KAIKU. Maanantaina Heinäkuun 4 päivänä. Oulun Kaupungin Säästöpankille ovat maksettavat. Auki 1 Maanantaina I Keskiviikkona . kello 6—8 j. pp. Perjantaina I Lauantaina kello II—I päiv. ja 6—-8 j. pp. H o 75 I9IO- T. (Seftrin mas. 5,81, oik. 5,82, yht. 10,08; E. Merikallio, Moima, was. .'>,40, c-ik. 5,20, yht. 10,00 mtr.; O. Mahlberg, Pyrintö, was. 4,90, oik. 5,51, yht. 10,47 mtr.; I. Kaurala, Pyrintö, mas. 5,25, oik. 5,17, yht. 10,42 mtr. Tähän otti osaa 15 ur heilijaa. Pojat saimat taasen seuraamia tu- loksia: O. Mahlberg, Pyrintö, was. 4,00, oik. 5,51, yht. 10,47. Osanot- tajia 8. Tähän päättyimät lauantaipäimän kilvailm kiertopalkinnosta. Sunnuntaina oli yhteismoimistelua j> aamulla klo 8:lta urheilukentällä; Ilo 10 kokoontuimat urheilijat palo kunnantalolle, josta klo 11 lähtimät soiton kaikuessa päämääräänsä urhei lukentälle, runsaslukuisen yleisön heitä seuratessa. Juhlan alku näytti lupaa malta, maikka hieman satoikin. Mei- söä oli keskinkertaisesti ja olisi luulta- ro asti enemmän saapunutkin, jollei ilma olisi ollut pilminen. Termehdyspuheen piti kauppias W. Kauppila, huomauttaen urheilun mer kityksestä termeyteen katsoen. Seurasi sitten yhteismoimistelua miehille. Sii hen otti osaa W.- ja U.-seura Pyrin- tö, W. P. K.n urheiluseura Sauma, Vohjan Leimun urheiluseura Woima, «emin W. P. Km w.- ja u.-seura K^nto ja joukko Oulunsuun nuoriso seuran u.-seuran Pohjan ja Siemin u.-seuran edustajia. Moimistelukilpailuihin, jotka yhteis- moimistelua seurasimat, otti osaa ai- noastaan Pminnön ja Kunnon 8-mie- hiiet edustajat. Kilpailuissa moitti Pyrintö, saaden 175 -!;\ pist.. Kunto taas 128 pist. Tämän jälkeen ryhdyttiin marsinai- sii n kilpailuihin kiertopalkinnosta, jos- :a jo edellisenä päimänä oli ottelu al- t^-nut. Ensin oli k o r k e u s h y p- p n a, josta olemme ottaneet ainoas- tuin yhteisen tuloksen molemmille ja- lo-lle. Parhaimmat olimat W. Snell- man, Pyrintö, 825 cm., E. Lehtonen, Pyrintö, 325 cm., E. Merikallio, Moima, 320 cm., E. Söderling, Ke- in in Kunto, 800 cm., H. Koskela, Py- rintö, 800 cm., T. Gestrin, Kemin Kunto, 300 cm., E. Rustanius, Py rintö, 295 cm. Korkeushypyssä oli osanottajia 18. Kiekonheitossa saatiin tulok- H:: E. Söderling 02,24 mtr. yht. mo lemmilla käsillä, pist. 82,99; W. Snell man 58,82, pist. 78,43; H. Koskela 50,34, pist. 75,12; E. Merikallio 55,00 vi§t. 73,41; E. Lehtonen 53,00, pist. 70,75; E. Rustanius 51,95, pist. 09,75; W. Martin 51,19, pist. 51,19. Osanottajia oli 13. Kolmiloikka: W. Snellman 11,82 imr, E. Söderling 11,78 mtr., C. Mahlberg 11,19 mtr., A. Jisalo Sieivin u:seura 11,10 mtr., E. Lehto- nen 11,05 mtr., E. Merikallio 11,03 '.ittr., W. Mäki Kemin Kunto 10,99 mtr., E. Rustanius 10,87 mtr. Sen- jälkeen esitti ylioppilas E. Merikallio uksityisesli kilpailujen ulkopuolella kei häänheittoa, saaden masemmalla kä- d>llä tuloksen 28,53 mtr, oikealla 40,50 mtr, yhteensä 75,03 mtr. Päimällisloman kuluttua jatkettiin kilpailuja klo 4:ltä. Nyt kämi sade tui- -uemmaksi, mutta siitä huolimatta ei j ahtia keskeytetty, maikka klo ^'2 0 tie- noissa oli yleisön hetkeksi etsittämä sa- .^ensuojaa. Kenttä oli rankan sadekuu- ron jälkeen lätäköitä täynnä. Kyllä ra pautui moni urheilija, mutta sen he tirDät antaneet itseään estää. Ensimäisenä numerona oli a i t a- juoksu 100 mtr matkalla naisille. Siinä oli kolme?osanotta- jaa. Neiti I. Lunki miipyi 10,9 sek. H. Lunki 17 ja A. Kauppila 17,0 se- tunt. Viestinjuoksussa moitti ur heiluseura Pyrintö, saaden ajakseen 52,15 sek. ja Kemin Kunto 58,0 sek. Matka oli 400 metriä. 5 km. k e s t ä w y y s j u o k s u s s a tali ensimäiseksi I. Inkala, Pohjan Leimun Woima, aika 18,41,* minuuttia, M. Klockars, Kemin Kunto, 18,46 min., I. Jämsä 19,n,7 min., T. Haa pala ja W. Dahlström molemmat 19,^,7 min. Lisäksi sai I. Inkala johtajan palkinnon, sillä hän oh ollut juoksussa ensimäisenä 15 min. 3 sek. Seimäshypyssä saamutti Y. Saarela 580 cm. E. Rustanius 400 cm. ja T. Gestrin 200 cm. Aitajuoksussa miehille: Rensors 20,i sek., Gestrin 21 ja Rus- tanius 21,:! sek. Köydenmedossa eri seurojen kesken moitti Pohjan Leimun Woima. Ialkapallokilpailuissa moitti W. P. K. urheiluseura Sauma 2 maalilla 1 mastaan. Illalla kello 8 alkoi iltama karkeloi- neen Palokunnantalolla. Klo 10 seu duissa tapahtui sitten palkintojen jako, josta seuraamassa numerossa tartem- min. mseasssa — Kestikievarit ja kyyditys. T. k. 2 p:nä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestitiemari- talonpidon sekä marsinaisen ja ylimää räisen kyydityksen toimittamisen Haa- pameden kunnassa sijaitsemissa kyyti- laitoksissa miiden muoden ajaksi, 1911 muoden alusta lukien, kirkonkylässä ralollijelle Robert Tähtelälle, Mielus- kosken kylässä talolliselle Antti Lau talle ja Ojakylässä talolliselle Antti Murtomäelle, sanotun kunnan ivuosit- tain suoritettamaa, Tähtelälle 485 mkan. Laukalle 500 mkan ja Murto- mäelle 495 mkan suuruista kormausta ivastaan, sekä melmoittanut Haapa- meden kunnan, mitä Ainalin ja Sar- jan kyliin asetettamiksi määrättyihin resermipaikkoihin tulee, koska toimite- tussa huutokaupassa näiden suhteen ei oltu tarjouksia tehty, hankkimaan hy- mäksyttämät resermipaikat mainiituihin kyliin sekä mastaamaan niissä tehtä- mistä kyydityksistä. — Cläkkeet. Dlitornion hoito- alueen l:sen martiopiirin ent. metsän- martijalle Juho Pekanp. Heikalle ja Pohjois-Kemijärmen hoitoalueen l:sen martiopiirin ent. metsänmartijalle Jo- han Fredrik Kaisanlahdelle, jotka omas- ta pyynnöstään omat saaneet eron sa- notuista toimistaan, on heidän loppu- ijäkseen yleisistä maroista eläkkeeksi myönnetty kumpaisellekin 200mkaa ra- haa muodessa, luettuna edelliselle tam- mik. 1 p:stä 1910 ja jälkimäiselle tou- kok. 1 p:stä 1910. — Vahvistetut säännöt. W. k. 30 pnä on lääninhallitus mahmis- tanut ohjesääntöehdotuksen Kalajoen kunnan kiertämälle sairaanhoitajatta- relle. — Tullituloja on miime kesä- kuulla täkäläiseen lääninrahastoon ker- tynyt: Oulun tullikamarista . 150,000: — Raahen 53,500: — Kemin 48,000: — Tornion 10,000: — Nhteensä 201,500: — — Paloviiuan valmistus- veroa on Maikkulan polttimo miime kesäk. ajalla täkäläiseen lääninra- hastoon suorittanut 11,115 mk. 00 p. ja muoden alusta yhteensä 20,438 mk. 1 p. — Maanmittaustoimituksia. Kommissioonimaanmittari Olli Pajari on määrätty toimittamaan halkomisen Jauhon perintötilalla n:o 17 Kemin pitäjän Alapaakkolan kylässä; kommissioonimaanmittari A. Frö- man samoin toimittamaan halkomisen Änkilän perintötilalla n:o 15 Kalajoen pitäjän Pohjan kylässä; kommissioonimaanmittari Otto Ha- kasalo samoin toimittamaan halkomi- sen Tuokkolan perintötilalla n:o 11 Rantsilan pitäjän Rantsilan kylässä; maramaanmitturi Wäinö Calam- nius samoin toimittamaan halkomisen Jylkän perintötilalla n:o 44 Haapa- järmen pitäjän Kuusaan kylässä. — Talwiteitten kunnossapito. 238. k. 30 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus hymäksynyt ja asian- omaisten noudaiettamaksi mahmista- nut Siikajoen manhaan pitäjääseen ny- kyisin kuulumain Rantsilan, Paamo- lan, Remonlahden ja Siikajoen kun- nissa miime joulukuun ajalla tehdyt urakkatarjoukset sanotuissa kunnissa löytymäin yleisten maanteitten kun- nossapidosta talmisaikaan miiden muo den aikana, kuluman 1910 muoden alusta lukien, niillä lähemmin määrä- tyillä ehdoilla, kuin jouluk. 8 pnä 1909 läänin kumernöörin antamassa päätöksessä, joka koskee Siikajoen man- hanpitäjän mapauttamista lumireen medosta, tarkemmin säädetään. Sitämastoin on lääninhallitus sii- hen nähden mitä Kiimingin piirin ni- mismies ja Oulun kihlakunnan kruu- nunmouti asiassa antamissaan lausun noissa omat esiintuoneet, hyljännyt Haukiputaan kunnan hokemuksen saa- da rantamaantiellä jättää lumireen medon sikseen ja pitää tie kunnossa yksinomaan lapioimalla. — Irtolaisuudesta tuomittuja. T. k. 28 pnä tuomitsi lääninhallitus itsellisnaiset Theresia Milhelmiina Koi- muniemen, Romaniemeltä, kuudesker- täisestä irtolaisuudesta pidettämäksi yhden muoden ja kuusi kuukautta ja Anna Sosia Jäntin eli Tuohinon, On- lus:a, seitsemäskertaisesta irtolaisuu desta yhden muoden yleisessä työssä. Zlrw. Kaiun kuukau- si-, neljännes- ja puoliwuosi- kerran tilaajia pyydämme ajoissa uudistamaan tilank- sensa, jottei keskeytystä leh- den jakamisessa syntyisi. Heinäkuun 1 päilvästä tä män wnoden loppuun mak- saa Kaiku ainoastaan 2 markkaa. — Pakkasta on ollut juhannus- miikolla Limingassa ja Tyrnämällä, kaataen monin paikoi perunan kaalia. Rukiit heelmöivät jo joku päimä sitten useassa paikassa Limin- gassa. Muukin kasmullisuus näyttää kadot- taneen kemäisen kuimuutensa ja näyt- tää rehemältä seka lupaamalta, etenkin kun on masta saatu runsasta sadetta- kin. Ketoheinikotkin omat mirkeämmän näköiset kuin pari miikkoa sitten. — Ikävä vahinko tuli palsta- tilalliselle torppari Juho Keinäselle Li- mingassa, kun hemosensa joku päimä sitten oli joutunut temmeltäessään ojaan, josta oli saanut lapaansa aimo reijän, luultamasti siellä olemista ki- mistä tai puukapuloista. Eläinlääkäri Reinilä koetti hoitaa sitä parhaansa mukaan, mutta turhaan. Hemonen oli ammuttama. Ja mikä mielä ikämintä, oli se matuuttamaton, niin, että tuntuma on mahinko köy hälle miehelle. Tässäkin taas pitää palkkansa lause: makuutuksessa mahma turma. — Lähetysjuhla Limingan kir- konkylässä alkaa ensi keskimiikko iltana klo 0, jos ilma on suotuisa, kansakou- lun kartanolla muutoin kansanopistol la.^ Juhlaa jatketaan seuraamana päi- mänä klo 11 a. p. kirkossa. — Uhma tapettiin Kuusamon Wasaraperällä joku aika sitten. Uros se otus oli ja mielä suurikin. — Kaksijalkaisia ahmoja on Kuusamon Kurkijärmellä ja Kynsipe- rälläkin. Ne syömät poroja talmella ja kesällä ihmisten lampaita. — Miehen ruumis löydetty. Kuten Kaiussakin aikoinaan kerrottiin, katosi miime syksynä työmies Armid Tapio Romaniemen Tapionkylästä eikä häntä löydetty, maikka etsittiin joesta y. m. Mutta nyt noin kolmisen miik- koa takaperin, kun talok. Matti Termo samasta kylästä kulki meneellä mäki- neen niittyjen korjauksesta Ounasjokea ylös, huomasi hän miehen ruumiin joen rannalla suullaan medessä makaa- man. Wäkensä ensi hämmästyksestä selmittyään, soutimat he meneen mä- hän ylemmäs rannalle, josta sitten palasimat takaisin löytöpaikalle, johon kylästäkin kertyi mäkeä katsomaan. Lähemmin tarkastettua tunnettiin se edellämainitun T:n ruumiiksi. Maina- jalla olimat mielä kengät jalassa ja maatteet yllä, ainoastaan lakki puut- tui. Taskusta löytyi kello ja raha- kukkaro, jossa oli rahaa toistakym- mentä markkaa. — Talmen medessä oltuaan oli ruumis hymin turmonnut. Paikka, josta T. nyt löytyi, on toista kilometriä alempana kuin se, missä hän miime syksynä katosi. T:n ruu- mis mietiin Romaniemeen lääkärin tarkastettamaksi. Mitään mäkimallan merkkiä ei ole huomattu. — Hevonen hukkunut. Noin pari miikkoa takaperin tuli talokas I. Män- nylle Romaniemellä ikämä mahinko, kun kesälaitumella olema 800 markan armoinen tammahemonen putosi hettee- seen, johon hukkui. Hemonen oli ma- kuuttamaton. Tämä oli jo toinen he- monen, joka tapaturmaisesti kuoli mai- nitulta talokkaalta puolen muoden si- sään. Makuuttakaa sentähden hemo- senne, sillä mahinko ei tule kello kau lassa. — Lehmä katosi metsään juhan- nusaattona I. Malisen talosta Roma- niemellä eikä sitä kaikesta etsimisestä huolimatta ole mieläkään löydetty. Luultamasti se on suistunut johonkin surman suuhun. — Kuntakokouksessa Kuolajär- Vellä 24 ja 25 päiminä kesäk. käsi- teltiin seuraamia asioita: l:kn kuntaan perustetulle paloapu- yhdistykselle malittiin mäliaikainen 5 miehinen toimikunta laatimaan luette- loa niistä henkilöistä, jotka yhdistyk- seen liittymät jäseniksi, kunnes jäsen- luku nousee sääntöjen määräämään 150:een henkeen ja makuutusmastuu- summa l /2 miljoonaan sekä muutenkin alkamaan alustamat toimenpiteet yh- distyksen toiminnan alkuunpanon suh- teen. Toimikuntaan tulimat malituiksi mar- sinaisiksi kauppiaanpoika Matti Alape- teri, seppä I. E. Kesälahti kirkonky- lästä, talokas H. Ab. Maarala Mär- käjärmenkylästä, talonpoika Oskar Lampela Lampelankylästä ja talon- poika M. H. Matinp. Kallioinen Kuo- lajärmenkylästä. Näille marajäseniksi malittiin lalokas Olli Mirkkula, itselli- nen Hannu Saariniemi ja talokas Olli Uutela kirkonkylästä: 2:ksi kunnan arkiston järjestäminen jätettiin toistaiseksi päättämättä; 8:ksi päätettiin ottaa Perä-Pohjolan maamiesseuran tarjooma mieskäsityö- koulu kuntaan ensi talmikaudeksi, jolle ynnä opettajalle kunta suostui anta maan huoneet malon ja lämmön kans- sa. Koulu tultaisiin sijoittamaan syys- lukukaudeksi Muorijärmen kylään ja kemätlukukaudeksi Kellonkylään, kum- päänkin 4 kuukaudeksi. Koulun johto- kuntaan tulimat malituiksi: Muorijär- menkylästä: lalokas Erkki Hoikkala, emäntä Matleena Karoliina Hoikkala ja seppä Kalle Leinonen marsinaisiksi ja talonp. Erkki Lassila marajäseneksi: Kellonkylästä: metsänmartija I. F. Tapio, emäntä Kaisa Reeta Tapio ja talokas Erkki Alatalo marsinaisiksi sekä talokas Heikki Kellokumpu marajäse- neksi; 4:ksi päätettiin lausua Suomen se- naatille paheksuniinen mäkijuomainkul- jetuskiellon peruuttamisesta Suomen maltion rautateillä sekä lausua kunnan yksimielisenä hartaana toimomuksena, että senaatti jouduttaisi eduskunnan hymäksymän yleisen kieltolain lopul- lista »vahmistamista ja moimaansaat- tamisesta, joita kunnan mielipiteen il- maisuja Keis. senaatin tietoon saatta- maan Kuolajärmen kunnan puolesta maltuutettiin ..Raittiuden Astämien" päätoimikunta Helsingissä. 5:ksi luettiin lyhennysotteet kunnan tileistä muodelta 1909 ja tilintarkas- tajain lausunnot niistä sekä Tornion apukassan ja kansakoulukassan hoidosta ja tileistä, jonka johdosta kunnallis- lautakunnalle ja Tornion apukassan hoitajalle myönnettiin tili- ja mastuu- mapaus, mutta kansakoulukassan hoi- tajalle jätettiin tilimapauden ja mas- tuumapauden myöntäminen siksi, kun hän miepi kuluman muoden ajalta merkitsemättömät kassan tulo- ja me- noerät kassakirjalle, jotta tilintarkas- tajat omat tilaisuudessa saamaan sel- mille kassan saldon, jonka melmollisuu- den tulee kassanhoitajan täyttää mii- meistään ensi heinäkuun 31 päimään ja jättää tilit uudelleen tilintarkasta- jille uutta tarkastusta marten. 0:ksi lainamakasiinin johtokunnalle, jonka laatimat tilit, toimintakertomus, ja tilintarkastajain lausunnat kokouk- selle luettiin, annettiin tili- ja mastuu- mapaus miime muoden tileistä, koska katsottiin, ettei nykyinen johtokunta ole syypää useitten jymästön lainojen epämakaiselle kannalle joutumiseen ja useiden melkakirjain manhentumiseen, maan melmoitti kunta nykyisen johto- kunnan heti hakemaan ulos epämakai- silla takauksilla ja lainaajilla olemat saatamat sekä samoin lainkäynnillä en- tiseltä johtokunnalta ne manhentuneet melkakirjat, jotka se on huolimattomuu- tensa kautta manhoiksi tai muuten epä- mannoiksi saattanut. — Kirkonkokouksessa Kuola järvellä 1910 keskusteltiin ja päätettiin seuraamista asioista: l:ksi luettiin katekeettain muosikerto- mukset kiertokoulunpidosta miime luku- muodelta, joita mastaan seurakunnalla ei ollut mitään muistuttamista, maan hymäksyttiin ne semmoisenaan; 2:ksi katekeetta P. I. Pöntisen pyyn- töön, suostuisiko seurakunta antamaan hänelle mapaan ylöspidon koulunpito- aikanaan ja muutenkin korottamaan hänen muosipalkkaansa, ei suostuttu, koska Pöntiselle miran amonaisena ollessa ei seurakunta ollut lumannut suurempia palkkaetuja kuin mitkä nyt omat hänellä moimassa, ja lausui seurakunta, että anoja on oikeutettu hakemaan edullisempia katekeetanpaik- koja muualta, jos huomaa Kuolajär- men seurakunnassa palkkaetunsa oleman niukat; 3:ksi. Edesmenneen katekeetta Jaako Hannula-mainajan haudalle hankitun hautaristin paikoilleen asettamis- ja kantakimen hankkimiskustannukset myön- nettiin yksimielisesti maksettamaksi kir- kon kassan maroista. — Rippilasteu laskeminen Herran Ehtoolliselle toimitettiin Kuolajärmen seurakunnan kirkossa Ju- Hannuksena. Niitä laskettiin Herran Ehtoolliselle noin 42 poikaa ja 2:si tyttöä, mitkä olimat käyneet yksityistä rippikoulua lukkarin luona poikain rippikoulunpitoaikana. — Kylmät ja kuivat ilmat sekä Pohjatuulet omat nukyään mallinneet Kuolajärmellä, maikka kesä- kuun puolimälin tienoissa oli tamatto- man lämmin. Mutta kun ukkosenilma, tosin liemä laatuaan, kämi näillä main koluamassa, käännähytti se tuu- len pohjoiseen ja se näyttää oleman hidas sieltä kääntymään. — Jos main ei ilmat ala heti lämpenemään, on marma katomuosi odotettamissa, huo- limatta aikaisesta kesän tulosta. Kyl- män maikutuksesta omatkin kasmit hitaasti kehittyneet. — Kirkkoväkeä oli Kuolajärmellä Juhannusjuhlilla tamallista enemmän, marsinkin nuorta kansaa, joka taas, kuten usein muuallakin kirkkojuhlilla ollessaan osottautui sankarilliseksi juo pottelemalla ja pitämällä pahaa elä- mää. Marsinkin miinakauppiaat oli- mat runsaasti tuoneet ilolientä kau- paksi, koska juoppoja kihisi joka pai- kassa; tekimätpä useat ilkimaltaa rau hallisille asukkaillekin ja kirkkomäelle. Kirkonkylän aidat näyttimät oleman näiden sankarein huomion esineinä. Olipa eräs juoppo häiritä kuntako- kouksenkin siihen määrään, että kokous oli mähällä tulla keskeytetyksi. Kokous- mäen amulla saatiin rauhan häiritsijä kuitenkin poistumaan, joten kokous pääsi lopulta rauhallisesti käsittelemään päätettämiä asioitaan. Aidan särkemisessä osoitti erityisesti sankarimaisuuttaan Pekka Termo eli n. s. ..Kösmön Pieti" ja kuntakokouk- sen häiritsemisessä Henteri Alipeteri, jotka saamat oikeudessa mastata san- karimaisuuksistaan. Häpeä mokomille urhoille! — Juhannuksen vietto Sodan kylän kirkonkylässä meni entiseen ta- paansa, maikka järjestys oli tällä ker- taa parempi, sillä siitä pui nimismies ja 5 poliisia hymän huolen. Juopu- neita oli paljon, samoin miinaa ja spriitä nauttimia korttisakeja, mutta suuri määrä ilolientä otettiin takama- rikkoon ja kortit pantiin palasiksi. Muuten on nimismies kemäimen ku luessa ottanut takamarikkoon noin 150 litraa spriitä ja miinaa, jota Ruotsin puolelta miljalti paikkakunnalle tuo- daan. Työmäentalolla oli juhannusjuhla, mutta siemästi ja hiljaisesti se meni mitään erityisempää sattumatta. — Nuis tähki jo juhannuksena Sodankylän kirkonkylässä. Sadetta, jota oli kauan odotettu, saatiin m. k. '26 ja 28 p. oikeinpa rankastikin ja hymää se teki. Muuten ohra on mielä pienen puoleista, samoin perunakin. Kuitenkin omat maamiehet toimcmalla mielellä muodentulon suhteen. — Halla liikkui Sodankylässä eri paikoilla, ei kuitenkaan niin paljon kir konkylässä kuin muualla 19 päimää masten yöllä, mikuuttaen siellä täällä perunanmarsia, mutta ei haitalle asti. — Lunta saatiin Sodankylässä 19 päimää masten yöllä eli samana yönä kuin hallakin liikkui. Kuitenkin lumi- kuuro ei ollut tasaista. Paikkapaikoin oli maa kuitenkin aiman malkoisenaan, pysyen lumi korkeammilla kohden aa- muunkin asti. — Kajaanin Puutavara Osa keyhtiön marsinainen yhtiökokous pi- dettiin Kajaanissa miime tiistaina. Puheenjohtajana toimi tehtailija Poh janpalo ja pöytäkirjaa piti yht. toimi- tusjohtaja, tuomari Paamo Palohei- mo. Luettiin johtokunnan laatima muosi- kertomus yhtiön toimesta ja esitettiin tilit kuluneelta tilimuodelta sekä tilin tarkastajain lausunto, jossa ehdotettiin johtokunnalle tilimapautta, minkä myös kokous yksimielisesti hymäksyi. Johtokunnan ehdotus tehtaan laa- jentamisesta hymäksyttiin periaatteessa ja jätettiin johtokunnan toimeenpanta- maksi sopimalla ajalla. Seuraamana päimänä pantiin toi- meen juhlar sen johdosta, että yhtiön tehdaslaitokset omat nyt malmistuneet. Juhlallisuuksiin oli kutsuttu mieraiksi kaupunginmaltuusmiehet, pormestari y. m. kaupunkilaisia, sekä tehtaantyönjoh- tajia. Työläisille, joilla oli työstä mapaus, oli marattu tehtaalle kahmia ja mirmokkeita. Klo 10 ap. mei eri tyinen juna asemalta juhlamieraat Ti- hisenniemelle main. tehdasta katsomaan. Siellä insin. Antero teki selkoa pape- rimassan malmistamisesta. Kaupun kiin palattua mentiin juhlapäimällisille, joilla pidettiin useita lennokkaita pu- heitä, m. m. puhuimat senaattori A. 0. Kairamo, tehtailija T. Pohjanpalo, tohtorit K. A. Paloheimo, P. Riht- niemi. — Kaik. K. — Ampua yritettiin tehtailija 1. Kimistä palatessaan miime keski- miikkona klo 4—5 aikaan i.-p. polku pyörällä Lapaluodosta. Erään merä- jän kohdalla tuli häntä mastaan kolme miestä, joista yksi heti simupäästyä meti remolmerin taskustaan ja ampui hra Kimistä kohden kuitenkaan osaa- matta. Kun muita ihmisiä kulki heti samaa tietä ei ampujalla ollut tilai- suutta toista kertaa yrittää. — R. S. — Lapin piirin kansakoulun tarkastajalle on myönnetty i^irka- mapautta heinä-, elo- ja syyskuun ajaksi ja sijaiseksi on määrätty E. I. Tuompo, Perä-Pohjolan kansanopiston johtaja. Kuten muistettanee on piirin mäkinainen tarkastaja maisteri K. Kerkkonen saanut matkastipendin ulko maanmatkaa marten, ja aikoo hän lo- man aikana opintomatkansa tehdä. — Kaksijalkainen karhu on taas liikkunut Märkäjärmen hemoslaitumil- la Kuolajärmellä. W. k. 20 päimää masten yöllä oli se osunut lähellä ky- lää olemaan hemosjoukkoon ja — kait mereksen lihan puutteessa — iskenyt ..rautaisella kourallaan" H. Maaralan hemosen kormaan 7 tuumaa pitkän ja 8 tuumaa symän ammottaman haa- man. Kun hemonen kuitenkaan ei tästä kuollut, maan koetti paeta tuota raakaa rautakouraa, näki „pöntsö" parhaakseen pötkiä tiehensä ja sulkeu- tua ..kammioonsa" — ilmestyäkseen tietysti taas tilaisuuden sattuessa „tah- kotuilla kynsillään" uudestaan urotöi- tään jatkamaan. — Ensikertaa tämä pöntsö ei liene ollut ..pyytö-onneaan" koettamassa, sillä hemosten salaperäi- set katoamiset eimät ole näillä lailu- millä harminaiset. — Kuinka kauraan, mihin saakka kestää ennenkun pöntsö joutuu loukkuuni — qiii vivra, vcrra! Tetektiimi. pikku uutisia. — Kottaraisia kulussakin. Täällä on jo pitemmän ajan asustanut kottaraisia puutarhuri Lahdenperän puistossa niille tehdyissä pesimispöntöissä. Hymin näky- mät ne siellä »viihtymän, maikka ha»lkatkin oivat joskus jonkun »vieneet. Linnut oivat monet muodet perätysten kotipaikoilleen palanneet. - Oulujokea muu- ten pidetään kottaraisten pohjoisimpana rajana. — Kaikkia fc kahmi saa aikaan. No- ivanieinen uusi höyrysaha on joutunut sei- sauksiin kahmitoman takia. Työmäki »vaati puolen tunnin kahmilomaa, johon isännis- tökin olisi suostunut, jos aamiaisloina olisi sainalla lyhennetty puoleksi tunniksi. Muu- toin saisi työlväki juoda kahivinsa työaikana sikäli kun siihen on tilaisuutta. Työmäki ei kuitenkaan hellittänyt kahivilomastaan ja niin sai se perjantaina tilinsä ja saha jäi seisoinaan. * — Isoja kananmunia. Talollisen Heikki Mällisen kanat Liminciassa oivat kummalli- siksi rumenneet, kun joku päimä sitten inu- nimat sellaisia munia, että eräskin niistä painoi !>2 grammaa, toinen N7 1 2 ja kolmas 80 grammaa. — Olisipa niissä syömistä ruokahatuisimmallekin. * — Hartvinaincn hotelli. Essenissä on hotelli, jossa maksutta pidetään paraita mieraita. Hotellin omistaja on rouma Pertha Krupp, suurien Kruppin tehtaiden omistajatar. Se tuottaa muosittain tap- piota noin ,">0,000 mk., mutta sitä pidetään kuitenkin yllä, jotta mieraiden maltojen edustajilla olisi soivelias maksuton olopaikka, kun he tulemat Esseniin ostamaan sotatar- peitä. — Wastatausekokous Tnkholmasifa Suomen asian johdosta. Lauantaina m. k. 18 p. pidettiin Tukholrnassa sikäläisen „Wirolaisten työläisten snvistysseuran" alotteesta suuri mastalausekokous Suomen oikeuksien polkemisen johdosta. Kokoukseen ottimat osaa kaikki Tukholmassa asuivat Wenäjän alamaiset, kuten mirolaiset, menä- läiset, Menäjän juutalaiset, puolalaiset setä joukko siellä oleskelemia Suomen alamaisia, lumultaan noin 200 henkeä. Muualta Suomesta. — Kuollut. W. k. 20 p:nä kuoli Juu'an Niemelässä rouma Aili Maria T u h k a n e n, 0. s. Mick- strand, 37 muoden ikäisenä. Lähinnä kaipaamaan jäimät puoliso, lapset, meljet ja sisaret. — Henkivakuutusyhtiö Sala man Perustava yhtiökokous pi- dettiin torstaina Helsingissä. Siinä ilmoitettiin, että tapahtuneessa mer- kinnässä yhtiön osakepääoma oli täy- delleen merkitty, mieläpä yli määrän, sekä miidesosa pohjarahastosta sisään- maksettu. Näin ollen päätettiin yhtiö pitää perustettuna ja malittiin toimi- henkilöt. Hallintoneumoston jäseniksi malit- tiin rakennusmestari Juho S. Ahde, toimitusjohtaia O. W. Pellinen ja se- naattori O. Muorenheimo Helsingistä, senaattori A. Osm. Kairamo Hattu- lasta, maanmiljelijä Kaarle O. Knuu- tila Paimiosta ja kauppias G. W. Osonen Tampereelta. Marajäseniksi malittiin senaattori I. K. Paasikimi, työnjohtaja F. Nummiitniori ja lää- kintäneumos Konr. ReijoMaara. Tilintarkastajiksi tulimat tohtori Onni Tamaststjerna Samonlinnasta, pakinkonttoristi Lydia Heliä Helsin- gistä ja kauppias ?)rjö W. Salonen Lahdesta sekä heille maramiehiksi mais- teri A. E. Lehto, johtaja K. A. Mi- denius ja johtaja Edm. Lammin-Kos- kinen Helsingistä. Kokouksessa johti keskusteluja se- naattori O. Muorenheimo. — Pilalehti ,Kurikka" otettu takavarikkoon. Perjantaina otet- tiin Helsingissä painoylihallituksen määräyksestä takamarikkoon pilalehti ..Kurikan" 18 numero, joka ilmestyi samana päimänä. Syynä takamarik- koon on lehdessä miimeisen edellisellä simulla olema pilakuma ja sen alla olema kirjoitus, ionka on katsottn louk kaaman Hänen Majesteettinsa kunniaa. — Lumisateita ja hallaa. Lunta on sadellut toisen lauantain ja sun- nuntain mastaisena yönä aika run- saasti Kuopion, Iisalmen ja Jymäs- kylän seuduilla. Iisalmella ja Kiuru- medellä oli maa ollut siitä aiman mal- toisenaan, paikoin rekikelille asti, tait- taen rukiin ja kaataen sen lakoon. Viimemainitussa paikassa oli lumi pysynyt maassa aina 20 tuntia. Niin komaa räntäsadetta niin Myöhäsellä ke- sällä ei ole tapahtirnut lniesmuistnn. Samallaisista lumisateista kerrotaan Nilsiästä ja Rautamaaraltakin. Ki- mijärmellä ja Karstulassa tuli myös- kin lunta m. k. 20 pmä, mutta se toki pian suli. Halla on juhannuksen aikoina liik- kunut yli koko Keski- ja Jtä-Suomen, turmellen perunanmarsia ja paikoin miljakasmejakin. Sortamalan ympäristöllä osoitti lämpömittari —8", samoin oli laskeu- tunut Ruokolahdellakin —4°:jään. Il kitöitään on se lisäksi harjoittanut Joen- suun ja Kajaanin ympäristöissä, sa- moin Karstulassa ja Kimijärmellä, mikuuttaen ohria ja perunanmarsia. ■igUUMiJIII — Itsemurha. Pietarissa ampui tsrstaina Kuolemajärmen nimismies P. Sonninen itsensä. Syitä kamalaan tekoon ei mielä tunneta. Kirjallisuutta ja taidetta. — Oma Maa. Oman Maan 00 ja 01 mihko omat ilmestyneet Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella Pormoossa. Mihkojen runsaasta si- sällyksestä mainitsemme ensiksi kolme suomalaista kirjallisuutta kaskemaa esi- tystä: Suomalaiset kansanrunolijat, kir-