(? : l VK t N:o 11 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä. Perjantaina Tammikuun 28 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta A ~ Puolelta vuodelta 2: i: 5: Neljännekseltä ~ Kuukaudelta : 3° '• 40» Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. E. A. O U LAS VIHTA. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppureia- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ää» illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta 1:112, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiliiset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. asns Kirkollisia tietoja. Lauantaina suomal. rippisaarna kello 7 i-p.. pastori Nordlund. Kynttelinpäiwänä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäiiväsaarnat suomal. kello 10 ja ruotsal. kello V21, roivasti Lönnrot. Zkollehti tulee Lapin kirkollistoimelle. Jltasaarna suomal. kello 5, pastori Hau taniemi. Kollehti tulee Tiakonaatille. Vanhain Kodissa pitää ruotsalaisen saar nan klo 11,30 romasti Snellman. N. M. K. I:n huoneustossa kello 1'^ har- taushetki nuortlle miehille. Rukoushuoneessa kello 7 i.-p. hartaushetki. €w. Luth. Nuorisoliiton iltama Heinä- torin koululla sunnuntaina kello * 2 7 i.-p. Puhumat: kolport. Stenroos ja Terwo. Muosikokous maanantaina kello * 28 i.-p. samassa paikassa. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 6l, käytävä Limingan kadulta) Sunnuntaina saarna kello 11 a. p. — Sun nuntaikoulu kello 1 j. pp. — Nuoriso-juhla kello 6 i. p. Past. M. PITKÄNEN N. M. K. Y:n Kynttilänsunnuntaina 30 p. t. k kello Va7 illalla Suomalaisella Yhteiskoululla. OHJELMA: VIRSI 152 PUHE Rehtori M. Rosendal. KÖÖRILAULUA 15 minuutin väliaika, virvokkeita saatavana. VIRSI 3 PUHE Asessori J. A. Mannermaa. LOPPUVIRSI 350 Sisäänpääsymaksu 50 penniä, koulunuo risolta 25 penniä. Tervetuloa kaikki! OULUN NUIJAN toimesta pidetään Maneesissa Sunnuntaina t. k. 30 päivänä kello 6 ip. Johon kaikki puolueisiin katsomatta ovat ter- vetulleet. Pääsy vapaa. Kokouksessa puhu vat maist. O. RAUHAMAA, neiti HANNA KAA- ROLA ja lakit. kand. A. LAGERLÖF. Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203 Hi Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä la ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. «1. niin hyviä lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. HUOMJ HUOIV).! Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. j. Lanan. E A Hl IIIH toimittaa asioita virastoissa f. y. BLLIL h y. m. Osoite: OULU. m SslinhEitno. "° Robert "" LENNART MÄKELÄ mmm Helsinki, Vuorikatu 16. mm Ilmoituksia. Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähäJlä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme AIRAKSINEN 5 K:IMI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Nuijan kokous perjantaina t. k. 28 p. klo 7 ip. Naisjärjestö kokoontuu samaan ai kaan. — Vaaliasioita. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne? tuli pai o ti m Yleisölle tiedoksi ilmoitetaan, että Keisarillinen Senaatti on tänne saa puneen sähkösanomatiedon mukaan siirtänyt Raahen markkinat eli toripäivät edustajavaalien takia ensi tulevan helmikuun 2 päiväsiä saman kuun 4 päivään. Oulun lääninkansliassa, tammi kuun 25 päivänä 1910. G. Gadolin. Ivar Poppius. Valkosta Px maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 „ „ 4 Va 2 » n 4 „ 1 „ M 3 Va „ vaadittaessa 3 n Talletuskonttoku- ranttitiliSIä 5 „ Bäästökassatiiillä 5 „ Juoksevana tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. varalta! »Kullervon" ja,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 30. Juhiaa vietetään Koskelankylän kansakoululla Kynttelinpäivänä kello 4 j. pp. Puhuu pastori Kalaja y. m. 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Palokunnantalolla Sunnuntaina t. k. 30 p. klo 4 ip. Pääsy 25 penniä. Solisi: Konserttimest. Balfoort ,, Viulu". ässässä Oulu, Tammin. 28 p :nä. Mistä on Jyfyinys. Toimorikkain, rohkein mielin kämi Suomen kansa ensi terran maaleihin malitsemaan itselleen eduskuntaa, jolta niin suuria touvoi ja odotti. Ei se ehtinyt kiinnittää huomiotaan niihin seikkoihin, jotka tulimat suu- ressa määrässä ehkäisemästi maikutta- maan sisällisiin oloihimme ja sen kautta myöskin esiintymiseemme ulospäin. Ei iinnitetty tarpeeksi huomiota siihen, että ensimmäisen kansanedus- u n n a n rinnalla tuli työskentele- mään mankka ruotsikkohalli- t u s »nuuttumattomine katsantokantoi- neen. Kokemus on sittemmin osoitta- nut, että uudistuskysymykset, joita eduskunnassa miritettiin, kohtasimat kylmäkiskoisuutta ja rvastustusta koti- maisen hallituksen taholta ja moni niistä juuri senmuoksi on jäänyt to- teuttamatta. Elettiin lisäksi siinä har- haluulossa, että se koettelemusten myrs- ky, joka sortomuosina oli maassamme »vallinnut, oli ainakin pitkiksi ajoiksi tyyntynyt ja ettei muka ollut mitään syytä ryhtyä tosi-toimiin kiistakysy- mysten järjestämiseksi kannalle, joka takaisi rauhallisten olojen säilymisen. Sen sijaan pidettiin aikaa someliaana sen meljesmainon jatkamiseen, johon miimeiset säätymaltiopäimät olimat oi- mallisen aseen („poikkeuslain") säätä- neet. ..Laillisten olojen palauttamisen" nimellä tätä mainoamista käytiin kautta maan, maikka ilmeistä oli, että ..laillisuus" oli main silmien lumeeksi keksitty merho sille kostolle, joka oli tämän toiminnan pääsisältönä. Symia, ammottamia haamoja iskettiin Suomen kansan naimiseen. Ja niitä iskimät omat puoluemielen sokaisemat kansalaiset. Ainoastaan suomalainen puolue, jo- hon nämä iskut sattuimat, oli sitä mieltä, että Suomen ja W?näjän mä liset suhteet maatimat järjestelyä Mutta tämä, kuten muutkin suomal. puolueen silloiset pyrkimykset pysymäi- sen rauhan säilyttämiseksi olimat turhia. »Perustuslaillinen" puolue oli 1907:n maltiopäimillä »valmis leimaamaan suomenmielisten silloin yhä »vaatiman Menäjän ja Suomen mölisten suhtei den järjestelemisen epäisänmaalliseksi Jopa oikein iloittiin siitä, että Meche- linin senaatti oli saanut hajalle sen komitean (Tagantjhemin), jonka enem- mistö oli saatu tunnustamaan, että ainoastaan maamme eduskunnan suos- tumuksella moidaan ryhtyä Suomen lainsäätäntöalalta asioita siirtämään maltakunnan lainsäädännön piiriin. Parin muoden perästä täytyi kuitenkin ..perustuslaillistenkin" ryhtyä tällaisiin somittelupuuhiin, joitten tuloksena oli Haritonomin sekakomitea. Mutta se tapahtui liian myöhään. Senhän ko- milean istunnot y. m. tapaukset omat selmästi osoittaneet. Seurauksena tästä on ollut, että kun uusi »vaara on noussut, omat kaikki entiset kiistakysymykset ratkaise matta ja niitten lisäksi on ilmestynyt uusia. Helppo on kuitenkin hamaita, että kaiken alkukohtana ja keskuksena, johon miltei kaikki muut huolla syn- nyttäneet asiat liittyivät, on yksi ainoa kysymys. Se on tuo paljon huolta, koettelemuksia, kärsimyisiä ja onnetto- muutta tuottanut s o t i l a s - a s i a, sama, joka tuotti routamuosien komat päimät. Se se uhkaa seisauttaa suur- ten tarpeellisten uudistusten toteutta misen, se se uhkaa takatalmella yksin meidän simistyspyrinlöjäminekin, kun hallitsija, eduskunnan kielteiselle kan- nalle asettumisen muotsi, kieltää iva- rojen käyttämisen simistys- y. m. tar^ peisiin, jotta maltion tulot riittäisimät sotllasmatsuihin, jotka Suomen ma- roista joka tapauksessa otetaan. Sama sotilas-asia on myöskin tuonut maalle menäläisen senaatin ja aiheuttanut pian tapahtumat eduskuntamaalit. Sanotusta käy riittämän hymin sel mille, mistä tällä haamaa on kysymys. Suomen kansa ei nyt malitse edus- untaa siinä mielessä, että eduskunta saisi aikaan suuria parannuksia ja uudistuksia omiin sisäisiin oloihimme — sitäkin luonnollisesti toimotaan — maan se menee tai sen ainakin tulisi mennä maaliin siinä mielessä, että se tahtoo saada eduskunnan, joka tah too ja kykenee järjestämään soti- las-asian, maikkapa main mäliaikai- sestikin ja sikäli kuin lakimme sen sal- limat, kansamme etujen ja onnen maa- timalla tamalla. Pitäisi nim. olla päimän selmä, että niinkauan kuin sotilas-asia saadaan järjestyksi jatkuu nykyinen olotila maassamme kaikkine tuhoisine seurauksineen. Jos me ase- tumme jyrkän kieltäytymisen kannalle, niin annamme mihamiehillemme aihetta käyttää sitä tekosyynä sisällisen itfcnai- syytemme, lakiemme ja kansallisen elä- mämme tuhoamiseksi. Se seikka, että ei ole meidän syymme, ettei Suomen kansa saa luonnossa asemelmollisuut- taan suorittaa, ei näytä merkitsemän mitään niillä tahoilla, joista tämän asian lopullinen kohtalo riippuu. Muistettama tämän ohessa on, että meitä ystämällismieliseltä menäläiseltä taholta on makamasti maroitettu kär- jistämästä sotilaskysymystä sille kan- nalle, jolle sen perustuslaillis-sosialis- tis-maalaisliittolainen enemmistö miime eduskunnassa saattoi. Maaleihin lähdettäessä tahdotaan eräillä tahoilla tehdä uskottomaksi, että maaleissa nyt olisi kysymys yksin ja ainoastaan Suomen perustuslaillisen aseman säilyttämisestä yleensä. Tämä on sellaisenaan tietysti täyttä totta. Suomen kansa odottaa helmikuun 1 p.nä malittamalta eduskunnalta, että se pitää kiinni maamme maltiollisesta it senäisyydestä. Mutta siitäliän me olem- me yksimielisiä: se on kaikkien puoluei den silmämääränä. Ennenkuin se tun nuslause, että maaleissa olisi »vastat- tama yksinomaan siihen, tahtooko tämä kansa säilyttää maltiolliset oikeutemme, kelpaisi maalien perusteeksi, täytyisi kai- keti tässä maassa löytyä joku ryhmä tai puolue, joka ajaisi mastakkaista kantaa. Ja jos me nyt tätä puhctta oikein ymmärtänemme, niin on kait tarkotus noin kautta rantain sanoa, että ..suomettarelaiset" ne tahtomat eduskuntaa sellaiseksi, että se jättäisi malliolaimamme tuulen tuoda ja me- den miedä. Tämä nyt ei ole muuta kuin routa muosien aikuista parjausta. Se pitäisi tässä maassa jokaisen tietää. Edus kunta oli a i m a n y k s i m i e l i nen ar »n ollis e n esityksen h y l k ä ä m i s e s sä siihen katsoen, että se oli perustuslain mastainen. Sitä oikeuskantaa, mikä asemelmollisuutta koskemassa armollisessa esityksessä il meni, ei noussut yksikään ääni puo lutztamaan. Toinen kysymys oli, saat to.fo eduskunta mielii kolmannen ker ran puolestaan tyytyä mäliaikaiselle kannalle asemelivollisuusasiassa, sillä armollinen esitys ei käytännön kan nalta muuta tarkoittanut kuin ivaU* aikaisuutta, maikka siinä sen ohessa lausuttiin oikeusperiaatteita, joita ei Suomessa mikään eduskunta olisi moi- nut hymäksyä. Kaikki ryhmät tässä maassa omat yksimielisiä siitä, että tuleman edus- kunnan tulee toimia maamme maltiol- lisen itsenäisyyden säilyttämiseksi. Aino- astaan siinä, mikä menettely ja toiminta- tapa nykyisissä Maikeissa oloissa olisi isänmaan edun kannalta paras ja parha- tenkaiktkien toimomaan päämäärään »vie pä, ainoas taan siinä kohden käsityskannat eroamat. Tämä eroamaisuus ilmenee sel- mimmin eri puolueitten maalijulistuk- sissa. Puoluelehdet ja marsinkin puo- luepuhujat antamat näille kukin ma kunsa mukaisen »värityksen. Eritttäinkin suomalaisen puolueen selmästi julki lau- suttu kanta, jolle nuorsuomalaisten ete- mimpien johtomiesten (Staylberg, Castren, Setälä y. m.) on täytynyt osittain ainakin astua, on ma nhon ta wan mukaan joutunut julkisuudessa »värittämän ja pahansuoman arm oste un alaiseksi. Maalijulistusta laati es- aan on suomal. puolueella ollut sil- »nämääränäisänmaan menestys, ei puoluepyyteet eikä itsekkäät edut. Suomal. puolue ei kutsu kansaa maa- tuurnille loistamilla lupauksilla, maan e metoaa kansalaisten melmolllsuuden untoon maaran hetkellä. Ainoastaan kansa, jonka kansalaiset omat mal- intit isänmaansa maaroja torjumaan, moipi elää. Sillä kansalla on myöskin ulemaisuus, se on mielä paremmatkin päimät näkemä, näyttäköönpä hetki niiten synkältä tahansa. Niin synkiksi eimät ulkonaiset olot moi konsanaan käydä, ettei kansakunta rohkenisi katsoa eteenpäin. Eteenpäin katsoo Suomalainen puo- uekin. Se on siinä makaumuksessa, että kansakunnalla, joka kä- ittää kutsumuksensa ja m e l m o i t u k s e n s a, aina on tu- e m aisuus. Tässä makaumuk- essa se kehoittaaSinua, Suo- men mies ja nainen, liitty- mään Suomen manhan kan- allisen puolueen rimeihin, m i e m ä ä n Suomalaisen Puolueen ehdokkaat Maaleissa woitolle. Yleisiä uutisia. — Suostuma asetukset. Senaa tissa esitettiin maanantaina arm. ase tukset palomiinamerosta ja mallasjuo- masuostunnasta w. 1910. Asetukset päätettiin painattaa asetuskokoelmaan ja julaista tamallisessa järjestyksessä. Samoin esitettiin arm. asetus letma- suostunnasta muonna 1910. Asetus sekä senaatin sanotun asetuksen 13 py- kälän nojalla antamat määräykset päätettitn julaista asetuskokoelmassa. — Wälijuomia koskema tulli- lainsäädäntö. Palomiinamero ja mallasjuomasuostunta-asetusten hymak- symtsen yhteydessä on korkeimmassa paikassa hylätty eduskunnan anomus, että hallitus ryhtyisi toimenpiteisiin mäkijuomia koskeman tullilainsäädän nön uudistamiseksi. — Senaatti. Mirkamalan teli senaatin talousosaston istunnossa tiis- taina äskennimitetty senaattori F. F. Saarikoski, joka jo heti otti osaa se- naatin istuntoon. Senaatin tekemän päätöksen mukaan tulee senaattori Saarikoski toimimaan otkeustotmituskunnan päällikkönä. Slmiilitoimituskunnan päällikkönä, jona tähän saakka on ollut senaattori Hedlund, tulee nyt toimimaan senaat tori Markom. Muiden toimituskuntien päällikön- mirat jäämät edelleen entisiin käsiin. — MajeSteettirikosjuttuja. H. M. Keisari on käskenyt nostaa kan- teen majesteettirikoksesta ..Suomalai- sen Kansan" ent. maslaamaa toimittajaa sil. tri Antti Kaasalaista mastaan lehden »viime lokakuun 22 panvän nu merossa olleen „Mieletöltiä "-NiMisen kirjoituksen johdosta sekä toimittaja Aleks Halosta mastaan hänen erääszä kokouksessa Turussa pitämänsä puheen johdosta. — Takalvariktoon otettu pai notuote. Maanantaina otettiin aika kauslehti „Paimän" miimeksi ilmesty- ilyt numero N takamanktoon sanotun lehden numerossa olleen otsakkeella ..Erodus" marustetnn tirjottut>en;oh- dosla, jonka laatija on nimnnerlki Nafael Lemminkäinen. Painoylihalli- tus oli kirjoituksesta ilmoltianut Uu- denmaan läänin kuivernöörille ja maa- tinut taka>oaritkoonottoa. Kumernöörin käskystä määräsi maislraatlt sitten erään »virkamiehensä takaivarikkoonoton toimtttamaa. — Ruotsin ja Norjan poro- laid ultritta. Keurautituivernöörm- kanstia on ilmottanut senaaltlle, että ulkoministeriön toisen departementin llmotuksen mnlaan sen sominto-oikeu- den jäsenet, jonka o«i otettuina käsilel- täioäkseen Ruotsin ja ^corjan kesken lappalaisten porolailumcsta syntynyt rnla, saapumat Helsinkiin t. k. _(i p.'nä. Senaatti on päättänyt ilmotlaa kenraalikumernöörille ja sanotulle ko- mtsionille, että tomisionille on ivarattn istuntohnoliensto säätytalossa ja että