iLuvsntsins ksinälcuun 3 p:nS N.v 7S ISI0 L»mm»8lssl!srj Milis kotiäe Uusi hklikiiliiikliiltiis- yhtjji „SaIlim>i". Kuten sanomalehdistä on hamaittu, oa uusi henkimakuutusyhtiö „Sala- ma" äskettäin, saatuaan sääntönsä mahmiStetuksi, päättänyt alkaa toi- »rintansa. Moni maaseutulainen, joka ei lähemmin tunne pääkaupun gin oloja ja „Suomi".yhtiön nykyis tä toimintaa, on armellut, on epäil len kysellyt, onko syytä perustaa uusi henkimakuutuSyhtiö maassamme jo oleivain entisten lisäksi, marsinkin kun ,.Suomi"-yhtiö on täällä tar mokkaasti toiminut. Ia epäilemättä onkin „Suomi" tarmokkaasti toiminut, mutta rviime muostna sellaiseen suuntaan, ettei sen toimintaa enää ole maineet suomalal seen puolueeseen kuulumat kaumemmin sietää. Ei liene näet kenellekään tuntematonta, että tämä yhtiö on joutunut nuorsuomalaisten ja ruotsin mielisten käsiin, ja nämä yhtiötä nykyään hallitsemat puolueet omat käyttäneet maltaansa perin puolueelli sesti. Niinpä omat esimerkiksi sulke neet niin perin pohjin pois suomen mieliset, jotka aikoinaan tämän yhtiön peruLtimat, sen hallinnosta, ettei suomenmielisillä ole mitään sanan maltaa siellä. Ja kun eivät nuor suomalaiset yksin moineet pitää yhti> Stä hallussaan, omat he tässä kysy> myksessä, kuten ainakin, turvautuneet ruotsinmielisten apuun. Kuten maam me enimmät rahalaitokset, on tämä kin siis nyt joutunut ruotsinmielis> ten Vaikutuksen alaiseksi. Puolue, joka ei sano lukeutumansa Suomen kansaan, maan muodostamansa tässä maassa eri kansallisuuden, on siis osaltaan hallitsemassa tätä alkuaan supisuomalaista liikettä. Olisikohan siis miesten, jotka tässä maassa pyrkimät kohottamaan suo malaista kansallisuutta isäntämaitaan omassa maassaan aineellisellakin alalla, sallittama tällaista asiain me no Muita esimerkkiä „Suomi"-yhtiön nykyisestä epäkansallismielisyydestä on tässä tarvis mieläkin kosketella. Jokainen käsittänee, että moisella liikkeellä on suuret raha-asiat ja että yhtiöllä on paljon rahaa lainattama- na. Sillä pankilla, joka on tekemi sissä siis „Suomi"-yhtiön raha-asi- oissa, on siinä erittäin hymä „kundi". -I lisi luullut, että yhtiö olisi raha- asioissa ollut tekemisissä maamme ainoan kansallismielisen vankin kanssa Helsingissä, Kansallis-Osake-Pankin, mutta niin ei ole rviime aikoina ollut laita. Ainakin „Suomi"-yhtiön edel linen toimitusjohtaja käytti yhtiön rahaliikkeessä Helsingin ruotsalaisia pankkeja. Mitenkä nykyään on tämän asian laita, sitä emme tunne, mutta tuskinpa lienemät asiat siinä kohden »vieläkään muuttuneet. Lainanannoissa on „Suomi"-yhti- ösjä harjoitettu mitä suurinta puolu eellisuutta sen jälkeen kuin yhtiö tuli nuorsuomalais-ruotsinmielisten käsiin. Kun kansallismielinen puolue alkoi rakentaa itselleen taloa Helsinkiin, pyydettiin tähän yritykseen suuren laista kiinnityslainaa „Suomi"-yhti- öltä, mutta saatiin se mastaus, ettei yhtiö lainaa rahoja puoluetarkoituk- siin. Mutta kun sosialistit pyysivät omaan taloonsa samallaista lainaa, annettiin heille. Eiköhän sosialistit aja puoluetarkoituksia? Ei yksikään puolue aja niin johdonmukaisesti ja häikäilemättä puoluetarkoituksia kuin sosialistit. Sen marmaan tuntemat „Suomi"-yhtiötä hallitsemat herratkin Wrm kirje. 23. Maltiokaappauksen johdosta. - Älio Underrättelser wirka- miesteu Miroissaan pysymises tä. — Kansallismielinen nuori- liike ja nuorsuomalaiset. Menäjän ministerineumoSton Suo mea koskema maltakunnan lainsää- däntölaki on saanut hallitsijan hy- mäksymisen. Maallemme mahmis- tettu maltiollinen itsehallinto-oikeus on siis kumottu sekä hallitsijalle ja kansamme eduskunnalle kuulumat oi keudet siirretty keisarikunnan maltio- laitosten ja miraStojen oikeuksiksi. Ministerineuvosto on siien onnis tunut toimeenpanemaan maltiokaap- pauksen, jonka amulla maamme wi- holliset keisarikunnassa ehkä uskomat moimansa hämittää suomalaisen si- mistyksen ja kansallisen elämän. ..Mutta maikka onkin totta, että maamme käy näin kohti uusia onnet tomuuden aikoja, kansa kohti ehkä suuriakin kärsimyksiä, maikka oikeu- dellinen tila käy epävarmaksi ja kehitys lamautuu, ei — se on ehdot- tomasti marmaa — tuo ratkaisu merkitse Suomen loppua. Eikä Suo nien kansa sitä sellaisena ota mas- taan. Tämä kansa on tottunut ko miin päimiin, se on kestänyt isot mi- hgt ja »vinon lvuodet. Se on näh^ perin hyrvin. Ja tällä menettelyl lään omat he päimän selrvästi osoit taneet, että hekin kaikista makuutuk sista huolimatto, etteimät he palmele puoluetarkoituksia, harjoittamat puo luepolitiikkaa, ja toisinaan, kuten tässä kyseessä olemassa asiassa, san gen kömpelösti. Kun on kysymys ottaa yhtiöön Virkailijoita ja asiamiehiä, pitämät hallitusmiehet siitä huolta, ettei toi- mensaaja ole kansallismielinen, jos sitä seikkaa maan moidaan mälttää. Asiain tällä kannalla ollessa, ja kun ei ole toimelta, että tätä olotilaa moitaisiin muuttaa, ei ole muuta neumoa ollut kuin perustaa uusi, puhtaasti kansallismielinen, yhtiö, joka henkimakuutuksen tärkeällä alalla ajaa puhtaasti kansallismielistä poli tiikkaa. Suomen suomalaisen kan san tulee nyt jo mihdoinkin pyrkiä siihen, että se saa omassa maassaan omat raha-asiansakin omiin käsiinsä. Se on epäilemättä yhtä tärkeä asia kansamme hengissä pysymiselle kuin konsanaan henkisen sivistyksen kehit täminen. Niinkauman kuin kansam me on aineellisesti riippumainen mieraana itseään pitämän kansalli suuden pääomasta, on se heikko, mutta kun kansa pääsee aineelliseen riippumattomuuteen, on se samalla päässyt mapaaseen asemaan, jota tu5kin moitanee kukistaa. Tätä tosiasiaa ei moida nykyaikana kyllin tarmokkaasti terotlaa. Toimemme sevtöhden, että Suomen kansallismielinen yleisö käsittää, mikä tärkeä asia tässä on kysymyksessä ja alusta pitäen ottaa kunnia-asiakseen ajaa tässä käsiteltyä uutta laitosta kaikella tarmolla ja rakkaudella. Jos kansa antaa uudelle yritykselle tar mokkaan kannatuksensa sukeutuu siitä kin moimakas ase kansallisuus-astam- me lopulliseen Voittoon saattamiseksi maassamme. Mutta tähän uuteen yhtiöön näh den olisi huomioon olettama yksi seikko, jota tähän asti maassamme toimimat Vakuutuslaitokset eimät tarpeeksi ole silmällä pitäneet. Se on se seikka, että uuden yhtiön tulisi sijoittaa rahansa etupäässä maaseu- duille. Tähän asti omat näet makuutus- yhtiöt sijoittaneet suurimman osan rahoistaan kaupunkien liikeyrityksiin ja etupäässä Helsinkiin. Monia kym- meniä miljoonia on sinne lainattu suuriin miljoonataloihin ja näin me- detään liian paljon maaseudun muu tenkin niukkoja maroja kaupunkien, etupäässä Helsingin liikayrityksiin, jaka ei ajan pitkään ole termeelli» selle kehitykselle eduksi. ..Salama"- yhtiö aikoneekin ottaa tämän asian huomioonsa. Se on, ja aikoo mah- dollisimmassa määrässä sijoittaa lii- kenemät rahansa maaseuduille. Ja kun se sen tekee, on maalaisilla täysi syy käyttää hyväkseen tätä yhtiö!ä. Sen tulee käyttää sitä henkimakuu- tuksia ottaessaan, koska maalaiskansa siten nopeasti kasvattaa Varoja, jotka sitten lainoina taas tulemat maaseudun hyödyksi. Uuden yhtiön menestykselle on sangen tärkeätä, että se ottaa tämän seikan huomioon, se on sijoittaa rahansa maaseuduille. Silloin se Varmasti tulee palmele- maan koko maata eikä lisää sitä arveluttamaa rahojen keskittämistä yksinomaan kaupunkien, etupäässä Helsingin, kiinteimistöihin. Rahat tulevat maaseudun makuutuksia otta man yleisön hymäksi. Maaseutu tulee silloin myös yhtiötä omanaan käyttämään. Uudella yhtiöllä tulee olemaan maassamme kyllin työtä, eikä ole pelkoa sen hämiämisestä. Johto on hymissä käsissä ja henkimakuutu?- yhtiöitä ei ole maassamme Vielä liiaksi. Ruotsissa toimii kymmeniä henkimakuutusyhtiöitä ja meillä maS- ta pari, kolme. Mutta meidän maassamme toimii useoita ulkomaalaisia yhtiöitä, mieden köyhästä maastamme henkimakuutuS- maksuina miljoonia. Aika olisi kän nyt Menäjän politiikankin tuulet ja tuiskut päällään ryöppyämän. Mutta se on nähnyt myös nousun ajan, se on nähnyt, että mahtamienkin teot sortumat mielä mahtamamman suoje luksessa. Helmikuun manifesti, joka myös oli surmaniskuksi tähdätty, raukesi. Itiin raukeaa ikuisen oikeu den Voimalla tämäkin uusi isku, maikka se onkin aijottu mielä muser- tamammaksi". Täten ajattelee ja uSkoo Suomen kansa. Tässä mielessä se elämänsä elää ja — tulevaisuutensa pelastaa. Samalla, kun tämän makuutuksen tuon julki, en saata olla miittaamatta niihin erehdyksiin, joita n. s. perus tuslaillisen puolueen Vaikutuksesta on tässä maassa tehty. Tarkotan tällä kertaa etupäässä sitä, että mainitun puolueen taholla ei, Vaikeuksien yksitoista muotta sit ten aljettua, ymmärretty eikä koko aikana ole tahdottu ymmärtää aset tua neumottelemalle kannalle keisari kunnan hallitusmiesten maatimusten ja Suomen oikeuksien Välisten risti riitojen aiheiden poistamiseksi. Koko Suomen kansaan nähden olisi tämä somittelu kumminkin ollut Välttämätöntä. Selmästi se tajut- tiin Suomalaisen puolueen keskuu dessa. Mutta ankarasti tuomitsimat toismieliset tämän kannan. Niille oli oikein nautinto saada imaten puhua maltiollisiSta ..sillanrakenta jista". samme tässäkin kohden hamahtua ja lakata kantamasta Verojansa ulko maisiin yhtiöihin, lakata työntämästä rahojaan rikkaitten ulkomaalaisten Vakuutusyhtiöitten hymäksi. Toimomme sentähden, että Sata kunnan maakunnan malmeutunut kansallismielinen yleisö aluStapitäen ottaa uuden „Salama"-yhtiön omak seen, muistaen, että se tulee olemaan puhtaasti kansallinen laitos. Edis tämällä sitä edistämme suomalaisuu den moittoon pääsemistä maassamme, kannamme kukin puolestamme raken nusaineita kansallisen rakennuksemme seiniin. R. G. NIMnml»- MMM. Maltakunnanlainsäädäntölaki on julaistuna miime keskiviikkona ilmes tyneessä «Hallituksen Sanansaatta jassa" ja kuuluu seuraamasti: Alkuperäiseen on H. K. Majesteet tinsa omakätisesti kirjoittanut: ..Ol koon niin". Baltishportissa, Stan- dart-laiwalla kesäk. 17/30 p:nä 1910 Varmentanut: maltakunnansihteeri Makaro w. WaltaknnnanneuwoSton ja wal takunnanduuman hyväksy mä laki niiden Tuomea koskevain lakien ja asetusten säätämisen järjestyt sestä, joilla on ylcisvaltaknnnal linen merkitys. I. Selittämällä, muuttamalla, täy dentämällä ja kumoamalla asiata kos kemat säännökset, myöskin sellaiset, jotka on annettu Suomen Suuriruh linaanmaolle erityisen lainsäädännön järjestyksessä (PerustuSl., 1906 Vuo den pain, 2 art.), säädetään: 1. Lait ja asetukset, joiden maiku' tus ulotetaan Suomen Suuriruhti naanmaahan, annetaan: 1) yleisen lainsäädännön määrää mässä järjestyksessä, jos ne eimät kohdistu main tämän maan sisäisiin asioihin, sekä 2) erityisen lainsäädännön määrää mässä järjestyksessä (Perustus!., 1906 muoden pain., 2 art.), jos ne kohdis tumat ainoastaan tämän maan sisäi siin osioihin. 2. Riippumatta Valtakunnan pe rustuslakista sekä my SS muista ylei sessä järjestyksessä annetuista laeis ta ja asetuksista, joiden maikutus on ulotettu Suomeen, ennenkuin tämä laki on annettu, kuin myöskin niitä muuttamista tahi täydentävistä sää döksistä luetaan 1 artiklan 1 kohdas sa osoitettuihin lakeihin sellaiset lait, joiden kautta määrätään: 1) Suomen osanotto Valtakunnan- menoihin sekä siihen tarpeellisten ra situsten, maksujen ja verojen säätä minen: 2) Suomen Väestön asewelwolli- suuden sekä myöskin muiden sotilas- tarpeita tarkoittamien melmollisuuk- sien suorittaminen: 3> sellaisten Suomessa asumain Menäjän alamaisten oikeudet, jotka eivät ole Suomen kansalaisia: 4) maltakunnan kielen käyttäminen Suomessa: 5) perussäännöt Suomen hallintoa marlen erinäisten laitosten amulla erityisen lainsäädännön perusteella (Perustus!., 1906 Vuoden pain., 2 art.); 6) keisarikunnan yleisten laitosten ja miranomaisten oikeudet, melmolli- suudet ja toiminnan järjestys Suo messa; 7) keisarikunnan muitten osien tuo mioistuinten tuomioiden, päätösten ja määräysten ja miranomaisten Vaa timusten, sekä myös siellä tehtyjen sopimusten ja asiakirjain täytäntöön pano Suomessa; 8) Valtakunnallisten etujen Vaati mien poikkeusten säätäminen Suomen rikos- ja oikeudenkäynti -laeisto: 9) Valtakunnallisten etujen turmaa- minen opetusohjelmia Vahvistettaes sa ja niitä malmottaesso: 10) julkisia kokouksia, yhdistyksiä ja liittoja koskemat määräykset; 11) keisarikunnan muissa osissa ja ulkomailla perustettujen yhtiöiden ja kauppaseurain oikeudet ja toiminnan järjestys Suomessa; 12) Suomen painotointa koskema lainsäädäntö sekä ulkomaisten paino tuotteiden maahantuonti: Kemytmielisintä oli ..peruStus- lailliSten" heti suurlakon jälkeinen menettely. Silloin, kun heidän maan asioita hoitaessaan olisi pitänyt pon nistaa moimansa amonaisten, Väli aikaisesti päimäjärjestyksestä siirret tyjen riitakysymysten meille edulli sena aikana lopulliseen ratkaisuun saattamiseksi, puuhasimat he suomen mielisiin tähdätyissä kostotoimenpi- teissä, sääsimät poikkeuslain, jonka amulla suomenmielisiä erotettiin Mi roista, y. m. Mikä oli seurauksena? Suotuisa aika kului hukkaan. Maikeat ajat koittimat ja amonaiset Vanhat riita kysymykset antoimat mihollisillemme mieluisan aiheen sekaantua entistä turmaa uhkaamimpina Suomen asi oihin. Lopputuloksena on nyt mahmistettu maltakunnanlainsäädäntölaki ja sen tuottamat onnettomuudet ja kärsi mykset, joiden torjumiseksi nyt maSta yhteistoimin yritetään käydä. Paljon maallemme onnellisempaa olisi ollut, jos yhteistoimintaan olisi haluttu ryhtyä aikaisemmin, näiden tulemien onnettomuuksien syiden tor jumiseksi. Mutta silloin ei tahdottu. Ajat muuttumat ja ihmiset samoin. Ken muutamia Vuosia sitten olisi Voinut uSkoa, että meidän ruotsalai sen hienostomme sanomalehdistä edeS 13) tullilaitos ja tullitariffit Suo- mesiv; 14) kauppa- ja teollis uusmerttien ja kauppaoikeuksien sekä kirjaiti>ain ia taiteilijain omistusoikeuden suojaa minen Suomesso; 15) rahajärjestelmä Suomessa: 16) posti, telefooni, ilmapurjehdus ja senkaltaiset yhdysliikenteen lajit Suomessa; 17) Suomen rautatiet ja muut kul kutiet maltakunnanpuoluStukseen sekä Suomen ja Keisarikunnan muiden osien Väliseen yhdysliikenteeseen ynnä kansainVäliseen liikenteeseen nähden; rautati?sähkö!ennätil>; 18) merenkulku, luotsi- ja majakka- laitos Suomesso; 19) ulkomaalaisten oikeudet Suo messa: 3. 2 artiklassa olevien lakien ja asetusten luettelon muuttaminen ja täydentäminen tapahtuu yleisessä lain- Mdäntöjärjestyksessä, yksinomaan H. M. Keisarin alotteesta. 4. Niissä lainsäädäntöasioissa, jot ka omat luetellut 2 orl:n 1—19 koh. dissa, kuuluu alote yksinomaan H. M. Keisarille. 5. Lainsäädännölliset ehdotukset 2 art:n 1—19 kohdissa ja 3 art:ssa lue telluista asioista, jotka ehdotukset mi- nisterit ja eri hallitusosastojen pääl liköt Valmistamat, antaa asianomai nen ministeri tai hallitusosaSton päällikkö, ennenkuin ehdotus aliste taan ministerineuwoston Hartitta- maksi, Suomen kenraalikuvernöörin mälityksellä keisarillisen Suomen se naatin lausuntoon. Ministerien ja hallitusosastojen päälliköiden muista, 2 art:ssa luetelluista, Suomea koske mista asioista tekemien ehdotusten antaminen Suomen senaatin lausun toon riippuu ministerineumoStosta ja pannaan toimeen samassa järjes tyksessä. Ministereillä ja hallitusosastojen päälliköillä on oikeus, lähettäessään asioita keisarillisen Suomen senaatin lausuntoon, määrätä lausunnon lä hettämiselle määräaika, jonka ajan kuluttua asiata käsitellään edelleen, il man tämmöistä lausuntoa, jos tätä ei määräajan kuluessa ole annettu. Keisarillisen Suomen senaatin päät tämät lausunnot toimittaa Suomen kenraalikuvernööri asianomaiselle mi nisterille tai HallitusosaSton päälli kölle. 6. 1 art klan 1 kohdassa mainit tuja asioita koskemat ehdotukset, jotka Valmistaa Suomen kenraalikuver nööri tai keisarillinen Suomen senaat ti, lähettää kenraalikuvernööri minis- kerineumostom. 7. Sellaisia asioita koskevat laki ehdotukset, jotka luetellaan 2 arl:n 1 —19 kohdissa ja 3 arl:ssa, jotka sitä paitsi kuulumat Suomen eduskunnan toimimaltaan tai koskemat eduskun nan käsittelemiä paikallisia Suomen lakeja, antaa minisierineumosto, en nenkuin nämät lakiehdotukset aliste taan maltakunnanduuman harkitta- moksi, Suomen eduskunnan lausun toon. Muiden 2 ja 3 art.ssa mii» nittujen Suomea koskevien lakiehdo tusten antaminen riippuu ministeri neumoStosta sekä pannaan toimeen myöskin ennen näiden lakiehdotusten jättämistä maltakunnanduumolle. Suomea koskemat lakiehdotukset >art. 2 ja 3>, joista ministerineuvosto ei ole pyytänyt Suomen eduskunnan lausuntoa, moidaan antaa eduskun nan lausuntoon maUakunnarduuman päätöksen nojalla. Tämmöinen lau- sunnonantaminen moi tapahtua ai- noastaan ennen kuin asianomaisen lakiehdotuksen on hymäksynyt malta kunnanduuman täysi-istunto. Lakiehdotukset, jotka ministerineu- maston tai rvaltakunnanduuman pää tösten mukaan ovat eduskunnan lau- suntoon annettavat, toimittaa edus kunnalle ministerineuvoston puheen- jodtaja Suomen kenraalikumernöör>? Välityksellä. Eduskunnan lausunnot sille täten jätetyistä lakiehdotuksista annetaan niillä Varsinaisilla tai yli- määräisillä maltiopäimillä, joiden tor- kastettamaksi ne on lähetetty, jos laki ehdotuksen jättäminen eduskunnalle on tapahtunut viimeistään kaksi kuu kautta ennen istuntokauden loppua: päinvastaisessa tapauksessa lausunto annetaan seuraamalla lakimääräisten tai ylimääräisten maltioväimien is. tuntokaudella. Nämä lausunnot kaik- kine asioihin kuulumine liitteineen jä tetään Venäjänkielisinä Suomen ken- raalikuwernöörin mälityksellä minis terineumoslon puheenjohtajalle edel leen toimitettamiksi asiauomaiseen vaikkac-n. Ellei eduskunta anna lau suntoansa edellä mainitun määräajan kuluessa, niin asianomaista lakiehdo- tusta käsitellään edelleen ilman sel laista lausuntoa. 8. Kun 1 art. 1 kohdassa osoite tut lait omat ballitseman senaatin toimesta julkaistut yleisesti wahwis- jokukaan kannattaisi „womettarelais. ten" valtiollisia oppeja ? E-. kukaan, niin mahdottomalta koko ajatus tun tui. Nyt sekin kumma on tapahtunut. „Äbz Underrättelser" kirjoitti Vast ikään sangen pontevasti, että mirka- miesten on maltiolliSten Vaikeuksien kin aikana pysyttämä Viroissaan. Se on samaa, jota suomenmieliset edellisten routavuosien aikana maa- timat. Silloin „Ado Underrättelserin" hengenheimolaiset leimasimat tämän maatimuksen ja Virkamiesten paikoil laan pysymisen isänmaan kamalta- miseksi. Mutta niinhän on tässä maassa ollut asianlaita, että..peruStuSlailli- semme" suomalaisuuden vihassaan omat leimanneet huonoiksi ja Vastus taneet kaikkia suomenmielisten toimia ja käsityksiä. Se ei kumminkaan ole estänyt heitä jälkeenpäin kannatta masta ja teroittamasta mieliin juuri samoja asioita, joita he suomenmie listen ajamina omat kynsin hampain Vastustaneet. Eduskunnassakin tä mä sama seikka ennätti Neman-miljoo- nista keSkusteltaiSsa ja muulloinkin tulla selmästi näkymiin. Meille suomenmielisille tämä „pe- rustuslailliStemme" mähitellen Valti ollisissa asioissa järkiinsä tulo olisi sangen ilahduttava, ellei tämä itse pääasiaan, Valtiolliseen kokonaisasi- maamme nähden tapahtuisi liian myö hään. tetussa järjestyksessä, katsotaan ne tulleen julkaistuiksi myöskin Suo messa. Suomen kenraalikurvernööri puo lestaan ryhtyy asianomaisiin toimen piteisiin näiden lakien ja asetusten kääntämiseksi suomen- ja ruotsinkielelle ja niiden sisällön tiedoksi antamiseksi paikalliselle Väestölle. 9. 1 artiklan 1 kohdassa mainit tujen lakien ja asetuslen täytäntöön saattamisen korkein malmonta samoin kuin niiden selittäminen ja noudalel- tarvaksi telottaminen sekä niihin näh den syntymien epäilysten ja epätie- to suuksien ratkaiseminen kuuluu ylei sillä perusteilla hallitsemalle senaatille. Suomen kenraalikumernööri rybtyy puolestaan tarpeellisiin loimenpiteisnn, jolta hallitsevan senaatin määräykset pannaan Suomessa asianomaiseen tävtäntöön. 10. Meisessä järjestyksessä anne tut lait ja asetukset (1 art., 1 koht ) itsestään kumoamat kaikki erityisessä järjestyksessä (1 art., 2 koht.) annet tujen Suomen lakien ja asetusten määräykset, jotka eimät ole niiden mukaiset, ja somellutetaan huolimatta mistään niiden kanssa ristiriitaisista säännöksistä mainituissa paikallisissa laeissa ja asetuksissa. 11. Erityisessä järjestyksessä il art., 2 koht.) annetut lait ja asetukset eimät moi kumota, muuttaa taikka täydentää, »vaikutuksestaan lakkauttaa eimätkä selittää yleisessä järjestyksessä (1 art , 1 koht.» annettuja lakeja ;a asetuksia. II. Maltakunnanneumostoon ja maltakunnanduumaan kuuluu Suo men Suuriruhtinaanmaan mäesiöstä jäseniä, jotka malitaan maltakunnan- neuvoston ohjesäännön ja moltakun- narduuman maalilain perustuksella, seuraamin muutoksin ja lisäyksin näi hin määräyksiin. A. Maaleista maltakunnanneu- Vostoon. I. Suomen eduskunta malitsee kolmen muoden ajaksi kaksi jäsentä maltakunnanneumostoon henkilöistä, joilla on maolioikeus Valtiopäiville ja jotka täyttämät allaolervassa 2 ja 3 artiklassa määrätyt vaatimukset. Tarkempia määräyksiä mainittujen maltakunnanneumoston jäsenten Va litsemisen järjestyksestä säätää edus kunta. Ä. Suomen Suuriruhtinaanmaas sa eimät lvl -i tulla Valituiksi malta kunnanneumoston jäseniksi, paitsi niitä henkilöitä, jotka mainitaan maltakun nanneumoston ohjesäännön 20 artik lassa (Lakikokoelma I nidos, 2 osa, 1906 muoden pain. ja jatko muo- delta 1908»: 1) henkilöt, joihin näh den tuomio on annettu rikollisista te oista, jotka paikallisen rikoslain mu kaan tuottamat kuritushuonerargais- tuksen tai kansalaisluottamuksen me nettämisen taikka maon palmelukseen kelvaamatwmuuden, kun heitä ei ole oikeuden päätöksellä syyttömiksi julis tettu, maikkakin he, tuomitsemisensa jälkeen, omat mapautuneet rangiis- tuksesta manhentumisen takia taikka arm. julistuskirjan tai erityisen arm. käskyn nojalla: 2> henkilöt, jotka Suu riruhtinaanmaan tuomioistuimen vää- töksellä omat erotetut Virantoimituk sesta, kolmen muoden aikana erotta- sestn lukien, maikkakin he omat ma pautuneet tästä rangaistuksesta man hentumisen takia taikka arin. julistus kirjan tai erityisen arm. käskyn no jalle: 3! henkilöt, jotka omat syyt teessä tämän artiklan 1 kohdassa mainituista rikollisista teoista tai sel laisissa, jotka tuottamat mirantoimi- tuki-sta erottamisen. Z. Maltakunnanneumoston jäse- n ksi eimät moi tulla Valetuiksi henki lö'. jotka eimät osaa n enäM'ielt5. t. Eduskunnan toimittamcn naa lin asiakirjat <l art.> ja samaten maa leissa tapahtuneista mirheelbsyyksistä tehdyt malitukset sekä eduskunnan pu hemiehen selitykset mainittujen mali- tusten johdosta annetaon menäjän- kielisinä yhden kuukauden kuluessa maalitoim'tuksesta Suomen kenraali- kumernöörille edelleen toimitettamiksi säädetyssä järjestyksessä. «Maltakun nanneumoston obiesääntö 1906 muo den pain.. 22 art.». B. Maaleista maltakunnanduu maan. I. Maltakunnanduumaan kuuluu neljä jäsentä Suomen Suuriruhti naanmaan »väestöstä. Ä. Maltakunnanduuman jäsenet Suomen Suuriruhiiueanma^n mäes- löstä malitsee Suomen eduskunta henkilöistä, joilla on oikeus ottaa osaa epuSkuntawaale :bin ja jotka täyttämät alempana 3 ja 4 artiklassa määräty Vaatimukset. Tarkempia määräyksiä mainittujen m.-iltakunnanduuman jäsenien malitse- misen järjestyksestä säätää eduskunta. S. Suomen SuuriruhtinaanmaaS- sa eimät moi tulla Valituiksi malta- Joka tapauksessa sekin on omansa osoittamaan, että Suomalainen puo lue on muosien Vieriessä johdonmu kaisesti maltiolliseSsa menettelyssään kannattanut periaatteita, joiden päle- myyden mastapuoluelaistenkin ennem min tahi myöhemmin täytyy, tahto- mat sitä tai eimät, tunnuZtaa. Taas omat nuorsuomalaisemme joutuneet kansallismielisen nuorisoliik keen edistymisen muoksi pelon ja kau histuksen maltaan, samalla kuin he tuntemat sisäistä suuttumista itseään kohtaan. Heidän äänenkannattajansa omat kuin yhteisen sopimuksen mu kaan ottaneet asiakseen ja Velvolli suudekseen pitää porua nyt Kokemä ellä pidettyjen kansallismielisen nuo rison juhlain johdosta. He komasti hermostuneina latele mat syytöksiä kansallismieliselle nuo risolle jos jostakin. Te ajatte puoluenäkökantoja, sano mat he. Mai teitä puoluepukarit! Samassa hengenrvedossa he kuitenkin omat Valmiit huomauttamaan siitä, etteimät Varsinaiset puoluemiehet ole ollenkaan rumenneet ajamaan kansal lismielisen nuorisoliikkeen asiaa. Eikö olekin, lukijani, todella nuor suomalaista johdonmukaisuutta! Sitten he moittivat kansallismieli sen nuorisoliikkeen ajajia itsenäisyyden puutteesta. Nuorsuomalaisemme omat kyllä huomanneet ja tunteneet, että kaikki AMnsjotoimisto Turus^s. Eerikinkatu s. Puh. 4S4. Omistajat: Honnoikeudennotanv Maind ja Homioileuden- kausliSti Santeri Saarniioki kunnanduuman jäseniksi, paitsi niitä henkilöitä, jotka mainitaan maltakun nanduuman Vaalilain (Lakikokoelma I nidos, 2 osa, 1907 Vuoden pain.) 9—11 artiklassa: 1) henkilöt, joihin nähden tuomio on annettu rikollisista teoista, jotka paikallisen rikoslain mu kaan tuottamat kuritushuonerangais luksen tai kansalaisluottamuksen me nettämisen taikka maon palmelukseen kelpaamattomuuden, kun heitä ei ole oikeuden päätöksellä syyttömiksi julis tettu, maikkakin he, tuomitsemisensa jälkeen, ovat vapautuneet rangaistuk sesta Vanhentumisen takia taikka ar mollisen julistuskirjan tai erityisen armollisen käskyn nojalla; 2) henki löt, jotka Suuriruhtinaanmaan tuo mioistuimen päätöksellä omat erotetut Virantoimituksesta, kolmen muoden aitana erottamisesta, maikkakin he omat mapautuneet tästä rangaistuk sesta manhentumisen takia taikka ar mollisen julistuskirjan tai erityisen armollisen käskyn nojalla; sekä 3) henkilöt, jotka omat syytteessä tämän artiklan 1 kohdassa mainituista ri kollisista teoista taikka sellaisista, jotka tuottamat Virantoimituksesta erotta misen. 4. Maltakunnanduuman jäseniksi ei moi Valita henkilöitä, jotka eivät osaa Venäjänkieltä. Z. Eduskunnan toimittaman Vaa lin asiakirjat (2 art.) ja samaten Va litukset maaleissa tapahtuneista Vir heellisyyksistä, sekä eduskunnan puhe- miehen selitykset näiden Valitusten jobdasta annetaan Venäjänkielisinä yhden kuukauden kuluessa maalien toimittamisesta Suomen kenraaliku- rvernöörille. joka antaa luettelon mal takunnanduuman jäseniksi Valituista henkilöistä hallitsemalle senaatille ylei sön tietoon saatettamaksi, mutta toi mittaa Vaaliasiakirjat, valitukset ja selitykset maltakunnanduumaan. III. Menc,t, jotka johtumat sää detyn ylläpidon suorittamisesta ja matkakulujen kormaamisesta Suuri ruhtinaanmaan mäestön keskuudesta Valituille waltakunnanneuwoston ja maltakunnanduuman jäsenille (malta kunnanneumoston ohjes., 1906 muo den pain.. 28 art; maltakunnanduu man ohjesääntö, 1908 muoden pain., 23 art.) pannaan waltakunnanrahas- ton tiliin ja kormataan sille mastaa- malla rahamäärällä Suomen kruunun Varoista. Allekirjoitti: waltakunnanneuwos< ton puheenjohtaja M. A k im o m. M!Z MM. Mllakunim imsA UnWa. Senaatti päättä»yt j«lkaiSta laiu Suome» asetuskokoel massa. Senaatissa esitettiin eilen kenraali- kumcrnöörin kirje ynnä Menäjän hallituksen lakiasetuskokoelman 100- nne-sa numerossa julkaistu malta kunnanduuman ja -neumoston hy> mälsymä sekä H. M. Keisarin wah- mistama laki Suomea koskemain yleisvaltakunnallista merkitystä ole- wain lakien ja asetusten säätämisjär jestyksestä. Kirjelmässään kenraali- kumernööri pyysi senaattia »viipy mättä huolehtimaan siitä, että kyseessä oleva laki painatettaisiin Suomen asetuskokoelmassa. Asiaa senaatissa käsiteltäessä vii mat lä§nä senaattorit Markov, Mi- renius. Bergh, Hosiainom ja Saari koski. Asian esitteli oikeustoimituS- kunnan kanslisti, maratuomari G. Lagnb!ad. Prokuraattori Charpentier oli myöskin läsnä. Esittelijä Lager- dlad antoi suomennettuna näin kuu luman lausunnon: „Koska kyseessä olema laki, joka muuttaa Voimassa olemaa perustus lakia. ei ole syntynyt sillä tamalla kuin perustuslain muuttamisesta on säädetty, ei sitä moitane ottaa asetus kokoelmaan ja päättänee keisarillinen senaatti täStä alamaisesti tehdä il moituksen". suomenmieliset nuoret eimät ole moi neet heidän kanssaan yhdessä toimia niin sanotuissa puolueettomissa nuo> risoseuriissa, nuorsuomalaiset kun ei mät ole mcineet tasa-arvoisina su- maiti', suomenmielistä nuorisoa nuo risoseuroissa. Ja kun nyt sitten kan sallismieliset omat antaneet palttua koko n. s. puolueettomalle nuorisoseura liikkeelle, huutamat nuorsuomalaisel: Itsenäisyyden puutetta. Hymät nuorsuomalaisemme malit- tavat mielä kansallismielistä nuorisoa tyhjäsisältöisyyden harrastamisesta. Minun mielestäni on moinen puhe kerrassaan tarpeetonta. Nuorisoa, joka nuortein voimin kasvattaa itseänsä kansallisuusaatteen Vankalla pohjalla, sitä ei moi kukaan suomalaisesti ajattelema ihmi nen moittia tyhjäsisältöisyyden har- raStamiseSta. Mutta meidän eräällä epäkansalli- sella taholla kowasti suositut nuor suomalaiset ne kyllä kehtaamat moit tia malmeulunutta suomenmielistä nuorisoa kansallisuusaatteen ajami sesta. Todella pitkälle mennyttä nuorsuomalaisuutta! Mielä nuorsuomalaisemme omat huomanneet muutakin. He omat hamainneet, että kansal lismielinen nuoriso on elämänhaluis ta, että se ei juhlissaan käsittele ai noastaan vakavia asioita, maan mielä uskaltaa leikiksikin pistää, osaa karkeloida. Senaattori Saarikoski lausui: ..Kyseessä olema laki, joka mitä tärkeimmissä kohdin muuttaa ja kw moaa Suomen perustuslait, ei ol? syntynyt lakien siinä suhteessa säätä mässä järjestyksessä, mutta kun kei sarillisella senaatilla tästä huolimalla ei ole maltaa jättää lakia julkaise matta, päät änee senaatti, että se sii nä tarkoituksessa painatetaan asetus kokoelmaan". Senaatti päätti yksimielisesti jul kaista puheena oleman lain Suonin, asetuskokoelmassa. Senaatin tehtyä päätöksen, pani prokuraattori sitä mastaan wasw- lauseensa. Suomen luotfilaitos Mcuäjän meri- ministeriSn alaiseksi. ..Rjetsh" kertoo: Piakkoin tulee ky- symys Suomen luotsilaitokseSta rat- kamaksi. Se komitea, joka on asetet tu meriministeriöön ja jonka työhön kaksi senaattoria on ottanut osaa, on yksimielisesti tullut siihen lopputulok seen, että Suomen luotfilaitos on alistettavia meriministeriön alaiseksi. Komitea on sitä mieltä, että luotfilai tos muuten pysytetään muuttumatto mana. — Waasa« lääni» k»wer- nötri» a»o««S saada wirkaero ja lain mukainenKeläke, esiteltiin eilen senaatissa. Senaatti päätti lähettää hakemuksen korkeimpaan paikkaan. — Italia» hallitus tieduste lee Uuome» wäkij«o«alai»- säädä»töä. Italian hallitus on konsuliltaan pyytänyt selostusta Suo men nykyisestä juowutusjuomala»ii> säädännöstä sekä olemassaolevista »>>- sormisuunnitelmista. — Wirkap»helut ja kaupuu- kie»wäliset telefouijohdot. Hä meenlääni» kumernööri on senaalM lähettämässään kirjelmässä ilmoitta nut hänelle sattuneen, että keskustelun mielä kestäessä siihen on puututtu kes kusasemalta kehoituksella kiirehtimään puhelua ja ellei tuollaista muistutul ta noudata, saattaa keskustelu silloin tulla ilman muuta keskusasemalta ke«'- keytetetyksi. Mutta koska Etelä-Suo men kaupunkinnmälisen telefoonissa!» yhtiön myönnytyksiin on liitetty se ehto, että hallintowirastot ja muut sekä simiili- että sotilaswiranomaiset omat oikeutetut ennen kaikkia muita käyttämään yhtiön telefoonijohtoja Mirkansa puolesta toimitettaviin tie donantoihin, katsoo kumernööri täitä Välttämättä seuraaman, että ennen mirkapuhelun päättymistä ei kellään ole oikeutta saoda puheluansa toimi tetuksi, minkä muolsi siis wirkapul,e- lua ei saa keskeyttää. Kumernöön pyytää senaatin toimenpidettä siihen, että hänen esittämänsä epäkohta pois^ tettaisiin. — Tehtyihin muistutuksiin on yhtiön puolelta Vastattu, että yh tiön sääntöjen mukaan virkapuhelu saisi kestää ainoastaan L minuuttiu. IM S ji, !«M, Mittaista ratsuuiiikeii!«!osja - Ptrii». Mikäli olemme saaneet kuull.', ^ läänin kumernööri ilmoittanut luv mään piirin nimismiehelle, että erä' menäläinen ratsuväen joukkue, johun kuuluu emersti ja 7 -5 miestä, nä; nä päiminä matkustaa Tyrivää:! kautta Poriin. Samalla on kumev- Tämäkin näkny kismittämän nuov suomalaisia. Niin nähkääS, kansallismielisen nuorison pitäisi „istua itselleen man- huulta", jotta hymät nuorsuomalai set suisimat pian sille hautausvirtt^ meisata. Mutta kansallismielinen nuorisoliike on osottanut olemansa elinmoimainen. Se uskoo, että yhä useampi suo malainen käsittää kansallisen itsetun non ja suomalaisuuden aatteen muo dostavan sen pohjan, jolla nuorison tulee seisoa ja toimia. Suuri osa nuorisoa innostuu ja yhiyy sillä pohjalla toimimaan. Silloin nuorsuomalaiset mallaa kiukku ja kateus. Hiimitään n. s. puolueettoman nuo risoseura-liikkeen marjoon, kulissien takana haalitaan ..Nuorsuomalaisiin Nuoriin" mäkeä naamiaisten y. m semmoisten toimittamisella ja maa ilmalle parjataan Kansallismielisiä nuorisoliikettä. Nuo mainiot laillisuussankarit' Ei, hymät nuorsuomalaiset, kyllä Kansallismielinen nuorisoliike voi mistuu, kasmaa ja paisuu. Teidän ja kannuStajainne nuolet omat siitä tehottomina kilpistyvät teidän omaan, huonosti suojelemaan kaapuunne. Liittolaisennekään, hymät nuorsuu- malaiset, eimät moi teitä ojaSta nos- tao, niin mielellään kuin he sen teki» siuiätkm. Jussi.