N:o 156 - 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona heinäkään 13 pma p.p. s. kokoontuu Seurahuoneella tänään keskiviikkona heinäkuun 13 p:nä kello 2 i.p. Kutsu Lahden purjeh dusseuran uuden paviljongin Tih kuisiin. Kommodori. 2446 1—1 toon ja ympärillä olemien kalaMesien vmistajain kämisi mahdottomaksi suo- jella wchänsä luvattomalla -kalastuk selta. «Len fpn, että na.nät juuret selät jaattaisavat olla jonkiidla isinä ijmna rauhoiituspmreinä, tekee niissä hachoitetlu rajaton kalastus sen, että toilki yritykset järkomän kalastushoi- don aÄaanjaamijeksi menemälr hukkaan. Tässä alempana esitämme ne muu- totjet ja uudöt määrätLsei, jolta sisäl- «ywät woimassa oleivaan katastuslain- 'säädäntöä koskemaan ohdomls^n. Stalastusta ei jaa, paitsi meressä, horjowaa sellaisella xi>jäflä tai muulla perällä warusi«tuila pyi/dyksellä, joka ojallaan on yhtä merria korkea.:npi. Nuotassa, verkossa, njjiUjvt tai muussa rihinapyMiksessä pitää silmäin olla niin «juuret, että kalmoinkertojen eli solniurvälien luku suoraksi ivedetys- >sä määrässä riihmassa! t>0 jejvimenrin yhtäinitiaisella pituudella on kalanpyy- dyksessä korkeintaan 9, lahnan fcsjä korkeuttaan 14, siian-, 5uhan- tai jäynäänpyiidyksessä korkeintaan lii, hauen- tahi ahlwene»Pyydykj.'siä ter- keiitiaan 42, kuoreen-, muikun tahi ki- lohaUnpyydyksessä korkeintaan -iv sekä muun ?alan pyydyksessä korkeintaan 25. Rysässä tai muussa perällä ivarus^e- kussa plMMSsä, joka osaltaan on yh- lä merriä korkeampi, ei kalmo in kertojen eli sotmuwÄ^n lulku, edelläoleva las- kemisiapaa käyttäen, saa olla suurempi kuin 14. Lupa sihinäin suuruuden Mähentämi- jeen >rihmapyt)dy5sissä moidaan luiien- fin, paitsi loinne mainittuihin pyi>- Ctytfun nähden, n»yön.iää määrättyjä wesisiöjä war.en. Lohen- ja siia>ttpi!oisesja sinessä, virrassa ja joessa sekä yhden kilomet rin piirissä sen sirusia ulospäin ja kummallekin puolelle on kalastus liik- 'kurvalla rchmapyydyksellä, Paitsi haa- tvuseminen eli t^ppoaminen rannalta tahi inaaikiinretselrä sillalla kielletty. Aleisellä kalastuspaikalla ei jaa si- joinaa seisomaa pi/ydi^siä läheinmälsi toisen N)sää, kuin sata mmia sen si» touilsa ja wiisitymmoiuä metriä sen pääs>:ä. «Jäiden lähdön arkana ja sen jälkeen heinäkuun Ib Päaoään asti on kalas- 'tus muilla liikkumilla rihinaW)dykstllä kuin haamilla kielletty. Jos jäät läh- temät emien huhtikuun 20 Päimää, tosketaan kielto iästä päilmästä. Jättvesjä, johon kuoreita Marten tm ratrhoitus^iirejä laitettu, on myös lu- pa kyimnenen päimän kuluessa jäiden tShidöslä lukien PlHtää nuotalla kuo reita sellaisilla paikoilla, joissa tätä ka- lastusta on nmckhastaan harjoi.ettu. iLapinmaan kihlaikunnan särmissä on lupa harjoittaa muikun- ja siiankalas- rus:a nuotalla koko muodon kuluessa. «lähdöÄä kesäkuun 15 Päi!Man lvppmtn asu, dhloen meressä toukokuun 16 Päiwän alusia kesäkuun 30 p:n lop puun asti (lupa MM kotitarpeiksi) sekä suka, paitsi Laatokassa lokakuun 16 päilvän aUlSta marraskuM loppuun asti. ^rapujen W)nti on kielletty loka-, marras- ja joulukuussa jM naaras- kramun plMti sen lisäisi aina heinät. 15 päiwän loppuun asti. Ei kukaan jaa PMää allainainiitu- ja »lajeja »loivia Moja, elleiivär >ne leulvan kÄjestä pyrstön p-ihän täytä jeuraawia mittoja: merilohi ja taimen 50, forelli, nieriäinen, siika, lahna ja säynäs 30, Harri 25, kuha 35 ja hauli meressä 40 cm. Mainuun määrämitan >woi fi'iiv= minkin aleniaa aina 20 cituiiu asti siikaan nähden määrätyissä lvesistöissä sekä forelleihin nähden pienissä joissa ja Puroissa. Jos piHdeitäesjä Mdaan rauhoitettu lai tflcruHttautcn kala, on se heii jäl leen päästeitomä »veteen. 'Täton olemme esmäneet tärkeintmät muutokset woimasja0!ema<«t kalastus- lainsäädäntöön ynnä muut määräykset, jotka nykyään asetetun kalaStUskomi- tean livalmisiama ehdotus sisältää. Muilhin maihin merratiuna iäylyy janoa, että meidän kalastuseliirkei- noinme nychään on perin alhaisella kannalla ja kuitonlin Voisi se. jos siitä edes jonkun loerran juurcntpaa huolia pidertÄstin, meille tuottaa runsaua :u^ lcha. Sen kehittämiseksi on in.m. kun- nollinen lainsäädäntö hyMui tärkeä ko hotin. Suomen Äalaslusyhdistykjen jdhtoikmv:a on sen tähden myö- kala»- tuskomilean puheenaoleman alus!«'>e- wan ohdmulscn johdosta »iuu:ai!iii:<? asianymmärläivillä Pyytänyt iaujunio- ja, jotka 'sitten Painettuina on jaettu eri osissa maata. Marsin suoimva olisi, e>:la '.'laainnie .'alastaljat seuraisimat nyi umr.H:i o!c- waa lai-nsäadäiiiöiyöiä su aniaisimat sille kaikin kamoin myölämaikulusraan, jmia me mihdoin ivoisi.nuie saada py- symäise,mpiä, eri etuihin oloihin so° meltuwia lakimiääräyksiä tällä alalla. ^is^venälÄsellä rajalla Antrean ase- malle jelä saada t ä; a nirkot usta Zvvr- ten sMÄvoimaa jostakin vuoksen- mirran!t'oske^<a. Nlihalliius. esittää iaujunnosMn, että kysymys sähiömoizii.in siittmni- sesiä Äisi eroieua!.va raitioaicn raken- tainislupaktjsymylsestä ja olisi anojan ensiMnaii>nitluun ^shmiikseen nähden noudalettama Moimassa olelvia asetuk- sia. Rautatien rofeiitamisfutDati suhteen esittää ylihaMus, ensin tehtyään scl- 7oa anomuskirjelmässä esitetystä suun- nhelmaäta, että Mukka fiiunnifdiit rautatie tulisi ktilkemaan melkein yh- dettstmntaisesti w»ltion rautabien kanssa Wiipurin^—lTerijoen linjalla ja ainoastaan noin 30 ä 3ö kmn Päässä siitä, tämän sei kW ei kuititkaan pitäi- si olla esteenä sen rakentamiselle. koÄka Viipurin—Terijoen rataosa pääradan osana etupäässä pallvelee Suomen ja Pietarin ivälisiä liikennettä, fun taas nyt djfrotetitu rata tarketiaa paikallisen henkilö- ja tamaraliikentccn päuoele- mistä maaseudun ja sen liikekesktistan Pietarin Mälillä. Tällä perusteella kais»o yl>lM:tus clleioam syytä puol>tao> tehtyyn anoinuk- seen myöiuiyitämätsr jelä liittää ol)een rakent -»n i sl uiiv» a n -myöimy l >>schd o t uk sen jonka mukaan radan rakentamistyö on alolettmva Miuncistään 3 Muodcn ku- luessa lulva.n myöntämisestä, ja jolla uniltion öikeudet radan ylivalumaan ynnä muuhun nähden junvataan. Maaliskuulla: \ i — maansa. Tilanomistaja Ma: kusia jal ii k e nt e est ä 12.W2:-"0 .Vianila Lalide^m on myynyt emistä- lomoisfatctm simmi "ZTJraaTmZM". ^ , -.,,-,,.»7 ranomaiitUe 00.W0 mkan kauppahin- ^ioko yloÄanto ^>uk. 34,331.^7 suunniieliusa t^jarmir.Uennuksia jir:.r.:t'n. o i* kuuluu: hiin tiiaiianeen V.lasiaan noin 55,000 mk. E pä cllut 9.082:15 lämä„asääri" lo.Äawa. Varmaa itki n H uh t it n ulla: ^ Maskusi aja l i ik en t eestä Tawara!li iikent eesiä ■22.591:97 feiko lDskauto Smk. 31,074:12 Toukokuulla: Maii ku>s:a jal i ike n k est ä Talvaraliikenioeslä Koko ylöskanto 9,065:15 16.136:27 Smk. 27,221:42 Kesäkuulla: :D£oilf u staM iikentceÄä 12,4'JÖ :(j1 T«.!!varä!iikenteestä 15,302:41 Koko ylöslaiuo Smk 27,737:42 Ahteen s ä on siis tuloja ollut: MMkusiajalliikeiueesiä G9,087:17 Tamarat iikenteeslä 117,167:— Koko ylöskanto Sink. 180,50-1:17 Miiime Ivuoden alkupuoliskolla, oli> >kanio: ^Ma»kustaja,li i kentcestä 62,493:93 Talva^rckli itoniccslä 119,471:55 Koko ylöskanto Smk. 181,965:53 Eri kuukausien koiko ylöskanio iv ii m e Duoden kuutena eHmäijena kuulat»- tola oli: olisi moilto Mut suurempi, jos maan- sa mGjä olisi osannu-t enem.ilän iwca- lia. Suomii. Manalta Suomesta. lZiaudun kunta on lähettänyt seitaa- iille otteen t .k. 2 p. pideiyn kuntako-- lou>"ic>n Pöytäkivjasia. Pöytäkirjan ot- teestä ilutenee, että kokous asettui initä suosiollisiininalle kannalle hominetNvos A. Engmanin puuhaan nähden raken- taa sahlörautaiie Pieiarisia Ani- reaan. — Lapin kulkutiet. D. 1902 n.yön- si senaatti Nonvanienten kminalle 60612 mifti apuraha n maantien >ak.'ntamista ?var!en Nm^anieincn p- icijän kirkolta pitkin Kemijoen Martta jamassa pita- jässä «>lewicn Autinniemen tilojen luo. Mutta Wmä määräraha osotlautui riit- täinäilöinälsi. mi>n!lä:ähden senaatti to- ka!k. 3 p:nä 1907 teki korkeimpaan paikkaan alistuksen eitä myönnettäisiin >lar?oitulseen lisämääräraha. Tähän ei saat tl karkeinta lupaa. Zenjäikeen mut 1909 wisei >vavii0päi>väi n^isiantses- '•(hii arin. esinLseen matojen hanikiini- jesia niihin tarpeisiin, joihin Uxikinai- jet MÄiion tuilot eimät riiiä. terottilvat tämän maantienrakennnsuiön Pikaisen jatkaimsen ja lopetilamisen tähdellisyyt- tä. Nyiicmmin on £ulnn läänin ku- mernöövi seneatiiin lähettämässään kirsclinäM ilmoiuanut, eitä clkupe- täisellä 60,000 mln määrärahilla suo- rkrnt .työt omat wa ar a s s a m e -n- n ä t o k'O n a a n hukkaa n. tie.ioät* lulmat ja siv;cet -M'a< tuhonneet'A>.cn:n pttikoin maaniiei, Perustan ja m.ulien- k in on k of O' .ne mallan rappiolla. Tämän kirjelmän selido^ia Päälti>s.'- Suomen saaristoon tänä kesänä olisi na,a . lli tl1l |.. ^ rf . i 10 '- 1 . . . . 1 . ... ft:a nH'onnc"!1ii.i|U'N 2.)0,000 auoifoii odotelMvtssa. Uifour.ai|u-]a Ichii^ja pirhccitdolDRKm nuiantveit mainitaan syytkin tähän. Kuitenkin on rakennusniön jatlamiseisi^ näinä päiminä saapunut Pitkäpaadelle taivalli nen palausiirart i ost o. Tamtinikuulla Helmiikuulla Maaliskuulla Huhtikuulla Toukokuulla K c^ä kuulla Smk. 31,058:44 27,628:81 „ 29,986:51 32,648:82 „ 31,855:29 „ 23,787:66 Virallisia y.m. yleisiä uutisia. — H. M. Keisarin mierail» «no- men mesillä. Kuten aikaisemmin on inainiltu, ei mitään keisarimierailua — P. P. S. kokoontuu tänään k! o 2 ijp. Seurahuoneelle. Esi ie! ään kuisn Lähden Purjehdusseuran uuden pa- Ivljongm MihkiäisijiN. — Mesijohdon rakennustyöt, kar julle ra>kcnne!lmvan Msts^l^ön raken- lamincn on anitoiitu toiminimeile .s'>cl- singin sementti- ja asfaluik'.:ke, omis- laja Jchn Nordberg, joka toiminimi on tehnyt paljon s e me imi- ja beiooni- töinä Helsingin ja Lahden seuduilla setä Tampeireella. — Säiliö tuke 400 m-\*u siiuruinon ja rakcnneiaan se rou- >tal'eioon:>sla. 'Räkeirnut:a.ja>i saapui'wat tänne eilen ja n?h<»'/iään töihin lännän. Työhön >:amvi/.:aiva mesi nos^eta.rn Harjulle W. P. Ä:n höyryruiskulla ja käyttö- moiniana täytetään sähköä. — Kuollut. Sunnuntaina kuoli Helsingissä tirehtööri Lorenz Wilhelm Palm 73 wuoden iässä. Aineja oli w:sta 1881 »vankilan tirehtöörinä Helsingissä ja oli tätä nykyä eläkettä naui tiima. — Weli tappanut veljensä. Mcsmur- ha topachtui tvivme lautvaniai ja sun- <riunwi mäliijcnä yönä Mähän Maille 12 Lftvcrkurikin kylä-sä Äirkklinuminella. Wcl!j«kset, äyömaichc-t Karl Rönnbcrg ja Wiktor Mithctm Rönnbcrg »limat josta- iki n sylystä riiäaantuncct sillä scurauk- sclla, cttä Hari Rönnbcrg löi puukolla welijoään he.ngenwaarallisesti. Paikalle fjofltlu lääkäri antoi haawoitetnlle ensi Mvun. HaaMoittunutta tähdcitiin tuo» maan Helsinkiin, mutta maikalla luoli hän. K. Rönnbcrg oli Mähän ennen mur» 'haa aikonut lyödä työmies Liljcitrömiä L<stcrbyn kylästä kiavecllä selkään on» nistumatta kuitenkaan haatvo:«tamaan ritilä, sillä isku sat-tui elväspn^siin. Rönn» bcr>git asui!>va,t wanhcm isänsä luona csmcvkurkin kylässä elättäen itseään sa» tunnaisella hjöllä. Murhaaja K. Rönn bcrg on 32 ivuotias ja murhattu 21 wuo« tia-3. Vlurhaasa on Ivanjzittu ja poliisi- tiitkimutscn toimittanut konstaapeli I. Gestrin. — Kiukaisten—Kauttuan rautatie- hanke. Torstaina illalla pidettiin Euran pitäjässä TorkkiStcn kylän Ämiutilossa niiden maanomistajain yleinen kokous, ljoittcn maitten halki suunniteltu jiiu- laisten—Äautituan rautatie tulisi kulke- maan. 5tokoulse^sa, johon oli saapunut lukuisasti osanotta>jia, toimi puhccnjoh- w!j<zna nuia -nwi !!jeli<jä Kustaa Kunnas. lRauman rautaiiekomitean puole-?:a eli- wat tilaisuudcAsa sa«puw'lla Rauman rautatien liikennepäällikkö insinööri Ed- avard Huikarincn ga kauppias Kredrik Lehnnen. 5il>kouksec-sa oltiin erittäin in- nootuncma rautalichankkccsccn. Asema mailat päätettiin illmaisetsi ja maata luomuttaa io.vitu^la koht »hinnasta ilman pakkoluovutusta.! nut alaisempaan iltapäimällä Sepän» kadun tienoÄa, joAja niinikään olivat haastelleet stmiiilihenkilöiiä. Kahta, mäsii «iliwat nämä samat, joista yllä on kerrouu. — 11.21. — Salama polttanut ihmisen. Sun- nuif.aina mallinneen uöoiulman aikana löi salama ailas SMvikissä Pormoon sai'riscos!a polttaen erään naisen kas- moi ja ifäöet niin pahasti; eitä hauen tumiouomasja rila-sja oli mietäivä kau» punkiin lääkärinhoitca saamaan. — Taas haaksirikko Saimaalla. ..SamÄaijelle" on kerronu, eitä hi» naajataiiva ..Papaqeno" on uponnut 3iisi:>inan—Milkkelin t>ienoilla. Äm>at- laivasu i>n loiivo törmännyt karille ja saanur niin ankaran muodon, että p:<in upposi. Huhuna on m>ms ker« roiau e:iä iässä onnetroinuudessa »Iisi myös ihmishenkiä ^outunm Maaraan. — Imatran kruununpuiston laajen» taminen. Viime 'kestimiitkona pääiel» iiin Viipurissa kauppa Tuomen wal- i-:on ja Siitslcm kartanon omistajan hra C. Manseuin kesken, jonka kauna Suomen waliion haltuun -tulee Wuok- >en wasemm. rannalla sijaitsema maa- alue. mikä aiman puiouksen luona ra- jonuu Imatran puistoon. Täten laa- jeniuu mainittu puisto eriuäin 'luon- „on ihanalla, mei jäisellä rannikko alueella. — Heis.S. — Lipskij saapunut, öisten nimi- .fcrnj keilraaliikmvernöörin apulainen Lipskij saapui eilen Helsinkiin ja hän- ■tä oili asemalla ävasiassa kenraalikmvee- >iwöttn kanslian tirehtööri Maltioncu- wos Plmon Jivanoss. — Tuomeen sijoitettujen jotajouk- kojen ylipäällikön mirka. .'Jiciff) innoit taa. ertä „Kolokol"-lehden tietämän mukaan perustetaan Tuomeen uudel- jyväskylästä ja Keski-Suornesta. Jylvaskylan aseman tulot. — Korpilahden kirkonkylän nuori soseuran arpajaistoimikunnan kokous oli ;Ji'. 9 P. Päätettiin seuraamisia asioisia: A tpa jäiset pmileuiin pi.: iiii el ok. 14 päiMänä. ?lvpa ja isiin päiiivoitolst Pllaieitiin hantkia huoneklÄnsio Mtlnramen tuo- liiehtaasia, jonka hinta on 100 mln Paiikkeilla. A vpa jaiÄvoiÄojei» keräys! ?-s:ojen laittojcifst walm>iin W. U llo.'.'g. Pää!Slliin toimeenpanna jonkun- ■moiitett iltama Marojen huaffiniisctsi PäÄvoiton ostamiseksi jonakin sopiiva- na i l:ana. Alhojalsek Päätettiin pliaii kuksi- osaset, kansansii^la 'ja iltama. Kaiisan- juhla lwpaalla sisiiänpäästillä. Wailitiiin W. W>llberg tilaamaan ,.Kaiina"^lailwa hmvimaikaa Avarien arpajaisiin. Waltakuunaulalnsäädantö> osetuksen julkaisemisesta kirjoittaa N. Pre'sen m.m.: Se näytelmä, joka esitetyin senaa» tissa sen julaisiessa venäläisiä malta» kunnanilakijäädäniö-aserusta, oli miel» läkuohuiiama. Kyftsinyksessä oi: mää» räys. jonlka mullistama maikutus yh- ie isku n ia oloihimme pakosta on ilinei» »en fo!k'ifle. Euä senaatit mMisessä kokoonpanossaan sen tulisi julkaise» maan. se oli arivanama, maan kumi- ^ella ei seniään n>oinut, että se ^ulisr sitä 5oh:clemaan niinkuin mitä pikku» asiaa mahansa. lIa niin aämä menälätnen laki, jonka larkoiius on «n^ltiollisest» ja «kanjalli» sesti tuhota Tuomen kansa, lähetettiin erään Tuomenmiehenmyötä- >v a i l n t u k s e l l a, julaista vaksi ase» luskotoelmas-a. Mmia jos asianomaiset kumittele» Mat, eiiä tuo wal:akunnanlaiuiäädän- löaselus, sen kauna että >e nyt on ase» j ivutianui .ain mounan ^uomesia.nnn ! ie on er 'h)ns. TÄnän lain Mcimapä» .. . , _ , i teiin^ödia ^uomcsia puut uu nnsr t« Tcnen tuli maan Iuc8t>uiuc-li>'nnM)« ko- v rr „ , .. . ... ... „ ... nainen ed-ellyms iikali. ei:a \c et ele Icudcv C ratkaistuin taynn t>nid»:>awas- _ - ., . ... suomen eduskunnan h'.mat-yma. Ta- ti ia )t:cn uninri tvacliis rautainen ra- ^ TÄnän MuO'beu alkupuoliskolla kan neltiin tätäläijellii rautaiie-ajemalla ^ t<-. o leen soiajouklojen ylipäällikön >:virla. scuraa^t määrät liikennetuloja: samoin on ajomer.lkokalasltd» >meressa yhdisietään k>enraalilumer>'.öorin aina sallittu. >wirkaan. Niinä yhdisteliysä Mirkoja Paiisi ivoimassaolemassa !ainsäädän-^ulee siis hoitamaan kenraatiinntnant- nössä rauhoitetut kala>!ajit. on seuraa-Seyn. — Tähkörautatie Pietarista Ant- . reaan. Tie- ja wchrakenilus:en yli- ^ halliius on nyi^mmi» anianut siliä ltvaadiliin lausunnon nx^rioucumos Aleris Enqmanin anomuksen johovsla saada rakennuttaa normaaiiraiieinen jiiil)köraulaiie N a as ulin i'1>läslä suoma- Wien kalalajien pyytäminen kekonaan kielletty: kampela, roukoiunn 1 päiwän alusia kesäkuun 30 päimiin loppuun asti, kuore.meresiä ja^siihen iaskcMiZja »virroissa ja joisja Miiden kilometrin matkalla niiden juusia ylöspäin jäiden Ta>!i>iitikuulla: Mai kusia jal i i kenieesiä Taiva-raliikenteestii niik. 17,0! (1:45 20,35*2:14 37,908:59 Kadonnut talletus todistus. (SaomenDOs.) I. Oaastonpäällikkö Braun kcotti tehdä oaamaosa mahdolliiiaman synkiksi. Otsa rypyssä katsoi hän kellonsa numerotaulua ja virkkoi aitten auuttumusta todistavalla ää neliä: Viisi minuuttia yli puoli kym menen, rakaa herra Feoyes. Taas kin myöhästynyt!" .Tosiaankin! Kuinka se aika ku- hiakinl" vastasi Feaj es iloisesti ja tervehti lcsnäolevia ystävällisesti hymyillen. Muutamat katsoivat häntä vahirgonilolla, toiset taas vain vihaisesti vilkaisivat häneen, mutta kaikista uutUrimmat, jo ka olivat tarttuneet kynään täsmälleen kello yhdeksän, työskentelivät kes keyttämättä, edes katsettaan nosta matta. Geza Fenyes ripusti hattun sa naulaan, riisui sitten hitaasti ja mukavasti kävelynuttunsa ja vaih toi sen virastotakkiinsa. Ennenkuin istui kiijoituspöydän ääreen, hän vielä huolellisesti tarkasti kyntensä. Sitten hän avasi laatikon tai otti kynät ulos. Palvelija toi aimo tu kon kiigeiti. Fenyes luki muutamat .S3l1.UJ«UHVaa4 *k {{M Kl tl oi 11 QOS11 Helmikuulla: Mat k uHlaj a l i ike ntoest ii Tawaralii>keiliecstä Äoko ylöskanio Z ntk. 9,070:11 -0,464:04 29,540:65 jc ]t:cn ivnir keniaiuiscllc pmstctiilsi. Nau nan kau- PiiussimvaliuuAon tcht^välsi j.ia imt oi- kea-:-taan Main leplilliscn ,>ää'.>its-.n tele- minen rautatien KrteniVnini^-'^ Mikäli on itmoiictlu, aijotaan rauia- tien rakentamincn saada f n or:! •:: -.1 en- d'i ^vuoden cheinaiuuhun m-onnci-ia. Ase mia rakenncttance radan ivarrelle kakn, nimimäin Euran kirkonkylään ja To/tki- ziin. Nadan kuStannuöantvio nousee 500,000 inkaan, josta Äautiuan tehtaitten rmi-f-fajö O. ?). Ahlström on ottanut tik- fin suoriitaakjccn 200,000 m!. •— Zur. — Menäläiset sotilaat melleSiainas- fa. Lauantaina noin klo 9 aitona il lalla ofiiukit ihinisel, jotka oliivai .^u- Pinaan puikossa Turucia. lilaunudes- sa niUemäiin, in^en koliiie siuui: sijoi- Kinuui MuoriM)fis-iöopstoon kaulit» N'aa qoidiniestä ant>oi korlcdkle kohon-- Ohsolinal!si kansanjuhlaan Päätettiin iieen stänmunginsii puliieta ilmoille lorMi'soii.:oa, sekakoör.n laulua, lau- ilinppmiällä ja tanssimalla puis-.osja. suinea, kenomus, kansantansseja y.m., 9?in>iel>;uiiä ka.soinaan kokoon.ui ute- :jos:a lähomntin päätetään kuonnem- liaS chmi^laumia. enitnmiilieeit lapsia ^ana. !ja nuorisoa. 9iäi:ö alkoi kaksi jouuuies- 'Ohs^inck il!a'ma?Isa: Puhe, pianon- iä ajaa laakaa, pa>'.jasiellu tikari tädes- "foiuruno. näyielmäkappale „Mus- sä. h.'uiiien ne ilah.-lläolemio kohti, sot- talaiiseu kosio" y.m. j ka mali:iwii>! aseet ainoastaan pikaiies- Puhuialsi liekaan saada k<m!an-^li pakenemalla. Alsi soiaatiehistä käyt- ien puuttuu nt>r iap.ihtuncelta promul- ga.ileoni<:a »»>>» kaikki oikeudellinen nuriiaii'. Muna merk> i>-:ä ivailla e» kuitenkaan ole se, että Tuomen senaa k- :i "ja siiu.i eräs sucinoUr.nr.ifiäi uiits nnöiämaikm:<imflt siihen. et:ä maan cifcu-i:-a ivastaan sotiva toimenpide iaisi lain moiman. Mtä liifciii mltMmiiI»»' siKilisOitiksr» «ijmAimstsit. Lc^luula^icn iiancnsanna::aia ter- :v.'h:ii uuden la'n ivah:v c-lain!si-.i on- n.'ll:scna :-.tp.itilsena sekä venäjälle eitä Huc:i:cllc, sillä 2i:on;en fiiiiimijiieesa .n cllui .eaarall.sia he k.ä, löllöin je en uhannui Mkeuiua (^ordion sol.nuk- ii, 1o.ua c-.isi n o inu: au>vai!:a ai neas- i.^n miekau m-oimalla. M vt n main ey- kulua muosia, o vat N.ti nm:«mäi stä. iHhic.Miao.a iii mii n hririiiid.innon joIibcn-iuufa:ncn ja luja t^ennaminen 'moi luf.uaia iiuneii niuuiiuiiis.-u a sian >i'..'nesii'i'en uillii Venaiän alueen peh- j'0::dln seudulla. Hallden tai kolmen miieulm:'.'n:enen kuluiiua -itilcnicii eri puolena erueta* Lopuksi Maliniin foristdutointifun-- 'liisien Äaiimokadun marrolla sijaiije- ka: aMjais- ja humitoimiluiua ko- ^kvaan kasarmiin. — Muutamia tilaril- takunnanpankissa, ja ryhtyi sitten verkalleen työhön. Kello 11 pysähtyi osastonpääl- likkö seisomaan hänen pöytänsä ää reen. Hän oli kamalan vakavan näköinen. „Joko olette vastannut sähkölai tokselle?" „En ole saanut laskelmia val miiksi, herra Braun. En voi tehdä sitä kovin kireesti, sillä muuten sattuu minulle virhe " Hän sanoi tämän ni n sydäumeliisen miellyt tävästi, kuin olisi aivan mahdotonta olettaakin, että hänei elämänsä kor keimpana päämääränä el olisi val takunnan etu. „Enkö saa tarjota teille hyvää paperossia?'jatkoi hän sitten. Herra Braun nimittäin kai kesta sydämestään halveksi kaikkia tupakkamiehiä. Braun ei vastannut. Raivoissaan, sanaakaan virkkamatta meti hän edulleen. Fenyes sytytti paperos sinsa ja rupesi kaikessa rauhassa polttaa tupruttamaan. Kello puoli yksi toi palvelija ruokaa. Salissa te kivät kaikki työtä; tel» fooni soi ja joka mies kiirehti vastaamaan. Ai noastaan Fenyes jäi ilmeisellä nau tinnolla aukomaan huolellisesti va likoituja ruokiaan. Hän oli juuri sytyttämäisillään havanna-fikaarin, kun palvelija tuli hänelle ilmoitta maan, että osastonpäällikkö tahtoo puhutella häntä. Geza astui tyyty väisenä »kaikkeinpyhimpään" ja istui kainostelematta kiijoituspöv- dän vieressä olevaan suureen, nafa- konaan sekä tairpeen mukaan lisää. piällokix^oitukRst niin huolellisesti, w»u uv^toaa uioiaau puuiwu> i kuin olUi ensimmäistä kertaa yal- kiila psallystettyyn coja tuoliin. „Milä käskette, herra Br«un?" kysyi hän kohteliaasti. Kuiva kellankalpca pieni mies alkoi itkevällä äänellä* *Eo käske mitään. Mutta ennen kuin ilmoitan johtajalle, täytyy mi nun kuitenkin pyytää teiltä seuraa vaa: ensiksi, että ette söisi pankis sa. Virkatunteja ei eov! kuluttaa siihen. Inhottava ruuanhaju täyt tää koko huoneen. Syökää sian- lihapiirakka niinkuin toisetkin. Taikka voileipä, niinkuin minä esi merkiksi." »Se on mahdotonta, hra Braun" vastasi Fenyes sydämellisen sur kuteltavalla äänellä.,Sitä ei minun vatsani kestä. Ennen kello yhtä päivällä on minun ehdottomasti syö tävä jotakin lämpöistä. Lääkäri on määräunyi!" OsHBtonpäälliktö jatkoi ryt an- karammnlla äänellä: ,Huomautan cde l en teille yhä uudestaan, että virkatunnit alkavat kello yhdeksän täsmälleen. Myö hästymisiä en enää salli. Ja teidän on tehtävä täällä työtä kello yh deksästä kello neljään. Tehän ette saa enää mitään valmiiksi. Jos et te muuta käytöstänne, teen minä teistä ilmoituksen. Siitä ei teitä mi kä» n pelasta!" Fenyes rousi, kumarsi ja meni hymyillen pöytänsä ääreen. Tavat toman huolellisesti sytytti bän si- kasrinsa ja heti ensimmäisten hai kujen jälkeen oli koko nuhdesaarna häneltä kokonaan unohtunut. Nii hin hän oli jo tottun-at. Keskimää- la Marustetiuja soiamiehiä oli Uikku- rin kerta kuussa hänet »kutsuttiin". Osastonsa oli hän kauhistuttavana esikuvana huolimattomasta, epätäs mällisestä, epäluotettavasta miehes tä, joka ei Koskaan pääsisi eteen- pä n. Tämä ihmisten huono mieli pide oli johtunut hänen mukavista elintavoistean. Hänellä ei ollut mi tään kadehtijoita eikä häntä liioilla töillä lasitettu. II. Neljänneltä vaille 4, kun toiset vielä istuivat kumarruksissa kirjoi tustansa yli, työnsi Fenyps paperin sa läjään, h«rjasl huolellisesti tut tunsa ja takkinsa ja sanoi ystäväl lisesi hiuksn alauifciiut j^ähyvä'- eor.pä. Neljänuestunnin hän sitten käveli Tonavan vartta ed stsksisin her.gittääkseen raitista, virkistävää ilmaa. Sitten «stui hän kukka kauppaan ja valitsi hienon, ai tik- ka>*p, pienen kukkavihon. Nämä herra johtaja on siellä." kukat hän sitten kantoi p enten, i Fe.iyes otti nopeat jäähyvä s.'.t rauhais an porvarilliseen t-suntoon, ! morsiam^ltaan. Pankia suuret toi- mi^sä hän ojensi ne suloisesti hy-; miftosalit olivat pimeät, ainoaltaan myillen neiti Klara Lantosille. Koi- hänen osastossaan oli valoa Kaikki me vuotta oli tämä rakastettava, virkamiehet seisoivat tunkeillen yh- järkevä tyt ö ollut hänen morsi». dessä läjässä. Näytti siltä, että oli menaan. H>in oli uskollinen, iloi- juuri puhuttu hänes ä, sillä hänen tullessaan kaikki mykistyivät ja katselivat häntä. Ennenkuin hän kerkisi vielä kysyäkään, sanoi eräs heistä: »Mene vain sisään. Braun odottaa sinua." (Jatk) tavan kärsimättömyydellä, Gez \ pa rantumattoman toivehikkaana. «Kyllähän minullekin kerran sat tuu aukenemaan lihava paikka—" lohdutteli häo — noin vain sivu mennen — että herra Braun oli taas sanonut hänellä pari aasimai- suutta. Tyttö huokasi: »Sitten ei ylen nyksestä taaskaan tule mitään." „Mitä vieläl Varmasti siitä tulee!" arveli F&nyes. Ja hän u*koi todel lakin niin ja puhui suurella vaka vuudella siitä, ku nka he sisustai sivat asuntocsa. Hän oli juuri saanut juoduksi teensä, kun hänet huudettiin etu huoneeseen. Pankin vahtimestari oli siellä. «Herra Braun sanoi —" läähätti vahtimestari, .teidän olevan täällä Te dän p t .isi heti tulla pankkiin." „Mikä nyt sitten on?* „S:tä en tiedä. Tulkaa nopeas ti, päällikkö cd >ttaa tei ä. Myöskin nen ja sydämellinen, eikä Fenyes koskaan ajatellutkaan voivansa hy lätä Klaraansa jonkun rikkaan ta kia. Häistä, tuosta vuosikausia ikä vöidystä ilonpäivästä, hän vain ei osannut tietää mitään varmaa. Mo lemmat ho odottivat: Klara rakas ii trr.iTcn ruoii-r.ic:;cn ^»ome.t maa kunnan ja sai ien Nuo-silta Haininin ra u Ha n'opi Hitusessa julvereeuijc^n o- mis:uk'eenja. Ajan aloihin nähden ja poliittisista smstä annetuin ^uo- melle sangen laaja sisällinen itsenä:- fyys, josta Puhuttiin menäläuen ivalta, kumamallan erinäisissä asialirjoisia komin epämääräisesti. Tä:ä cpämää« räisyynä käynimät hymäkseen ruolsa» laisen maliioaatieen edustajat, niin sa- noiut, stvedomaank, ja tetimät suuren» moisen yrityksen erityisen Tuomen it^altion luomijelsi. HallituS iilyil kuin. ta »vaarallista oli maltion syntyminen <valiiooit, mutta kaikki sen toimeichi» :eei maaran torjumiselsi jäimät onnis- luiiiat:a siitä yksilikertaisesta fnystä, et- :a halliius -suoristi kansallisia tehtä- »väänsä nojaamalla tihte-skf.ttuiatt. VMoin n^iv. 1905—1906 tapahtunut Venäjän molnorakenteen uudesiajär- j.e-iäm>nen tarjosi halliiukselle mchdol- lisuuden nosam tlhtämukaisiuitamis- Pnrkul!>,tsisjäält ka n ia nedu sk un aan ja miimemainitun airuilla suoriuaa Tuo. :nen ijuridinen lchdistämmen ntuuhun Wei'.ä,ään 1910 wuo)en keftikuutt 10 Paimiin loilla". Vakaumuksen, eiiä 1910 Muoben ke- sakuun 30 päkoän laki on luoiva tä- miiii normaalitilan, ei tule kuitenkaan — >sanoo C S k-'.oe Piosnvn — saada inei- tii unohtaiiiaan ivaikeuksia nnt anne» tun >!ain toieui!lamijes<a. :'t!noasiaaa :ö:itnn lainiäiidäiinön järke-vä liirjts- telmällineu ja järkähtämätön toieutia- niinen moi lurmaia horjumattoman menesinksen menäläuimden suurclle asialle Venäjän pohjoisella alueella.