Tiistaina 23 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 94 — 1910 Pohjois-Karjalan V.- ja U.-piiri viettää VUOSIJUHLANSA — — t. k. 27 ja 28 p:nä. — — OHJELMA: Lauvantaina 27 p. klo 3 j. pp. ampumakilpailu. „ „ „ 1 ,6 100 m. ja 1,500 m. juoksut. 1 ,7 „ voimist. kenraaliharjoitus. 8 ap. viestinjuoksut ja pyöräily- kilpailu. Sunnuntaina 28 p. (K. S. I k.) 10-12 „ mahdollisesti Joensuun Uima seuran toimeenpanema P.-K:n uintimestaruuskilpailu. 12 p. yhteisvoimistelu, 3-otteluja jatketaan; 50 m. juoksu nai sille. 4 ip. kansanjuhla. JOHTOKUNTA. (K. 8. 2 k. 2 s. 40 mm.) Hläkkjrlän nuorisoseuran 4 p:nä syyskuuta omalla talolla. Lfihemmiu vastedes. Joensuusta tekee huvimatkan höyrylaiva LIEKSÄ. i«. k . y. tekee laivamatkan Rääkkylään ensi sunnuntaina tk. 28 p. höy rylaivalla „LIEKSÄ". toimeenpannaan Nurmeksen Sal- minkylän Juusolassa Lauri Ke- josella rak. mest. O. Savolaisen johdolla alkaen 5 p. ensi syys kuuta. Näillä kursseilla tulee tehtäväksi täydellinen navetan sisustus sementti-, puu- ja vesi- johtotöineen. Asian tärkeyteen nähden toivotaan lukuisaa osan ottoa. Joensuussa 22 p. elok. 1910. Toimen puolesta: H. O. Reinola. Kallo-, PSylä-, Seinä- ja M myöpi kohtuullisilla hinnoilla J. Hakkarainen. Tiistaina tämän kuun 30 päi vänä myydään vapaalla huu tokaupalla Hammaslahden Ky- länsaaren tilalla N:o 51 maatila palstoissa eli kokonaan ja kaiken laista irtainta omaisuutta, 5 leh mää, 1 hevonen, lampaita, sika sekä heiniä pelloilta ja nurmilta. Hammaslahdella 1910. Anna Kettunen. (K. S. 1 k.) Wilpurl - Lappeenranta—Savon linna—joensuu. Matkustajahögrylaiva OSMO Kapteeni Alfred Silfverberg, poiketen Puumalassa, Oravissa, Enon koskella ja mahd. Vuokalassa, lähtee pohjoiseen Viipurista torat. kl. 3 e. p. „ L:rannasta torat. „ 6,30 j. p. „ S-.linnastaperj&nt. _ 6 e. p. etelään Joensuusta lauant. kl. 11 j. p. „ 8:linnasta sunnunt. „ 12,30 j .p. _ L:rannasta maanant. „ 6 e. p. Läctee L:rannasta iltajunan tultua ja saapuu L:rantaan ennen yöjunan lihtöi. Lähempiä tietoja antavat herrat HJ. Grönroos O. Snellman 6- Öller Viipuri. L:ranta. S:linna. O.-Y.Gustaf Cederberg & Co Joensuu. Joensuu—Pielisjärvi—Juuka— Nurmes. Matkustaja-höyrylaiva „L {e k s a", Kapt. ISÄ. HOVI, kulkee tänä kesänä JOENSUUN ja NURMEKSEN välillä, poiketen Nis kaan, Uimaharjuun, Ahveniseen, Vue- nislahteen, Vaaraniemeen ja Syvään- lähteen; mukaansa ottaen matkusta vaisia ja rahtitavaraa. Pohjoiseen : JOENSUUSTA joka maanantai ja tors tai klo 9 aamulla. LIEKSASTA joka maanantai ja tors tai junan tultua; ni"uittäin: maanan taina Vaaraniemen ia Hökäniemen kautta ja torstaina Vaaraniemen ja Juuan kautta. Etelään: NURMEKSESTA joka tiistai kello 3 päivällä ja perjantai kello 5 illalla, nimittäin: tiistaina Juuan ja Vaa raniemen kautta, sekä perjantaina Hökänniemen ja Vaaraniemen kautta. LIEKSASTA joka tiistai ja perjantai kello 9 illalla. Eri tilauksesta poikkeaa laiva Kolilla. Lähempiä tietoja antavat kapt. lai valla ja Herrat M. G. Piipponen ja M. Koistinen Joensuussa. Nurmeksessa. Suomen nmUioit kulkulaitos- rahasto. Hallitsijalle lähettämässään kir- jelmässä 12 piitä kesäkuuta 187 Suomen silloinen eduskunta lau sui. että liiketulot eduskunnan myö- tämaikutuksella rakennetuista rau- tateista ja lanatuista olisimat käy- tettämät Suomen rautatiemerkon laajentamiseksi. Eduskunta sentäh den anoi, että niin hymin edus- kunnan rnyötämaikutuksella sitä en- nen rakennetuista rautateistä ja kanamalaitoksista kuin myöskin eduskunnan myönnettämät mara kulkulaitoksia marten tai rautatie- lainojen muotuismaksuihin hoidet täisiin ja tilitettäisiin erinäisenä kulkulaitosrahastona, josta suori- tettaisiin menot rautateiden ja lanannen liikenteestä, uusista rau- tatiemaksuista sekä rautatielaino- jen »vuotuismaksuista. Tähän suos- tui hallitsija Aleksanteri 11 antaen lokakuun 2 p:nä 1873 julistuksen kulkulaitosrahaston perustamises ta, josta rahastosta kulkulaitosten käyttö- ja korjauskustannukset sekä uusien kulkulaitosten menot niin myös »vuotuismaksut kulkulaitoksia marten Suomen eduskunnan ta- kauksella otetuista tai mastedes olettamista maltiolainoista olisi mat suoritettamat. Kulkulaitosra- hastossa olisimat myöskin tilitet- tämät tulot rautateistä ja Wal- kiakosken kanamasta sekä ne mää- rärahat, jotka eduskunta 1872 muoden maltiopäimillä oli osoita nut tai masedes tulisi osottamaan kulkulaitosten parantamiseen tai rautatielainain muotuismaksuihin. Kun kuitenkin eräs osa Helsingin —Hämeenlinnan—Pietarin rauta tien tuloista oli edelleen mennyt yleiseen maltiorahastoon ja m. 18(>2 otetun rautatielainan korot ja kuoletukset oli siihen asti suori- tettu erityisen kuoletusrahaston maroilla, antoi hallitus tarpeelli- sen yhdenmukaisuuden saamutta- misekst 18.^5 muoden maltiopäi- mille esityksen, että seuraaman muoden alusta alkaen kaikki »valtionrautateiden liikennetuloks et pantaisiin kulkulaitosrahastoon, josta myöskin suoritettaisiin mai- nittu 18(52 muoden ivaltiolaina. Tähän eduskunta juostutkin, ja sen johdosta antoi hallitsija 25 p. tammikuuta 188G asiasta julistuk sen, jonka mahmistuslauselmassa sanotaan, että se tapahtui „Suo- men Maltiosäätyjen suostuniuksella ja myönnytyksellä." Muodesta 1886 alkaen omat Suomen maltiorautcr teiden kaikki tulot ja menot tilite- tyt kulkulaitosrahastossa, jonka tulo- ja menoarmio on Suo men eduskunnan hymäksyttämä. Mihinkään kulkulaitosrahastoa ra- sittamiin toimenpiteisiin ei siis saa ilman eduskunnan suostumusta ryhtyä. Tästä huolimatta on nykyinen hallitussuunta Pietarissa miime aikana ryhtynyt toimenpiteisiin, jotka rikkomat niitä perustuksia, mille kulkulaitosrahasto meillä on perustettu. Kemäällä m. 1899 määräsi hal- litsija, että uusia kulkulaitosmäärä- rahoja esitettäessä olisi otettama huomioon Suomen rautatiemerkon yhdistäminen Menäjän rautatei hin, jota marten rautatiesilta oli rakennettama Neivajoen poikki. Sittemmin asetettiin m. 1904 yk- sinomaan menäläisistä miehistä kokoonpantu komitea laatimaan seikkaperäistä ehdotusta tuon mää- räyksen toteuttamiseksi, ja ehdotti komitea, että Suomen pitäisi käydä mainitun yhdysradan kustannuk- stin osalliseksi. Komitean ehdotuk- sen hyrväksyi hallitsija 7 p. touko- kuuta 1904. Wasta tämän peri- aatteellisen ratkaisun perästä maa- bittiin Suomen senaatilta lau suntoa siitä, kuinka suuren osan yhdysradan rakennuskustannuk- sesta Suomen olisi suoritettama; ja ehdotti senaatti tämän osa 2\<, milj. ruplaksi. Heinäkuussa 190-4 määräsi sitten hallitsija, että Suo- men maltiomaroista oli 2 1 milj. ruplaa maksettama Menäsän ja Suomen rautatiemerkkojen yhdys- rataa marten. Asian otti eduskunta 1904—05 maltiopäimillä puolestaan puheeksi. Eduskunta kyllä katsoi, että Suo- men elinkeinoille saattaisi olla yh- dysradasta hyötyä, jota asian sel- mittämättömässä tilassa ei kuiten- kaan moitu tarkoin armostella, mutta lausui mielipiteenään, että jos yhdysrata oli rakennettama ja Suomen maltiomaroja oli siihen käytettämä, olisi ensin tutkittama, mitä hyötyä Suomen kaupalla saattaisi yhdysradasta olla. Muu- ten eduskunta oli sitä mieltä, että kauttakulkemaa yhdysliikennettä ei olisi Suomen ja Menäjän kesken missään tapauksessa pantama toi- meen. Sitä paitsi eduskunta huo- mautti, että jos yleisen maltio- rahaston maroja aijottiin käyttää apumaksukst yhdysradan rakentaa miselle, siitä Yleisiä uutisia. Zenaatin lausuntoja »vaadittu erinäisistä arm. esityksistä. Senaatin lausuntoa on maa- dittu muoden 1910 eduskunnan mastauksesta arm. esitykseen jää- möisi aiheutua me- mistömerosta, arm. esitykseen suos- noja myöskin kulkulaitosrahastolle, tunnanluontoisen kuponki- ja pää- jonka tulo- ja menoarmio määrä- omameron suorittamisesta, arm. tään eduskunnan myötämaikutuk- esitykseen marojen osottamisesta sella. Tähän nähden ja kun yhdys- t kansakoulaitosta ja erinäisiä si- rata oli rakennettama maan razo-mistystarkotuksia marten m. 1911, jen ulkopuolelle ja aijottu annet- arm. esitykseen marojen osottami- tamaksi erään menäläisen rauta- sesta niihin tarpeisiin, joihin ma- tiehallituksen kokonaan käytettä- kinaiset maltion tulot eimät riitä maksi, minkä seikan jo yksinään ja arm. esitykseen perintökaaren 9 olisi pitänyt aiheuttaa, ettei asiata lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälien olisi otettu ratkaistamaksi anta-'muuttamisesta, matta sitä eduskunnan käsitettä- j Samoin on senaatin lausuntoa wäkst, eduskunta hallitsijalta anoi,' maadittu eduskunnan alamaisen että Suomen osallisuudesta Pieta- kirjelmän johdosta Antellin kokoek riin rakennettaman yhdysradan' main ja testamenttivarojen hoi- kustannuksiin eduskunnalle annet- ^ dosta. täisiin hallituksen esitys. .°»° SS?' ÄS Ä' dc» l»ll >°allwpäiw -r «i»a». ^uoinen senaatin kemäällä 1906 asiasta hallitsijalle antama samaan > Senaatissa esiteltiin tk. 19 p. suuntaan kayma lausuntokin, oi? kenraalikumernöörin kirjelmä, jossa / .p-; maaditaan senaatin lausuntoa m. ^ lausui haUiyija, etta kysy- maltiopäimien alamaisesta mys Suomen osanotosta yhdys- mastauksesta arm. esitykseen ma- radan kustannuksiin ok hänen myöntämisestä muoden 1911 kayeminalla maaraykjellaan jo lo- ^ maltiopäimäkustannusten suoritta- pullijesti ratkaistu ja saman muo- öiseksi den lopulla hallitsija määräsi, että i Senaatti päätti antaa eduskun- puheena olema apuraha oli ylei- mastauksesta puoltaman lau- ^en mamorahaston maroista mak- ^ sunnon settama saman muoden joulukuus-z sa. Suoritus tapahtuikin sitten Tuomessa 1911 suoritcttatva muodeii miimeisenä päimänä, jol-! suostunta pelikorteista, loin Wenäjälle täällä maksettiin Senaatissa esiteltiin tk. 19 p. fi,008,125 mk. ^ kenraalikumernöörin kirjelmä, mis- Tämä suoritus sai kuluman sä maadittiin senaatin lausuntoa muoden maltiopäimillä sangen omi- m. 1910 maltiopäimäin alarnai- tuisen jälkinäytöksen. 1908 muoden'sesta mastauksesta arm esitykseen toisilla maltiopäimillä, jotka oli- ynnä sitä seuraamasta ehdotuksesta mat koossa syksyllä sinä muonna, asetukseksi siitä suostunnasta, joka olisi eduskunta ollut tilaisuudessa Suomessa on suoritettama pelikor- lausumaan mielipiteensä siitä, oli-,teista m. 1911. siko Suomen senaatin määrättämä] Senaatti päätti antaa edusknn- apumaksu yhdysradan rakentami- nan mastauksesta puoltamaii lau- seen maksettamaksi. Tiedetään, että sumion. silloisen senaatin jäsenet sellaista!, lausuntoa yksityisesti pyysimätkin '»-»aatm laupmto uuysta rau- kääntymällä sitä marten erinäisten i tatierakennuksista ja tutki maltiopäimäin puolueryhmiin kuu-! muks»sta. lumain maikuttamain edustajain^ Senaatissa esiteltini tk. 20 p. puoleen. Mutta etupäässä edus- kenraalikumernöörin kirjelmä. ,ossa kunnan suurimman puolueen, so- maadittiin senaatin lausuntoa edus- sialistien, maikutuksen kautta kämi kunnan anomuksesta uusista rau- niin että hallitsijan määräämää > ^tierakennuksista ja rautatietutki- apumaksun suoritusta ei silloin! muksista. lainkaan otettu puheeksi. Jälkeen-Z Senaatti päätti osaksi puoltaa päin kyllä olimat sosialistit ynnä anomusta sekä osaksi anoa itselleen heidän liepeissään eräät „porma-'oikeutta saada mastedes esittää rit" kyllä miehiä siitä antaniaan seikkaperäiseinmän lausunnon a- senaatille nuhteita ja tästä saa- siasta. tiilikin kuluman muoden maltio-'' .... tzx.. piimillä toimeen eduskunnan pää- >»-»»>-«'>->->' '---> Menäjän kielen ,li»el.nkääutä- liitäy ettei icnaatti olt tncitiitttit •» ... merot maksattanut. Muistamme J r >n nimitettq kai mielä, minkä kiiivaaii keskus-, ta"ai? n mä fbUä! ««MäÄiÄ^TÄ!f«äli'nl Min» wnm„ totta wi°l° m'mitetty nimismies Autti Inkinen syntynyt yhdysradasta Nemajoen >a inaivt. A. ^hPvi>t osastoit kamreeriksi on senaatti puolestaan nimittänyt samaii hallituksen apukainreerin sy. E. Soinin. Älsta alistetaan kenraalikumernöörin harkittaivaksi. Joensuusta ja likitienoolta. kiii näkyy siitä Pietarissa oleman puhetta, mutta tuskinpa ratara- kennusta mielä on alutettutaau. Miiine ivaltiopäimille annetussa hallituksen esityksessä kulkulaitos- rahastosta ilmoitettiin kuitenkin, ] että oli tarpeen kiireellisesti panna ? tointeen muutoksia Suomen wal-.- tionrautateillä, jotta Menäjän rau-! tateiden liikkuma kalusto möisi! niillä kulkea. Tätä marten ehdotti > hallitus kulkulaitosrahastosta m.' 1911 myönnettämäksi 899,^54 inar- j kan määrärahan, joka jo oli elu-. maksuiia määrätty suoritettamaksi ^ nleisestä maltionrahastosta, jotta ® työhön rooitaisiin ryhtyä jo iuJ 1910 ja saattaa se loppuun itiin Kuollut, pian kuin mahdollista. Puheena * Miime perjantaina kuoli Uks- olema määräraha olisi tarpeen pihlajassa lähellä Kokkolaa stsa- muutostöitä marten, jotta Wenä-.rensa humilassa pitkän aikaa sai- jän tamaramaunut moisimat es-'rastettuaan filos. maist. Jakob teettömästi kulkea Suomen mal- Leonard Boehm lähes 72 tionrautateillä. Mutta jos menä-'muoden ijässä. Wainaja syntyi Iäiset sekä tamara-että matkustaja-'Kokkolassa 1838, suoritti koulu- mauiiut pantaisiin Suomen ra- ja yliopisto-opintonsa ruotsiksi ja doilla kulkemaan, niin tarmittai- toimi luonnonhistorian opettajana siin, erään sitä marten toimitetun Haminan ja Helsingin ruotsalai- tutkimuksen mukaan, muutostöihin sissa tyttökouluissa ja siirtyi 1879 noin 2 milj. markkaa: ja jos mielä j matematiikan kollegaksi Joensuun menäläiset raskaat meturit, joiden klassilliseen lyseoon. Tämän mar- akselipaino on 14 tonnia, olisimat - sinaisen toimensa ohessa hän opetti liikenteeseen täällä asetettamat, nou- täällä matematiikkaa myös sillä sisimat kustannukset muutostöistä meidän rautateillämme noin 45 milj. markkaan. Eduskunta lausui, että se kyllä ei periaatteessa mastusta yhdysliikkeen järjestämistä Suo- men ja Menäjän rautateiden mälillä, mutta tutkiinus eräiden siihen kuulumien kysymysten sel- mittämiseksi on eiisin toimitettama a sitten tehtämä yhdistysliikkeestä mälipuhe Suomen ja Menäjän mälillä, ennenkuin eduskunta moi uostua mihinkään kulkulaitosra- zastoa rasittamiin menoihin yh- dysliikenteen hymäksi. Eduskunta en tähden hylkäsi hallituksen pu- heena oleman ehdotuksen. Atutta koko tämä juttu kumaa nykyistä suuntaa Pietarissa. Wal- 'anmahtiaan näyttääkseen asian- omaiset mallanpitäjät huolimatta äällä tehdyistä pyynnöistä ja zuomautuksista sekä mälittämättä ritä, mihin asian kulku eteenpäin mie, päättämät Suomen asioista oman nokkansa mukaan ja omat sitten loukkaantuneita, kun Suo- men eduskunta ei moi puolestaan antaa suostumustaan siihen, että asiat täten johdetaan huonosti. Seuraamassa kirjoituksessa olem- me tilaisuudessa mielä esittämään eräitä esimerkkejä ryssäläisten her- rain häikäilemättömästä sekaantu- misesta Suomeii rautatieasioihin. lyseon V luokalla, jota yksityisillä maroilla kustannettiin lukumuonna 1£80—81, samoin matematiikkaa täkäläisen tyttökoulun ylimmällä luokalla 1879—84 ja lyseossa moi- mistelua 1881—84 ja luonnontie- dettä 1884—1900. Tehtämissään hän oli tunnollinen ja tarkka, mutta opettajatoimi kärsi suuresti maikeuksia ja haittoja hänen mah- dottomuudestaan kurinpitoon. Niin raskasta kuin koulutyö olikin, riitti mainajalla hymää tahtoa myös kunnallisiin ja muihin tehtämiin. W. 1880—88 hän kuului jäsenenä kaupungin maimaishoitohallituk- seen ja 1881—83 marajäsenenä rahatoimikamariin. Kun W. P. K. täällä mirkistyi toimintaan, sai sen toimikunta hänestä enstmäisen sihteeriiisä 1884—85. Suomen matkailijayhdistyksen asiamiehenä hän työskenteli kymmenkunta muot- ta. Suomalaisen kirjallisuuden seu- ran 50-muotisjuhlassa 1881 hän piti laajan juhlaesitelmän; seura- näytelmissä hän esitti pitkiäkin osia, esim. 1883 nimiosan „Jeppe Niilonpojassa", 1884 Peltolan osan ..Murtomarkaudessa" j. n. e. Jjän ja opettajatoimen rasittamana hän erosi kollegamirastaan 1900 ja muutti.'asumaan Helsinkiin. Monta humittamaa seikkaa muistamat sil- loiset oppilasparmet kertoa. Tun- nilstiiksen siitä melmollisinideiitun- nosta, säivyisyydestä ja rakkau- desta, jolla hän oppilaittensa pa- rasta tarkoitti, ne mainajalle an- tamat. Koululaitos. Joensmin suomalaiseii klassilli- sen lyseon maantieteen, luonnon historian ja kaunokirjotnkseii kollee- gan mirka oii jiilistettu haetta- maksi 5l! päiioän kuluessa e!ok. 17 pistä lukien. Joensuun—Lieksan rata. Joensuun—Lieksan radalle, joka amataa» syysk. 10 pnä, on rauta- tiehallitus määrännyt rataiiisinöö- rin mirkaa hoitamaan insinööri Hugo Nyberghin oikeudella naut- tia 1 luokan ratainsinööriii mirkaa seuraamaa palkkausta. Matkarahat ehdottaa rautatiehallitus määrät- tämäksi 800 mkaksi. W. t. liikenne- tarkastaja V. F. Lohmanille ehdo tetaan uuden rataosan amaamisen tuottaman työpaljouden tähden myönnettämäksi 200 mkan lisä- määrä matkarahoihin. DZedessä uimat tukit kenraali- kutvernvörin huomio» esineenä. Kenraalikumeriiööri on kirjel- mällään 18 päimältä kääntynyt senaatin puoleen ja ilmoittanut Joeiisuun niatkalla huomanneensa medessä irtonaisia uimia mmi- merkillä Gutzeit ja kumpp. ma- rustettuja tukkeja, jotka saattamat yönaikaiia käydä määrälliseksi lai- makululle. Koska kuitenkaan mesioikeuslaiii toisen lumun 18 § ei ole kyllin riittämä suojaamaan laimoja ui- miltä ja uppoamilta tukeilta, pyy- tää kenraalikumeriiööri senaattia tämäii johdosta ryhtymään tar- peellisiin toimenpiteihin. Kartanoinaan huutokauppa. Tk. 20 p. rahatoimikamarin pi- tämässä huutokaupassa teki rauta- sormari Juho Tolmanen kartaiio- maasta n:o 1 täniäii kaupungiii 25 korttelissa uutta asemapiirrosta ainoaii tarjouksen 1,000 mk. Pohjois-Karjalau Hemosjalos tusliiton toimikunnan kokouksessa 20 pnä elokuuta käsiteltiin seuraamia asioita: 1. Kiteen oriyhdistyksen ano mukseen, saada kruunun ori yh- distyksen hoitoon, päätettiin antaa puoltolause. Koska Kiteen entmen kruunun ori on jo täysin palmel- lut, eikä koko laajassa pitäjässä tiettämästi ennestään ole kuin yksi kelmollmen ori, joka ei yksin moi koko pitäjän tarivetta tyydyttää. 2. Kruunun oriita päätettiin anoa kaikkiaan kappaletta joista ainakin yksi Kiteen, toinen Pälk- järivelle ja kolmas Liperiiii, tai mahdollisesti muualle. Pälkjärme- läiset kyllä eimät oritta ole pyytä- iieet, mutta koska ei koko pitäjässä eikä lähiseudulla nnluallakaau ole kaiitakirjaoritta, niin katsoi toimi- kunta oleman mälttämätöntä saada kunnollinen ori sinnekin. .">. Näyttelyt ja kilpa-ajot pää- tettiili pyytää eiisi muodeksi sa- moiksi ajoiksi kuin tänäkin muonna. 4. Keskushallinnon lirjelinäii johdosta päätettiin liittyä jäseneksi Keskushaltintooii ja hymäksyä ne lisämenot mitkä siitä liitolle joh- tumat. 5. Edustajiksi Liittojen edusta jakokoukseen Helsinkiiii ivalittiin maanmilj. Mikko Heikura ja kon- sulentti Toimo Pohjala, sekä ma- ralta eläinlääkäri I. Elis Hänni- nen ja kauppias Eino Pakarinen. <!. Keskustelukysymykseksi edus- tajiston kokoukselle päätettiin esit tää: Katsotaanko että hemosasioita käsittelemä aikakauslehti „Suomen Hemosystämä" nykyiseen suuntaan toimitettuna mastaa tarkoitils- taan". 7. Konsulentin esityksestä pää^ tettiin lähettää kiertokirjeet ja ky- selykaamakkeet kaikille kikirja tam- mojen omistajille, jotta saataisiin tarkempaa selmää k:k. tammojen sukuperistä, sekä niiden jättämistä marjoista. 8. Kaikille paikallisyhdistyksille päätettiin lähettää kiertokirjeet, joissa ilmoitetaan Liiton edustaja- kokouksen päätös ..kolmitalmisteii kilpa-ajojen lakkauttamisesta", että liittoon liittyneet yhdistykset ja seurat ei enää saa niille panna kilpa-ajoja toimeen. Samalla toi mikunta kehoittaa kilpa-ajojen toi- meenpanioita, yhtäläisyyden saa- murtamiseksi kilpa-ajoissa käyttä mään seuraamanlaista luokitusta: I l. kilpailee kaikki 4 talmiaat oriit ja tammat. II l. kantakirjahemoset joiden en- tinen ennätys kilometriii matkalla on 2 min. tai huonompi. III l. kantakirjahemoset joiden entinen ennätys on parempi kuin 2 min. kilometrillä. IV l. 5 m. ja manhemmat he- moset mitkä eimät tyyprn, märin tai pienempien mikojen mu oksi ole moitu kantakirjaan hymäksyä. He- mosille mitkä omat juosseet 1 km. ajossa 1:55 tai paremmin laske- taan 5 sekunnin lisäys kilomet- riltä. Huom! Ennen ajaja kaikki he- moset omat tarkastettamat, eimätkä huoiiosiiivoiset, alakuntoiset ja IV l:ssa mallan siitokseen kelpaamatto- mat hemoset saa kilpailla. Maalaisseuroille päätettiin sa- malla huomauttaa, että jos hekin mälttämättömästi tahtomat kilpa- ajoja pitää, Ijärjestäisimät ne sa maan suuntaan kuin edellä oii esi- tetty. 9. Päätettiin kääntyä kaupun- gin miranomaisten puoleen kysy- myksellä „onko kilparadalle miemä Sumantokatu jo määrätty korjat- tamaksi ja olisiko mahdollisuutta sitä kilpa-ajoiksi saada edes siedet- tämään kuntoon." 10. Enon oriyhdistys pyysi puo- tolausetta maltioamun saamista marten yhdistyksen oriin ostohin- naii maksan,iseen. Anomusta pää- tettiin puoltaa, mutta samalla pää- tettiin, että tästälähtein toimikunta ei tule puoltamaan yhdistysten maltioapuanomusta muuten kuin siinä tapauksessa, että yhdistys ostaa toimikulman hymäksymän oriin. 11. Liiton uusia, läänin kumer- nöörin 29 pniä miime kesäkuuta mahmistamia sääntöjä päätettiin painattaa parpeellinen määrä. 12. Päätettiin pysyttää konsu- lentin mirka ja yhdistää siihen ensi muoden alusta mielä sihteerin toimikin. Konsuleiitin hoitaessa sihteerin tointa saa hän siitä sa- n,an palkan mikä nykyiselläkin sih- teerillä on ollut. 1'i.^ Kemätkokouksessa kuii erhe- tyksessä oli malittu 2 jäsentä liian ivähän kilpa-ajojeii palkintolauta- kuntaan, päätettiin mielä lisää »valita eläinlääkäri I. Elis Hän- nineii ja maanmilj. G. Zimmer- mann. Hemospäitville Joensuuhun 1, 2 ja 3 pnä syyskuuta! Niin- kuin jo aikaisemmin sanomalehdis- sä on ilmoitettu pidetään Maltion suuret ja yleiset ramikilpailut 2 ja 3 pnä syyskuuta. Maltion kilpa-ajoja on täällä kyllä jo en- nenkili pidetty, mutta isot tuhan- nen markan ajot omat eilsimmäis- tä kertaa paikkakunnallamme ja sentähden pitääkin kaikkien jotka kynnelle kykenemät, joilla mähän- kin on harrastusta ramiurheiluun, rientää silloin katsomaan, miten meidän suurjuoksijamme tuhan- nesta markasta kiistelemät. Keski-Karjalan Hem.-ystämä- seura on laittanut ajoja marten kilparadan oikein erinomaiseen kun- toon, iotta on luultamaa, että mo- ni hemoiien siellä nyt korjaa en- nätystään ja onpa siellä yleisölle- kin marattu mukamia istuma- paikkoja. Pilettejä kuuluu oleman säätämissä jo aikaisemmin radalta mahtimestarilta ja ajojen aikana niitä myydään sisäänkäytämällä. Ohjelma tulee painettamaksi kt)llä ilmoitusosastoon, mutta tahtoi- simme seii tässäkin lyhykäisyydessä mainita, jotta se maaii kaikille tu- tisi selmille. 1 pnä oii Hemosystäiväseuran ajot klo ' ..4 i .-p. joihin sisäänkir- joitus oi, 9—11 kesäradalla. !^!äi- den ajojen yhteydessä kilpaillaan myös Pamauksen kumasta. 2 pnä on sisäänkirjoitus rami- kilpailuihin 8—10, jos on kanta- kirjaan tarjottamia hemosia niin ne sisäänkirjoitetaan samaan ai- kaaii. Klo 11 on hemosten tarkas- kastus ja klo 4 ip. koeajot. 3 pnä klo 3 alkamat maltion ajot ja klo 9 illalla jaetaan pal- kinnot seurahuoneella. Wasta kolmantena päimänähän on jännittämin kilpailu, jotta niilläkiii, jotka eimät moi kaikiksi päimiksi tänne irtaaiitua, oil pyhä melmollisuus olla kokmantena päi- ivänä täällä. — Ajoihin osanotta- tajille tahtoisimine huomauttaa, että heillä ehdottomasti tulee olla kantakirjatodistus mukana ja sii- hen todistettuna tainnmn marso- iniset ja oriilla liiideii astumi- set. Pyöräili jokeen. Miime lauantaina pyöräili joku herrasmies Kalastajakatua niin miiihaa mauhtia, että suistui ka- dm, päässä olemalta laiturilta pyörineen jokeen. ..Hinaajahöyry- menheei, „Rapidiii" miehet onki- mat ensin tuon herrasmiehen ja sitten joen pohjasta hänen polku- pyöränsä kuimalle maalle. sulkuportti rikkoutui. Miime torstaina ajoi rahtihöy- rylaima „Suomi", kotoisin Joen suusta, tullessaan Saimaan kana^ maa alespäin Juusttlan sulun alimmaisen sulkuportin päälle, rik koen sitä jonkun merrai,. Mahiii- got nousemat muutamiin kymn,e- niiii liiarkkoihin. Nimanäytös ja pro- moisiooni. Joeiisuuii uimaseuran toimeen panemat uimakurssit, jotka kesti- mät kaksi kuukautta, lopetettiin mii- me sunnuntaina kello 1 uimanäy- töksellä ja promotsioonilla. Tilai- suutta marten oli uusi uintihuoi,e runsaasti lipuilla ja köynnöksillä koristeltu, ja musiikkiyhdistyksen tormisoittokunta puhalsi näytösten aikana ahkerasti koko sarjan soitto kappaleita. Kurssien opettaja Eero Mar- tilainen (Kuopiosta) piti ylei- sölle termehdyspuheen, jossa hän huomautti, mille kannalle uima- urheilu muualla Suomessa ja täl- lä paikkakunnalla on edistyliyt. Kaikkea, mitä olisi pitänyt ja moi- tukin tehdä, ei mielä marsinkaan täällä ole uintiharrastuksen ja -taidon kehittämiseksi tehty. Uima- seura on ollut toimessa masta muutamia muosia ja nämä nyt toimitettamat mihkiäiset omat jär jestyksessään masta kolmannet täällä Joensuussa. Koko asia on ollut melkein yksinomaan nuorten poikasien marassa. Manhemmat miehet ja marsinkin naiset oivat osottaneet hymin mähän innostus- ta tähän urheiluun. Päättyneille kursseille ilmoittautui miesosas- tolle 53 ja naisosastolle 15, jois- ta noin 25 poikaa ja 12 tyttöä pitkitti kursseilla käyntiä loppuun asti. Uimanäytöksiä olisi toimeen- pantama myös maaseudulla, ^o- puksi kiitti puhuja nyt seppelöitä- miä uimamaistereita ja -kandi- daatteja siitä kiitettämästä innos- tuksesta ja sitkeydestä, jolla he olimat kurssinsa suorittaneet, ja kehotti heitä työskentelemään tä män urheilun edistämiseksi. Senjalleen toimitti uimaseuran puheenjohtaja Ari Pitkänen mihkimise» ja seppelöimisen. Maisteriarlvoa seuraaman tammilehtiseppeleeii saimat »kiitettämästä uiiiiatai- dosta": Aulis Wiljo Antero Könönen 22 äänellä. Armas Johan Blomqmist ääiiellä. Armo Kanko Kalemi Könönen 20 äänellä. Kaudidaattiartvoa seuraaman pajulehtiseppeleen sai mat „hyiväksyttäioästä uiinatai- dosta": Harald Johan Gröiiberg, Lauri Henrik Samolainen, Albert Kettunen, Eero Hämäläinen, Haiiiies Tikka, Einar Stenman. Nimaniaistereita seppelöitiin siis 3 (niistä Blomqmist »vihkiäisistä poissaolemana) ja niniakandidaat- teja 0. Mihkimiseii toimitettua seurasi uimanä»)tös, jossa seppelöidyt esittimät erilaisia ui»,titapoja-. huk- kumasta irrottumista, rintauintia, selällään uintia, medenpolkua ja kellumista. Sukelluksista suoritti syivyyssu- kelluksen Mikko Holm ja pituus- sukelluksen Arioo Könönen. Rii suutumisen meden pinnalla näytti Aulis Könönen. Sitten esitettiin hamaaiinollisesti hengenpelastus ja »valekuolleen »vi- rottaminen, joka taito inyöskin meillä tuhatjärmieii maassa olisi erittäin tarpeellinen ja ansaitsisi tulla aiman yleiseksi. Uintikilpailuja toimeen- pantiin ensin 16' . metrin mat kalla sellaisille pojille, jotka masta tänä kesänä alkoiivat opetella ui- maan, 50 »netrin matkalla pojille ja 100 metrin matkalla aikai- sille. Pikku poikain kilpailussa ll>'.. in. tuli ensimäiseksi EM Pentti- nen, toiseksi Hrjö Puurtinen ja kol- manneksi Wäinö Halonen. 50 m. kilpailussa järjestyimät palkinnon saajat: I p. Harald Grönberg, II p. Valentin Carola ja III p. Armo Könöneii. 100 mtr. kilpauinnissa saa»vutti: I p. Armi Nygren, II p. Hugo Stenlund ja 111 p. Harald Grön- berg. Mälihauskiiudeksi oli »valmis- tettu naamioitujen uimarien koo millisia uintinäytteitä ja hyppyjä, jotka saimat ivarstnkin nuoret katso- jat makealle naurutuulelle. Pitkä ja maihettelema ohjelma ei mielä ollut lopussa. Jäljellä oli monta hymää numeroa. Rii- suutumisen meden alla suoritti Eero Martikainen, kumiokelluntaa ^ ja sarjan hyppyjä seppelöidyt YH-' teisesti, sekä miinieiseksi uudenai- kaista (uimarien) kalastusta ja mirtahyppyjä. Melkein joka näytökselle yleisö paukutti käsiään. Jllanmietossa kello 8 jaet- tiin seppelöidyille diploomit ja kil- pailijoille palkinnot. 100 in. kil- pailussa annettiin palkinnoiksi pie- niä hopeapokaaleja, 50 m. hopea- mitaleja ja 16 1 ., m. muita esi neitä (kirjoitusteline, saha ja meit- siä). Lausuttiin humittamia ker- tornuksta ja runo. Päättäjäisiksi pistettiin iloiseksi karkeloksi. Uimanäytöstä yleensä oli pidet- tämä hymin onniswneena ia saa- mutetuista tuloksista hra Ätarti- kainen, joka innolla ja taidolla kursseja ohjasi, ansaitsee paikkakun- talaisten tunnustuksen. CO I B9 C/S Q3 CO aa CO i GO EU CO QS CO 5 »3 a v> < v- v» en Muualta Poh- jois-Karjalasta. Wärtsilän yhteiskoulun arpa jaiset nyt mihdoinkin pidetään. Lehtein- me ilmoitusosastossa miime tors- tain numerossa ilmoitettiin ne ole- wan eiisi sunimntaina tämän elo- kuun 28 pnä. Samassa, ilmoituk- sessa tehtiin myöskin miittauksia siihen maihtelemaaii, runsaaseen ohjelmaan, joka arpajaisten yhtey- dessä olemissa yhteiskoulujuhlissa on konsertteiiieen, kansanjuhlineeii, urheiluii,een, iltamineen, näytel- mineen. Kuten enemmii, on kerrottu, aiot- tiin puheinaolemat arpajaiset pi- tää jo kemätkesällä. Arpajaislumaii miipyminen siirsi ne kumminkin tänne asti. Kun nyt mihdoinkin on puuhasta tullut tosi, on toimotta- maa, että suuri yleisö rientää san- koin panoin Märtsilään yhteiskou- lujuhliin ja arpajaisiin. tn ST CO sr < v» s v» Si » O 3" & M ST