N:o 268 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona marraskuun 23 pnä mun rinnalla. Pieniä pikajunia, joissa on »vain yksi tai muutamia Maunuja, tulee kulkemaan li)hi )in »vä liajoin. llufi rautatie, joka on .)Q liloniet- ria lyhempi Antrean—Wi'.purin- Pictarin linjaa, tulee ivetämaän pna- leensa sitä tamaraliikennettä. jofa ny kyään tapahtuu Karjalan rataa rnr.c- len Pietariin Viipurin kautta. Paitsi Pietarin kaupungin i.mpä- listojen humila-elämän »vilkastumis- ta. erilaisten maalaistuotteiden za puutawaroiden kuljettamijen helpot tamista Pietariin uusilta seuduilta, tulee uuden radan rakeutamisesta e- päilemättä olemaan Pietarin talou delle muitakin tärkeitä seurauksia. Vuoksen koskista saatawa »vesimoi- ma tulee näet uutta rataa nnöteu johdetuksi Pietariin. Kadan rakentajat oivat laskeneet s-n Muotuisen matkuötajalumun lä hes "2 |/ 2 miljoonaksi, taivarainäärän (75 »virstan keski-kulietnsin.atkaäo.) noin L5 milj. puudaksi, joista puuta- iooroiia 10 milj, maitotuotteita 1<) mil'. ja erilaisia muita taivaroita (uiictiut oikeinta ti;:a i^nna Ma^zdala^ta", jofa on mc:Halin milj. puutaa. Venäjän pitoldfla ole man rataosan rakeuuuspääoma mi laskettu 7,224,858 ruvlakn. »oista 1 milj. rpl. aijotaan saada kokoon osak kailla ja loput 5 pros. obliqatsioneil- la. — WcuälLiscu sotan>.1eu kanteet. Lkuten muistetaan, käski leuraaliku- wcruööri heinäkulla w.t. prokuraat- toria nostamaan kanteen kahtakym mentä eri sanomalehteä Irastaan »Inon patterit malmeilla Te rijoen laulujuhlien aikana' ot- jälkeisen uutisen hohdosta. Ken» raalikumernööri fatfoi uuti;cri loukkaaman »venäläisen mtatväen kun niaa sekä paljastaman sellaisia soti laallisia toimenpiteitä, jotka on pi- deitämä salassa. >!annewaatimuksen johoosta on w. Lange" t. prokuraattori tiedustanut kenraali- kutvcruööriltä. mitkä meuäläiset soti- laslviranomaiset karsivat nutiien loukkaaman kunniaansa. Tähän ky sp?vnn ei kenraalikuwernöör:lta :vielä ole saapunut mitään »vastausta. — äJcfsclinroäärentiijiä wn>:g'!<n. Stiiuntaina mangun Tatnvcrcen crii.o.i p^iii ; i työmiehet Maur't; Saaciicu £ri* ivedeltä ja NcStor Waliri) ^a:n:o>l Teiskosta. syyllisinä wekjc!-nw2ärcn>, ik- seen. Mainitut henkilöt olnoa: firjo: ianee: ?2i' markan wek>el'n ja piirtäneet . . . si:h?n Kalle Taarmannin ia Albert ! la °'"°l m.ehcn,a. imun iolcmaiun kisen iicJon ihmisc-n hylviin tvoimim. ja mcUcmpä falfft hänen nuwlmania an tamat meille «simerkvejä hyloän lahdon ioä.r:ämältömiÄä ilmauljisia. Lnonnon- idailu kauneudonkaipuu. ja ihanlecklisuus ^ »70a: siis yleisimmät H«yjen runoilun luiuomerbit. ^ännittätvään kertoinnr?e«n xerustu- wclla, plastillisen seliväst: rakennetulla, eepillisellä tyyneydellä kehitetyllä ja psy- foloflii ccn aatteeseen päättymällä nmvel- limuodolla on runoilija saMvuttZnut suu- tmtiiM' kivjalliset roouionja. Useimmat noista notvelkeista — niitä lienee Pian paii satoa — omat nicSiarileoksia ja maLituvauksia. Maiuuscmini »vain «!'Lirrabatam", jois-kmoan «Miimeisen kentaurin" ja keskiaikai^aiheiscn .Geoff- rei) M Garc>int>e". ^yöÄin ^laajemman kcrtvmuks?n, t)h- — Mihin tenveydeuhvilvlehtca Ic> tc:skunlarom«min (.Maailman lap* ( ^liaaV Termeydenhoitolehden »oiime jet ) ja iaHerli(jcronutani.n („Paran.- numerossa tehdään selkoa lehden le- sl") o .alla, zotka fdnrtjleruät ajan poltia- menemisestä tätä nykyä. Huivin wia vStonnollisia ja soiialisia kysymyks>ä, poimimme tuoSta luettelosta on yci;jc menevtykjcllä liikfuuu:, mutia» iel)tcnimc leivenemisaluetta koskemat !-r.:rcIi!)c»ia »uhieesja citpat nämä wc- numerot: kangasniemelle, Kosken- da .rcrteM hänen nowcllcillcen. Draa- päähän, Jiuoraiuoisiin, Pihlajawedel- MSN alalla on hän plkcmmia [ c j a Nirroille mciiee lehteä 1 kpl.; futn onni-Atunut. multa iallafin alalla Ji 'lväskylän pitäjään, Laukaaseen, on ban. iirien sanotaan. Uäpäissl,:-. on ^ep^cilvedelle, Multialle ja Mii tasaa- ja ftci ntictcc£it= rc j !e 2 kpl.; Inhaan, Joutsaan, Leh- dakinisa mähdä, kuka voijaa, ku!a bä- wiää. Asemamieheen särmi kerran tu* lemaan 60:n mo-rkan «pieli", jonka träs huligaaneista moitti. Ws:'iaj<r sicppasi pöydässä olleet rahat. Soistui huon:esta ja pakeni teille tteiämäitönulle. — Z.&. — Wenäliiisten fitnuiijteficii fola!).ir« joUuJjct. HelsinFiln wcnäiäis:n kunnaa si» oppilaille on wiim« aikoina järjcslet- ty solilcallisia harjoituksia. Tärjestcijinä omat olleet kimnaasin rehtori Belcjvitsh ja -!:sen suom>enmaala'iien rykmentin iäf mentaja Ujow. Lienee ollu! aikomuksena -inraa kimnaisisti«n marssia pitkin tau- Pungin Jatuja liimäärit olalla, muna ta-itä ajatukscs-ta on fuittnlin luowu:tu, — Hels.S. joen tchtaait, ?irj. U. K. — Marie Ram say, Jitj. E. Nevmander.— Eräs vanha ja uusi kirkkorakennus. —■ Nobelin kir- jallisuuöpallimto. — Nmsliikkeen »vaiku tus Yleiseen kulttuurua, kirj. Bcrtha von Sir:: un. — Ko^rttejck — KertomuS Suomen kansallisen ter- Meysliiton synnystä, tehityksestä ja toi- minnasla 1906—1910, kirj. Konr. Reijo« wcara, on ilmestynyt. VvuäjÄtä. i ^.l!? probleemille otsinyt taustan määrä- ttntäcllc. Muurailleen, Mänltään ja rys>a ^'.storialliscssa^ kli!:tiiurissa eikä Padasjoelle 3 kpl.; Luhankaan ja pninnv.stoin. Miim-lion näytiämöll.scn Nautalaminille 4 kpl.; Alamudelle, n.c»cö:i.!sensa saamutin hän n!iy!clmä!lä ToisMedelle ja Milppulaan 5 kpl.; Hartolaan 6 kpl.; Elvijänvelle, Saa- eiirctig. lyyrillisessä muodossa on Hcyse Gö- rl»cn suoranainen jatia'.a eikä häntä mitta ele sanottu „Äölr>en .icrilliscksi^ jI .klaksillisuuden wiimeise!si edustajat- si vatsassa". Paul Heysen notvzl!ei-?!a ja romaa- ncicia on useita suomcnncttu, m. m. „<"t V cot tv ett ja (^arcindc' ja „<!wbricl ^er.'ku" sckä hänen nälilclmiöiään va.:si liia>niillia „D!agdalan Mariaa" „^anb rijärtvelle ja Sysmään 7 kpl.: Töy sään £ kpl.; Asikkalaan, Pylkönmäel- le ja Ätsäriin 9 kpl.; Hankasalmelle, Korvilahdelle ja Uuraisille kpl.; Kuorioneelle, Petäjämedelle ja L>.'e- sannolle 11 kpl.; Kuvijärlvelle 12 k.; Kuusan asemalle ja Luopioisiin 13 k.; - Jämsään 14 k.; Alajänvelle ja Äim Leo Tolstoin Viimeiset hetket. Astapotvosta, marrak. 19 p. 5tlo 1,4 i.p. Lääkärit ilmoittamat: sair,»^ mietti yönsä lemottomasti. Lämpö on 37,2, keuhkojen tila on entisellään. Sydämemoinlinta a»»- taa aihetta »valamaan pelkoon. Ma- komitski, Nikitin, Senljouomski, Björkcnheim, Usow Shtshukomski. LUo 5,^. Pitkin päimää on Tol- s:o:lla ollut ankaraa syoämenkouris- tusta, joka kuitenkin on mennyt on- nelljsesti ohi. Sairas on täysin tie- toinen sairautensa maarallisuudesta. Zijäsanin piispa Jsidor ja ruhti- natar Äurokina omat kääntyneet Tolstoin puoleen kehoituksella tehdä j folointo kirkon kanssa. Tolstoi eri ikäkausina. SUo 6.4 i.p. Lämpö on 37, 9 . Klo peliin 16 kpl.; fiuhmölsiTsx 'jj lpL;'^ '4'- sattui waikea sydämen toimiw Pihtiputaalle 18 kpl.; Karstulaan .?6 kpl.; Keuruulle 38 kpl.; Äänekoskelle joita kuin »valitsijayhdistyksiksi ryh- mitlyneet kansalaiset, yksinomaan näillä eikä kenelläkään muulia on »valta laatia ehdokaslistoja, ^lsin- oinaat: näillä, eikä kenelläkään inuul- la on niinikään malta solmia >v.:ali- liittoja. Niin kuulumat »vaalilakiin- me ensimäiset alkeet. Kaikki mikä Malisijayhdistysten ul- kopuolella tapahtuu, on lain kannal- ta »valmistamaa ne»uvottelua, suun- »uttelua. Tahtooko toimitus kutsua lakia. ?j^ku-uutiLja. Aika ja paikka kuin alempana. ?.ciu)t<xm, ci ia lulla k m ajalla ja oloil- ramäen nimet. Wekseli cli myyni ^.am-> ^ ptrecn Lsa5e->Pank?nn. Sittemmin htf, «aiti sen Eaarman ja ilmoitti asian ttsiniälle poliisille. — 1.2. Paul Hcljse. Kofcdtn tirjaUis«u?v.il!il!Nvn inojn. mc suomalaisetiin nykyään ta>uamme «ill.i eipä pal^olsi päimääiään, ^u eitö n>uö?.'.n uutto tai uusiiniuivaa r.t:;S:ä — u»!Ihnn Pekonen rai 2ivc.".n? ia: ipiac, Härkönen tai N11 u pala, c i i e n XJani-infocii ja tänään — v v 'C a-' kala. a Takala on monessakin suhiee-sa mieliäkiinnirtämä kansalainen. Hän cn tähän mennessä pa^ljo eh:ini)t — rakcn- iiuiincjtarina nimi itä in ja ucaloitsijana, jota on hänen amma>rlinja. MoneSti o>i onni hänclle ollut niYöuiV.eu, muita m!c- lä uicammin mastainen. — kencllopä ei huor.oa onnea lal- bO kpl.; Jymäskylän kaupunkiin 91 kpl. — Kaikkia se ruuostsS aikaansvnkin! II. «t!ouwt.taren kirja-arioo?icluSsa Kai- la Talivion »Tähtien alla' romaa- ni^.ra li;eK»n m. m. seuraaioa palanen: »Hän ei moi wai5cncm»r!a nähdä, mi- U'n kansamme pää-elinfrino, maaniviljc- jvuiuii yhä huonompaan huuioo:,, mitenkä Manhat perinivtalot jäämä: rap- piolle ja mi>tenkä jout!?aisuu>:a ja •tinroja hakema kansa tulmaa kaupunkci- hin turmeltumaan, hyljätcn :cvm:cn, Sj -- ko kansan menestymiselle niin tärkeä- arircijen maatyön. Hän pi'ää silloin yh- dcn noita runollisen innostii:ici!a, sr.iyt- ii miä, rohkaisemia puheitaan, jonka pu- ! hc:n iraikittus, ianokuvt?a järkcistelijÄ m:.'a ^h>lin'a, ei ole kaikkein picnunmäk- si armosicliaiva Lahdcn maanmiijelys- näytlelyn tuloksista." Tiis m-^htaltva runouS, jonka lvaikntuZ n ii Iii!) yksin sonnien siiivSkymy-Zsäkin! Tukholmalta saapu:'»! lieto kertoo tä- niänmuotijen Nobelin tirjaUisuu-^pallin- ^ ^ non sca>joksi saksalaisen runoilijamanhuk- > .a tvoisi sattua. s.'n'.vuo!ji e: >>i ien Paul H e y s e n. Mikään odorl«mavwmuu muita clc mouiltatva, korkeintaan main ei tämä tie- su^litiämä. Mutla hra Takalan ei siliä olisi ra:- toinnut lähteä huonoa onneaan wieläl'.n kun Nobelin i:rjallisuuS> onni-tumaltomammin kolaamaan. Tä- iin, maiaiiu-n Paul Hey- ^»»» hä" kuitenkin tehnyt, anomalla s^ncatilta 2,000 mkan maik-jrahaa. pal jonhan sellaisia ja myö5kin täydellä stirl- lä «:no:aan. Huono maku tässä tapauk< ilmenee siinä, eitä hra Takala }un;« to cU, eikä kirjallisessa maailmassa he- rä.läiik suuriakaan »astD^äitieitä. sillä jo ensi kerta palkinto annettiin \i niiden )oukos^r, jotka woisiwat tulla kysymykseen, ja hänen nimensä on siitä lä!z:icn ^ina ollut ehdokkaiden »iöialla. Äiirettä oi hänen suhtcenia ole pidetty, ja «tta hän nyr iaapi halvin ansaitse- uicnsa kunniapalkinnon, >oh:i>nee osaksi siitäkin tui woitanee ase.:aa yhteyteen sen kanssa, eirii hän IcroA.illii täyili SO Ivuotta. piikit ja siiuriincrkiiiiisculnen on Paul Hc'.'sen runoilijaoiämä. ^0 -viime muosi- sa?.,n piiÄiioäli-ssä oli hänellä !unnio'« ic: 1 11 kirja>ili,janimi -a jo aikaisin lii::»i hän siihen kirjalliseen piiriin, loka ryh- miiiyl kunmkaalliscn taiieenystäioän, Bayerin Lu!m?ig 2:fen ympärille jfl jota kxnkutt'.. että Munchenis7,i joksikin aifua tr.U Sclsan simistyksen kskus. Heysecn bcriinilliinen. ja se oli ysiämyys täm>.i> piirin ensimaiseen mieheen, lyyrilliseen runoilijan Geibeliin. joka we, hänet Z?>un<htniin. siellä tulr hän johtaioaai: asemaan ja siellä hän on elänyt suuraa- ma n esan «lämäänsä. Hersen kivjallinen tuzianto on suuren- moinen ja käsittää kaikki runcuden alat: notvtllin. romaanin, draaman, lyyrillisen ja eepillisen runoilun. sjän on tehnyt tnö» ti i;nwrn tvanvaa, «tnoa^töai nouö.vt» taen wastuStamato-nta luomistarmetta, ja hiinen teoksensa oivat rikkaan mieli- kutvituksen ja itsetoimiivan taidemaislon wäliitömiä ilmauksia. Ulkopuolella i^ak- san rajoja on hän tunnettu ja ratasietlu pääasiallisesti nomellistina — hänen kirjallishistoriallisella merkityksellään onktu siinä painopisteensä — muita hä nen kelimaassaan on hänen merkityksen- sä »lyosfm lyyrikkona jumi. Hci'ie on nmcilnc-uan natiuali.-ii, ei» le: tötä sanaa ota piui]t.i'::uiur ijcv[u m^ikiiyfiesiä, silla luo»:o on aina ollut htinc» lähtökohtansa ja .»äämääränsä M määrännyt hänen taiteellisen loimintan» Kirjallisuutta ja taidetta. nan laniaantuminei», jota kesti 20 l a,u käsitystä keivyeku ^ , . I tää t!!a:karahaa myöc-kin — „!Hr:jaau- \ tuciffccn käytännöllisesti menäjänkieleosä ^ lenaatin lähvmimn määrätiäivär.ä aika- na ja paikassa". Mun tällöin on tysyuiys lvaltion !vz- roisia, zoita perustuslain mukaan cn f j:)tcfiiili v ii „»>aan hyöd>)!>i ja parivialfi", iiavainnctic, hra Takala, el:ä anomus- lanne täcsä jyrkästi ioastn?ielaan. ^n- siksikään niillä 1'cuduilla, joissa olette ioiniinect. «i ivcnäjänkicle»i^i:oa ei's!n- tään tcitivita. Eikä täuu tar.ve »iyö-!- ka.in kuulu »sementti- >a rnuiai'c:ooni- rakenteiden" erikoisiin ominaisuuksiin, yhl.uvähän kuin näiden raken:eioen »ies- tämnyskään" on wenäjänt'.elcn!a-do>>ta riippulvainen. Äiutia jiiapaitse — eihän ny: Moila parina minkäänlaista av-voa sellaiselle malkaraha-anomutselle, jonka tekijäsiä aika ^a paikka on niin »vahäjiätöinen asia, e:tä hiin siinä suhteessa koion«an tvu täytyy senaatin korkeasti omakäiijen määräysivallan alaiseksi. CIcn tästä hra Takalan edesottami- pvia näin laajasti puhunut e:;:-p-jäeiä jenivuoksi. että se cdusiaa tyypillisiä ajanmerktejä. iL-aattaa näet fäijbii niin, e:iä rscampiakin ajan ja paikan suhiczn yh:ä »välinpitämättömiä toislautu'.: ?c- naalin jalkojen juureen ja lausuu: lon- sulit, tässä olomme; ottakaa meidät halluunne; cntakaai meidän ahkeroida >eidän — »laihemmin määrällämänä ai kana ja paikassa". T. 2. : n 2 c p c. c u >\ — ^ulierkulovsimcrkk!. Paliinioiania- . tuNM julisti torstaina päätöksensä til- Za. ^..e.ltjana on hän iahlon.tt antaa Pa^.sja tubevkuloosimerlin aikaansaa- Ensimäinen p jii itti 0 1-0 m laa jokaisen noudattaa luontoansa ja wiimci- sccn asti kehittää varsinaista, todellis- ta olemustaan. Het) s e rakastaa kundia «hettä ihmisluonteit», ja «.ersinkin on hänen «nniStunut luoda naisia, joissa jckaincn piirre, jokainen liike i,n ivält- tämätön osa fokonaisuuoesta, s»'ällisen olemuksen ytimen hetsastus:a. K.'»tta tämä runoilija ci ole ainoaS- taan naturalisti, hän on myös!in kau- »useksi. annettiin taiteilija Wäinö Hämälat- s: > l e. toinen palkinto 100 mk. tiivipai- nv.ja Hj. Lindströmil.e ja kolmas palkinto SO ml ylioppilas Elli G u s e f- tille. — tuhat »pietiin. Muuan £ y 10 ä s- ktjiäötä kotoisin oletva a s e ma m ies oli pcrjaniai-illana kello !j aikaan jouiunul neut>en',>a^wvlija ja hä>l käänti») pois c"i- ctääsccu Tammelan kviiipiinninujasta s>- nciStä ja aiheista, jotta cma: kokonaan ' juititiwcn ihuonomainciiccn paikkaan ilman miellyttäwäisyy:tä, ja hiin täyitää ^Tempercella. Eicllä hän antautui kor- ka:ken tahtonsa haitaksensa sen esille tiiipeluuseen parin kolmen huligaanin kera. Maikkakin he pelasimat »icikin päälle", panivat he rahat pöytään tv?i> mahdollisuuksista. Tähän esteettiseen kä- sitylseen liittää Heys» myöskin optimis. — Kirjallisuutta. (5 mil Vai nion kustannuksella on ilmestynyt: G. H. Wells »Jlniasvta". L-im. 300. Hinta 3:25. M atilde S era o ..Giovannina tai kuolema". Ziw. 50. Hima 00 p. — Tapio n:o »O on ilmestynyt ja si sältää: Huutokauppa '.vaito i;ujet::i ia>- jous? kirj. iT. A. Tohliii!'..i. — TihKOia aitaukseen käytetyn puiiniäärän paijon- dts:a, kirj. Z. Honkasalo. — Paljon pu- hnw!a numeroita, kirj. iiSilljj ^:-no. — .Si0:1;criucp 11:bcn hatkuukiesia (■> hi!».), kirj. M. Tapimmara. — Leurojen lyö- mcilu;. — 3.'(cifan:n:).);nut iio;ir.kin kimiu-iicn yhteismclsissä. •— Vicniii tie toja, — «kapearaiteinen tie Wesijänvcl'ä Eircn kruununpuistoon. — Ptlutaloara- hankuita kruununmeisistä nxili-onrauta- teille. — Tulemaisuiiden toiio«r. — SBc.Uion puutaivarahuutokaupat. — A- lcifi ; ltä. — Pyrkijän n:t> IL on ilmeslynyr ja sisältää: S. A.: Äeskusseurvjen s.!,:ee- ritoinlesta. — A. il.: :ilv.ipurin p'uin '.vuoslloious. —Meille pä'iiväl'1 tökkään! ötotrusohjelma. — ^ussi Pantlunen: Mixäritatsaus. — 2. <i.. Woiinanio<il- ta. — • Edw. Husgasivel: s^iliös >.)dän, —■ (i. I. Toiwonen: „Oina apu. paras apu". — Kirjallisuutta: Einar Ficand: i^hmiien polmeutuminen, arw. A. I. — Hannz Faivorin: Belgia, ariv. —0. — P. Ärapotkin: Mallankumousiiliryen muisielmia, arw. —0. — Uutta kujal- lisvutta. — Aikakauskir^ailisuuiia. — Ätlantia uhitelleet. — Arwo>:uksla. — Nut,riion pyrintöjen alalta. — Maloa- armoii uksia. — Tcrweydenhoitolehti n:lict lt cn iU nvcff./Nyt. sisällys: /»'.olinannclie kol-! matia ikämuodelle lähti-essä, Si. Sie.jo- Ä>a!'ra. — Halpahintaisia kylpylaitoksia jofa pitäjään, VI. Z. Hällström. — ?.'i'cr- ra s lu un pakinaa, Oskari Heikiiiheimo. — iluhmmiscsta", A. P. — Veliin- keltatnen keino uncttommura maStaan. EräS. —Teviveyssäänlöjä. — 3L'iih:n 1c- rtiuic Tenvcydenho-rtolchti, iV. 'Jlfiio^fa- ra. — kirjelaatikko. — Helsingin Kaiku n:o u> on ilmes- tynyt ja sisältää: Kumia- Tolstoi käive- lymatkalla. — Kolme kumaa ^äSkelän tebtaasta — N u tako n ensimäinen ja ny- kyinen kirkko. — Samer-» saari. — V. Wakc>renin friisi Ä. H. Nenlillidin hau> tapaisaasta. — Neljä kuwaa uusiminista 1, '.luteista. — MnotokilMia: Leo Tolstoi. -- Paut Hcyse. — Cskvcr Merikallio. — Jalmari Finne. Kirjoituksia: Leo Tolstoin suurin j lvoitto. — Pöllö-arivoSte .li.ja. JanicS T.! ^islds'tn r»mo. susm. T. A. — ZämZ^ mii». Illalla parani sydänten toi minta. SairaS on tä»)dessä tajuö- saan. A s t a p o »v o s t a, marrak. 19 p. M.lo 9 i.p. Sairaan tila on ennal- lann. Lääkärit o»vat klo 6:sta asti pys»)tclleet sairaan muoteen »vieressä. Lelvottoinuus ei ole »vähentynyt. A s t a p o »v o s t a, »»arrak. 19 p. 11 i.p. Lääkärit, joiku oivat »viettäneet tänä iltana sairaan luo- na pari tuutia, ilmoittalvat, että hengitys on entistään tasaisempi ja rauhallisempi ja maltimo säännölli- sempi. Kaswot owat kirkastuneet, oi.'* tätä jatkuu pari, kolme päimää, lausui tohtori Nikitin, on mahoolli- suus, että tauti päättyy onltcllisesti. Päil^ällä olleen sydä:!tentouri^:iis- kohtauksen jälleen lausui Tolstoi: »Maailmassa on miljoonia ihmisiä ja monet kärsimät, musikä te kaikki olette yksinään minua hoitamassa", ja »vaipui uneen. A s t a p o »v o s t a, marrask. £0 p. öilo 1, 4U yöllä sattui »uisi sydä- meiikouristuskohtaus. Tila on »naa- rallinen. A s t a p o w o s t a, niarrask. 20 p. Klo 1, 4 , nukahti Tolstoi sydäin- menkouristuksen jälkeen. A s t a p o M o s t a, marrask. 20 p. Klo 1,3,-, sattui samanlainen tau dinkohtaus kuin päilvällä. Perhe ko- koontni sairaan »vuoteen ääreen. Ll s t a p o »v o s t a, marrask. ->) p. Klo ruiskutettiin Tolstoillc »norfiinia. Hän nukkuu sen jälkeen kesteytymättä. ^1 5 tapo »vo st a, marrask. 20 P. .Stic- 5, 5 tapahtui jyrkkä s»M»i- iiuiilciniiiiimii hiionouoiniiicn. Tiia 011 erittäin »vaarallinen. Äxtapo »vo st a. marrask. .0 p. Klo 5,3^ päästetliin kreimiteir sairaan luo, mutta tämä ci hä,nä tmltenut. Miereisessä huoneessa on koko perhe koolla. 16—17 v. vanha t) ttönen eaa paikan, kun ilccoiltau- luu laman lehden koattoriia. 4155 1—1 tuu juhlaksi, johon komean kodm asukas ottaa osaa ja johon salon tol- lissäun yhdytään. Lahjoja annetaan ja saadaan Mas» taiahjoja, niilläkin koitetaan iuoda iloa. enemmän kuin milloinkaan» tcmltää jouluu edellä yksi ainoa aja- tus lul>aiisieu ihmisten mielen, kysel» lään ja mietilään, niitä annan joulu- Ltiulenpa. että toinniulselta — si>m tarkemmin mietittyään — puut- > laidaksi, mikä toin eilenlinan rientua tuu rohkeus alkuperäisten ylveäin ^ laajalle < Monet ahkerat käi?et tval- uin rohkeus alkupe »väilteitteusä pystynsä pitämiseeu. ^ Silloiu seu ei auta muu kuin lähteä iiu-otekn-at pieniä tahi suurempia, tarpeellisia ja tarpeettomia eineitä peräutymisretkelle. Peräytyminen alktiperäisestä lan nasta on ymmärtääkseni jo alkanut. -Keräytymisen peittämiseksi kai yllä lainaaniani toimitiikse!» liamärä la»l- se on kirjoiteltu. Toi-nitus nähiä- mästi aitoo sanoa: emniehän koko a.- kana ole puhuneet muusta kuin a- ^ fic.n täluännöliisestä miolcsta; fiiiv | V J J ,\i li.t («I I tt (AI 1^1 saavatsensa ne jakaa jouluna. Toiset pitäiva: päämääränä, mitä ystälvän- sä tanoiiseivat ja päättämät hankkia piinUnuaii kappaleen. Mutta sitteu- lr: jää monelle km'i ,»ms ro.t'.a:semat.- la. xe jäälräl odellainaa.i. ehläpä il- niaaiitnu jotakin, jonka silten osta», ^o-iitinöyttelrit alkamat pian. Kaup- uu-.'. »varustautuivat, lutonc huoneen tän.nössä asia on toisin luin lain jU ;cuva tay.eluän ta.varoiäa. sie- i'o-iiia!ta; käytännössä piirikolon^ > !t>;.<ll tutin taioara sellaiselle paikalle» laatu listat ja maaseucmlla ci ole si>- !j^sia ie näkyy eoukscen, launiit iva- iicu ev.ciii mitään sanottalvaa, se ^ lot aioirnt läpi hämäro.n ^äiivänkin main kirjoittaa nimensä lLiuiaK-leu tamaroila. paljon siinäou tarpeellista tamaraa, ios tarpeeton» Ua-;:. '.!::llan ja hivaici ma!letlä, iii'iiii--öu. titiieivää. l-yppiivää, nau- rau aa joo jonkinlaista oivat huoneet tiiiiiinä ,ini:ä »vaan oiiullinen osta- jai avu. i lialuaa. ^'.iisiiitin lapsiiiiaailinaa koite- taan Iniuiui ja ivi.liäilää. Ioulu- liömtea-k-iä lie mielellänsä kuikemat- tiii, sedän on kuin kulkisi satujen nuiiilo. Siististi ja hyivinpuetu: saa- ivat te.vdä iisään sat.ijen linnaan, ole ollutkaan pitkään ^'.Takuieit, köyhä tai orpo olkoon lollaiieen se!in>k'ee-» tnnvautncc^ so.ail I0i!»ilus jolit 1 *;t ojasta allit- fl-Oii. ?ä'»än fäsinisfaiiuiiii mnlaan pi tää jofoik'11 viivi f of 0 :1 ffcr eInsiajan ja kysymyksessä oleivassa tapautses- ia. uiuutanian piirisokoukscn inuiiair.au jäsenen, niotlno. vikkupo- 11'on kannalle: minä päätän, tolel- koot muut. Tämäil käsityskannan nuitaor, on siis >.!! aa laina kaisoltalra »e m>!tarjakii. .'eo Hautaus. Tolstoi-tvaiuaja haudattiin eilen. Hänen ruumiinsa »vietiin As- tapomosta ylimääräisellä Innalla Iasuaje Poljanaan. Yleisön osasto. Mmpi on kcmyempää? Vaikka Keski-Suomen toimituki^v. t-N,utymistapa »vapauttaisikiu min>u>: ^r-a-ttaa>i'.asta. katson »vielä snoranai- seksi »vellvollisnndekseni — ei !oimi>- tu-öta. »vaan yleisöä kohtaan - - »vas ta m. C11:1 kutsunut ehdokaslistojen laa. dicaamine, siinnnitte!nisi sanoen »i. m. »onhan itsestään päimänselir-ää. ettei tällainen suunnilte!n »-.ierlilse mitään, elleimät asianomaiset »oalit- siiayhdistykset suuunitelrnja listoja htllväksy". Tätä käsitystäni mäntää äänen kannattajamme kewyeksi, koska „lis- tet, jotka kulkemat piirikokoukien ni- mcssä. kulkemat jo mirallisina listoi- na koko puolueelle". Toimitus toisin sanoen »väittää, että piirikokous määrää listat ja et tä muilla ci ole siihen mitään sanan- Mallaa. Tällä toimituksen käsityskannalla ei ole pienintäkään tukea »voimassa v.vv.:ka en cälla paikkakunnalla, olen ki.itenkin saanut paikkakunnan inaalaisioäes- tältä aiiran toisen käsitnksen. Toimituksen kanta on »'oacrallinen lailta. Se on sitäpaitsi käytännössä mah- doton kanta. Jos piir'ko!ouksen e- dn.-lasat. knsmnykse<s.i olemassa ta vaillessa muutamat piirikokonksen lvaUnuttamat, huri'.-.a»llt»oat usko^ maan. että heillä on omalvaltaineu '.ralta määrätä, tapahtuu ^>ia». että inaaiaiset eilvät hmr-ässiilään heidän niä.ii-äyksiään. eilvät penistäkään ioaa^htja ivaliiiijanl^istykuä M' kä laki pakoitlaa liei^at siilien' Silloin lu:oniaa»val edustajat - im'äl-ään olleeni.'.Ii-: »vain r.en '^0'tel.liiansa, suniinii^elen^assa. ffilohiiii susi olisi sellvintä. että loimilns snoraan nmöuräiu ianois- so erehtyneensä. Mu>i seinässä asiassa mutkia? Iipnäskylässä 21. XI. 10. Elsa 0 iste s k e. Tvimitukseu wastaus. Edellä ole- ma kirjoitus näyttää, miten »väliän kas»vanirt romva Hivtesko oli siihen luottcvnimsloiniccn, jon.'a piirikokous dänellc uskoi. Olinmmc loiivoneet. eitä hän todellakin olisi enemmän pi- täimt kiinni »laista" ehdokaslistoja ..inuunitellessaan" etkä polkenu: nuors?:omalaisteu ohjelinain pää aa- teitä laillifuutt 1. Waali'.ali e: suinkaan tuuue tuilään sitoivaa äänestäjille, mutta sen tuntee p u o lueluri. Sitä ei ole suinkaan iii- alsi nuorsuomalaisessa puolueessa ja judri sitsi ei pitäisi olla siihen lukeu- tmiälla »vielä lialna sitäkin »vähää. ,'i'!lä on heikontaa. Milä — rilee tuin lniirii.iiK-, ua.-liaa ti:i 11 uviltalteua, sota mnosi unnao- tao.i» töyhinipäänkiu totiinu. — ce sm joul:: joka näin kulkee. >tun pi- nieä pitenee, päimä lähenee, lo»nilta l^lmetsi hämäräkn muuttuu kaliden viineän aamnn ja illan »väliin, i:l- lo-.iit saapuu joulu, »varrottu ja odo- tet til tekemään lopun vimeän jatku »nisusta. vvGiUt: 011 ilon ja ioroiniioii juhla. :u!n. ja muistojen ju'a'a. ^,1. iiii<.t «»iltamat silloin luoda iloa vniuiiil ui. Jjfjitotineii arkielämä, jolloin olemassa Maalilaissa. Laki ci tunne Icuraalva päimä jo edeltäpäin tiede- keitään muita ehdokaslistoin kuti- [ iä<iu oleman edellisen lainen, muut ulkona, suurisia »valaiöluisia ikku- noista näkee hänkin osan lumoamaa loistoa. Tuo kaikki kuuluu uiiukuin itses- tään joulun edell. päim ja Miikkoihin uäl.deu, ilman ei tietäisi joulun tti* leivaukaan. Näyttelyistä saatvat o s» tajak lahjoja Malita ja ostaa, siellä on lielppoa tnydnttää kysymys, mitä annan lahjaksi. Mutta milä »nerkitse- mci: 1, ämä lahjat? Vanlieniinat osta.oat nuorelle mäelle tyttösille hienohiuksisia. silkki- p'.>ki:isia nukkeja, sille »vaatteita, as- liolta. luionekaliija. kailkea mitä osa- 'aan kuivitella nukkepu!'asen mnpä- r iile, ja pojat saaivat »valkojouhisia ja liäntäisiä heivosia, tinasotamiehiä, aulomeltiilia, lmilnja, harvpuja, kaa- tolka-via kanoja, tönhlö!>äntä kukkoja i,.:n n.in. kaikenlaiset lelut ja leikki- laivara: tekemät Hmvin kaup.paausa. Isommat lapset ja nuor iia saaivat Helin osansa. Lnhan siinä tarjolla nuorikollekin tamaraa tarpeellista se- kä taipeetonta. neitosille käsilaukut, iillli ja sametti puserot 11 .111. nt. olvat halnitnsa lahjoja. Samoili loytny nuorille miehille osansa. Kaikki nämä lahjat ja monet r.uutt, soista ei moi (ujteioa laotta- fao.ii. tnmvai iloa mukanaan. Joulu- aattona kodit tuhannet raikumaa, riiiiukästä riemua »'ienelle »väelle »valinislamat. Mutta se ilo ou niin lylMttä. Maijan pienistä käsistä putoaa niikte, ien jalat ja kädet omat heikot, pian siliä tulee tois-käiinen tai -jal- kainci:. Hinkset epäknntoisei tahtoo pieni »väki korjata, mutta ue lohkea- ivatkin kampaan, eteen jää paljas pächm.Ma, »vaatteetkin iillä oivat jo I t.ibrttiiei, se ci »nihtiini, kun se on jo iiiin ruma, tekin midi ivaan eupi.iin sitä iv mä. -- Samoin fm» '.oäiiiv..-1'u-ii laitiile - - i'in iiielkeinpä rr.ititic -- leluille, vanjan.Miia. hän- iailto. nä o!'.'al Iielooi.'!. .0 diilit", joi - ai olio liiivriiiiiväi, smoät pai' uiIUr..u. iraiifa nno.el kuljettajat aiii ti innmaiiimat. >lanat. fufot, 'uin; ir.u nt ja 1 iaufitivut iouliniHit i iou ;vätiilttOOll. "iiin näe? länivän. jo-> ki'»ikanden lohi pari.: ieniaat las- :e:i eläii.ää ja leikkejä. Mitä on silloin säleUä noivta Ialu soista? Ehkä 011 säilimyt mui?to sii- 'a tieniusta. jonka ne uutena koukut- telimat ilmoille, tohi pian haihtuu »'nislokin. Leikkikalni---ta kcraäntny ri'''.!iife"'a. soka kaclvaa n!>ä »unlla ja nniilla tamaeoilla, jo!a p.mos' f:-n uitiin osleiaan. jonnekin säiliön nurkkaan »vintille tahi nmimlle ke- rääntimät toisjalkais.t, iilmäpuolei, hännätlomät ja harjattomat^ paltse- maan lyhyestä elämästänsä ja ulko»