Lauantaita 19 p. Helmikuuta KARJALATAR N:q 20 — 1910 että ensi kuun ensimmäisestä päivästä avaan täällä Herra Kalle Parviaisen talossa Koskikadun varrella täydellisen Rauta- ja Rakennusaineiden kaupan toiminimellä jossa tulen pitämään hyvin lajitellun ja ajanmukaisen varaston kaikkia alaan kuuluvia tavaroita: kuten rautaa, terästä, rakennustarpeita, maalitarpeita, tapettia, linoleumimattoja, taloustapeita, työ- ja maanviljelyskaluja y. m. y. m. ja toivon kunnollisilla tavaroilla sekä ajanmukaisilla hinnoilla saavuttavani arvoisain ostajain suosion. Joensuussa 18 p. Helmikuuta 1910. J. H. Lammi. m Kirkoll. ilmoituksia. Synt /nyt: Tai. Isak Puhakalle tr Sylvi Briitta. Jarrum. H. Tanskaselle tr Lea. Tai. Otto Kettusolle p. Yäinö Benjam. Tms Kasper Oks manille tr Lempi Katri. Jar- r*m. K. Happoselle tr Helvi He itenä. Tms Antti Leppäselle p. Tesamo Arvid. K nollat: Aasa Lydia Korhonen 20 r. T»« Jaha Miettinen 69 v. Avioliittoon kavdatettu : Tms Paavo Heikki Kähkönen ja seiti Anna Lydia Vuori kivi. ■■■■HEaSBBBaBHaHBG Ml ? Nuorten Nuijaa, perustamaan huomenna kello 12 päivällä Ilo saarella. Yleisiä uutisia. Armollinen käskykirje maltiopäinneu awaa- misesta. Armollisella amonaisella kirjeel- lä on kenraalikumernööri saanut tehtämäksi maltiopäirväin awaa- inisen. Kirje kuuluu seuraamasli: A!e ^tikolai Toinen, Jumalan armosta, koko Venäjänmaan kei- >sari ja itsemaltias, Puolan tsaari. Suomen suuriruhtinas y. m. y. m. y. m., teemme tiettömäksi, että Me olemme katsoneet hyiväksi ar- mossa käskeä meidän Suomen kenraalikumernöörimme, kenraali- luutnantti Seynin amaamaan A!ei- dän nimessämme maaliskuu» l:nä päirvänä kulumana muonna uuden lunmn mukaan kokoontumat Suo men suuriruhtinaanmaan »valtio- päimät. Suuremmaksi»vakuudeksi oleinme Ate tämän omakätisesti allekirjoittaneet. Läskelän rautatie. Läskelän tehtaan C. Ä). on saanut myönnytyksen rautatien rakentamiseen Läskelän tehtaan ja Joensuun kylän »välille. Huomioonottamatta jätetty maltiolaina- anomus. Paraisten Kalkkimuori O. Hm anomus, että sille myönnettäisiin yleisestä »valtion rahastosta 300 tuh. markan suuruinen kuoletus- laina sementtitehtaan perustamista marten, on jätetty huomioonotta- matta. Railtiusmaatimukset rautateillä. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on »vahmis- tettu arin. asetus siitä, että Suo- men maltionrautaleitten »virka- Näytäntö-illan toimii Muurarien Ä.-0. työväenta lolla «nsi sunnuntaina 20 p. t. k. klo V* 7 illalla. Huomaa! „Seitsemän veljestä". Keskiviikkona kuluvaa hel mikuun 23 päivänä kello 10 a. f. myydään paikan päällä pidettivillä julkisella konkurs- sikautokanpalla torikauppias JK. Lahden konkurasi pesälle ;kuu- lmvaa irtaimisto tavaraa, kuten einkyjä, pöytiä, vaatekaappi, kiikkutuoli, ompelukone y m. huo nekaluja sekä rekiä, hevosval- jaita, suolattua raavaslihaa, tyh jiä säkkejä, y. m. y. m. talous- ja kauppatavaraa. Huutotavarat maksettavat heti. Eero Manner, toimitsija. Joensuun kaupungin Käsitys- ja Tehdas- jbifctykseii jltiitn kokous pidetään ensi talavan Maaliskuun 2 päivänä kello K j. p. p. kaupungin ko koushuoneella, kokouksessa yh distys ottaa vaastaan tilin vii me kuluneelta vuodelta sekä päättää tilin vapaudesta asian omaiselle tilintekijälle. Käsityö- ja Tehdas-yhdistyksen puolesta : J. Väistö. Perjantaina tuleman maaliskuun 18 pmä, kello H e. pp. paikan päällä pidettämällä huutokaupalla myydään rouma Id» Ciitosen konkurssipesälle kuu- lumat, »vuokramaalla Märtsilän kylässä N :o 3 sijaitsemat raken- nukset ivuokraoikeuksineen, ja maa- «antama saman k. 21 pmä klo 2 j. pp. samoin paikanpäällä 1 „ me= »ottlasta n:o 13 Ilomantsin pitä jään Komeron kylässä, siihen kuu- lumin» rakennuksineen. LLärtsilässä 14 pmä helmikuuta l»10. T^oimitfijam ieh»t. («. * f.) Tsarskoje iaio. -elossa 1 14 helmik. NIKOLAI. Suomen asiain esit tely korkeimmassa paikassa. Uusia senaattoreita. Senaattoreiksi ja senaatin ta- lousosaston jäseniksi on nimitetty kolleegineuivos Aleksei Hosiaiuosf ja esittelijäsihteeri E. R. Raine- salo. Eron saanut senaattori. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on senaattori Feodor Sillman saanut eron se naattorin Mirastaan sekä komen- nettu entiseen Mirkaansa keisari- kunnassa. Senaatin w i r k a m i e h e t. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on esittelijä- sihteeri Filip Grönmall nimitetty senaatin oikeusosaston esittelijä- sihteeriksi. Kamreeri R i k b e r g i n mirkamirhejuttu. H. M. Keisari on korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä esiteltäessä Keisarillisen Suomen senaatin esitystä, joka koskee se- naatin talousosaston maltiomarain toimituskunnan kamreerin Peter Aksel Rikbergin tekemää mirka- mirhettä, nähnyt hymäksi kuluman muoden helmik. 14:sta päimästä lukien erottaa kamreeri Rikbergin Mirastaan. Samalla on H. M. sumainnut armossa määrätä, että senaatin esitys kanteen nostami- sesta kamreeri Rikbergiä mastaan mainitusta mirkamirheestä on jä- tettämä huomioonottamatta. R a i t i o t i e m y ö n n y t y s. Osakeyhtiö M. A. Stenius on saanut myönnytyksen Hagan raitio- teihin. EduskuntakuStannukset. Korkeimmassa paikassa onrvah- mistettu 700 tuh. markan määrä- raha eduskunnan kuStannuSten suorittamiseksi. z mies- tai palmeluskuntaan kuu- luma henkilö, joka mirantoimituk- sessa esiintyy juopuneena, on heti erotettama. Mirka m ies pankki- tilastoa marten senaat tiin. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on määrätty, että senaatin maltiomarain toimi- tuskuntaan on asetettama yksi yli- määräinen mirkamies laatimaan pankkitilastollisia tietoja ja on hä- nen palkakseen määrätty 5,000 markkaa. Turun — Tukholman talmilaimaliike. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esijtelyssä on määrätty, että marraskuun 1 päimän 1909 ja huhtikuun 3(1 päimän 1910 mäliselsi ajaksi on Suomen höyry- laima O. H.lle yleisistä marsista maksettama 750 mkn miikottainen maltioapu, joka melmoittaa höyry- rylaima O. An» mainittuna aikana toimittamaan niin, että sei: lai- mat Mellamo ja Oihonna kolme kertaa miikossa, kulkiessaan Tu- rusta Tukholmaan ja päinmas- toin poikkeamat Ahmenanmaalle. Niinikään on H. A!, armossa suostunut kenraalikumernöörin eh- ootukseen, että senaatti ottaisi nyt harkittaivakseen, missä määrässä Äcaarianhaminau ja Tukholman mälistä lauvaliikettä mastaisen maralta on järjestettämä, että tämä kysymys kokonaan koskee muutamien Ahmenanmaa»» kun tien asukkaitten yksityistä etua ja ettei sentähden olisi oikeudenmu- kaista,' että senaatti keksisi jonkun tien, jotta sitten perustettuja ja maadittuja menoja ei suoritettaisi maltion määrärahalla, maan itse asiassa etua nauttimien kuntien ja paikallisten yksityisten ma- roilla. M e t s ä s t y s p o l i i s i- kysymys. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on senaatti» alistus 30 tuh. markan määrä rahan myöntämisestä metsästys- poliisin palkkaamiseksi hylätty. Suojeluskasrvatus- laitokset. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on hylätty senaatin esitys, että sille myön- nettäisiin oikeus alistusta tekemät- tä myöntää yksityisille kunnille ja yksityisille henkilöille heidän perus- tamiaan suojeluskasmatuslaitoksia marten määrärahoja ehdolla, että nämä määrärahat eimät nouse yhteensä 30 tuh. markkaa suurem- miksi »vuodessa. Sotakannalla olemien joukkojen hallitus. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on jätetty huo- mioonottamatta senaatin esitys huhtikuun 9 pltä 1907 sen asetuk- sen kumoamisesta, joka koskee sota- kannalla olemien sotajoukkojen hallitusta y. m. Haminan kreikkalais- katolisen seurak. jaka- m i n e n. Hänen Majesteettinsa on myön- tynyt Haminan kreikkalais-katolisen seurakunnan jakamiseen. Uusi Tuomen asiain koufe- reussi. Pietarista saadun tiedon mu- kaan on uuden menäläis-suomalai- sen konferenssin istunto, johon myös kenraalikumernäöri Seyn otti osaa, ollut ainoastaan lyhytaikainen eikä konferenssisi antanut mitään lau- suntoa »valtakunnan lainsääntö- kysymyksestä, joten ministerineu- mosto käsittelee sitä ennen kun se jättää sen korkeimpaan paikkaan ratkaistamaksi. yliopisto. yliopiston konsistorio on asetta- nut fysiologian ja lääkintömoimis- telun opettajan mirkaan liselle sijalle tohtori E. Ranekenin jakselle tohtori K. Taskisen. Metsänhoitajan mirkaan on kon- sistorio ehdottanut l:selle sijalle metsänhoitaja B. Helanderin 2:selle maist. G. Längin ja 3:n,»elle I. O. Penrakosken. Malmin lahjotusrahaston ko- rot. Tämän muotuiset korkomarat omat jaetut seuraamasti: Pellermo- seuralle 30,000 mkaa, Martta- yhdistykselle 30,000 mkaa. Mii- purin läänin kansansimistysseu- ralle 20,000 mk., kotiseutututki- muksen keskusmaliokunnalle kan- sankirjastoja marten 8,000 mk., »vanhain kodille Kokkolassa 4,000 mk. Suomen asiain komitea ten- raa!iknwern»örinkansliaan. ..Rjetsh" tietää kertoa, että ken- raalikumernöörinkanslian mirka- miehistä on muodostettu erityi- nen Suomen asiain komitea mi- nisterineuivoston komitean mukai- sesti. Haminan rautatie tarjotaan uudelleen »valtio» lnnaStet- tmvaksi. Rautatie o. y. Hamina on se- naattiin jättämässään kirjelmässä tarjonnut maltioi» lunastetlamaksi omistamansa Inkeroisten—Hami- nan rautatien 1,400,000 mkan hinnasta. Joulukuussa 1905 tar- josi yhtiö rautatietä maltiolle 1,200,000 mkan hinnasta, mutta tarjousta ei silloin hymäksytty. Perintökaaren 9:nnen lnwnn mnnttaminen. länsimainen wahwistettu arm. esitys eduskunnalle. Arm. esityksessä Suomen edus- kunnalle on Keis. Majesteetti eh- dottanut käytäntöön otettamaksi jäämistömeron, jonka suuruus olisi maalla kruununmoudin ja kaupungissa maistraattn, kruunun ja kunnan asiamiehen amulla, määrättämä, jolloin kuolinpesässä toiinitetun perunkirjoituksen touni- tuskirja olisi johtona. Tätä tar- koitusta »varten olisi jokainen peru- kirja, niin pian kuin se on oikeu- teen annettu, tuomioistuimen pu- heenjohtajan kautta toimitettama kruunun asiamiehelle, jonka olisi kunnai» asiamiehen kanssa tarkas- tettama, onko kuolinpesän omai- suus täydellisesti kirjaa»» pantu ja käymän hinnan mukaan ar- »vioitu sekä omatko muut ilmoi- tukset perukirjassa oikeat. Tä- män tarkastuksen ja toimitusmie- hen asiasta antaman ehdotuksen perusteella olisi kruununmoudin tahi maistraatin määrättä,vä, paljonko pesästä on suoritettama jäämistömeroa. Sellainen menettely edellyttää, että Perintökaaren 9 lumun 4 §:n säännöstä, jonka mukaan pe- rukirja moidaan oikeuteen antaa sinetillä suljettuna, muutetaan siihen suuntaan, että perukirja aina on jätettämä oikeuteen amo- naisena. Joskaan eri jäämistö- meroa ei otettaisi käytäntöön, maa»», nimkuin nykyään, perukir jat ainoastaan marustettaisiin lei- malla, olisi mainittu lainmuutos tarpeenmaatima sitä marten, että jonkinlai»»en perunkirjoituksen sil- mälläpito meronäkökannalta kä- misi mahdolliseksi, joka silmällä- pito oi» sitä tarpeellisempi, kuta suuremmaksi leimamero määrä- tään. Tässä yhteydessä on näyttänyt oleman syytä tehdä muutamia »nuitakin muutoksia moimassa olemiin säännöksin» perunkirjoi tuksesta. Niinpä on edellämaini- tun 1 ja 2 §:ään pantu sellaiset lisäykset, jotka sisältämät määräyk- siä sitä tapausta marten että, perunkirjoituksen päätyttyä, uusia maroja ilmaantuu pesään. Edel- leen omat säännökset rangaistus- seuraamuksista, perunkirjoituksen laiminlyömisestä jo omaisuuden tahallisesta salaamisesta tahi mää rän tiedon antamisesta perunkir- joituksessa katsottu olema»» »van hentuneina, kormattama uusilla ajanmukaisilla edesmastausmää- räyksillä kuin myöskin rangaistus määrättämä siitä, että perunkir- jäin jättäminen säädetyssä ajassa oikeuteen laiminlyödään. Keisarillinen Majesteetti on siis tahtonut Edusknnnan hyiväksyttä- »väksi antaa seuraaivan ehdo tuksen: A r »n. asetus p e r i n t ö k a r e n 9 lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 ij:n muuttamisesta. Täten säädetään että Perintö kaaren 9 lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 § omat muutettamat näin kuulu- miksi: 1 Kui» kuolema tapahtuu, antakoon eloon jäänyt mies tai maimo, »vaikka »nitä amioehtoja olisi tehty, oikein ilmi pesän kai- ken omaisuuden, ja kirjoituttakoon tarkasti sekä irtaimen että kiinteän sellaisena kuin se kuolemahetkellä oli kaikkine asiakirjoineen, saarni- sineen ja »velkoineen, perillisten taikka heidän holhoojiensa tahi asiamiestensä läsnäollessa. Kir- joitettakooi» myös, saattaaksensa perukirjalle laillisen »voiman, sen alle »»imensä ja malallisen »va- kuutuksei», ettei mitään tieten tai- ten ole salattu eikä poisjätetty, maan kaikki oikeu» annettu ilmi; ja olkoon kuitenkin, jos maaditaan, melmollinen suullisella malallansa mahmistamaan. Jos ei inies eitä maimo ole elossa, antakoot omai- suuden ilmi perilliset, taikka ne, joiden hallussa se kuoleman sat- tuessa oli, ja kirjoittakoot niinensä perukirja:» alle, niinkuin tässä on sanottu. Jos perintö on kaupunki- tuomioistuiinen alainen taikka jos omaisuus on ka»»pu»»kikiintei- mistö, niii» määrätkööt, jollei ole muulla taivoin erittäin säädelty pormestari ja raati kaksi tahi useampia rehellisiä miehiä, jotka omaisuuden kirjaa»» pa>»e»vat ja arivioimati »nutta jos pesä on kihlak»u»nan maalla olema kiintei- mistö, kutsukoot kuolinpesänosak- kaat uskottamia miehiä, jotka par haan ymmärryksensä mukaan toi- mittamat kirjaa»»pa»»on ja armauk- sen. Pappiss äätyisten peru»»kir- joitusta toimittamaan samoat pe- rilliset ottaa kei»ei» itse haluaivat. — Jos perunkirjoituksen toimit tamisen perästä ilmaa»»tm: uusia maroja pesään, on niistä pidettä- mä eri perunkirjoitus. 2 Perunkirjoitusta älköön miiivyiettäkö päälle kolmen kuu- kauden kuoleman jälkeen, ja pitä- köön tuomari siitä maarin. Jos toimitus ei siedä »viiivytystä, kir- joitettakooi» Heli kaiku, niinkuin nyt on sanottu, taikka lukittakoon sinetillä ja vantakoon hymään talteen. — Peurnkirjoitils, josta puhutaan 1 ij:n momentissa, on toinlitettaiva yhden kuukauden kuluessa siitä kuin uusia maroja pesään oi» ilmaantumit. 4 §. Perukirja on amonajsena Oikeuteen annettama, kaupungissa yhden kuukauden kuluessa perun- kirjoituksen perästä ja »naalla niissä käräjissä, jotka kuukauden kuluttua ensiksi pidetään. Jos joku perillisistä on ivajamaltainen tahi oleskelee ulkoniaalla tahi Keisarikunnassa, merkittäköön tuo- mioistuimessa sekin oikeus, mikä hänellä on perintöön. 5 tj. Jos se, joka on melmol- linen toiniittamaan perunkirjoi- tuksen, sen melmollisuutei»sa lai- minlyö, rangaistakoon sakolla. Oikeus pa»»koon »»»yös omaisuu- den takamarikkoon ja toimitutta- koon laillisei» perm»kirjoituksen. — Jos pesä»»osakas tahi joku muu laiminlyö perukirjan toiinittaini- sen Oikeuteen säädetyi» ajan ku- luessa, metäköön sakkoa enintään kolmesataa markkaa! ja pakotta- koon Oikeus hänet sakon »lhalla melivollisuuteusa täyttämään. 7 §. Joka perunkirjoituksensa tahallansa salaa tahi »vilpillisesti ilmoittaa jotakii», rangaistakoon sakolla tahi e»»intään kuudei» kuu- kauden »vai»keudella. Jos asian- haarat omat erittäin raskauttalvat, olkoon rangaistus »vähmtään kah- den kuukauden ja enintään kahden muoden »vankeus. Joensuusta ja likitienoolta. Nndet rautatieraken nukset. Joensuun—Nnrmekseu rata Tällä radalla jatkui kiskojen fiin nittäminen, joka edellisellä työkau- della ulotettiin Lieksaan asti, aina lokakuuhun saakka ja mainitulla asemalla.tehtiin tarpeellisia siivu- raiteita, jotapaitse osa rantaradas- ta, joka oli malmiiksi perusteltu, marustettiin kiskoilla. Perustukseu laskeminen oli edellisellä neljä»»- neksellä tehty neljän meturin a»vul- la yhtä monesta hiekkakuopasta ja suoritettiin tämä työ, sittenkun kis- kojen naulaaminen oli lopetettu, miidellä meturilla, pääasiallisesti Kaltimon ja Muonislahden ase- mien läheisyydessä olemista sa»»ta kuopista. Työt sujuimat niin no peasti että koko rataosa aina Liek- saan asti oli joulukuun, alkupuo- lella osittain malmis. Marraskuun 6 pmä alkoi mäliaikainen liikenne radalla ja on se siitä tählie»» kes- keytymättä jatkunut l:lla sekaju- nalla päimittäin kumpaa»»kin suun- taan. Zunä »näärässä kuin työt mähe»»i»vät radan eteläosassa, siir- rettiin sekä työnjohtajia että työ- miehiä Lieksan— ^Nurmeksen radalle, jonka pituus oi» 51 > km. ja työn suoritus lajiteltiin »viiteen insinöv- iosastoon. Työt radan pohjoisosalla owal olleet pääasiallisesti tarkistamista ja raiivaamisja? on rakennettu pa- joja ja muita tarpeellisia mäliai- kaisia rakeni»»»ksia, kai»vett»l lasl»»- ojia j. n. e. Asemilla on laskettu perustat tnituiamille uusille raken nuksille ja kaikille ilotko- ja sil- tapaikoille radai» »varrella oi» kule- tettu soraa ja kiiviä. Lennälinjohto oi» pystytetty pitkin linjaa Lieksas- ta i>kurmekseen. Mitä tulee työiväen teriveyden- tilaan mainittakoon että 20 heistä on ollitt Joensuun sairaalassa,yh teensä 4ii päimää, Pielisjänven sairaalassa 24, yhteensä 22.-? päi- »vää ja Nurmetsen i), yhteensä 107 päiivaä. Satunnaista sairas- apua on annettu 41^'. he,»kilölle. Rautatien rakeiniuksella on ivuo- sineljäiineksen aikana tehty 2,2f;3 l .. hemos- ja 54,93s' miespäimä- tyvtä ja sitäpaitsi urakkatöitä 11,438 ' , hemos- ja«!<>,238' .. miespäimä- työtä. koululaitos. joensuun suomalaisen klassilli- se>» lyseo?» »»»aantieteen, luoni»o>» historian ja kaunokirjoituksen amo naiseksi julistettua kolleegan mir- kaa ei kukaan ole hakenut. Kajaanin seminaarin kistinopin ja historian lehtorin »virkaa, johon kuuluu myös ivelivollisiius opettaa ruotsmlieliä, on hakenut yhteiskou- lui» johtaja H. Lii»nanie»ni. Ioeitsuutt ))tnsiikk»yhdisttjksen scuramva konsertti oi» 3 p:nä ensi kuuta. Esiinty- »vät: jouhiorkesteri, sekakuoro ja tormisoittokunta. «itoiitoi yleisen konserttikan- natuSyiidistyksen S:nen kon- serti» antaa ivtiruetnt pianistimme rouma Elli Ränginan-Björlin täällä 24 p:na t. k. Pleiset Kalewala-jul;lat toimeenpan»:aai» täällä lyseolla Suomalaisuuden Liiton alotteesta 28 pn»ä l. k. Kalemalan 75-wuo- tispäimänä. Juhlassa amustaa m. m. Musiikkiyhdistyksen orkesteri ja sekakuoro. Pääsy mapaa. „Nuorten öiuijan", Kansallismielisten nuorten liiton haaraosaston perustama kokous on huomenna sunnmttaina^ kello 12 Ilosaarella. Metsänhoitokonsulentit. Jtä-Karjalan maanmiljel»)sseu- ran metsänhoitokonsulentilsi on 3 hakijasta malittu n»etsä»»hoitokon- senlti Tuoinas Hamo Joensuusta. Metsätthoitoiaitoö. Kuopion läänin tarkastuspiirin ylimetsänhoitaja 'Aksel Brander on senaatilta ai»onut oikeuttta saada asua Iisalmen kaupungissa, ttnden rauta- sa rakennus- aineiden kaupan aivaa täällä Joensuussa, kauppias Kalle Panviaisen talossa maalisk. 1 p. H. I. La:»»mi. Ljanpnn.qin maltnus- miesten kokous helmik 17 p. Tammikuun 20 p:n kokouksen pöytäkirja tarkastettiin, hymäksyt- tiin ja julkiluettiin. Pormestari W:m Gallenius oli edellisessä kokotlksessa ehdottailut, että kauppahallimyymäläin alin muokramaksu olisi korotettama. Myöskin rahatoimikamarilta oli saapunut kirjelmä, jossa katsottiin sitä 200 markan »vuotuista pohja- muokraa, joka 1900 oli määrätty, kohtuuttoinai» halmaksi, merrattu- na yksityisten omistamain ja liike- paikoilla olemien myymälöidei» ivuokraan ja huomioonotettuna että kauppahallin muokraaja: saa mat mapaan »valon ja länmiöi». Rahatoinikamari ehdotti alimn»an »vuokramaksu»» korottamista 3oo markaksi 1911 raitoben alusta lu kien. Valtuusmiehet kuitenkin amo- naisten toripaikkojei» muosin»aksui- hin ja yleensä liikeoloihi»» nähden päättimät korottaa tällä kertaa ai- noastaan 250 markaksi. viinikään edellisessä kokouksessa oli pormestari Mallenius ehdotta- nut kuoletuslainan hankkimista uutta fanfafoulutaloa marten. Wal- tu»lsn»iesten tietoon olikin tullut että koulumiraston eläkekassa oli äskettäin antanut muutamille kam punkikunnille edullisia lainoja. Pää- lettiin rahatoimikamarille antaa toimeksi heti tiedustella 75,000 a 100,000 markan suuruista kuole- tilslaiuaa ja maistraatilta a»»oa raast»lwa»»kokousta, jossa »valitaan tarpeellinen määrä lisäivaltuus- miehiä asiasta päättämään. Waiivaishoidontarkastelijai»huo- mauttlsteu johdosta oli Jocnsu»:»» kaupuugin »msi maiivaishoidou ohjesääntö lääilmyallitukiesta pa- lauleltu muuiainissa kohdissa oi- kaistamalsi ja ja täydennettämäksi. Asiakirjat tykättiin ivanvaislioito- hallituksen käsiteltäiväksi. Joensuun musiikkiyhdistyksen johtokrinta oli lähettänyt laajan anomuksen, jossa yhdiZryksen tar- kotusperien toteuttamiseksi ja toi- mmnan laajentamiseksi, perusta- malta ja kunnossa pitämällä myös kaikkien käytettäivissä oleman kun nollisen ja »vakinaisen tormisoitto- kunnan, anotaan tilintekomelmolli- suudella miinnvoittoivaroista, kn ten edelliselläkin kerralla, tai muis- ta »varoista^ »vuotuisesti mähin- tään miidentuhan markan kanna- tusapua, jos mahdollista »nm kauai» kuin miinimoittomaroja on jaettamana ja, kuten tähänkin astii mapaan huoneen ja malon sen harjoittllsissa, ja lisäksi.- kaupungin flyygeli»» maksnttoiiian käyttöoikeu- den sen kmrserteissa ja Ilosaarelle nykyisii» sijoilerun. etupäässä juuri laulu- ja soittoharjoituksia marten hankitun kaupungin pianimon ma paan käyttöoikeuden sen harjoituk sissa, pitäen erittäin suotamana että tän»ä pianiino siirrettäisiin musiikkiyhdistyksen nykyiseen har- jotushuoneeseen kansakoululle. Hh- distys sitoutuu kunnossapitämään «-miehisen torivisoittokunnan, 1>! h 2l »-miehisen jonhiorkesterin ja non» 3»-henkisen sekakuoron, sekä antaniaa»! >»äiden kolinei» osas- tonja amulla kaupungissa mahin- tään »vusi julkista konserttia ja niiden lisäksi belppohintaisia kan- sankonsertteja, antamaan kansakou- lun oppilaille mapaan pääsyn pää- harjoituksiin, 20 maksiltoiita ulko- ilmakouscrllia kesällä puistossapa torivisoittokuntansa, jouhiorkeste- rinia ja sekakuoronsa »naksuttakäy- tettämiksi mahdollisesti sattumissa kaupui»kikunnan nimissä pidettä- missä muistojuhlissa. Anomus pantiin kiertämään mattuusmies- ten luettamaua ja senjälkeen lykä- tääix malmista,vaan maliokun- taan. W»losilta 1^99—1907 toimitet- laivan k»[i»nalliskertomuksen kirjoit tajaksi hymäksyttiin ainoa hakija, toimittaja T. Könönen jäämäärät- tiin, että teos on ivalmistettama tantan kalenterimuoden kuluessa. ylikonstaapeli T. Siärhi anoi muosipalkkansa korottamista 1,800 markaksi ja poliisikonstaapelit T. Tirkkonen, K. I. Sutine»», I. P. Päimärinta H. Sorsa ja Emil Olenius 1400 markaksi. A»»omukset lykättiin malm. maliokuntaan. Suostuttiin siihen, että kaupui»- ginlääkäri O. Sl. Kosonen saa hoi- taa myös rautatielääkärin mirkaa toht. S. F. Parmiaisen mirkama- pauden aikana, maaliskuun 13 päimästä. Leipuri I. Lipposen anomus saa- da 10 muotia arentiajan piten- nystä sille Siihtalan pelto-osalle, joka siirron kautta oli häuelle jou- tui»ut, lykättiin rahatoimikama- riin. Walmistawai» maliokunnan tar- kastettamaksi jätettiin lyhenmjs- luettelo miime muoden kunnallis- maksuista 4,448 mk. 10 p., sekä tunlaaki- ja liikem»en»aksuista 59 mk. 15 p. 52. >. ST &3t i & s&r SS" e» en m. ss Joensuult uuden kirkou rakennusjuttu. Biainittuainlne miime nume- rossa jo lyhyesti hoivioikeuden täällä jännityksellä odotetusta pää- tökseslä olemme katsoneet melmol- lisuudeksemnie hai»kkia ja nyt ylei- sölle kertoa asiasta seuraamat lä- hemntät tiedot tämän jutun mai- heistä, joita ei tarkoin ainakaan yleisesti tunnettane. Samonlinnan raastumanoikeu- dessa, jossa asia ensiksi oli käsitel- täivänä, tuotiin Joensuitn kaupun kiseurakunnan puolesta enin, että kauppiaat A»»ders A»nvinen, Kaarlo Lindroos, Jttho Salonen, Jefim Leskinen, merikapteeni Anders Einil iliyman, homineumos Oskar Hed- luud ja kattppias Albin Pulkkinen takauskirjalla 5 p. joulnk. 1899 oliivat, siinä tapauksessa että seu rakunta antaisi rakennettaman ki- ivikirkkonsa rakeiltamncn rakennus mestari K»»staa Laukkaselle ura- kalle, sitoutuneet ylä kaikkien ja kailli yhden edestä ominaiseen takaukseen urakkatyön täyttämises- tä, työn kelpaamaistmdesta ja etu- käteen amiettamien rahojen suorit- tamisesta. Seurakunnan asettanta kirkon lafennustointikunta oli kmit- rabdilla 15 p. helmik. 1900 aitta- nut urakkatyön hra Lartkkasei» teh- täiväksi 132,000 urakkahinnasta, ehdolla m. m. että kirkon tuli olla malmis »viimeistään 1 p. mar ras!. 1902. Herrat Auminen, Lindroos, Salo»»en ja Leskinen, sekä hra Nyinam.tin kuoltua tämän lesti Ida Hulda Emilia Nohrström ja »vämy insinööri Torsten 9!y- mai», ymtä hra Hedlund ja sitten kuin hra Pulkkinen oli tehnyt ma- rarikon tämän sijassa tilanomis taja Petter Juho Kosonen olimcit sitoutuneet edelläkerrottuun takauk seen ja hra Laukkasen pantua urakkatyön alkuun ja 1901 jou- duttua konkurssitilaan päättäneet kahdessakin kokouksessaan astua urakoitsija!» sijaan ja saattaa urak- kakontrahdissa mainituilla ehdoilla urakan loppuun. Muita maini tut Auminen, Lindroos, Salonen, Leskinen, 'Nohrström, Nyman, Hed- luiid ja Kosonen, jotka tämän'jäi- keei» rakenitustoimikuitnai» suostu muksella olimat jatkaneet urakka- lyötä aina kesäkuun loppupuo- leen 1902, silloin aiheettomasti olimat ^kieltäytyneet työtä jatka- masta ja jättäneet urakan keskei», sekä urakkatyön suorittaminen, joka niininuodoin oli jääityt seurakun- i»an tehtälväksi. tämäi» kautta oli tullut maksamaan kaikkiaan 185,628 mk. 94 p. eli siis 53,628 n»k. 94 p. yli sorvitun urakkasumman. Joensuun kaupunkiseurakunnan puoleSta senmuoksi maadittiin Sa- monlinnan raastuivanoikeudessa, että takaajat Äuminen ja Lindroos sekä Matosen leski Emilia Char- totta Salonen, omasta ja alaikäis ien lastensa puolesta, ja pojat maisteri Hugo Tauno Salonen ja ylioppilas Otto Arivid Salonen ja kirjansitoja Viktor Jaatinen hol- e» C/3* N»' S" ^ S * # s-s I pa* «r c.>?. AA? m ro NZ & sa i—>• vs SS *•* S- CO ET ot v» S» < S 3" & SS