N:o 16 Lahti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lahden kotiin kantamisesta kaupungissa maksat aan 75 p. vuodessa 1910 (36:s Vuosikerta) Joensuussa Torstaina 10 p:nä Helmikuuta Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Sehliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja BL Oinosen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: lelta vuod. 2 mk. Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo- 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p., kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: tähvo Könönen. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa liist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. ö Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 pää jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., sen jälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- oaotus-, säästöpankki- ja sano- malehti -osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 iHalla. Arkipäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.—'/a 1 ip. ja 4—7,6 ip* Tulevien postien osasto kello 8 ap.—V*1 ip. ja 4—y 3 G ip. sekä 6,30—7 illalla. Huom.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 6,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä Mo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—Yal ip. ja 4—Ya6 sekä 1 jil—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8^-10 ap. ja l /i7 —7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, r, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa- viMe (Polvijärven kautta) j Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. |32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello lftstä e. pp. kello 2:teen j. pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoon kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 - 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna 1 joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. | Joensuun ' kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna joka Keskiviikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var- i ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ;a joka arki lauantai klo 6-8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V,1— x / s 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ]a klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26 H. Litmanen jVieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka» miehiä otetaan. Ilmoituksia. Vuosimaksuja Turun Hevosvakuutus- yhtiössä kauttani vakuutetuista hevosista kannan kuluvan helmikuun ai kana. V. Kallio, asiamies. Tössi tse! Kotoaan poisjuossut urosa lap- [palaiskoira, pitkäkarvainen, vä riltään ruskea, kuonon ympärys tummahko, kuule nimensä »Stös- »el' eli »Tössi». Jos ken tietää, missä »Tössi» on, niin pyyde tään hyväntahtoisesti toimitta maan se palkintoa vastaan omis tajalleen H. Porthanille Joensuussa. K. S 2 k) (Omistaja K. H. Lundholm) Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. .Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau van tai Kuusjärveltä ja Taipa Ieelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär- & veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta. klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tn hj ennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Sehliiterin kirjakaupani luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. | JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois-1 Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met -j säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja] Nurmeksessa kauttamme myytävänä I yhteensä noin 25. Joensu n Asioimfstoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliirerin kirjakau- Easta ja Ansu Hämäläisen se- atavarakanpasta. Vakuuttakaa hevosensa Turun HeYosYakuutös- yktiössä. Asiamiehiä t Joensuussa: V. Kallio. Kontiolahdella: 4. Räsänen. Pielisjärvellä : H. Honkanen. IyesikattojaI mustasta ja galvanoidusta pel listä, Vedenlaskutorvia, Pelti- [ uunia, Paistouunia, Kuparisia hellankattiloita, ynnä kaikkia ra kennusalaan kuuluvia peltisepän Itöitä on edullisin teettää A. KARVOSEN liikkeessä Nikolaink. 20 - Joensuussa - Telef. 73. Omist. I. E. TUISKUNEN. Liike alotettiin v. 1886 ja on katettu m. m. 15:ta kirkkoa. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 i. pp., sunnuntai- ja luhlapäi- vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. H, Kinnusen Joensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselyihln vastataan. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen* Hammaslahdella Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- [mon tehdas. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saari vaara [ Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. MöhkÖBsä : Hra Pekka Pesonen. Pielisjärv ellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kiihtelysvaaralla; Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Ahmoraaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Onkamossa: Maanvilj, Juho Laasonen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen,) Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. »• Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. maksaa korkoa Tailotukeillo 6 kuuk. irtisanomisella 3 ,, », 2 ,, n 1 »» n vaadittaessa 3 °|o Talletaskonttokuranttitilillä 5Lo SäästSkassatillllä 5 °lo Juoksevalla tilillä 3 °!o 5 o| 0 4 *| 2 °I° 4 «|o 3M2 °lo Itä-Snoiei Latiisiaiitfliiisti Inoncillieca 11 Neiti K. Parviaisen talossa. JUClioUUOOd »i Puhelin N:o 148 - - Omistaja: Varatnomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. Irjan. M j PajBrfajassj. i BBBBBBBBBBBBI Kalaverkkoja, ig"?f"a s Sfäi kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. BBBBBBBBBBB Nurmeksen konttori Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on Talletuskonttokuranttl. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ja pannaan korko pääomaan kahdesti vuodessa, joten *e kasvaa korkoa korolle puolivuosittain. Rahoja voi lähettää pankkiin pos tissakin. SEPPELEEN NAUHOJA I S Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. # Ulkomaisia oppineita Suomen asiaa puo- lnstamassa. Suuremmoista Huomiota näkyy Herättäneen se Saksan ja Itämal- km oppineiden „selitys" Suomen kysymyksessä, joka parisen unikkoa sitten saatettiin julkisuuteen ensiksi Berlinin suurimmissa sanomaleh dissä ja sittemmin monin paikoin muuallakin simistyneessä maail- massa. Tämän „selityksen" mai- kutusta on luonnollisesti lisännyt Hollannin yliopistojen waltio-oppi- neiden lentokirjanen sanotusta asiasta. Erittäin Pietarissa näkyy saksalaisten oppineiden käsitys Suo- men ja Menäjän Malisista suhteis- ta saaneen mielet liikkeelle. Sano- malehdet omat jo tietäneet kertoa, että Wenäjän lähettiläs Berliinis- sä olisi saanut ohjeita tehdäkseen ystämällisiä huomautuksia siihen suuntaan, että saksalaisten oppi- neiden inenettely on ollut malttoi- lisesti epämiisasta. Samoin on laisia pidetään Pietarissa ja We- näjän oppineiden keskuudessa yleen- sä matamina ja tekojensa seurauk sia tarkoin ajattelemina. Ranska- laiset olisi moitu leimata ajattele- mattomaksi ja kemytmielisiksi het- ken lapsiksi! itaalialaiset etelämaan kuumamerisiksi, englantilaiset sel- laisiksi, jotka aina tahtomat tois- ten asioihin sekaantua. Niinkuin asianlaita todellisuudessa onkin. Mutta juuri saksalaiset! Nuo sak- salaiset, jotka kaikissa asioissaan aina tamallisesti kysymät neumoa polisiltaan ja hallitukseltaan, en- nen kuin jotain ratkaisemaa yrit- tämät. Wenäjällä on epäilemättä odotettu jotain moimakkaampaa esiintymistä simistyneen Europan puolelta; mutta siellä on marmaan- fin ^varustauduttu sanomaan rans kalaisille, itaalialaisille ja englan- tilaisille: katsokaa saksalaisia; ne omat järkemää mäkeä ja punnit- semat kahdesti sanansa ja tekonsa ja ymmärtämät pysyä erillään arkaluontoisista asioista. Nyt sen sijaan on Wenäjän taantumukset- linen maltiomaailma symästi har mistunut, eikä tarminne kauman odottaa, ennen kuin saadaan nähdä, missä muodossa tämä suuttumus tulee julki. Jos tosiaankin siinä on perää, että Wenäjän lähettiläs Berliinissä on saanut Pietarista ohjeita tehdä Saksan hallitukselle ystämällisiä muistutuksia saksalaisten oppinei- den esiintymisen johdosta, niin tämä Wenäjän rajanaapuri ei moine » , , ""f — "V» v» »VViUV Pietarista kiiruhdettu ilmoitta-, olla julkisuuteen saattamatta lie- inaan, että menäläisten maltio-> mempää taikka ankarampaa nuh- miesten ja oppineiden sekä muka i delta tahdittomuudesta ja naapu- koko Weiiäjän kansan puolesta risorvun häiritsemisestä. Mutta hankitaan moimakasta mastalau-; tämä ei suinkaan tule menäläis- seita Saksan ja Itämallan oppi-' ten asiaa parantamaan sinisty neitä ivastaan armatenkin sillä pe-, ueeii Europan silmissä. Se osot- rusteella, että moititaan saksalaisia taisi main mieläkin selmemmin, sekaantumisesta Wenäjän sisäisiiin kuinka arkana asiaa Pietarissa asioihin. tosiaankin pidetään, ja nostaisi Saksalaisten oppineiden lausun- maltiollisessa maailmassa paljoa to, joka tässäkin lehdessä on ollut suurempaa huomiota kuin eräiden . B.Y:n Kirjaasi kokonaisuudessaan julkaistuna, on lyhykäisessä pontemuudeSsaan ja täsmällisyydessään tosiaankin erin- omaisen -vaikuttama. Siinä sano- taan suoraan, että kaikkein siivis- tyskansain oikeusoppineitten mel- kein yksimielisen mielipiteen mukaan Suomi on maltio, jonka keisari Aleksanteri 1 1809 perusti, ja että Suomen poliittisen itsenäisyyden hämittäminen on juhlallisesti an- nettujen makuutusten rikkomista. Edelleen siinä malitetaan Suomen omintakeisen simistyksen menehty- mistä, jos menäläiset aikeet toteu- telaan, sillä saksalaisten oppinei- den mielestä ^tämä simistys muo- dostaa sangen armokkaan renkaan uuden ajan simistyselämässä. Lo- puksi lausumat kirjoittajat, että he eimät saata uskoa, että Wenäjän kansan lailliset edustajat alottaisi- mat isänmaansa maltiollisen elä- män sisäisen rakennustyön amus- tamalla ilmeistä perustuslakirikos- ta ja lainkuuliaisen kansan mal- tiollista ja henkistä hämittämistä. Hollannin kahdeksan professorin lentokirjanen, käsittämä M simua, on oppinut maltio-oikeudellinen todistelma Suomen maltiollisen itsenäisyyden puolesta, kirjoitettu Ranskan kielellä. Siinä otetaan samalla ankaran annostelun alai seksi ZLenäjän taholta lausuttuja mäitteitä ja toimomuksia. Muun muassa miimytään suomalaisme- näläisen sekakomitean asiakirjoissa s eka as emelmollis uuskysymyks ess äm- me. Saksalaisten oppineiden esiinty- minen on Pietarissa sattunut mar- sin kipeään kohtaan sen muoksi, että siellä juuri Saksan taholta mähimmin odotettiin tähän suun- taan käymää lausuntoa. Saksa-, oppineiden mielipiteen ilmaisu. On luultaivaa, että saksalaisilla oppi- neilla jo alun pitäen on ollut sana ajateltuna tämän mahdollisuuden maratle. Mutta toisekseen odotetaan Sak- sassa ja muualla suurella uuiiai- suudella sitäkin, mitä menäläisten puuhaama mastalause tulee stsäl- lämään. Tämän mastalauseen täytyy olla omiaan herättämään Suomessakin suurta huomiota, sillä pitäisihän sen tulla sisältämään, kuten jo etukäteen on kehuttu, ensi- maisen mapaasti lausutun yleis- menäläisen kansallisen käsityksen Suomen asemasta keisarikunnassa. Onko tällä näin alkamalla ja ehkä laajaksikin paisumalla ajatus- ten maihlamisella mitään käytän- nöllistä merkitystä maltiollisen ristiriitamme kehittymiseen, sitä on maikea lähteä etukäteen armai- lemaan. Saksan ja Itämallan suuria maltiollisia sanomalehtiä luetaan Wenäjällä laajoissa mai- kutusmaltaisissa piireissä, klubeis- sa ja mirastoissa erittäinkin. Toi- nen kysymys on, miltä kannalta Wenäjän nykyinen hallitussuunta asiaa katsoo. Suomessa on Saksan ja Itä» mallan oppineiden lausunto omi» aan herättämään tyytymäisyyttä ja luottamusta asiamme oikeuteen ja innostusta pitämään lujasti kiinni isiltä peritystä oikeusjärjes- tyksestä. Mutta samalla myöskin se käsitys, mikä siinä lausutaan Suomen simistyselämästä, mel- moittaa meitä symentämään kan sallista simistystämme, sillä mali- tettaman suuressa määrässä re- hottaa meidän keskuudessamme mielä raakuus ja tietämättömyys.