Torstaina 23 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 69 — 1910 TanitolTukaMvirkioke i»al>wislaa tu!aufa*mua ja poisraa hilsten fcfd lraitmtaa ivirkistämäsli. 4'fnntään piilloi-jja ä 2 mf. nplc Jeiöja, rotiboefaii- pok-ni n. m. Apteekkari F. B. Knifsund, Zaivonlinna. ymmärtämään maan Suomen luon non hienoimpia kieliä. Ne herät tämät meissä rakkautta isänmaa han ja onnea tuottamaa elämän iloa. Ne puhumat meille myös Hänestä, jonka mestarikäden te- koja maailmankaikkeus on. Karjalatar ei huvulciscu Juhannusjuhlan tvusrst ilmesty ensi lanautaina '"Ui 1 V >iUi !ta Poh- jois-Karjalasta. Aiailtalvaaran iirrkvherrantvi- rau tvaalikysymhksessä, jonka toimitti Nurmeksen kappa- lainen Auk. Oramala iviime sun- mmtaiiict, ilmoittimat seurakunta laiset olemansa tyytymäisiä maa- Iissä olemaan m. t. kirkkoherraan- sa H. R. Tamstcniin, joka siis ju- jistettiin tulleen malituksi seiira- kunnan ensimmseksi kirkkoherraksi. Papisto. Maltakirjan Pyhäjärmen (O. l.) pitäjänapulaisen mirkaan on tuo- miokapituli antanut Jmpilahden kirkkoherran miralliselle apulaiselle Talnussa Lauri Eerolalle, joka maalissa sai enimmät äänet. »Nimitetty saa astua mirkaan 1. '>. 12. Maantiesuunttau tutlimus. Läänin kumernöori on määrän- nyt maramaamittari Ossian Sö- derlundin asetusten mukaisessa järjestyksessä tutkimaan, tekemään kartan ja kustannusarmion ra- kennettamaksi aijotusla n. k. N!ur- tosen kyläntieslä Tohmajärmen pitäjän emien kylässä. ' - tviiveet. erin kihlakiinnan ruunun- moiuc ilnioittaa m. m. että ru- kiin la hot ja heinämaat kihlakun nat imat kylnnen ja tuimien kenvt 'jen ivaikutuksesta käy nee päätään heikoiksi, maan ny' u..in mallinneiden ilniojen lä ■- miyydesta suuresti mirkis- tv!^ ^t .'tawi yleisen sairaalan ääkäriu ja ?aupunginlääkä- .intvirat. Lääkintöhallitus esittänyt, !lä jouluk. 16 p. 1 annettu määräys, että Sortamala: kiu- '.unginlääkärin on hoidella^ . nyöskin Sortamalan yleisen sai- raalan lääkärinmirkaa, knmottai- siin ja nämä lääkärintoimet ero tettaisiin toisistaan, sillä puheena olema sairaala kirurgisille osastoi- neen on nykyään maamme suu- rimpia ja |iiuä toimimalla lääkä rillä on yllin kyllin työtä. Sa- moin omat myöskin kaupungin- lääkärin tehtämät suuresti lisään- tyneet. Jos tähän esitykseen suos- tutaan, ehdottaa lääkintöhallitus, että yhdistettyjen lääkäriini kojen nykyinen hoitaja, lääketieteenlisen- siaatti G. I. Winter pysytettäisiin edelleen sairaalan lääkärinä ja kau- punginlääkärin mirka julistettai- siin amonaiseksi. Nurmeksen rata. Osakeyhtiö Wuonislahden Wuo- rikimi on anonut maihderaiteen rakentanlista kolmen kilometrin päähän Wuonislahdeu asemalta pohjoiseen sekä oikeutta johtaa rau- tatiealneelle kapearaiteisen radan. T'e- ja mesirakennusten ylihalli- tus on puoltaen anomusta pyy- tänyt senaatilta lupaa mainittujen ratarakennusten teettäiniseen. Äansakoulnt. Ruskealan kunnan Pirtinvohjan koulun opettajaksi on malittu opet- tajatar Aino Lehtokari koemuosiksi. Kristillisten yhdistysten kesä- juhlaa mietettiin miime lauantaina ja sunnuntaina Wärtsilön yhteiskou- lulla. Saapunut oli kokoukseenpa!- jon mäkeä Tohmajärmeltä, Ki- teeltä ja Pälkjärmeltäkin, sillä juhla oli nuorten kristillisten juh- la. Lauantaina olimat amajaiset ja tutusmishetki. Nomasti Waren Tohmajärmeltä amasi kokouksen pitäen termehdyspuheen. Pastori Mustakallio Kiteeltä piti hengelli- sen puheen. Juhlajumalanpalme- luksessa sunnuntaina kirkossa saar- nasi romasti Waren. Ahteiskou- lulla piti esitelmän nuorten osan- otosta seurakuntaelämään yhteis- koulun johtaja Hannes Laasonen, jonka jälkeen asiasta keskusteltiin. Iltakokouksessa pitimät puheita Pälkjärmen kirkkoherran rouma Siimes, maanmilj. Silmennoinen Kiteeltä, pastori Mustakallio, opet- tajanrouma Laine, maanmilj. Kar- monen, työmies Karhu. Kokouksen lopetti romasti Waren erityisellä puheella. Hengellisten puheitten ohella oli laulua y. m. Tapaturmia Wärtsilän muta- suolla on miime aikoina alkanut sattua .aiman liian usein. Lapset metä- wät sieltä mutaa tehtaille ja tu- lemat olleeksi malmonnan puut- teessä liian maromattomia. Niin- pä kahdelta on siellä jo katkennut käsi ja yhdeltä jalka. Sietäisi mal- monta olla mähän tarkempi. Apteekit. Promiisori O. S. Mether on anonut saada apteekkioikeudet Pie- lisjärmen pitäjässä hänelle tehdyn luomutuksen nojalla. Claioin kt)lpy!aitokseen omat kylpymieraiksi ilmoittautu- neet: metsähran rma A. L. Fabri- cius, Ilomantsi; hra R. Asikai- nen, Liperi; maist. riva Ema Sirelius, Kitee; teht. Chr. Oesch, Tohmajärmi. Koulujen waltioawut. Apurahoja on myönnetty m. m. seuraamille kouluille: Tohmajär- men kunnan Kaurilan koululle opettajattaren palkkaamiseksi 900 mk. Opettajan palkkaamiseksi 900 mk. ja käsitöidenopettajattaren palkkaamiseksi 50 mk. Kontiolah- den kunnan Kunnasnienten kou- lulle ehdolla, että nykyisessä luok- kahuoneessa yhtaikaa opetetaan enintään •'!•"> oppilasta, eitä kou lulle malmistetaan oma talo kou- luylihallitukseu hymöksymäin pii- rustusten mukaan elokuun 1 päi- mään 1S)11 sekä että sen tontille marataan riittämä ala maata kouluvuutarhaa marten. — Sa moin Nurmeksen kunnan Jokiky- län koululle. — Naiskäsitöiden opettajattaren palkkaamiseksi Rääl kylän kunnan kirkonkylän koululle 100 mk. Nurmeksen iutelligenssi „kekke- rikallu-"tuu!ella! Innon päimän ilalla t. k. -'0 ?nä kämelin sangen myöhään Nur- neksen kauppalan ihania katuja litkin ja suru sydämessä kuuute- in ..herrojen" rähinää kirkon ja 'oulun miereisen talon „meraunal- a". Eneininän eläinten, kuin ih- inisten ääneltä tuo tun.tui. Ia ajatelkaamme: siellä olimat kokoon- tuneina ainoastaan „simistyneet" ja huomattamissa yhteiskunnalli- sissa asemissa olemat mirkamiehet. Siellä omimat melkein kaikki mei dän „halliluksemme" edustettuina, aina kouluhallituksesta lähtien. — Niitähän sanottaisikkaan, jos esim. rautatien työmiehet muoiraisimat, maikka saman talon, missä nyt ..hienosto" juhli ja pilöisimät sa- manlaista rähäkkää, niin takaan- pa, että poliisilaitoksen edustaja Ämisi komentamassa heitä „jär- jestykseen" ainakin, jos ei maan putkaankin näin amonaiselta pai- Älta koppisi. Luulenpa, että nytkin Zoliisi kyllä tuon metelin kuuli, illä eihän kukaan ihminen moi niin sikeästi nukkua, ettei moiseen, ikäänkuin ..mölyapinoitten", kirku- naan heräisi niin läheisessä talos- a, kuin järjestyksenpitäjä asuu Aota bakkanaalia. — Maailmas- a on päässyt yleensä jo manhoi- na aikoina käytäntöön juurtuinaan 'e paha tapa, että eri simistysta- oilla olemia ihinisiä armostellaan aiman eri tamalla. Tämä on in- ^ottaman määrä ja typerä käy- täntö, joka olisi ajoissa tuomitta- ma n»'.un roinuu mukana hau- Jiti;.•rn-oo mi. ii tahansa, niin sillä yao^inmrn annan minä samalla mitalla samallaisista teois- ta ja menettelyistä, niin herroille kuin talonpojillekin. Saattaapa tällainen reformi ttlntua hien? an oudolta eräistä, mutta uskokaa pois, tulemaisuutta sillä kyllä on! Muualla maailmassa ei toki tu- lisi kysymykseenkään, että intelli gentit herrat noin amonaisella pai- kalla, keskellä kaupunkia, pitäisimät yleisöä hätritsemää melua, kuin Nurmeksessa, mutta täällä katso mat uuo ..länsimaisen" kulturin edustajat olemansa oikeutetut teke- mään ja puhumaan mitä tahansa. Ainoa lohdutus, meillä suomalai silla, onkin juuri se, että koko tuo surullinen ohjelma suoritettiin ruot- siksi! Naks. Riikolan W. ja N.-seura Tai men, -Tohmajärmellä, kesäjuhla t. k. 12 pnä onnistui kaikin puolin hymin. Kaunis ilma oli mietellyt sankat ihmisparmet liikkeelle. Woimis- teluohjelma samoinkuin muukin ohjelma suoritettiin tyydyttämästi. Seurasi sitten kolmiottelu: kuulan- työnti, «vauhditon pituushyppy ja 400 metrin juoksu. Palkintoja saimat: 1 palk. S. Broseldt, ..Turnarit", Helsinki; 2 palk. O. Karttuneii, ..Taimi", Tohmajärmi; 3 palk. L. Oesch, ..Kuhnus", Tohmajärmi; 4 palk. O. Brofeldt, ..Turnarit", Helsinki. Palkintojen jaettua näyteltiin näytelmät ..Tiukalle otti" ja ,.Nolla", joista miimemainittu saattoi yleisön hymälle tuulelle. Kun oli mielä esitetty kumaelma ja kupletti, lopetti hilpeä karkelo juhlan. — Msinkertainen, jaka- maton ja milpitön kiitos sekä lä- heiset että kaukaiset urheilijat ja urheilunharrastajat saapumastan- ne kisoihimme, ja toimon näke- mäni teidät yhtä lukuisina 5-otte- lussamme syksyllä, josta myö hemmin sanomalehdissä ilmoite- taan. Pohto. Muualta Suo mesta. Tuuria lahjoituksia. Jättämässään testamentissa on kunnallisneumos Gustaf A l- bert Petrelius-mainaja mää- rännyt, että sittenkun erinäiset jälkisäätöslahjoitukset sukulaisille sekä lahjapalkkiot palmelijoille ja työhenkilökunnalle omat lyhenne- tyt, on hänen omaisuutensa lahjo- tettama seuraamalla tamalla: Turun kaupungille 50,000 mk., jonka korot on käytettämä heikkojen ja kimuloisten työhenkilöiden maal- la oleskelua marten; Turun kaup- paseuran eläkelaitokselle 50,000 mk., jonka korko 5 pros. mukaan las- kettuna' maksetaan eräälle lahjot- tajan sukulaiselle tämän eläessä; Suomen kauppa-apulaisten eläke- rahastolle 10,000 mk.; Ttlruu W P. K.lle 10,000 mk.; Turun rou- masmäenyhdistykselle 10,000 mk.; Porin roumasmäenyhdistykselle 10,000 mk.; Turun lasten työkö- dille 10,000 mk.; Turun kaupun- gille maistraatille asetetun lahjoi- tuskirjau mukaan 500,000 mk., jonka korot käytetään kaupungin kaunistamiseksi ja yleishyödyllisiin karkotuksiin. Alijäämästä, joka nousee noin milj. markkaai?, muodostetaan rahasto nimellä lasten koti- rahasto, jonka tuloilla olisi pe- rustettama ja ylläpidettämä koti orpolapsille, jolle perustajien mu- kaan annetaan nimeksi Johan- n a ja Gustaf Albert Pet- r e l i u k f e n lastenkoti. Na- hastoa, jota ei saa käyttää eniten- kuin se on kasmanut 2 miljoo naan, hoitaa Turun kauppaseurau eläkelaitoksen johtokunta. „ Salama". Uuden suomalaisen henkimakuu- tusyhtiö Salaman perustama ko- kous pidetään Helsingissä tänlän kesäkuun 30 pnä. Kohta sen jäl- keen alkanee yhtiö toimintansa. Henkimakuutuksen alalla on laaja toimintamahdollisuus maassamme mieläkin. Ulkomaalaiset korjaamat täältä yhäti makuutuksia ja ainoas- taan pieni osa kan.sastamme on ivasta makuutettuna. ..Salaman" toiminnan alkamisella on siis suuri kansallistaloudellinen merkitys. Erityisesti on huomattama se seikka, että tämä yhtiö tulee toimimaan puhtaasti kansallisessa hengessä. Sen marsiiiaisina alkuunpanijoina ja johtomiehinä on samoja henki- löitä, jotka „Suomi"-yhtiön pc- rustimat ja sen kukoistukseen nol* limat. Uusi yhtiö syntyi sentähden että „Suomi"-yhtiön johdossa myöhempinä muosina on poliitti- nen mehleily päässyt maltaan ja en alkuperäiselle kansalliselle tar- oitukselle mieraat pyrkimykset mää- räämiksi. „ Salaman" toimeenpanemaksi johtajaksi on aijottu tullihallitnk- 'en tilastollisen toimiston päällikkö maisteri Samuli Sario, joka on Annettu toimeliaaksi mieheksi ja on nykyisin johtaniansa laitoksen järjestänyt erinomaiseen kuntoon. K a n sallismielinen Nuoriso- liitto on julaissut kertomuksen toimin nastaan muonna 1909. Liittoon uului muoden kuluessa 106 pai- allisyhdistystä, joissa jäseniä oli kaikkiaan noin 5,550. Wuon- na 1910 perustetuissa yhdistyk- issä on noin 1,850 jäsentä ja iittoon kuulumattomissa yhdis- tylsissä noin 1,000, joten kan- allismielisten nuorisoyhdistysten jäsenluku nykyisin yhteensä on noin 7,900. Liiton keskushallituksen pnoles- a on kuluneena muonna pidetty noin 400 esitelmää, joita kuule- massa on ollut noin 57,000 hen- 'eä. Paitsi puheiden ja esitelmien autta on liiton aatetta lemiietty julkaisemalla asiaa käsittelemää irjallisuutta. Kuluman muoden alusta on liiton aatteita ajamaan ryhtynyt oma äänenkannattaja ..Nuorten »Nuija". Lisäksi on Kansallismielinen Nuorisoliitto kiinnittänyt paljon huomiota kotiopintoihin. Omien liittojen keskuudessa onkin jo useis- a paikoin saatu järjestetty työ alkuun. a u« a l i s t a hukkumatapauk- fista, oista jo miime numerossa ly- zyesti mainitsimme, kertomat Wii- purin lehdet seuraamaa: Jaakkimassa läksi maanantaina lo 1 ,8 aamulla joukko työmä- eä — 8 henkeä, miehiä, naisia ja apsia — moottorimeneellö toht. John Winterin omistamasta Rau- )alan hoivista Jaakkimassa työ- hön Humilansaareen. Toitaiseksi mielä tuntemattomasta syys- tä täyttyi moottorimene Käärme- niemen kohdalla medellä ja up- )osi, jolloin kaikki siinä olleet jou- tuimat meden maraan. Rannalla olijat huomasimat tapahtuinan ja riensimät heti apuun, mutta sai- mat pelastetuksi main erään ty- tön ja erään keski-ikäisen naisen. Muut li hukkuimat. Pelastajain saapuessa kellui kolmen hukku- neen ruumis meden pinnalla, kol- me oli uponnut. Hukkuneet omat: agronoomi Murri, '10 muotias, Rauhalan hoivin puutarhuri Järminen, renki Fenanderin m aimo, noin 35 muo tias, eräs toinen keski-ikäinen nainen, renki Pesosen 13-muatias tytär ja eräs 17„ muoden wan- ha lapsi. Helsingin kirjaltajain oppi- lasyhdistys oli sunnuntaiksi jär- jestänyt jäsenilleen humimatkan Käärmesaareen, joka on Drumsön edustalla. Kahdella soutumeneel- lä lähdettiin päimällä saareen ja mietettiin päimä siellä. Kun ilma illalla kylmeni, souti toinen mene kaupunkiin, jonne se onnellisesti saapui. Saarelle jäi 14 henkilöä, kaikki 20 muotta nuorempia. Klo 9 ajoissa lähdettiin toisellakin we- neellä kaupunkia kohden. Jonkun matkaa kämi kaikki on- nellisesti. Noin 50 m. Drums- östä alkoi sitten liiaksi kuormi- tettu mene ottaa mettä ja upposi. Hätääntyneiden huutojen johdos- ta riennettiin Drumsöstä apuun ja pelastettiin 8 henkilöä, mutta 6 majosi aaltoihin. Hukkuneet omat Agnes Tammi- nen, Mereatorin painosta; Martta Manelius, Hels. Sanomain; Helmi Pöntinen, Mereatorin; Helmi Su- minen, Sanan; Fina Kari, Weilin & Göös'in; Hj. Ekroth, Senaatin kirjapainosta. Perjantai-iltana klo 7 aikaan tapahtui Turussa Mainingin purjehdusseuran pamiljongin luo- na surullinen onnettomuus, jonka uhriksi joutui koline ihmishenkeä. Seurue, johon kuului yhteiskou- lulaiuen A. Fremling, kauppa- apulainen Lauri Lehtinen, toimit- taja Hugo Reunanen ja I. ^remliiig, olimat ^Naantalista pur- jemeiieellä saapuneet Mainingin purjehduspamiljongin luo, jonka edustalla nousimat purjemeueestä ruuheen. Ruuhi kaatui ja maikka apu pian saapui, olimat kaikki muut paitsi A. Freinliiigiä jo eh- tiiieet maipua symyyteen. Ruu- miit saatiin pian ylös, mutta henkiinherättämiset olimat turhia. Hukkunut Fremling oli 17, Leh- tinen 22 ja Reunanen 20 muo- tias. Sähkösanomia „Karja!aitarel!e". Mnuritt murhaaja ^vapautettu. Helsinki, kesäk. 23 p. Kenraalikuivernööri on ilmoit- tanut prokuraattorille sotilaspääl- lystön Pietarin sotilasprokuraatto- rin lausunnon mukaisesti mapaut- taneen Vkuurin murhaajan edes- ivastuusta. Uutistoimisto. Mielä kerran Marton- waaran nimestä. Kun tätä asiata on syrjästäkat- sojana seurannut, on käynyt ilmei- sen selmäksi, että ninii on Mar- tonmaara eikä Martomaara. „Kuis- man Kallen poika" myönsi miime kirjoituksessaan, että nimi äänne- tään Martommaara, joka I. Hillakin oli lähtökohtana Äiartonmaara muotoa puolustaessaan. Muistin pettämisen muoksi tuli Kuisman Kallen poika sanoneeksi mahdotto- muuksia, kun hän mäitti Halko- «vaaraakin äännettämän Halakom- määräksi ja Saapukkamaaraa Zoapukkaivivoaraksi. Siihen ei itä- suomalaisen tarkka kielitaju mil loinkaan moi taipua. Ainoastaan siinä tapauksessa, että nimi olisi Halkoinmaara — siis edellinen osa kerakkeeseen päättymä, — moi- taisiin nimi ääntää mähän sinne- päin: Halakoimmaara. En un- hota myöskään sellaisia murteelli- sia saiiantapoja kuin: kumartam- maan (— kumartamaan), puttoon (— putoan), momieen (= moneen), kimmee (= kimeä), immeinen. ^Näis sä esiintyy pitkän ääntiön tai kak- soisääntiön edellinen kerake kah- dennetluna niinkuin sanassa Mar- tommaara, joiika niallin mukaan Kuisman Kallen poika tamoittelee olen:attoiniakin muotoja. Atutta aihe näihin tahdentmnisiiii on eri- lainen: 1:ksi keskellä yhdis- t ä m ä t ö n t ä sanaa korollisessa tamussa seuraaman pitkän äänti- ön tai kaksoisääiitiön ivaikutukses- ta; tässä tapauksessa äännetään keralleen kahdennus muutenJuuas- sa lyhyemmin kuin Samossa; 2:ksi sanan loppukerake esiintyyseu- raaman sanan alkukerakkeenkaltaise- na. 9UmissäHalkomaarajaSaapuk- kamaara ei tule kumpikaan tapaus kysymykseen eikä siis m moi kuu- lua kaksinkertaisella. Nimi on siis Martonmaara. Mutta mistä se on johtunut? Se ei moi tulla marto sanasta, sillä kyllä entiset miehet osasimat kiel- täiisä mirheettömästi käyttää; Mar- romvaara siitä silloin olisi tullut. Ahteys Martti nimenkin kanssa lienee jätettämä leikin asiaksi; ei- hän siitäkään missään käytettäne muotoa Martto. On siis etsittä- mä mielä kolmas selitys. Eikä se olekaan mikään ihmeellinen. Ni- mi on käsityksemme mukaan alkui- sin ollut M a r t o s e n m a a r a, josta lyhentämällä tuli M a r t o n- m a a r a. Kun täydellisessä ni- niessä ei koskaan esiintynyt aste- maihtelua, ei sitä hoksattu ottaa lukuun lyhennyksessäkään, marsin- kin kun yhtymä rt muuten saat- taa esiintyä heikossakin asteessa (esim. kartta: kartan). — Tällaisia lyhennyksiä on tehty paljo. Jt- konniemi Kuopion luona on oike- astaan Jtkosenniemi, Kokonmäki Nilsiän Halimalla on saanut ni- mensä paikkakunnan lukuisista Kok- kosista, Rasinmäki Nilsiän Jumi- silla Rasilaisista, Ohenaho War- pajärmen Lukkarilassa entisestä erämaan miehestä Ohukaisesta, joka siinä mökkiään piti. Juudin- salo Marpajärmellä paikkakunnan Juutisista j. n. e. Martonen näyt- täät myöskin Martonmaaralla liik- f uneen asutuksen alkuaikoina. Mut ta silloinhan paikat nimensä sai- matkin. Muoto Martemmoara moipi ol la samanlainen mäännös Btarton- maarasta, kuin Muuruen pitäjäs- sä elohursti on »vääntynyt eleh- hurstiksi, Äiurmeksessa Jänön- maara Jänenmaaraksi ja Rääkky- lässä Jänönselkä Jänenseläksi. Muuten on syrjäisen ollut haus- ka kummankin kirjoittajan pirteitä kirjoituksia lukea. O. K. mxmsa hmm Mohileivin kaupunki tulessa. Pietarin lehdille lennätetään tk. 19 p. Mohilemistä: Kolme tuntia on tulipalo rai- monnut kaupungissa. Moskoman esikaupungissa on jo palanut 30 taloa ja 2 kirkkoa. Palo jatkuu ankaran tuulen mallitessa. Mohilemistä lennätettiin kesäk. 19 p,iä: Mohilemin kaupunki on liekkien mallassa. Palo raimosi hillittömänä G tuntia, ivasta klo 7 illalla saatiin sen malta rajo- tetuksi. Poroksi paloi 600 puutaloa, kiminen ja puinen kirkko, kansan- talo ja muutamia alempia kou- luja ja paljon käsi- sekä nahka- teollisuuslaitoksia tamaroineen. Tulipalo nieli myöskin 10 ih- misuhria. Osa kirkon omaisuudesta saa- tiin pelastetuksi. Kuukauden kes- täneen poudan aiheuttama tama- ton kuimuus sekä myrsky edisti- möt tulen lemenemistä. Tuli heittäytyi noin 2 mirstan päähän hämittäen sielläkin noin 250 taloa. Irtaimesta omaisuudesta saa tiin main mähäinen osa pelaste- tuksi. Esikaupunkeja kaupunkiin yh- distämät sillat omat eheitä. Wa- hingot nousemat satoihin tuhansiin rupliin. .Äauhea rakennnksen luhistumi- nen. — SO henkeä kuollut. Lmjosfista kesäk. 20 pnä. Wii- nie yönä luhistui täällä eräs talo, jolloin 30 henkeä hautautui rau- nioihin. Toistaiseksi on 6 naisrnu- mistä kaiivettu esiin. Eläinrutto. Belskistä, kesäk. 18 piiä. Si- perialainen eläinrutto, joka lä- hellä Belomeshan metsää (Grod- non kum.) hämitti 7,000 nauta- eläintä, on kulkenut Subromiin y. m. On ryhdytty toimenpitei- siin taudin lemeneinisen ehkäisemi- seksi. .Kolera. Lembergistä, kesäk. 13 p. Eilen sairastui täällä koleraoireisiin eräs onin Rostomista saapunut man- ha nainen. Sairas kuoli tä- näön. Hopeasaippuaa, Sarapo "' n i voima-, pulveria Blenda- ) W V V1 Pesusodaa, Caustich sodaa (purkeissa ja irrallaan), Lumikki suopajauhetta, Pesuharjoja ja haskia, Tomuharjoja ja Rikkalapioita y. m. y. m. Tarjoaa edullisimmin (ent. Olli Pitkon Rautakauppa) Joensuussa. Onkia (tapsilla ja ilman, usei ta lajia). Onkimavapoja ja Haavia. Uistimia, Siimarissoja. Siimoja (kaikkia lajia). Korkkia, Korkkikaarnaa. Kalavaakoja,Verkonväriä(uut- ta lajia) y. m. tarjoaa hal valla KARJALAN RAQTAKAilPPA (ent. Olli Pitkon Rautakauppa) Joensuussa. Ulkomailta. Tultvia. SOO henkeä hukkunut. Budapestista, kesäk. 18 puä. Aöllä sai Krassemin ja Krons- tsatsdtin komiteeteissa Rumanian rajalla rankkasade aikaan tulman.! Hukkui yli L00 henkilöä. Keisari; on lahjottanut hädänalaisia mar- ten 100,000 kr. Ziautatieounettomuus. Willsprauxista, kesäk. 19 pnä. Klo illalla ajoi Pariisista tule- ma pikajuna asemalla seisoman natkustajajunan päälle. 10 kuoli, 25 haamottui. Rankkasateita, ukkosilmoja, tulwia. Bernistä, kesäk. 15 pnä. Keski- ja itä-Smeitsistä ilmote- taan suurista meden nousuista. Altdorsfissa on maamieremä hä- mittäiiyt talon haudaten raunioi- hin erään postiljoonin perheen, äidin ja 10 lasta. Rautieliikenne on keskeytynyt Ziiriehin ja Hnrin sekä Liichingenin ja Lindhalin mälisillä linjoilla, samoin Sillin laaksossa. Belgradista, kesäk. 15 pnä. Ankara ukkonen syntyi kaupunkien Jagodinin, Omilainjatsin y. m. ienoilla. Morama ja Resama- joet upottimat näiden kaupunkien kadut laineisiinsa. Täydelleen omat tuhoontuneet kylmöt Mara- ivan laaksossa, Serbian hedel- mällisimmillä seuduilla. Smilai- natsissa hukkui 26 ja Bagarda- nissa 6 ihniistä. Paljon taloja on tuhoontunut. Samaan aikaan ankara raesade useissa Serbian ziireissä melkein täydellisesti tu- zosi kylmöt. Kuningas on kulku- laitos- ja sotaministerien kanssa lähtenyt Smikainatsiin. M ii n e h e n i s t ä, kesäk. 15 pnä. Hlä-Baijerissa omat rankkasatei- den johdosta joet tulivineet. Eni- en omat kärsineet Loisach ja Am- merjokien laaksot. Loisaehissa omat kaikki sillat särkyneet. UH-! teys Carmish-kaupungin kanssa! on katkaistu, kaupunki on ilman! malaistusta. Amnier on tulmi-1 nut rautatien yli. Jllerjoen laak-i so on muuttuiiut järmeksi. Bo- denjärmi on niyöskin tulminut äyräittensä yli. U f as ta, kesäk. 15 pnä. Bje- lajajoen tulma on mienyt muka- naan paljon maltion ja yksityis- ^ ten henkilöiden hirsipuita ja hal-' koja sekä kaksi kaupungin siltaa.! Mahingot melkoiset. ! Velkojat torikauppias H. Turusen kon- kursissa pyydetään kokoontumaan allekirjoittaneen S. Huttusen asun- nossa. Joensuun kaupungissa, ensi- tuleman heinäkuun 13 päimänä, kello 5 i. p. keskustelemaan ja päättämään: 1) pesän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 2) torikauppias W. Mönkkö sellä pantissa oleivain tamarain pesään lunastamisesta; ja 3) uskottujen miesten palkasta ynnä muista pesää koskemista asioista; ja muistutetaan että poissaole- mat melkojat saamat tyytyä läs- itäolemien päätöksiin. Joensuussa, 23 p:nä kesäk. 1910. S. Huttunen. Eero Akanner. Kifntelmlstön fiuiitokaupp». Ensitulevan heinäkuun 11 p:nä klo 5 j. pp. myydään julkisalla konkurssihuutokaupalla paikan päällä kauppias O. F. Varmanin konkurssipesän omistamat seu raavat kiinteimistöt: Kauppakartano varasto- ja ulkoliuonerakennuksinesn sekä asuinkartano. Kaikki rakennukset sijaitsevat vuokramaalla Tohmajärven pi täjän Kemien kylässä, erinomai sella liikepaikalla. Lähemmistä ehdoista ilmoite taan huutokauppatilaisuudessa. Tunnin mietintöaika pidäte tään tehtyjen tarjouksien hyväk symistä tahi hylkäämistä varten. Tohmajärvellä, 18 p:nä kesä kuuta 1910. Chr. Oesch. K. P. Hakulinen. Pesänhoitajat. (K. S. 2 k.) K. S 1 k 4 b. 28 mm). Pojalleni Johannes Sormuselle kiellän kaikenlaisen velan- annon minun lukuuni, sillä niis tä en vastaa. Polvijärven Kuo- revaaralla 22 p:nä kesäk. 1910. Juhana Sormunen, N:o 154 Sotkuman kylässä. jotka tietävät olevansa maksa vat torikauppias H. Turusen kon kurssipesään, pyydetään hetimi ten, uloshakemisen uhalla, suo rittamaan velkansa allekirjoit taneelle. Eero Manner. (K. S. 1 k. 4 s. 50 mm) Hankintahuuto- kaupassa, joka pidetään Rääkkylän kunnan maimaistalolla maanantaina ensi heinäkuun 4 pnä kello 11 e. pp., tarjotaan hankittamaksi mähimmän maatimalle ainakin 100 säkkiä hy- miä ruisjauhoja ja samalla joku määrä silliä. Rääkkylässä, äl /„ 1910. I. Kolehmainen. Rokotus Liperittä Kiellän laillisen edesmastuun uhalla lu- mattomasti eläinten käyttämisen,' metsän haaskaamisen ja soran ottamisen omistamillani tiloilla n:o 16 ja 20 Sammakkomaaran ja Saumasuon nimisillä salopals- toilla, sekä aitain purkamisen ja meräjien aukijättämisen Polmijär- men pitäjän Martonmaaran ky- lässä. Martonmaara 15 / # 1910. Inho Nuutinen. Taloll. Martonmaara N:o 16. Huom.! Maksan 20 m:kan palkinnon sille, joka ilnioittaa ri- kokselliset, että moin oikeudessa heidät todistettamasti syytteeseen asettaa metsän haaskaamisesta omistamillani „Sammakkowaa- ran" ja „Sauwasuon" salopals- toilla. pidetään seuraamassa järjestyk- sessä: Maanantaina 4 p. Heinäk. Tut- junniemellä Hirmosella (Mäen) klo 8 ap.; Ruokolahdella Lappalaisella (Kiemari) klo 10 ap.; Maison- maarassa P. Kinnusella (Lotman) klo 12 päim.; Lamminniemellä Lindholmilla klo 2 ip.; Riihilah- dekla A. Hirmosella (Riman) klo 4 ip.; Hurnilanrannalla räätäli Turusella klo 6 ip. Tiistaina 5 p. Heiiiäk. Honka- maaralla Juho Leppäsellä klo 7 ap.; Salolla Piiroisen leskellä (Honka-oja) klo 9 ap.; Mattisen- lahdella Lappalaisella (Alä-piha) klo 11 ap.; Härkinmaaraila Heikki Turusella klo 1 ip.; Maimiosfa kansakoululla klo 4 ip.;Käsämässä O. Karttusella klo 7 ip. Keskimiikkona 6 p. Heinäk. Tai- paleella Kontkasen leskellä klo 7 ap.; Miinirannalla Räsäsellä klo 9 ap.; Harmaasalolla Simo Pii- roisella klo 11 ap.; Kokonmaarassa Ristolalla klo 2 ip.; Leppilam- milla Mänskällä (Kaation) klo 6 ip. Torstaina 7 p. Heinäk. Koni- perossa tehtaalla, myllärin saa- ressa klo 7 ap.; Ristissä Piiroi- sella (Kettulan paikka) klo 9 ap.; Korpimaarassa I. Hymärisellä klo 11 ap.; Kaatamossa P. Ko- kolla klo 1 ip.; Kiijessalolla K. W. Kauppisella klo 5 ip.; Pape- lonsaarella Huttusella (Sillankor- ma) klo 7 ip. Perjantaina 8 p. Heinäk. Ko- lehmalassa A. Kurella klo 8 ap.; Leppälahdella I. Pulkkisella klo 10 ap.; Lammulla Pölläsen tor- passa klo 12 päim.; Konttilansa!- mella kuntahuoneella klo 4 ip. Laumantaina 9 p. Heinäk. Sa- lonnenä ja Risttnsalmi Antti Rau- tiaisella klo 9 ap.; Kauppilannie- mi Kauppisella (Opottala) klo 11 ap. Tarkastus pidetään seuraamalla miikolla, samoissa paikoissa ja samalla ajalla. Liperissä 17 p:nä Kesäkuuta 1910. H. Nissinen, rokottaja. Venäjiin kurssi on tänfiän . 268: 50 266: 66 1 /» S kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit «k. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 39 25: 22 3 kk. ... — — 25: — Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. . . . — — 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. . . . — — 98: 80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20 Lybekki a/v. . 123: 90 123: 40 2 kk. — — 122: 20 Hampuri a/v 123: 90 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20