Ito94 39 vuosikerta Jyväskylässä keskiviikkona huhtikuun 27 p:n& 1910 Tilaushinnat: 1 -lShiliea f il ms (Urotityr Jok» palvi paitsi tPMiuntefo* Ho < a. p.): pm*: nod; i: — Ja kouluusi 75 p. — V ulalle koko ]a alk»aaiae 22 mk. . koko vuoti 7 ttk. vaoa 4 rupL — laerikaaa; S-pifrilaei palat* pimeityy tiistaina, torstaina ja lamrantalna klo 8 a. p.): koko motl 4 mk.; pooli md 2 mk. ja kotkaasi 50 p. — Veiijilte 2 rupL — Aaierikiu |a alkaauOle 12 mk. K. A. Järvi, päätoimittaja. Toimitus: 0. Siili, vaitun. U. Kalvala, totmltaolbtecrt. Toimisto ja konttod vastapUU raatatfenasemaa. Puhelin o» 9. Avoinna 8 a. p—7 L p. nnoltnshlimat: lekatta 8 p""» a/a Ja Hikeen 6 penni» a/a. Vaacl* s» pi&BpbflafcUa nmottadaMa «i— —«■ kwj —«—« Z—H mkaan. Klhlm-, vthldnv M ay» tyminmoitMkaat 2 mk. — Vdhtallmolhdnla vffltafHn Hj. Hollmerus 'lE Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a.p. — 2 i.p. I]u ailetti kalklllL nui uraima li toi mittaa kalkkia UkUlau kimlivli tibtavll. 153 qnppqpqapp Umotusleliteä valittaessa ovat ainoina määrääjinä lehden leveneminen ja ilmotusliinta. Lehti, joka omistaa laajimman lukijakunnan ja voi tarjota kohtuulliset hinnat, on ilmottajilleen edullisin. Nämä ainoat oikeat perusteet huomioon ottaen on Sisä-Suomessa ensi sijaan asetettava KESKI-SUOMI. I Uusi Matkustavaisten koti. Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain umon. Puhelin 120. I 1380 Anna Slrenlus. Parhaat ruumisarkut V. H&nnlnen. Pubelin 157. HTJOM.! Hinnat alennetut. 1296 ooo< Rahakurssi. Pietari Lontoo Suomea Pankki 26 p. huhtikuuta Ib'N Oeto- kunaL kurtai Shf 2f8: — 266: 66'/, 268. 60 26: 20 26: OJ 99. 90 99: 80 99: 60 98: 90 128; 80 122: 20 128: 80 12& 2• 128: 80 122: 8J 128. 80 122 : 20 90 pp. —: — La. 2d- 84 90 pp. —: — Parilat .... 1 a. 100-60 90 pp. —: — Antwerpen . , Berliini . . Hampuri. . . Lyypekki . . Frankfurt a. M Amsterdam. . Tukholma . , Kristiania . . Kööpenhamina L n. 100: 80 90 pp. —: — L n. 128: 90 90 pp, —: — L n. 118: 90 90 pp. —: — L a. 1,8. 90 90 pp. —: — 1. a. 128. 90 90 pp. —: — L n. 2(8 80 80 pp. —: — h a. 189: 10 L a. 189: 10 L a. 189: 10 iC6. 80 188: 70 183: 70 188: 70 Kauniit kihlat, Zen : ith y.m. tarkkuuskellot •Bteta n halvimmalla I>ik keostani. Korjaukset tehdfiAnbyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 215. 1086 pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virast »iasa. Matkua- «a mavfululle. 62 Wlim» Tohtori G. Palander, sairaalan lää käri, arkipäiminä kello 9—11 <up. ja 5—6 pyhäpäiminä klo 10—11 a.P. Tohton William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäiminä No S—11 aJf. i<i 4—6 ip., pyhäpäivinä Mo 9—10 a.p. 32 Tohdori Kalle Rikala, ulkomailla. Hammaslääkäri Stig Lund, päivinä 9—10 a^. ja 3— i i.P. arki» 809 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. Ilmoituksia. Kansallis- Osake-Pankki maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk irtisanomisella 5 % Alkuperäinen Amerikkalai nen ketjuniittokone TOVERI Pohjoismaiden Osakepankki Kanppaa Ja Teollisuutta varten. Omat varat: Smk. 22,000,000: —. Talletustililtä - Talletuskonttokuranttitililtä Kodin Säästökassasta . . Juoksevalta tililtä . . . 5 pros. korko. 3 pro», fcorkn. 10 3 2 n » 1 n vaadittaessa Talletu8-k<;nttok:> ranttit lillö J SäästöksssatililU | Juoksevalla tili lä 240 4V, 4 3V, 3 15-0 Huvejai 0. T. Opiksi ja Huviksi Elävissä knvissa V.»KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 sunnunnatai 4—9 i.p. 420 J a Nuorsuomalaisen puoliren puoluekanslia Helsingissä, Kasarminkadun 23 ssa, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Liike- Ja ammafflosoffelfa. Artturi Wakkola, asianajaja JyväakyliisS, parturi Ollilaisen talona. lähellä HoteU Vahlgrenia. 48 Tavataan 10-2. — Puhelin 106. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lud. Castrenia tai oma Rantak. varrella lähellä asemaa. Avoinna 10—2. Puhelin 188. 61 tuotteita fno{U(Qaan. tse Äll HiiljijdrtoU Kaarlo Liukkonen, kruununnimismiet, varatuomari Korpilahdella. Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaesaa 81 HIerola- ja Sairasvoimistelija Zkanna Lehtinen Kauppalaisseuran talo. Sorr. V., Suomal. 1 k. 1 s. 66 mm. Ilmoitus. Täkäläisen rautatieaseman kaikki toimistot' ovat tulevan toukokuun 1 päivästä toistaiseksi avoinna kaik kina arkipäivinä kello 8—10 a.p, 11—2 päivällä ja 4-6 i.p, sekä pyhäpäivinä 8-9 a.p. Jyväskylän asemalla huhtik. 25 p. 1910. Felix Hedberg, asemapäällikkö. ■ on Suomen enimmin suosittu niitto kone, silli se on kevein vetftjille ja tavattoman vahva ja voi makas» Le osa, joka on enimmin alttiina kulumiselle ja rasitukselle, nim. kiyttöketju on täkäläisen ainestarkastusaseman tekemän kokeen mukaan 10 kertaa vahvempi kuin sen olisi tarvis olla. Käytän nössä saavutetuista tuloksista otam me tfthftn seuraavat lyhennykset os tajien kirjeistä; niin yksinkertainen kokoon panolleen, ett» kuka hy vfcnsi voi sen hajoittaa osiinsa, puhdistaa ne ja jäl leen koota. Koneen vahvuus on koko ih me. Huomaamattani kftvi terä johon kin kantoon niin ett» lensin istuimel ta noin 8 sylen p&ah&n ja hevonen melke : n istualleen ja poikittain kul- knsnunnasta, jo«en olisi luullut aiso- jenk n y. m. murtuvan, mutta — ei pienintäkään vikaa olkoon vaikka >nättäinempi- kin niitty niin sen tarkemmin siitä ei voi viikatteellakaan raada. Tilatkaa Toveri ajoissa sil lä paras aina loppuu en siksi. Hintaluetteloja, kuvatauluja ja seli tyksiä lähettää pyydettäessä P. SIDOROVV Suomalainen Kalustokauppa O. Y. Helsinki, Aleksanterinkatu 7. 1505 2-2 1529 1—1 Jyväskylässä huhtik 27 p:nä. Mehiläishoidosta. Katsokaa Mitä kultaseppä A. Savuselta «aa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis to sormukset; kauniit nimi- ja syntymäpäivä lahjat, hopeasta, uudes- tahopeasta ja nikkelistä valmirtetut. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalla. H a o m.! Maalisk. 15 p:vään 80 *L alennus. 647 67 ZmisnM jt StMtlriti myy Uiji RuumiSarttutcuppa alen netuilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 ^oiväskola. — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jyväskylässä, Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyalistoja tuuri varasto. Salkkuja (portföljejä) val mis le taan, . Huom.! Lainakirjastojen kirjoja »*do- taas huokealla. Huutokauppa. Kaupunkilaisten lehmien paime nen toimi annetaan urakalle njt Blkavan kesän ajaksi Rahatoimi- konttorissa kuluvan huhtikuun 28 p:nä kello 11 päivällä pidettävällä huutokaupalla. Samassa tilaisuudessa annetaan urakalle Taulumäen tien puhdistua. Anton Heinonen. 1495 2—2 Ilmoitus. Velkojain kokous Velkojat kauppias K. G. Ahosen konkurssiin luovutetussa pesässä kutsutaan täten kokoontumaan tiis taina ensi toukokuun 10 päivänä 1910 klo 6 i. p. Jyväskylän kau punkiin allekirjoittaneen pesän toi- mitsijamiehen luo neuvottelemaan ia päättämään, onko konkurssihal linnon maksamaa vetoa Jyväsky län kaupungin Raastuvanoikeuden antamaa päätöstä vastaan takaisir- voittoa konkurssipesää koskevassa riitajutussa jatkettava hovioikeu dessa. Ja muistutetaan konkurssisään nön määräyksestä, että poisjääneet velkojat saavat tyytyä saapuville tulleiden päätöksiin. Jyväskylä, huhtikuun 23 päivänä 19.0. Konkurssihallinto. 1493 8—8 Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. Castren & Snellman W Keskl-Suomen Rakennusliike „TARMO" os. Jyväskylä, Tarmola. Puhel n n:o 190. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukset. 1242 K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hinto ihin . Puhelin 94. 1201 Ilmot lajille huomautamme, ettei „Keski-Suomeen" oteta julkistamaksi sellaisia ilmoituksia, joita ei maksu seuraa. Poikkeuksia owat maan kunnalliset ja muut lviras- tot sekä konttorimme kanssa erikois- sopinmksen tehneet ilmoittajat. Mimytyksen »välttämiseksi on siis tllapais-ilmoitusten lähettäjille muka- minta liittää ilmoitusmaksu heti ilmoitusta lähetettäessä. . .. Moh-iläishoito nykiMn on lvielä ai- w«n tuntematon i'uur<mm<ille ojalle kanM. Tästä ehikö woisi pääliää, cnä mohAaisholitoQ on N>aÄa ivähän. aikaa Suomessa lharjoiteitu. Mutta niin ei suinkaan csian laita ole. Joku ehkä nauraa, jos sanon, enä mehiläishoito maosjamme on monta kertaa !wanhempi kuin esim. Perunan lviljeleminen. Historioirsijot :ietäwät N^armuudölla, eitä suomalaisl>einiot owat jo pakanuuden aikana harjoitta- neer mehilöishoidoa. Sellaisissa wiro- laisten uhrijuhkisjv> tietäjät nauttimat hunajaa. Näin kerucnvat bistorioiisi- jat. Katolisina a-i^koin^ hoidetuin lucsta vien puutarhoissa melkoisessa määrin »nchiläisiä. LuMareille ja kirkolle oli- kin mehiläishoito hylvin tärkeä. Kirk- kojen sa lu>osiarika>ppelien juhlalvalais- tukseen tanvitmin wahaa, josta waha- slMlilöuä Ivakmiistvttiin. Luostarien lääkmineenal oli iuurimmalta osalta hunaja. Rikkaiden rukkien ja juomien höysteeksi käytettiin myöskin hunajaa. I A la ma isiensä 'tail oude ll i ses'a iva u- rastun>!^eista huolchnma kuningas Kustaa Wa>ssa kehon li alamaisiaan mehiläishoitoon. KerrotaM hänen omilla maatiloillaan oileen niehiläis- tarhM. Näinä aikoina tiedetäänkin mchikäishöidon Meen 'jotenkin yleista kansan, keÄkuubessa etelä-, kaakkois- ja lounVisosisfl» Suomea. — Tulee sinen suur m sotia. Etenkin ison wiha.n ka- malat aijat, solka tuhoalvat melkein koko>n<um niehiläLhoiÄon. Muna kui- tettfiiu Turun s»eutuwille jää sen wer- ran mcMäisiä. että hoitotaito ja suo- malainen mchiläisrotu owai säilyneet mcas,samm>e MH in päi>wiin saakka. Täinän. jälkeen oli mehiläishoito lamassa kaua-n aikaa. Mmia kansan edischimstä harrasta>lvien miesren buo- m>w Äkoi taas >kiinti)ä asiaan. „Ku- ninkaaMsen Huoneenhollu^ksen Teu- ra>n" toimesta t-uotiin maahamme me- hiläisiä Ruoisls-ia, jotka stjoilettiin eri paikkoihin maahamme. — Etäs senai- kuinen miehillä>ishoita>ja kirjoittaa har- jsitlaneensa mehiläishoitoa Suomess» erinolmai!sella meneÄyksellä. Hän huo- mamtaaMn, että maamme ankaroista pakkasista huolimatta menestyy mehi- läishoito Suomessa taiwwasti järjes- tettynä lhytvitn. Tämän seikan owcrt myöihemmätkin tutkijat huomanneet to- deksi. sillä u^ea-t sellaiset mehiläisien^ taudit, Kotila lämpimissä maissa rai- Mockvat, eiwät pääse meillä ivattaan syystä, että taudin siemenet kuokeivat onka ra in pakkasten tvaiikutuksesta. Maikka mehiläiÄhioitoa koetettiin ■Tanjalle selittää ja asetettiin Paikottain mchiläisiä yleisön nähtälväksi, ei mehi- läishoiito itahtonut warsinaisen kansan keökuu^sen lleSvetä. Myöhemmin teollisuuden kehktti)essä sokerin ija siirapin hmiQ halpeni, ja kun petrooli, steariim Y. m. tulilvat käytäntöön, niin wäheni hunajan ja wahan kysyntä. Aikaa myöten kuiten- kin huomataan mehiläishoidon alalla hieman edistystä. Varsinainen edistys alkoi »vasta wuoden 1Z70 paikkeilla ja on 'jatkunut näihin saakka. Mainittuna aikana alkoi meidänkin maahamme le- ttfitfä iietoja uudemmista, tuoitalvam- mism mchilÄishoitotamoista. Kuten edellä olemme maininneet, on Suomessa Mut jo wanhaan aikaan ke- s>M m-chiläisiä. WarsinaiS°Suomessa ja Ahzvenanmaollo on w:elä tawalto luissa Suomessa kotiutunut ja mones sa sadassa Mupcilmessa mukautunut mehilÄsootu. Tämä suomalainen mehiläinen on pieni, wäriltään mmman ruskeahko. Se antaa harilvoja, mutta sen sijaan wa>hwem!pia parwia kuin muunrotuiset mehiläiset. Sanotaan sen oleman kiuk- kuiten ja helposti ärrywä, mutta kui- tenkin huononlaisen puolustautumaan ryöstäjiä ivastaan. Kuningatar on ivoimakas, munii runsaasti ja pitkä- ikäinen lvervaten muunrotuisiAi mehi- täisien kuningattariin. Suomalaiset ■inehiJffiset owat hÄppoja saada par- »r^illessa kiinni, Mä ne kokoontumat pian. Taudit owat harmi naisia niiden keskuudessa. Ne myöskin ,talwch!i- lrvt" hi)wm. Millään muu mehiläis- rotu ei meillä ole nätzltänyt yhtähyivin menestiDM. Senpä wuoksi olisi iätä mchiläisrotua jäilytettätvä puhtaana maassamme. Muista mehiläisroduisla mainilla koon pohjoismainen mehiläinen, jota miMkin tawataan Suomessa. Se on muuten samanlainen kuiln suomalai- nen mehilläinen, värilleen hiukainvaa- leampi. Myöskin jonkun werran suu- mi rea n mietmnön Pohjallle rakennenua esitys-lä. Tätä Malioku>nnan kantaa puotustilvat monet puhujat sangen woimakkaa>sti, niinkuin Erakko, molem- mat Hielrit y.m. Toisten mielestä taas ol» samalla keri<m lyötäwä monta kär- päslä ja ehdotliitvat asian kytkelläwäkjt erinäisiin muihin >anunr[uonroisiut asioihin. Niinpä edustaja von Troil oli edellisessä istunossa ehdottanut kai M sosiaailiisen ivakuutukjlen lajit, fu« ten tapaturma-, leskien ja orpojen y. m. ttx>fuutukjW pantcvvaksi samaan nuottaan. Alkio taas taihroi hänelle rakkaan mirkanviesasiian mukaan otetta- ivaksi ja Jonas Castren piti mälttämät- tömänä ainakin leskien ja orpojen wa- kuutuksen yhdistälmistä liysymlMeen. Sosialistien tunnettuihin »toacttiimif- sim" asiassa sisältyy ei enempää eikä ivähempää kuin koko <werotuslaitokse« uudisivminen. joka ei liene ailvan lä- himmässä tulemaisuudessa suoritettu. Toisaalta hucmoutetliiin, että nyt kysy- mykissä o>?ewakin wakuutusla>i jo yk» sinään on siksi laa>ja, eitä yhdeksi ker- raksi on senkin aikaansaamisessa työtä ja ousi Iroin asian wii>Miämisiä ja »vaikeuttamista sen kytkeminen muihin asioihin. Leo Mechel/in oli edellisessä islunnossa- esittänyt oman makuutus- leoriia-nsa, joka Eino 'Takari A. K:» laskujen mukaan tuottaisi — oliko se m>t 78 n.kn eläkkeet, eikä niistä siis paljon kostuttoisu — Tällainen asia lii. nen keskustelu kätvi, kuten arN'ata so° pii, meille leht^rimäelle sangen kuilvak- si ja ellei Hilza Pärssinen olisi puhu- nut, niin oltaisiin piana ikaan nukut tn. Hän sanoi, eitä Aug. Hjelt on täällä tivffä osmianu^ että suuret joukot työ läisiä simuultaa 65 ikälmuoden — so sialistit wäinäwä:, et.ä muoden ikäraja on wälltämälön, sillä Harmat iyöläiset saawuuawat 65 tkämuoden — mutta hän ei ole irouiu, todistaa, et- teiiväi mipÄkin monet t>wlaiset kuole ennen ikäwuot:a. Tämän lausun- non aiheut:amas!a eduskunnan äanek- kääe-iä hymäsläluu^sia punastui Hil- ja ja yritti selitellä llausbitaa^., muna selitys onnisiui Svielä melkein huo- nominin. Edustaja Kaarneella on mah- coa usko, sillä hän uskoi mahlvasii: wielä sosialismien reseptiiit. Multa toi- selta eduskunnan pieni>mmäl'.ä puo- lueel:a Schybergsonilia puuttui koto- naan usko tässä, «niinkuin eräissä muissakin asioissa, :fa hän piti fr f o klisymysiä wain lN>aa>li- ja suurlakko- humbuukina. Asiasta juieliiin siuen puoleen ja loiseen ai^na nli puolen yön, jolloin J)l)<n>ä-ffi)itKit »valiokunnan Ä>do:us ja o£sb st : r;i)i päi'vujärjesiyk- sestä hallituksemme huomaan ja hal- tuun. .Halliiukselle Mastattaivaksi hnmäksyi- liin kaisi »vaiilysi^nll^stä. Saapumatko herrat »vasiaamvan. on siteen kysymys, rempi. Sitten on wielä monia^ mehiläis- ollaan epckieioisia Mielä. rotua, joista paraita omat: kanettva- mchiläijet' ja krainilaiset, molemmat keAki-^soksalaiset, jMriaiset, iialialm- set, kaikki Parllveiluhitaita. Pohjois- mainen kuuluu M)öskin näihin. EduskuntapakinoUa. Helsiitgiösä 24 pnä huhtik. 1910. Wiime nistai^illana haasteltiin yk- sinomaan n>öl!liwyttömyyö- ja Man- huustvakuutukjien järjeslämiseslä. Ja kun asia anomuÄnuolonsa takia ra?- kaistiin ijhdessä ainoassa käsittelyssä, sieti siirä Yhden iliaknuron pakistakiii, silsi tärkeä jä laajakantoinen se oir. Ja kun muislLa, miien tähiin kysymykseen sisältyvillä 350 mkn ilmaisilla ävuollli- silla eläkkeillä on maaleissa soimiisieille ään'ä kallasreM, niin ei olin ihme ol- lut, waikka parikin iltaa olisi täysi-is- itunnossa asiasta mäitolty. Että liitä sentään suoriuduttiin näinkin ivähällä, johtui nähtämästi silitä, «i,tä soita li s- tien „M>w:imusten" mahdottomuus on .todistettu siPsi srtoivastil, eiteiivät he iisekciän tosiieolla niitä enää puolusta. Niinpä he nyt puhu Uivatkin sangen wä- hän omien «ihdotuksiensa puolesta ja sensijaan haukkuimat ^porlvarien" ch- dotuksia. Tyämäenasiain IvaUiokunta ehdctti anottvtvalsi inwa!iditHettiwakuuluÄo- Perjaniai-ilta oli mielä tiistai-iltaa kuitvempii. Lakimiehet mäittelimät sii- tä, millaisiisi eräät perintökaaren pykälät olisi muutetmva. 5!iitä, jolta owcrt hum-iteituja lainopillisesta hius- tenhalkomisesta tai niitä, joilla on pe> rintöiuhatitsia odotettavani, kenties hiuvitti !tuo pitkäaveleinen wäi:tely. mutta mei'lle muille, joille on saman tekemä mi,n!kä kaaren mukaan perinnöt jaetaan, oli tämä istunto pelkkä kiuw. Tohrori. TcÄas oli sangen hyökkäämällä tuulella lakiW»liokunnan laatimia ja suuren Ivaliokunnan siunaamia Pt?>käliä ivastaan. Ne iaas otti puolustaakseen senaanori Nylvrgh. Ja kumpikin sai kaikkien puolueiden kaikilta juristeilta apua. Tähän juristien jupakkaan us- kalsimat ainoastaan maallikot Penna nen ja Ahmaivaara hiukan pistää ne- itäänsä. Lopputulos koko pitkäsiä ju- tusta ttti se, eiiä lakiwa>!iokunnan pl»- kälät hymäkfyttiin toisessa käsittelyssä. Niiden mukaan mm. jaa Perunkirjoi- tuksen kaupungeissa loimitultaa muilla kuin raasiumanoikeuden määräämillä henkilöillä, jota feilkaa juur: erimieli- stHs tässä lakimiesten kiistasi» kcski. KiMasetuksen ensimmäisessä käsitle- liissä ei Mielä pitkiä puheita PideUy. Edustajat Pennanen ja Fräini siinä esiltimär. muutamia toiwomuksia suu- relle »valiokunnalle ja Neowins heidän toimomutsiaan masiusti. Pientä Hu- Mia illan kuiwuu>teen tuotti »vapaahra Nrjö-Koskisen ioiwomus kes:ikiewarien fyöpäläiÄen suhteen. ^