«PM»»»» Lsnomis l_snsi-8uomssta !i:ö A 1'Z.Is.Vl.s1^Z.z2.^s. I 5»riz»»i l/t vuosik. 6: — I >/, vuosi». 2: 50 >/i vuosik. Ä>^ 5: S0 I l!llllk»uil«Il» l/» , , 2: 35 j Kv pano!». 3- ?k > '/« . . 1- 25 . . l^ekti ilmestz^ jok» tiist»i, torst»i j» I»uv»nt»i kello 8 »»omll». k>oiisLS liistsins loululcuun k p:nä. 1'oi»utvjlZ«i> telek. LI. V»st»»v» toiwitt»j» l. M. X»»U»«». Koottoriv t«l»k. 224. 1"oimitusp»ikd», til»us-, j»^»iris- j» ilmoitnskonttori ?rjövk. S. Kosi sivull» 9 j» viime sivull» 7 psonii milliiovtriltä. — Väkiv ilmoitus 50 p:i». lliuoituksvt ov»t jätettävät viimeistiio ilm«stvmispäivs.n «äellisenä päiv»r>» «noen k:lo k i.p. letiäeu konttoriin. Vli»ik»isist» iimoiruksi^t» 50 korotus. Ksisovist» ilwoitu^«t» ro^öllvet»»u »IsQllvst» -opimuksisn wu>»»u. V»idtoilmoituksi» vilitetsän. j I-äsksrolta: t»v»t»»n 9—li jz 5—8 ^Vidbomin r»u- t»k»up»n t»!o?s» <sisäänkävtäv» k»6uu puolsit»). X»ist»ut. tiist. j»por>»llt. 11— 12. I>eikk»uksi» jok» p»iv» s»ir»»l»ss». j S.«. »v«is-miin»v k»ripuv^ivlittin, Lrpt»- o»»ci-»rt»«kji!l vj,r»»,» S—II j» b—L N—12. ^»opa2«m »xir»a- l»«>» 1 -L. MW ^j. l»W t»v»t»»s v»r«iauvil! 3—11 ».p^ I—2 j» 5—V i p. »rklp»ivw» »»il» I—2 piivilli »vuou' t»i?iQ i» j^, a! »pii viii». ^»mito «nt. nz?k. 1^sövi»i> o»mn»k»vp»v t»Ioo ^iik»rr»»»», »iiKiul- ti. I ksderg sMitSkK^! ?ori?rjön>c»tu 5 L»t»^uvn»v kirj»k»up»n ^Iik«?r»»»»i, !7S. »j»» l»ki- » »tiicit». loirutt»» r»t>»llp«rim1»ik. 1^»» ?» k»upp»kirjoi». tv»t»«svtt«ji s. «. V»r»n»«»ul;Ner> >» l.ÄUk'! ?»?t. IS, ?»K«II» T7S toimitt»» oop»»»t> t»ikki» I»KI- j» w»»- wltt»»»»l»»» kuuiuvi» t»dtivii I^suri ^VaU! Varatuomari Pori, 27, ?elek. 2 71, »j»» l»ki- m. »sioit». loimitt»» r» d»op«rimisi». I^»»tL k»upp»kirjoj», tos- t»mentrej» /. m. IilL»8iMi>Is>lZlli: XVsmö fsrlmg. I^»»oii^r«i»tr»»ttori. Ilmari 5srling, gov. ^.v»dll!t»otti. v». Illfk» lAL!l!iMoiWZtll. Lmllvo V. Kels ?ori. Vos^oki Ik:o 17. Himo V. ?zrirmöii. Lovioik. »osklllt»i»tti. kl«»riv»rkk»,plit>«I1ll Löönv»rinm Ajs» Islclssloit» dslvsll». >l»tkv«t»» t»I°?ltt»«ZS». k»LL!Il j» MitSlÄÄ». N,N»1«tz SoTioi t »iäsQ»n«kriIt»Qtit Ni-to ii^ti j» ». L«kol». t^adslu» 1711. Soi t»j»! 0»k»ri 'soimitt»» k»ikki» I»!ci»I»»ii kualovi» tvdtivi», vilitt»» kiwt«uitöj», d»mUcu I»mc>!», poru r»doj» 5. m. iWZS Di! siiZsj kWI!: As^nio R-aiunaUa IllAaoistöo talossa läkslls rslutstiesselusS. Köykille llm^seksl. NlMU. 'kuoreits munia mx^täväaä leipuri It. S. l^lnvslls. viilaus- ja sopAn- ^ «nmsttiin kuulu- vst t^öt suorittaa ? tssmslllsz^6el1ä vslc. ttolmston in Xonopsialiikv ?oriss» Xirkkot. ö, 8 Ii. os. ?nt». 114. LllSllÄ». iMmi ji «Mliti ?»?!«», lv. 1'»'»toom 4Lll. x»u« Sliuio. vll «Lö» I» t»IIi. LIMIMsri ^lis Lastien LIL>»v»k»»t»s^KU8» llmlleit» mttllZliljM j» t»Ui tivvosiUs Nluilvsls» It»pllistok»tv 12. 1'vlvk. 172. (ZqjsniQ Iiskkltodtssss» »u«kil!» i» !»p»1U« to I» vidittiiv o»Iv»ll» lll^öslrm r»xz?vät s r ?ori, VI»äiiiurmK»1o 7. — 1«I«koolu 273. kssIsSii! 8lie»>nsl> ?»i»t 735 j» L27S KÄ Z ZWÄU ?sr1» Zua»!Mk»ZU»tivuw lt»poi»tok»ts S, »voimi» 1» U» t—V»5 I. , >—Ii ».» ». MW j» S«»R»M»« ?r«m» ^VirUukSQ l>lssiiuUl»dj»i V»wu»t»» »»K»i-iiiii»t» v»p»»t» virvota»- jao»»». LMtl» r»ot»ti»»»»irl»U», t»v»r»- »»k»»uium « teossa v:o t lrw 417. Xa,ns>i»n noitaan, opkttsjg. X. Koskisen osots va saws. Rautatie. j»I«» k»I!c» ?nir»i»st». . g»i«ti1»st». . g»rj»v»U»«t» ?«ipokj»st» . Lor»ir»»«It» . kiistsÄll» . . i!»nv»ts»It» . . . Lii5»»t» . . I^rviLti. . L«k»j. e^ö».p. 7.1S . 7^2 . 7.S7 . ?.Z. S.3S. S.4S . S.5S. 9.12 . SZ4 . S.4S . S.5S , 10^1 . 12,50 i.p. g,lv i.p. 1.04 . 1.12 1,24 1.43 2.11 . 2.13 . 2.27 2.40 2.43 . 7.24 . S.07 . S.V0 . 3.1S. S.24 . S.N . S.10 , ö48 . 4U7 , 4N . . S.VU. . SjD. '. M: L»»poll: iTrviUUI» . . 10.13 , L,W , 3,41 i.p. R»«m»U« — — g,10 , r»w»»r»1I«. 1.00 i.p. 5,30 , 1,lll7. vlsilllöill. . 7,W . 1ll,50 . I»o.IK>oii»rtwti»t« 7. ??«> ^siansjsjia lunusss: I. Mikkilä, lartcll, llum^Ii«tollk. 12. ?nd. 270. kello 9—5. I^lkköltS- MsNlArijsKZL^V rijv»k»t»Fi» 1». 1el»t. 42L gd^linUiitt . 1>rv»»l t» . . ^mc»st» . . k»vv»ts»It» . 5ii»t««l t» . . ?«ipokj»»t» . S»rj»v»U»»t». 5>»55il»»t». . g»istil»»t». . S»k»j. ,«Zi 4.N »P. 4.4S. 4.5S. b.M. bLS . K.43 . 5.53 . . S.44 . 7.07 . 7.A . 7L0 . ?o»tij. ?»v»r»j 8,55 ».p. 2,44 i.p. 1.Wi.p. —»p 9.M, 4 .52 . b.03 . 5^1 . 5,34 . S.43 . 5,52 . S.0S. 6^4 . 0.42 . 1.50 . 2.21 , 3,07 . 3.40 , 4.07 . 4.27 . 443 , S.M. K.53 . . . L»»paa: ?»-U» . . . 7.47 . 7.12 . S.23 . - - 0.00».p 2,45i.p. 7.20i.p ?M»v«t». . 8.SS. 3.17. 753. L»»poa Kltllt7luotovll 8.4S , g.W ^ , Qidt,,: ULnt^Iucxto t» 3^3 » p. 11.50 ».p. 5 42 in ?M»v»«i» . 7,07 , 12.0b , s',5S S»»pvl>: ?«rU» ... 7^7 , 12.35 , V.26 kiiiisspäii txtär Ku,»Ii ?>>i!zi-^ -t p:nä l^ulukinit^ IUIl>. 44 vuociöli ia W päivin VAnIiiiilS. suniksi i» ksip-tukssksi sisaikll,-. velisllft is rauills >uk>>Iai?ilis sekä x>t5vills. VstSvät. Lvnnifönv» ^ivÄ>>s>6^ Ni<>>tiu pulir-liuia ii<zwu^>, ^olltttVi<s kvvo^Isst »ulioilau >>^Ims?^Ä lumalsn. Laiu«-v» 1'<>ri.<?a. korlss». .louluk. I p. 1>itp-i Xiitri I^väiii. öl^m- >vist II v, 4 k. 17 p. — Ii»ll--»k.opett!tj»ti,r ^l>Iia I-A- al>l>tl> (iiöiilunä 54 v. I!> p. — 4 p. I^uu^Lpsmtvtin llulll-t Lo>n< lndsiZ ^4 V. 25 p. Ullcom»»» mslli» mukssn 00 liuuiiiltKAil Lvow«k»» lo«» tvunit«r»»o k»it^> d»ut»uds««i! Uoalav»t toimet. UljnliiLint» ov kriol» m»ll t»p»u«t«ll kodä»t»ss» »iv» vllmv k»»iit?» k»i^iss» »sioiss» ?»ris S»»- joko tslelooiull» 125 t»tu kirj»«U» «li k»vm»U» suullisesti pudu- m»ss». L»»ims»rkk»j» ou »w» v». r»»t08s» vRlsuiQ» joko v»»tt«iU» t»tu ilm»v (ö mk:»t» isoj» j» 2 mk:st» pi«lli»> S«»p»I«1tk «livist» kakist», k«ioot«koi »ist» j» m«t»I1isi» suurin v»r»sto p»ik- k»kuoo»U». S»pP«I«»»»k»j» I—4 mk. mvtrilt». kilkkl»»»i>»j» movvo viri- ii» j» Ivvvisiä tttilt, X»KKI» j» X,». »»j» suuri v»Ukviiil» rvum:i2v»»t«tlls- j» d»»til»isuuksi» v»rt«o v»!sm k»Iv»II». K»»k»tt« t»rl»t»»m», v»pööri», iruri- vot», v«rk»». «»motti», evrttiuki». piksit» 7. m. K»r»5»r»»» t»»Iv»U». ^rk«»k«- rl»t»!t» kut«v plootuj», riktgi», tidti» »iivrlv oksi» 7. m. j» ?i »rr»zk»»», joll» k»Iv»st» diLL»^t» vik«r»t»»lz eli !ovit«t»»i> » Il»Qk»it» won»i!» «ri t»v^'l» .!!»»!»- rlitejt. Veljekset kriisein kiviksi tuvoot tuj». SR»»w»I«ktt»!1w»jt»k«!» viiite- tiio w»»s«rii»!:rmmst» teletc-ov-Qkiv k»utt», j1m»ll eri m »Kim», «»ivoio k»t- i»w»»-j»i1w»it»»i»Ii««e^I »»»6»»o joo- tlli«»sti p»w«tuk«i. ^l»»s«uclllilt» t«i«- koooiil» iil»tt»«is» « otet» mit»»Q v».- v»llp»Zkkivt». Lwu»t v»k»v»t!ok»isel!« viot«: k»rl. NMIlÄ» llllSltokk. » Hutron8l>u<>oee«5» duomkov» k»!ikivi>kkl>n» Kk>lo >/sg i. ju )'l>t> v c>> ^>Z. illaiu^ wvvj5>i>>>t. >'ii>nvvui pi»?>ortt I.»ttowersll rukoitsliiioveess» pi-i» t»u.n u. Lkt. IiUil advsinNina.. liippi- viers.i<ik!N pv^llutilsui ilmojlti>l>tm»»nii sinuun torstait!,, t. k 8 siäivää. ?erjgitta!na 0 pmZ. klo 12 päiv. pitil^ rag.m.ssIitvks«!N l^orio kirkosss. pg.st. Xvl^upu.^ sev jälkeen ?ipliu.seuis.n vuosikokous s^k» ristossa. Lear» »v»o» »rumrmt. »no «»I. m»»,«lli»kviui»ii rippi j» L. ?. Lkt., jokov kirjoitet»»o I»uv»o- t»m» 10 p:ni klo 11 » v. kirkoss». kaut»ti,'ilviiki»nuss ^»lvpur>'slti» i»!»Io >laiig.S3s OiNiueo i.i. n>ziti Lslms. K<>nno, ka»p. 'kvömiss I^oiio m»<t.-jeui»kuullg.sts. Viii- uö Lu^il ^slviusii nt ito >Ii>ri!i Loli» X»rlström k^up. VitNKillVÄitiji, ^uzu^t lisroliartl lli-lio tovini-tikkuun. lioneenlioitsj^ luliv Oska>i I^^Imioo^ Viipuriin. 'tvöm. Iuk<> Ku^til» Ko^kinon liuskeen - ' ^ ^ .K sZ ^ «S ^ ^ 5 «5 s « 6 k nt ^ ^ ^ ^ UU8! ttuviksi js kxöli^ksi kotiin ja peri " 2een ?Ä!itoimittgj^ mzizt. .V, Väinö Klomsteät. 5el!m palni^ieu. tvktori V. 0. Strenx. Iivari Vsnajc» j.i l). VikslrOui. Ilme^lvv toinen I^uv^ntni. l.ekteZ voi tilat» postin i» leilien asiamiesten kauttK kiuukauclelta k^SN.s^iQ VM >>z s !«WW M llxvlttHä t»IIetuks>st»; Nill Mllt ZI WIIIl!M0. IsIIotustilillA 5 °/o XsrituvsII» tsllstustilills S °/o 1voIc80VLlI» tilillä 3 °/o Lrittsm kSMllkll on Mkm Fsrttllvs tsUetllsM". 72882 UU88S ll82t2Ä! Um2ll talletti211 dlllZlkvpit02 kor- K02 ^M88ti 7V0SK882 P220M22A. M2 8lis K28V22 ^leliota!<eitg. I/iiIstlniZia usealnpaa msllis. kukelinkoiieits ja jvÄolalilcsg. I^sck^pliczliia, tiuoaeistopulielillua. LäkI<ölceIIo)S ja joktot-trpeita. Läktötss^ulamppuja m. m. XMMjz jz kmejz. MU » « »» » ^ kiaiZMesto kokoonnu, l<sn>»llisk>>llissa torstaina t. k. 8 p!llä kello 8 i. <)kisllnas>» o» selostus nai^iirjestöi>'n vuo>iiuklsst», naiskuoiol»ulua, esitölniä Mii «mj >>n tänään tiistaina, köllo 3 i. ?e>Z8tiizzrmeijz8!z Isolinnsnkat» 24 Kapteeni Haanpää vierailee tänään ja kuowsllna klo 8 1. Keskiviikkona t. k. 7 p:oä klo 8 i. ?»Ivkuiui»llt»IoIl». ?ää>v N n. ltlll)» ! 'tuolirivit 8oit»»»oIIIoeil!S«ur». IjMz» - Foulit» ja VuäenvuoÄen ^ N°r«> ?K ' 8»taku»naa ^ ? Liijapaiilost!». ^ ^ . - -v .-: ^ ^ k ottää v^stääli rällää ^l>ä kimmääii: 7sl!kw8ti1iI1ö, 72ll8tv8kllvtt0kllI'2IlML 8S28tök2882tMg ^ Mk8kV2l!ö MIs sekä toimittN ^äi^is Miseei! MMiliMssLöell ^vvliisiz äÄoltä. M. MIlsrsiLeil kaätaliliil^e. ^tioll»t° K.» !7. — ?lld«Un ?K4. saapunut suuri varasto Koti» ^'a vUcomaaii uvtmiksia. l^iNO XellozesÄMIlllZZä ll/vin lajiteltu v»r»sto: 1'»skukeIIoj» part>»immista tedtaista. 8eI»äk«IIc»1», Herätyskello^», XvIIoiiperl», IIm»piu»t»rv1t». I.äiiipiiwltt»rvlt», — Xorj»ukset tekSKSo ^ IN kuun saakk». llaom.! I^»uv»ntain» on liiko suljettu auringon las- vuo Hjöberx. ^aveii IssU MllMiMMlkM .laavan tee on li^vänmakuista ja erittäin riittävää. kaavan 'tseliikkevll psrliamuniksi tunoettuj!». teelajoja pitää lö^tvä joka psriivessä sekä kaupunMssa että inaaseuciull». «k»»?»» teet» mvvliääu jokaisella livvi n varustetuli» kauppiaalla koko maas- «amme j» maksavat paketit öo p., kv p., K5 p., 7» p., SV p. j. n. s. 584L,g IMer K'» jz Mjllizm 7M s kr» k^ianiinoille ia ^IvvZeleille sekä usoiin- pain saksalaisten pianotvlitaiäen tuot- teille pLii»si»olIes?orissa X^östl ^Ilio. Ltelapuistokatu 13. ?ianiinoia ja urkudarmooneja <mvös kävtettvjäj aina varastossa. W imi 'lislv^ti niistä liikkeistä, jotka joululavaioi??taan iIm oitt ava t I^äo>i-8uoinell >a I'<ui,i suuiim- i»a?.^a ia euinuiii» levinneessä 5!u»>walell<1es^ä » «t V »ItvII» j» r>iok»t»rjolllt Katariinan ^ katu !>. liuokaa s»a kuukausi-, viik ko- ia kertamaksulla. 2 tvltöä oteta»n täv^m»!><wu saiNAssa paikassa. g. ^suomaa. Taistelu työttömyyttä vastaan. Kirj. tohtori Martti Komero. Nykyajan taloudellisessa elämässä on yleisen liike-aseman pakosta joh« tuwo, ei työnantajain eikä työmöen itsensä aiheuttama, työttömyys yhä uusiutuma ilmiö. Maailman mark kinoita, »tuntemattomia os!ajia", marten tapahtuma tuotanto ja «vapaan kilpailun hillitsemättömyys saamat aikaan sen, että muodostuu ltikepulia, suurempia taipienempiä, jotka taaS muoroStaan johtamat työttömyyteen. Tämä ..pakollinen" työtömyyS on niin muodoin riippuma itse nykyisestä taloudelli sesta järjestelmästä. Sen muokfi uhkaamat myöskin työttömyyden oh- dinko-ojat tulla vastaisuudessa main entistään ankarammiksi, sitä uhkaa- mammiksi mitä suuremmoisemmoksi teollisuus ja täydellisemmäksi maail mankauppa, mitä mahtavammiksi työ- MjZrjeStöt kehittyivät. Pakollinen työttömyyden sattumi nen on yhteiskunnalle ja kansantalon- delle mitä suurin onnettomuus. Tu hannet perheet kadottamat sen kautto toimeentulonsa ja joutumat köyhäin hoidon maracn, luh,nnet työ?yky sei ja työhaluiset kansalaiset tulemat sev autta estetyiksi tuottamasta työstö ja pakotetuiksi elämään main pelkkinä olemaisten moraStojen kuluttajina. Jos työttömyys on mielä sen lisölf kauemmin kestämäZ, tulce sen maiku- tuS olemaan myös siveellisessä suh- teessä komin turmiollinen. On nim. todettu, että sellaisina aikoina kaikki nainen simeellinen rappeutuminen jo rikoksellisuuS on suuresti lisääntynyt On luonnollista, että tällaisen on nettomuuden uhka on pakottanut ajat telemaan suoj-luskeinoja. Nykyään onkin täStä kysymyksestä olemasso runsaS kirjallisuus ja myös käytän nössä cn tehty merkittömiä yrityksiä olojen parantamiseksi. Asian luon- tceZta johtuu kuitenkin, e^teiivZt itse aiheuttaman syyn poisiamista tav kottamat toimenpiteet ole mo!neet !u!lo eimälkä mastakoan tyle kysymykseen. Pakollista työttömyyttä aiheuttaman syyn poistaminen maatisi nim. itse ta'oudellisen järjestelmän oleellisten kohtien muuttamista, koskz kerran tämä työttömyyden ilm 'ö on syy suh teeSsa mainittuun järjestelmään. Ai noa, nykyisen taloudellisen järjeSteb män perustalla mahdollisesti aja'el ^ missä olema keino olisi koko ma>n!> man teollisuudenh^rjottajain liittymi nen renkaiksi, n. s. kartelleiksi, jotka aina tsrkcin määräisimät tuotannon niin, ettei pääsisi muodostumaan mi tään liikatuctantoa tat äkkiä mullisi masti maikutiamaa kilpailua, niitä seuraamine liikepulineen. Käytännössä ei tämä kuitenkaan ole toteutettamissa enempää kuin mikään kommunistinen yhteiskuntakaan. 3!äin muodoin täy tyy taistelun työttömyyttä mastaan supistua main taisteluksi työtlömyy dm seurauksia mastaan. Työttömyyttä mastaon käydyssä taistelussa rroidaan ensiksikin erottaa kaksi pääperiaatetta, työmäen itseaut tamisen ja yhteiskunnan amukstiule m sen periaatteet. Toiseksi saattaa taistelu työttömyyttä mastaan ke s kitiyä ansiotilaisuuksien hankkimiseen työttömille, erityisen työttömyysma> kuu'uksen aikaansaamiseen, tai köyhäin, hoidannolliseen auttamiseen. Ylläl mainittujen periaatteiden pohjalla on eri maissa ji eri paikkakunnilla luon> nolliseStikin kehittynyt eri järjestel miä. Ryhtymättä näitä läh?mmin esittämään, tehtäköön seuraamassa sei koa main parista huomattamammasta ilmiöstä. Työmäen itseauttamisen aate esiin> tyy käytäntöön somellutettuna etu päässä ammattikgntaliikkeen yhteydes sä, ammattikunnat kun tvöttömille jä> senilleen tamallisesti myöntämät eri tyiStä amuStuSta. Tällä ammatti kuntain toiminnan osalla on sangen suuri merkitys taistelussa työttömyyttä maStaan, kuten kokemus on osottanut Muvnna 1907 nousi ammattikuntien harjsttoma amustus 13 Europan maltiossa noin 21 miljonaan Suo men markkoan, Aksin Englannissa, missä tämä työmäen itseauttaminen on pisimmälle kehittynyt, on sata tär keintä ammattikuntaa maksanut aika kautena 1897—1906 työttömyyS- awus'.usta ivuosittain likemmäs 9 milj. Smk. Ammattikuntien harjot- tama työttömyySamuStus joka itse asiassa ei ole muuta kuin jonkinlaista työttömyysmakuutuSta on esim. Eng lannissa järjestetty seuraaivaSti. En siksikin omat amunsaantiin o'keu!ettuja main ne työttömät jäsenet, jotka omat jo pitemmän aikaa kuuluneet ammatti kuntiinsa. Avustuksen suuruus maih- telee eri elinkeinoissa. Kirmesmlehet saamat esim. 12: 50 Smk miikossa työttömyyden 12 ensi miikkona, sitten 7: 50 miikossa. Kutomateollisuuden piiriin kuuluivat työläiset taasen saa mat main 3: 60 Smk miikossa työt tömyyden ensi aikoina, ja myöhem min mielä mähemmän; yleisenä sään tönä nim. on, että amus ussumma alenee sitä myöten kuin työttömyyden aika pitenee. Jokainen, joka nauttii työttömyysamustusta, on melmolli- nen itse hakemaan kaikin tamoin itsel leen työtä, samoin kuin myöskin ot tamaan maStaan jos hänelle osote- taan työtä. Tarjolla olemista työ tilaisuuksista koettaa ammattikunta ottaa mahdollisimman tarkan selon; muutamat suuremmat ammattikunnat julkaisevat oina määrätyn ajan pe rästä yksityiskohtaisen kertomuksen työmarkkinoiden tilasta, jota kerto musta marten niiden hzara-osaStot ähettämät, kukin piiristään, tcrkat tiedot työttömien lurvusts, tarjolla olemista ansiotilaisuuksista j. n. e. Muutamat ammattikunnat omat pe rustaneet myöskin varsinaisia työn- Välitystoimistoja. Silmälläpidon muoksi on jokaisen amustusta nautti man työläisen merkittämä joka päimä määrättynä tuntina nimensä »työttö mien kirjaan". Itseauttamisen aate on tähän asti kuitenkin ollut käytän töön somellutettamissa main ammatti- oppineen työmäen keskuudesso; am- mattiopittoman työmäen järjestöt ei- mät nim. jäsenmaksujensa pienuuden muoksi ole moineet mitään työttömyys amustusta harjottaa. Sekä itse-auttamisen että yhteiskun nan amuksitulemisen periaatetta on somellutettu n. s. Gentin järiestel- mZLsä, joka on muodostunut Gentin kaupungissa Verassa. Tämän jär jestelmän mukaan kormaa kunta am mattikunnille määrätyn osan näiden työttömille jäsenille antamasta amus- uksesta sillä ehdilla, että ammatti kunnat tekemät tarkan kron lakko- amustuksen ja työttömyy?awustuksen Välillä. Kuitenkaan ei kunnan osan otto saa nou5ta missiä edeltäpäin oäätettyä summaa suurempaan mää rään, ei myöskään kunta ota osca sellaiseen amustukseen, jota ammatti kunnat yksityiselle jäsenelleen suoritta mat wie!ä sittenkin kun tämä K0 päi vää on amustusta nauttinut. Sitä paitsi eivät nksityiset arvustuSmäLrLt saa nousta y!i 6 Smk miikossa amunsaajaa kohti. MyöZkin järjeSty- mät ömiä työläisiä on koetettu saat taa osallisiksi tällaisesta kunnan amus- tuksesta siten, että on perustettu heitä varten erityisiä sääStörahastojo, joi hin talletettuihin säästöihin kunta työttömyyden kehdatessa maksaa yllä- mainituidm perusteiden mukaan lisää. Tätä etua eivät järjestymZttömät työläiset ole kuitenkaan muuta kuin nimeksi käyttäneet hyväkseen, kun taos sen sijaan ammattikuntien keskuudessa on Gentin järjestelmä päässyt laa jaan käytäntöön. Meensä on Gentin järjestelmä osottautunut erinomaisesti tarkotustaan Vastaamaksi. Paitsi Belgiassa on se jo laajassa käytän nössä Ranskassa, Smeitsissä ja Sak sassa. Myöskin yksityistä ja puhtaasti kunnallista työttömyysmakuutusta on koetettu, maikkakaan tällaisten makuutuskoitosten tulokset eivät ole Verrattavissa edellä mainittujen va kuutusjärjestelmien tuloksiin. Järjes tymättömien työläisten mälinpitömät- tömyys käyttää hymäkseen näin tar jottuja vakuutustilaisuuksia saattaa yhä enemmän ajattelemaan pakollisen työttömyysmakurtulsen säätämistä. Sen lisäksi on mielä ilmeistä, että työttömyysvakuutuksen ohessa on tarmokkaasti edistettävä työnmälitys- toimistojen perustamista ja julkisten töiden teettämisen järjestämistä työt tömyyden ilmiötä silmällä pitäen.