Nro 210 — ty 10 KLbkJ-JSUOMl Perjantaina syyskuun 16 pnä Ofcn syivällä harmaudella fcifonic: hä- rciäsdä |fcn. seinässä, oiocrt iu>ii-3fcct ;u= rnieni «itee-n. Näcat HSidän tvaiekn ja raskaan chynkllä mielilläiorjaawan pel tonsa. hankia halla on Ivi-myt, näen hei dän taivtatocm wiimeisen mustan. Kaj- lanpcmeman leipänsä, näen hitdän tuol- la lporstuoslsa surwo>vlm puimkuorta lei- tväksi. Nä«n heidän yhä kalp!»nq>Äna> ja kalpeanilpma alsettuivan itänne pöydän n>.ni idfaiifin talliin. Pöydän jainlla cli» worsen neStem. «xrt ifamrt ollcct yih)iiu!ia — syfiyötä j jouluun oli Knf)t)3t-:ln) yön fuHua Lta- [ pan mutaan tokraa'!.). iPi-;:ccn ^..in di iitä Nxir:.» puimiin seinään aukio. Mmla f un loistan» seiiscniähn jiirtA näjkylvisiö. kuunneltiin yon >tu!kua Lu!kon annkaan. M«aksi oli >awu teh dyt tuwan Pako yläpuolen, räppänää a» pxtteSsa paistoi onton hongantywen lä- pi, jo«a oli >solwulpiippuna, tartoas . . . Se M Niemelän torppa Konginkan» koolla. Kvi>t«l«n rannalla, Se pelasiet- tiin juuri Imt se oli huktitmaisillaan ia» ha n javkaih-m. joka yleni likeisyyteen ja nyt se on täällä, pääkaupungin iynnyk- jellä. Seurasaarella. Siellä «oat aitat, ?okvt, («ni-nopannut), kalanpyydykset. ^naantviihjelyst>aq>eet ja ?<M?i nuo luke mattomat piKuosinsat. joita ihminen ih» meteltälvällä lekssliäisyydellä on mitä alkuperäisiimmetä aineiZta »valmistanut Ympärilleen awuis«:n. Täällä pääkaupim- gin hmnuiSten äänten ylettymillä «m ja» wupi«ttil kaukaisilta sydänmailta, »vuosi- salojen takkaa, tvainajanlautoineen, luti- reMneen. huhmarineen, joSsa surw.>!iiin pedtulleipää. Ihmiset, jotka kunmoittvirat isien «nmstoa. isien työtä, ihmiset, joiden silmille Niamelän torpan äänettömät suqjat waitencw»ne esineineen «oasiPat mi«spolwien «lämää — karua, lettoa elämää, toiätcluo 5orpca ja nälkää ivas taan; ihmiset. »öiden kohville kmqi kodan seinämälläpichni, jotka kuuluvat suoma- laisen äalonpSja-n :lämänkulkua ilossa ja surussa, miespo?wosta miespolveen nais- sä aitoiSM. tässä saunassa, tässä kodas-! fccn. ja mädän iu'(b« hnitnnclla nvirä s fi.-in K ui niäräqsä, Nie^nelän tinvassa. ^»hnrot mr>pee noista ihmisistä, jr.!fa rakensisvat san- 1 wc!?IUS.<lliN«0 >N. SBorjtltfitl föUta Oliisi nansa >Savpec>n ja tähystcli ^väti susia' saatatva l >.1UttaÄiaan MUstaM. .!.Lä ivähemmän niiiytvissä, haniki-cssoian muistettava, että seman n 'motie^a- muus'» näyttelyssä. >jas>win «eri laaduilla on erilaiset lvaali- neniin on lfitä äiialliikiu olemassa ntufjer >kaslvu!pa iikkaan nähden. Aksi peeJii, 6-ot 'ta olisi jyytä sitä käydä MivtSaa-tu- waM-i wilj<uvampa» maa- m lkum loinen, M laavu suomaata, toi- ncn kimieärä maata j.n.c. Suomaan Toinen itäökeä ominaisuus joka iuo- maiaffecha slsmsiressä u?eimkaan ei wle- lä oll>e waAn korkea, on satoisuus eli tuotcmt-Mjily. Eri kasmilajien eri laa- 5>ut Machbel^t tässä suhteessa hywin- kin ipa/lljon. Osaksi ulkomailla, osaksi omaZja maassamne tchdU kokeet oivat esim. osManeot, että yksi ruislaatu woi aniaa aina 1CX) morftonn aÄr enempi ympörtire ja askelet Yhä raskaampina^ !hHt«<zMa kuin toinen, yksi kau käyivän työlhön. Kuul-n hoidcin honAiiyk- ^ xa 150 Hra ÄMvin 150 mk., yksi scnsä taltviöim. kun Okuva loistaa ma-! turnM 'kanta 100—160 mk. enempi iatt Väällä. Näön »vainajan lautaa kan- f u j, t e 0 j nert . Jo näinä Numerot 0^01-- jan päällä. nottÄvan (filf-äsäTi, kuulen lvirren soitvan, ?un sttä lkannötaan Ms ... Niin eilitvÄ «neidän esi-i>i"il.ninie. Mutta kim »nänä pcklaan Hel>sinyin humuun, näyttäykiy kai!Ilki toisessa Ivalossa. Clä- toixvdt, mit-en.tperm tärkeätä) on ottaa huomioon si-emnren satoisuus. Saurin malhdollinm sckoisuus ei kuitenkaan aiina ole se ominaMus, jota .. . ... lviii el rjä vnisi fijasia jaa tawoiiella. ^anm tottirt jctoihn un,n tyyntä, nnn ViijMkaKvchm Mden on se sään- Kun!triliiwiivr«n purkaus yllättää tlc= kaura, «joka huolla wilj«l'iynä antaa mallikechoilsen svbon, ei kiinteällä maal« ka ollenikaan menesty tai luotta» wa :n niukan iu^lon, >ja pämivastoin. Esi- merkkejä ei> suinkaan omasia maasta- kaan Puutm sii'tä, mrten suuri wirhe on .jältää tämä feilffla huomioon ottamat- ta. Nivvostollut Ilolan kaurasta — onaMemme 'MUaifeti eftmerki-n — omat ipevin «eril-ailset, riippuen suureksi osaksi siitä, ortfo sitä iDitjelil) suomaal la ja muuton Wvällä maalla, joka on sen oikea ^kaÄvuMkka. lvaiko kiinteällä nmolla, jota wa>rten se ci ok luotu. — .Taina on 'toito kaikkien »Mclyskas- wicn. Nndtti. eri laadut waatiwat eri laista maat>a>, eriiaista kosteutta y.m. -riiailsia Monaisia oloja voidakseen antaa isen, mitä niillä odoieiaan. Myäskään ei ole unohdctta- iw, «Mä 'saman kaÄvin eri laaduilla Palvelukseen halutaan. 100 miestä saa työtä halon- teossa, ojankaivuussa ja kuokkimisessa. Lähem min Suolahden Höyrysahalla Ali Riihijärvi. 8281 1-1 ti) mleerisä .MallaKa», että suurisatoinen ,» ~ , ,. .laji waa>li,i jpitemman kasmuajan kuin . „ , . t . ■< . Iän tfotien ka>upun.v.n. kuvcttaa te cla- Jos jeMvuoksi joku !w0l olla!tz.Mnkm erilainen taswuta män ftn silimänväpä»?sc.n mukaiseksi. ,ol- 'l^ii »vaatii- liäon Diffäit 1 ^. Mt ruis antaa heikon oljen, toiner loin !tui^o> t^li. Kun fitten kai!vctaan esim Jauipirnlfi, puhuu IiroMhinljt fliimä ihmi!polwelle. joka silloin tallaa ma<m pintaa. ruchassckoitten laji »vaatii- lvian Pitkän ^ R N-i>r tuts oi kaswuaijon, niin pilkan, et.ei meidän. laukan. kaura tai l)'rno ntoltaa ifmatvclMiirime fttä '.voi frtfr tarjota, ! paljon wavrw -ja »Man lerää. toinen niin ?i 'M tietenkään ollenkaan kanna-! päinwastoin >j. >n. e. Taina erilaisuus . ta w>Mä. »vaan on se wai>hdettawa antoa vijati^vaoe miljciijalle tilai- Tämä -sydänmandcn torppa on tahnna c ,if a [>}, emlm i< u lmMään, joskin pienem- suutta >ivaki!ko'.da eri kasmilaatuja eri jähmcMnyttä «lämää. Se ri de iloista' toimtoiiieen fasimteatuun. cOieiöän poh= tarko :iiu'Äperiä >wart>en, esi merki tsi yh- kuin 0t <asn kmq »«naiSm. m>ilt .ta se »n - j,. -.KN, flll ftemenett fti -fau dcn Tcntran toi herneen sicmematoa sa ja pMtkfä — ihmiiet, jotka nöyrässä rakkaudessa kerran pysäihtyiiwät Zaiken sen elämän »teen mÄä Niemelän torppa si« sältää, he iv-imivnwt^>t torpan tänne. HelisinVläiiset näkyivät todella aaivista- tvan neinitä aarteen he tässä ioanhaLsa toiipaslsa otvat saaneet. Torppa on pitkin /esää ollut helsimckiläisten piihiiniraellus- paikkana — siellä on jonakin päiwänä käynyt aina klolm-entuhanteen henkeen. Ulkomaalaiisi^im on käynyt paijon, jona- kin päillvänä »väkeä arna »wiidestä !var- takunnats.ia" ku>tc.n tämän museon eläwä museoesine, 7onginkankaaiainen ukko, tie- tää kertoa. Hauska on hän:ä puhuttaa, hän on as»«nut Ni:inelässä silloin?un se oli Konginlkankaalla. hän on wielä aiwan likellä Äa-la 1 *» noita tattvckaluja, joita Niemelässä an niin paljon ja joilnn nähden nykyajan kaupunkilainen m jou- tirnirt ac>:vis-t »jenkin ulfoniroIcTc. Il kko wc>i fctr-xf ja n!'ft> ?saa näy::ää. miten lvanha kansa t«?i mi:äk>n työtä. Hyirät hc^sinkiiä>'et «vat »vavmaan kesän ku- ioueHamaMamme on siememn aikai Mkldcm olaimaamme. meidän „mma>ta>z-. eriHdsesll- tärkeä lyhyen k«. wl,r-!«n, toi,en taas Mihantarchmsi. säimni? iivuokft ja monen monet owat Äuion -n-aMvU) tulee iiuvanuxljclij<iu n? inaamicstemme tappiot, joika oumt kyiivösiomentä Dälikoidessaait punnita siiia jchtunm, stlei tätä omiiMsuutia asiaa «monena kannalla. Tiemen on o", e >s!dmeiiwallinnassa kyllin tarfanu. | inrfcimfpiä tc/fi.jöi-tä koko hänen talo il meille puihuu* Maila Ta lw io. Keuruun maanloiljelys- näyttely. VIII. Agronoomi Wäinö Arelsonin esitelmä näyttelyn «nsimäisenä päilvanä. (Jatkoa.) Ne siemenen ominaisuudet, joisia tähän isuallÄ on ollut puhe oivar niin sanoak^iri! uRonaisia siiinin nähi.Ävia oniinaisuu^sta. LöyiiH kui:eiv.!in w!elä toinen nchinä ^livösieinenen ominai- suulsia, sen Miset ominaisuudet, jotka Olisi >Vuio.'I.in määrin iäsiä ääriimiuii- Mcstä lpyrkmi oiwan päiluvasiaiscen. Siihen nähden, et.tn saioisuus useim miten on iwvs:atkaisessa suhioessa ai kaisuuteen, on- toism janoon määrin ninienioinaan ianu'oilelta- turhan suurta ailaiiuu !-la ^.'.an. kahvilaadut owat want lti»in nvo.? : .tiiannrt, e;ui ne oivat parahi>.Isi ai!kaisi^ chiiaiseen meillä lyp- slza. Ahtä iärkcäiä kuin on tarpeellisen a.-iaiiuuÄcn warieenottam !nen, yhla lärkeaiä on mii^Äin motita siementä, joro antaa lHmMci ilinanalassamme kcsrÄvää ennvn muu^a t a ! w i k e s- taivää lmÄvullhuutia. Moni maa» mies on faaiuu käy-äniiöciä kokea, minkä vahingon sellainen siemen tuot- laa, jo .ta 'keöt.äwis:sl>yt!ä Puuttuu. Ke- ivaisin IptiflMfJt jääneet apilaMainiot, liciväivthi hallan lurmelcmat Perunat, luessa saaneet cixpia häneltä »htä ja tvis-^ slem^nkasasia ' suoraÄa-an' täm»nr HÄvitlÄnä ruis y.m. iohi,MWt M. Arnot he tch«et t «vm ta:- Ne tulciuat oikeastaan! tämän «aninai!suu-den Puutteesta, tanux^^nnyfija - uffo oh l»u - ^ laihossa minkä ne! ut, rtta he pt-.V.roat hanta Monoan P'U-! maasta nostat -ai fiimi suossa, tanaan, tnutea o.i tullin -tietä-1 dcsscon. Euiä suureksi osals: bänen wuo?.'Mull'onstl «ja siis toimeentulonsa riippuu. Ei lsumkaan i>uok'npi:o ole sciiivuoUsi TiiTöq, kun on päätenämä, minkä fl^inen-M Moraan hän ivilj^lyk- Kitsä wuode?st iai usca-nuiaksi jcitiän. Kuulluaon nitoen ominaisuuksien ♦ ui um n, mitä maamiehen tulisi kylmö- siemene^ä w5«-ia, 5ii moni ajattelee, että niitä on Ihe>l!pompi Perättäin lue- tclla, niinkuin minä inu olen tehnyt, luin kÄiltäirn-össä o!.'ea huomioon, knl- ten kaWM>öllis.>cn maauiiesten olisi tehtäl'.vä. Myönnön kernaasti, että niiu on 1'ai'to monenkin siemenen omi naisuuden nähden. Mutta tämäkin r.öy:tA) o^Miaa, että toiselta puolelta on i>hlä n"a?ima, cttö moni sumenen ominailsuus, jcchon nähden läTäliiincti maamies iÄiian -suurempia »vaikeuisia ja 'suureksi ih^ö^iisi iTsellecn luoisi koko Ritfro ^„ 0tt lamia tibet55lt auh lailla l rcwm|p:ö maaiiinukna asettaa,' Vuokrattavana. Vuokrattavana pienempi kalus tettu huone eri sigäänkäjtäTäliä, täysihoidolla. Vastaus t.L kontt. 8282 1—1 JnMfiäa Kiteiiiisf n Asiimsliib rooiu Tirtlilnu. Höyrylaivaliike. HJyrylalia ViitSSBäH Kapteeni V. COLLIN. L&btee Suolahdesta Viitasaarelle ja KeitelopohjMQ joka maanantai Uo 11 a.p. ioka keskiviikkona ja perjantaina klo '/i 3 aamulla aokft lauantaina klo 6 i p. Keltelepohjaata VViitasaarelle ja Suolab teen joka tiistai, tr» tai jalan Van taina keUo 5 aamulla «ekt Viitasaaren kir kolta Suolahteen ioka sunnuntai klo 12 pllk poiketen aina matkan varrella olevissa sil loissa sekt Iisakkilassa joka torstai ja perjartai. Niinilabdjssa, Uudentalon sil lassa joka tiistai ja keskiviikko. Kymönko*- kella joka tiistai, perjantai ja lauantai. Huom.I Laiva ei l&hde 8uolahteen men- nessl Wiitasaaren kirkolle ennen klo puoli 8, eikt Harinkaalta 'ennen klo 10 aamn- päivällt. O Y, Höyrylaiva Viitasaari. 24-0 1687 ? Si vSI Ista. tncrrjirtro. ^►Cilin^iliii-fct oivat, kinon sanoku, pit- Löheiinen .teille ominaisuud-elle on mitjcitjii-fxSioien »vastus!»skisty kasmi- _ . „ ,. .. . ! minkä tämä laiho aikanaan antaa/ tauteja, kuten »Äea. ruostetta, apila- maan. rma he b.-dclla rli'.i>.ii> nnn laita- nt £ u: ;cnfiu jo .piiivmät mä:ää »)Jut. U'astaa>i. .«olsi rinnakkain laipuinuksim !hWään tai pahaan suun- sijsitseniaa ipck-.oa >voi-wat anvan eri ^ toan. Sellaisina ei niille ole suinkaan juureen määrin olla esim. wi!jaruos- !in kesää roaduwc:t Niemelän iotppa.iti,|flmttttoiRiJ PlenemPaä merkiiUsta tuin :een Ulallapa, jota seiika usein riippuu sn^ri,k:aneet wcr-on,a: jiHimm;mna 10 p. j imoiuituiQe ulkonaisille oininai- fiiici, etui toimilla Uiäaxr.i NxistusNis- j.i arkcna 25 p. ja niillä toatvitta en sekä •. 'J uu ffjiJfe, avaan kernaammin paimvas- Iyli>i'^».l?äu iäÄviSa.nua kuin !o :-jella, u:^to elänyt cckiä lopp<in mid-.:a mcnvja j giäitä ominaisuuksia olvat näet «vaikka kaÄviläji onlin niolcmiiiilla ja- On nimi:iä'n niin, ettei toit* j jc Qc(i'i e*t Iperin tärkeät tekijät, kuin ai- IN<I. On siis iäinänn ie ii la Mie-iessä pung-iki hallituH eikä liiom mikään ra- ^ kesiäwlys, lajipuhraus. satoi- pidettiillvä^ sillä satoj.'N selä suuruus *« lmmi lmtoS ole ri:n:.inyl oiia- j uu g ^ <noi«r muut. icttä laatu ka'rsi!'.vät tälläisiÄa taudeista Mistä ominai>!uu.'sis'«i otamme en- suuresiv, lpaiijvn enempi iutu mitä aa- ma.nn haftimnsti Ni:rnelän ^itcu. Staif- ki mikä o-n on tehty ysiiiyisirnalot- i^fy^si i[c|jiipul)taubeit. liemen- misletaankaan. toc-jjj — Am-llin raha^roöla iofin saa- njoMäVcm tulisi aina sisältää Main vh- Aimiii tässä y'le:npäna ntainituista tiin 1000 m?, torpan hajoinainisc-nÄo-n., ^.gjua loi? kanttaa stfMftrt kasmilajia kuswulliluusoINinaisuuisls!a riippuu gi^-kanScalla. multa sen rakentaminen Mg «'cikoituÄa monesta laadusta, suoranaisesti lai mälillisesti siitä, mis- länne ja ylläpiläminen on kvkonaan j fu:en meillä nyHfään on ladÄ useaan t,! :'..isiv'.i.äa:u tai sienien on kotoisin, tyiöccn l^^-ion ja harrci^tuk-ien rvar<iva. j^emen^jiin (eKn. kauraan) nähden, siis niiden Muperästä. Eteläinen ko- kons siir.si ifcrpan länne sydänmailta, kantaa lwv?tivmnu!'ta torpan kohtalosta. jos herr«^cn kiireet <wa>t tapansa mirtam hitaoä'. niin rientäköön suamo- lai>nen rtucirtlf-o wcl.vollisuniensa niivccn. ^li.Vl^ilaa*, iJomliMKTiso, maaniviljclnö- liifcotaifÄ — töHiä on rakas we!wslli- siin?. Tämä tvrPpa on snomalailscllc <y- dämen op ia. Wavq«n ^»m»!>t?cZsa «i konginkankaa- la>n:n u??c!I>aan lm jäbä Niemelään ta-ltve/ii. l.pän lähtcc Niilon perästä Kong:>r^ankaalle, jo'en n-.iden, jc>k?a h-a- liHnx# hänet nähdä ja häntä kuulla Nie- melän pihciilla, on p!de::ä.wä iliirctt'i. L'jiui±i.?:.!W syn/iid hän icntvöf)ai;.!an J a. •- kr>meiltc», p:i9fo.sia, pnnoiiui ter'.vak>ia r-n tiv.XM fictifllnfcnfanitn o'?t! — jeten hcl- finfiläiifci: frkaada nähd.i miJm ih minen u?mi: J Ai ottaa hnltirunsa kalliöa>r- oii ivaisin- «lähiiissä määrin tullut huo- mioon otciu!J[t- £uuriiri;'aua es:cenä suurten iv as umusten q ' i et to mi^ff - ja j äri i perä ^ell e llemcivma/tunvJIe on t.iniän seudun iiK.ainichiliä se, että tiimiin nivi}!t;i'.)ti kasit taniällä ofuccIRi on steinentvi ije ys- ta liian '.räihän. Jos iaa Pää.iää tästä nä:;tl^.I;stä. niin on esim. hcrncmiljc- Nls iäällä a>.va« wU)äi?tä. >>a lniten- f!u on lhenmvi'ljc',ys tulemaisuuden iv ^^j-el^lsi ä. Tu rn i si auemcniviljeiy? niiiMtää tnäLTä oleuviii a!u\r.i takapa- julln. ip-LiJjOit ihuonomm-csa mtljelns- vioissa 'mitellään muualla Zuonxssa lurnipsinsiciineniä monin iverroin cnemPi ja msMään hyminkin ko-rkeihin himoihin. Lantu-nsiemennätjtleita ei :äällä of?e aiinoatoliami. Laiituniviljeiys on fuirciifin, ja ste.ääfin hytvin olla meillä, tuurna.Kuuden mtljclnsui sekin. H«'inäiHememvH.'«ykseS!ä on meillä läällä niiniiään aikoja. Timotein sie- nientä on, miutta se et oie htpvää: pu- pilan Ificincntä myös, mut to ylsi oinoa uäyir! AGke-apiiamviljelystä ci iiänitä tilccvoji eikä alopekurussiemeu- Jv:jd'i)s;ä <i'iun't'aan. 2onio-;n puuttuu to loman 'muiden hy'vien rncyolajien, tuien toi mu ruohon j.i iraruiiu.tj.in siemenwiijjeihstä. Ja kuitenkin nämä- II. Kou'un eri S8teet. » peäsgogiot. Opetuksen ja kouluelämiin alkuasteen muo dostivat pedagogiot. Ne olivat lasten kouluja eli menneen ajan n. s. valmistavia kouluja. Täm möisiä oli arvattavasti jo ij-salaluvulla kaik kialla kaupungeissa, joissa ei muuta oppilaitosta ollut. Ne k is an<i yksinomaan kunta, kunnes v. i6qo aletaan valtiolta maksaa niille pieniä apu rahoja, ium. kaupungin pedagogioille 20 hopea- taaleria ja maau-uduMa oleville 6taaleria2i 1 2 äyriä samaa hopearahaa. I-'i se ollut suuri apu. Tähän aikaan teki hopeataaleri noin 2 mk. 85 p. meidän nykyistä rahaa, joten siis kaupunkien pedagogiot saivat valtiolta noin 56 maikkaa ja maaseudun noin 18 markkaa kannatusapua vuo dessa. Kun myöhemminkin maksumäärä edel leen pysyi samana, mutta hopeataalerin arvo *:sta 1715 alkaen väheni 1 mk. 88 p:iin nykyistä antaa hnvnon, kirjaman jadon. joka ei' ji ja läimniHv.ä iijmastou ivaa ti ivo kii, •nt^M.sfu toi 1 käytettäessä anna yhtä; lun silätvaötoin pohjoinen luonto ly- ifyijiviä 'ti.liotsia kuin lajipuhtaasra sie- j h»ine tMuUkauisutcen, o n f-u r i n e talivi- .menestä lajhrenyt. — Lajipuhtauden ne en q<i ifanui-ue iänasloineen karaisee puute. jc!."a on kotima-iM siemenemme! kasmuSllÄuden kestätvälu, totiutaai Pchwipia ^vikoja, ja jo?a suurimmassa l sn. «sin l^^uään ja Pakvinaa ^ ub woi ^ nt ^ .„ (ulfcö . näi nw(nxi# ehka>ii<-e ien edulli-ta min»!.- mmcm lvaalMiattomampiln o-.o.- den 'lärvien Isiemen>v!!iel'..kie--ii maikka nä.tjohtM u?ein siitä, että maan-milje-^n ^.'eenK. Aikaisuus, kestäivyys, 'lijäi »eitoä 1 : ipiöä eri siemenlaatn^ tar- lvostustuM)^ ja naatimaisuuS kastvu- 'kasti lerifläiinj, lvaan anta>wat niiden ^ p^-fow;i ruiilfj^tm niia ollen usein johtu- lotsitttsy hautua. Lajipuhtauden saa--'r siemenen alkuperästä. Senlvuoisi kakeveilkeon oiiii maa-! o»-maam^Hcn eniten muuta o^ettaiva miesten <^do^'fom!'.sti '.ehtämii kaikki \ sei"ui ta^jiMa oleman siemenen alkupe- mci^lvanlsa,. On joko entisestä siemen- ] riistä '[d'ö liixrrtfttcp.rm sellaista alkupe- latvara^^a tar Isiitä nousnvasia laihos- : väii, joka ■rfscitaa kaÄvtlajin tai laa- ta ip0'.z>^ltM'ia mieraai ai»e.i-.'i iai sii- dun <ii-!aisemmin tottuneen aiivan loi- ien hankittama taloihin uusi, yhdeumu-'' jenltiilsiin Äoiihin, kuin mitii'niin sille .... Unn . i-, «5« ' SÄÄÄS a-lo:ettawa aZusa. Tarna» näyttelyn W.e-lmin on»maamichen kasmilaa^ua » bii^»aubc, « ..im, ion K ,;ii„,nni tarpeeit!sa tumUivaksi osaksi -hankki- maan. Tämä alsiain tila- on kahdessakin suhteessa suuri wahinko. Ensilsikin sii- tä flMlä, että lääkä nv-i menee fteme» li-enostorchaja ulos sensijaan, että juu. ri täällä, >wanlhoilla- iviljelyspohjilla, olisi enemlpk kuin hywä tilaisuus koto- n-a sre'm>eckä wiljellä, muuallekin myy» tl>wä'.!si lja suen edullisena tulolähteenä täytettämäksi. ya toisekieen siitä jyystä, cnu f'uttlskim«n on muu alia osiettaiva, ci osfuja iv oi ottaa solmitte ja malmoa, uiillai^-et kasvulliset ominaisuudet, fu» ten ai!laisu>us, "ptoisuus, j.a.e. sieme nellä todellisuudessa on, joka taas olisi Hd'PPMi, jjos smuene» saisi ostaa Paik- lokunnan omista, tunnetuista taloista. Olisi Isiis kai!ltN)pu0:tn suotatvaa, eriä sicntenUiiV/Aiis täällä tulisi Paljen ylei- semtnäist. Eospinee toiwoa, että tämä ■l.äijtfeM.u, odottamalla, mitä anikoja seud-ttn siemeniviHe-Iykieöiä on, on paik- lakunnM lutaamieiiiä kantiuslatva niitä :iii)tiihn<iäu niin hytvin Utsitijisten wil- jellijätn ^'utn koko seuitikuiinan ja nicanume lhiMillsi. maa» l.antaina, k«skiwii5kzna ja lauan:a:na k.o S—11 a4>. ito>l'allis-Lsake-Panki>» konttori auki v!« arkipäilvä klo 10—i Suomen pankin kontt»,i auki jefa «nli* fciträ klo 10—2. !k>ddySpankin konttori aul ; joka arkipäitvä f x o 10—2. Pvk-likmaiden C f olcpo;tfi« konttori •irr.unna joka ark'väiwr klo ttt—x p. I nuöskyiän SöSstooankki on amoinno I'.t<. «rkipäilvä klo 10—2 ZyivSSkyliin yleinen soiraS» ja ha«ta»»> ipur^basto puuscpoä M. Kumpusen lvena maanantaisin klo 7—tl i.p. Töykolennätinkonttori avoinna arkiyäi- w:nc klo 8—2 ja 5— i sekä pyhinä klo ?— ll ja 6 — 7. piimätfDlim Tullikamari on auki kello 1C— i jräiro. i'a' ct)uonc tullausta »varten klo 10—1 paittäDä. Jrwdt kylän asema» kaikki touniStot pi« oeioän awoinna ar!ipä'winä klo?—10 c+„ 11 a41.—2 i.o. ja 4—5 t^». f*Iä ?>>l.äpäiwinä klo 8—9 a.p. Ztabatoimikamari pidetäc-t awoinna joka ark'?äiwä kello 10— 11. Ki npungin toouti tamctaon asunnossaan Ile 10—ll <q>. kk? s:»l>öläiSyhdiStyksea tiriaSto aali sun- nurtaisin klo 1—2 päiivällä. KunppalaiSsruran kitjaöto sunnuntaisin !Ij 12—1 päiwällä. SonfliaSanSaallc; Jlmolahdtlle. Viita saarelle. Pichtqiiltaalle, Huopanaan. L«ppinSS« ja Kimr-laaa. Ik D li UsurifUU. Perjantaina kello S «$. Rmmntieen ja »«»^chdele. Ro fl.« i. Mahlulle. ?yl. konmaelle, Kalmariin. Karltirlaa», MaStinkim. «iwiprwel«. »iitasaarel. lt. Huopanaan ja L-ppIUiik, ja uulaan selä fU> 10Ä) kp. Oratvasaa. teen, Toitoalbum. ««talaydov^ fct» «ronmäelle. Joutsaan. Hartolaa^ mään ja Nuoramoifii». Lauantaina ll» 2 a^. 3J?irrrwinwn ja «oqiilahdelle. Co 11 a^. tB£tloe!tS«, klo 9,06 i Emniaisiin, Kongmkallkaall», Flmolahdelle, Wiitasaar«ll» D» Guo» toanlahdelle. N» 10 i^. Uuralflll» Lanneivedelle. MuiStutu»: Sitäpaitsi lähereMn Piy^» putaalle K«skiwiikl«ma, Perjantaina jd Lautoantaina klo S.» i.p. Sieviä ka»t« ia. tulee: Joka päuvä rautateltse ll» SL! a^. ja klo 8.43 etelästä ja pohjoisesta. Joka päävä rautateitse klo 7L» ach. ja klo 8.30 t4>. ?aukaaSta, Suolahdelta ja Äänekoskelta, Hietavulsta. Paraan» laita ja Saarijärw«ltä. Joka päuvä klo 7 <t|i. HaapakoSleUq. Sal melasta Ilo 7LV ap. Sunnuntaina klo 851 aH. SarSkulaSta. Kalmarista. KuvijärweltS. BaVtkn» gista. Mahlailta, PylköamäelkR, Huo» panasta. Kinnulasta ja LeppZläStt fä klo 8.30 i4>. Pihtiputaalta. LLiilasaa» relta. Ilmo lahdella. Kongin kaulaa Lta ja Tumlai^Sta. Maanantaina 4L0 aH. NuoramoifiS» ka. i^smäStä. Hartolalta. JomsaSta. Leuvonmäeltä. RutauchdtSta. Tsitva» kasta ja OraMasaareSta. ^lo S tH. MuurameSta ja Korpilahdklta. Tnsiaina kello 8^1 a^>. KitvijäriveltZ. Wasling:?ta, KarStulaSta. tlalmariS» ta. Pylkönmäellä. Mahlulta. Huopa» na?ta. Kinnulasta ja L-ppäläStä. klo N.30 a^>. Tikkakoskelta ja klo d i^>. MuurameSta ja Korpilahdel:a, Lanne» wed«Uä ja Uuraisilta ja klo Z.Ä) i.p. Konginkankaalta ja Sumiaisissa. Keskiwiik7ona klo 8.51 a.p. KarSiulaS^t. Kalmar>sla, Mahlulta ja Pylkönmäel» tä, klo 6 i.p. Muuram?S!a ja korvi» lahdelta ja klo 8.30 i.p. Pihi-putao^ta, Wi:ias.iarclta. Jtmolahdelta, Kongin- kankaalta ja Sumiaisista. Torstaina klo 7.Zg a^>. ZlarStulaZia. Kal» marista. KimijänveUä ja Wait-ngiZia, klo 4.30 a^>. NuoramoisiSta. SyZmäSiä, Hartolasta. Joutsasta. Leimonmäeltä. Rutalahdesta, ToilvakaSta ja Oratva, saaresta, klo 9.30 Tikkakoskilta ja Via 5 i.p. MuurameSta ja Larpilahdelta. Uuraisilta ja Lannewcdeltä. Periantaina klo 7.3S a.p. 5tarStulaSta. Kalm.iriSta, Mablnlta ja Pylkönmael» :ä. klo S i^>. Korpilahdelta. Muura» meSta ja klo 8.30 i.p. Pihtiputaalta. Viitasaarelta. Jlmolahd-lta. Kongin» k<i»?<ia!i<z ja Tumiaisi?;a. Loi>ii>?nlai»a klo 4.30 a.p. Nuoramoitjsla. Po»tik»«tt»ri ptcetään auki toukok. 1 o:jti toistaiseksi: Lnbicmä ja tulema osaöto sekä Posti- osoituS ja poStisäSStöpankkitoimiLto: - 19 - rahaamme, niin saivat rämä pikku koulut vielä vähemmän. Mutta tässä on muistettava, että ra han arvo oli Biihen aikaan paljon suurempi kuin nyt, sillä elinki-stnnnuksrt olivat huokeat. Aikojen vieriessä häviävät maaseuiupeilago- giot ja lukemisen ensi alkeiden huoltami nen jää siellä ykinomaan lukkarien asiaksi papiston valvonnan alla. Pedagogioissa opetet tiin lukemaan, lnskuopinalkeita, kirjoittamaan ja myöhemmin jonkun verran maantietoa. Opet tajana toimi useinkin vain yksi opeltaja cli n. s. koulumestari. Vaikka kyllä tavataan kaupun kien pedagogioissa pari kolmekin opettajaa, joista ensimmäinen on rehtori ja toiset kolle goja. Joissakuissa katipunkipedagogioissa yritel lään latinankin lukemista. Se:i mukaan kuin oli opettajavoimia ja niillä palkkaa, kykeni pedago- gio, varsinkin myöhempänä aikana, kohoamaan koko joukon yli lasten koulun. Niinpä esim. Hämeenlinnan, Loviisan ja Porvoon pedagogiot, jotka laskivat opettajiensa erinomaisen uutteruu den vuoksi oppilaita suoraan kiinnaasiin. Myös kin Oulun pcdagogio ennen trivialikouluksi tu- loaankin on vankka koulu. Kunta rakentaa koulutalon, pitää sen kun nossa ja palkkaa opettajan. Palkakseen saavat opettajat teinirahat siitä kaupungista, missä peda- m uiden cdella ja si k n hankkia m aa,ii ii i-e perin ajVsilpuoTijcflc nurmimiijelyk- sclle M Itaivaamaa scloituÄisää. — Että siemomvi'che-1'ys näillä mailla c-n lvahäiÄä, o soi taa fcFn, ettet liialla ste- mt »tv l!.lj e^tMp i i^ria a>: t e e ll a miela ole ni- mcisilään Mnstijaa, wailka wi!jeiys- sunnuntaina ja juhlapäivinä klo 8-10 pttrcjn 'muuMa il>txti)t) kuin lientä k»* j ^muxäimällä. t«n 'jufffceti. Äa-^sto Päättäen saat- z^ipäiminä klo ^-12 ja b—7 i.p. Posti lähtee: päiwä .'lo 7.54 a^>. ja 8.55 tp. rau» iateitse pohjoiseen ja euuän. $v!a päuvä klo 9.07 aH. ja 9.u5 t.p. rau» tateitse Laukaaseen, Suolahteen, ktäne» koskelle, Hietamaan, Parantalaan ja Saarijärmelle. joka päiwä 'lo 12 a.p. Haapakoskelle ja Salmelaan, sunnuntaina klo 2 a.p. Muura»neen ja Korpilahdelle, klo 9.05 i.p. Lanneme» delle, Uuraisille, Mahlulle. Pylkönmäel. le, Kalmariin. KarZtulaan, Vastin» liin, Kiwijärwelle, Pihnputaalle. SBtt» tasaarelle, Jlmolahdelle ja- Tuowan» lahdelle. Kello 10,30 i.p. Ora«va;aa- reen. Toiwakkaan. Rutalahdell». L:i» nicnmäelle. Joutsaan. Hartolaan. Syt» mään ja Nuoramoisiin. Maanantaina Ilo 9.05 i. Kongtnkaikaal» le ja Sumiaisiin sekä Mahlulle, Pyl« lönmäelle, Kalmariin ja Karstulaan. Tiistaina klo 2 «4». Muurame-» ja Kot» pilahdelle, klo 11 a.p. Tikkakoskelle, klo B.05 ij). Sumiavsiin, Kongii'kankaalle, Jlmolahdelle.. Miitasaarelle. P:h:ipu» taalle. Kalmariin. Karstulaan. Was- tinkiin ja Kimijärtvelle sekä klo >0 >.p. UuraifiHe ja Lannewe)elle K«skiwiikkana klo 2 <tp. Muurameen ja Korpilahdelle. Hv 9.05 i. GannetttbeHe, Uuraisille. Mahlulle. Pylkönmäelle, Kalmariin. Karstulaan ja Viitasaaret- le. klo 10,30 14). Oratvasaareen. £ci« tvakkaan. Mutalahdelle. Leitvonmäelle. Jcutsaan, Hartolaan. Syömään ja Nuoramoisiin. Torstaina kello 2 a. p. Muurameen ja Korpilahdelle. kello 11 a^>. Til» kakoSkelle. klo 9,0b Lp. Mahlulle, Pyl könmäelle. Kalmariin. Karltuläan SBaltinSitn, Kiwijärwtlle, Sumiaisiin, Ilmoituksia. Laillisen edo«v«8t»nltWD uhal la kielietiin ankarasti ksike!la !nen kalastus Ja kalojen lili- rit^eminen Viivakoskessa, Potmon ja Hil- mon koskissa ja N »ia virrassa. Kalavesien Vuokraajat, 8117 ii-S Svsinästä, Lxiriolasta. Joutsasta, ?!u» tala^detta, ToimakaSta. Qrawa'aarcs« ta ja klo 8.51 a.p. KarStulaSta. Kalma» r:S?a. Ki«iiärweltä ja W.iS?inqista, ft.»'. ap. Tikkakoskelta ja klo ?> ip. Iluraisilta, K-orpilahdelia ja Muu» Kirjelaatikot kaupungilla whje«ne»Zäa: Kello '/. 7 a.p. ja '/, S <■!>. Postikonttoorin seinällä oiettu laatikko tpiciä ivähää ennen postin lähtöä. Rautatieasemalla oletva laatikko ivähää ennen junan lähtöä. Hoom.k Frankkomerkkejä myydään poSti- kontivriSsa arkipäin»in!i klo 9 a.—8 ' p. ja 5—8 145. sekä sunnuntaisin ja juh» lapärivin klo k—10 a4>. ja 7—8 tj». ltöO . 0.8» « IM i». 1.0» 2.12 . 7.40 2.50 . 8.02 , 3.25 . 8.2S , 8.50 „ 8.51 , 4.00 . U.05 , 4.31 . «,2B . 4.59 . 9.55 . 5.17 . 10.09 . 5.45 . 10.30 3unain kulut JywZskylän radalla. H»ap««Ui— Haapamaetti b.nO a.p. 12.00 p 6.10 ij Keuruulta 6J50 Asunnalta 017 Petäjäwcdeltä 7.05 Ainiaudelta 7.36 LLesangasta 8^3 SflttäSfulidB 8.49 3fl»fi8folasta 9.07 LeppÄved^ltä 9.S5 Laukaasta 10.03 KuusaaSta 10L0 S«»lahtee» 10.4S Suolahti—Haapamäki; CuItiMU 8.16 <Lp. 11.55 a^?. 6.15 i p. Kuu saasta 6.40 . 12.25 141. 7 .1'J . Laukaasta 6.55 . 12.41 . 7.37 , L«ppäwedeltä 7.17 . 1.06 . 8.05 . Jy«SSk»lSS« 7.39 . 1.3*) . 8.40 . JywäSkylSSt» 7.54 . 1.47 . d.57. . MesangaSta 8.22 . 2.20 . tV2S . «intaudelta 8.B3 . 3.00 . l0.«5 . Petäjämedeltä 9 .10 . 3.35 . 10.30 . Asunnalta 950 . 4 .16 . n '2 . «eurmtlta 10.1Z . 4 .55 . " ZS . Haapamäelle 10.42 . 5.30 . • S»»lahd««—tiuekoSke» radalla: KänekoLkelta 5.20 a. 10.00 a. ».00 1. 9.R i. Suolahteen 5JB6 » 1035 . 5.S5 . 10.05 . Suolahdesta 6 .15 . 11.00 . 6.00 . 10 »5 . känekoskelle 6.50 . 11.35 . 6Ä . Jyväskylissi, Keski Saoa,<*n kiij-painossa 1910