Torstaina 7 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 74 — 19lo 100-markkanen padotettu Lieksa-laivalle, Nur meksen kauppalaan tahi Juu'an kirkolle. Rehellistä löytäjää pyy detään palkintoa vastaan ilmoit tamaan Karjalan Sanomain kont toriin. (K. S. 1 k.) Allekirjoittanut Ilomantsin kihlakunnan v. t. hen kikirjoittaja on virka-asioissa ta vattavana toistaiseksi maanan taisin kello 9—12 Kupariseppä Jacklinin talossa. O. V. Ändberg. CK. 8 1 k.) entisellä paikalla Lyseon vierei- lassä talossa otetaan valokuvia Joka päivä. Tuomo Ahokas. Joensuu—Pielisjärvi—Juuka— Nurmes. Matkustaja-höyrylaiva „L i e k s 8", Kapt. ISR. HOVI, kulkee tänä kesänä JOEXSUUN ja NURMEKSEN välillä, poiketen Nis kaan, Uimaharjuun, Ahveniseen, Viis- nislahteen, Vaaraniemeen ja Syvään- lahteen; mukaansa ottaen matkusta vaisia ja rahtitavaraa. Pohjoiseen: JOENSUUSTA joka maanantai ja tors tai klo 9 aamulla. LIEKSASTA joka maanantai ja tors tai junan tultua: nimittäin: maanan taina Vaaraniemen ja Hökäniomen kautta ja torstaina Vaaranieaien ja Juuan kautta. Etelään: NTJRMEKSEäTA joka tiistai kello päirällä ja perjantai kello 5 illalla, nimittäin: tiistaina Juuan ja Vaa raniemen kautta, sekä perjantaina Hökänniemen ja Yaaraniemen kautta. LIEKSASTA joka tiistai ja perjantai kello 9 illalla. Eri tilauksesta poikkeaa laiva Kolilla. Lähempiä tietoja antavat kapt. lai valla ja Herrat M. G. Piipponen ja M. Koistinen Joensuussa. Nurmeksessa. Tieasia. Jatt. Laki» ja talousmaliokunka mii meksi mainituilla waltiopäiwillä asettuikin ratkaisemasti sille kan nalle, että tientekorasitus oli ny Siirrettämä kruunulle ja laati uu- >estaan hallituksen antaman laki ehdotuksen maanteistä tämän pe riaatteen mukaisesti, samalla pa rantaen lakiehdotusta perinpohjai- sesti mikäli koski kylänteiden raken tamista ja kunnossapitoa. Samalla kannalla omat siitä lähtien kaikki seuraamat laki- ja talousmaliokun nat asiaan nähden olleet. Niistä on näyttänyt, että tientekowelwol- lisuus moidaan urakkajärjestelmää ja hallituksen esityksissä ehdotettuja muita käytännöllisiä järjestelyksi- noja käyttäen yhtä huokealla saada suoritetuksi kruunun kuin yksityis- ten kustannuksella. Mutta siitä, että maltio ottaisi tierasituksen mas tattamakseen, olisi saawutettawissa ne edut, että maantiet saataisiin maltion toimesta järjestelmällisesti ja tarkotuksenmukaisesti rakenne tuiksi ja kunnossapidetyiksi, sekä että tienteosta johtuivat menot tu- lisirvat tasaisesti jakaantumaan eri paikkakuntain meromelmollisten kes- ken. Mitä tulee miimeksi mainittuun seikkaan, niin on huomattama, että nykyisen järjestelmän mukaan tien- tekorasitus painaa hymin epätasai sesti tientekowelwollisia. Edellä mainitun komitean hankkimain tie- tojen mukaan teki tientekorasitus muonna 1894 manttaalia kohti esim. Mehmaan kihlakunnassa keski- Murhaava arlvos- telu valtakunnan- lainsäädäntöehdo tuksesta. Miime miikon tiistaina..Ruskija Mjedomostissa" julkaisi F. Koko- sh kin sangen huomattaman kir- joituksen. Huomautettuaan, että Suomea koskeman kysymyksen käsittely wal- takunnanduumassa ja ivaltakun- nanneumostossa muodostaa ai- wan uuden simun parlamenkaari- sen elämän historiassa, käsittelys- sä kun pidettiin sellaista kiirettä, joka on itse lainsäädäntöaatteelle kokonaan mierasta, m. m. malta- kunnanneumosto hymäksyessään kohdat, joita se itsekään ei pitänyt suotamina, aikoi rvapautua edes- mastuusta toimomalla että joku korjaa asian sittemmin, kun laki on jo pantu moimaan, jatkaa hra Kokoshkin: Mutta kaikkein mieltäkiinnittä- mimpänä kohtana koko .Suomen lakiehdotuksen" historiassa on war- maankin se musertama isku, jonka lakiehdotukselle antoi — itse odot- tamattaan — P, A. Stolypin ja jonka merkitystä niin sattmvasti rvalaisi M. M. Komalemski. määrin 42 mk. 20 pniä, Hollolan kihlakunnassa 88: 22, Rantasal- men kihlakunnassa 109: 45, Hel- sinkin kihlakunnassa 149:99, Iraa- listen 182: 23, Sortamaton 272: 91, Ilmajoen 219: 54, Sälöisten 230: 24 ja Kemin kihlakunnassa ■234: 36. Koko maassa oli tierasi- tuksen keskikustannus manttaalia kohti sanottuna muonna 145: 93. Maikka' enimmän rasitetuille paik- kakunnille annettaisiinkin hallituksen ehdottaman perustuksen mukaan maltion apurahoja, ei silti saataisi tierasitusta riittämästi tasoitetuksi. Niinpä, käyttäkäämme tässä ylem- pänä mainittuja esimerkkejä, Sor- tamalan kihlakunnan tientekomel- molliset joutuisimat manttaalilta edelleen maksamaan tientekorasituk- sen menoihin 177 mk. 66 p:niä muodessa, kun manttaalin menot samaan tarkoitukseen olisiwat Weh- maan kihlakunnassa 135 mk. 46 pniä ja Hollolan kihlakunnassa 89 mk. 44 pniä ja sitä pienemmät. Ja yhtä epätasaisesti epäilemättä jäisi tierasitus eri paikkakunnissa painamaan, jos hallituksen ehdot tama tierasituksen suoritus tieäy- rien mukaan tulisi toteutetuksi. Harmaan asutuissa paikkakunnissa, missä olot omat edelleen kehitty- mättömät, kerääntyisi nim. tieäy- rejä edistyneempiin paikkakuntiin merraten marsin mähän ja nousisi siis tierasituksen menotarme kuta- kin tieäyriä kohti siellä korkeaksi. Tierasitus tulisi siis edelleen ras- kaimmin painamaan taloudellisesti heikoimpia seutuja, joiden tietarme kumminkin on yhtä suuri tai suu- rempikin, kuin kehittyneimpien paik- kakuntien, missä maanteitä — rautateistä puhumattakaan — jo on riittämästi rakennettu. Sitä paitsi on huomattamaa, että maan- teitä niinkuin muitakin yleisiä kul- kuneumoja tanvitsemat kaikki kan salaiset. Maantiet eimät sentähden edusta paikallisia tarpeita, maan koko yhteiskunnan etua. Dhdessä rautateiden ja kanamien kanssa ne muodostamat maan kulkulaitos- merkon. Maanteiden tekeminen ja kunnossapito on siis katsottama yh- teiskunnan asiaksi. Näistä syistä omat kaikki eduskunnan laki- ja talousmaliokunnat muodesta 1907 alkaen ajaneet tierasituksen siirtä- mistä maltion mastattamaksi. Wa- liokunnassa asianymmärtämäin amulla tehtyjen armiolaskujen mu- kaan tulisi maanteiden kunnossa- pito maksamaan noin 4 miljoonaa markkaa muodessa, uusien maan- teiden tekemiseen menisi noin 900 tuh. markkaa ja amustukseksi ky- länteille, jotka edelleen jäisimät tie- osakasten tai kuntain mastatta- miksi, annettaisiin noin 100,000 markkaa muodessa. Tiemenot tu- lisimat siis olemaan kaikkiaan noin miljoonaa markkaa muodessa. Tämän melkoisen menoerän siir- täminen kruunun suoritettarvaksi armelluttaisi hallitusta, niinkuin Mechelinin senaatti aikoinaan jo antoi tietää, ellei eduskunta sa- malla pitäisi huolta siitä, että tar- peelliset marat olisimat siihen tie dossa. Sitä paitsi eduskunnan so sialistiset ainekset, jotka kyllä ei- mät ole juljenneet kieltää, että oi- eus ja kohtuus maati tierasituksen iirrämistä kruunun mastattamak- °i, omat koettaneet kaikilla keinoin estää tieasian ratkaisua, heistä kun on näyttänyt, että se maltiomeno, jonka tierasitus kruunun huostassa ollen tulisi kysymään, haittaisi it- ekästen sosiaallisten pyyteiden to. euttamista. Joka tietää, millä Mpeämättömyydellä sosialistit kai- rsta periaatteellisista näkökannois- a huolimatta ajamat sitä, mikä ulloinkin näyttää oleman heidän tarkoituksilleen edullista, saattaa armata, että merukkeita ja kujeita ei sillä taholla ole yhtään jätetty "oettelematta, jotta saataisiin tie asia estetyksi tulemasta oikealla samalla ratkaistuksi. Ensin keksit tiin siltä taholta, että maltion ma- maisia tuloja ei olisi tiemenoihin aytettämä, koska niistä pääosan muodostamat tullitulot, mitkä suu- rimmaksi osaksi muka lähteivät mähämaraisten kansanluokkain kuk- "aroista. Näiden huomautusten ja mastamäitteiden johdosta muut Kuten tunnettua — jatkaa hra Kokoshkin — lakiehdotuksen omi tuisuus, joka tekee sen itse asiassa mahdottomaksi käytännössä toteut- aa, ja joka sen tähden armelut- taa niitäkin, jotka eimät suuresti mälitä sen oikeudenmukaisuudesta, on se, että sen laatijat omat in- noissaan ottaneet maltakuntalain- äädäntöön kuulumiksi melkein aikki suuriruhtinaskunnan sisäisen elämän tärkeimmät kysymykset, yrittäessään heikontamaan tästä rohtumia mastamäitteitä, antoi ministerineumoston puheenjohtaja angen mieltäkiinnittämml tiedon: iän tunnusti, että ehdotukseen sisäl- ymä luettelo ei anna ensinkään oikeaa käsitystä niistä kysynthk- istä, joiden todellisuudessa on uuluttamaa maltakuntamallan onpetenssiin. Lakiehdotuksessa lue teltuja asioita ei siirretä maltakun- nanlainsäädäntöön kaikessa laajuu- dessaan, maan eri osissa, käsitel- äessä itsekutakin konkreettista laki- ehdotusta, ja moidaan muka muut, amojen asioiden toisarmoiset „ssat" 'auttaa Suomen eduskunnan zuostaan. Tämä selitys aiheutti mälttämättömästi seuraaman kysy- myksen: jos siis lainsäädäytöpiiri, oka ehdotuksessa erotetaan maltio- zäimäin konpetenssista, ei joudu kokonaisuudessaan keisarikunnalla en mallan huostaan, maan on ttemmin jaettama kummankin ainsäädännön kesken, — niin "elle kuuluu sitten oikeus säätää lakia tällä alalla siksi kuin mai- laki- ja talousmaliokunnan jäsene. simat maltiomaroilla tehtämiksi ja katsoimat aseman maatiman aset- kunnossa pidettämiksi. Mutta kun tumaan sille kannalle, että olisi tämän uudistuksen toimeenpane- ehdotettama erityinen tiemero tie-1 mistä marten ei ollut elemassa menojen tarmetta marten kan-1 tarpeellista alustamaa selmitystä nettamaksi, jota meroa kaikki I siitä, kuinka suuren osan kaupun- nykyiset tierasituksen alaiset tulisi- kien tie- ja katuiverkosta mainitut ivat suorittamaan tieäyrien mu-1 pääkadut tekemät, eikä siitä kuinka kaan, huolimatta siitä onko heidän I suuria muosimenoja ne ariviolta muositulonsa jotakin määrättyä ra-1 maatimat, yhtä mähän kuin siitä- jaa korkeampi tai alempi, kun sitä I kään, minkä järjestelmän mukaan mastoin uudet meromelmolliset kruunun tientekomelmollisuus kau- maalla saisimat tieäyrejä masta I pungeissa olisi suoritettama, niin 800 markan ja kanpungeissa 1,500itämän kysymyksen ratkaisu oli jä- markan mähimmästä muositulosta. I tettämä mastaisen selmityksen ma- Mutta maikka täten oli mukau- raan. Valiokunnat omat sen täh- duttu sosialistien maatimukseen,!den ehdottaneet, että eduskunta niin ei asia heistä nytkään ollut I hallitukselta anoisi tutkimusta tie- hymä. He muka alkoimat nyt sää- ja katurasituksesta kaupungeissa liä pikkutilallisia, joiden täytyisi! sekä että siitä ehkä aiheutuma ase- edelleen mähistä muosituloistaanltusehdotus yleistä kulkuyhteyttä suorittaa ainakin yhden tieäyrinlmälittämäin kaupunkiteiden ja ka- edestä maantiemenoja ja olimatItujen rakentamisesta ja kunnossa- sosialistit siis näiden asiata aja- pidosta pääasiassa yhtäläisten pe- minaan samalla kuin he koettimatlrusteiden mukaan kuin maanteistä tiemeron maksamiseen melmollisenl säädetään, annettaisiin eduskun- muositulon alinrajaa mimuta maal-I nau hymäksyttämäksi. la yli 1,000 markan. Myöskään I Edellä esitetyllä keskeneräisellä ei pormarillisten ehdottama mah-I kannalla on nykyään meidän tie- masti ylenemä merotusasteikko ol-lasiamme. Niin kauman kuin run- lut kelpaaminaan sosialisteille, I saasti % Suomen kansasta on fil maan maatimat he sen sellaiseksi, Ilä kannalla, että se lähettää edus- että suurempia tuloja nauttimain I kuntaansa sellaisen epäkypsän, it- olisi ollut yksistään tiemenoihin I sekkään ja häikäilemättömän jou maksettama melkoinen osa muosi-Ikon, kuin miksikä sosialistinen pua tuloistaan. — Vihdoin keksimät I lue eduskunnassa on tähän asti sosialistit sen, että tieasiata ei olelosottautunut olemansa, ei ole mi ratkajstama ennenkuin maamme Itään toimeita siitä, että tieasia merotusjärjestelmän yleisen uudis- Imaltiopäimillä saadaan onnelliseen tamisen yhteydessä, koska muka ei I ratkaisuun. Ja jos saamme jota- „ole katsottama snotamaksi eikä I kin armata miimeksi toimitettujen maltiotalouden kannalta edulliseksi,»maalien tuloksista, niin täytyy että erikoistapauksia marten eri I tunnustaa, että enteet eimät fuin rahastoja siihen kuuluunne järjes-Ikaan miittaa siihen, että sosialis^ telmineen perustetaan". Tällä ta->tinen häkä on mielä ihmisten päiA ivoin omat sosialistimme maltio-Itä meillä lähtemässä. Päin mas- päimillä melloneet tieasioita sinne I toin näyttää siltä, että yhä uusia ja tännepäin, aina maan estääk-I täysiaikaisia henkilöitä kansassani- seen sen ratkaisua. Msi heidän, me joutuu tätä henkistä tantta myöhempiä temppujaan asian sot-I sairastamaan, kemiseksi on myöskin ollut se, ettäl Jos siis tahdomme saada tie- syrjäkylien asukasten etuja muka lastata läheisessä tulemaisuudessa malmoakseen omat maatinect, ettälmiedyksi eteenpäin, niin lienee pak- myöskin kyläntiet otettaisiin kruunun I ko toistaiseksi luopua maatimuksesta, huostaan samalla kuin maantiet-1 että maantienrasitus on kruunun kin. Kun maanteitä Suomessa I mastattamaksi siirrettämä. Lienee nykyään lienee noin 27,500 kilo-ltyydyttämä järjestämään tieasia metriä ja kylänteitä ehkä yhtä pal-1 edelleen tielahkojärjestelmän poh- jon, niin ymmärtää, kuinka mai-Ijalle, kuitenkin siten, että rasituk- keaksi asian järjestäminen kämisi, I sen tasoittamiseksi tielahkot tehdään jos kyläntiet ilman muuta julistet-I suuremmiksi, esim. koko lääniä tai täisiin kruunun maanteiksi. Sel maalipiiriä tai muuta laajaa alu- maltiomenojen lisäys, joka tästä [että käsittämiksi. Erotus näiden syntyisi, olisi marmaankin siksi I sumten tielahkojen tiemenoissa moi- suuri, että mikään hallitus ei us-Itäisiin sopimilla maltion apura- kaltaisi yhdellä kertaa ottaa näin Ihoilla tasottaa. Tielahkojen yhtei suurta mastattamaa kruunun nis-Iset asiat olisimat ratkaistamat tie- koille. Mutta sosialistit omat osot-I lahkoon kuulumain maalaiskun- tautuneet aiman kuuroiksi tällai-I tain malitsemain edustajain kokous- sille järkisyille, joita kyllä omat I ten päätöksellä. Kaupungit olisi- tieasioita käsiteltäessä eduskunnan wat pidettämät maalla' olemain keskuudessa saaneet moneen ker- Im äänteiden rakentamisesta ja kun- taan kuulla. Samalla tamalla me-1 nossapidosta erillään kunnes edel- nettelemät he ylimalkaan kaikissa Ilä mainittu selmitys kaupunkien asioissa. Mitä heidän pääjohtonsa «katurasituksesta ja ehdotus siitä käskee, sen itsekunkin heistä tulee I järjestelmästä, jonka mukaan ne jokaisessa yksityiskohdassakin täyt-1 kaupunkien tiet ja maltakadut, jot- tää, mem sitten syteen tai sameen!>ka muodostamat kaupunkeihin mie- Kun sosialisteja on eduskunnassa mäin maanteiden jatkon, olisimat enemmän kuin - . koko eduskunnan I nleiseen maantienmerkkoon yhdis- jäsettMäärästZ, niin ja kun muista tettämät, saataisiin hankituksi, eduskunnan jäseMstä on heillä» Mitä erittäin tmee k^länteihin tieasiassa saatamana sen melani niin jäisimät nämät tiet, jotka apumäkeä, että näin yhdessä saa-Ityydyltämät paikallista tarmetta mat eduskunnassa enemmistön, I edelleen niiden tehtämiM, jotka niin omat he moineet estää tie-1 sellaista tietä tarmitsemat. Ä-ut- asian ratkaisua. Ita nykyiset säännökset kylänteistä Mainittu apumäki on lähtenyt I omat hymin puutteelliset ja anta- ruotsinmielisistä ja eräistä nuor-1 mat suuria mahdollisuuksia kaiken- suomalaisista kaupunkilaisista, joi-1 laiseen niskotteluun niiden puolel- den mielestä on ollut kaupunkilai-Ita, jotka eimat tahdo käydä kylän- sille kohtuuton se laki- ja talous-1 teiden kunnossapitoon osallisiksi, maliokuntain ehdotus, että myös-1 maikka sitä säännöllisesti ajoihinsa kin kaupunkien asukkaat melmoitet-I käyttämät. Laki- ja talousmalio- täisiin suorittamaan tiemeroa. Kau-I kunta 1907 muoden maltiopäimil- punkilaisten maalaisiin merraten lä, huomaten tämän epäkohdan, suurempiin tuloihin nähden tuli- valmistikin juurtajaksain paran- sikin tiemenoihin muosittain tar- netun ehdotuksen lainsäännöksiksi mittamista 5 miljoonasta mar- kylänteistä. Ei »mhtämästi tuot- kasta noin 2 V* miljoonaa läh-1 taisi marsin suurta maimaa loh- temään kaupungeista, samalla kuin kaista irti kyläntietä koskema osa kaupunkilaiset edelleen jäisimät kus- tielakiehdotuksen muista säännok- kantamaan katujensa rakentamisen > sistä ja toimia niin, että tästä ja kunnossapidon. Mainitut ma- osasta tulisi säädetyksi eri laki. liokunnat omat kyllä olleet sitä Näin menetellen saataisiin ehkä mieltä, että samalla kuin maantiet edes tämä osa tieasiasta läheises- siirtyisimät kruunulle, ne tiet ja sä tulemaisuudessa onnellisesti lop- pääkadut kaupunkien alueilla, jot-1 puun saatetuksi, ka maanteiden jatkona johtamat maalta kaupungin kauppatorille, satamiin tai rautatieasemille, tuli- Vapaasta kan- sanwalistus- työsti». kerroksiin. Marsinkin miime aikoina on tämä nuorisoseuraliikkeemme saanut erikoista painoa panna sii- j hen tunnusmerkkiinsä että kansan- ! simistystyö on pidettämä mapaa- ! na maltioltisten puolueiden agi- j tatsionitarkoituksista. Erittäinkin (Tohtori Zach. Castrenin Suomen mUten°^ilolla"^t"^"°^^ 3!uorisoliiton kesäkokouksessa 27 päimänä pitämä esitelmä.) Masta se simistys on todellista miesten ilolla yhtymän kertojani periaatteelliseen maatimukseen, että kansansimistystyössä henkilön puo- luekanta ei saa maikuttaa märit- tämästi. Siihen me myöskin yh- dymme että kansanmalistustyössä simistystä, joka perustuu itsenäi- on eri puolueiden kannattajilla seen ja armostesukykyiseen tmkis-'sekä mahdollisuus että melmolli- teluun ja ajattelemiseen. Sen muoksi ' suus maikuttaa yhdessä ja käsi kä- tosi kansan simistysmies ei tahdo!dessä, jotta tosi simistys moi olla agitaattori määrättyjen mieli piteiden puolesta, maan tahtoo auliisti tehdä kansan osalliseksi päästä kansassa elpymään. Olen uskaltanut miitata ulko maiden simistysoloihin kahdesta kaikesta siitä, joka moi opettaa sitä syystä. Ensinnäkin sillä tämoin ajattelemaan, armostelemaan ja! pääsemme näkemään omat olom toimimaan oman parhaan käsityk-nne ikäänkuin kauempaa, amarta- sen ja omantunnon mukaan. Poli- maan näköalojamme, katsomaan tiikka ja uskonto omat kansansimis- kotoisia olojamme mapaammin tyksen harrastajalle todellisuudessa katsein. Toiseksi ne, jotka mapaata nittu jako tapahtuu? Pysyykö se maikkapa mäliaikaisestikin maltio- päimien huostassa, mai ei? Stoly- pinin kannalta katsoen olisi tähän kysymykseen nähtämästi annetta- ma myöntämä mastaus. Sen mah- mistukseksi möisi muun muassa medota Saksan esimerkkiin, jossa asiat periaatteellisesti kuulumat maltakumamallan kompetenssiin, jäämät siksi kuin ne todellakin jär- sestetään maltakuntalaeilla, pai- kallisten lainsäädäntöjen huostaan. Mutta hra Stolypin antoi tykkä- nään toisenlaisen selityksen: kieltä- mättä, että mastaisuudessa, aijot- tua keisarikunnan ja Suomen lain- säädäntöjen rajojen määräämistä toteutettaessa, lakiehdotuksen luet- telvon otetuista kysymyksistä täy- tyy jättää loppujen lopuksi maltio- päimille, tai oikeammin palauttaa niille, hän kuitenkin lausui siihen uuntaan, että niinkauman kuin ellaista selmää palauttamista ei ole tapahtunut, on maltiopäimäin ainsäädännöllinen toiminta koko akiehdotuksessa suunnitellulla ala!- a, s. o. Suomen elämän kaikissa tärkeimmissä kysymyksissä, keskey- ymä. Nykyään ivoimassaolemat Suomen lait jäämät tietysti moi- maan siksi kuin ne kumotaan wal? t s k u n n anlainsäädäntöj ärjestykses- sä, mutta maltiopäimillä ei ole olema oikeutta täydentää eikä kehit- tää niitä. Juuri tämq selitys an- toikin lakiehdotukselle „armonis- kun". Todellakin, mitä merkitsee hallituksen pään tulkinnan mukaan pnheenaolema „ historiallinen" uudistus? Suomen autonomisen lainsäädännön alasta erotetaan joukko mitä oleellisimpia kysymyk- siä, mutta näitä kysymyksiä ei las- keta suoraan kuulumiksi yleismal- takunnallisten asiain piiriin, maan jäämät ne epämääräiseen mäliti- laan: julistetaan main, että niiden joukossa moi osottautua oleman asioita, joilla on yleismaltakunnal- linen merkitys. Lakiehdotuksen laa- jijat eimät rupea tarkoin määrit- telemään näitä asioita, maan an- tamat maltakmmanduuman ja yzaltakunnanneumostou tehtämäksi selittää tämän kohdan mastaisuu- dessa tarpeen mukaan. Koska tä- mä selmittely alkaa ja mikä on pääasia, koska se päättyy, on tie- tymätöntä. Mutta mastaiseksi kes- keytyy koko lakiehdotuksessa merki- tyllä alalla maltiopäimäin lain- säädännöllinen toiminta, ja siten syntyy täydellinen seisaus lainsää- dännössä. Onko maltakurmallinen malta toimima suuressa joukossa kysymyksiä, jää selmittämättä, mut- tä suomalaisen mallan toiminta niihin nähdm keskeytetään. Hra Stolypin koetti kaunistella tätä tulemaisuuden kumaa huo- mauttomalla, että Suomen asiois sa tämä, niin sanoaksemme taka- marikkoon otettu malttollisen elä- män ala ei tule sittenkään ojle- maan mailla lakeja: mastaiseksi jää moimaan manhat Suomen lait. Mutta, kuten M. M. Koma- lemski aiman oikein mastosi tähän, eimätkä main sanoissa — yksityis asioita, sanoo kertojani. Hän lisää että tämäkin simistys on hänen omien tuomioittensa mukaan Sa lan kansanmalistustyössä moitta- nut alaa. Siinä yleisessä kansan^ malistuskokouksessa, jossa kertojani oli mukana, olimat kaikki eri kat somukset ja puolueet edustettuina, niinpä protestanttisten pappien ja teologien mukana oli kokouksessa joku katolinenkin. Saksassa on sanoo kertoja, kuitenkin kaksi suun taa, jotka mastustamat mapaa mielistä puolueiden yläpuolella olemaa kansansimistystyötä ja tah- tomat kansanmalistusta harjoittaa puoluetarkoituksessa, nimittäin kato liset ja sosialidemokraatit. Mutta onpa saatu kokea, ettei kansalais ten piirit tahdo omaksua sitä puo- lisimistystä, jota nämä suunnan tarjoamat. Niinpä mäittää kerto jani, että eräs työmäenopisto, jon ka sosialidemokraatit perustima Berliiniin, sai aluksi paljon oppi laita ja kuulijoita, mutta myö hemmin se on yhä enemmän jou tunut kylmille. Sillä työmiehet huomasimat, ettei heille tarjottu tosisimistystä ja tietoja, maan agi- tatorisessa tarkoituksessa erityisellä tamalla somiteltua ja määnneltyä tietoa. He kääntyjmät sen tähden muiden laitosten puoleen esim, Berliinin erinomaiseen kaupungin kirjastoon, josta he saamat kaikkea mitä haluamat, saamat sitäkin, onka ei ole tarminnut käydä puo- uesensumin kiirastulen läpi. Ne anat, jotka eräs saksalainen kan- ansimistysmies lausui, pitäisi jo- aisen kansan kertojain mukaan omaksua: kansamme simistyskysy- mys on niin korkea ja niin tärkeä, ettemme mitenkään moi sallia sitä medettämän alas puoluekysymyk- 'etsi. Näin pitkälle tuo ruotsinmaa lainen kertojani. En ole tehnyt selkoa näistä hä- ne:> mielipiteistään sen muoksi, että katsoisin niissä oleman jota- kin erikoisen uutta mille, jotka tä- hän kokoukseen omat tulleet. Luu- lenpa päinmastoin, että ne kat- santotamat, joita kertojani esittää, olennaisilta kohdiltaan omat juuri ne samat, jotka esiintymät Suo- inen kansanomaisessa nuorisoseura- liikkeessä ja jotka tulemat olemaan tämänkin kokouksen aatteellisena pohjana. Luulen että periaatteelli- sesti moimme kertojani ajatuskan- taan yhtyä, maikkakin me monissa kohden toisin käsittäisimme ja lau- suisimme. Suomen nuorisoseura- liike on lähtö-kohdaffeen ottanut kansan ja erittäinkin sen nuorison kasmatuksen ja simistyksen, sellai- sen simistyksen, joka ei tahdo joh- taa main tietojen saamuttamiseen, kaikkein mähimmin main yksipuo- listen ja epäitsenäisten tietojen saamuttamiseen, mikä ennen kaik- kea on harjoitusta omantunnon- mukaisuuteen ja hymiin tapoihin, hymien tarkoitusten palmelemiseen. Nuorisoseuraliikkeelle on myöskin alusta pitäen ollut ominaista, että se simistyksen alalla pyrkii sääty ja luokkamastakohtien tasoittami- seen, luomaan yhteistä kansallista suomalaista simistystä eri kansan- lainsäädäntö, jolla ei ole mahdol- lisuutta kehittyä, on kuolema lain- säädäntö. Tähän huomautukseen mustattiin ministeripenkillä mai- »lolla. Ja todellakin, siihen ei moitu mitään mastata. Hallituk- sen edustajan esittämät näkökohdat ampuimat liian ilmeisesti yli maa- lin: ne suuntautuimat oikeastaan itse lainsäädäntömallan aatetta mastaan. Sillä jos lait kokonaisella laajalla alalla maltiollista elämää moisimat jäädä muosikausiksi sei sauksiin ilman kehittymisen mah- dollisuutta, niin ei tarmittaisikaan makinaisia lainsäädäntölaitoksia. Selmää kuitenkin on, että sellai- nen asiaintila on mahdoton missään nykyaikaisessa maltiossa' ja yhtä elmää on, että Suomen oleminen „Wenäjän sumereenisessa omzstuk- 'essa" ei suinkaan merkitse, että en on mahdollista elää ulkopuo- ella maltiollisen elämän yleistä historiallisia lakeja. AUnisterineu- moston ehdottaman järjestyksen omituisuus ilmenee selmimmin merrattaessa sitä stchen eurovalai- seen malliin, johon riiin mielellään, maikka aiman epäonnistuneesti akiehdotuksen laatijat metoomat — Saksan valtakuntaan. Siellä saat ua raja maltakunnalliftn ja pai- allisen lainsäädännön mälillä siir- ^yä sitä mukaa kun uusia malta- Unnallisia lakeja annetaan, mutta ,"e esiintyy joka hetki täysin mää- rättynä, sillä kaikissa kysymyksissä, [oito maltakunnallinen malta ei ole järjestänyt, pysyy lakiasäätämä nuorisoseuraliikettämme pitämä armokkaana ja maalittomana, mie lestäni saamat rohkaisua ja iloa siitä tiedosta että edistyneimmissc simistysmaissa omat päässeet tun nustetuiksi ja armoon juuri ne aatteet, jotka heitäkin elähyttämät, maikka näillä aatteilla ei olekkaan oman maamme oloissa riittämää kannatusta ja riittämää käytän nöllistä pohjaa. Yleisiä uutisia. Kenraalikuwernöörin apulainen nimitetty. Pietarissa, 4 p:nä heinä! Oikeusministeriön neumottelema jäsen, maltakunnanneumoston ma! tiosihteerin apulainen, todellinen maltioneumos Lipski on nimitetty Suomen kenraalikumernöörin apu laiseksi ja ylennetty samalla sala neumokseksi. Suomea koskeva yleiswaltakun nallinen laki julaistu Wenäjän asetuskokoelmassa. Pietarista, 4 p. heinäk. Asetus kokoelmassa on julkaistu malta kunnanneumoston ja duuman hy mäksymä, sekä kaikkein korkeimmasti kesäk. 30 p. mahmistettu laki Suo mea koskemien yleismaltakunnal- lista merkitystä olemien lakien ja asetusten säätämisen järjestyksestä Korkeimmassa Paikassa ratkais- tuja asioita. Muutokset kirkkolakiin. Esittelyssä korkeimmassa par kassa on mahmistettu arm. esitys muutoksista kirkkolakiin. Hetvoshoidon edistäminen. Pietarista, 4 p:nä heinäk. Korkeimmassa paikassa on suos- uttu siihen, että hemoshoidon edis- ämiseen myönnetty määräraha orotetaan 160 tuhannesta inar- asta 190 tuhanteen markkaan muo- dessa, jos menosääntöä laadittaessa maltivrahaston tila sen sallii. Käsityötaidon edistäminen kansakouluissa. Esittelyssä korkeimmassa paj assa on määrärahaan käsityötai- don edistämiseksi kansakouluissa myönnetty 20 tuhannen markan tilapäinen lisäys, joten puheena- olema määräraha otetaan, jos se maltiorahastoi? tilaan nähden kat- otaan mahdolliseksi, muoden 1910 menosääntöehdotukseen 33 tuhan- nen markan armiomäärärahana. Suomea ksskewa yleismaltakun nollinen lakiehdotus wahwis- tettu korkeimmassa pai- kassa. Pietarista, 4 p. heinäk. Ke- äkuun 30 päimänä on kaikkein oikeus paikallisilla eduskunnilla, itäivastoin hra Stolypinin ehdo- uksen mukaan hämitetään olemas- aolema raja malkakunnan ja Suo- men lainsäädännön mäliltä, ja en sijaan luodaan epämääräinen mälitila, jonka rajat on sitten mää- räämättömän ajan kuluessa eri kysy- myksiä ratkaistaessa määrättömät. Suomen elämän tärkeimmistä ky- ymyksistä muodostuu jonkinlai- nen marasäiliö, josta duuma ja neumosto moimat mielensä mu- "aan ammentaa itselleen uusia esi- neitä hoitoonsa. Maikea on kumitella mitään räikeämmin niitä perusnäkökohtia mastaan sotimaa, joilla lakiehdo- usta perusteltiin alusta alkaen. Puhuttiin että oli muka mälttä- Mätöntä kerta kaikkiaan selmittää rajat Suomen kanssa, tarkoin mää- rätä ylejsmaltakunnallisten kysy- mysten piiri — ja tuloksena on, tä todellinen rajankäynti aijo- taan toimittaa tulemaisuudessa mähin erin tapauksesta toiseen, riippuen hallituksen ja duuman Ulkoisenkin kokoonpanon subjektii- misesta harkinnalta. Laadittiiin suurilla ponntstukstlla, medvtsn yk. sin Argentiinaankin ja Brasiliaan yleismaltakunnallisten asiain luet- telo ainoastaan sitä marten, jotta kaiken lopuksi täytyt tunnustaa tämä luettelo „ laajemmaksi piiril- tään kuin symyydeltään", s. o. yk- sinkertaisemmin puhuen, kaikkea käytännöllistä merkitystä mailla olemaksi. ..Selmitettäminä" ja „jär- 60 kerkeimmasti mahtistettu malta kunnanneumoston ja duuman hy- mäksymä lakiehdotus Suomea kos- mien yleismaltakunnallisia mer- kitystä olemien lakien ja asetus- ten säätämisjärjestyksestä. W. t. prokuraattorin erottami- nen Mirasta. Pietarisi a, 4 heinäk. Oikeus- osaston esittelijäsihteeri mirkaateke- wä prokuraattori A. Eharpen- tier on erotettu senaatin oikeus- osaston esittelijäsihteerin Mirasta. Jo maaliskuussa tänä muonna teki kenraalikumemööri Seyn Kei- parilliselle Majesteetille esityksen tohtori Charpentierin erottamises- ta oikeusosaston esittelijäsihteerin Mirasta. Esitystä seurasi menäjän- neunen käännös tohtori Charpen- nerin m. t. prokuraattorina senaa- un laittomia päätöksiä mastaan panemista mastalauseista. Ken- raalikumernöörin esityksessä pai- • nostettiin prokuraattorin osottamaa mastahakoisuutta niiden kehotusten noudattamisessa, joita hänelle an- nettiin ja joiden tarkoitus oli kan- 2 teiden nostaminen erinäisiä henki- SSf töitä ja sanomalehtiä mastaan. Kenraalikumernöörin esitys esitel tiin joku päimä sitte K.M:lleBal- tishportissa. Asian käsittely korkeimmassa paikassa tapahtui tk. 1 p. Tohtori Charpertier on erotettu esittelijä- sihteerin mirasta ja samalla ma- pautettu prokuraattorin miran hoi- tamisesta. Tuomen rannikkojen tutkimi- T* nen. S* Suomen saaristoa tutkimaan ja ^ mittaamaan asetettu menäläinen e» komitea on päättänyt työnsä ja laatinut kartan saaristosta kertoo Herold. K» SO Joensuusta ja -- likitienoolta. Tuomen Pankin Joensuun konttorin tarkastuksen' toimitti miime maanantaina ti- rehtoöri K. A. Basilier. Harwinaisen hätvhtöntä koh- telna matkustajia kohtaan höyrylaiwa „Jlmarissa." CO Q3 Miime maanantain ja tiistain mälisenä yönä klo 12 saapui kes- S tikiemaristahöyrylaima „Ilmariin" c/S Jacobsson & C:o koneliikkeen Hel- I singistä kauppamatkustaja herra . Oskar F. Oikarinen, aikomuksessa matkustaa täältä Samonlinnaan. Herra Oikarinen tilasi I luokan matkustajapaikan päästäkseen lo- ^ mksi yötä leivolle? häntä saattoi 12. aimaan eräs tuttamansa mieshen- 6/3 "ilö. He kyselimät paikalla olleel- a tarjoilija- neidiltä laiman kul- usuuntia, kun samassa saapui sin- ne kaksi muuta miestä kämellen £& aimassa maromattoman raskail- la askelilla. Tarjoilijatar- neiti ysyi miimeksi tulleilta aikomatko he matkustaa, johonmiehetmastast- mat myöntämästi. Tähän huomautti neiti, ettehän te ole etelään päin matkustamia maan pohjoiseen, mutta miehet sanoimat maan ete- ään menemänsä. Tämän keskus- telun aikana tuli paikalle joku manhempi nainen, joka kuului lai- man palmeluskuntaan ja käski miehiä poistumaan sekä kämi heihin isiksi ja alkoi moiman pakolla huis- ^ auttaa miehet ulos. Tämä ko- makouraisuus alkoi ulosajettamia C/9 jumittaa ja he pistimät leikiksi kö- —■ o moiman koituksen. Mutta mai- ^ nittu nainen ei pitänyt leikitte- ystä, maan riensi ajamaan ylös laiman miehistöä. Miehiä nousi- M in kiroillen ja silloin tuo nainen g3" alkoi heti usuttaa heitä laimaan aapuneiden miesten päälle. Ai- nakin yksi laimamiehistä hyppäsi ' illoin hakemaan sopimaa asetta » halkokasasta, mutta sillä aikaa ^ fis M» ES 09 < f» u jestettäminä olemat asiat sotke- raankin sen sijaan aiman toiivot- tomasti. Dritys kerralla, yhdellä iskulla selmittää „ Suomen kysy- mys", „^ottq agitatsioni loppuisi", ynnyttää kokonaisen sarjan uusia ratkaisemattomia kysymyksiä, jotka :oko painollaan tulemat ahdista maan Menäjän läheisintä tule- maisuuta, Hra Stolypinin lakiehdotuksella aattaa, epäilemättä, olla suuret Auraukset, mutta ennen kaikkea zuhtaasti kielteiset seuraukset. Mä- ittömänä seurauksena sen toteut- tamisesta olisi ei yleismaltakun- nallisen lainsäädännön luominen, maan ainoastaan Suomessa toi- miman lainsäädäntöapparaatin py- ahtyminen epämääräiseksi ajaksi. Tällaisen pysähtymisen enemmistä Aurauksista puhuminen olisi en- enaikaista, marsinkin kun ky- mys qn' mastaiseksi lakiehdo- iksesja, eikä laista, Marmuu- della saattaa sanoa main yhden eikan. Ajaessaan läpi herrain Toremon ja Deutrichin ehdotuk- en, pohtimatta niitä ensinkään makamasti, omat maltakunnan- ijUUMassa ja maltakunnanneu- mossa mallalla olemat puolue^ malmistaneet itselleen omiii käsin ellaiseii simeellisen iskun, joka on myittanut heidän mastustajainsa rohkeimmatkin toimeet. O 3" S. s s*