Tiistaina 20 p. Joulukuuta KARJALATAR Nro 145 — 1910 Zalkamatkaltani Tukholmasta Tornion kantta Turkuun. 100 vuoden A. M. KOIVULAN päästäkin on kulta- ja hopea-esineet arvokkai ta ja käytännöllisiä, jo ten paras on valita jou lulahjat y. m. ostoksensa Jooliniittilvstä. SM I I II II I o n edullisinta tehdä kaikki jouluostoksensa •• J. KAREN Kirj. K. K. Tukholmasta Upsalaa». Tukholma, Birger Jaarlin kau- punki, Pohjoismaiden Neappeli, Melarin kuningatar, se on kaunis, se on ihana, se on hurmaama! Sitä omat tuhannet sukupolmet ihailleet ja tässä ihailussaan kuol- leet. Eikä ainoastaan oman maan lapset, maan myöskin ulkomaalai- set on se monipuolisella ihanuu- dellaan hurmannut. Mutta kau- nottaret omat tamallisesti aina * hymin oikullisia. Min se on Tuk- Holmankin kanssa, ymmärräthän, * eihän kauniissa kaikki aina ole' kaunista! Eikä kaikki ole kultaa-! kaan mikä kiiltää. Tälle suloisten päimien ja mus tain öiden lumoamalle taika-haa- mulle, ensin sitä kylliksi ihailtuani, l käänsin minäkin mihdoin selkäni ja lähdin Pohjanlahtea kiertämään ! Suomen uusiin suruihin ja koman-' onnen kohtaloihin. Se tapahtui' -U pnä heinäk. tänä muonna. j Atatka Tukholmasta Upsalaan' kulkee mahtaman Uplannin laa-! jäin tasai^kojen halki, ikimanhain ! aatelistiluslen, sukukartanojen, so-. main huivilain, laajain miljelys- j maiden, niittyjen ja ihanien puu-j tarhain ohitse. Järmien joukossa! tulee tässä erittäin mainita ' mähän kaikkialla kuuluisa Melarin! Suomal. TupakkatehdasO.-Y-n nat rannat miheriöine metsämöi-, " neen, monien höyry- ja malkeitten > purjealusten risteillessä sinne tän- ^ ne sen sinisellä medenkalmolla. ! Täällä Melarin ihanalla rannalla j se mielä on jälellä tuo keskiajan ! luostari, muistoistaan hymin säi-' lynyt Sigtuunan pieni kaapunki-' fin. Ei mikään kaupunki Ruot-' sissa ole niin eheä kuwa luosta- rien aikakaudelta kuin juuri tämä Sigtuuna. Sen kapeilla kaduilla ja mustuneitten muurien ympä- rillä ivieläkin tuntuu mallitseman luostarien harmaa yö. {J ii n Lieksassa. (K. S. 2 k.) Oilvallinen 30 pennin sawuke. i Siinä luetaan — Tässä kaatui I taistelussa synnyinmaansa edestä I. Z. Duncker 5, pnä heinäk. 180'°»". Ja alempana — „Ken up?aia on Poyianiayrea rier- ^ kuolee maamme edestä, hän elää läessä, simistysoloihin katsoen, näit-! kunniaksemme", len rantain merkillisin kaupunki.! Uumajan kirkkomaalle on hän Tultupa sen nimi on suomalaisti-! haudattu mieretysten samana päi- lekin. j mänä kaatuneen menäläisen kasak- Tämä kaupunki on erittäinkin kapäällikön Aerekossin kanssa. Tälle huolellisesti hoidetun yliopistonsa, haudalle omat sittemmin Ruotsin arkkipiispan istuimensa, monien armeijan upseerit pystyttäneet eri- koulujensa ja kuuluisan tuomio- tyisesti uhkean graniittipatsaan, kirkkonsa kautta ruotsalaisten hen- jonka eräällä siivulla luetaan — Pellisenä ylpeytenä. Mutta herat- ..Mihollisina sankarit kaatuimat, idä se muukalaisissakin suurtaute- ystäminä nyt tässä lepäämät". liaisuutta. > Ei kaukana tästä löytyy Uuma- Upsala. Uplannin mahtamalla jassa eräässä kauniissa puistossa tasanqolla, Fyyrisjoen kummalla- mielä muuan toinenkin Suomen kin puolella ja ihanien puutar- sotahistoriassa tärkeä muistomerkki hainsa keskellä on kaikille osilleen jossa luetaan — „Wiimeiseksi yh- kaikkien matkailijain ihastusta he- distetyn ruotsalais-suomalaisen so- rättämä. ! tajoukon eroitti ja kotia lähetti Äksi sen kauneimpia paikkoja on tässä 8 pnä lokak. 1809 mapaa- yliopislon kasmitieteellinen puu- herra Drjö Kaarle von Döbeln", tarha. Täällähän sitä on tilai- Ja mähän alempana — ..Uros- suudessa näkemään melkein kaikkia ten muisto elää." ulkomaitten kasmia täysissä mä- On siitä palasen matkaa Uuma- reissä ja kukoistuksessaan kesän jasta pohjoiseen päin Seemarin paahtaman auringon suuressa ma- kirkonkyläänkin isänmaa komean lomäärässä. patsaan panettanut kaatuneille mie- Suuren armoinen täällä on hilleen 1809"' ^1909. myöskin kaupungin hautausmaa, j Siellä omat monet sadat hauta-' Muita seikkoja, patsaat aina toisiaan uhkeammat. > Ja erityistä huomiota herättämät! Ruotsalaisten asuntotapoja, puh- manpnkiu yli opiston en kansalli- lautta ja siisteyttä heidän koti- luurien pystyttämät jättiläissuu- oloissaan, naisilla miellyttämää ret graiilitti- tai marmoripaadet, nmatetustapaa, ystämällistä ja zoiden alla uama eri kansallisuu- ennakkoluuloista mapaata mierait- det yhlei>iin melieshautoihm omat kohtelua, täytyy tässä suoras- kätkeneet it?e kuku, Upiaias^a nuk- kiittää, kuiieet nerokkaat miehensä. » Simistysriennoissaan omat he ^uoiniokiikko on rakennettu puh- ajanmukaisia ja tarkkuudella siellä taasti qoottilai>een tapaan kah- myöskin seurataan Suomen nykyi- della ivieretysten Morvalla tor- maiheita nilla. Se on rakennustaiteen mes- Maanmiljelyksessä ja karjanhoi- tariiekoja za äärettömän juhlalli- hgssg omat pohjoisruotsalaiset suo- iesti koristettu sisäpuolelta mom- malaisista naapureistaan mähäsen ne muistorikkame hautakuoremeen. takanapäin, hanalla sanoen r täällä on us- Pohjois-Ruotsin suomalaisen konnollinen taide loihtinut e>ille, ^zäestön kesken eimät olot ole täy- minla ie oii ivomut. Tämän tuo- bellifeSfä tasapainossa maan tuot- miokirkoii rmeresja ieyoo mumms- j-j a puhuman mäestön rinnalla, muistona Upjalan manha kirkko, mutta ne omat nyt ruotsinkielen Kaupungin entista suuruutta kenittyneemmän taidon amullasin- muistuttaa myöskin n. k. Upsalan ne päin pyrkimässä. Tässä tekee linna, maalla erittäin korkealta luonnollisesti kumminkin suurta maenharjulta on kaikkem paras haittaa myöskin heidän liiaksi kau- nakoala kaupungin ja Fyyrisjoen kainen asemansa Ruotsin pääkau- rantain yli ja nnelapa noitten pungista ja sen edistysharrastuk- Uplannin aarettomam tasankojen- «sta. kin sekä kauempana tuolla pohjoi- Pohjois-Ruotsin luonnosta moi- lesia haamoitlamien Wanhan-Up- Öaan sanoa, että silläkin on ma- salan jattilaisjuurten pakanallis- jesteetillinen ja lumoama suuruu- ten kuningasten hautakumpujen tensa, maloisat kesäyönsä, korkeat ylitiekm. tunturinsa, humisemat honkansa, ruosta Ruotun etemimmasta soihtumat pohjoisen palonsa ja yliopistosta, ,en ,emillä olemista loihtuisat remontulensa. kirjoituk>ista — „ Ajatella m a- Kaikkien kummituksien marsi paasti on luurta. mutta luu- maisena kotiseutuna pidän kum rinta on ajatella oikein". jminkin ennen kaikkea Ongerman- . ..... ... . lännin maakuntaa, se kun on ihan terältä historlallliia Paikkoja, täynnä korkeita piimiin kohoamia . . . muoria ja näitten mälissä symiä Upsalan jätettyä ,aapi kulkea saksoja ikuisesti pimeässä satujen Hernö,andiin asti ennenkuin tapaa ^össä — siellä täällä muodostel- mitääii suomalaisille tunnetutta ^ uhka ylpeät piirteensä päin yhteisiä muistopaikkoja. Täällä Pohjanlahden myrskyisiä aaltoja, mainitussa kaupungissa kummin- Kun mielä lukuun otetaan kaikki kin löytyy tuon Oulussa synty- majesteetillisyys Pohjolan koko neen ja molemmilla puolilla Poh- luonnossa, ukkosen jyrinä ja sala- janlahtea rakkaassa muistossa ela- man jskut muorien harjanteilla, män I. ^. Runebergin ja Esaias myrskyn ulmonta ja koskien pau- ^egnerin edellakamljän, tuon suu- h^na, niin totisesti oli tämä maa lyyrillisen runoilijan ^rans enttfinä aikoina haltiain ja hau Mikael ^ranzemn hauta. Riin, mujen maa, muoripeikkojen paljon muistammehan me hänen lem- kunnioitettu, mutta myöskin pal- peat laulun,a runottarelleen - jon pelätty maltakunta. „^elma, ieura, autuaiden, laak- soissa sun taimaanmaiden mielä nähdä saan:" Hörneforssissa sitten on patsaS pystytetty Samon jääkärirykmen- tin päällikölle I. Z. Dunekerille. Venäjän knrssi on tänään 3 kk. . 867: 80 266: 66 a /a - 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk P- Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 36 25: 22 3 kk. ... — — 24: 97 Pariisi a/v . . 100: 40 99: 80 3 kk. . . . — — 99: 10. Antverpen a/v . 100: 10 99: 40 3 kk. . . . — — 98: 50 Lybekki a/v . . 124: — 123:40 2 kk. — — 122: — Hampuri a/v 124: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: — Berlin a/v . . 124: — 123: 40 S kk. . . . — — 122: — Frankf. a.M. a/v 123: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. . . . —: — 206: 50 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a/v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chigago a/v 5: 23 6: 16] myydään alle ostohinnan =—= kaikenlaisia ------------ sopivia tavaroita. Käykää katsomassa. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa janain läh dön ja tuloD eri päätepaikoissa. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Ju u ass a : Kauppias J. Huttunen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. > K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. V ärtsilässä : Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Mönnissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Nurmeksessa: Telegr. reviisori R. Talola. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kiteellä : Maanvilj. Heikki Tarkkonen. > J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, ViekL » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Tikkalassa: Hra Antti Hanninen. Huutokauppoja. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Matti Pari kan omistama V 8 osa Perin tötilasta N:o 12 Wärtsilän pi täjän Patsonvaaran kylässä ensitulevan Tammikuun 18 päi vänä kello 2 päivällä paikan päällä pidettävällä pakkohuuto kaupalla myytäväksi ent. talol lisen Heikki Lehikoisen ulosoton alaisten saamisten maksuksi. Asianomistajat saapukoot huu tokauppaan oikeuksiaan valvo maan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, ilmoi tettavat viimeistään siinä kes kustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokaupan alkamista. Ilomantsin kihlakunnan kruu nunvoudin konttorissa Jouluk. 15 p:nfi 1910. L. Thuring. (K. 8. i k.) b savukkeet ovat ehdotto masti paräaita. P. c. Rettig ^ C=o Turku. tämän kuun 21 p. klo 11 a. p. myydään huutokauppahuoneella julkisella huutokaupalla takava rikkoon otettuja ja menetetyiksi tuomittuja 66 litraa viinaa ja 55 litraa konjakkia, josta täten il moitetaan. Joensuu, 13 ia 1910. Huutokauppahuone. tämän kuun 23 p. klo 11 a. p. myydään huutokauppahuoneella julkisella huutokaupalla kaup pias J. Finnen Uimaharjulta ja kauppias F. Koposen Kuusjär- veltä konkurssipesän epävarmat saamiset, sekä 1 kappale Poh- jois-Karjalan kirjapaino o.-y. osakekirja, josta täten ilmoite taan. Joensuu, 18 /ia 1910. Huutokauppahuone. Suuri tukkipuiden huutokauppa. Maanantaina tulevan tammi kuun 9 päivänä klo 12 päivällä tarjotaan julkisella huutokau palla Juu'an kunnanhuoneella 10,300 kappaletta petäjä- ja kuusi puita Juu'an kirkkoherran vir katalojen salopalstalta ja 20,000 kappaletta petäjä- ja kuusipuita, Juu'an kirkonkylän kansakoulun tilan >Harmoisen» palstalta. Kirkkoherran vrkatalojen met sästä myötävät puut ovat asian omaisen metsäherran viime ke sänä leimaamat. Huutokaupan pitäjät pidättävät itsellensä oi keuden joko hyväksyä tahi hyl jätä tehdyt tarjoukset. Lähempiä ^tietoja puiden suu ruudesta y. m. saapi huutokaup patilaisuudessa ja ennenkin alle kirjoittaneilta. Juuka, 8 p. Joulukuuta 1910. K. J. Tuhkanen. P. Hyttinen. (K. S. 3 k.) Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lahden kirjapainosta. Ilmoituksia. (yhdestoista toimintavuosi) kaksink. italialaisessa ia amerikalai- sessa kirjanpidossa vähittäis- ja tuk kukauppaa, maanviljelystä y. m. lii kealoja varten sekä muissakin kont toritehtävissä, alkavat jälleen Viipu rissa tarnmik. 16 p:nä 1911. Oppi- lasilinoituksia voi tehdä suullisesti tahi kirjeellisesti allekirjoittaneelle, jolta myöskin saa lähonipiä tietoja. Kurssin suorittaneille välitetään paik koja. M. Kekki. Viipuri, Ainonk. 25. Tavat, klo 10 —12 ja 6—8. (K:la 1 k.) (K. S. 1 k. 4 s. 50 mm.) Polvijärven Säästöpankin velallisille ilmoitetaan että kor kojen ja lyhennyksien kanto pi detään pankilla t. k. 30 p., al kaen kello 9 aamulla, ja samalla huomautetaan, että ne velat, joista ei silloin korkoja ja ly hennystä makseta, tulevat koko naan perittäviksi. Hallitus. Liperin papiston ja lukkarin elosaatavia sekä rästinä olevia papiston voisaa- tavia tältä kuluvalta kirkollis- vuodelta kannetaan 27 p. Jouluk. Taipaleella kauppias Liimatai sessa. 28 ja 29 p. Jouluk. Li perin Harjulassa. Rahana kan netaan eloista 12 penniä litrasta. Liperissä 17 p. Jouluk. 1910. J. Kuokkanen. Syys- ja jouluostoksianne var ten pyytäkää kuvitettu luette loni. Siten ostatte halvimmalla kelloja, koneita, kulta- ja hopea- tavaroita, soittimia, korutava roita, kihlaesineitä y. m. Jäl leenmyyjille edulliset ehdot, monta palkintoa, joista lähem min hintaluettelon ohella. Eino Louhivuori, Vaasa (H. 3011) Smk. 6: — Kannastavedettävän hyväkäyn- tisen miehen ankkurikellon myy ja lähettää 6 markalla Kelloseppä J. E. Juvenius, Tampereella. Huom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonosista y. m. y. m. lä hetetään ilmaiseksi asiamieheksi ryhtyville. (H. 3238! Myytävänä. Rukiinolkia (pitkiä) paa luissa ä 3 penniä kilo vaunuun lastattuna. Heiniä ja kauran- pahnoja halvalla A. A. Bergelin, Turku. (I. 44105) Matrassien ja patjojen täytteeksi sopivaa Jokelan tehtaan Villan ukkaa (flokkia), joka ei pölyä eikä mu rene, sekä peittojen ja päällys takkien täytteeksi mustaa ja val koista puuvillaa. I^ilpa-ajot toimeenpanee Nurmeksen Hevosyst. seura t. k. 29 päivänä 4-vuotiaille ja vanhemmille hevosille. Sisäänkirjoitus klo 9 e. pp. kauppalantalolla. Johtokunta. (K. S. 2 k.) Kankureille mirinavillalankoja, Villasia sukkalankoja, Tampereen verkkorihmoja H. Surakalla. Huom.! Näytteitä maaseudulle lähetetään postissa. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat > halvimmat Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Schröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. hQ g 9 1 •Joer.soo—Viipuri S p □ 9 P c" 9 £. e i Joensuu . läht. 10.46 2.4C Hammaslahti 11.25 3.4Ö Tikkala „ 11.49 4.1E Onkamo . „ 12.04 — 4.36 Tohmajärvi „ 12.26 6.12 Kaari ia . „ 12.46 6.4t Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 _ läht. Pälkjärvi „ 1.10 1.27 6.00 6.2ä Matkaselkä „ 2.01 6.31 Kaalamo . „ 2.19 7.05 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.68 9.46 1060 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50 Ihala . . , 4.55 10.44 12.53 Elis?3raara '"1. 6.22 11.10 1.31 „ läht. 6.37 11.25 2.01 Alho . . „ 6.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.26 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.85 1.13 5.55 Koljola . „ 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.5? * . läht. 8.20 2.06 7.ä5 Hannila . „ 8.33 2.27 7.54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8." Karisalmi « 9.<K 2.51 9.iu Tali . . , 9 .17 3.02 9.23 Tammisuo „ 9.23 3.14 9.7? Viipuri . tul. 9.ä§ 3.22 9 .57 Pika- Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 J 6.26 » » » 5.31 2.25 — 7.3ö 4.60 — Viip. Hels. läht. 11*40 10.29 240 KWH i.Ui — 1011 10 K 00 Viipuri—Joensuu O m g. o' D 9 itk. jana Sr <2. s 3 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo _ 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.26 2.02 6.68 Kavan tsaari „ 7.38 2.14 7.4S Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.46 8.64 , läht. 8.29 2.66 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.1S Inkilä „ 9.20 3.43 io.4c Ojajärvi . , Hiitola . . 9.47 10.15 4.08 4.35 11.22 12.22 Alho . . Ä 10.36 4.65 12.6E Elisenvaara tul. 10.55 6.14 1.16 . läht. 11.10 6.30 2.05 Ihala . . , 11.38 6.02 2.66 Jaakkima „ 11.58 6.51 3.3C Niva . . p 12.23 6.46 4.22 | Kuokkaniemi 12.37 7.fö 6.0C Sortavala tul. 1.10 7.33 5.45 . läht. 1.20 7.47 Helylä . „ 1.32 8.i? Kaalamo „ 2.20 9*i Matkaselkä „ 2.43 10.£ Pälkjärvi „ 3.11 — 11.8 Värtsilä . tul. 3.25 11.® „ läht. 3.35 6 .CI Kaurila . „ 3.49 — 6.2? Tohmajärvi „ 4.09 — 6.01 Onkamo. „ 4.32 — 6.3- Tikkala . „ 4.50 &6S Hammaslahti 5.10 — 7.N Niittylahti . . 5.29 — 8.0] Joensuu. tul. 5.48 — 8.2l Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. H * -P" m Asema ST o =•<4 o" 9 o 1 V 9 Lieksa .... 6.0C Tiensuu . . 6.19 1 6.2( Vuonislahti . . 6.63 10 7.0c Kelvä . . . 7.23 2 7.2E Haapalahti * 7.45 2 7.41 Uimaharju . . 8.09 10 8.U Paukkaja . . 8.31 2 8.3c Kaltimo . . . 8.49 6 8.6- Jakokoski . . 9.18 5 9.2c Kontiolahti . . 9.39 10 9.4! Lehmo . . . 10.09 2 10.1: Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. ▲ s e m a Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvft . . Yuonislahti . Tiensuu Lieksa . . . |Tulee j. pp. •unn Lähtee j. pp. 6.15 6.27 2 6 jg 6 .33 10 7.15 5 7.2C| 7.4? 6 7.JS 8.05 2 8 8 .13 10 8.5T 2 8, § 9.T3 2 9.tt 10 9^ 10.18 1 10 .E 10.38 — — Rautatien tavara- sekä pikati varatoimistot pidetään avoii na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä , 4 J. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8- 9 e. pp., jolloin vastaanotetaa !a nloaannetaan ainoastaan ie aiata paketti-, pika- ]a raht tavaraa, Joka helpotti pilaat tui. Joannan Kirjap, 0>Y. 1910