N:o 203 (104) — 1910 KESKI-SUOM1 Torsaina syyskuun 8 paia Liimattua K. S. R. 2501 Akkunapaperia vähittäin ja paljottain saatavana K.-S. Rohdoskaupassa. 816R Kihloissa. Alma Lindström J. Friman TUH. 1-1 SaomftL ja Sorr. V. 8 k. t, t. 1 1 40 tun. Jämsän piirin virkaa tekevä piirilääkäri tohtori H. Törnqvist ottaa vastaan sairaita Talvialaa Koivulassa. Tavataan varmimmin arkip. klo 9 —12 a.p. Kotona olles sani otan vastaan muinakin aikoina. 8171 1-8 Kirjoituskoneita suuremmista tehtaista kuten Smith Premier y. m. (paikallisasiamies). Amerikkalaisia kirjoi tuspöytiä ja konttori- kalustoja toimittaa edullisimmin tehtaan hin toihin Weilin & Cöös'in Kirjakauppa, Jyväskylässä. O. Y. Lystemao (C. Mannerhei min) paikallisasiamie.4. 8180 1—a Hra Pattersonin talossa (Seura huone) olen avannut Oululaisen Kotileipomon, josta joka päivä on Raatavana tuo reita leivoksia. Pyydän sulkeutua yleisön suosiolliseen huomioon. 8178 J. Vuori. 1—1 ' Vahvoja ja hyvin liimattuja CO I I I CO CO CO Myytävänä: Puhdasta, lingottua Kukkaisliunajaa ja oikein Jyväskylän ympäristön omista kukistaan mehiläisten kerää mää, on saatavana seminaarin puutarhurilta tämän viikon ajalla. Hunaja on yhden kilon purkeissa siihen Päästään kuitenkin aikoinaan. Eikö siihen taMita erityisiä rotueläi- miäkään. Ensimäinen ehto Parempien lypjytu- CoSteai jaalvuttami seksi o>n, että karjan ruokintaa on parannetMva. Te onreh. tätvä monipuolisemmaksi. Nykyään meillä uijeimmisja paikoin syötetään lehmille koito Wskausi olkia. Vasta poukimijen Mbeen ne saamat »vähän parempaa ruokaa. Multia usein je sit- «enkin »vielä on huonoa. Onpa taloja, joissa ei olkikkaan ol-e tarpeeksi, waan mylyy lehmät laakea kemäällä laitu melle heti kun pälmi paikkoja ilmaan- luu. Kesä ne tällöin pelastaa nälkä- kuotomasuu Tällaisissa oloissa ei Moi ihmetellä, etlä ähinät 'lylpsämät huonosti. Niiieit keÄilypsy ortfin wam 400—G00 ifi. Jos niiden ruoka olijt Mähänkin pa rempaa, kohoaisi kesli-lypsy 1,000 ii- loon, jopa siitäkin yli. Mutta ÄislyneinMissäkin taloissa on ruo>kinta huomaa. Nain on »varsin- 'fin kesäruvkmnan laita. Hymiä :ulok- sm ei. jaamuteta siiön, että lchmät jo- naTiri ailkana »vuodessa lypsämäl hy- min, woan siten, etlä niitä kautta »vuo- den ruokitaan lasailsesli. Kun pidcun- me Mnäillä ruokinnan tasaisuutta, jaamme lehmistämme -hymiä tuloksia kotoiisilla rehumaroilla. Tästä >cn hy- wänä zodisiuksena maantvilj. Oskar P etäisen karja Haapamäet- l ä. Hän on pari kertaa ottanut osaa siiioskesrustaikillpailuun, joien hänen Marjasiansa löytM marsin tarrat »iedoi. 6l-onoiisw» rchnja käyttämällä hän wii- me »vuonna saamutti kariasiaan 2/25l> kg:n keskilypsyn. Nuotinnan ikannat- lamaisuuteen nähden hänen karjansa ehkä on paras koko maassa. Muita ennenkuin »voimme ryhtyä karjatalouttamme joka suhteessa paran- «»maan, on meiloän tehtämä suuria pa- rannmksia icse maataloudessa. Ennen kaillea on pyritiämä siihen, että koko maassa ei ole ainoatakaan heinätönta taloa. Wuoro<wiljelys moiinaan joka »alossa. Manchat nurmet hämttettäköön. Heinäntekoon on ryhdytiäiva ajoissa, jona heinät saadaan hyiviä. — Heiniä on annettama ehlyneillekin eläimille, eikä main lypsäwille. Leniähden >»ulee 'heiniä olla runsaasti. HeinämvMlyksen rinnalla on eh dottomasti wiljeltämä »vihaniarehua. warsiiMn kun se ei ole niin suuresti riippumaisia kesän kosreussuhleista kuin heinä. ÄLihantarehu, menestyy je- kä kuiimina eitä kosteina kesinä. Lirä on miljeltäioä niin runsaasti, euä me. paitsi IfqäruofiäUatr, Moiinme ioltucffi kumia!a jträ ja »valmistaa siitä paino» rehua. On näe: erittäin »ärkeäiä, eitä lehmiille ml»vellakin anneiaan «v'hanta- rehua. matln oleivan critiöin suuri ivaikutus lchinien ntaidonannin runsauteen. Kokemuksesta on huomattu, että l»iip Marjan ruokinta kannattaa sitä pa- remmin, mitä moimaperäisempää se on. Mitä .suurenrpi, karjan wuotuinen keskillypsy on, sitä enemmän maitoa saadaan 100 rehuyksiköstä. Karjataloutemme kaipaa parannut- sia jotka suhteessa, mutta sMrimpana syynä sen cHaiften tilaan on heikko ruokinta. Kun ruokinta on Yleisesti iiaaw paranemaan, m fuurv askel kan nattamaa karjataloutta kohti otettu, Kalastusosasto oli sijoitettu kumiani mv a n eteiseen. Sen asema siis oli Marsin »vaatimaton, mutta iilse näyttely kyllä oli. mieltä- kiinnittämä. Emon kalastus-koeasemal- ta tuodut ilasipurkeissa säilytetyt kalat näyttimät kalojen kehii1)stä ja kasmua erilaisissa olosuhteissa. — Kaksi näy tetä osotti, miten kala on suolaltama, miten oi ja suolatut Kimijärmen mui- kuit näyttilmät sangen herkullisilta. — ©idä oli «ososossa muutamia keuruu- sailsia kala»ve>rkkoja ja I. O. Laakson Lapuoilta lähettämä kokoelma onkia ja uiÄilnia. likkoDsenmä Irtjtori E. JalÄva Turusta ja A. SironiifoöS Limingasta \t* kä efiitclijäfiijteeri Hj. Kahria »vara- jäsenenä. >Wavsinainen asiain käsittely al5»i mii- m« louantain kokouksessa. Enjimäi-senä kysymyksenä komitea »Iti sille annetun ltehtäwän laatia lisäysehdotuksen kirkko» lain 101 Z:ään siihen suuntaan, «ttä ctvankelisluterilaisclla kirkolla olisi sääÄe- tyssä jävj«sty?seösä liromio fctpitu Iin lavA* ta ratSaismvalta yhteydestänsä erottaa kirkkoa livastvan toimiloan jäsenensä. Lähinnä seuraa-ivina ^wh!öwinä tulee kmnitoalla olemaan lvaliniSiaa! chdotuZ siihen suuin-taan käyioäksi lisäyksiksi kirk- Monin, että seuraku.nnallin«^ diakonia tulisi l<dinsäädäntötietä yhdisrcchksi kir- kon «liimistvön ja harlita, miicn .voitai» siin walmnstaa owanlc>Usi«ja cli kiikk»- lain »06 §:ssä mamit-tujcl saarnaajia e- wankelislirt«rila!?elle kirkolle sekä ehdot- taa niitä muutoksia kirkkolakiin, jotka tässä suhteessa osoriaulmvat tarpeen tvacrdi-mik-si. Komitva tulee kokoontumaan ainakin aluksi joika päiivä. — Helsingin—Karjan rata. Kun liikenne Hesssinzin—^>larjan radan Hel- sinkiä lähinnä olemalla osalla on wuosi muodelta!lisäänN)ny^ ja toisen päärai- teen lta^rwe Helsingin ja Kirkkonummen wäli'llä on käynyt yhä tuntiiSvainmaksi, on rautati<challiws anonut 'lupaa saa- da «viipymättä ja niin kauwan kuin >!ar!wittawa> maa. jonka atwo näyttää yhä oletvan nousoinassa, »vielä woi» daan scoda jotakuinkin kohtuullisella hinnolla, ryhtyä tarpeellisiin toimenpi Herroille Paitoja, kaikenlaatuisia, Kauluksia, K«l- vosimia, Etumuksia, Kravattia, Käsinei tä, Kepp% Hattuja, Lakkia, Alusvaat teita, Olkaimia, Sukkia myy M. G. OKSALAN Herrain Pukimo. 100 m. juoksu: Leinonen Mänty 11,9 jeknnlia 12 12 12 12.1 12.2 9 ff » ff Maahtoluoto Gestrin Manner Kilpailuja jatketaan. — I. M. D:n pilkkaan ampuminen .suuvesiä kiertosantKsta" toimitetaan ensi sunnuntaina t.k. 11 pniä kello 2 i^). ampumapo>wiljongilla. — Kaikki jäsenet kilpailemaan! ja maksaa ä 4:50 p. 8174 1-1 Virallisiay.m. yleisiä uutisia. AM» maaftiDlnaatificllo. Prokuraattorln ivastalause senaatin tiistaina tekemään aseiden tuontikieltoa koskemaan päätökseen on suomennoituna scuramva: Keisarillisen Senaatin nyt tekemän päätöksen johdosta pyydän saada wii- lata seuraamiin ma.in Perustuslakien määrähksistä annettuihin säädöksiin Arm. julistuskirjassa 17/^ 1826. joka sisältää ohjesäännön Suomen suuri- ruhiiii>Lanmaan Maltiosihieerin lv! ra s- tolle. Art. 2 § 1: ..Ä.iltiosihieerin- ivirastoon tulemat kaikki Suomen yleistä siilviilihallitusta koskemat su- tut ja asmt, jotka m^.an perustuslakien ja iperustaMaisren asetus:en mukaan owat korkeimnian wallan rattaistaivia ja tarkask"iialwia"', § 2: „Wo>liiosih- tccri esif-tdoe faitfi senlaatuiset asiat Meille ja ilmoittaa Meidän niistä «nliamat käskymme kenraalikniveinöö- riClc"; § 9: „ Kaikki a sei ukset, jotka omat saaie^amat yleise.P tieoolsi. an- netaan Kmmtuskirjain kiiulia. jotka Me ollekirjoitainme ja maliiosihieeri nimellänsä ivahivisiaa": § 11: „Wal- iiolsihioeri Mastaa ulosmen^vien toi- miiuski-rjoitusten yhtäpiiäiväisyydestä Meidän armollisien pääiöstemme kanssa"; samaten kuin myös 21/8 1772 annetun Hallitusmuodon 21 §:ä ole»vaan perusiuslain säädöl'een: ,.Äl- köön senmuotsi iästä lähin cncniniäri kuin tähänkään asti .'oteltako ja seu- rat:a'ko millään käskyjä, soika ei 01- kealla wa!hmistusnv>.nellä ole marusiet- tu, so:a-asiat eroieiiuina". Kun >k»)seessäo!o>va toimenpide, kuten esittelijä antam<isiaan lausunnossa^ on hiiomauttanut. ei ole syni»>uyr siten iMhmisteiussa järj'.'stt>kiessä, ei K. Senaatin minun mielestäni olisi puä- nyt lvaAoin yllämainitiuja säädöksiä juttaistaniaksi sanottua mää — Haapamäen yhteiskoulun suo menkielen ja historian opettajaksi on 'Mdiftu 15 hakijasta fil. maisieri neiti A i !l i N i k k o Raumalta. — Keski-Suomen Kansan» opisto» johtajattareksi malitfi joh- okuntz eilen 14 hakijasta neiti H el- l i n Teittisen Parikkalasta. — Osuuskauppa »vararikkoon. Lap pajärven o>suuskaupp«r r. l. jätti t. S. . .. r . . ..... .. , , .3 Pnä kclnkurssihakemuksen Lappajär- ^ maa-alan^hank- ^ m. pitäjien k?hlakunnano:keu- ftfmi'sc% ja patkoluoivulusiiota liitta- Pesäluetielo-n mukaan on osuus- kunnalla «Maroja, 26,503 markkaa ja «melkoja 31.037 markkaa. Suurimmat latiaa ,räiMä asia n «naisille tiettämäksl. ui- Mmta jos pellot kyblveiaän heinälle nenkuin K. Senaatti a lamaisi m in;5 U i ja !wihantarehulle, mistä silloin saa- olisi H. K. M:ltaan ha>nkkinut sellaisen daan witjaa? kysyuänee. Tähän moi I oikaisiun asian käsiiielyyn, jota miitaiut lmasiata, ettei rehu>kasmi-M!tjelylsen! suadöks-ct livoatittiar, sosta minulla on Iprskuraartorimvir.ui pvclesta mnistulus K. Senaatin pöylä- laajentamien lähden tarmilse >!vähen°! misel!s» »valtion rautateiden alueeseen. — Menäläisen sotamäen sokerintarme. 22:nncn armcij^unnan esikunta on a- nonirt kenraa.likuwcrnö!)rii'ka»Sliaöt>r. «t- tä se ^xzpau^ttaisiin suorittamasta itirl» lia Menäjältä Tuomeen sotawäen tar» peiklsi ^uatamaHta sokerista, .kun käskykir jeen mukaan sotalväelle hamkitlMva soke- ri «ii -saa maksaa 4 rpl. 20 kop. en«npää puudalta, mutta kun kuitenkin sokeri Hel- singi^sä ja samoin muissakin paikoissa maksaa 4 rpl. 51 kop. p»»t>i (1: 50 kilo) ja kun Tiicmessa on ma.ksett<Äva -iruHict Mcnäjattä tuodusia sokerista m>in pal- jon, että sen hinia nousee yli määrätyn summa-n. Anomuksen on k«nr<valikuwer- nöövmklinslia lähcttänyl senaattiin sekä pyytää Päätök!sesi>ä H.'»x — Kiwihiiliterwan »vienti Suomesta Menäjälle. Kenraalikumernöörin tiedus- jeluai-n, millä tatuoin olisi määrättäivä ai ka kuvihitlitcrman ivicntiä 'Tuvmcsta Menäjälle kl>5koivan uuden asctuk>cn woi- maan astumiseksi, on A?,läjän kauppa- ja teollisuiusminisieri ilmottanut, että kun on n>Attämä!ön:ä jämän säädöksen jul5ais«nin<n samoihin aikoihin sekä Wc- näjällä että SuomcZsa. niin olisi ai!a määrätt.älvä sitcn, että jiilkaiscmiZpäi- ivästä asetuksen ivoimaan astumiseen on kulunut vähintäänkin kakin loukkoa ja et ten missään talpaukseösa tätä ajanjaksoa olisi.määrättäwä a!?aii?aksi ennen lokak. 1 päiinxiä (w.l.). Tiedonanto on lahebetty senaattiin. — Onko sotilasmiranomaistcn suo- ritettama maksua karttojen Y.m.s. jäl- jennöksistä. Suo-mein iiäisen so:!le.s- insinööripiirin pyynnöstä on kenraali- kmvennöörinlkanslia W>>:änyt mÄtio- ttMiraintoimituAktrntaa ilmoiitamaan, •crunilfo maan siwiiiiwirasi0t oikcute- .tut antaessaan sotilaÄviranemaisille. näiden Pyynnöstä, jäljeniiölsiä erilai- sisia sanottujen wirastosen huostassa olemisia ase.iiivipii!rroSsO:a, kartoista. ^ilirustuEsta y.m.s. M aa ti ma a n niak- sua Mje-nnösten walmistamisesia ia jos omat, niin minkä asetuksen ncjalla. '2Miimvoiföiiintaiimituskunia on pi>i>- (tänyt asiassa erinäisten ylihallitusten lausuntoa,. saamamichet omat Lappasärmen saas- töpMlkki 9,135 mk. ja Osakeyl)tiö Sampo Vaasasta 4.ö22 mk. jo on saamamiesten joukossa useita Lappa- jänven tolollisia. Nunalta 8ii0Mv^ti>. — Marianhaminan suomalainen kan sakoulu sulettu. Tänä syksynä on Ma- rianhcnninan ainoa suomalainen kansa» seiKaperäinen kertomus kaupan tvaiheis- ta. — Hels. S. — Matkailukongresft Bergenissä. ÄansaiiÄvSlijessä matka rlufontl re ssis. sn, joka pidetään Bergenissä t .k. 7 Ja 8 pMä. tulee esille eräitä kysymyksiä, jovka okvat omiansa ktinniliämään mieliä meidänkin matkailijopiirelchä-n- me ja jocka osaksi omat aiivan samoja, joiia Helsingissä pohdittiin ns. mat- kaiiupäiSvillä. Sellaisia owa: kysymys kulluneumoisra, hotelleisui ja ialwi- kaudesta. GxÄeen ruiee kongressissa keskusieltamaG parantoloista, uimista hotelleilta, urhxilumeisäsn)tseslä ja -kalasluikscsl^ markailutilastosia Y.uu Kongressiin matkusti sunnuntaina tri I. HorlliiNg Suomen Maikailuyh- diisiyksen edustajana. ?lkku-uutisia. Suomi ulkomaan sanoma» lehdissä. Veri. Tageblatlin Helsingin tirjeenmaihiaja :ekee pitkänpuoleijeösa tirjoiiulscssa selkoa lakichdo:ukjes:a >!venÄäisten oif-cuffiet.i Suoincsia ,a sen toteuttamisen seurauksisia. Kir- leenlvaihlaja huomauiiaa e:iä selkkaus on »vääjäämätön, mul.a c 1:ii Ivcnä.äisel juuri, tahiocvatkin saada selkkaus-a ai- taan. LalietK>olus esitetään kyllä edus- kunnalle, mutta ainoastaan lausunnon antamista Marien, lausunnon, jota eduskunta ei moi antaa. Ja si::e;t :oi. ioietaan Vcnäjän kcnsalle ja i<koma:l- ie, euä Suomi ei sussiu ininkäänla:- siin ml/öi — Perheuutisia. Kihlauksensa koulu sulettu, syystä ettei koupuntt ole «-! julkaisseet sairaanhoitajatar Aino nää sille amustusta myöntänyt. Oppi^ laita on koutussa ollut noin 15—20. jot ka nyt jäÄvät kaikkea opettisia Maille. Kouiua oivat, awusiane^t osaksi kaupun- ki, osaksi MarianhamiuQN suomenkieli- set asutkkoat. Sitäpaitsi on koittu Hel- sinkistä saanut (XX) mkn suuruisen apu- rahan. — Tur. ?an. — Uleinen kansaluiökokouS nykyisen maltiollisen aseman johdo-Zia tzimeen- pannaaar Oulussa sinmimtaina tämän k. tl pnä klo 12 päl:vällä. — ^>eis. S. — Venäjänkielisiä katukilpiä vaadi taan Kuopioon. Kenraaliku.?ernööri Tchn sn äskettäin lähettänyt kuloernöö- rinivira-tvn kautta Kuopion poliisikama- rille kirjelmän, jossa erääseen routawuo< sicn ..asetukscen" Iviitaten määrätään, pikimmiten hankittalva katuki.'wet, joissa tvenäjän kieli o-n ensimäisellä sijalla. — Zaw. jojo^ joiden muotuinen keskilypsy on 500—1,000 kg. Ja lopputulokseksi saamme sen. etlä muvtuinen keskilypsy jokaista maamme lehmää kohti «voi daan laÄkea 1.200 kiloksi. Miten wähäinm woin »,/ienti, nykyään on, käsuämme, kun nedämme, eitä jokaista lehmää 'kohti, lähetetään »vuosittain maasta 12 kg. moita. Tämän woi» määrän »valmistamiseen tarivitaan 300 kg. maitoa. Siien lähetettiin esim. »viime wuonna ulos ainoastaan : / 4 lehmien tuotteista. Vertailun wuoksi mainittakoon, että Tanskasta miedään ulos moi ia o ä 6 kertaa enemmän kuin Tuomesta Meillä el tiettistikään saada lehmien tuotantoa kasmamaan »)h:ä suureesi kuin Tanskassa. Mutta korjaamisen ja kohit>:ämisen avaraa meidän karjataloudessamme silti »vielä on. Joita »voitaisiin »viedä karjanjuot- ieiia.»noasta 3 kerma niin Paljon kuin nyk»)ään, tulisi lehmien keskiiypsyn ko- h«a 1500 kiloon. Tämä e: ole ensin- kään <mah>dotonta, sillä maat>aiskarjas- ta saamutetaan hymällä hoidolla ja ruoikinnalla 2.000 kilon keskilypsy. Tä- hän ei ohka päästä ensi muonna, mutta tää Miljan »viljelystä. On paljon »aio- ja, joissa luonnonniuyr »vielä o»vat Svi-ljelemätiä. Ztäinä saadaan narstn helposti pelloksi Miljan kasivatlvmista Marien, jolloin manhoille pelloille »voi- daan klMvää mihontarehua ja heinää. Onpa taloja joissa «viljan kasma::a^ misla moiitaisiin »vähentääkin. Sillä maaiMiljelyksen kannatiamaisuuieen ei ole pyrittÄvä peltojen laajentami- sella, maan moi-maperäisellä luiljelijf» sello. On ruwet:awa kätyUäntiä.in apu- lannoiiusaineita. Diaamine Pysyy Mil- jakö »Hänä ni>inkauwclji kuin opuilan^ noillusaineita ei käytetä. Vasta kun niilä kä»)tetään, lMasta silloin saadaan tarpeeksi sekä Miljaa ellä rehuja. Pelkästään heinillä ja mihantare- hulla ei kuitenkaan lypsykarjaa moi tarpeeksi hymin ruotkia. HeinÄaÄvit näet siDiämät »vähän malkuais-a-inet- ta, jvra lehmät taas tavmitsl?ivai pal- jrm. Maatiaislehmä, joka lypsää 15 kg päiwächä, tarmilsee 20 kg heiniä tai 12 kg kauroja, mutia wain mähän päälle 2 kg maapähkinäkokkuja. Tämän täh- den e« WÄki rehujen käyttöä Moi koko- naan »välttää. Mutta marsin mähäijellä 'iväkirehuimäärällä t tkl e e toimeen, jos »vihantarchmksi »viljellään hernelajeja, jotka svsältämät runsaasti »valkuais- ainetta Walitetaan, eitä hernekasmit omat hallan-arkoja; tämä epäkohta moidaan mätitää miljeiemällä aikaisia lajeja. Juuri!kaÄvien Miljrlemistä on myös kin harrastettama. Niitä vn paras miljellä hymin lannoitetulla suoinaal- la. — Painorehua moidaan käyttää tuores-r^huna talwella ja on sillä huo. kirjaan. Menaläiset ?atukilwet Mit. telinlSanin kaupunkeihin. Ilmari Muorlnen käskee. MiKelinläänin kumernööri Ilma- ri Muarinen on kenraalikumer- uöörin käsli)stä lähe^ränyt läänin kau, punkien maistraateille kirjelmän, jossa käsketään noudattamaan 1903 annettua käätyä, jossa määräiään, että kaupunkien katulilmissä iulee olla myös »venäjäntielinen .kirjoitus. — Wahwist>.'tut säännöt. Kumcr- nöörinmiraslo on mahmistanul Ohje- 'säännöt Pihtiputaan kieriämälle sai> ra anh oi t ajalle. Muurin murha. Kuten muistcttanee jätti Haminos- sa lmulchaitun työmies Muurin ileski kenraalikumernöörille anomukjen. jos- sa ^vedoten 6 p:nä helmi k. 1816 an- n et un asetuksen 5 §:aau p yletään uudelleen syytöksen nostamista kahta muchasta «dpiiilt-iui, siitä jo Mtieessä ollckta, mutta sitten leapautentua 6:n S uame nmaaHa i s e n m tkka in pu j a ry ki n e n- tiu >solamiestä Masiaan. Nytic-inmin on hänen anomuksensa kenraalikumer- nöörin kanslian lirjelmäit seuraaniona lähetett!») Ä2:sen armeijakunnan Päälli- kölle. — Kirkkolakikomitea alkanut työnsä. PerjanltiaMa kokoontui Hclsingissä scnaa- ttn kirkollisasiainroimituskunnassa, kirk- kolakikvmitea tuonn.oroivastr A. ?luwi- scn johtaessa pubetta. Komitean sihtee- rinä chaimii esittelijäsihteer:. roivastt N. Karilas. >Paipiston cduZkajat oivat ascs- sori I. M. Tallgren ja rotvasti I. F. Hellman, lamoppinnm? zäsenin.i s:naat> torit A. Käpy ja 33. Anneberg sekä maali Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. — Jy»väskyläu seminaarin poika harjoituskoulun yliopettajan Miran sijaisuulita on hakenut kansakoulun- o^itaja Juho Laurila. — Seminaarilaisten kymmenottelu- kilpailut alkoi ivat miime perjantaina. Tähän asti suoriteiuissa kilpailuissa on saamutettu seuraamat »ulokset: Kuulantyöntö: B e r g s t r ö m. Hollvtan viirin piiri- lääkärin lohlori Otto Lergströn^.in ja rämän nviimon Sofia Bergströmin, o.s. Vialmbcrg, tytär ja homio'.keuden- ausku^.anui Heikli Tauleri. Lah- desiä. — Ilmianto kcnraalikuwernSörille pi laantuneesta fintuSta y.m. P,irl pai- Ivää ennen kenraalikuivernöörin tuloa Maarianhaminaan, oli paik!akumnall« saapunut suamenaiaaiaisen santarmihal- lmncm päällikön apulainen ralsumcciari Iljin, joka oli poliisii-riiokseUe Umoi::a- nut kenraalikuivernoörille enempiä toi- menpiitcilä nxmcn itmoiiamania, ct:ct hän höt)ryl. »Boretla' ollut saanut ruplasta enempää kuin 2.» mk. ja cnä hä- nclle kmipungin seurahuoneelta oli ^ar- jolt^u kinkkua, missä vii matoja. — To distajaksi ftnffu-juiuSsa oli raisumectari ilmonanut erään menäläisen ylioppilaan, — Halla SusmuSsalmella. Ankara ^ mutta tämä «i «oinu: todistusia antaa, halla on tichonnut melkein yleiseÄi Suo. ^ P»li,isiwiranomaisill- r.äyttt Zljin lam- mussalmen kunnass-T. perlr!ian:v.irret >ja ^ paanlihopalaeia (wäit:äen scn olttvan osan ohraa ja kaucaa elokuun 2Z ja 26 "linkkua), jossa kärpäsen toukkia huoaii- Sipilä Tuominen Leinonen Gestrin Maohtoluoto Mänty 21,03 metriä 19.9 » 18.87 „ IS,20 w 18,24 ., 15,05 _ Korkeushyppy: Gestrin 3.05 metriä 3.00 ^ noo » Leinonen Hasanen! Tuominen 3,00 2,95 Kolmiloikko: Leinonen Gestrin Mäntt) Sipilä Aho Tuommsn 11.42 metriä 11.24 „ 11.20 # 10,87 , 10,61 , 10,41 x päimän Iväliscnä yönä. Järiven ran- noilla on perunanivarna wiclä jonkun iverran ptistl)6>'ä. Epät'el«i^la on saa- daanko kaikissa taloissa ollenk»ian sie- memvilijaa, kun on pakkasen pelosta täti- tynyt »vihantana leikata. Ohran lciifii.it 011 useilla loppunitt jo ennen Perttulia, imsilla on ivalta puoli- tieösä. — L:o. — Venäläinen sotaiväki. Sunniin- tai-iltana saapui Hämeenlinnaan kolme komppaniaa »venäläistä sotaiväkeä, jotta »ivat olleet majoitettuna Kouivolaan, Lahtoen ja Riihiniäelle. sekä kuuluivat neljänkxm Hämeenlinnaan sijoitettuun s uomenniaa laiseen tarkka-ampi<s!avyk- monttiin. Mainituille paikkakunnille tuo- daan näiden lilalle sotaiväkeä Mikkelis- tä. Hämeenlinnaa,', sijoitettu lykkitoäki on myöskin alkanut muuttaa majaa ja tullaan sitä sijoittamaan Helsinkiin, Äe- ratvalle >ja Miipuriin. Hlinieenlinnaan tuodaam.tilalle uutta mäkeä. — Hels. 2. — Abraham Haaman juttu. Uutinen siitä, että Haaman liiteapulainien B. Kolström olisi lvangittu, ei ole oikea. Suom. K:'lle saapuneeil tiedon mukaan on herra K. mapaana. eikä liene ollut kyseessäkään hänen »vangitsemilsensa. — Maamme ensimZincn osuuskauppa kymmenvuotias. Miime k:n M pnä täyt- ti maamme ensimäinen osuuskauppa. Finlayson ja Kumpp. Työiväon osuus- kauppa Tampereella kymmenen touotta. Täksi omaksi ja sanmlla koko maanune o- suuskauppaMkkevN merkkipäilväk>i oli mainittu kaiippa järjestänyt juhlaiilai- suutxm Tamperein loapaaohtoiscn palo- kunnan kentälle. Juhla muotostmjin tvartsin suu-rcnmoi>icl>i, osanottajia siihen oli puvliwäliin tZ'.öta tuhatta. Sattu- ivasR huomautti juhlan amaa.ja. osuus- kaiipain hallituksen puheenjohtaja, työn- johtaja I. K. Paatvola, rermchduspuhceS- saan silitä, että meillä, sanioinkuin osuns? kauppaliikkeen kol:maac-sa Englannissa, o li.ivat osuuskauppaliikteen ivarsinaisina alottajina kankurit (se tehda-Z, jonka työ- »väestöä pääasialliseöt'. tässä kaupassa on jjäsc-ninä, on nim. pumvillakänkaitten kutomo). Se-lo-Ztettuaan 5aupan alku- tvaikcuksiSta ja sen ivai^eista lausui pu- haja Pellertvo-Teuralle tunnustuksen kaupan siltä saamasta tuesta, juhlan muusta ohjelmasta mainittakoon maiS- teri Seweri Nuormaan juhlapube ositu S- toiminnan waliS?aiva!ta ja yhteiskunnal- lisesta merkityksestä, Lankun ja soiton ivaihdellessa oli juhla mitä onnistunein ja innostawm LopuVi esitettiin pitkä. liin. Hotellin kellarimesrari anoi kyliä ratsum. I:ltä sattumaa anteeksi ja antci päievällisen ilmaiseksi, mmta se ci aait- tanut. Pöytäkirja on asiassa laadittu ja läänin kmvernöörille lähetetty kenraali- lutvernöörille to.mitettaivaksi. ^Älond"« lehti, joka tästä kertoo, ci ti.'dä, mitenkä rahamvaihtojutun on käynyt. — TaaS ykst tarjvkaS. Bobuikossin ai- ka-na surullisen kuuluisaksi tullut Iinat- ran poliisi Tuomas Kurronen. (Tyhmä Tuomas) joka suurlakon aikana kansan- tahdosta oli pakoretiu jäätämään toimen- sa Lansan tuotranruSta nauttkvicn ?un- nollic-tcn kansa.la:5:c:i :äytettäN'äksi, cn kenraalikumernöörille tekemässään kirjal» lisessa hakcmuksc-?s>» ilmoittanut ole» tvansa halukas taa-: li n ottaniaan yhden nBivta ^vastuunalaisissa" toimicia täy- ictiäioä^scen. Zen mukaan kun kenraali» lmvernööri tvasrauksessaan Tuomaalle iinrottaa, ei poliisin paikkoja tätä nykyä wielä ok tarjona, Maan että Tuomas on otettu armosta ja suosiosta siihen »luet- teloon", josta tuleiva: uÄkolliset poliisi- palivelijat tulevat mmitcttÄviksi. —• Niin että Tuomaalla on taa5iin loliroa päästä »vaihtamaan haineensa miekkaan. — IJiK-nt. — Pyydystetty lintu ,$?cr.uiuts'in painohallituksen mieieslä rikollinen kir- joirus on mmcl:ään „Die Ltrönung deS Schandlvcrks" (Häpeällisen työn kruu- naus). E« on julkaistuna Ichdcöjä w. k. 20 pnä. — Peruutettu ulkomaalaisten tiede miesten käynti. Kuten »uuneliua, o- »vai itmruuanKit saksalaiset luonnonlut- kijat ja lääkärit aikoneet kuluman kuun ailkana »ehdä Jiäineren»malkan ja kay. dä m.m. tämän kiuin 10 päi»v«in lie» noissa Holsingissä. Nyt saapuneen »ie» don imullaan on matka kuitenkin peruu» aeltn ZLenäjällä raijmcxttvan koleeran tähden, joien sris Tuomessa kin kayiui esiyy. — Koleratapatiksia Siinassakin. NrmMvangissa on kiinalaisien kes- kuudessa sattunut moniaita kolerata- PauNsm. Dksi japanilainenkin on tuol- lut.