Torstaina 30 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 71 — 1910 Kalaverkkoja, R^smTTäi kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. epapen (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Muualta Poh- jois-Karjalasta. yhteiskoulut. Märtsilänrealiyhteiskoulun luon nonhistoricm, maantiedon ja pii rustukseii opettajatj"i on luatittu opettajatar, nti Laura 2'"' Koumolasta. Palokunnat. Läänin kuivernöörinmirasto on tk. pnä antamattaan sellä asianomaisten noudaletta- ivaksi ivahivistanut Juuan pitä- jän mapaachtoisen palolnnnan oh jesäännöt. Pakoapnyhdistykset. Läänin kuivernöörinivirasto on tk. -O p. antamallaan päätöksellä mahivistannt Skurmeksen ja Wal- timon kuntien yleiseu paloapuyh- distylsen ohjesäämiöt^ 5iausakonlut. Ilomantsin Kuolismaan kansa- koulunopettajaksi on maliltu opet- taja Olga Satoimaa. Ilo mantsin Ätöhkömvaaran kansakou lunopettajaksi on malittu mäliai- kaisesti kiertokoulunopettaja Liina Jolkki. Suistamon Saran kan- sakoulunopettajaksi on malittu opet tajatar Rasti M a lj o n en. 5luollut. Juuan Niemelässä »vaipui pit^ källisen sairauden jälkeen tk. 20 p kuolemaan rouma A i l i Maria Tuhkanen o. s. Mickstrand 3 ivuoden ijässä. Hän oli syntynyt Oulun kaupungissa, käivi Jymäs- kylän tyttökoulun, harjoitteli pos- tissa ja määrättiin postinhoitajaksi Iuukaan, jossa hän tuli 8 muutta sitten naimisiin kauppias Mille Tuhkasen kanssa. Mainajaa lä- hinnä suree puoliso, 2 poikaa, si favet ja iveljet. Nlaapoliisit. Amoinna olemaa ylimääräisen poliisikonstaapelin tointa Juuan nimismiespiirissä on Pielisjärmen kihlakunnan ruunumvoudin tykönä hakenut ainoastaan konstaapeli Olaivi Tiilikainen Kuusjärmen pi- täjästä. Myönnettyjä arpajaisia. Kenraalikumernööri! on antanut luman arpajaisten toimeenpane- mileen seuraamille seuroille ja yh- distyksille: Rääkkylän, Kontiolah den Pielisensuun, Kaamin, Ilo- mantsin, Kamvin Maarianmaaran, Kontiolahden Selkien, Kesälahden ja Liperin nuorisoseuroille, sekä Joensuun, Kontiolahden Pielisen suun, Enon, Nurmeksen Höljäkän ja Liperin Leppälahden työmäen- yhdistyksille, kaikki nämä arpajais- Iuwat kuitenkin sillä ehdolla, ettei arpajaistilaisuuksissa pidetä pu- heitä, ei esitelmiä j. n. e. Lapsi putosi kattvoon. Tällainen ikäroä onnettomuus sattui loiimc juhannuspäivänä Ruskealan Kontiolahdella talolli- sen Heilki Immosen 2-wuotiaalle lapselle. Lapsi oli leikkinyt piha- maalla likellä kaimoa, joilloin isä ohimennessään ivarotti, ettei saa niin lähellä kaimoa olla. Lapsi poistui silloin tupaan, mutta meni uudestaan myöhemmin kaimolle, jonka kansi sattui olemaan auki. Kun lasta ei alkanut kuulua, tuli hätä talossa. Silloin löydettiin lapsi lopulta kaimosta. Noin puo- len tuntia tapahtuman jälkeen saa- tiin lapsi kyllä ylös, mutta silloin oli henki jo mennyt. Tulipalon alku. Nurmeksen kauppalassa kultas. S. A. kunnaan omistamassa ta- lossa, pääsi t. f. 27 p:nä erään rautatieläisten muokraamassa kyö- kissä. uunista, lentämään kipuua seinäpahmiin jota se poltti pienel- tä alalta. Osa lautakatosta myös- fin kärmentyi. Kyökissä onnetto muuden sattuessa ei ollut muita, kuin li kuuk. manha lapsi nukku- massa: main hetkiseksi oli emäntä pistäytynyt ulkosalle. Palokunta jo hätyytettiin, maan ei sen apua karmittu, onneksi, kun oli mettä tynnöreissä lähellä. Mnrhayrityksestä tvangittn. Wahwasti epäluulonalaisena murhayritykseen, on Polwijärwen piirin m. t. ruununnimismies Otto Kuiwalainen tk. 22 pnä Kuopion lääninmankilaan passittanut työ- miehen Sotkuman kylästä Pekka Hirmosen. Rikos tulee piakkoin esille mälikäräjissä paikkakunnalla. Punatautia karjassa. Läänin kumernöörille ilmoitetaan että punatautia on karjaan ilmes- tynyt myöskin Kuusjärmen Mal- jasalmella, Tohmajärmen Riiko- lan kylässä sekä Kiihtelysvaaran pitäjässä. Miranomaiset piirieläin lääkärit omat määrätyt ryhtymään toimiin taudin lemenemisen ehkäi- semiseksi. Lunta satoi wiime lauantaina taivallisen run- saasti Tohmajärmen Kakussa- kin. Maatilan kauppoja. Maanmiljelijä A. Wilho Kokko möi miime tiistaina tehdyllä kaup pakirjalla omistamansa tilan N:o 17. manttaalia Konliolah den pitäjän Lehmonahon kylässä maanmiljelijä Gabriel Albin Ko kolle Kilmeltä. Kaupan mälitti Joensuun Astoimistoimisto. Samoin myi maanmilj. Eljas Hirmonen omistamansa maatilan Kiihtelysmaaran Huhtilammilta maamvilj. Juhana Laitiselle Rääk- kylässä. Kaupan mälitti A. A Haaranen Joensuusta. Kauppa- hinta tuntematon. Tukkipuiden kauppa. Talollinen Kalle Koponen Tai paleelta möi t. k. 2G pmä omis tamaltaan metsäpalstalta tukki puita 11,000 nikan armosta toi minimi Hackman ja k:ppanille. Halla tuhonnut pcrnnan »var sia Juhannus-aamuna. Juhannus, jota mietetäan kesän hauskimpana ja ihanimpana ilon aikana, silla silloin kukat tuoksu- ivat ja luonto alkaa olla täydes- sä knkostnksessaan, saatti tänään maanmiehille surua entisen lisäksi. Ristinkylällä wei halla perunan ivarret useasta talosta aiivan mustaksi, joka ivaikuttanee suuresti perunasadon huononemiseen. Onpa halla pistäytynyt Korpimaarankin kimisillä pelloilla muutamissa pai- koin ja lyönyt mustia leimojaan perunan marsiin. Marjain kukat omat kylmäneet pitkin keivättä, paitsi silloin kuumina päiminäjot- ka kerkisi kukkia. Siis marjoja on tänä kesänä toimottamissa aiivan mähän. Mustikoita tuskin tänä kesänä saanee nähdäkkään. Man- hain olen luullut ivertacuvan, että jos tulee täysi (eli hymä) marja- nniosi niin tulee täysi miljaivuosi. Ei siis siltäkään alalta katsoen ole toimottamissa täydellistä ivilja muotta, niin kuu se on jo nähtä- missä. Atttä kuuluu taas Juhannuksen jälkipäimään, oli mitä surullisin ja kamalin näky kuin koskaan olen ennen nähnyt. Ilma oli kylmä, puolelta päimin rupesi satamaan mettä, mikä olikin tarpeen, mutta neljännellä tunnilla alkoi muut- tua lumeksi, jota satoi yhdeksän seutuun asti. Murtunein mielin katseli maamies akkunastaan kuin- ka ruis taipuu Juhannuksen jälki- päimänä, raskaan lumen paina mana alas pitkin maata, tietä mättä tokko enää nousee, sillä pelko oli, että jos seliviää poutaan niin silloin on kaikki mennyttä. Mutta ei toki uiin ollut, sillä yöllä satoi mettä ja lumi suli pois, että ilta- sella oli maa melkein malkeana. Siis näytti oleman käsissä Suo- inen loppu maataloudelliselta alal ta katsoen, niin kuin Pnrishke- mitssh on huutanut kun tuli duu- man päätös mahmistetuksi maam me itsenäisyyden tuhoamiseksi. Mutta niin kuin selmisi tämä ka- mala pelko Juhannuksen jälki-ilta- na onnellisesti, toimon että sa- moin menisi turhaan P. riemu- huuto Suomen lopusta. Alottelema. Mulosta. Täälläkin Mulossa on mielä kahdennellakymmenennellä muosi- sadalla sellaisia ilkeyden harjoit- tajia liikkeellä, että hyökkääivät niitä huoneita kimittämään joissa rauhalliset ihmiset omat nukku- massa. Sanotut ilkimykset kiivit- timät juhannusiltana Mielosen aittakartanoa, jossa työmiehet oli- Ivat nukkumassa, jierrassaan hal- painaista tekoa nuorisolta, joka alentuu harjoittamaan moista raakuutta. Jättäkää pois nuoret halpamainen irstailu ja käykää äsilsi simistyksen työhön, joka on itsellenne sekä muille kunniaksi. Ja te palmeluslytöt, älkää miit- ikö kulettaa ja suojata tuollaisia ilkimallan harjoittajia, sillä ei se pienimmässäkään määrässä so- mellu marsinkaan tyltölapsille, enempää kuin ei se somellu kenel- ekaän, ei se kelpaa enää meidän imistyneessä maailmassa. Nukkumassa ollut. Muualta Suo mesta. Terijoen juhlat. Terijoella pidettiin juhannus- zäiminä mahtamat, mieltäinnos- amat laulujuhlat Karjalan' kan- naksen herätystyön auttami- 'eksi. Juhlittiin juhannusaattona, ju- jannuspäimänä ja mielä senkin älkeen. Juhlapuheita pitimät eri päi- minä roivasti Aro kallio, ases- ori S m i n h u f m u d, teht. M a t- ti Pietinen ja toht. Wäinö W o i o n m a a. Mikko Uotinen oli laatinut mahtaman juhla- runon. Mielä oli mitä erilaisiin- zia urheilukilpailuja, rajakarja- aisten runonlaulajani, kuten Jeh- kin Jimanan, Wolokaisen y. m. runoesityksiä. Aino Achte lauleli, kansallisteatteri esitti useita kappa- eita ja konsertteja oli monen mon- ta, kuten Merikannon, Emo Rau- taivaaran y. m. Laulukuoroja oli lukuisasti kil- zailemassu ja heidän esityksensä olimat monessa suhteessa malli- 'elpoiset. Juhla jätti kauniin muisto» kannaksen mäestön mieliin. Wä- keä olikin juhlassa aiman tulmi- malla. Naiskuoroista sai 1 palk Hannilan naiskuoro, 19 jäsentä, johtaja Alma Holm. Walio kuoroje n sarja 1 palk. Wiipurin naiskuoro, 30 jäsentä, johtaja E. Simori. Mieskuoroista: maaseutu- kuorojen 1:n sarja: 1 palkinto kii- toslauseella raittiusseura Rajalan mieskuoro, 10 jäsentä, johtaja N Putkonen; samoin 1:sen palkinnon Komvolan mieskuoro, 11! jäsentä, johtaja K. Sinkkonen: 2:sen pal kinnon Talikkalan M. P. 5i:n mieskuoro, 14 jäsentä, johtaja Matti Turunen; samoin Lemin n.-seuran mieskuoro, 14 jäsentä johtaja E. Korttinen; 3:nnen palk Uudenkirkon n.-seuran mieskuoro, 10 jäsentä, johtoja K. W. Aalto. K a u p u n k i l a i s k u o r o j e n 1:n sarja: 2:sen palk. Miipurin rautatieläisten liikenneosaston mieskuoro, 22 jäsentä, johtaja K W. Rahkonen. — Ensimäistä pal kintoa ei jaettu. Sekakuoroista saimat pal- kintoja: M a alais - s e k a ku oroje n ensi sarjassa Uudenkirkon nuorisos sekakuoro, 26 jäsentä, joht. K. W Aalto 2:n palk. — Ensimäistä palkintoa ei jaettu. M a a l a i s - s e k a k u o r o j e n toisessa sarjassa 1 palk. Kimen- naman nuorisoseuran sekakuoro, 30 jäsentä, joht. M. Tihmerä: 2:seu palk. Terijoen sekokuoro, 30 jäsentä, joht. )l. Mantere. Soittokunnista palkittiin: m a a l a i s s o i t t o k u n t i e n 1:s- sä sarjassa: 1:sen palk. Walkea- saaren tormisoittoknnta, 1<! jäseii- tä, johtaja Frans Kaira; 2:sen palk. Pölläkkälän sahan lormisoit- tokunta, 12 jäsentä, johtaja F. Mainio; m a a l a i s s o i 11 o k u n tien 2:ssa sarjassa: 1:sen palk. Riihimäen torivisoittokuuta, 8 jä sentä, johtaja O.Kimimuori; 2:seu palk. Heinämcden torivisoittokun- ta, 12 jäsentä, johtaja A. F. Ero- nen; k a u p u n ki l a i s s o ittokun- tien 1:ssä sarjassa: 1:sen palk. kiitoslauseella Miipurin rautatie- läisten soittokunta, 7 jäsentä, joh- taja Wilho Aalto; samoin 1:sen palk. Käkisalmen M. P. K:n soit- tokunta, 11 jäsentä, johtaja K. M Helin; 2:sen palk. Lappeenrannan M. P. 5i:n soittokunta, 14 jäsen- tä. johtaja L. M. Punkari. Mii- memainittu soittokunta oli ainoa, kilpailuihin osaaollaneista soitto kunnista, joka oli kokoonpantu n. s. janitshaarisoittokunnaii tapaan. Palkintotuomareina toimimat rwa Lytti Hurmalainen, hrat Os kar Merikanto, Emil Simori, N. E. Huoponen, I. Millgren, E. Rautaivaara, E. Elsmengren, E. tatschkun ja Emert Konttinen. Kaikkiaan otti juhliin osaa 3 naiskuoroa (59 jäsentä), 1) seka kuoroa (213 jäsentä), 8 mieskuo roa (120 jäsentä) ja 7 soittokun taa (80 soittajaa). Laulajia oli yhteensä noissa 20 laulukuimassa 375 henkilöä. Tuomen asia (Englannissa. U. S:n kirjeenivaihtaja lennät- tää Lontoosta: Täkäläiset sanomalehdet sisältä- mät joka päiivä sähkösanomia, oissa tarkoiii seurataan Suomen kysymyksen kehitystä Pietarissa. t. k. 25 pnä ilmestynyt „The Nation" sisältää jälleen ankaran irjoiluksen asiasta, maatien utko- ministeri Greytä ryhtymään toi- menpiteisiin ja osottaeu mitä kei- noja Englanti moi käyttää. Tel- laista omat: jyrkkä politiikka Per- siassa sekä Eityn rahaministerin puolelta kaiken kohtuullisen epää- minen menäläisiä kohtaan. „Morning Post" sisältää lat auksen duuman istuntokauteen. Kirjoituksessa tehdään se johtopää- ös, että perustuslaillinen katsanto- aitta duumapiireissä on heikke- nemässä, taantumus ivahmistu- massa. W a ltakunnanlainlaadintakysy- mys ja ulkomaat. Belgian liitto ihmisoikeuksien nojelemista marten piti tiistai- ltana Brysselissä ivastalauseko- ouksen. Suuresta kuumuudesta )uolimatta oli, sähkötetään „Poss. Zeitungille", kokouksessa saapumilla enemmän kuin 1,000 henkilöä. Kokouksessa päätettiin ensin pan- na mastalause erään menäläiseii mallaukumouksellisen, Gaimasin nomuttamista mastaan Wenä- jälle, hän kun ivallankumouksen aikana Menäjällä oli ottanut osaa zakkoluoivutukseen. Samalla on iitto päättänyt panna mastalau- een Suomen oikeuksien koukkaami- en johdosta. )!ukkuwa juna. T. k. 18 p:nä simuutti tamara- una n:o 1003 Malkeasaaren ase- man pysähtymättä. Malkeasaares- a sähkötettiin asiasta Ollilaan ja änne tultua oli tamarajnnan mauhti jo niin hiljennyt (luulta- masti puitten loppumisen tähden uunista: onneksi ei paunu kuinten- aan mielä ennättänyt räjähtää!) että siellä oleman päimystäjäju- nan lähettäjä ehti hypätä junan meturiiu, missä hän tapasi sekä uljettajan että lämmittäjän istu- allaan. Muu junamiehistö tuli ulos junan jälkipäässä olemasta oiiduktöörimauuusta. — Asiasta on sittemmin pidetty tutkinto ja on kuljettaja Lindgren selittänyt nukkumisensa syyksi sen, että hän oli kahtena ivuorokauteua sairas- anut matsatautia ja yskää jonka ähden uni tapasi. Lämmittäjä Mepseläinen taas oli edellisenä il- ana ollut Pietarissa ja siellä ek- synyt, niin että hän masta kau- ivan harhailtuaan oli miime het- kessä osunut junalleen. Kaikki jarrumiehet konduktöörimaunussa- kin olimat torkuksissa muka lii- karasituksen tähden. Kuljettaja Lind- gren ja lämmittäjä Wepsäläinen pidätettiin heti mirantoimituksesta. Kuljettaja L. on tähän asti pal- mellut erittäin ansiokkaasti saaden m. m. kaksi palkintoa ja kerran estäen neumokkuudellaan yhteen- törmäyksen. Poliisimestari estänyt Taawi Tainion puheen. Sosialidemokralien laulu- ja ur heilujuhlan yhteydessä pidetyssä kansanjuhlassa Pyynikillä toissa sunnuntaina piti toimittaja Taa- mi Tainion pitää juhlapuhe. Hän oli ehtinyt puhua noin 10 'mi- nuuttia ja lausunut halmentamia sanoja keisarikunnan lujuudesta kun Tampereen poliisimestari kes- keytti hänet sen johdosta, että pu- he poliisimestarin mielestä oli Hä- nen Majesteettiaan loukkaama ja mastoin rikoslain 13 pykälää. Po- liisimestari maati hra Toiniota lopettamaan picheensa. Hra Tai- nio kieltäytyi tottelemasta maati- musta, mutta kun hänelle ilmoi- tettiin, että siinä tapauksessa ol- täisiin pakotettuja käyttämään mä- kimaltaa, laskeutui hän alas pu- jakamalta. Hänet mietiin pölisi- kamariin knulusteltamaksi, mistä päästyään tuli takaisin juhlakentäl- le jatkamaan keskeytynyttä puhet- taan. Siitä esti hänet kuitenkin poliisimestari, jonka jälkeen hra Tainio lopullisesti alistui. Juhannusmurhia. Juhannnsaatto-illana syntyi Helsingin pitäjän kirkonkylässä taloll. pojan Hj. Ryqmistm ja erään Richard Treskmanin kes- ken, joka päättyi niin, että Treskman itsepuolustuksekseen am- pui Nytimiftiä remolmerilla m at saan. Dh)qiui[t kuoli kirurgissa ju- hannuspäiivänä. LtolkaSsa murhasi puukolla ju- hannnsaattoiltana klo 11 poliisi konstaapeli Turusen eräs juopunnt mies, jota Turunen kuljetti Kata- rinainiiemeltä poliisilaitokselle. — Kotkan lähellä Tiutisen saaressa joutuimat riitaan työmiehet Pal mu ja Aiekola. Palmu löi Reko- laa pilukolla rintaan sekä Rekolan kaaduttua miilsi tämän kurkun poikki. !tuf ; . lippnjnttn. Kun nimituomari I. Brofeldt juhannusiltana saapui Miipurin kaupungin satamaan moottori- aluksellaan, otti hänet SalakkalaH- della kiinni menäläisestä torpeedo- laimastosta lähtenyt menhe, johon V:n piti aslua. Ranuassa oleman poliisin toimeksi jätti menäläinen komennuskunta hra B:n miemisen Miipurin kaupungin komentajan luo. Siellä hra B. kertoi tulleensa pidätetyksi sen muoksi, että hänen moottorimenheensä perässä oli ta- mallinen Suomen maakunalla ma- rustettu lippu. Kun asia oli mer- kitty kirjoihin, sai hra B. poistua. Menäläinen upseeri oli hra B:n moottorimenheen lipun ottanut moittosaaliikseen. llnsi sairashnone Helsinkiin. Pitkän aikaa on jo ollut hamait- taioissa, että pääkaupungin sai- rashuoneitten ja -paikkojen' tähän- astinen luku ei enää ole riittänyt tyydyttämään yhä kasmamassa olemaa tarmetta. Sairaspaikkojen puute lienee joskns osottautliuut hyminlin tuntmvaksi. Ja ennen kaikkea on tämän puutteen tullut tuntemaan Helsingiu suomalainen lääkärikunta, jolla tähän asti ei ole ollut lainkaan omaa sairas- huonetta. Silmälläpitäen etenkin yleistä tarmetta ryhtyimät pää kaupungin suomalaiset lääkärit muutamia aitoja sitten neumot- telemaan uuden sairaalan perus- tamisesta. Nämä neumottelut johtuvatkin siihen suotuisaan tu- lokseen, että pääkauplmgin suoma laiset lääkärit perustimat hank keen toteuttamiseksi osakeyhtiön ni- meltä ^Mehiläinen", joka sitten on ostanut uutta suomalaista airaalaa marten, talon Humila- aduu 20—22:ssa. Rakennus- työt omat ehtineet jo niin pit- älle, että sairaala moidaan amata ensi syyskuussa. Tä- hän suomalaisten lääkärien sai rashuoneeseen tulee neljäkym- mentä sairassijaa, näiden joukos- 'a in. m. kahdeksan paikkaa syn- nytysosastolla. Sairaala marus- tetaau parhailla nykyaikaisilla operatsioni- y. m. mälineillä, niin että se tyydyttää ne maatimukset mitä sairashuoneelle meillä moi- daan asettaa ja ennen kaikkea soistamaan niitä haittoja, mitä 'airauspaikkojen tähän asti riit- ämätön lukumäärä on tuottanut. U. S. Tosialisti kartanon herrana. Jo aikaisemmin ilmoitutti Tik- amannilan kartanon omistaja Bernhard aikomansa, mikäli sosia- lislilehdet kertomat, pidentää työ- mäestön 11-tuutisen työajan 12- uutimeksi toukokuun 1 pstä. T. k. 1 pnä aamuna alkoikin kello soida puoli 0:lta, sen sijaan kun se en- ien on soinut klo 6. Mutta ku- aan ei mennyt työhön. Moudin oli ilmoileltama, että edelleen teh- dään 11-tuntisia työpäimiä, jol- oin raatajat suostuimat jatka- maan työtään. Akutta kun ilta joutui ei kello soinutkaan entisellä ajalla maan puoli tuntia myöhem- min. Herra „patruuni" ei siis aksanut pitää sanojaan edes en- imäiseen auringon laskuun. Muuten saamat marsinkin pal- ollislain alaiset tuta sosialisti- lerran häikäilemättömyyttä käyt- tääkseen hyiväkseen palkollislain pykäliä. Sisällä olemaa palkkaa ei larmitse kenenkään toimoakaan silloin kun oma tarmis sitä maa tisi, olkoon se miten huutama hy mäusä. Eronneiden työntekijäin palkan hän on pidättänyt ehken poikkeuksetta. Se milja mitä tu- lee palkkana eräille työntekijöille on niin huonoa, että se on puh- distettama. ennenkuin sitä moi mihinkään käyttää. Tällöin se hupenee 20 ja 25 prosentilla. — Tämänlaisessa asemassa olemain maaorjain työaika aijotaan ny saada 12-tuntiseksi. Saa nähdä, onko onni yhtä myötäinen kuin torpparia häätäessä. Tällä ker- ralla herra kuuluu sairasteleman, sanotaan harmista, kun yritys ei heti ottanut onnistuakseen. No, näinpäin se maailma pa- ranee, kun sosialisteista tulee kar- tanonherroja. Crijärtuett kaitvokset. Suomalais-amerikalaisen kai- mosyhliön esimies, insinööri John Daniell on saapunut 'Amerikasta johtamaan merrattain suuria kai- mosrakeunustöitä/ joita aletaan nyt suorittaa Orijärmen kaiivok- silla. Ensiksi joutuu rakeunukseu alaiseksi surmimo ja malmien erot- tamislaitos. Koneet näitä marten omat tilatut ja saapumat ne muu- tamien Miikkojen kuluttua. On ai- komns saada nämä laitokset pys- tytetyiksi ennen täniän muoden loppua. Liikemoimaua käytetään Paitsi näitä, suunnitellaan kai- moisille rakennettamaksi myöskin sulatto. Tästä ei ole lopullista päätöstä tehty, maan ratkaistanee asia jo tämän kuuii kuluessa. Jos sulatto kaimoksille rakennetaan, sil loin käy rautatien rakentanlinen kaimoksilla meren rantaan ainakin lähiaikoihin mähemmän tarpeelli- seksi, koska jalostettua malmia on muuten merrattain helppo liiku- tella. Insinööri Daniell asettunee Suo meen niin kauaksi kunnes raken- nustyöt omat suoritetut, mahdolli- sesti kokonaiseksi muodeksi. Kaimoksille on saapunut uusi työnjohtaja, kapteeni Jnch, joka maikka onkin skotlantilainen, on opetellut suomenkielen toimiessaan suomalaisten keskuudessa Michi- ganin maskikaimoksissa. Entinen kaimostyönjohtaja kapteeni Jaakko Wilson on muutama päimä sitten matkustanut takaisin Amerikaan. Wilson on yhtiön kaimostyöt pan- uut alulle sekä Pohjois-Karjalassa että Orijärivellä. Hän saapui tän- ne töitä teetlämääu jo keiväällä 1905 ja sai kekseliäisyytensä sekä harivinaisen sitkeytensä amulla kai mostyöt menestymään huolimatta työmiesten tottumattomuudesta se- tä kalujen ja laitosten puutteesta Henkiwakmlwsosakeyhtiö „Salama" Makuutuslehti „Wakuuttaja" te kee selkoa uuden henkimakuutus- yhtiön ..Salaman" synnystä. Mai- niten alnksi niistä erimielisyyksistä, joita on ilmennyt Henkimakuutus- yhtiö Suomen osakkaiden keskuu- dessa ja joihin lehti ei lähemmin puutu, sekä „Heiikiwakuutllsosake yhtiö Salaman" miinie huhtik. 16 pllä tapahtuneesta perustamisesta, lansuu ..Makuultaja": „Me olemme jo usein käsityk- seinine lausuneet, ettei uusien koti- maisten henkimaknutnsyhtiöiden perustaminen meistä rvielä aina- laau näytä turhalta, ^tlaa henki- makuutustoimiunalle meillä on yl- lin kyllin. Marsinkin miime aiko- jen kokemukset omat osottaneet, että kansamme moidaan sangen hel- posti saada ymmärtämään henki makuutuksen tärkeyttä. Eikä talou- dellisten laitosten työskentelemi sen edellytyksiä suinkaan moida armostella ylimalkaisesti sen mu- kaan, kuinka kulloinkin katsotaan oleman makuutustarmetta. 5täsitys makuutustarpeen olemassaolosta a ei-oleiiiassaolosta on marsin ubjekliimista. Toisen mielestä moi tarme olla huutama, samalla kuin tossen käsityksen mukaan tarmetta ei ole olemassa laiiikaan. Masta jonkun ajan kuluttua, kun on saatu nähdä minkälaisia tuloksia uusi aitos alkaa saaivuttaa, moidaail lopullisesti päättää onko tarivetta ollut maiko ci. Toiselta puolen rientää henki- 'vakuutusliikkeessä kehitys niin no zein askelin eteenpäin, että se lai- 'os, joka mielä eilen oli uudenai- ainen, tänään on jo manhojen periaatteiden mukaan toimima, ellei johto täydelleen ole perehty- nyt makuutustoimintaan tai muis ta syistä jaksa sen kehitystä seu- rata. Innokas kilpailija moikin iksi sangen helposti jättää suuren- in ja alkuaan ensiluokkaisille pe- rusteille perustetun ja ensiluokkais- en liiketapojen mukaan toimiman laitoksen jälkeensä. Tästä ei kui- eiikaau ivoi olla muuta kuiu hyö- -yä makuutukseuottajille. Niin pian uin heillä on eri yhtiöitä malit- tamana, tulemat he mäkisinkin kiit- ymään siihen, joka heille maka- maraisuuden ohella tarjoaa edulli- siinmat ehdot. Toiset yhtiöt omat ittemmin myöskin joko tahtoen tai ahtomattaan pakoitetut seuraa- maan kerkeämpiä kilpailijoitaan ja okonaistuloksena enenlyneestä kil- zailnsta on koko maan henkimä- tiulusliikkeen uudistuminen ja pa- raneminen. Tästä makuutettuina ja mar- uikin hamaittuamme, etteimät tä- )än asti maahan perustetut hen- imakuutusyhtiöt suinkaan ole ol- eet toistensa tiellä maan päin- mastoin saaneet henkimakuutuksen lemiämään ennen tuntemattomassa määrässä, minkä muoksi yhä taajem mat kansankerrokset omat tulleet henkimakuutuksen siunauksia naut timaan, lausumme uuden yrityk sen termetulleeksi. Toimottamasti se on olema yhtä moitokkaana tais telijana kansassamme mallitsemaa pimeyttä, huolettomuutta ja tuh- lausta mastaan kuin nykyiset kol- me kotimaista henkimakuutusyh- tiötä." Ulkomailta. Raatihuone räjäytetty ilmaan ja Paukiuryöstöyritys. Tk. 22 pnä iltapäiivällä tapah tui Friedbergiu raatihuoneessa Hessenissä ankara räjähdys, jossa tilaisuudessa koko raatihuone, paitf ulkoseniä, tuhoutui. Eräs tuntematon mieshenkilö käytti täten syntynyttä hämmin- kiä hymäkseen tnnkeutuakseen mal- tiopankin sikäläiseen haaraosastoon, jossa hän ampui laukauksen osas- ton johtajaa kohden, joka oli yksin ja häämötti häntä pahoin. Sitten ampui hän erästä koululaista ja kahta talonpoikaa, jotka estimät hänet pakenemasta. Takaa-ajettu- na ampui hän mihdoin itsensä ettei tulisi mangituksi. Tarkastet- taessa tamattiin häneltä 4,700 mk Maaujäristtis serbiassa. Miime miikon keskimiikkona tun nettiin Moraman laaksossa ankara maanjäristys, jota kesti 35 sekun- tia. Asukkaat, jotka mielä kärsimät suurista mesitulivista, omat koivin hädissään. Ankara jnnain yhteentörmäys Nteksikossa. Berliiniin on sähkötetty Meksi- kosta tk. 24 pnä tapahtuneen an- kara junain yhteentörmäys, jossa 37 henkilöä sai surmansa ja useita haamottui pahoin. Albanialaisten kapina. Turkkilaiset joukot omat miime torstaina ankaran taistelun jälkeen manginneet arnauttilaisten joh tajan Jussun, jonka he 500 kapi- nallisen arnautin seurassa yllätti- mät eräässä mnorenrotkossa. Tais- telussa kaatui 120 hänen puolue- laisiaan ja toiset otettiin päällikköi- neen mangiksi. Arnauttien johtaja Risaat-bey hirtettiin miime perjantaina Mes- kybissä. 20 mangittua kapinallista saa- pui samana päimänä myöskin siniie, jossa alkoi surullinen näy- telinä. Useat mangitnista olima silmolut, mutta siitä huolimatta pakotettiin heidät piiskailiskuilla asluinaan eteenpäin ja mankilas- sa kahlehdittiin heidät. Turkkilaiset joukot harjottama todellista hirmumaltaa Albaniassa, Lapset ja manhukset hakataan kuo- liaaksi ja naiset pakotetaan seuraa- maan sotilaita heidän hämitysret- kellään maassa. Salonikista, kesäk. 25 pnä Prisrendiin keskitetyt 10 patal joonaa lähtimät eilen Lymaan ivuoritykkejä mukanaan. Sainaaii suuiltaan oil Ferisovitshista lähte nyt 4 pataljoonaa. Prisrendissä on hirtetty entinen kaupungin por mestari Risat bey ja Djakomossa 6 kapinallista. Sotaoikeus on sitä- paitsi tuominnut kuolemaan 12 albanilaista, niiden joukossa Musa hadshi Mustasan. Pikku tietoja. Älkää antako »voikukkien sie meuöidä. Tänä kesänä näkymät kaikkien puutarhojen nurmikot sekä talojen pihamaat ja peltojen pientareet oleman aiman keltaisenaan moi- kukista. Jokainen maanmiljelys tä taivalla tai toisella harjoitta- nut tietää, miten maikea tuota rikkaruohoa on hämittää tamaito man symälle maaperään yletty- ivien juuriensa takia. Sitä suu- rempi syy on siis koettaa ainakin estää niiden lisääntymistä. Puu- tarhamaataan kääntäissä lienee jokanien huolellinen henkilö poi- minutkin pois kaikki huomaaman sa moikukan juuret, mutta aina niitä jokunen jää, olten heti mal- mis uudelleen rehottamaan, ja nurmikoita ei useassakaan pai- assa olla tilaisuudessa joka muosi ääntämään; pelloilta ei niitä mo- nikaan pois poimi. Moikukalla, kuten monella muul- akin rikkaruoholla, on oimallinen yky stemenöidä erinomaisen run- aasti ja mielä päälle päätteeksi hymillä kulkuneumoilla marustet- uja siemeniä. Kuta useampi moikukka siis saa rauhassa kukkia a hedelmöidä, sitä enemmän se emittää ympäristöönsä siemeniä joista tulee lukuisia uusia taimia, illä moikukan siemenet eimät suin aan itääkseen maadi suuria mu- amuuksia. Älkää siis antako nii- den kukkia, maan kitkekää kukat oka päimä pois, jos niitä ilmaan- uu. Lapset moimat sen helposti tehdä joko käsin poimimalla, sir- pillä niittämällä tai erikoisella n. k. moiknkkaharamalla, jollaista 'uuremmissa rautakaupoissa aina- in Helsingissä on kaupan. Kaikki muutkin rikkaruohot estettäköön ukkimasta. Tuo pieni maimannä- ö tulee moniiikerroin palkituksi, erittäinkin jos naapuri ei rikkaruo- hojen kukintaa suosi. Hemonen hämisi tämän kuun alku- päiminä Enon Kuusjärmeltä taloll. Lauri Rädyltä. Mänttään musta, tamma; tuntomerkit: amojalka, pieni rautakello kaulassa, masem- man jalan sisäpuolella ohimoa pie- ni käsnä. Rehellistä löytäjää pyy- detään palkintoa mastaan tuomaan tahi ilmoittamaan allekirjoittaneelle tahi lamp. I. Heikkiselle Kontio lahden Pujoon. Pitso 25 p. kesäk. 1910. Taloll. Lauri Räty. Eno N:o 52. (K. S. 1 k.) Pienempi kortteeri, kamari ja keittiö eri sisäänkäytävällä vuokrataan heti. Lähemmin il moittaa hra Otto Uimonen, To rikatu 34. (K. S. 1 k.) Venäjän kurssi on tänään 3 kk. , 368: 50 266: 66'/» — — 263: 60 Uiko maan kurssit Mk p. 25: 39 Lontoo a/v. Pariisi" a/v 3 kk. ... Antvorpen a/v . 100: 30 3 kk. ... Berlin a/v . 3 kk. . . Lybakkl a/v . 2 kk. Hampuri a/v 3 kk. . . 106: 60 123: 90 123. 90 123: 90 Uk. p 25: 22 25: — 100: — 99: 30 99: 70 98: 80 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 Wenäjän henkiset kahleet. Tällä otsakkeella on tohtori Noetzel Moskomassa hiljattain ju- laissut erääu kirjoituksen „Preus- sische Jahrburcher"-nimisessä ai- kakauskirjassa, jossa hän luo sil- mäyksen meidän päimiemme We- näjän sisäiseen tilaan, erityisesti niihin pyrkimyksiin, jotka nuoriso on omaksunut. Menäjän nuoriso on meidän päiminämme mälinpitämätön tie- teen, uskonnon, filosofian ja kir- jallisuuden suhteen ja on sillä main yksi halu, jonka karkotuksena on kukistaa sortomalta ja muo- dostaa sosialistimaltio. Tämä ha- lu lanlauttaa kaikki itsekasmatuk- sen ilmaukset. Se saa alkunsa yhteiskunnallisesta kurjuudesta ja on siiheil hymin paljon sekaantu- nut tunteellisuutta. Niinä muo- sinä, jolloin nuoriso on hymin altis kaikenlaisille maikutelmille, asetetaan sen eteen niin mieltä- järkyttämä yhteiskunnallinen hätä, että kaikki muu jää sille simuasiakst. Nuorison tunne-ekämä saa run- sasta ramintoa, samalla kun järki saa tyytyä niukkaan ohjaamiseen orjuuttamassa koulussa tai yhtä orjamaisessa kirkossa. Jo koulun- penkillä selmiää sille, että ei ole muuta asiaa, jonka tähden kan- nattaisi elää, kuin kansan hädän auttaminen, sortomallan kukista- minen mallankumouksen amulla. Se epäilee alusta alkaen kaikel- laista juttelemista; sellaiseen ei sillä ole aikaa. Pikkuapua ja kan- sansiivistyksen hymäksi työskente- lyä sekä muuta sellaista se hal- meksii. Tulee toimia oppinsa le- rvittämiseksi, tehdä salaliittoja ja asettaa sekä oman henkensä että muidenkin alttiiksi taistelussa tuon ainoan mälttämättömän hymäksi. Tämän ..toimiman nuorison" joukko on pieni, mutta sillä on erinomaisen suuri maikutusmalta. Se käyttää julkeata mäkimaltaa ja osottaa suurta sumaitsematto- muutta, mutta kuitenkin sitä ih- metellään ja pidetään nuorison johtajana. Ainoastaan manhalla Toistoilla on jo kauan ollut halu heittää terroristeille masten silmiä yksinkertainen totuus, että murha on aina murha ja että on jul- keata ja tyhmää murhata siinä luulossa, että sillä saatettaisiin omat aatteet moittoon. Kärsimät- iset menäläiset mukautumat muu- ten terrorismiin yhtä hymin kuin despotismiinkili, marxilaisuuteen yytä hymin kuin ortodoxismiin- 'in. Oikea nuoriso halmeksii kaikkea henkimaailmaa. Uskonnollista ai silosoosista innostusta pitää e sairaalloisuutena, pelkuruutena ai ulkokultaisuutena. Se suosii ehdotonta materialistisuutta. Aleis- ä eurooppalaista itsekaswawsta johon Menäjä tuskin on antanut minkäänlaista marsinaista" lisää, mihataan maistomaisesti. Wenä- jän suuri poliittinen maikutus Europassa 1800-lumun ensi puo- liskolla, ..oikeauskoisien" kirkon opit ja tieto yhdestä tai toisesta todenperäisestä edistyksestä mui- den maiden etunenässä on oikeis- a menäläisissä herättänyt kan- allisylpeyttä, jolta puuttuu mer- aista Euroopassa. Vleinen miha ..mädäntynyttä länsimaata" koh- taan muodostaa maanalaisen siteen uloimman idän ja lännen wä- illä. Nykyajan Menäjä on ehkä joku päimä antama aiheen kan- 'alliseen itserakkauteen, joka on Europalle olema hymin epämie- Aisa yllätys. Tämä kehittyminen länsimaisen rmistyksen yhteydessä on niin omeliasta ja niin nihilistisen yk- inkertaista. Ei ole lainkaan ai- ana teorialle, käytännölliset toi- met omat kaikki kaikessa. Mate-