Tjjrstaina 24 p. Helmikuuta KARJALATAR N:o 22 — 1910 (K. 8. 1 k. 2 s. '20 mm.) Raitti us-Iltamat toimii S. O. N. R.-lilton täkäläiset osastot lyseolla ensi lauvautaina klo 6 i. p. Sisäänpääsy jäseniltä 25 p. ja muilta 50 p. Nuijan Naisten hävelyretii sunnuntaina 27 p:nä t. k. klo 9 8. p. Niinivaarjn Yarikseon. Kokoonnutaan uuden kansak. nurkalle. Osarottajat ilmottau tukoot Linda Hukan kaupassa. jäällä sunnuntaina t. k. 27 p:uä Lähemmin pylväsilmoituksissa lauantaina. — Naamareita saa tavana Sarolan kaupasta. erittäin märitetlyjä — roskajuttu- ja, missä sukupuoliasiat esitetään mitä hirmittämimmässä asussa Koko tämä roska ei tosin ole ivan haa — muutamia ivuosia ivasta ainakin julkisuudessa. Manhin lie Buffalo Bill-sarja, sitten tHiek Carter, mitkä ikrnestyimät noin 5 mnotta sitten. W. 1909 oli Saksassa jo yli 100 sarjaa roska kirjallisuutta. Ei ole ihme, jos kirjallisuus, missä murhat ja kou- nantyöt joka lehdellä esiintymät, maikuttaa turrnioklisesti kasivamm nuorison, iviekäpä täysikasmnisen- kin kirjalliseen ja taiteelliseen ma- kuun. Roskakirjallisuus ei yksin kuoleta lukijan esteetillistä ja siiveel- lista makua, maan systemaatti- sesti hämittää koko mielikmvitus- ja tunne-elämän, mieläpä tekee uhrinsa usein mielipuoleksi. Se on määrällisin keino koko kulttuurin hämittämiseksi. Dhdessä 32-simuisessa Sherlock- Holmes-mihossa moi esiintyä puo- lisataa henkilöä, joista puolet mur- hataan, kolme tulee mielipuoleksi ja useat raajarikoiksi. Muutamia naisia on toimitettu ..»valkoisiksi orjattariksi", toisia raiskattu. En- tisaikain seikkailuromaaneissa oli sentään ihanteellinen pohja, niitä saattoi lukea aina jotain oppiak- seen. Nykyaikainen painettu ros- ka kumailee maan yöiloja, rikoksia ja orgioita ja melkein aina pa- hintakin konnaa ihaillen. Tyyli on pilautunut, kömpelö ja raaka. Kirjallinen hienotunteisuus ja miellyttämyys on poissa. Som- mittelu ei milloinkaan mastaa to- dellisuutta. Salapoliisi pelastuu mitä kamalimmista maaroista, aina onnistuen moittaa ihmismuo- toiset perkelemastustajansa. Ker- ran kukistuu tällainen suuruus, kaikkitietämä, kaikkialla läsnäolema ja -moipa Pat Conner. Mutta se on ainoastaan kerran, aina on poliisi moittajana, milloinkaan ei hänen huimapäisyydellään löydy rajoja. Halpaa tämä roska myöskin on. Sarjan 100—200 nnhkoa moi saada 10 ä 20 pennillä wi- hon (meillä tosin 30—liö p:iä). Saksassa ansaitsee muodessa useat roskajuttujen kustantajat -'>0 mi!- joonaa. Heillä moi löytyä.'>0,000 asiamiestä kotimaassaan, satoja- tuhansia ulkomailla. Eräs Nem- yorkilainen roskakirjailija Fr. Tcy (Nick Carter juttujen tekijä) an- saitsi 25 psenningiä sanalta ja mestaroitsi 30,000 sanaa miikos- sa, joista ansaitsi 7,500 mk.! Up porikkaana elää hän Nem-Zor- kissa. Esimerkkejä löytyy tu- hansia. „Schund"-kirjallisuus ei merkit- se yksistään turmiota stiveellisessä maan kansantaloudellisessakin suh- teessä. Koulupoika, joka ei moi «staa koulukirjoja, moi omistaa Kiri? Zoen;utma. Salmaimet ruskamat liitoksissaan. Niinkuin eräässä kirjeessäni aa- mistin, on täkäläisten nuorsuoma- laisten perheriita, joka puhkesi ilmi joulun edellä kunnallismaalien johdosta, nähtämästi saanut — ..hiljaisen hautauksen". Karjalan Sanomissa sanottiin riidan tule- man ratkaistamaksi nuorsuoma- laisten yhdistyksen kokouksessa joululoman jälkeen. Niin lienee jo tehtykin, sillä kohta on pää- fiäisloma käsissä, sitten kesälupa j. n. e. Puolelta ja toiselta mal- tettiin kaiketi mieltä ja huomat- tiin, että tuli sentään mennyksi asiassa mähän ikäänkuin liialli- suuksiin. Liitytään maan yhdis tykseen jälleen jäseniksi, ajattelimat marmaan toiset, eihän yhdistys pane mastalausetta maalisopimuk- sen rikkomuksesta julkisuuteen kui- tenkaan. Samaa köyttä tässä, nähkääs, mekin olemme »vetäneet maikka eri tahdissa, lisäämät sii- hen taas toiset ja näyttämät, että he muutamaa» kuukautesi: omat ennättäneet saada kunnantoimissa paljon kokemusta, kykyä ja har- maita hapsia kormallisille. Mitäs siitä onkaan sanomista, fillä sehän on mallan laittamaton- ta, että meljekset sopimat ja so- «innossa elämät. Mutta perhe- sopu nuorsuomalaisessa puoluees- sa ei ota maan pysyäkseen. Tay- l,">oo salapoliisiseikkailna! Ia kouluissa kuuluu löytymän ottein Nicf-Cartev klubeja, joissa tietysti seikkailut ja retkeilyt nneliä kiin- nittämät. Noskakirjallisnuden surulliset seu- raukset oivat alkaneet iiäkyä ineil- lätin. ttoloa kaikaainisia, ryöstö- ja inurha-yrityksiä nnoryon kes kuudessa on moitu lukea roskakir- jallisimden laskuni?. -- Kölnissä oli eräs koulupoika hirttänyt toi sen pnnhun — lukemalla samal- laisesta tapauksesta eräästä v^ick- Carter-jutusta! Muuan silittäjä- tär Berliniosä oli myrkyttänyt it- sensä saadalscen ..kuollakauniina". 3en hän oli lnkeinil eräästä sala poliisiromaanista. Mläolemasta kai jo selmiää niiksi saksalainen kansanmalistus- seuran pääsihteeri kV Teivs kysyy! „ kuinka nioimme taistella roska- kirjallituutta mastaan?" Tähän kysymylseeit oii koetettu ivastata moiiella tamalla. Vaikeuksia on ollut hirmittämäsli, mutta mähi- tellen on hallitukseii, kaiipnnqin- ivalluustojen, kottluylihallituksien ja yksityisten yhdistysten puolelta alettu toimia positiimiseeii suun- taan tämän kirjallisuuden estä- miseksi. On perustettu seuroja, joiden tarkotuksena on lemittää hyivää kirjallisuutta mastapainoksi. Saksan ivalliopäiivät omat saa- neet hallitukseii ajatteleiiiaaii eikö olisi syytä kieltää ulos- ja sisään- tuontia rimoille kirjoille ja kumille sekä kokonaan kieltää roskakirjalli- suutta painamasta. Useat saksa laiset kaupuiiginmaltuustot oivat alkaneet boikolteerata niitä kirja- painoja ja kirjakauppoja, joika myömät roskakirjallisuutta. Sak- salainen kirjakauppiasyhdistys on ryhtynyt niinikään taisteluun „schund"-kirjallisuutta ivastaan. Tässä kohdeit on meillä Suoines- sakin marteenotettamaa. Kirja- kaupoissa, rautatienasemilla ja sanomalehtikioskeissa löytyy meillä roskajuttuja myytämänä eikä pa- rane asia siitä, että jotkut yksitr set kaupustelijat omat lakaiineet niitä lemiltämästä. Että tässä piilee kokonainen yhteiskunnallinen maara, siitä ei ole epäilemistä- tään, taisteluun sitä ivastaan maan olisi ankarasti käytämä. Waara ei ole siinä, että munla- mia yksilöitä joutuu niiden kaut- ta hunnikolle, maali siinä, eitä tuhansia ja taas tuhansia syste- maattisesti roskakirjallisundeit kaut- ta myrkytetään. Meillä Suo- messa ei tosin ivarsinaisia roska- kirjallisuuskustantajia löydy, mut- ta sen sijaan ulkomaakaiset „Tra- qat" y. m. leiviämät sitä enein- män, ja useat sosialistikus taittajat myös omat ryhtyneet roskakirjal- lisuudella hyiviä afäärejä teke mään. Suuremmalla syyllä siis jokainen kirjallisuuden ystäivä taisteluun roskakirjallisuutta mas- taan. T. Hj. K. Snomalaisnnden Liiton Lipas 1010. JS. Kalelvalan-rahnstoa perzl^tnmaan. jtohta ivietämme kaikkialla maas- samme Kalemalan-juhlia kiitolli- sina siitä mninais-aarteesta, jota karjalaiset runonlaulajat omat uskollisesti meidän aikoihimme säi- lyttäneet ja jonka Elias Lönnrot on salasta ilmi tuonut. Mutta todellisemmallakin taivalla kuin juhlapuheilla meidän tulisi osoit- taa kiitollisuuttamme. Jokaisen suo- malaisen pitäisi omaan kirjastoon- sa ostaa Kalemala, jota on sää tämissä sekä helppohintaisena että korukansissa, tai jos hänellä se einiestääii on, joku Kalemalaa käsittelemä teos juhlapäimän py- symäiseksi muistoksi. Jokaiseen lai- nakirjastoon olisi juhla» johdosta tyy miiiun sanoa sitä samaa nyt, niitä ehkä ennenkin olen lausunut, ettei minusta alunpelin mikään sopusointu siinä ryhmässä ole näyt tänyt mahdolliselta. Kyllä puo- lue lyhyttukkaisten naisten ja pit kätukkaisten miesten kirjailija- ja taiteilijapuolueeita olisi aikahymin menetellyt. Mutta erehdyttyään ja poikettuaaii maltiollista puolue- suuruutta haameksimaan ja ta- mottelentaan se oii polttanut sii- peiyä. Sen kokoonpano ja muo- dostus mitä erilaisimmista ja mastakkaisimmista aiiieksista oli niiil luoniiotoii, ettei se ajanpit- kään millään keinoin moi eheänä pysyä. Kihnauksia ja hankauksia ei olekaan moitu mälttää ja ajan kysymys on maan ollut, milloin ..huone, joka nousee itseään mastaan, jää kylmille" ja ha- joaa. 9h)t maalien edellä ja marsin- kiit maalien jälkeen omat puolue- rakennuksen salmaimet pitäneet pa haa ruskeita liitoksissaan. Eri- puraisuus on kärjistynyt niin ki reäksi, että nuorsuomalaisten puo- luekokous näyttää tuleman pidet- tämäksi asiasta maaliskuun lopul la. Karjalattarenkin lukijoille oii osaksi jo tunnettua puolueen jä- reäii tykistön, pääkaupunkilaisten ääiienkannattajain manöömerilau- kaukset tässä sisäisessä kapinassa. Niinkuin muistettanee mäittimät Helsingin Sanomat eripuraisuu- teen oleman paljon muitakin ja asiallisempia syitä kuin henkilö- kohtaiset seikat. Syyt omat sy- memmällä, erilaisesta maalman- hankit lama uutta Kalemalakirjalli suutta. Ennen kaikkea ansaitsisi- ivat muistamista ne kansanrunot, joihin ttalemala perustuu ja jois- ta tärkeimmät Wienan läänin Ka- lemalaii-ainekset runot kahtena ko- ineaiia nidoksena toista ivuotta sitten ilmestyiivät. Ei ole kun- niaksi Suomen kansalle, että tätä kallisarmoista teosta on ivasta lioin puoleii sataa ostettu, kun paljon pieirenlpi ja köyhempi Wi- roll kansa on yhtä laajaa ja kal- lista Zetukaislen runokokoelmaa tilannut noin kolmesataa kappa- letta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seu ra, joka rouosifymmenien maima- loisten malinisttiStöideii jälleen on ryhtynyt julkaisemaan taydel- lisesli kokoelmaa Suomen kansan manhoja runoja, ei tätä maalleni- me mainehikasta yritystä moi säänilöilisesti jalkaa, elleimät kan salaiset täydellä todella ryhdy sitä kannattamaan. Olisikohan liikaa odottaa, että edes jokaista pitä- jää kohti ostettaisiin ja tilattai- sirn yksi tai pari kappaletta näi- tä kansanrunoutemme muistomerk kejä? Mutta ennenkuin tämäntapai- nen tcmnatuS on saatu järjeste tyksi, on syytä ryhtyä suoranai- semmin aivustainaan Kaleivalan alkuperäisten ainesten julkisuu teen saattamista, jota myös ulko- maiset oppineet, Kaleivalan har- rastllksen jo monessa maassa he- rättyä, kärsimättönlästi odottamat. Kykenemiä työmoimia on mihdoin- kin saatu kasmatetuksi, niin että niiden pnolesta työ möisi sään- nöllisesti edistyä, kun main tar- peellisia maroja saataisiin kokoon. Tähän nähden Suomalaisuuden Liiton keskustoimiknilta rohkenee kehottaa Kalervalan-rahaston pe- rustamiseen Suomalaisen Kirjalli- suuden Seuralle kansanrmtoutem- me julkaisemista marteu. Useim- mistä maassamine mietetyistä Kalemalan-juhlista jäänee ylijää- mä, lnikä moitanee tähän tarkoi tukseen lahjoittaa: siihen saatta mat juhlissa läsnäolemat mielä erikoisesti antimensa lisätä. yksi tyisten oii tilaisuus suorastaankin lähettää amuztuksensa S u o m a- laiselle K i rj a l l i s uu d e n Seuralle H e l s i n k i i n. 'Jiiitä juhlatoimikuntia ja hen kilöitä, jotka mieluummin tahto- ivat asiaa edistää siten, eitä juh- lassa tai muuten saamillaan iva- voilla ostamat oman kotipuolensa kirjastoihin Kalemala-kirjallisuutta, vyydetään siitä ilmoittamaan Suomalaisuuden Liitolle H e I s i n k i i ll, joka toimittaa luet- teloita saataivilla olemista Kale- malaa käsittämistä suomenkielisistä teoksista, ottaa mastaan niiden ostamista ivarten lähetetyt rahat sekä pitää huolta kirjatilausten pe- rille tulemisesta. Yleisiä uutisia. Totilassnostuntn. Sen johdosta että eduskunnalle 1909 jätetyn Suomelta »vaadittua sotilasapumaksua koskeman arm. esityksen kolmannessa kohdassa määrätään, että sotilasrahaston tulojen täydentämiseksi ivuotta 1010 ja seuraamia rauofia ivar- teu on eduskunnan osotettarva ma- roja, ilmoitti kenraalikuivernövri, kuten aikanaan on mainittu, tam- mikuun lopulla senaatille, että Hänen Majesteettinsa on katsonut tarpeelliseksi että päätetään erityi nen solilassuostnnta ja kehoitti kenraalikumernööri senaattia sen mnoksi miipymättä ryhtymään ivalivistamaan ehdotusta arm. esitykseksi erityisen sotilassuostun- nan määräämisestä, joka osoite- taan muodeksi 1911 suoslunta- maroista. Tämä puoli sotilasapumaksujen suorittamisen järjestelyä ei miinle katsomuksesta riippuivia. ..Pääs- kysteil" ryhmän taholta on mm- ta nuorsuomalaisia (helsiiiqinsano- malaisiaj johtomiehui leimattu epäpcrustuslaillisiksi, jopa suoras taan syytetty bobrikossilaisuudesta. Tästä parjauksesta huolimatta sa- nomat Hels. Sanomat heidän puo- leltaan koetetun pitää yhteistoi- mintaa moimassa. Asiallista eroamaisuutta puo- lueen molempien, nyt riidassa olemien ryhmäin ..pääskysten" ja ..sanoinalaisten", mälillä on ollut m. m. siiliä että Hels. Sanik kalinat- tajineen omat maatineet käsittele- mään suurmaltiollisia kysymyksiäm- me makaivuudella ja ivastuun- alaisuuden tunnolla, jota mastoin Suomalaineii Kansa ..pääskysi- neen" pitää uhmailua taistelu- keinona, maikka ei aina mälitä edes siitä, onko mirkamiesten nou- datettama lakia (Suom. Kansa näet äänettömänä hymäksyi esim. nii- den mirkamiesten menettelyn, jot ka tammikuun alkupuolella laiton- ta leimasnostuntaa kantoimat). Maaleissa ..pääskyset" maatimat ehdokkailta ennakolta määrättyä kantaa sotilasmiljooneihin nähden, jota mastoin ..sanomalaista" par- jättiin myöiltymäisyysmiehiksi. ..Sanomakaiset" omat puolustaneet kokoomushallitusta, jota mastoin ..pääskyset" omat ilkkuneet parla- mentarismilla leikitteleniisellä. Si- säisissä uudistuskysymyksissä omat ..pääskyset" »vanhoillisia, monissa tapauksissa ruotsikkojen kanssa uudistuksia mastustaneetkin, jota mastoin ..sanomalaiset" omat tah- torstaina mielä ollut senaatissa käsittelynalaisena. Totilasapumaksun suorittaminen. Täydennykseksi miiine nnineros- samme olleeseen sotilasapumaksuii suorittanliseil malmistelua koske- maan uutiseemme palautamme niuistiin, että senaattiin minne tainillikuuil 22 pnä saapui ken- raalikumernöörin kirjelniä, jossa, miitaten lokak. 7 pnä 1909 an- nettuuli arm. julistuskirjaan, hno- nlautetliin, että Suomen on mal- takunnanrahastoon maksettama apnmaksuna sotilastarkoituksiin m. 1910 ja seuraamilla muosina mää rätyt summat, joiden peittäini- seksi pitäisi käyttää etusijassa soti- lasrahaston maroja sekä käyden- tää nämä eduskunnan myöntä millä maroilla. Kun kuitenkin miime eduskuiita hylkäsi sille jätetyn esityksen asias- ta ja kun kenraalikumernööri tah- toi pitää huolta siitä, että arm. käsky täytetään, kehoitti hän se- naattia pikimmiten ottamaan har- kittamakseen kysymyksen ehdotuksen malmistamisesta arm. esitykseksi, joka koskee marojen myöntämistä m. 1910 sen summan peittämiseksi, johon sotilasrahaston ivarat eiivät riitä. Tämäil ohessa katsoi kenraali- kumernööri, että ennen kysymyk- senalaisen esityksen eduskunnalle jättämistä on »välttämätöntä Hä nen Majesteetiltaan hankkia lupa siirtää maltakunnanrahastoon se osa sotilasapumaksusta, joka moi- daail suorittaa sotilasrahaston Ma roista ja että esityksessä sel- ivästi määrätään se osa, joka on suoritettama suostuiltama- roista. Kenranlikumerilööri pyysi sen ohessa tarkkaa tietoa sotilasrahas- ton maroista jouluk. lii pnä 1909 sekä rahaston tuloista ja meiiois- ta iv. 1910. Saatuansa iiämä tiedot ja iläh- tyänsä, että joulukuun 31 pnä 1909 sotilasrahasto oli tyhjä, ke- hoitti kenraalikumernööri senaat- tia anomaan korkeimmassa pai- kassa lupaa siirtää yleisestä mal- tiorahastosta sotilasrahastoon se määrä, mikä jälkimäiseen on tä- män muoden kuluessa armioitu sotilasapumaksujen suorittamista marteli kertymän, jotta tämän apumaksun suoritus möisi tapah- lua miipymättä. Sitä mukaa, kuin »vuoden mittaan maroja soti- lasrahastoon kertyy, suoriteltaisiin laina takaisin. Mutta koska maktion käteiset marat erinäisten miime Miikkoina tapahtuneiden suurien maksujen johdosta, jotka olimat aiheutuneet Wenäjän postilaitoksen kanssa leh- dyistä kuukaustilien suorituksista, olimat käyneet perin niukoiksi, lie- nee kenraalikumernööri samalla ilmoittanut hankkineensa asian- omaiselta taholta lumail siihen, että lähinnä muorossa olemat tilitykset Wenäjä»l postilaitoksen kanssa saadaan lykätä tnoiinem- maksi. T. k. 17 pnä päätti senaatti täinän johdosta tehdä korkeimpaan paikkaan alistuksen anoen lupaa saada siirtää yleisestä maltiora- hastosta sotilasrahastoon sen mää rän, mikä sotilasapumaksujen suo- rittamista marten on tämän muo den kuluessa armioitu mainittuun rahastoon kertymäksi. Senaatin päätös ei liene ollut yksimielinen, kertoo U. S. Äskeiset scuaattorinimityksct. Sekä kollegineumos A. Hos- jainomin että esittelijäsihteeri E. R. Rainesalon nimitykset senaat- toreiksi ja senatin talousosaston seniksi kestämät senaatin »valta- luman loppuun, s. o., syösk. !!0 pnvään 1902. Kollegineumos Hos- jäinom pysyy sitäpaitsi edelleen hallitseman senaatin oikeusdepar- toneet tarinokkaasti toteuttaa nuor- suomalaisten ohjelmaa. Tästä kaikesta on Hels. Sano main mäitteen mukaan seurannut, että sisäiset riidat omat puolueen keskusjohdon toiminnan kamautta- neet, niin että se nyttemmin on maan niineksi olemassa ja ainoas- taan kiusana sen monelle jäsenelle. Sopinee tähän lisätä, että keskus- johtoon oil malittu jäseniä mo- lemmista ryhmistä ja sopusointu näiden mälillä ei liene kamieim- pia, sillä jäseniä ja äsken puheen- johtajakin (pros. Setälä) on eron- intt. Hels. Sanomat lisäämät, että ..pääskyset" harjoittiivat mitä ikämimpiä maalijuonia, saaden aikaan onnistumattomia maali- listoja ja osailoton laimenemisen. Muutamissa »vaalipiireissä, esim. Uudellamaalla, Mikkelin läänissä, Kuopion läntisessä piirissä y. m., ..pääskyset" asettimat omia mie- hiään yleisiksi ehdokkaiksi, ,.sano- malaisten" miesten kilpailijoiksi. 'Min ollen Hels. Sanomat pitä- mät parhaana puolueen jakamis- ta ja ainoastaail maaleissa yhty- mistä mapaaksi maaliliitoksi. Ziäistä tällaisista lausunnoista lensi nuorsuomalaisiin maaseu- tulehliin kuin tuli tappuroihin. Jokainen ehätti sanomaan paina- man sanansa, mikä mihinkin suun- taan. Monet lehdet näkimät puo luehajaannuksessa piilemän oman elämänkysymyksensä: Jos kahtia- jako todella tapahtuu, seuraa siitä useiden uusien lehtien syntyminen, useiden manhojen kuoleminen ja puolueen kaikkien lehtien kitumi- tementin yliproluraailotinmiras ton ivirkamiehenä ia s-.-»..afttori Rainesalo esittelijäsilueevirnui saan. Waltivpäiwicn Kenraaliknmeriioöri inukt.!-»- nyt esittelijä A. ?eqcrl).'!!nin mimaan juhlanlenojrn j maltiopäimäin muajciiviuijia.ii^uu- j sissa, esittelijä Alsre^. - pitämään pöykäiirj'1,1 wai:io^äi. { wäin amajaisis>a ivka | räisen kielenkääntäjä,i A. ^ ivailin lukemaan pl-hcmi?!':» n-..- \ ielisen loanni.lseii amajai:- \ i V - luniuiiaiicii puolueen Joensuun ;•• Ko;»tww'idm 1'iuitöin, asiamicS vouiua ..Unna Simonen, joensuusta. •.H»idj'.jat läizctettänee Kuopion n. tnllinnon ja ^ ' ir.<) "'..'.iwan il,ylleen nosta- a''l7.M!<.'i>iä luastaan -"i:;i I loydai!nojalla, „]!iv osia:nies ia 'y;Ua l)i'.'>ti»naiio:»luudev- ' ! ' ; ^-1ui■ (cilai^ia, joka ei iiiuuiei, siinä toi- ' ■.i'.11'a svuhcclHfc-Mi meitetelltjl, i ui'.oi-. t i o o i t niinhun uiiiianiies pvtuiv .t tMVuniviaän rilokiesla." juhlallisuu!sis'a lissa. Wiivnvi-, notarion »virkaa oivar lpi.'i hoivioitellden ianc-li--!?, ir.n Einar Ztenius ja ,var-.-.iuomar: j Torsten Boisman. j>- ; cv.;.. :=; x n Joensuusta -.Kitspn i!i\iUUi I ; ! Vx- iUulia (ufenUa bliomo.uilca taitlia '•a ymnousoilon ystä- .iit-K-ia oii 3cl>ltk-?ttin, viijiu ja Hibeliutfen 'vaieiia. tiaofittise» iuoiiiicniiiviorion ja {l'viunc-1 is.:citutfcu frikcaan »virka C,; ; Cl 1; r -' i : f ai iti-.*-.ii:*. ' Kuopion läänin vr.o piirin kesdislauta^. kumcrnööttlle . i jelmässä sanonui, ci:a -'O ^:it 2:fcn kohda:: :a i'n kohdan mukaan tulee w::: distyksen afiantirhe.i '.oM: ne hsiitilör, joiocn p allekirjoitulsina sen perustamiskirja-.-• a u; lausumassa, oiualai:\- ; i; i nvtui asiakirjat aUclKi»\. : Ur:^i. Tarkastaessaan (cvUi.-u".u.. r .l'. nalle saapuneita hai.uyu^iri- ! .-ll jitl.vtcuit haeuanuifsi '>-» päi- | iv.äii iiUuofa lukien killuman kuun ! ! - ...n-i» • ..T-ii; ; c iauoriuC '.iva- "-'le o - .* myc.iirciii) uunaiua- joliitiiuuH •••a '.'Civälhuiuolcen lop- , ; .' ; i :.:a fcl. .ionr. Uno K au'-- 'Mi . 'i-a :t vi. sel'i iansan- ; : 10: ':". ..a:a j. A; cinlincn !;c;uiaa;M anoitcct wcchu>i'c- | ^ 'JJuoveu Hcvialan fihiiön koti- :.".r • on jKrJuun kaupunki ;ulsv;\a julaista aiialaus- kuluman helmik. 1 ia 2 jai)av;o;:aa kustauuuiliifct mitettuja edustaja,vaaleaa »ocr.cn,! i; i, Osakepääoma on 1,ihh. n,k. on keskuslautakunta kuiienliu mannut allekirjoituksia, jotka herättäneetepäilyöla. Toisissa aj- kirjoissa huomaa ircamnuv,: 00 kilön nirnikirjoitllkscn tthdyi: s nialla käsialalla, toisissa ta>.is > mojen hcnkilöidel» malitsijayhgistnksen pcvusia. jassa puumerkeillä n3ira:j:-:ut ; .'. mutta mastaaivac-ia mii-.-' massa puumerkittä ja pä:.'.:r toin. Koska . j i : te-ölusi- ollen 011 ollni että a ? ia» i o tn a to te • 1 ioahi^iui; ien qiajHichCi ciirät o le >>o taneet sitä iacU'uu::a, ict'-;, »vaalilain nuuaau ku-.'/-.°. menettely jälleen on tmma f'-- kyttäiilään toto maaiiMvicMcl on Iec-l;iviai:iaur.v.a »vollisundeksmsa jaai.aa r.:r. seikat kumeriiöörin inenpileen »varalta. p.v-:x c haarat luoineunu antaa TäSsä tarkoituksessa on kccl-.- taknnta kirjslinäii-ä iveriivorille liilietramu tie ka koskeivat feuramuia. iv distykjiä: N u o r f u o m a l a i s 1 a I perin, Polmijärmen ja '".11 meii kuntien, asiamies in-ict- I. Hietala, Liperistä, -) kunniin, asiain, asioilsija Säämänen Iuna-.-ta ia . mekscn, Piciisjärme.: ja kuntien, asian». »Zleliänlioicaia v ko yinnoita yUtvincffcsta: 0.v t a a I a t S 1 i i 11 o l a i i' i n: .Haaroin ruunan, asia,n. maan jelijä I. P. Hakkaramen /«aan- 2) Kuusjänveii Nmnan, as talollisenpoika Milko ^orn'. Kuusjänveltä, '■[> k:;.; asiain. maanmil'elijä 'ilvila , honen IuitaSia ia ii i men kuiliian, qi.tr.t, Mikko Olkkonen Toki.la:.'! ro S osialistien: l»Volmij-'.'. kunnan, asiain. .>uho i^e^ueu!-..iniai-i 2) Nurmeksen, Juuan ja nialita-! >vc.a<alt lei.iina . if.kan siiurut- c-!-.'.kl>eieen, nlutta moidaan "e.^laa -liankaan. ascknijetttsten 1 .'n kaimcauvkaalin Ciu,:':;i,u!ct saksalaisen . 11a> "aiitc.i--i . •YHtiilcnni -i.lec.i t:10:11icu ja an:- iriu">o-:;a rtvat »'.iin ätlc eitä laune- . :v.( r.yncminiit on haas- '■ he -lilöä .v-eisinaislä, <.c-;va\iv.a. Haiucenliu- iaraivrecua, Lahdesta, i:":. Zona»L5-asta, ^oeii- k etstiinailtauptm^ista, 1 ia Oulusta oileu- * , 01. iU» 1 cC 1 \ iv-.c-iaall ' llUiUl 1 i ? 1 o' 0 i a pannaan >yyr- jitne x Jiautafniippa : .t oiif.akauupa-o.-v. S 0 r- V-."| - a i'0 i a 01 a Holttien A Helin, ? -lonaa-akan cauta- ja rateimus- s a:--. touppa o.-y. ja kauppa- ' l i-.htiö ^'eljetset 5ti»vinen. o e u- .. ^ u u e-1 a H. Pääkkönen. ' | ' ,ms hutta to 1;jaa. in.u , Hcl.ialUäisille ynnä maaseudun li ioiiti:'::;.: en saapunut '•'! iVuH v ':>.t!r:r.u, ».itsfja ilmoiictaan, .-;:ä suolan Lima siellä on kohon- fttiivHi matuttaan sää- " Ul | !: ; .i ?..':» liitemievtc:» rengaSmuodos- , {u:tcueian yinta tulee niin- I tadUci loboantaaii parilla- m.inioneuä »vmiillä hehtolitraa 1: - Un <;• »:i: ; * - • * ."/iC tt oii ut^iaina. Iäse- 1 ..t!;:ti 1 £ tolnumaii)in= ,Uiai! vulol- :u .. l. iii i;UluviCt" ^3. . i. '. •- 1: HO u:'; uliHVJUt' cnfi hnu ci ici;oa lui'Ocli)vciii ^{i \ ui- wttci u>aueu maaraii kuntain, asiamies V;i. v l;,u:j:.\ cieniintn »valittu imt|il)cm'men Esko Piironen, ^oensiiun, ana-^tt.iii'....i 1 i piiää retken aineelli- mies kauppa-apu!. Jalmari Hui-j;e.-ta ia i\' lUicota puiiicsm huo- kanen, 4) Pieliöjärmen kunn.aa,! ien. Kail»! vUtiian naiset l.ikkeel- astani. suutari Clii Hiltunen: Ile hanskalle retkelle. • i a nen. Kun puolue nunuointm on jmaa, Ciia aicmatm ui; »llyohem- pieni, niin aifieuttaiji lyii-iiivlfev-? :mn :o >en leiee, ja että säännök- sä oleiva leikkaus noni-ia vai-'' koin sen suoran."i'.-n -le^la. on, jie.a iitä syyStei kaiica .C.'luUt»v- 11 Oitjt ien jo ai mutta murros- ia kaasanivail-zlllk-ei: ok- inaaseululehdct maalata _ivteia _ fiu.i asteella, luin |e dan maan f)elfinliläi-:.cn l^e^a-a, inenk.i ta-de.ia on, muyivat mah- keskinäiseksi, persoonalliftis: ol-nuan inahdokli- »vnksi ja antmval t»-.kt':-i'!!.!ä ^na 'iui leimuille riitapuolille, laiset lehdet enemmän Kansalle ja itäsitom IM; Ci i iiiatt ' eä.V.et u:ti iulnittias et kenelle- i maassa ole, että nuoc- i'uoma!a;fiiii liittyi ..oeiUvf.Mrtilliiuudon" iuuioteUun ivarjoSsa enemmän Hei|. Sanomille, y-aae; a'.::e;;ut, yykeen-utammen maalimat yleistä jnnUuckY-u-u-.ua, | on maahan nm. Uatoyiiiomaiaiiet toiset lisättyä vlioluehäiUniaa l'iit= |aiu.leel moiivanni ivalitlaä snttaivatsi riitaa ratkaisemaan.!lo.oittaa yljteeit kaksi ioaslak- kolmaiiner pitämät asiaktina t".aa-z.au-'.: ialtanlotantaa, kanzallisen maisuuksia niin sunrina, cuei 'a jm evuauiailiseu puolueuuunmu. miiito ole mahdollinen. .U>'lmil-z y!)0ivta»vatjl silla k ji he omat »nen Sanomat omat si-lä mie-:ä.k ouatteerp.'ru^nslmlll!unven. Mm- ettei ole enää snylä siiiaaä p-.-lä- Z ta !.nia he letiiväl »virheen, eitä eroa tuonnemmaksi. 5,'ehtl eyaatt ^ a.aa im.u nietdän oloissamme puolue- taa puoluenirnenkin jafnml'.>la:| elämälleen nutun perustuksen kuin ..sanomakaisille" nimestä anna na,lanniUi-nnvu; : yuu)ti_e?taminejohtu= ..nuorsuomalainen puoUic" ja pä. v--man. Silla kan,ala^uuskysnmys se kysille nimen pitkää p-pM-jnuoa 11 -.u, ia-ila^ pe.hjallo Sumnessa mtelä ..perustuslaillinen suomenmie.iii.-n j '>a'.m.nvisi ia ehkä yymmlin pit- puolue". Merkiltäivä on, ettei-, nke iinno-nnmeeii suomalainen tälle lehdelle, joka kunttin „se>no-! m-iaittnanuiyomus perustuu. En malaisiin", kelpaa enää tämä iä jiniin t.nvoia tieliiysyinystä, joka men heilniva osa, nimitys,nean>-zan ainaaeanan osa,^»väilläpä tär- tuslailliset" ei ole c»>.ää kaeivia tta! nalnn lahnaanausly^yniykjesläm- melemä. Ehkä luopion lääu!n' ae. -'»-.'tä »vahan kuut se, mitä itäisen »vaalipiirin keskuslautakan-^ >na.:.a enattninallintttdella yinniär- liassakin ymlnärrettäisiin, minieaa.^. >.n -a itu ta jolapalivaisesjä pu- on näissä nimissä, eikä etiiitt.lni: !n: .■ m rlionin-melijyydciji ^ zano- enää — Malin puuteille. Scpa taan, m rcii.vvtaan kielttyzymyZ, sitten nähdääli, jos eletään. i-knä tväkiän suomenmielisyys sitä Omasta puolestani minä an < n. >^a.iiall..uusttjiijiiiiUicilä ym- tahdo mielä sanoa mitään, ha- ntaee.naaaa jitä ajat^elemiien. tun- joaako nuorsuomalainen puolue annnen ja toiminnan yhtenäisyyt- jo nyt wai ei. Se maan on mar- tä, joka on jollekin kansalle omi- Pvhjois-Ziarjala» Ätaanwil- jelhsscuran Johtokunnan ko- kontsessa .'l pnä helmikuuta esilläolleista ja päätetyistä asioista mainitta- koon seuraamaa 1 li Esitettiin M.-yalluutsen kirje "J0:o 1 TS tammik. 1H piitä, jossa ilmoitetaan, että M.-hallitus on Pyynnöstä siirtänyt Koimikmi kar- janhoitokoulun johdon maanmilje- lysneumos Branderilka agronooini Arek Branderille. 21 Luettiin Macnnviljelyshalli- tukseu kirje 11:0 2TJ 1 p:Itä hek- iiiiEuuta, sekä sitä seurannut jäl- jeiinöS Senaatin Ätaanmiljelys- toimititSumiuin kirjelmästä 11:0 01 tamniiknun 21 piltä, joiden mu kaan otettiin, huomioon ettei Se- naatti ole myöntynyt Johtokuu- lian tekemään anomukseen saada markan suuruista kisämää- rcirahaa, apurahoiksi Seuran pii rissä tyoskentelemille Marttayh distyksille. Sen johdosta, että toista- kymmentä maalaisseuraa oli tä- hän aski mielä jättänyt lähellä- mätiä apuraha-anoinuksensa »v. 1010 ivarteii. ei Hoitomalioknlita ollut moinut tehdä malmista eh- d otus ta apurahat'.» jakoa »vartein maan oli esittänyt, että Johtokun nan kokouksessa keskusteltaisiin ja päätettäisiin siitä, mitä yleisohjei- ta Hoitou>a!iokunta saisi ottaa huomioon apuraha-anornuksia rat kaistessaan. Asiasta keskusteltua pääteltiin, että tämän ivnotisten apuraha-anomusten lopullinen rat- kaisu jätettiin ensi maaliskuussa '.oalitlaivalle uudelle johtokunnalle, maan että nykyinen Hoitomalio- kunta kuitenkin ottaisi huomioonsa seuraamat seikat jakoehdotusta teh- dessiiäm l. Sellainen paikallisseura, jon ka jäsenmaksunsa suorittanut jä- senmäärä ei iviime muoden ko- pusia noussut yli 20, jää koko- uaan ilman apurahoja. Jäsen määrän suuruus katsotaan tär keimmäksi perustaksi apurahani suuruudelle. -. Edellisen muoden toimintaan nähden on olettama huomioon, mitenkä monta yleistä ja johto kunnan kokousta on »vuoden ku- tuessa pidetty, mitenkä runsas on ollut osanotto kilpailuihin, millä taivalla maanmilj.-seuran antamat apurahat on käytetty, oilko maan- milj.-seuralta erityisesti anottu palkintoiuomaria kilpailuja »var- ten ja kninka huolellisesti ja ajois sa miime muoden toimintaa kos- teroat tiedonannot omat pääseu- ralle lähetetty. Sen johdosta, että säästöjä on kerääntynyt usean seuran ra- hastoou, päätettiin sekin ottaa huomioon siten, että missä maan- »vilj.-seuran miime muonna auta- mia apurahoja on säästynyt, siel lä katsotaan toiminnan olleen laimeata, joten se »vaikuttaa apu rahan» »vähennystä. Toisessa sijassa edellämainittui- hin seikkoihin nähden, päätettiin ottaa huomioon, minkälaisissa oko- suhteissa paikallisseura toimii, eli t. s. sen suuruus, hajanaisuus ja syrjäinen asema. 4) Lipinlahden maalaisseuran anomukseen saada kiertämän kar jakon palkkausta »varten 150 mk. suuruinen apuraha m. 1910, myön nyttiin. •">) Polwijclrwen metsätatousyh- distys oli anonut apurahaa w. ini.i, eri tarkoituksia marten yh- teensä ttOtt markkaa. Tätä ano- iiiuSta ei katsottu kuitenkaan mie- la moitaivan ratkaista, kun yh- distys ei ollut lähettänyt mitään selontekoa toiminnastaan miime' ivnodelta. «i> Esitettiin Suomen Kykmö- sienten-yhdistyksen lähettämä kir- jelmä, jossa, samalla kun ehdo- tetaan, että seura koettaisi kylmö- siemenasiassa liittyä lähempään miloromaikntnkseen Kylmösiemen- yhdistyksen kanssa, selitetään millä laivoin tuo yhteistoiminta moi- taisi järjestää, esim. silloin kun Ataamvilj. seura panee siemen- m co es" SZ2 I Ci?» CO «3 2S5T S" LLS SV3 I S2. ro SS" ess UI" nainen. ..Kansallishenki on mal- lion olemus", sanoo Snellman. Nuorsuomalaiset omat ajatelleet, miksi ei meillä moi olla »vapaa- mielinen ja manhollinen puolue samoili kuin ulkomaillakin. Syy on se, että meillä ei kansallishenki ole ivielä niinkuin ulkomaisissa simistysivaltiolssa toteuttanut it- seään. Ja seuraus on ollut se, että meidän nuorsuomalaisessa puolueessamme nykyään täytyy puhua erilaisista maailmankatso- mutsista, siitka oivat tefemäisillään yhteisen puolue-elämän »nahdotto- »iaksi. Konsallishehki, jnuri se näin »vaalii oikeutensa, sama 'kansallis- henki, jonka nuorsuomalaiset omat erinäisten olojen -vallitessa tai mi)ö-5 teoretioimalla tuulleet moi- mausa jättää pnoluekaskuista joko kokonaan pois tahi ainakin aken- taa toisanvoiseksi kysymykseksi. Munille ainakin pysyy suurena arivoluksena, mitenkä monet nuor- suomalaiset maaseutulehdet moi- ivat toimoa yhteisen puolue- toiminnan sujuman tulemaisuu- dessa paremmin kuin nykyään- kään. Kerrassa pintapuolinen on mielestäni se käsitys, että tässä oltaisiin tekemisissä ainoastaan keskenään riitelemien puokuejohta- jieu kanssa. Sillä missä okisimat ristiriidat ensiksi kärjistyneet, jol- leimät johtamain henkilöiden, puo- lueen maliojoukon keskuudessa? Puoluekokouksen päätöksiä ei puo- lue-eläinän kehitys ajan pitkään tottele, jollei näissä päätöksistä todenneta juuri itse kehitystä. Tappara. cp JU* 3" cu: t/i sxt* B M> Sa < SO 02 o cn ST vi ta 0» S" < sa a v» frrnmm N