N:o 264 — 1910 KESKI-SUOM1 Perjantaina marraskuun 18 p:na _n_ K. S. R. 2N>1 Metallien kiillotus ja puhdistus aineita Color, Sampo, Voima, Ceolin, B auolin, 8ol«n, Geolin ja Pnhdistos-byytelök saatavana K.-S. Rohdoskaupassa O n VASALA Nuorsuomalaisten § sanomalehtimiesten ; JUHLA-ALBUMI, ** jolla on hieno ulkomuoto ® ja arvokas sisällys, on myötävänä Keski-Suomen konttorissa. < p Jt o 3 3 C O PC cv d» E ä O £3 Tonttihuutokauppa. Keskiviikkona kuluvan m»r »a*. 23 päiväaa klo 11 päivällä k«upua- gin Rahatoimikoattorissa pidettä vällä huutokaupalta tarjotaan vuok ralla seuraavat Syrjälän aluujlla olevat rakennus-ontit: 89:seä neliössä olevat tontit N:o 2 ja 3, 100:88a neliösaä oleva tontti N:o 7, 89:asä neliönsä oleva tontti N:o 10. 4092 Rahatoimikonttori. i—a Mielihymäksemme todistaakin ariv. »vastaiväilläjäinnic hamaiiineeusa, el- tä nuorisoseuraliikkeeUämine on san- gen monissa malistus ja väiivänkvsy- myksissä »kokolailla warma kanta". 5>iin se onkin! ja kuitenkin »voi näis sä seuroissa olla jäseninä '.vaiihoa- ja nuorsuomalaisia, maalaisliittolaisia ja sosialisteja. Eiköhän tämä tosiasia todista sitä, mitä olemme tahtoneet wäittää. että moi olla »valislusseuro- ja joissa eri maltiollisteu puolucideil jäsenet woiwat työskennellä yhdessä ilman politillista puoluenärilystä? Tämän jälkeen kadottua ..tohtori" AiMilinnan wäite, että ..toisen tai toisen leimaaminen ..puoluejärjes- luffi" toisen muka ..pnlitaaa maiis- tusjärjestön mastakohdakii, on, zoko liihytajatnksista käsitteiden sctkna tai itsetietoista lvääristclnä", kaiken pohjansa. kirjoituksensa lopussa ..tohtori" Mi= Milinna käy Ilkan, alunsa mainitun kirjoituksen kimppuun komasanaises- tl moittien meitä siitä, että o! tm me »vaatineet Kansallism. Nuorisoliitto.'» peräytymään nuornoseuraliikettä »vastaan tekemistään syytöksistä, jos tahtoo rumeta rauhalliseen yhteistyö hön walistustoiminnan alalla. Olim- u.e peruutusmaatimuksemme nimen- omaan kohdistaneet siihen että olisi lakattaiva soimaamalta syyttelemi sestä nuorisoseurojen puuttumasta kansallismielisyydestä. lKi)t sanoo „tri" &. tätä osoitukseksi siitä, kuinka pitkälle „itsekylläinen röyhkeys Moi tt>ei:nä", ja että lausuntomme olisi sisältynyt Kansallismieliselle Nuori- soliitolle »vaatimuksen .luopumaan ohjelmansa ydinkohdasta." Siinähän sitä ollaan. Heidän oh- jelmansa ydinkohtaan sisältyy oletus, että nuorisoseuraliike ei ole kansallis- mielinen. Jos tämä olelus telidään tyhjäksi, jos heidän liitää lakata sitä me Main »vanhasta kokemukset' »pe- tuksesta: moni mies oit kiiitomutt toiselle kuopan, muita onkin siihen langennut itse. Matkuttamasta, menettämät he ohjel- mansa ytimen! Totuus, jota emme aijc-faan kiel tää. Mutta jotenkin luonnottomalla tuntuu „trin" »vaatimus että »teidän, m.orisoseuraliikkeen puoltajina, pi- täisi ilman mastaansanomatla sallia heidän haukkua nuorisoseuraliikettä kansallistunnon puutteesta, main i!i- nä arineliaisuustarcoirutiessa, crtä ft. N. L. saisi säilyttää tämän el in- keinonsa ytimen ja Mielä kerskua ole- mansa »valistusjärjestö. Edelleen saimme kuulla kunniam- me siitä, että olemme joskus pikku- sen koettaneet myöskin s>'lmittää nät- ben nuorisojärjestöjen mälisiä kasit- teitä. Syyttäjämme sanoo että Iikka on „tuon tuostakin nsältänyt sangen halpamaisia syytöksiä kansallismielis iä nuorisoliikettä kohtaan". Hän ei kuitenkaan tahdo nyt luetella kaikkia nieidän ..kiukkuisia", ..raakoja", ..»vääristeltyjä" syytökiiäinme. Tämä kohta täytyy meidän ottaa »vakamvs- ti. Olkaa hymä, hylvä herra, ja lue- telkaa ne! Mutta samalla »vaatii asian luonto, että teette selkoa siitä kaimaMasta parjaustoiminnasta, jo- ta Etelä-Pohjanmaalla on kansallis- mielisen nuorisoliikkeen lipun alla tehty nuorisoseuraliikettä »vastaan. Tässä lehdessä on anneltu sijaa Main pienelle osalle niistä lähetetnistä un- lisistä, joissa on kannettu esiin „?,'uijain" syntiinlankeeinnkna. O- lemme pitäneet periaatteena kiitibä asioihin käsiksi main silloin kuin olem- me Moineet esittää kansallismielisen nuorisoliikkeen toimintoa tosiasicin Ivalossa. Ja niinpä jääkin ..tohtori" Kimilinnan Mäite meidän Määriste- lilistämrne kokonaan 'länen tililleen siksi, kuin hän esittää Yhdenkin ta kauksen. jolloin olisimme esittäneet asioita totuudesta poikkeamalla ta- ivalla. Vielä lukee syyttäjämme meille Miaksi, ettenimc ole niin usein vuyu- iieet sosialidemokr. ja iiuorsuomclm- sesta nuorisojärjestö.:'!i. Syy on hymin yksinkertainen, Ne eimät ole joutuneet näillä tienoin samallaiseen kcsketukseen nuorisoseuralilkkeen ^ kanssa, joten meiltä on piiiittunnl | aiheita. Clemmepa mnöskin panneet merkille, ettei Kansallismielisen ^'no- ri-oliiton puolelta ole niitä »vastaan osoitettu pientä osaa siitä »vihasta, kuin nuorisoseuroja wa',taan, maikka heillä on ollut koko val>on k>skeii.s- kohtia. Me toki olenune niistäkin pn- laineet. Muita St. X'. lie niisiä »nnieimut siksi, kun :i)k'.n oivat pno- luejärjestöjä. jonkalaisille sillä lahol- li tunnustetaan el'.».oikens enne»»- min knin politillisesti puotuectton*ille ma>istusjärjestöille. „Tri" W. Kimilinna lopettaa seht- taen, että meidän pu lecapam.me M,ui* sallismielisestä nuori!-'lutosta muo distaa, «ehkäpä muj:i:;'.!!i.iii lelic-en tämän Manhan nuor toliifkcen histo riassa. samaten kuin se todistaa tä män liikkeen »vaistomaisesti tunte man ulkonaiseen mielä kyllä liljalta näyttämän asemani;! heikkouden." Me emme pyy?ä tähän ennustuk- icen monta sanaa »vastata. Jos,.toh- tori" Kimilinua tulisi olemaan nuo- risoseuraliikkeen Historioitsija, tulisi arlvatenkin niin käquioo-i. Mutta ioi- »'.oakseninie tulee hän piirtämään mainittuun historiaan »vain -- pit fin sorkan. Ja jos tulelvaisuudessa ei historian kirjoituskin joudu koko- naan hänen henkihe.mo'aistensa kä siin. ei se yksi pukinsorkka paljoa n.er- kuse. Mitä muuten nuorisoseura liikkeen lujuuteen tulee, muislutam- Viral I isiä y. m. yleisiä uutisia. — yliopisto. 'Senaatti oit myön tänyt ylimääräiselle prosessorille O. M. Zieuterille mirkaeron ja 7,009 inkn eläkkeen. — Weniijänkiclcn epertajaiil mat karahat. Senaatti on päättänyt esit tää. että »venäjänkielen opettajille myönnettäisiin toistaiseksi jatkettua määrärahaa 3,000 mk. »venäjänkielen stipendeiksi. — Suomen Maktalmistlctcclliuetl seura on senaatilta anonut 8,000 markan Maltioapua. — Raittiustyön atvuötamincit. Baltioapua 5.000 »ik. on senaatilta ppytänyt S. O. N. raittiustyön jatkamista Marten »naan ylemmissä oppilaitoksissa. — Painoasiain ylihallituksen «»- dct asiamiehet. Uusia asiumieslvir- koja painoasiain ylihallituksessa ei toistaiseksi täytetä »oakiuaiscsii eikä niitä julistetakaan haetraiviksi. Maan otetaan niitä hoitamaan henkilöitä, jotka o»vat il»noittailluneet siihen ha- lukkaiksi ylihallitukselle. Sellaisten henkilöitten lukumäärä on huomalta- »vasti asiamiestoimia suurempi. Uudet Mirkailijat ryhtyivät hoita maan toimiaan lähimmässä tuleivai- snudessa. — N. Pr. — Likcustilaston iludistamircn. Jo »v. 18!)7 aseteltiin komitea 'naan oikeusiilaston uudistamista »varten. Tämän komitean puheenjohtajana o- li ent. prokuraattorin apuiainen M. Hornborg ja jäseninä ystvioik. neu- ivos A. von Änorriag, illloiset polii simestari Jivar Gordie. oikeustoimi- tuskunnan aktuario '^ug. Hjelt ^.a oi- keusraatiinies G. I. Sourauder. Tä- mn komitea julkaisi mielintö!!,ä w. 1900 ja ehdotti Hirtä rckosrekistelln järjestämistä maata »varten, jol zn senaatin oikeustoimituskunta tokoiji »te tiedot tuomioistuimisia, j-itka ia- tetään eri seurakuntien papistolle, sekä että senaatistz, eikä papiston kanslioista, annettainin tnoinioistni- mille ja poliisimi.aiioinaisille ttcd»t henkilöiten maineesta. Sitä «vas toin tiedot kansal(usl'.lottamuksesta edelleen saataisiin papistolta, kun' näitä tietoja ei tarmita cikens- tai poliisiasioita »varten. Slomitean ehdotuksesia ivaaditlun aitanaan lausuiitoia erinäisiltä »vi- ranomaisilta. mutta on asia sittein- min ollut käsittelemällä. Tiistaina esitettiin asia lenaatin oikeustoiinituskunnan alm^-esta oi- keusosaStossa. ja asetti osasto usiata käsittelemään kesknnlxstaan »valio- kunnan, johon tuliivat osastoi: »vara- puheenjohtaja, senaattori A kerman sekä senaattorit Saarikoski ja Pelto- nen. — MiclisairashrntokonUtean mie tintö. Sluten aikaisemmin on mai nittu, on senaatti »vaatinut maan mailvaishoidontarkasteli jan lausun- tua sen niielisairashoioon lärjestä- mis-ehdotuksen johdosta, jonka tar- kvitusta »varten aseteltu kon.itea ou ' laatinut ja jonka ehdotuksen mukaan Ni. m. »valtio ottaiji holtlinns.1 suu- rimman osan mieli'.a>rashoidosta ja ^ siinä tarkoituksessa perustaisi jonkou uusia mielisairaaloita, joiden raken- tamiskustaunuksct nousisnoat noin 30 miljoonaan markkaan. Tämän lausunnon antamista Marten oMut »vai»vaishoidontarkastelun »virkatnie- het kokooutuueet useampia kertoja Mi ime kelväänä ja kesänä ja tällöin laatineet laajan lansnililon, jossa koe- tctaan todistaa koinitcaii ehdotuksen toteutta»iismahdottomu:.tta. Vei- »vaishoidontarkaStelija ja neulvojat oivat tämän k:n 7 vna lopullisesti tarkastaueet ehdotuksensa käymällä sen kolmannen kerran läpi ja alle- kirjoittaneet sen sekä äskettäin senaat tiin jättäneet. — .henraalikuwcr»ööri.'i talon ivah- timcstarille G. Loshkinille on .n»)ön- netty 350 inkn palkankorotus. —^ Mcurmanin rauniko»» olot. Sisäasiainministeriössä on parhail laan laadittalvana, kertoo Roosija, lakiehdotus toimenpiteistä »venäläi- sen aineksen »valta-aseman luiittami- seksi Muurmanin rannikolla, suo malla »venäläisille monenlaisia etuja, kuten apurahoja ja lainoja ja ..otta malla selmää" alkuveräisen »väestön (lappalaisten) sekä inniden kuin »oe- näläisten siirtolaisten oikeuksilta »näihin ja Mesiin. — koululaitos. Tanipereen suo malaisen klassillisen lyseon historian ja suomenkielen lehtoriuivirkac: on hakenut nt. m. lehtori, sil. lis. O. I. S' r u ni nl e r. — Haapamäen asema. Kun lii- kenne Haapamäen toisen luokan use- nielin on melkoisesti »vähentynyt, jo ten aseman tulot oMat pienentyneet »vähemmiksi kuin monella kolmannen luokan asemalla, on rautatiehellitus uyt, kun mainitun assm-in asema päällikön Mirka sen nykyiselle hal^ tialle. asemapäällikkö SL I. tSc.ja»' nukselle myönnetyn »pirkaeron kautta' joutuu mapaaksi tanimik. 1 pailvöstä ehdottanut, ettei srnoltua ose-' mapäälliköii »virkaa :arm>Itäisi a»i?o- naiseksi julistaa ennenkuin asema- ja junahekilökunnan ti'otä tutkimaan asetettu komitea, jonka toi'.»ena on myöskin tehdä ehdotus air.itieit uu destaan luokittani iscsta, on tässä suhteessa antanut Kysiuitotiifi. — Kunnille myönnertyjä lainoja. Senaatti on myöntänyt Oriivelcn! kunnalle »vaimaistalon perustamises- i ta johtumien kustannucten suoritta- ^ miseksi 100.000 niku laiii.rn, josta 5,0.000 mk. saadaan iv. 1 Dl 1 ja 50,000 mk. M. 1912. Lainasia on korkoa 5 pros., josta 2 pros. kuole tusta. f tinaisia, ä 33 p., sama. — 100 kg.' samoja, litistettyjä, ä 31 p., taupp.! R. Saarenpää, Jyiväskylä. — 240 kg. ruismaltaita u 30 p., N. Nuth. — 5 hl. perunoita ä 5 ,„k. 45 p.. maan» Miij. Aug. Häkkinen, Jymäskylän pi- täjä. — 20 hl. samoja, ä 5:43, sama. — 15 hl. samoja, ä 5:3f, jama. — 5 hl. suoloja, a 3:-t5, kaupp. T. E. Spets, Jymäskylä. — 5 mittaa olkia, ä 8:73, »naanmilj. Avcl Pakarinen. Mvuranie. — 3 tynnyriä silakoita, ä 2"t) mk., kaupp. N. Ruth. ftaikki ylläole»vat tarjoukset hytoök- syttiin huutokaupan jälkeen pidetys- sa mailvaishoitohallituksen »vuosi- kokouksessa. — Äeski-Tuomeu telefoouiyhdts- tykscn marraskuun kokous on tänä iltana kello 6 hotelli Vahlgrenissa. — Liikkeen kauppi. Kauppias T. E. Spets on myynyt täällä harjoit tamansa kangaskaupan neiti Hanna Mcimlle, LahdeSta. Wastaanotto ta pahtuu tuleman tammik. 1 p:nä. — Hengellinen iltama pidetään sunnuntaina klo ö:Ita i.p. seminaarin miespuolen juhlasalissa Helsingin kristillisen kansanopision hymäksi. Ohjelmassa on puheita, esitelmä, kuo rolaulua ja yksinlaulua y.in. Pääsymaksu on mapaehtoinen. Elivini kuvitta OPIKSI JA HUVIKSI KerruMan suositeltftT» OHJELMA: 1. MalaijiUltu kfll »turelti aikaa. 2. BakkUll ja allia. I qaua, yIntetty knvft. S. Murjai iarakar-lutst. 4. StfirpuJrsri. kovu ai y».kjivin- kun voi uaLdk s*unatt« u&uracpuuskia. 5. Tlnlnillisns- LuouniUiaet Tlriu S. Jlarar en Jtilvitillliaa tai#". Nim poy- ristyttaA, mutta naoruat* t*utoo pafcalttua kava» katsoeiuta. 7. Pattiea saaeaalektl. Viimeiaii aotisia maailmaa Upautuiaut*. VoittautN kasUmdeja. — SupiUi tiit aji!ssa •tl*i Uy iiiaiuiia kairalla, joliiia a«u sai uista lltaiteaa vaoksi. — iaiste;taJu4i arusia k» i, uuut. kli 4 (.-f. — iliatiaea uyt. alku «• •'/» I.-». 4(m l-i Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Takala anoa matkarahaa wenajänkielen opinnolta warten. I. A. Takala, ^n»l'äskylästi!, on senaattiin jättämässään anomiiksissa pyytänyt 2,000 inkn matka-apurahaa sementti- ja raulaheroonirakenteiden kestäivyyden ja tekotalvan tutkimista Marten kuin myöskin — harjaan- t n a k s e e n k ä n t ä n i: ö l l i s e s t i m e n ä j ä n k i e l e s s ä. senaatir. lä- hemmin määrättälvänä aikana ja paikassa. Zyväslylön Kasvatus- opillisen Miötylsc» haaraosasto» perustamiskokouksessa p. marras- kuuta 191U pidetty alustus Tnoma- laijen Tiedcatatemillu luisuiiiiscsla täuue ensi kemänna. Wiime ajat Jyivaslyläsjä vivat olleet juomenkielisen simistyksen suurten muistojen aika. . Maamme ensimmäinen suonieulielintn alkeis- oppilaitos Mietti täällä äskettäin puolimuosisataisjuhlaansa^ Suomen kc.nsak. isän 100:tta synlymäpänvää »vietettiin niinikään Jymäskyläss i. huiicn työnsä kehdossa erikoisesti; »vuosisata on »lyösnn kulunut Wol- mar Styrbjörn Schildtin syntymäs tä. Wolmar Styrvjörn Sehildt oli hehkuma, innostuma sielu, jonka sy. dän lämpeni, kun oli kysymys suo- menficlijen simistykien edistys ja )»)- Möskylän kehitys. Su»lrta ehjää elä- män työtä hän ei jätlänyt jälkeensä; l»ä>> oli lennokkaioen ajatusteu, suur ten suunnitelmien mies; useinkin il- inalinnojen rakeut.rj r. Mutta hän on sittenkin kyntänyt symän »vaon suo- »nalaisen siivistyksen »vainiolla ja »nissä tämän työn raimaajia »naini- taan, on hänkin »nainittalva ja muis- tetlama. Erityisesti on tämän paikkakunnan tai paremmin paikkaknntalaisten o- soitettama hänen muistolleen huo- »niota, sillä Keski-Suomen jo Marsin- Iin Jyväskylän edistys ja kehitys oli Wolinar Styrbjörn Schildtin alitut- sena päämääränä. Hänen silmämää- ^ ränään oli tehdä tästä seudusta^ Suomen Ateena, suomalaisen simis-^ tyksen tyyssija. Sitä »varten hän pe- rusti ja oli sieluna lukemattomissa yhdistyksissä ja teki moninalsm lah- ^ jotuksia, useinkin »varsin Pieniä sum- mia, »nutta jotka »vuosien »vieriessä omat melkoisesti kaslvaneet: Stuma-' patsasrahasto, joka tekee nykyisin 480:42 p.; Talderahasto GlbtvG; Maantviljelysrahasto 812:02; Piten- ^ nysrahasto 10593:GÖ; Sliriallisia^ hasto 35157:48; ja Uioplstorahasto ^ 149.187:07, yhteensä Smk. 11)6,849: 23. Loukkaamatta ketään »voinee sanoa, et:'ei kukaan ennen eikä jälleen toh-^ tori Schildt'iä ole tehnnt tämän paif- j katuttuau hyiväksi ja ennen kaikkea ajatellut seu edistystä samassa mää-- ^ rässä kun hän. .kiitollisuus ja kun- nicitus siitä, mitä hän tämän paik- kalunnan hymäksi teki, mielestäni MelMoittaa Miettämään hänen muis- toansa. Marsinkin kun se »noi tapah tua tamalla, joka erinomaisestl so- »velmu tämän suomalaisen «tieteen ja taiteen" sanallisen luojan elämän- työhön ja tarkotusveriin. Mikäli yt- sityisesti ou saatu tietää, ci olisi ni mittäin mahdotouta. jos crilyisct läytäunvllis-talouoelliset scitat Main saadaan järjestetyksi, että Suomalai- ilen Tiedeakatemia cnsikeivänä täällä järjestäisi ohjelmallisen juhlakokonk- sen Wolmar Styrbjörn S'hlldl'in kunniaksi. Mutta lukuunottamatta sitä, että siten sopimalla tamalla moitaisiin miettää tätä tälle seudulle merkillistä salatvuotisnluistoa täällä Jylväsjär- »ven rannalla, ei pitäisi jättää tätä ti- laijuutta käyttämättä. Siliä saada täällä masiaauottaa parisentynime>i- tä suomalaisen lieteen »valiomiestä, olisi itsessään merkkitapaus tässä koulukaupungissa. Olisihan se taival- lisen työmme lomassa, meille opetta jille. Mirkistälvä juhlahetki ja niille sadoille nuorille, jotka täällä lietoa etsimät, erinomainen tilaisuus saada nähdä ja kuulla niitä miehiä, joicen työstä ja Maikututsesta suo>nalaisen heilkisen Miljelyksen alalla oivat pal- jon kuulleet ja lukeneet. Sitäpaitsi luulen, että muutkin kansalaiset mie- lellään hetkeksi irtaantniiiioat joka- päimäisistä toimistaan siirtyäkseen hetkeksi tieteen työmaille tuulemaan sen »viimeisiä ennätyksiä. Snomalai- sen Tiedeakatemian ohjelmaan kuu luu leivittää mahdollisimman laajoi- hin kansankerroksiin ymmärrystä lie- teestä ja sen suorittamasta tyustä. Tullessaan tänne »valitsisimat luen noitsijat aineensa aloilta, iotka suu- renkin yleisön mieltä kiiilnittäisilvät, ja esittäisimät sen helpporajuisessa muodossa. Woisi suorastaan aatella, että täällä järjestettäisiin paikkakun talaisten aivustamana erityiset loma- kurssit. Ehdottaisin siis, että nyt perus tettu Slasmatusopillisen yhdistyksen haaraosasto kunnioittaakseen !^ol- mar Styrbjörn Schildi'ln muistoa ja »valinistaakseen paikkakuntalaisille tilaisuutta kuuntelemaan esitelmiä tieteen eri aloilta, kutsuisi tänne ensi kelvääksi Suomalaisen Tiedeakate- mian sekä asian käytännöllis-talou- dellista järjestämistä Marten astttaj. — Waiwaishoitohalliillksen ha»- kintahuntokaupassa eilen lehtiin ka»- punnin mnimaistalolla ensi »vuonna tarivittalvista ruokotaivaroista sen- roaioat alimmat tarjoukset: 0,000 kg. ruisjauhoja ä 17 IN k. 03 p. 100 kilolta, kauppias R. Nuth. Jniväskylä. — 200 kg. ohrajauhoja ä 22 penniä, maanMilj. Stalle Peura, Sluusa. — 150 kg. kaurauryyniä, ko- Eläinlääkäri ZilliacuS'e» lasten rääkkäysjuttu. oli toissapäimänä uudelleen esillä Jämsän käräjillä. Kihlakunnan- oikeuden puheenjohtajalla toimi Jämsän tuomiokunnan tuomari G. T a u l e r, kantajaa edusti wara- tuomari Äke Lund. Iymäskylastä. Wostaaja oli itse saapumilla Mara- tuomari G. T a k o l a n d c r i n, Helsingistä, amustamana. Wastaaja luki aluksi Pitkän kirja!- lifen »vastineen, jossa hän m. m. se litti ennen mainittua sokurilla polt- tamisjuttua siten, että liän, kuu ty töllä oli tapana uuoreslella lokuria, oli pyytänyt neumoa t:ri Vlomomist'- ilta ^korpilahdella ja oli tämä kehoit- tanut häntä syöttämään tytölle soku- ria. kunnes tämä olisi saanut sitä kyllikseen. Vastaaja oli sentähden pa kottanut tytön syömään sokuria ja kun tyttö Mastusti ja puristi huu» lensa yhteen, tuli huuliin naarmuja, hiirtä oli mostaaja sitten käsitellyt laupiksella, josta mustat tahrai tytön huulissa (!?). Myönsi kyllä kuritta- l.eensa lapsia, muita »väitti olleensa siihen oikeutettu, lapset kun olimat koivin pahantapaisia. Äielä toi »vas- taoja esille noin 25 cm. pituisen ginnmilelkun ja »oäilli, ettei hänellä ole sen parempaa pamppua. Siaksi i todistajaa kuitenkin todisti, että Mas- ^ taajan hallussa oli ollut toinen pi- jtenipi ja kaikinpuolin tehokkaampi , pamppu. j Todistajain kuulustelussa toteutui ; teissä istunnossa kaikki, mitä edelli- ; sellä kerralla oli tullut esille. Was , taajan puolelta tahdottiin tehdä mi i iättömäksi m. m. palmelijatar Eaioe- [ n in todistus, mutta 2 muuta todis tajaa, palmelijatar Syrjälä ja koti- ^opettajatar Paulin todeusiival häncit todistuksensa kaikissa tohdin juuri tuossa sokurilla poirtamisjutussakin, miläli »vastaajan pieni poika oli anasta todistajille kertonut. | Mitään uutta ci iällä kerralla tul- , lut esille, paitsi että »vastaaja kerran oli sikarilla polttanut poikansa mo- leiiimat posket. Poika oit itse selit tänyt kahdelle todistajalle, että hänen isälisä olisi sen tehnyt; kolmannella todistajalle poika kyllä oli sanonut langenneensa isänsä sikariin, mutta oli samalla kysynyt, oliko palmclija- tar kertonut toisin. Lapset o»vat siitä lählien, kuin haaste asiassa onnctiiin. olleet iso äitinsä luona hymäs'ä tallessa ja hoidossa ja selitti »uastaaia olelvausa »valmis luopumaan holhoojan toi- mestaan. ^ Juttu, mikäli sc koski lasten luo- »vuttamista äidille tai toiselle hol hoojalle, lykättiin käräjien 1-t istun- topäimään eli t.k. 20 pailväan. Mikäli jutut taas omat rikosluon- toifia, niin ne erotettiin edellisestä eri kanteeseen, ja »väitettiin Mastaa- jan puolelta, ettei rma Gertrud Zil liacus olisi oikeutettu ajamaan kan netta lasten pahoinpitely >ta, koska luin ei ole lasten holhooja. Tämän mäitteen kihlak.oikeus kuileukin hyi- kasi ja Melmoitti »vastaajan asiassa tässäkin suhteessa mastaamoan. ?il- I«ji*i »vastaaja pnysi tilaisuutta uu destaan kuulustella niitä todistajia, joita oli kuulustelu mältfcii-ajiojä, jelioin Mastaasa ci ollut läsnä, ja lykättiin juttu sitä Marton ensi tal- lvi käräjien 3 inuntoväimään tai mtchdollisesti ennen pidettämiin »vä- liiaräjiin. vastaaja oli tähän oikeudenistun- icca haastattanut kanlajai: kirjeen »väärentämisestä ja kirislysyritykses- tä. Näistä kanteista hän kuitenkin oikeudessa luopui, mutta »vaati rwa Zilliacus hänelle edesma^iaustc. mää' iestä ilmiannosta. Täinä juttu k."si- teli iin edellisen nhleydessä ja 'ykät- tiin samoin kuin sekin. — Wesijär«eil Jaitarnctt sulkemiöta fcjfciua eilinen uir.ne.i oli siinä suh« tcc-ivi uviärä, ci'o' hn.a.uan 'u!iem:e- jif.ia ole määrä::?, lvaun reppu» se inäuifjtcnc-ta. Manalta Snomesta. „PäivLu" juttu. Eilen on painohallituksen iv t. yli- asiamies, tri E. A. T.'ainio jättänyt Turun homioikeuteen »valitukien Hel- singiu raastumanoikenden »viime lo- kak. 20 p:nä antamasta päätöksestä ..Päimän" julkaisemista koskemansa jutussa. si toimikuttnail, joka »)hdistyksen puo- lesta ryhtyisi tarpeellisiin toimeilpi- teisiin sekä Pyytäisi »'.yöskin täkä- läistä Teknillisiä- ja .^tauppiasyhdis- dystä »valitsemaan kumpikin 2 jäsen tä tähän toimikuntaan. Kun tämä kokous toiivottamasti saa paikkakuntalaisten kannatusta ja suomalaisen tieteen ivaliojoukko niin ikään on edustettuna, on se inieles- täui sopima tilaisuus ottaa keskuste- ^ ll>n alaiseksi kysynlys, mihin toi-' menpiteisiin olisi ryhoyitäivä, että Wolmar Styrbjörn Schildtin lennob lain ajatus, hänen kuninkaan aja tuksensa, perustaa tänne Jyiväsky- lään, Äeski-Suomen pääkaupunkiin,^ yliopisto. Moitaisiin mahdollisimmun pian toteuttaa. Jyiväskylän snoinenlielistä yliopis-^ loa »varten kahjot'.i tohtori Schildt w. 1«00 4 markkaa ja hänen ystä- ( »vänsä piirimaanmittari Adols Fred-^ rif Tamastjerna samoin 4 markkaa; myöhemmin lahjoitti tohtori Schildt samaan tarkoitukseen 40,000 matf- ( laa. Rahasto on nykyisin lähes sata- »uiisikymmentätuhalta markkaa. ! Kasmaiiialla edelleen korkoa koro!- ta on se 14 Muoden peräölä Smkaa 3>>0,000, 28 »vuoden perästä 000,tKK), iv. perästä Sn:k. 1,200.000 sekä »vuoden perästä Smk. 2,400,0.K). S-e tahtoo sanoa yhden iniespoliven jälkeen »vuouna 1070 on koossa sum ina, jolla »voidaan ajatella perustaa joku tiedekunnan osasto. Iymäsky- lassä ou silloin nähtämästi yliopisto tahi joku sen tiedekunta. Tämän lahjotuksen nojalla »vält- tämättömyyden pakosta JyMäslyläs- tä kerran tulee yliopistokaupunki ja Helsingin Wallmo»osate- yhtiön wararikko. Walwonta Helsingin Walimo o.y:': marerikossa oli eilcn Helsingiil raas- somcltuukin siksi. Sillä samat »»äkö- kohdat, jotka aiheuttuvai ensintäiset luoiiialaisen alkeisopist.m ia taiisa- teuluuopettajain mal-nistilslaitotsen perustamisen tänne, puoltamai ifyös- tii> yliopiston sijoittamista. Jumas kylä sijaitsee maan sydämmessä. Sc on keskus, jossa maamme eri osat koekettaivat toisiani.!. Eikä kestäne aiman kaulvan. ennenkin n Hymät kul- kuneuivot sen yhdistämät maanime eri osiin. Ennen pitkää, meille oilvan »lieraista sisistä, Malniistunce kau- »ran päimäjärjestyksessä ollut pinkki- rara; eikä rata eteläänpäin, Loivii- saan, ole myöskään mikään mahdot- tomuus. Sitäpaitsi paranemistaan paranelvat kesäiset, kulkuneivot »ve- sil se. !>>'äin »vilkastuiiut liike ei tämän seudun sisämaan luonnetta tniten- koan muuta. Se jäilyiiää laiidel- inansa, siintämät selkänsä saarineen; scu tyyneyden, joka niin erinomai- scsti someltuu rauhalliselle lukmyöl- le. Samalla on se kylläksi etäällä maamme Yliopistokaupungista, Hel- sb.f.istä. Eikä ilma ole täällä taliin- sii! kostean raakaa, cimätkä tuulet erilviscn »vinhat. Äuit täkäläinen »r.e- sizohtolaitos ^ likamicniärincer. »val- inisiuu. on seutua pidettälvä terivey- dclliscsti sangen edullisena. Paikalli sesti siis someltuu Jyiväskylä yliopis- tokaupuugiksi; etenkin kun ottaa huo- mioon sen traditsiomt koulukaupun- kina. Mutta periaatteessa on olut eri mielisiä siitä, olisiko edullista perus taa toinen yliopisto maahamme, eikö se hidastuttaisi suomstaisen aineksen pääse»nistä siihen ese»naan. joka sille luonnollisesti kuuluu.keisarillisessa Aleksanterin Aliopistossa, joka asem inansa. traditsioniensa ja taloudellis een »varojensa »vuoksi oit etuoikeute tussa aseinassa ja siis ehdottomasti suomalaisen aineksen »vallotetta»va. Aikakauskirjassa Äika n:ssa 2 ja 3 tältä »vuodelta kirjoitussarjassa ..yliopiston kieliolot" osoteiaan ti' liKiott nojalla, että »o. 1!A»5 jälkeen yliopisto annettuun opetukseen näh- den on ruotsalaistumassa. Mutta toi selta puolen on tultu seuraamiin johtopäätöksiin, että: ..suomalaisten symien liivien simis- tvsrarme on kauttaaltaan osoiltaulu- mu paljon moimakkaammaksi luin ruotsinkielisten; että snoiilenkieunen aines yliopis- lossanime on monessa snlileessa ivat- ! keo.il,mistä ulkonai'isii uloiutneivta ^ huilimatta, sittenkin osoittautunut iiivistyshaluisemmalsi luin ruotsin» ^kielinen aines; sa että suhteellisesti suurempi osa suomenkielisistä nlioppilaista udella harjoittaa opintoja yliopistossa kuin ruotsinkielisistä ylioppilaista". Näihin tosiasioihin on mielestäni ratennettama. Kehirylsen lain iv.ill- täntättömyydestä seuraa, että kansan aines, joka kaikista ponnistuksista huolimaha heikkenee, jonka i.uoriio on kadottanut ainakin osaltaan, sen oman tuunustuksen mukaan. r.'äha» Im" puuttumien päämaalien »vuoksi, et ajan pitkään moi asemaansa »)li- opistossakaan säilnliää. joskin on ni!>önncttäwä. että tämä iiiöala edel lyttää sukupolmen suorittamaa silvis- tvstyötä sekä traditsioneja. On mah- dotonta ajatella, ettei suomenkielinen