l.auvantaiim toukokuun 7 p.nS i:s Sl> Unltakilliililillliill- siiiidililtö-lislil. Per «st«slakivalio?»u»a« mietiut». Eouskunnan perustuslakimaliokun- ta on nyttemmin antanut mietintönsä »valtakunnanlainsäädäntö -asiaSta. Mietintö käsittää 53 simua. Sen sisällyksenä on yksityiskohtainen his toriallinen ja lainopillinen selivitys MS, että eduskunnalle annettu keisa rikunnan ministerineumoston puheen» johtajan ehdotus laiksi, jolla n. s. y 'ei smaltakunnallinen lainsäädäntö- järjestys pantiin toimeen, on ristirii dassa Suomelle makuutetun autono mian kanssa ja tietäisi toteutettuna Suomen Valtiosäännön lainvastaista kumoamista. Samalla kun tämä oso tetaan, käydään mietinnössä läivitse kaikki huomattamat Väitteet, joilla pu heenaolevaa lakiehdotusta on perus teltu siihen liitetyssä n. s. selityskir jelmässä. Mietinnössä todennetaan, että ky. seessäolema lakichdows, kuten maalisi. 14/27 päimänä annetussa julistuskir jassa ilmenee, annetaan »valtakunnan- neurvoston ja maltakunnanduuman tarkastettamatsi ja että siis on kysy Mijs lainsäädäntö-toimenpiteestä, joka on tarkoitettu Suomessa moimaan as:ua.aksi, mutta joka on aikaansaa tavia Keisarikunnan lainsäädäntö lai tosten toimesta. Eduskunnan tehtä- wä on rajoitettu lausunnon antami seen. Tämän johdosta huomautetaan W. J:n 3 tz:n säännöksestä, jonka mukaan eduskunnan tehtämä moi ra joittua pelkän lausunnon antamiseen ainoastaan sellaisissa asioissa, joissa ratkaisumalta kuuluu Hallitsijalle yk sinään. Kaikissa perustuslamluontoi- sissa asioissa ja koko yleisen eli Var sinaisen lainsäädännön alalla on lain »voimaan tulemisen ehtona, että edus- kunta on lakiehdotuksen hymäksynyt. Eduskunta myötämaikuttaisi »valtio säännössä säädetyn lainsäädäntöjä^ jestyksen syrjäyttämiseen, jos se luo puen päätäntöoiieudestaan, aiucas taan antaisi lausuntonsa asiasta, josta nimenomaan on ilmoitettu, että se tu lee ratkaistamaksi ilman eduskunnan suostumusta, maikka tZmä suostumus perustuslakien mukaan on mälttämä- tön. Woisi ajatella, että joku keisari kunnassa annettamaksi ehdotettu laki koskisi Suomenkin etuja, Vaikkei sitä olisi tarkoitettu Suomessa moimoan- aStumaksi eikä se siis myöskään edel lyttäisi Suomen lain muuttamista. Hallitsijan sitä Vaatiessa clisi edus kunnan tällöin annettama sellaisesta lakiehdotuksesta lausuntonsa. Muta jos Venäläinen lakiehdotus on sisäl tönsä puolesta sellainen, että sen »voi maan saattamiseksi »vaaditaan Suo men lain muuttamista, ei tätä tarke tusta laillisesti moida saamultaa muu toin luin antamalla Suonien kd>s- kunnan tutkittamaksi ja hymäksyitä- mäksi erityinen esitys, joka sisätlää ehdotuksen tarpeellisiksi katsomiisi Suomen lain muutoksi. Mietinnössä selostetaan tämän jäl keen ministerineumoston puheenjohta jan lakiehdotuksen sisällystä sen eri kohtien ja säännösten kantamuutta sekä tehdään selkoa siitä, missä kai kissa suhteissa sanotun lakiehdotuksen tarkoittama uusi lainscädäntöjär.estys poikkeaa Suomen nykyään Voimassa- olemasta l. insäädä^töjärjestyksestä. on Viitattu erinäisiin H. M. Mdistys- ja Makuuskirjan sekä W. J:n säännöksiin ja näitten perusteella esite ty hallitsijan ja eduskunnan pe- rustuslakienmukaiset oikeudet ja wel- mollisuudet mitä lainsäädäntötoimiin tulee, tullaan mastauSkirjelmäSsä sii hen lopputulokseen: etteimät ministeri neumoston puheenjohtajan lakiehdo tuksen määräykset ole ristiriidassa ai noastaan »vanhempien, keisari Alek santeri I:n mahmistamien lakien kanssa, maan tähtäämär ne niitäkin perustus lakeja, jotka kansa t eduskunta on ai- KansMsopmst. Tänä kemäänä muodastettu Ma- listusjärjeStöjen Nhteistoimikunta on «valmistanut ohjelman n. s. kansalais- o pintoja marten. Kun tämä opinto- liike ansaitsee yleisempääkin huomiota, tehdään siitä tässä lähempää selmää tuon vastailmestyneen oppaan mu kaan. KausalaiSopiutoje» tarkoitus. Nimitys „kansa!aiLopinnoi" mer kitsee samaa kuin meillä tähän asti käytetyt nimitykset itseopinnot ja „koti« opinnot". Näistä nimityksistä jo sel- miääkin kansalaisopintojen tarkoitus: kansalaissimistyksen ja tietojen hank kiminen ja kartuttaminen järjestel mällisellä kirjallisuuden lukemisella. Kansalaisopintotyö on eräissä muis sa maissa, etenkin Pohjois-Amerikas- sa, päässyt jo hyminkin suureen Vauh tiin ja työjärjestelmä pitkälle kehitty- nyt. Meilläkin omat eräät järjestöt miime aikoina ryhtyneet keskuudes saan harrastamaan ja järjestämään tällaista opintotyötä. JärjeSteltz. KansalaiSopinnct moimat olla joko man miime aikoina hymäksynyt ja Hänen Keisarillinen Majesteettinsa mahivistannt. Koska tässä uudessa järjestyksessä annetut lait ja asetukset kumoaisi ivat itsestään kaikki Suomen lakien ja asetusten määräykset, jotka eiivät ole niiden mukaiset, joutuisi tä mä myöskin koskemaan esim. Hänen Majesteettinsa Keisarin heinäk. 20 p 1906 ivahmistamaa maltiopäimäjäv jeStystä, maikka siinä on seuraama ..Loppusäännös: 80 Tämä maltiopäimäjärjestys pitää kaikilta osiltaan oleman peruut tamattomana perustuslakina kunnes Suomen Hallitsija ja Eduskunta yh täpitämällä päätöksellä sen muutta mat tai kumoamat". Ministerineumoston puheenjohto jan ehdotuksessa luetaan ..yleisen lain säädännön määräämässä järjestykset sä" käsiteltämiin asioihin myös „jul- kisia kokouksia, yhdistyksiä ja liittoja koskema lainsäädäntö". Täten muutettaisiin Suomen mol- tiosäätyjen armollisen esityksen mu kaisesti hyrväksymä ja Hänen Keisa rillisen Majesteettinsa elokuun 7/20 päimänä 1906 armollisesti mahmis tama „laki lausunto-, kokoontumis- ja yhdistymismapaudesta". joka makuut taa Suomen kansalaisille heidän pe rustuslain turmaamina oikeuksineen sanan-, paino-, kokoontumis- ja yh diStymisivapauden, ja määrää, että säännöksiä näiden oikeuksien käyttä misestä on annettama yleisen lain säätämisestä moimassa olemassa jär jestyksessä ja siiL keisarin ja suuri ruhtinaan sekä eduskunnan yhtäpitä- män päätöksen kautta. Mastauskirjelmässä tunnustetaan, että on erinäisiä lainsäädäntöasioita, jotka »välittömästi johtuen Suomen yhdistämisestä Menäjään, eimät kuulu Suomen laitosten toimimaltaan, maikka ne koskemat myöskin Suuri ruhtinaskuntaa. Tällaisia asioita oivat: Mallan perimys ja keisarillista huo netta koskema lainsäädäntö; kysymyk set sodasta, rauhasta ja liitoista mie- raitten maltain kanssc: sopimukset Vieraitten maltain kanssa; konsulien ohjesäännöt; Suomen kreikkalais, menäläistä kirkkoa koskema lainsää däntö; puolustuslaitoksen yleinen johto; y. m. läheisesti edellämainittuihin liit tymät kysymykset. Muuten käsittää Suuriruhtinaskun nan lainsäädäniömalta sellaisena kuin se perustuslakien kautta on järjestetty, kaikki lainsäädännön haarat. Keisari Aleksanteri I ei mahmistaessaan 15/27 p:nä maalisk. 1809 Suomessa aikai semmin moimassaolleet perustuslait jäämään Suomen perustuslaiksi, pi dättänyt Menäjän mallalle mitään oikeutta Menään etujen muoksi su pistaa Suomen lainsäädännön alaa. Ministerineumoston puheenjohtajan ehdotusta ei moi moimassa oleman oikeuden kannalta katsoa muuksi kuin ehdotukseesi Suomen »valtiosäännön perinpohjaiseksi muuttamiseksi. Kun täten on tehty selkoa Suomen perustuslakien oikeudellisesti sitomasta moimasta ryhdytään mastauskirjel mässä yksityiskohtaisesti tarkastamaan ministcrineumoston puheenjok^jan lakiehdotuksen selityskirjelmZä. Meis- araiasteluSsa esitetään kaikki ne his torialliset ja Valtio -oikeudelliset tosi seikat, joihin Suomen oikeus nojau tuu ja näitten ohella esitetään joukko esimerkkejä ulkomaitten oloista. Kun ne historialliset ja oikeudelli set perusteet, joille ministerineumos ton puheenjohtajan »ehdotus niiden Suomea koskervain lakien ja asetus ten säätämisen järjestyksestä, joilla on yleismaltakunnallinen merkitys" on rakennettu, omat esitettyinä mainitun ehdotuksen sslityskirjelmäss?, on ollut mälttämätönt: ottaa selityskirjelmä sen monipuolisen tarkastuksen alai seksi, minkä tämä alamainen kielinä siihen kuulumme liitteineen sisältää. TämZn tarkastuksen pääasialliset tulokset omat lyhyesti lausuttuina seuraajat: Useat tämän asian selvitykseen kuu lumat historialliset tosiasiat on seli tyskirjelmässä osin yksipuolisesti esi tetty ja osin »vaitiololla simuutettu. Ne Suomen perustuslakien sään- nnn järjestetyt, että opiskelijat luke mat määrätyt kurssikirjat ja niiden perusteella suorittamat tutkinnon (niinkuin meillä esim. raittiustutkinto- kurssit) tai opintotyö Vapaampaa laa tua, ilman mitään tutkintoja. Va listusjärjestöjen Ahtei? toimikunta on toistaiseksi omannut jälkimäisen muo don. Mutta tietysti on main hy mäksi katsotta oa, jos järjestöt tahto mat kokeilla myöskin tutkintojärjestel mällä. Opiskelijat työsuunnitelmia laatiessaan moimat itse määrätä, mitä aineita muoden opinto-ohjelmaan ole tetaan sekä myöskin itse laatia niitä aineita koskemat kirjaryhmitelmät. On kuitenkin huomautettama, että melkein kaikista aineista on jo siksi laaja kir jallisuus, että siitä on »vaikea malita sopimia kirjoja, joten on hymä seu rata luotettaman oppaan ohjausta. Opiskeleminen käy joko siten, että oku yksikseen ryhtyy lukemaan mää rättyä opinto-ohjelmaa tai muodosta mat useammat opiskelijat samoa tar koitusta marten pienen piirin. Edel lisessä tapauksessa on opiskelijan itse hankittama kirjat ja opiskelun perin pohjaisuus riippuu hänen omasta keS- tämyydeStään, kylvystään ja rehelli syydestään itseään kohtaan. Opintokirjat. Valistusjärjestöjen MteiStaimikun- nökset, jotka määräämät että Suuri ruhtinaskunnan hallitusta on hoidet tama Suomen »viranomaisten amulla sekä missä järjestyksessä lakeja on säädettämä ja meroja määrättämä tässä maassa, omat niin tärkeitä tä hän kysymykseen kuuluman oikeus- aineiston osia, että selityskirjelmässä olisi tullut kiinnittää niihin matamaa huomiotc; mutta niin ei ole tehty. Jo tästä syystä on selityskirjelmässä olema lainopillinen selmitys saanu mielimallan leiman. Keisari Aleksanteri I.n juhlallisesta perustuslakien mahmistuksesta sekä tämän keisarin antamasta, Hänen kaikkien Korkeitten Seuraajainsa uu distamasta järkähtämättömästä lupa uksesta säilyttää nämä perustuslai! täydessä Voimassaan sanotaan selitys kirjelmässä, että Suomelle siten suo dut oikeudet eimät ole olleet mitään muuta kuin armolahjoja, jotka Voi daan peruuttaa taikka muuttaa, sekä että on sopimatonta antaa niille ju listuskirjoille, joidm kautta tuollaiset lahjat on myöinntty, minkäänlaisen melkvoittaivan asiakirjan merkitystä. Sellainen katsantotapa on omansa järkyttämään kaiikea oikeusturmalli- suutta ja yhteiskuntajärjestystä. Selityskirjelmä pitää 1809 muoden rauhansopimuksen 4 artiklaa ratkaise mana oikeusperustuksena Menäjän oikeuksille Suomeen nähden, maikka sanotulla rauhansopimuksen määräyk sellä, niinkuin myöskin sopimuksen k artiklasta kay ilmi, ei suinkaan tar koitettu sen oikeudellisen aseman muut- tamista, joka puoli muotta ennemmin oli Suomelle makuutettu. Selityskirjelmässä mäitetään aiman paikkansapitämättömillä perusteilla ja ristiriidassa historiallisen totuuden kanssa että Menäjän loit monessa asiassa omat muodesta 1809 lähtien olleet noudatettamina Suomessa ja että Suomen lait omat asiattomasti tunkeutuneet Menäjän lainsäädänvön alalle. Sittenkun selityskirjelmässä yksipuo lisillä esityksillä on luultu todennetun, että Suomen perustuslait eimät si sällä »valtiosääntöä, maan omat ai noastaan maakunnallinen ohjesääntö, rakennetaan tämän »varaan määrä Menäjän uusien perustuslakien 2 ar tiklan tulkinta, jonka mukaan tämän artiklan katsotaan tukeman sitä mäi- tetiä, että Keisarikunnan hallitus- ja lain5äädäntölaitoksilla on oikeus ottaa Suomen hallinto- ja lainsäädäntö- laitoksilta mitä tahansa siitä toimi- mallasta ja niistä tehtämistä, jotka omat näille kuuluneet 1809 muoden maltiotoimien perustuksella ja joita ne om^t tähän asti hoitaneet. Tässä on kokonaan jätetiy huomioonotta matta, että Suomen perustuslakeja »voidaan muuttaa ainoastaan siinä järjestyksessä, mikä näissä perustus laeissa on säädettv. Lisätukea Suomen autonomian hä- mittämiM tarkoittamalle chd-itttselle etsitään suvereniteettikäsittecsiä seiä yleisen maltakunmmollan ja osam^l- doitten cikeu :siS!a mieraiÄsa, liitto- yhteyteen järjestyneissä m^ssa, eri toten Saksassa. Mutta setitysk rjel» män esitys suviremteetnkäsitteen si sällyksestä on h?rhac,nmiepä. Seli tyskirjelmässä ei myöskään ole otettu huomioon että kansalliset ja simistyk- elliset eroamaisuudet eri maissa maa- timct erilaisia maltiomuotsja, jota paitsi erä'den liittomaltioiden malmio- sääntöjä selityskirjelmässä on käsitetty määrin, joten niistä tehdyt jchtopää- tökse km omat määrät. Joka tapauk sessa ei Menäjän ja Suomen wäl>stä suhdetta ol; armostettamz niiden teo- riisin mukat n, joita 1,-nll?an moka- MZN j?h!aa w:eruidcn ma dkn mal i- järie ?ty5mu doista, m ^an niid-n histor!2lliS^.'n ja cikevd^llislen tosiasiain peli:s'eell;, j>.'idzn kautta puheenalainen suhd: on synlynyt. Selityskirjelmä on siis siinä käsi teltyjen asiain crmoStelemisessa aset- t-^nm kannalle, jk - on ristiriidiissa sekä mmmaSsa okwan lain että yleis ten oikeusperusieii en ja historian tcd^smk e?» kanssa. Seli ysi^rjelmän c Ikuunpanijoille ncn järjestelmä on tarkoitettu etu päässä edistysseurojen alaosastoiksi peruStettamia opintoseuroja eli opin topiirejä marten. Uusi opintopiiri moidaan perustaa mihin Vuoden aikaan tahansa ja on ensimäinen työ suunnitelma silloin laadittama sitä aikaa marten, joka perustamasta ko kouksesta on »vuosikokoukseen, joka mallisääntöjen mukaan pidetään syk syllä. Opintopiirit eimät käytännölli sistä syistä saisi olla komin suuria, maan olisi niitä suuremmissa yhdis tyksissä peruStettama useampia. Opin topiirin kirjat määrätään mallisään nöissä jätettämSksi sen asianomaisen yhdistyksen kirjastoon, johon opinto piiri kuuluu. Niissä yhdistyksissä, oilla ei mitään kirjastoa ennestään ole, moidaan sellainen siis mukamaSti saada opintopiirien kautta. Tämä määräys taas edellyttää, eitä asian omaiset yhdistykset amustamat yhtei- illä maroilla opintopiirejään kirjojen oStoSsa. Sitäpaitsi saa yhdistys kor- mausta amustuksestaan opiskelijain pitämistä esitelmistä y. m. - Opin- opiirin sääntöjen mahmistus sopinee hyivin niille yhdistyksille, joihin opin- opiirit alaosastoina kuulumat. Woi- taisiin myöskin ajatella sellaisia opin toseuroja, jotka eimät kuuluisi mihin kään olemaSsaolemiin järjestöihin. Tällaiset opintopiirit moimat rumeta on se periaate näyttänyt oleman ai man mieras, joka on inhimillisen si- mistystyön ensimäistä »voittoja, peri aate, että heikomman oikeus on yhtä loukkaamaton kuin mahmemman. Lakiehdotus, joka on tulos semmoi sista oikeutta mieromista aatteista, semmoisesta malmistelemanselNityksen puutteellisuudesta ja semmoisesta moi massa oleman oikeuden syrjäyttämi sestä, kuin tässä on osotettu, ei moi tulla laiksi, joka luo hyödykisiä oikeus normeja. Se poliittinen suunta, joka ilmenee tässä ehdotuksessa, ei pyri kehittämään, maan tuhoamaan keisari Aleksanteri I:n maltiolekoa. Sellaista ehdotusta »vastaan on eduskunnan mälttämätön tehtämä ol lut puolustaa Suomen »valtiosään töä. Tämä on samalla Suomen kan san elinehtojen puolustamista, sillä jos se omaan lainsäädäntöön perus tuma oikeusjärjestys, jonka turhissa kaik!i simistystyö tässä maassa on tehty, koko sen henkinen ja aineellinen elämä »versonut, joutuu Menäjän maltiomallan puolelta ennakolta vr- maamattomien häiriöiden alaiseksi, syntyy oikeudellisen epämarmuuden tila, joka ehkäisee ja lamauttaa kaiken kehityksen. Side, joka yhdistää Suomen Me näjään, ei moi lulla lujemmaksi sen kautta, etä oikeuden tie hyljätään. Suomen kansa, jonka koko toiminta on suunnattu rauhalliseen kehitykseen, tahtoo »välttää kaikkea, mi-ä msisi olla keisarikunnan »vahingoksi. Suo messa ei moida ajatella että jalonne- nen Menäjän kansa möisi tuntea mi tään tyydytystä Suomen itsehallinnon hämittömisestä. Muutamat Menäjän ja Suomen Malisten kesk näisten suhteiden alacn kuulumat asiat omat antaneet aihetta määrmkäsityksiin, selkkauksiin ja risti riitoihin. Eduskunta pitää suuresti toitottamana että sellaiset asiat saisi, mat molempia kansoja tyydyttämän ratkaisun. Eduskunnan puolelta e: ole puuttuma hywää tahtia Suomen lainsäädZntöjärjestyksessä myötämai- kuttaa sellaiseen ratkaisuun. Mietintö päättyy tämän jälkeen ponsilc-useeseen, jonka sisällys on, että samalla min eduskunta alam. anoisi, että Keis. Majesteetti sumaitsisi arm. kiinnittää huomionsa kirjelmässä esi tettyyn Suomen tärkeimpien c-ii?us- kysymysten selmittämiseen, eduskunta alamaisesti ilmoittaisi: „että cduslulua, koSka armolliseen esityksecn liittymä lakiehdotus sisältää Suomen perustuslakien perinpohjai sen muutoksen, eikä eduskunta moi luopua päätäntösikeudestansa sellai sessa asiossa, ei ole katsonut rvcuv sa antoa tarkoitettua lousuntca laki ehdotulsen sisällyks-stä." Mietintöä seuraa neljä liitettä, kc '?! Mietintö esitettiin eduskunnassa tiistaina ja pantiin pöydälle tämän päimän täysi-istuntoon. Huomautus Satakunnan kan sallismieliselle yleisölle. »Sammuta finä, minä sytytän!" Tunnettu tosiasia on, että jokaista ponnistusta seuraa jonkinlainen her paantuminen. Niinpä »valtiollisia maalejakin. Eritoten kun lukuisissa piireissä suomalaisen puolueen keskuu dessa sitä »vielä tukee käsitys, että puolueen hymäksi on toimittama main maaliaikana, jotamastoin niiden men tyä saa kelvollisesti metäytyä syrjään enemmässä tai »vähemmässä mää rässä itseuhrautumasta puyluetyöStä, niin että yhteisten suomalaiskansal. listen aatteitten hymä'si työskentelemi nen semminkin maaseudulla jää aino astaan muutamien luottamustoi meensa malittujen toimihenkilöitten tebtämäksi. On luonnollista, että siellä, miösä tällainen mielipide saa yleisempää kannatusta, sisllä se saat taa puolueen potemaan kitumaa kal- metustamia, jonka tuhoisat seuraukset hamaitoan masta kun »vaalilain määräämään moimainponnistukseen olisi ryhdyttämä. Mikaumusta kas- matt^ma kansallinen ja yhteiskunnal linen malistustyö on sen mucksi, kuten jokainen mallan hymin käsittää, maalien mäliaikoinakin mitä tärkein tehtämä. Erittäin laajakantoinen on mirkeä toiminta silloin kun maaseutulaisetkin aika-ajoin jonkun erityisen puuhan tai tapahtuman t^kia tulemat suoras taan welmoiietui'si yhtymään innok kaaseen työhön yhteisen asian hymälsi. Niin nytkin. Ekinmoipaiseksi osottautunut, päi. mä päimälcä yhä laajempia useii5wi- suuteen malmeutuneita kansalaisjouk- ksja maHtaanjanomattomaSti inu- kaania tempaama kansallism ei:- en nuirisoliike kiinnittää taa^ puoluee seemme tukeutumien kzns ^uizten huo miota pariin tehtämään, jotta, kymin onnistuakseen, maalimat kaikkien kansallismielisten su?s:sllis!a apua ja myötämaikutusta. Siis työhön ja toimintaa.. Jata- kunnan kansallismielinen o ?stö! Syrjäisimpiä seutuja myöten lvirit- köön innoSWS asian hymäksi. Kenen kään ei nyt somi sa:w.', ettei hän kykene tekemään mitään tässä mai nittujen suurten puuhain onnistumi seksi. Ei ole niin lvähämSkistä, joka ei jotakin asian edistämiseksi möisi tehdä. Kaikki riippuu main asian harrastuksesta ja hymästä tahdosta. Ja niihin olemme tahtoneet tällä huomautuksella medota. Eduskunta. TSyji-istANts toukök. Z ?:ss lls k i.,. puhemies Tarkvtamme K ^ n s a l l i s m i e- liscn Nuorisoliiton tänä MUZNN I Jy'-5sky!ä-?sä pidttlämää muosijuhlaa ja arpajaisia sekä Kansallismielisen Nuorisoliiton sittäen erinäisiä perustelun osia, jotka iS aia kun n a n piirin to.mee:-- owat maotineet laajempaa käsittelyä. Zpaueinaa ennmäi? ä l a u >. so Cnsimäisessä esitetään ne seikat, jotka ! ?a urh eilujudl: a, j . omat yhteydessä Pormoon maltiopäi- j annettua. h>.^äkuun an. ^.äi mäin kanssa, ja selmitetään nä-dcn^'^ to'.m>..acn K^mcellä. merkitys. Toisessa liitteessä ! Ne eimät onnistu »arkotuStaan Puhetta johti Sminhusmud. Kymmenkunta eduSiajaa sai taas kin lomaa, mikä unikoksi mkä ly hyemmäksi aj:ksi. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus lhtztiasetuZseksi suuren Valiokunnan mietli.nön poh jalla. Ed. Rose»-qmi st oli samalla kannalla kuin sekä nykyisilla että sdel- lisille matttLpäiVille cnneitu arm. esi tys. Meiskeskustelun loputtua rybdnt- tiin asetusehdotusta pykälittä-n Wsit- telemään. 1 ja 2 § hymäksyttim ftllaiscnaan. 3 §:ssä ehdotti ed. Mäki ed. Häy rysen kannattamana, että 6 mom. hymäksyttäisiin laki- ja takusmalio- kunnan mietinnön mukaisesti, joten hew- Skyytimaksun suur.'us olisi n?ä- hintäin 16 ja enintäin penniä !i lometrillS. Ehdotus hylättiin W ää nellä 80 ivastaan. Lovpuvykatät hy mäksyttiin sellaisenaan ja toinen kä sittely julistetuin päättyneeksi. Aimiaaa käsitkiyyn esitettiin prokuraattori» kertomuö lam?ay'ö^ä ja lakien »voimasZapitä- misestä maassa la!ii!.'a!io!ur.»>a'i mie tinnön perusteella. Ec>^ Rautcpää ja Ztybergh il!!:o::'!.!vat olleensa senaattoreina olonsa takia esteellisiä ottamasi osaa asian kusitislyyn Valiokunnassa. Ed. Manner huomantti, ette: maliokunta cle ki.nnittänyt kectomu?- seen tarpeellisessa määrin huomiota. Ehdotti »nisnnnön palauttamiat.- ta- kamu Valiokuntaan. Äestyksessä hymäksyttnn laN-va- i- '!:''.N>!N N'iett'tö sellailenc.c n ^^U;^ L-'»ruSsi'. Eerikinkatu 8^ Puh^ 4S-t. - Omistajal: Hs:v:Miude»nol.iri!> ja bowloiie,'den- ansusu L-anter «amniioki se?, »nitä pientenlasten koulujen ^ ^ — Estetiika» ja »ykyaikais- alkuopetuksen hymäksi min k-peäZti > kanssjcn ?irjallif ««de» profes- sai:vatacn. Ehdotti, et-ä Valiokuu.! Aliopiston konsistori un kamalla o ?,?::z:Smo!mm riennä anta- j kui!'e^ sitä kanvaws'a, minkä tu:nn Suo-!einen asia ansaitsee. Olem- tain laajasti Väite, että Menäjän , mcSl.^amastt. perustuslait otisimur moimavsa ollcsr z w Suomeen nähden aina n>u>.d?s- a 1809 ! mo.-n alkaen ja s.-.maten euä muunin Tuo- z mea koskemat la,t siitä piläen 0:»f.- Z kaikk» yksimielisiä siitä, että mat laaditut Menäjän tamsäcdän.ö-! tämä Satakunnan piirin »».-MtuStyS tietä. Kolmas liite todistaa otteilla I on suurempienkin ponnistusten ja kansainmälisistä asiakirjoista ja sopi- ^ uhrausten armoinen. Kehotamme muksiSta että Suomea aina on käsi- ' ien Vuoksi Mutakin ryhtymään tetiy Menäjän suhteen erikoisena maana, eikä koskaan keisarikunnan maakuntana. Neljännessä liitteessä osketeUanee erinäisi „se!itys!irjelmän" mäitteirä, jäihin itse mietinnössä ei laajemmin olo kajottu. Mietintöön cn liitetty ylsi waöto- omalla paikkakunnallaan pikaisesti tarmokkaisiin toimenpiteisiin puheena- oleman yrityksen onnistumiseksi. Mutta näissä puuhissa emme mil lään muotoa saa unohtaa toista main'tsemaamme puuhaa, Jylväsky- län juhlaa, jota :n5lmisie?eiNZ5N l-iuse. Sen on psnnut edust. Sulo ^ myöZkn» Satakunnan kansa'.", mie- Wuo'.ijoli, joka siinä e!,doll-u, euä j lisiä yleisöä on kiertsUrjeillL kullut- e tasiä yllä esitetty kappale, poÄ-t.! tu. Paitsi 2rp!'.jziSwoittsji, joitten täisiin, j^ka alkaa sanoilla ..Muuta- i hankkimisessa kai »nuodsstunee jän- mat Menäjän" ja päättyy sanoihin s nittämä kiivailu eri maakuntalaisten ..sellaiseen ratkaisuun". ^kesken, jossa kilpailussa Satakunta Asian käsittelyyn maakunnassa o-^ ei suinkaan aio jälkipäahän jäädä, ma: ottaneet osaa edust. Aelle, Atkio, ? on juhlille aikomus s^ada henki'eltä Aro, I. Castren, Dznieis^n-Kulmari, Eloranta, Estlander, Ingman. Lager löf, Laine, Mechelin, Mäke.in, Män ty, Setälä, Tokoi, Torppa, Wala- maara, Wrede ja Muoiijoki. suorastaan Walistusjärj's:öjen M» teiStounikunnan alaisiksi ja lähettää sääntönsä sen mahmistettamiksi (osoite Kansanmalistusseura, Helsinki). Ms2isää««»t. 'ZshteiStoimikunnan laatimain malli sääntöjen mukaan saa opintopiirin jäsenluku olla korkeintaan 24; jos enemmän jäseniä ilmaantuu, on pe ruStettama toinen opintopiiri. Opinto piirin asioita hoitamat ja työskente lyä johtamat johtaja ja »varajohtaja, joista edellinen on samalla opinto pnrin sihteeri ja jälkimäinen rahas-! maroilla-. tonhoitaja. Opintowuosi luetaan muo- sikokouksesta, joka pidetään syksyllä, miimeistään marraSk. 1 p:nä. Vuosi kokouksessa m. »n. toimitetaan maalit, hymäksytään työmuotta marten opin to-ohjelma, määrätään työmuoden ku luessa pidettämien säännöllisten ko kousten aika, joita on pidettämä mä- sintään kerran kuukaudessa ja pääte tään kirjojen tilauksesta. Opintotyö tapahtuu siten, että opin to-ohjelmaan kuulumat kirjat sopi malla tamalla jaetaan opintopiirien äsenille, niin että ainakin yksi kirja ulee joka jäsenelle, pitäen, mikäli mahdollista, ohjeena, että jäsenet yleensä samaan aikaan joutumat lu kemaan ainetta. Kuta?m kirjaa saa puoleltaan tämän paisuman järjetön moimakkuutta »vastaamiksi m. m. si ten, että eri maakunnat tulemat lau- lukuorojensa n. s. msaknntakuorojen kautta siellä edustetuksi. toyiirin siitä määräämän riittämän ajan, jonka jälkeen kirja maihtuu toi selle jäsenelle. Kirjojen »vaihtamisen järjestämät johtajat, jotka myöskin tarkoin pitämät huolen siitä, etteimät kirjat joudu hämiölle. Kokouksissa keskustellaan ja pide tään esitelmiä opintopiirin ohjelman alalta ja on johtajien ajoissa somit- tama jäsenten kanssa alustuksista ja esitelmistä, niin että kokouksiin tulee tarpeeksi sopimaa ohjelmaa. Tarmittamat kirjat ja opintomäli- neet hankitaan opintopiirin yhteisillä Kirjaryhmitelmiä. Helpottaakseen akkamain opintopii rien työtä on Dhteistoimikunta oppaa seensa liittänyt joukon kirjaryhmitel miä eri tietoaloilta. Ryhmitelmät on tarkoitettu ainoastaan ohjeeksi ja esi merkiksi, mitkä säätämissä olemat kir jat kussakin aineessa sopimat hymin luettamiksi ja sntamat siitä aineesta jonkinlaisen kokonaiskäsityksen. Kuten jo edellä mainittiin, on pyrittämä sii hen, että opintopiirit itse mnlitseivai ne kirjat, joita haluamat opiskella. Oppaaseen liitetyt kirjaryhmitelmät koskemat uskontoa, työmämkysymys- tä, talous- ja yhteiskuntaoppia, Suo man kansan muinaiSaikaa, Suomen jäsen pitää luonaan korkeintaan opin- ^ kansan uusinta aikaa, k?Ll?walaa ja 2i:ssken pvStisääAtipc L tilosta, ja hoidosta w. IN05» auset«» kertvU»»ksen jzbd.".5ta hqmäksyttiin pankkimako- kannlln n»ie:intö keskustelutta L'noa^ sci käsittelyssä. Ainsoan käsittelyyn esitettiin siViS- tyzm.'.!i-*u7mm mietintö määräraha» Lihvvtäviiscstä m^alaiökL»sa?o«l»je« rattvNie» lasten ratvtuts- ja waatet«satv«kfi. Ed. Kakriainen ja Junes kannattnvat mietintöä hnAäksytta- mäksi. NksimieUse^ti se hy^Mmtiin ja päätettiin tarkotusta mar/ uo- deksi 1911 anoa 150,000 ? ^ stkä että hallituksen on ctettama itä mäiseen yhteiskunnan vnolelLa morat- tom-ile ka.isa^oululavsitl? raminto- ja ivc-atetusamun järjestely. Esitettiin siniStyamoliskunnTn mie- ti:uö Wlzlt!oawu» myieutäsliscsrä pikk«- ja kiertokoulujen awustaunsekfi. Ed. K. Zrjö-Koskinen sanoi kannattaneensa apurohaa kir kollisillekin kouluille, joiden merkitystä puoluSti, mutta yhtyneensä maakun taan, koska oli nähnyt maliokmman ehdotuksen oleman sen, joka nyt mam mci saada osakseen yleisin ^ luonnontieieitten eri haaroja. Kuhan kin ryhvi>elmään kuuluu moi", uuu- tamia Harmoja teoksia ja Idäksi, nn- kä'i mahdollista, sopimaa kaunokir-- jalltsuutta. Kähtättuöllisiä »eutvoja. Ostettamat kirjat w!ee mukamim^ maksi hankkia KansanwalistuSseuratta, jolta myöskin tässä selostettua pai nettua opasta kirjaluetteloineen on ilmaiseksi säätämissä. MalistuSjärjeStöjen IhteiStoimi- nan ehdotus hymäksytään. Ed. Käkikoski puhui kirwllis- ten kiertokoulujen puolesta ja kysyi, onko t'?o mahtama laitos yhtäkkiä tuomittapa kuolemaan, ja miksi hy mäksi^ Oli samoin kuin edellinenkin sitä mieltä, että ne omat kirkcllisia. — Kirkollisten koulujen puutteet saa daan kyllä vois, jos niille myönne tään amusiuSta. Ehdotti, että apu rahaa myönnettäisiin ..myöskin seurakunnille" kirkoll sia pien- tenla?ten kouluja martcn. Ed. W'' grimirta kannatti edel lisen puhujan ehdotusta. Ed. Nylander kannatti malio- kimnan pontta, mutta huomautti p-. rusteluista näyttämän siltä kuin Va liokunta oilsi jo käsitellyt oppimel- mollisuuskysym.yksenkin suuntaan, jota ei moinut kannc-ttaa. Ed. W. Jokinen puhui Valio kunnan ehdotuksen puolessa. Ed. Lindelöf yhmi edelltteen puhujaan ja selostett sen lisäksi laa- jemmosti Valiokunnan periaatteita. Ed. Kallio yhtyi ed. Nylanderin ehdotukseen. Ed. Sipilä kann-iiti mr-liokun. nan kbdLtusto. Huomautti muute?', ettei ovsws suinkaan siitä huonone, jos koutu tulee kunnalliseksi, j?s kou lujen niin» maihtuu. Ed. Sohiman kannatti Valio kunnan pontta muuttumattomana. Ed. Junes kannatti ed. Kaiikos- ken ehdotusta. Ed. Ingman vuhui kirkollisten kiertokoulujen mätträmäitömyydeStä ja tärkeydestä sekä yhtyi sen muoksi ed. Käkikosken ehdotukseen, lisäksi mielä ehdottaen, että puheenaotem-. määräraha olisi vtettama huomioon kansokoulummoarmiossa. Ed. Lindelös lMmautti Valio kunnan pitäneen ed. Ingmanin eh dottaman seikan aiman luonnollisena ilman eri pontta. Ed. Leino yhtyi ed. Käkikosken ehdotukseen. Äänestyksessä ed. Käkikosken ehdo tus hylättiia 124 ääucllä -K maS- taan, mutta ed. Ingmanin ehdotus hymäisyttiin 79 äänellä 77 Vastaan. Työiväeuvpistojeu kaxuatks- apu. Ilaicn keskustella hyväksyttiin si- miatys a ali: kunhan mietintö Z0,000 nttau Vvltiemvun myöntämisestä työ- Väs^^plsloille ensi »vuonna. Muu: päiwäjärjestykse->ä olleet asiat sekä pöydälle panca wa?!en esi- trtyi^ mittinnöt pantiin pöydälle seu raamaan istuntoon, joka on tänään laumantaina klo 11 a.v. Istunto päättyi klo 12,30 i p. pää-Mnyt asettaa estetiikan ja nuky- atta!?-kans-?ien kirjallisuuden prosesso- rinnirkaan eddolle ensimäiselle sijalle 28 äänellä dosentri Zrjö Hirnin ja koitelle jljatle 13 äänellä pros. Jar! W. Söderholmin. — M-Pisto. Lainopillisin tie- dekunnan huhtik. 28 ja 29 p, toimi- tetuissa suomenkielen koettr-oi-ufsi^s^ omat m. m. seuraamat kirjoittaja: hymäksytyt: M. I. Rantonen, L M Tulonen. Tyyne Pohjala. H^ TaU° qmist, P. A. Teeri ja Hjördis W«s» man. — Mioypilaskirjsitukset. 'Iii oppilaskirjoituksiin otti tänä kemäänä osaa koko maassa 1030 kokelasta, niisiä miehiä 656 ja naisia 394. Suomenkielisiä oli 743 ja ruotsink 307. klassilliseen ryhmään kuulumia 243 ja realiseen ryhmään 807. Täy dellisesti hymäksyttin 780 kokelaan kirjoitukset, hylättyjä on siis 267 Äidinkielessä lykättiin 81 kirjoitus koetta, käännöksessä suomesta ruot- siin 90 ja päinmastoin 39, Vieraisiin kieliin 73 ja matematiikassa 164. Mteensä hylättiin 447 kirjoituskoetta Weuäjä»!iele« opeitajai» matkÄrahat. Korkeimmassa pai kassa on suostuttu senaatin esityk< seen, että tänä Vuonna saadaan käyttää 3,000 mk. maltiomaroista neljänä matkarahana kukin 750 mk., annettamaksi senaatin harkinnan mu kaan maan alkeisovpiiaitosten Venä jänkielen opettajille ja opettajattarille, jotta ke lvoisimat kehittää käytöllistä taitoansa mainitun kielen läytlämi- sessä. — Eduskuuvau hNs«c»ssto kysvmyS. Eduskunnan kansliatoi mikunta on 4 äänellä 3 m .:s 'aan päättänyt antaa eduskunnan 'alov- denhoitajun taimeksi Valmistaa O. Am Hallituskatu 15 l'iuamat. puolu een taloyhtiön» johtokunnan kanssa kontrahdin luonnos huoneuston Vuok raamiseksi eduskunnalle sanotusta talosta. Kansliatoimikunta tulee asiasta päättämään lopullisesti Vas taisuudessa siinä tapauksessa, että eduskunta sen siihen ma.tuuttca. We»äläisct postisueskit. Keisarikuuncii posti- ja lennäiinlai- taksisi ylihallituksen tiedonantoje.i mi kään on uusia 1. 2, 3, 4, 7, li», I I. 15, 25, 50 ja 70 kopeekan iirmcisic' postimerkkejä ja 7Vz kopeekan kortt:- kirjeitä laskettu liitteeseen käntsttä- Väksi nykyisten samallaisten merkkien ohella touiainun 14 1 päimään I!!I>> saakka, jonka jälkeen entiset saman- armoiset merkit ja korttikirjeet tule mat pastiliikkeessä kelpaamattomiksi. KoM manhajen merkkien maihtamis. ta uudenmallisiin keisarikunnassa ei sallita, ei sellaista Vaihtoa Suomes sakaan moida myöntää. Tämä poSti- hallituksen ilmoitus ei koske kirjekuo ria eikä postikortteja, minkä käsityksen mahdollisesti edellisistä uutisista on Voinut sacida, 5 s»» 1 u»erttu?c: — Wsltak«uua«ueuwosto ja Suomeu ki«5^mys. Matta kunnarineumoston Suomen asiain H Valmkunnan puheenjohtajaksi on Va littu ent. sisämmisteri P. N. ?arno> mo jo mar .!vuhemjohta!aksi eut. iva- liStuSminisZeri von Kausmann. Walii>k».nta ?n päättänyt pyytää hollitniselta taikk» tarwittawot ainek set »voidakseen vääsiäismiikon lensi Miikan' lop'.:lla alottaa työnsä. Deui- richin tuona tullaan pitämää,! muu tamia yksityisiä kokouksia, joissa ValmistelöivaSti tarkasielac^- yie.S '^kunnallista lainsäädäntöehdo- — Retjd. - Sitostalaisteo te» awustai«i»e». Z!encaalttu mernööri on senaattiin lähettänyt ul- kaasianiministcai.'. kirjettään, zosia pyydetään, että Suomen »valtioma» roiSta myönnettäisiin e.ukäteen Me näjän kausuleille Varaja suomalais- kunta (os. Helsinki, KansanValiSlut?.' ten n^erimiesten amuslamista mar- seurai antaa kernaasti kansalci^opin- s!cn. tojen järjestämisessä niitä lisän-umoja? ja ohjeita, joita haluaan ja joita st" woi antaa. Kehoitetaan niitä opintopiir.jä, joita eri järjestöissä toin?atta:vasu tullaan perustamaan tai ja on perustettu, antamaan its.a.ääa, kokemuksistaan ja toi.ainnaita n säännöllisesti tietoja omien järjestöjensä keskustoimikun nille, jäiden kautta Malistusjärjcstö- j?n ?)ateistoimikunta sitten toimoo saa a a. as .n nuo uedot. - Kei»o hiiriä ja rottia wastaa». Hienoksi hakatut karmas- mantelit, joihin on sekoitettu jauhoa ja sokuria, tappamat ..Puutvrdan" mukaan hiiret, myöskin rmat. Sa- kuria ei pidä jättää pois, sillä se on se, jok« etenkin houkuttelee hiiriä. . Luotfitirehtöri» wirka. Luotsitirehtoriksi lienee lopullisesti määrätty Menäjän laimaSton perä- miesyhdistyksen emersti Konstantin S a m s o n o m. Ztykyään on emersti Samsonom luotsilaitoksen merimitta- uSosaStoSso. — Wib. Nyh. — Se»aati» oikeuSosasto. — jaostoa. Sm jälkeen kuin senaattorit Liuksiala ja Anne- berg omat astuneet Virantoimitukseen on senaatin oikeuSosasto jakautunut kahteen jaostoon. Ensimäinen jaos toon kuulumat »v. t. Varapuheenjoh taja N. Värnlund sekä senaattorit A. Käpy, M. Andersin ja B. Anmtierg ja toiseen jaostoon senaattorit K. Matin, S. Saarinen, .V Peltonen ja A. A. Lasiala. Kokemäen laulu-, soitto- ja urheilu juhlat. Eilen täällä pitämässään k^koi-k- sessa päätti Kokemäen laulu-, siutto' ja urheitujuhlain juhlatoimikunta niiet- tää nämä ensimäiset Kansallismietisen nuorisoliiton, maakuittajnhlat seuraa- malla ohjelmalla: Perjautqiua heiuäk. Z p.«ä: Kto 7 i.p. taata- ja so-tt!..?,»,!, i>- yhie-shorjottuiset. Klo 6 i .p. smc-iiisiUama. ^a«wa«taiua heiuäk. Ä p:«ä: Klo 7—9 a.p. urheilukilpailuja. Klo V>10—11 a.p. laulu-sa soitta- kuntain yhteisharjoitukset. Klo ? ^ p.: a> Laulu- ja soittokuntain yliteia esityksiä. b> TtrVehdyspuhe. e> Laulua ja soitt. a. d> Juhlapuhe, ei Laulua ja saitt a. s» J>ch'aesitelmi. a> Eri laulu- ja saiUauaituiu >.n tylsiä, hi Juhlar l.--.'. '» La:-:.:- ia sailto'.uuw'.-> esituksiä. Klo 4 :.v. Koiis-rtti. Kiu ' .7 i.v. Retkeilyjä yiupäri?» >a i'tama. Tuu«»utai«a heiuäk. p «ä: Klo 'a8 a.p. Esitelmä Kokemäen historiasta Henrikin patsaalla. Klo V24 i.p.: a) Soittoa. b> Puhe. e> Laulua, d) Juhlapuhe. e> Laulua ja soittoa. s> Juhlaesitelmä, g) Urheiluleikkejä ja ki!vuil,ija h» PäättäjäiSpuhe. Klo 8 i .p. Juhlailtama. Laulu- ja soitto-ohjelman sekä lako. sertin lähempi järjestely Mini" musiikkitoimikunnalle ia nrhsiluohje> man järjestely urheilutoimikunncitle DliopiSto. Kotie>äi»ov»' prasessouksi on nimitetty läakec. ja kirurgian tohtori G. van Mendt. Kanslerinwiras !o on yliopiston kasmitietcellisen museon ä^ken ncriis- tetun kuraattorintomien hoitajaksi ni- niittänyt nlol. !n Haraid Lmdlier^in.