosta saannile selloille, e:tä esim, kylirmlmenhvuotiskaiilena 1 SOO —1905 on metjäntuolieiden ivientiarlvo cllui kaMien »vienltitaMorain a rivosta: lainen meisälaki, f aa se tunvaa met- sieinme '.jäifyiiui'';i. Sitä waatii — ifuiten edellisestä "cijiioe ieiauUe -- sekä i).'siM)i'iini että i>i)!c'»e:i etu. Teuraa- n^ssa kirjoituiksessa luomme ka:so,uk- ien niihin maihc^siin joissa meisäkysi)- niijls^iime on olin: ja nykyään cn. W. P. »v. 1S96 — 54,,, % 1901 — 35,<.7 % 10. 1897 — 57, 04 1902 — 63, 34 ^ M. 1893 — 61,82 « 1903 - 73, J9 « jimko iiiallä lviime niaanantainl ivi"- iew-'-iä ^alenxila^juylasia p'>i lohiori k. I. Jalkanen. öiunnio>:e:.'aivat kansalaiset Meille o.r kai<^ lie tmiu ia» ihan.i kuirauis Wäinimöisen soiton ivaikutuk- sesta Äale^^lcn 41 runossa. Tiinä kerrotaan, mi:e:i manha Näil.ämö.iien islm i-lokimelle ju latki kanteleen pol- ivillensa, ja n>i:e". lohia, kun sänieler alkamat iul.vehua ukon soiltimesia, kaitsi ivallasi .hapellinen lumous. Pe- locläimcr uno.)tiivat luon ta. se n mit.'- luiliimoiiisa. niekan, ilman ja lveöen ivahmväkisei arku.nei^sa ja pitkonsa ja iÄst>ollisesiä i^vusia kaikki t.:ns>.'!siwa: soillajan Mpärille. Tamallainen ien- ho mallasi myös ilimiset. Ei ollut siiö mieslä eikä naista, kelle ei i,tku!si käy- ichd, kenen tyänta ti suiannut. Soilta- jou iitsensäkin ivallasi lvoimakas liiku- /us. VtMielet lsuurina pisaroina tip- puiivar hänen Mnislänsä ja mieriwät alle seldvien MÄsien, päälle musiien iinurien. Muna nämä suuren juhla- herken mui-->t»r, fijroicti l uni e iden tul- fitlsijot eimät saaneet maineettomasli haihiua uicholan mereen! ne oli pelas- icUaiiva siellä. >iun ne sille otti saaret» iu ilmoille' jälleen, niin olilvar ne iliuuiiunoer ilxinikst he?ini!ksl kunin- tzasien >kminioiksi, maltojen iki-iloksi. Tällä lamoin on .Ualelvalan laulaja ilmiiuonur käisimksci^ä, että ne laulut, joFa hän rmiollisen innosiuffen wal- lassa on iuonut, joilla hän on liemen- länyt surmisa, kcihotlanut iloiisa, kir- kasia nm joikapäimäisen elä»nä»qä arti- ollSt ja t-oimet 'samoin kuin jnhlahet- tiensä lunnelman, eimät jouda anvot- tamilia mchattmiiaan, nxian että ne julkisuuteen saatettuina mieilä helminä läieilÄvär maan mahtaävioiikin ikoksi. Ja me tiedänune, että tämä Äawivalan laulajan runojensa aNvosia ei cke ollutkaan iurl)aa kmvittelua; omat- han nälmä runot saaw>uttaneet kunnia- sijan maailman kirjallisuudessa^ ja I'han!kkineet myöskin sille kaujalle, joka 1 l f /