iLuvsntsins msrrsslcull!'. 12 p:nZ Amerikan Yhdysvalloissa Duluthin sairaalassa on wi!me lokakuun 6 pnä kuollut Noormarkusta kolosin olema ent. maanmiljelijä Frans Nylundin nuorin poika Armid. Mainaja oli 13 iv. ikäinen. 7- EytzSmyrSkyy» joutuueita laiwoja. Torstaita masten völlä pääst räämeliläinen höyrylaima «Nor denskiöld" Reposaaren satamaan suo jaan. Laiwa jatkoi ma?ta eilen mat kaansa. Mainittu laima on kuuluisan poh- joisnaporetkeilijä E. A. Nordenskjöldm rakennuttama. N. rakennutti sen kaup- palaimakfi, jolla piti mälitettämän Europan ja pohjois-Aasian Virtojen marsilla asumien kanssa kauppaa. Lai- wa joutui N:n kuoleman jälkeen we- nälätsille. Höyryl. ..Theodor" on nyttemmin purkanm lastinsa Mäntyluotoon. Tar kastuksessa on huomattu laiman pot kurin mierellä reikä, joka tuottaa run saan muodon. Torstaina saapui Reposaarelle il- manpitoon uuskaupvnkilainen 3-mos- toinen takatankoinen purjelaiva Suo mi, kapt. Miitanen. Lai ma oli maa nantaina lähtenyt Uudestakaupungis ta aikoen Malagan saarelle Espan jaan, mutta Ahmenanmerelle tultuaan nousi ankara vastatuuli ja laiman täytyi kS-intyS tokaifin. SSpin ma jakan luona ja oltiin mähällä joutua karille kunnes kääntymällä Reposaa relle päin maara mältettiin. — Huolellisempaa ttzStä her rat! Edustajamaaleja marten tehty maalilaki edellyttää kai sitä, että Vaaliluettelot tulee olla mitä huolel lisemmin tehdyt. Ellen erehdy ma!- setaan asianomaisille Vaaliluettelojen tek.jöille tarpeeksi hymä palkkakin niiden teosta. Lisäksi omat ne asian omaisen miraSton tarkastettamat, jonka miraston taas puolestaan tulee poistaa niistä sellaisien henkilöiden nimet, joilla Waltiopäiwäjärjestyksen mukaan ei ole äänioikeutta. Sanalla sanoen: Vaaliluettelojen tulee siis olla mahdollisimman täydelliset ja Vir heettömät. Muita maikka näin on asia, tapaa kuitenkin esim. Porin kaupungin II äänestysalueen nyt esillä olemassa Vaaliluettelossa äänioikeutettujen jou kossa sellaisen henkilön nimen, joka jo Viime kesänä kuoli. Tämä, itses- sään kylläkin pieni asia, on omiansa lyömään Vaaliluetteloon sellaisen lei- mzn, jota sillä ei saa olla, samalla kun se Viranomaisten työstä puhuu omalla missillä lamallaan. Ja ennen kaikkea sanoo se, että jo k ais e n o n käytämä itse tar kasta mas- sa Vaaliluetteloa. Huolellisempaa työtä herrat. JoS Vaaliluettelojen teosta ja tarkastuk sesta maksettcmi palkka ei riitä tä hän, pyytäkää lisää, mutta elkää itse saattako töitänne naurunalaiseksi näinkin tärkeässä asiassa. Kehoitan jokaista suomalaista Vaaliluetteloa tarkastamaan? Ääntänsä katsomassa käynyt. — Kruunu» wiljawarat. Lo kakuun lopussa oli ivilioa Porin kruu- nunmakasiinissa 1,672 hl rukitta, 1,132 hl ohria ja 953 hl kauroja ja Hämeenkyrön kruununmakasiinissa 24 hl rukiita, 216 hl ohria ja 67 hl kau roja. — „Ar!soStel»« oikeus". Maa- liSkuun 16 p:nä 1909 tuomitsi Porin raaStumanoikeuS Ulmilan pitäjän UudeltakoiviStolta kolosin oleman työmies Nestor Arosen 20 mkn sak koihin sekä samalla määrällä kormaa- maan kantajan kulut asiassa senmuoksi että Aronen oli eräänä päimänä Vii me Vuoden helmikuussa Seikun sahan alueella Porissa, arvostellessaan työmies Oskari Riennon sepittämää runoa, lausunut: ..omatko ne hullun Riennon roSkarunoja, ei niitä kukaan oSta." R-astumanoikeuden päätöksestä Va litti Aronen Turun homioikeuteen, joka t. k. 3 p:nä antamallaan päätök sellä kumosi raastumanoikeuden tuo mion ja mapautti mastaajan sakkojen sekä oikeuskulujen suorittamisesta, koska R ento ei ollut moinut kannet taan laillisesti toteennäyttää. — „Hofia»«a"-harjoit»S on ensi kesNmiikkona hartaushetken jäl keen rukoushuoneessa. herrojen kanssa ystämyydessä kuhev tamiseSta, maan saattaisivat päin mastoin auttaa toisia suomenkielisiö ryhmiä maltuusmiesmaalissa jculu> kuun 1 p:nä ja siksi Sosialidemo> kraatti täynnä kiihkoa pauhaa, ettei maan kukaan sosialidemokraatti äänestäisi eikä antaisi maltakirjaansa suomalaisten hymäksi Vaalissa. Lehti maalaa räikeillä Väreillä suomalais ten ehdokkaatkin, antaakseen sanoilleen pontta. Björnebzrgs Tidning on ollut erit> täin ihastunut Sosialidemokraatin rvaliuu s miesmaalikirjoituksiin ja lail nannut niistä osan palstoilleenkin. Tästäkin näkyy, kenen asioita sosiali demokraatti-johtajat kunnallisiin maa leihin nähden ajamat, ruotsinmielisten. Siis, mäkijuomalitkkeen laajennuk sen kannattajat ja sosialidemokraatti- johtajat yhteistoiminnassa! Mitä etuja »viimemainituilla siitä on, se jääköön sanomatta. Sitä et ole maikea armata. Antamatko todellakin sosialidemo kraattisen puolueen jäsenet johtajiensa noin surkeasti miedä itsensä harhaan? Aikomatkohan he ilman mastapon- nistusta antaa ruotsinmielisten maa lissa Voittaa ja täällä päästää mäki- juomatulman malloilleen? Eikö heillä ole rohkeutta masten johtajiensa tahtoa yhtyä kannatta maan suomalaisten listaa ensi mal- tuuSmieSmaalissa? «m -W, M» ^ — Taloukauppoja. Talon- omistaja August Jaakkola on myy nyt omistamansa itäisen puoliskon taloa ja tonttia n:o 206 5:Ssä kaup. osassa talonomistaja Frans Matti lalle 3,100 mkn hinnaSta. Frans Mattila on myynyt omista mansa läntisen puoliskon yllämaini tusta talosta Aug. Jaakkolalle 3,000 markasta. MaStaanotto tapahtui t. k. 1 p:nä. — Kouserti» antamat täällä ensi lauantaina t. k:n 19 pnä miulutai- teilija Anna Forssell ja pianonsoit- taja Elli Uotila. — Pikku wirhe oli lehtemme miime numeron pääkirjoitukseen pääs syt. Siinä mainittiin karsintahakkuu, kun käsikirjoituksessa oli h a rs i n ta- hakkuu. — Tilanpuutteessa jää paljon kirjotuista ia uutisia odottamaan Vuo roaan. Kotipaikkakunnaltaan muu alle muuttaneet äänestäjät! Oletteko tulleet muitten kiireillenne lomassa ensinkään ajatelleeksi, että Teillä on wielS suorittamatta erSS hyminkin tärkeä, paljon maikuttama tehtämä. Ette ole mielä ottaneet marmuutta itsellenne siitä, josko enään olette asianomaisessa äänestysalueessa ääniluetteloon merkitty. Asta on nimittäin niin, että tulette ensi maaleissa äänestämään mielä sen äänestysalueen maal.luettelon mu kaan jassa asuitte 1 pnä tammikuuta m. 1909, eli toisin sanoen siellä, missä teidät henkikirjoihin merkittiin talmella w. 1909. Teidän ehdoton Velmollisuutenne on heti ja miimyttelemättä ottaa täs tä asiasta täysi marmuuS. JoS ka malla tai toisella ette itse ole tähän tarkastukseen tilaisuudessa, niin kir joittakaa sillä paikkakunnalla asumalle ystämällenne eli marmalle puolueem me jäsenelle ja pyytäkää heidän se tehtämä suorittamaan ja teille asiasta Viipymättä ilmoittamaan. Mutta muistakaa myöS, ettei mii- myttelyihin ja tuumailuihin ole ensin kään aikoja, maan on toimittama mi tä ripeämmin, sillä tahtonettehan ensi tammikuun 2 ja 3 pnä osottaa harrastamanne täydellä Vakaumuk sellanne isänmaamme kohtaloita ja siten itse osaltanne myöskin niistä määrätä. Ruotsalaisten ja nuor suomalaisten yksin oikeudeksi näyttämät ruotsalaiset lehdet ja niitZ kaike-sa kannattamat Hämetär, Tampereen ja Satakunnan Sanomat luuleman m. m. keskuslautakuntain puheevjohtajain ja jäsenten toimia. Tähän aSti omat nuo lautakunnat täytetyt melkein yksinomaan ruotsalaisilla ja nuorsuomalaisilla miehillä selliisissalin »vaalipiireissä, joissa äänes täjäin enemmistö on suomenmielisiä ja sosialisteja. Niinkin luonnottomasti ja puolueellisesti on menetelty, että tämän meidänkin supisuomalaisen maalipiirin keskuslautakunnan puheenjohtajana on ollut — ruotsalainen von HellenS ja jä senistö» enemmistönä ruotsalaiset ja nuorsuomalaiset. Mutta se menettely ei ole täkäläiZtea ruotsalaisten kannat taman suomenkielisen „S. Sanomain" mielestä ollut »kumaamaa temppuilemis ta". Silloin omat „S. Sanomat" maien- »eet, kuu main ruotsalaiset on saatu kes kuslautakuntaan »vaalipiirissä, jossa ruot salaisia on main muutama tänne muut tanut perhe, on niin mähän, ettei heitä riitä edes maaliliiton muodostamiseen tarmittamaa määrää. Mutta heti kun keskuslautakuntaamme saatiin suomalainen puheenjohtaja, niin silloiukos »S. Sanomat" taas ruotsalais ten lebtien perässä huutamaan suun täy deltä „laillisuuskantaa edustamain syr jäyttämisestä" y. m. mielettömyyksiä. Tahtomalko „S. Sanomat" tuolla ehkä mäittää, että suomalaisen miehen tultua puheenjohtajaksi keskuslautakuntaan siellä tulee tapahtumaan laittomuuksia? Wai mitä tuo laillisuusjankutus tässä merkit see? Muntenlin on tuo „S. Sanomain" sepustus milheellinen. Siinä sanotaan keskuslautakunnan neljästä jäsenestä oleman kolme suomenmielistä. Siis muka m ali am a enemmistö. „S, Sanomat" taas salaamat tässäkin sen tosiasian, eitä Turun kaupungin maltuusto on tuohon lautakuntaan malinnut kaksi ruotsalaista mäkinaisiksi jäseniksi ja »Sanomat" wie- mät siten lukijansa kokonaan harhaan. Turun ja Porin läävin pohjoisen maali- piirin keskuslautakuntaan näet kuuluu: senaatin malitsemina »varatuomari L. Paalanen, maanmiljelijä T. Junnila ja maanmittari K. A. Saaranen mäkinaisina ja opettaja W. MäivölS »varalla sekä Turun kaupungin maltuuSton malitsemi na: lehtori I. E. Sargren ja kirkkoherra Th, voa Pfaler mäkinaisina sekä opet taja M. Latma «aralla. NäiStä omat suomenmielisiä ainoastaan tuomari Paa lanen, maanmiljelijä Junnila ja opettaja Väinölä. Siis lautakunnan 5 »vakinai sesta jäseneStäainoastaan S suomenmie listä ja lautakunnan kokonaisuudesta marojäsenineen — 7 miehestä 3 suomen mielistä! SiiS ei mitenkään päin .keS kuslautakuvnau neljästä jäsenestä kolme suomettarelaista", kuten „S. Sa nomat" kursailematta »valehtelemat. Mieläkin on keskuslautakunnassamme kaksi ruotsalaista jäsentä, jotka siellä eduS tamat main Turun kaupungin ruotsa laista »valtuustoa, jolla ei meidän suo malaisen maalipiirimme kanssa ole mi tään muuta tekemistä kuin nciden jäsen ten malitseminen, fillS eihän täällä ruotsa laisilla maaleissa ole edes matit sijayhdiS- tystä! Matta „S. Sanomain" mielestä main pitäisi keskuslautakunnassamme olla ruotsalainen puheenjohtajakin! Se on jo surkeaa ruotsalaisten jalkain juuressa ryömimistä. Se on „kumaamaa temp puilemista". Muuten olisi täällä kyllä työtä tosissa kin. ettei luulisi „S. Sanomain" tarmit- seman rumeta tekasemaan valheita ja sitten oman keksimänsä jutun perusteella .kumoamia temppuilemisiaan" jaarittele maan. Onko esim. täkäläisen mäenlaslu- komitean kokoonpanossa noudatettu oike utta ja kohtuutta? Mutta sellaisista ruot salaisten isäntiensä u»äorättäwis?ä ole mista »tempfuilemisista" eimät „S. Sa nomat" uskalla hiiskua mitään. Tuleks sää ja sollii? Oleks huomannu mittää tohinaa iäll lviiikoo? MimmoSt tohinaa? KattoS ko pyhän o ne Nuija lotterit. Niinain. Siell o sitt kamssuu, moi yhre kerra sentää! Mist sää se tiäräti No ko mää meni sinu nuijalaiste pyk- ninkii sisäll ja ko ne sitt tälläs mu et- teeni kaffepannui, särmiiseit, tyynyi, peit- toi, polstareit, sokerii, paperossei, kelkkoi, ämpäreit, esliinoit, tuukei, hammeit, pern- nii, juurikkoit, ja muit semmosti tillpehöö- rei. Tiäks ko yks hantesmanni oli anta- nu oikee nniskymment kilokrammii kop- palesokerii ja sanonu, eitei saa pann lain- kaa piänempii woittoi ko »viis killoo rei- snus. Mää meinasinki ett se miäs ei men pankrottii ikän, eikä menettää. Sitt ne sano, «tt toSt saat lqpsämä punikkee miirelkolmatpennii. joS tahrot, kuurekym- mÄne marka ryijy, wiirelymmänemar!a kattohimmeli, miirekymmäne marka tiwa- nimato ja saramarka neulomusmasina. Ja tiäks ny mitä. Ko siell o kaks ja pual tusina poträtteiki! Ken e poträttei ? Waikk suh. Saat men istumaa Cent- raalii ta! kk Airaa, eik maks yhtää mittää ko saat tusina prefiis semmosi kummii ko itte olet. Miidelkolmatpenniiko? Nih. Ja sitt ne toi miäl mu syllyyni oikee fiini poträttikirja ja bystei ja muit hianouksii niiu ett knuppini rupes kiär- tämää ja fitt mää lähdi. Miss semmone talo sit oh ? Eks sää tiär. Se o plenati mieress fita ko Santeri froumma enne mailmass nisusi leipo. Onk se mastapäät pläkslaakari Lin- ruusi enttist talloo ? Oh. Jaa, kyll mää se sitt löyrä. Meinaaks tull kans sinn. Totkai. Mennää yhress sitt. Ja me pojat sörstäämmeki nii kauma, että sää saat se masina ja mää se kolmesadamarka lehmä. Nii just. — Nuorsuomalaisten »valti olliset maalihommat rmat nyky ään kaikkialla s.malla tamalla sekaisin kuin tälläkin seudulla. Ruotsalaisten käs kyjen mukaan toimimat kaupunkilaish'» rat tahtomat nle sehdokkailsi Heikki Ren- mallia, Otto S'enrothia, Joonas Castre nia y. m. ruotsikoita. Mutta maaseutu- mäestö seisoo kysymysmerlkinä. Iora sellaisessakin kansalaiskatkismuklea walra- kunnassa kuin Samoska, Mikkelin läänissä nuorsuomalainen maalaiskansa on nous sut masto rintaan nuorsuomalaisrustsa- laisia herrojaan mastaan. Niinpä »Hel singin Sanomissa" eräs K. E. P ma kuuttaa, e'tä siellä Saivovlinnan seuduilla nuorsuomalainen maakansa on Helsingin Sanomain kannalla, mutta kumminkin heille valotettiin edusmiediifi kaikellaisiila keinoilla »Suomalaisen Kinsan" ruotsa- laismieliket miehet! Lopuksi sanoo hra K. E. P., ettei heitä enää sokaista ja hu"dahtaa: »Meidäa on paikallisyhdis tyksissä, piiritoimikuinissa, kokonisissa ja muualla ajettama asiaamme ni,n, että me dcin kannatuksemme ansaitsemat eh dokkaat tulemat asetetuiksi nii a ettei mei dän joka kerta tarmitse melkein mäkisten kannattaa ehdokkaita, joita emme »vapaa ehtoisesti moi kannattaa" Siis ailvan sama jupakka Samonlin- nassa kuin täällä Pyörneporissatin! Tääl lähän myöskin omat nuorsuomalaiset maalaiset enemmin suon»»laisella poh jalla, mutta kaupunkilaiset ruotsalaisnuor- suomalaiset herrat heitä yrittämät saada ottamaan ehdokkaakseen Otto Stenroth in y. v>. kaltaisia noorsoomalaisia. — »Osuuskaupat omat säätä mät sosialistien käsiin", sehän se on miime aikoina ollut sosialislijohtaja- herrain ylsi kiihotnshuuto, I, osuus kauppoja on saatu sostalistiherrain hoi- dettam.ksi. Osuuskuntahin on niin hel posti ivalloitellamissa: liitytään joukolla jäseniksi, suoritetaan pieni osuusmaksu, erotetaan entiset toimihenkilöt, „porrrwa- r>t", ja asetetaan »tomerit" t^alle. Täl laisen yhteis- ja osuustoiminnan seura ukset alkamat jo näkyä. Kuwaawa esi merkki siitä on Mrtain osuuskaupan ma rarikko. Lsuuskauppa alkoi toim ntansa loka kuulla 1903, jolloin liikkeeniohtajana toi mi innokkaasti hra Nestor Tainio, Sil loin osuuskuntaan liittyi täydellä luotta muksella marakkaampia ja mähämarai- sempia. Maikkakin kaupanhoidoZta luopui hra Tainio, osuttiin saamaan tilalle kannolli- fia johtajia, jotka osafin?at ajoita hoitaa niin, etiä hallitulseen saatiin käsittäiv-ä ja ymmärtämiä »niehiä, joiden amulla osuuskunta ja osuuskassakin kasmoi, että maitiin jo useana »vuotena jakaa moitko- osuutta. H iara!auppoja «'elettiin sopi miin seutmhin kunnassa, joissa käwi kauppa hymin ja kai'.ki näyni oleivan niinkuin ollakin piti ja liike pidettiin iur mattuna. M itta nyt taasen tapahtui johtajan muutos, ja liikkeen johtajokfi o'ett!»n Juho Ukkonen. - Ukkonen näqttäytyikin pian enemmän puoluemieh nä knin liike miehenä. Ensinnä oli hänen „ku sumul- sensa suuri tedtämä" tulla eduskuntaan nuorsuomalaisten etuja maliromaan, joka toimo kuitenkin pian raukesi. Mutta eihän kekseliäs mies ko-kaan joudu neuivotto- muuteen. Utkonen muuttui sosia istilsi »mapauttamaan orjia pormarien sorros ta" — tässä löytyi ala, joka nävtti tep simän. Kohta ensi maaleissa oli U. sosia listien edustajaehdokkaana. Mutta kuin kas kämikään, ehdokas ei ollutkaan »vaa likelpoinen. Kun ei edellinen onnistunut, ryhtyi Ukkonen toimiin saadakseen »pelastaa" hoitamansa osuuSliikkeea pois »porma- rien" käsistä, joka onnistuikin ja sen he delmiä nyt nii» »porvarit" kuin sosialis titkin saamat nauttia. Näet parisen muotta takaperin, osuuskunnan kokouk sessa. esiintyimät sofiaalitemokraatit koko »voimallaan ja onnistutmat saada liikkeen hallitukseen yksinomaan sosialisteja. Enempää ei johtaja tällä kerralla tarmin- ri utkaan, koska liike oli nyt muka »kansan" käsissä. Sosialistijohtoherrain sanojen mukaan olimat näet Mirtain sydänmail lakin jokainen torppari, mökkiläinen, pal loilija, muonamies, työmis j. n. e. „por- ivari", ellei main tunnustanut kuulumansa sosialisteihin. Ukkonen kiitteli »liikkeen menestystä kansan itsensä käsissä". Mutta pian saiivat »toiverit" ja tämä sosialisti nen »kansa itse" silmänsä auki. Liike tuotti tappiota miime muonna noin IS.aov mk, josta ei saatu selmää, miten se on sqntonyt. Toiverit erotnmat liiko jen ja ottimat uuden kaupanhoitajan. Mutia tilejä ja »varastoja tarkastellessa haivaittiinkin, ettei liike enää ole autetta missä, »vaan täytyi se luomuttaa kon kurssiin. T. k:n 4 pnä suljettiin osuus kaupan omet. Melkoja on 70, mk. LrjMgllll! jz lziSe. — Kalastaja ja hä»e» wai- »o«sa« Suurikokoinen Värillinen kuvakirja, tehnyt taiteilija Eric Ehr- ström. Teksti Helmi Setälän mu kailema Grimmin sadun mukaan. Hinta 3:25. Otaman kustantama. Allamainittu kumakirja on taiteelli sessa suhteessa epäilemättä paras ja hienoin laatuaan, mitä meillä on malmistettu. Se esittää sanoin ja kumin tuon manhan tunnetun tari nan kalastajasta ja hänen maimoS- taan, joka ihmekalan amulla kohosi kuninkaaksi, keisariksi, paamikst, ja joka sitäkin ylemmäs yritettyään lopulta muuttui jälleen samaksi köyhälsi kala miehen akaksi kuin oli ennenkin ollut, osoittaen näin mitenkä ylpeys käy lankeemuksen edellä. Suuret koko- stmun kumat malaisemat tekstiä erin omaisesti; ne omat kaikin puolin huo- mattamaa työtä, märitys erikoisen hieno jz hillitty, mikä johtuu siitä, että taiteilija on itse suorittanut suu ren osan teknillistäkin työtä. Lapsille tämmöinen kumakirja tie tysti on suuremmaisen mieltäkiinnit- täwä, ja mielellään sen kumia aikui nenkin katselee, niiden yksinkertaista ja maikuttamaa tekotapaa ihastellen, sillä Harmoinpa tämän mertaiSta tällä alalla saa nähdäkseen. Kumakirja on ilmestynyt myöskin ruotsiksi nimellä ..Jlsebill". ^ Jltoola» juttuja. Suoma laisia kansansatuja, lapsille somitellut Joe? Ledtonen. 146 sim. Hinta sid. 1: 75. Otaman kustantama. (Nuor ten kirjoja N:o 29.) Kirjan alkuosa käsittää Suomen kansan eläinsatuja, hauskoja pikku juttuja, jotka omat lapsia marten so- mitetut, kuitenkin mikäli mahdollista seuraten kansan henkeä, kansan kuva ustapoja ja kieltä, niinkuin tuleekin kansanrunouStuottetta käsiteltäessä. Loppuosassa on pitempi „kuninkaalli- nen" satu «Metsän ukko eli kolmen kaartilaisen seikkailut". Ilolla on termehditiämä tätä koko elmaa, joka on lacdittu samalla las ten ratoksi kuin myöskin Vilpittö mällä aikeella tehittää heitä näkemään kansansadun pieniä suorasukaisia kau- neuksia ja hauskuuksia. Siitä tulee epäilemättä mieleinen joululahja mo nelle pojalle ja tytölle. IMjMMZtä. —Wamp«la» G»o«alaisella sexralla oU miime sunnuntaina t. k 6 pnä kokous Jukolassa, joSsa pää- lettiin muutamista maaliasioista. EauStajaksi Porin yleiseen kokoukseen, joka on t. k. 12 v:n iltana Kansallis- kodissa, »valittiin opettaja Wilho Muori. Aleisehdolkaiksi tulemissa edusmiesmaaleissa hymäksyttiin yksi mielisesti tohtorit I. K. Paasikimi ja L. Ingman. Iltama alkoi samassa paikassa klo 6 Torvisoiton jälkeen piti mie lenkiintoisen esitelmän mirolaisista opettaja Heikki Rauhio. Sitten esi tettiin uteliaisuudella odotettu näy- telmäkappale «Tukkijoella". Esitys oli parasta, mi'ä paikkakunnalla on saatu aikaan. Ahteisnäytäntö sujui marsin reippaasti, ioten ilo joSkuS paisui ylimmilleen. Laulut kaikuimat repäisemSSti, kuten tukkipoikain konsa naan. Että esityS näytti niin luon nolliselta, sen maikutti näyttämölle panokin. Kulissit oli maalannut opet tajatar neiti Aliina Heikkilä. Mäkeä oli runsaasti. — Ka«kaa«pää» E«o«alai- se» seura» kokouksessa PZimikkeen talossa t. k:n 6 pnä päätettiin yksi mielisesti yleisehdokkaiksi lämpimäsii kannattaa lakitieteen tohtori I. K. Paasikives ja jumaluusopin tohtori L. Ingmania. — Pomark»» s«o«alaife» se»ra» kokouksessa miime torstaina valittiin edustajaksi P^rin kokoukseen maanmiljelijä Drjö Miro ja apetta- iatar Oiva Sario sekä Varalle opet taja Wäinö Huitu. W?alipiirimme yleisehdokkaiksi hv- mäksyttiin jumaluuSapintohtari L, Ingman ja lakitieteen tohtori K. I. Paasikivi sekä paikalltsehdokkaaksi maanmiljelijä P. Sallinen. — Zkauivatsai» T»omalai»e» feura on hyväksynyt paikalltsehdok- taakseen lääninromasti R. Grönmallin ia vleiSehdokkaiksi lakitieteen tohtori K. I Paasikimen ja jumaluusopin tohtori Lauri Ingmanin. Edustajiksi P?rin kokoukseen Va littiin maanmiljelijä Oskari Marttila ja kansakoulunopettaja W. Oksanen. — Hhwi« o»»!st«»ee« ilta ma» toimeenpani Kokemäen Karhu eilen Suomalaisen seuran talolla. Ohjelman alkuosaan kuului Kokemäen torvisoittokunnan soittoesitykset, ter- w?hdyspuhe, jonka piti maanmiljelijä Ransu Horelli, neiti Maiju Kahiluk- sen lausuma runo, Karhun sekakuo ron laulu ja kuvaelma ..Lorelei". Sen jälkeen tohtori I. M. Manner piti mieltäkiinnittämän esitelmän »ny kyajan hengestä", esitettiin Kalemala- laulua ja näytelmä..Porrassalmella". Loppuilta tanSsiMn. Mäkeä oli run saasti. — „Tala«a". Henkimakuutus yhtiö Salaman asiamiehiksi Lappiin on otettu kauppias S. E Lehtinen ja kansakoulunopettaja K. A. Kotka. ^ Os«uSk»»«at. Kaupparekis teriin on ilmotettu Huittisten turme- pehkuosuuSkunta r. l. Huittisista. La< kannut on Reposaaren satamatyö. mäenosuuskunta r. l. Porissa ja kiwi' teollisuuSosuuSkunta Suomi r. l. Uu> deSsakaupungissa. Vararikon on teh nyt Uudenkaupungin Osuuskauppa r. l. Uudessakaupungissa. Heinä-, elo-, syyS- ja lokakuun ai kana syntyi maassamme 51 uutta osuuskuntaa, 12 lopetti toimintansa ja 7 teki mararikon. Lokak. 31 p. oli koko maan osuuskuntain luku 1,914. — 5ka»wia», Ho»kaj»e» ja Ka»kaa»pää» k«»tai» tte«te?o- WelwolliSte» yhteisessä koko»!- sessa, jota pidettiin Kankaanpäässä eilen, johti puhetta maanmiljelijä Hj. Mattila-Oukari ja sihteerinä toimi opettaja K. W. Sunven. Päätettiin t. k. 28 pnä myydä mähimmin maa- timille lumiaurainmeto 3:n muoden ajakst 2:n ja 3:n kilometrin kappa leissa. Myynti jätettiin kunkin kun nan kunnallislautakunnan tehtämäkst. — Wero«hin»at. Senaatin pää töksen mukaan on keskimääräinen me- ronhinta m. 1910 Turun ja Porin läänissä 1 hl ruista 12 mk 35 p., 1 hl ohria 9 mk. 50 p. ja 1 HI kauroja mk 45 p. Merorupla on 4 mk 55 p. — Pa!k»l«»ast»sl«pa. Se naatti on oikeuttanut Ikaalisten kaup- palan pakkoluovutuksella lunasta maan Ketulan kappalaisen mirkata- losta 8,930 hehtaarin alaisen maa- kappaleen. — ?ilatto«a» waeSt»n lai narahasto. Kunnallislautakunnan esimies I. Penttala ja maanmiljelijä I. Palojoki omat, siihen maktuulet- 'uina, anoneet mcchvistuSta Nakkilan kunnan kuntakokouksen 1 p:nä miime lokakuuta tekemälle päätökselle 50,000 markan suuruisen lainan ottamisesta tilattoma n lainarahastosta. — Kansakoulut. Koulukirjojen m. koulutarpeiden hankkimista marten Eurajoen kunnan kansakou- luihin on myönnetty 876 mk, Kar kun kunnan kansakoulutkin on myön netty 696 mk ja Kiukaisten kunnan 273 mk. — Eurajoe» kirkolliset mak sut muodelta 1910—1911 kerätään kunnanhuoneella Tarmolan Jsonpe- reen tilalla ensi tiistaina t. k. 15 pnä. — Jatkok«rSfit alkamat Friita- lan kansakoululla ensi maanantaina t. k. 14 pnä. Kursseilla, joita pide tään kolmesti miikossa, opetetaan us kontoa, laskentoa, äidinkieltä ja kir- joituSharjoitulsta, isänmaanhistoriaa, yhteiskuntaoppia, termeyS- ja raittiuS- oppia ja laulua. Friitalalaiset, jättäkää mähemmän armoiset iltohommot simuun ja rien täkää joukolla oppimaan. — W«vfij «hlaa »sa mieltää Noormarkun nuorisoseura huomenna sunnuntaina klo 6 i.p. sikäläisellä pa lokunnantalolla. — Jmmisfioo»ikirja. Läänin kumernööri on myöntänyt immissioni- kirjan tilallisenpojolle FranS Kus- taanp. Kangasniemelle elt Kannikalle ja hänen maimollensa Alina Katar no Kannilolle, Kannilan kruunun uudis taloon n:o 14 Ikaalisten pitäjän Höytälän kylässä. — Rauman seminaari. Rm- man seminaarin määrärahaan seka laisia menoja marten on senoatti myöntynyt 1,400 mkn lisäyksen. — Karku» kirko»isä»u Hitsi- jäu waali. Senautti on hylännyt kirkonisännöitsijä Juho Saaristo Har son malituksen Turun tuomiokapitu lin päätölseLtä, joka koskee Karkun seurakunnan kirkonisännöitsijän maa lista tehtyä malituSta. — Murtaja Kaumalle. Luot- sihallituS on nyttemmin antanut lou> tuntonsa Rauman kaupunginmaltuuS- ton anomuksesta, että joku multion jäänsärkiiälaima sijoitettaisiin tänä syksynä Raumalle, amustamoan sano tun kaupungin meriliikennettä. Luot- sihallitus puoltaa anomusta ja ehdot taa. että Murtaja, joka t. k. 6 p. on määrätty lähtemään Maasaan sekö oleskelemaan siellä niin kauan kun sääolot omat sellaiset, että mainitun la>man saapuminen Turkuun ei tulisi jääolojen muoksi estelyksi, saisi mat- kallaan Maasasta eteläänpäin poiketa Raumalle sekä työskennellä siellä, kunnes sen toiminta Turussa tulisi tarpeelliseksi. — Puukotus ja »ieSmurha tehtiin Hämeenkyrön Mahnalantv- lässä !>sk>wii!lolltono. Mvrchlulsi tuli torpanpoika Kalle Lohdensimu ia puukotetuksi hänen meljensä. Te koon syyllisenä on mangittu JuSsi Lähteenmäki. — Oikeusjutiu pohjaani»»»- uuueiden tnkkie» »ostamisesita. Ulmilan ja Nakkilan pitäjän käräjä- kunnan kihlakunnanoikeudessa ilmotti Kokemäen lauttausyhtlö aikoinaan, että yhtiö, joka oli muokrannut Ko kemäenjoen rannat, oli tukinuiton jälkeen syksyllä 1903 antanut yiei- »ölle tiedo?si, että ken tahansa saisi yht ön laskuun Kokemäenjoesta ylös ottaa yhtiön sinne uponneita tukkej, 70 pennin nostcmispalkkaa mastaan kapp ileelta. Tämän kuultuaan oli matkin työmies F. I. Kivinen Har- jamc-llan Pirilän kylästä ja W Mallin saman pitäjän Nuitulan ky lästä, itsellinen H. Heinonen ja seopö N. S. Kranri Nakkilan Lcimmaislen kylästä sekä itsellinen I. Saarinen jc? tvömies E. Wuorinen Huittisten Äetsän kylästä mielä samana sykivnä Kokemäenjoesta Nakkilan ja Ulmilan pitäjissä nostaneet yhtiölle kuulumia yli mucdm wkde?sä maanneita tuk keja yhteensä 520 kpl., mutta eimäi olleet luomuttaneet niitä yhtiölle, maan pitäneet ne ominaan, minkä- muoksi yhtiö maati yllämainituille henkilöille rangaistusta kamalluksesta sekä he dän melmottamiStaan yhtiölle luomuttamaan tukit 70 pennin «os topaikkaa mastaan kappaleelta. Juttu oli esillä jo mainitussa kih lakunnanoikeudessa miime muoden maaliskuun 12 pnä, jolloin maStaa- jat katsoimat olleensa oikeutetut omaan laskuunsa nostamaan tuollaisia, lain mukaan hylätyiksi katsottamia tukkeja, ja kiiStimät, ettelmät he milloinkaan olleet ryhtyneetkään niitä ylösotta maan yhtiön asettamilla ehdoilla sekä maatimat, epäillen tukkien koskaan olleenkaan yhtiön omaisuutta, kan teen kumoamista sekä lauttausyhtiön asettamista syytteeseen määrästä ilmi annosta. Kihlakunnanoikeus mapa Uttikin mastaajat edeSmoStuuSta, koska he beinäkuun 23 pnä 1902 annetun MesioikeuSlain 2 lumun 13 pykälän 2 kohdan mukaan saattoimat pitää noStamiaan puita ominaan, mutta tuomitsi heidät suorittamaan lautta usphtiölle 125 mk käräjäkuluja. Ran gaiStuSvaatimus yhtiötä maStaan määrästä ilmiannosta hylättiin. Kihlakunnanoikeuden tuomiosta ma- littimat Vastaajat Turun homioikeu teen, joka miime keskiviikkona anta massaan päätöksessä ensinnäkin jättää huomioonsa ottamatta Välittäjäin Vaatimuksen rangaistuksesta lautta- usyhtiölle määrästä ilmiannosta sekä huomauttaa, ettei kihlakunnanoikeuden olisi pitänyt sitä puolta juttua edes ottaa käsitekämäkseen, koskei rangais- tusmaatimuSta oltu tehty kellekään yksityiselle henkilölle. Itse tukkien nostamisen suhteen on h zmioikeuS taaS nähnyt hymäksi mainitun MesioikeuS lain kohdan perusteella kumota kihla kunnanoikeuden päätöksen ja tuomita Kokemäen lauttausyhtiön suoritta maan Vastaajille 150 mk oikeus- kuluja. - Ho»5ilahdeu LStzttiläu kausakoulun ptirikuuua» ko kouksessa t. k. 7 pnä yksimielisesti päätettiin koulun johtokunnan tekemän alotteen mukaisesti ja opettajan suos tumuksella poistoa lukukausimaksut oppilailta. Opettaja kustantaa kou lulle tarmittaman malon ja pilkkoo tarmittamat polttopuut. Kormaukseksi näistä korotetaan opettajan palkka 100 markalla. Mainittu koulu, jobon kuuluvat LellaiSten, Löyttilän, Ko- moisten ja Haverin kylät, on piirinsä rakentama ja kannattama. Ennakko päätöksellä annetaan kirjat ja koulu- mälineet oppilaille omiksi. Koulussa käy nykyään neljättäkymmentä oppi lasta. — Kausakoulurakeuuukset. Eilen malmistui Säkylässä Jsonsä- kylän ja Mähänsäkylän kylien yhtei nen kaisoiSkonsakoulurakennus. Koulu sijaitsee MöhSnsSkylän kylässä kun- nan omistomon Jussilan talon maal la. Opettajot, jotka tähän aSti omat olleet Väliaikaisissa asunnoissa, sai vat eilen muuttaa uuden koulutalon suojiin. Koulurakennus on Turun ia Porin läänin komeimpia, makuu- etaan meille paikkakuntalaisten ta holta. — Kumottu toalitus. Se naatti on kumonnut sen malituksen, minkä nimismies R. W. Mirtala oli tehnyt täkäläisen !uwernöörinwiraS- ton 13 p. syyskuuta 1809 tekemästä päätöksestä asiassa, joka koski eläin- markkinain lakkauttamista Parkanon pitäjässä. — Jkäwä ouuettomuuS. T. k. 9 pnä joutui Nakkilassa torppari F. Raakuunpään 2-wuotiaS Helmi- niminen tyttö kuumaan Vesiämpäriin sillä seurauksella, että osa poloisen rintalihaksia seurasi poisotettuja Vaat teita. — Satakuuuau raittiuSpii- ri» raittiuSpubuja B, Korpi on pitänyt esitelmiä Pomarkussa 8 pnä Paunulla, 9 pnä Kirkonkylän kansa koululla, 10 pnä HonkakoSken kansa koululla ja 11 pnä Tuunajärmen Jä- neskalliolla. Mäkeä on ollut runsaasti ja raittiusseuroja on perustettu ja näyttää siltä, että raittiusasia on saa nut uutta mirikeita. ^ Säktzläu kuuuau laiuakir- jaStoou on saapunut suurenpuolei nen malikoima uutta kirjallisuutta eri aloilta ja toimotaan, että opin- ja lukuhaluiset nyt uudella innolla alkai sivat hymäkseen käyttää kirjaston kautta tarjoutuvaa tilaisuutta tieto jensa ja taitojensa kartuttamiseen. Kirjasto pidetään avoinna sunnun taisin kirkonmenojen päätyttyä. — Metsäukauppa. Talollinen Erkki Mahala Lapin Ruonalta on äskettäin myynyt metsää toiminimelle A. Ahlström 22,000 markan hinnasta. — Maatilaukauppoia. Miime keskiviikkona myytiin pesänselmityk- >'en muokst Noormarkun Kairilanky- lässä Kiminiemi-niminen V« mant. suuruinen merotila Vapaaehtoisella huutokaupalla. Tilan metsineen huu- simat Kiminiemen lapset 23,100 mkn hinnasta. Miime keskimiikkona myytiin Kan kaanpäässä ala käisten osuuZ Kan- kaanpäänkylän Lohikosken taloSta ja huusi sen maanviljelijä Artturi Lohi koski 10,150 mkn HinnaSta. Samana päivänä tarjottiin Tyr mään EvonkyläSsä MZinö Toivolan kuolinpesän omistama Vi« mant. suuruinen tila, joSta korkeimman tar- ouksen 14 000 mkaa teki torppari D li? en. Tarjousta ei hyväksytty. — KaksoiSmurha. T. k. 8 päi- vänä tapahtui Pusulan Ikkalan ky lässä Elomaan puuseppätehtaaSsa kak- soismurha, josta sikäläiset lehdet ker tomat seuraamaa: Puuseppä Juho Nema, tultuaan aamulla työhön ja mähän aikaa kat seltuaan työkalujaan, sieppasi yhtäkkiä ?irveen ja >öi sillä sanaa puhumatta vuuseopä Adam Saukkosta oikealle puolelle olkapäähän. Saukkonen kuoli muutamien minuuttien kuluttua ka maan merenmuotoon. Tekonsa teh- tuään meni Nema erääseen huonee seen toiiessa rakennuksessa sulkien omen sisäpuolelta. Kun omi murret tiin, tärvättiin Nema mirumaSsa me- ns!öän, kurkku poikki leikattuna ja kuolleena. Nema oli luultamasti par- eameitsellä leikannut kurkkunsa poikki. Saukkonen oli tunnettu erittäin sii voksi ja hiljaiseksi mieheksi. Nema oli pitemmän aikaa ollut synkkämie- tinen, joten armeliaan, että äkillinen mielenhäiriö oli syynä kamalaan te- koon. Juho Nema oli syntynyt Kuvit taneella 1371 ja A. Saukkonen Porin maaseurakunnassa 1886. Molemmat olimat naimattomia. — Guomalaise» puoluetalo» ..Hallituskatu 15" mihkimäjuhla Hel singissä Vietetään kuluman marras kuun 19 pnä. Taloyhtiön osakkaita pyydetään miimeiStään ensi maanan taina t. k. 14 pnä ennen klo 2 i .-p. ilmoittamaan Suomalaisen puolueen kansliaan, Hallituskatu 15, halua matko saoda 1 tai 2 pääsylippua juh laan. Pääsylippujen hinnat omat: istumapaikat S ja 4 markkaa ja sei somapaikat 3 mk. Ohjelmaan kuu luu: soittoa, amauspuhe, kuorolau lua, juhlaruno, yksinlaulua, juhla puhe, juhlakantaatti ja D. L.n laulua. — S asemaa ehdoteta»» lak- kautettatoakfi Oulu» radalla. Se komitea, joka on asetettu tutki maan oloja maltionrautateillä tulo ja menoarmion pienentämistä marten, on nyttemmin saanut Valmiiksi mie tintönsä Oulun rataan nähden. Ko mitea ehdottaa lakkautettamakst kaik kiaan 5 asemaa ja erinäistä mirkoja muilla asemilla tällä radalla. Säästö nousisi 41,955 mkaan. — MieS surmauuut »vai- mousa ja itse»sä Ptzhäjärwellä (O. l.) Hirmittämä tavous sattui miime sunnuntai-iltana Pyhäjärvellä Hiski Jatkolan talossa. Mainittupa iltana olimat Jatkola ja hänen »ai monsa Sofia, jotka molemmat olivat viinaan menemiä, juopotelleet, josta sitten syntyi riita sillä seurauksella että maimo miskasi kuumaa mettä miehensä päälle. Mies oli silloin poistunut naapuritaloon, jossa oli kertonut lähteneensä vakoon, koska maimo häntä oli poltellut. Kotman kuluttua hän kumminkin palasi koti aan ja meni makuuhuoneeseen, jossa tapasi Vaimonsa. Ensin täällä uu delleen riideltyään meti mies puuk konsa ja löi sillä maimoaan niskaan, niin että maimo kuolleena kastui lattialle. Heti sen jälkeen leikkasi mies oman kurkkunsa poikki. MieS eli vielä muutamia tunteja ja lääkäriä lähdettiin Kiuruvedeltä noutamaan, mutta ennenkuin tämä ehti saapua heitti mieS henkensä. Talossa ei ollut saapumilla tapauksen sattuessa kuin yksi tyttönen. — K:ma. — TtzStväki uhkaa Espau- jassa. Madridista sähkötetään so sialistien johtajan parlamentissa il moittaneen, että työmäki ei mälitä sitä mastaan kohdistetuista laeista, öiden toteuttaminen tulee aiheutta maan meristä epäjärjestyksiä. — TaiStelu turkkilaiSteu ja grusialaiSteu »välillä. K o ns- tantinopoli, marraSk. 11 pnä. Kaksipäimäisessä taistelussa omat grusialaiset menettäneet kuolleina ja «ankeina 600 miestä. Turkkilaisten tappio nousee 200 mieheen. (Missä taistelu on tapahtunut ei sähkösano masta käy selmille.) — TotilaSsalaliitt» P»rt«- galiSsa. — Mangitsemifia. — Useita käytetttz. Portugalista tu lemat tiedot käymät päimä päimältä yhä r stiriitaisemmiksi. Tähän on nähtämästi syynä sähkösanomien sen suuri. Portugalin rajalla lähellä d'Al- cantrea on mangittu 5 kenraalia, 17 korkeampaa upseeria ja suunnaton joukko alempia sotilaita. On saatu ilmi tasamaltaa mastaan perustettu salaliitto. Uusia mangitsemifia toi mitetaan yhä. Huhut Espanjan mallankumousliik- keestä omat mieläkin ristiriitaisempia. Barcelonassa on mangittu työliiton puheenjohtaja ja metallityöntekijäin komitean jäsenet. Kansanjoukot saat toimat näitä kuljettamia poliisiosas toja mankilaan saakka, jonka ovessa ratsu- ja jalkapoliisiosaStojen täytyi useita kertoja hyökätä kansanjoukkoon ja hajottaa se aseilla. Sapadellissa ja sen ympäristöllä olemalla tehdasalueella ei Barcelo naan aikoman mielenosotuskulkueen kielto toisten tietojen mukaan ole ai heuttanut yhteentörmäyksiä kansan ja sotajoukkojen mälillä, mutta Pariisin sanomalehdille saapuneiden tietojen mukaan siellä on tapahtunut makamia yhteentörmäyksiä. — Huhu murhayrltukseStä Espanjan knuingaS Alfousoa »vastaa». Suurla hämminkiä sai viime lauantaina aikaan Pariisin valtiollisissa ja liikemiespiireissä sin ne saapunut tieto kuningas Alsonsoa moStaan tehdystä murhayrityksestä. Kello 4 i.p, jolloin sanomalehdet julkaisimat lisälehtiä murhayrityksestä, alkoi mäkeä Virtaamalla Virrata Es panjan lähetystöön saamaan tietoa asian todenperäisyydestä. Niille Vas tattiin, että kuningas A>son?o on äi män terve ja ettei lähetystössä tie detä mitään murhayrityksestä. On varmaa että tämän tiedon olimat laskeneet liikkeelle samat henkilöt, jotka äskettäin julkaisimat uutisen mallan- kumouksen puhkeamisesta Espanjassa. Tästä huolimatta lausuu Pariisin sanomalehdistö sen ajatuksen, että Madridissa on luultamasti saatu pal jastetuksi salaliitto kuningasta maS- taan ja että minis eriStö pitää tar peellisena salata totuuden yleisöltä. Tämän yhteyteen kuuluu jo ennen- mainittu tieto, jonka on julkaissut yksityinen lennätintoimisto, että Es panjan upseeriston keskuudessa on toimitettu lukuista margitsemista. Pariisilainen „Le TempS" huoma- utt?o, ettei sisäinen asema Espanjassa ole pitkiin aikoihin ollut niin lemoton kuin se on nykyään. Tuntuu siltä, että maa on uusien makamien tapa usten kynnyksellä. Hymin mahdollista on sekin, ettei kuningas tiedä paljon mitään tapahtumista. — Belgia» parlame»tiu awa- jäiset. Avatessaan parlamentin ilmoitti kuningas avauspuheessaan, että piakkoin tulee parlamentille esi tettäväksi Englannin ja Saksan kanssa tehty Kongo-alueen rajasopi mus. AmauSpuheeSsa buomautetaan edelleen maailmannäyttelyn saamutta- maSta suuresta menestyksestä sekä, että on mälttämätöntä laajentaa yh teiskunnallista lainsäädäntöä pane malla toimeen lakien tarkastuksen. Sitäpaitsi on huolehdittavia manhuu- denmakuutuksen järjestämisestä, las ten suojeluksesta sekä kauppa- ja teol- lisuus-neumostojen perustamisesta. Edelleen huomautetaan puheessa siitä, että alkoholinkäyttö on maassa Vä hentynyt, sekä mainitaan hymistä tu loksista, joihin uust asemelmollisuutta koskema laki on johtanut. Lopuksi huomautetaan, että maan raha-asiain tila on tätä nykyä marsin hymä. Ennenkun kuningas luki julki mal- taistuinpuheeisa, panimat sosialistit toimeen meluaman mielenosotuksen Kuului huutoja: hajotus! yleinen äänioikeus! Heidän huutonsa hukkui- mat huutoihin: eläköön kuningas! MälikohtauSta keSti neljännestunnin ajan. Koko tämän ajan seisoi kunin gas »valtaistuimen miereSsä odottaen lärjeStyksen palautumista. N:o 123 — IM — Etelä Amerikalaifissa ta» sawalloissa Perussa ja Hondura sissa on mallankumousluonteisia me- teleitä näinä päiminä sattunm. — Meksiko» asioihi» aikovat Mdysmallot sekaantua. Odoietaan diplomaattisten mälien katkeamista. — Portugalin tasatvalla» tunnustaminen. Lissabonista tl- moietaan..Timesille", että Englannin, Ranskan, Saksan, Ihdysvaltojen, Espanjan ja Italian lähettiläät omat saaneet hallituksillaan meliuutuksen tunnustaa Portugalin tasamaita. — RanSkan uude» hallituk sen juliStukseSs», joka tuettiin t. k. 8 p. jutN parlamentille, hallitus ilmoittaa, että pysyen periaatteessa puoltamalla kannalla kirkon ja val tion erosta ja puolustaen lailltsuu!'a ja mapautta, aikoo se yksi,! omani nojautua parlamentin tasamaita ni- seen enemmistöön, jonka muodosta vat henkilöt, jotka omat tyllin päät täväisiä ei ainoastaan puolustamaan tosamallan saamuttamia etuja tleri- kaleja ja taantumusta mastaan, maan niitä myös yhä edelleen enentämään. Hallitus aikoo esittää parlamentille erityisen lain, joka suojelee maallisia kouluja sekä aikoo laillista tietä saada aikaan uudistuksia »vaalilakiin, oikeus istuimiin, mirkamiesten järjestyssään töihin ja perintömeroon nähden. Ju listuksessa huomautetaan sitäpaitsi uudistuksista, joita on pantu toimeen työmäeStön hyväksi, eritoten man» huudenmakuutuksesta. Työmäen tulee käsittää, että se saavuttaa taloudelli seen asemaansa parannuksia lmn kautta eikä suinkaan turvautumalla epäjärjestyksiin ja mäkivoltoon. Olisi toivottama, että anarNstisten ilm öit ten ja sabotcgen estämiseksi, komen nettaisiin moimassa olemia määräyk siä knhottajiin nähdm. Tällä ei ra joitettaisi ammattiliittojen mapautta, joka on yhtä koskematon kuin tt )ö- mapauskin. Myöhemmin sähköittään Pariis!s ta, että Briand aikoo antaa uuden julistuksen, jassa tehdään myönny tyksiä työmäelle. Hän Pysyi lujana. Tuon uskonluopion keisari Julia- nuksen aikana oli piispa Martti Ars- thusasta. Keisari oli harmissaan siitä, etteimät ihmiset käyneet pakancllisessa epäjumalanpalveluksesi z. Hän kös!i piispan seurakunnan rakent.a u. del- leen manhan pakanallisen temppelin — kuoleman rangaistuksen uhalla. Harmat totteliwat. Keisari tuli itse siihen kaupunkiin; hän ymmärsi, et!ä piispa oli mastuksen johtajana ja mietti hänet mvnkeuteen. MorUi myönsi sen. „No niin! ota kiwi tuoSd: jalkaift juuresta ja mie se temppelin raken nukselle, niin pääset vapauteen tääl' tö!" komensi keisari. Martti ei liikahtanut. „En! Herra on käskenyt minun rakentamaan Ju malan maltakuntaa, mc an ei kanta maan kimiä epäjumalan temppeliin!" „No niin! anna main pieni r?ha temppelin hyväksi, niin olet ma?oa, muuten on kuolemasi marma". Martti ei liikahtanut. „E"! M mun rahani ovat Herran, en uskalla wa- rastaa häneltä ja antaa epäjumalan temppelille!" „No niin, kuule sitte viimeinen sanani: ota main suitsutusjyvänen tuosta maljasta ja heitä se uhriini jaan tuolla jumalankuvan edessä, niin olet mapaa! ainoasti pienen jy- Väsen!" Martti ei liikahtanut. ..Ainoaöti lienen jyväsen, keisav! Mutta tu? yvänen painaisi minua yhtä paljon !uin kokonainen muori. En moi, f si sar'!" Julianus kuohui raivoissaan. Hän käski riisua piispan, voidella koki? länen ruumiinsa hunajalla ja sitoa hänet paaluun, että hyönteiset tekisi- mät hänestä lopun. Turhaan, — Martti pysqi lujana. Kun aurinko seuraavana päiwä?ä nousi, oli Martti heittänyt henkensä. Keisari matkusti pois: hän cli nähnyt sen uskon, joka on se moiUo, jo?a on moittanut maailman. — Eugelbrckt Eugelbrekti» »oja» muistopatsas. Anders Zorn on näinä päivinä muomar.n -t mallin Engeibrektia nuistopctsc^ia marten. Taiteilija lieve-! ajatellut tä män kumonmeistoksensa asel?tta:v5isi Tukholman maltiopäivälulon «da talle, tarkotiaen siitä kansallismu.'::- merkkiä. Luonnos kuuluu taiieentun- tijain lausunnon mukaan clemcn erj - täin kaunis, ..kaunein ratscMajaxal- laS, mitä miime muosina on malmik- teltu". ^orn on matkustanut Tus- Holmaan saadakseen teoksen maletukst. — Eiwät «le osuneet oike aan. Miisikymmentä spiritistiä on tähän asti ilmoittautunut Nem-Aornn psyktlliselle seuralle kilpailijoiksi t0,0( l> dollarin palkinnosta, joka hiljakkoin lumottiin sille, joka moi hanktia Hcr- mordin yliopistoit sielutieteen profes sorin William Jomes-mainajan hen geltä tiedon erään hänen mähää en nen kuole maansa seuran sihteerille kirjoittcmansa k>rjeen sisällyksestä. Seuran sihteeri sanoo tiedonannos saan: ..Jokainen miideStäkymmenestä jotka omat koettaneet kertoa kirjeen sisällyksen, omat erehtyneet joka koh dassa". — Vuhuloa koira on Amerikan uusin ihme. Puhelimen keksijä, pro s. Graham Bellin on onnistunut opet tamaan koiransa puhumaan. Sen ensimäinen sana oli, kuten luo:-nolb- seiti pitikin, „äiti". Suurella mai- malla ja loppumattomalla kärsivä!!'- syydellä opetti professori Bell hauk kunsa viimein ääntämään kokonaisen lauseen: »miten moit, anoppimuori, seni?", mikä kumminkin elukalta käy komin epäselmästi. Professorin aiko muksena on opettaa muuan toinen koiransa sanomaan: ..«orastaminen on synti", tehdäkseen tällä tapaa murtomarkaat määrättömiksi. — Ame rikka on todellakin ihmeiden maa.