N:o 85 — 1910 KBSKI-SUOMI Perjantaina hnhtikunn' 15 pmä SSöftnoififi! johtokunnan jäseniksi tofllittitn uudelleen ?auppaneuwokset 33. Hackman ja Aug. Eklöf sekä hmi» neuvos A. Fellman, Maralle ttuori» neumos W. Ruch ja asessori Uno Kur iin. . : _ — Suomen sahanomistajain työ- mäen tapaturmamakuutusyhtiön ojak- lailla oli Helsingissä tiistaina ivaisi» nainen yhtiökokous. Kun muosi- ja tilikenomukset oli luettu, myönnettiin johtokunnalle -mastuutvapaus. Jchto- kunnan ehdotus wuosiwoiton käyttä misestä hymäksyltiin. Johtokuntaan tvalittiin uudelleen kauppaneumokset W. Hackman za Aug. Eklöf sekä homineumos A. Hellman; Maralle hra L. Fellman ja asessori Uno Kurren. — Suomen kartasto. Suomen Maannerellisen seuran wiime kokouk» jessa teki kmvernööri M. Älfrhin sei eteiseen waruötettuna pitkällä puukolla ja uhkaalvasti maatien pilemä, samalla mainiten towereidensa nimiä, joita hä- nen pili tamata. Iltaman järjesiyk- sen malmojat toimittimat kuitenkin räyhääjän ulos, jossa sukeutui kumas ottelu ja eräs järjestysmies, työmies Juho Hittvonen, löi Ijästä noin puo lentoista metrin pituisella lankunpät källä Päähän niin kolvasti, eitä mies kaatui tunnottomana maahan. Lyöty toimiteltiin heti piirilääkäri Lemande- rin luokse, joka tuiifi ja sitoi haaman sekä toimitti Hänet kunnallisiairaalaan, missä Ijäs maanamai-aamuna klo 5 heitti henkensä. Tämäkin surkea tapaus on luettama pirtusaksojen ansioluetteloon, sillä niin tu olio aksi lyöly kuin myös hänen to- merinsa olimat löyhkyneet Miinalle. — K:la. — Wesikauhuwaara Venäjän rajalla. , . Lääkimähallitus on senaaiille esittänyt, toa seuran toimista julaistaivana -ole- Ajwennamalle palkattaisiin touko» kariaston «valmisiustyön edisty- fmm 15 p :it& ^ 15 p ;öän y^mää- nrije&ö. Kaikkiaan on nyt «valimina «iäinlääkäri, syystä että koi- 83 karttalehteä, 2 on painetamana, työnalaisena ja jälellä olemista 22 omat useimmat myöskin tekeillä. Seu- ra Päätti myöntää toimituskunnan käytetiämäksr Mieiä 10,000 markkaa lainana. > — 22:nnen armeijakunnaa juttu Suomalaista Uutistoimistoa maötaan. Helsingin raastumanoikeus julisti ei- len päiäöksensä 22:nnen armeijaan rissa mainitulla paikkakunnalla on sat- tunut useita mesikauhutapauksia ja siel lä kesäisin oleskelee runsaasti lejämie- raiia koirineen. — Hels. S. — Kenraalikumernööriin turmau- tuiwat. Tal. Jeremias Rekola, Män- chharzun Pitäjän Pertunmaan kylästä, on kenraalikumernöörille jättänyt Mali- tuskirjelmän, jossa maanmi.tari I. MÄsän syytetään muuttaneen mastoin inan ja Suomalaisen Uutistoimiston, poremipa<i tietoaan erään raiaPylMn ! Rekolan maalle ja Maaditaan siitä e- ,u,uix> luomileil deMaztaull.e». K-m«li!uw-rnö°ri sen Uutistoimiston ioh:ajan, toimit taja G. H. Theslöfin herjauksesta, jo- ta kuitenkaan ei> ole tapahtunut Mas- ■toin. parempaa tietoa, maksamaan sak- „RoSfija" wiime mattisestiu lähetekeskustelusta edus- kunnassa. Eilispäimän ..Nossija" sisältää ar- Fkkelin, johon sen kirjoittaja on poi- minut mahdollisimman jyrkät sanat YleismaltÄunnallis-n lzkiehU'-:vkjen läh>ttekeskustelussa Suomen edus.'»n- nassa annetuista lainsuuiinoista ja li» sää sitten: ,/vellaisen pirun on vuo- men eduskunta manannut pelot>taak- seen Menäjää. Tietysti ei mikään Pi- ru ole min kauhea kuin miksi sitä ku ivataan. Sama on asianlaita myös- kin Suomeen nähden, jossa kansa on ottanut manifestin Mastaan :oisin kuin eduskunta ja paikallinen Moma- lehdistö olisi halunnut". Tämä seikka todisMaan lehden mielestä »Helsingin Sanomissa" ja »Kansan Tahdossa" ol- leissa kvjoituksissa, joissa puhultaan siitä MäKnpitämäitömyydestä, Ma manifesti otettiin Ivastaan. — Suomen kysymys ja duuman so- sialidemokratinen ryhmä. Tuumalle jätetyn Suomea koskeman lakiehdotuk- sen johdosta omat maltiopäimien sosia- lidemokratijet edustajat toimittaneet duuman sosialidemokratisen puolueen jäsenille 'kaiken Suomen kysymystä kos- keman kirjallisuuden sekä tehneet jou- kon suullisia ilmoituksia. Samaten o- mat he hanlkkineet selittämää ainehis- toa nykyisestä mielentilasta ja wir- tauksista Suomessa. on lähettänyt asian prokuraattormmi- rastoon niihin toimenpiieisiin ryhty- mistä Marten, joihin on aiheita. Tal. Taami Heikkilä, Mäntyharjun snn m f w pitäjän Hyyrylän kylästä on niinikään 1^= t - - - V !■' ' k.n.«likw.-n-°-ill- »ali. tettÄvahr 40 paimaa wankeude»sa. > tuskirjelmän, jossa Mäittää mainitun Toimittaja Theslöf ilmoitti tyyiy- Pitäjän tuikijalautakunnan menetelleen mältömyyttä pääröks.'? i. iwirheellisesti. Tämän asian kenraali- - Kenraaliluutnantti Laimi..gin ^wernööri myös lähetti prokuraatto- nostama kunnianlouttausjuttu „So-1 r>^vlrastoon toimenpiteita Marien, fialistia" Masiaan lehdessä joku aika>,..Molemmat wal.tuskir>elmat on ky- N tiistaina jälleen käsireliämänä Turun raastuwanoi>keuden ensimäisessä osas- tossa. Silloisia was:aawaa toimitta- ^ousiaiar '^rjo Matelin za lsanteri N:nen kauppias en minä ole jkänä ei micläknän olm ^Nuortema omat käyneet Pietarissa, >leipä levonu mutia minun ki^^u-uutisig. — Kenraalikumernööri Scyit palasi eilen aamulla pikajunalla Pieiarista Helsinkiin. — Suomen kielen taituri. Eräs kauppias, leipuri ja maaiilaliomistaja Kiijallisuutta ja taidetta. •— „Thais", Massenet'in kuuluisa ooppera esitettiin keskilviikkona uisi kerran Helsingin Kansallisieatterissa kaisomon täyteiselle yleisölle. Alku oli hieman epämarma, mutta kuwaelu>a kumaelmalta »varmistui esitys, kiitos erinomaisen kapellimestarin^ Arturo V i>g n a n, jonka johtajakyfy on kaiken kiitoksen yläpuolella. Näytännölle an- toi erityistä loistoa etemä laulajatta- remme Aino A c k t t, joka lauloi j<x tulkitsi nimaosan kerrassaan suurem- moisesti. Meisö osotti Milkasta suo siotaan imarsinkm Miilneisten kumacl- mien jälkeen ja rma AckiS sa^ Mastaan- ottaa lukuisia kukkavihkoja. Lopussa monen monta esiinhuutoa. ia. — Suom. K. Suomen teollisuushallituksen kaa f r. , sakkeen ja teki sen näin: „En mina — Edustajat Pietarissa kay,»as,a.' ole mikkään leipuri minä olen N. N. Edusiajar Arjö Mäkelin M Ali Aaltosia ei micläknän olm! Nuortema omat käyneet Pietarissa, >leipä leponu mutia minun Maimoni saatu haasieruksi wastaamaan asiassa.> kerioo Kansan Tahto ja lisää: IuuUo= |. orx leipä leiponu sen Merran kuin hän Antamassaan päälöksessä kaisoi raas-^wasti owar he neu«woielleet duuman on kerjenyi mut ee hän ole Paljon ker- tmvanoikeus selmille tulleen, etrei toi- > sosialisnslen edustajain kaneja Tuo- jenyt 'kuin hänellä on koko husoli ja mittaja Taawi Tainio ^yseesjäolemana men ^'ymyksestä. koto aÄaret ja hänellä on 4 alajkästä — Ensikesäinen Lahden maanmilje- lasta niin ne lapset kuitenkin täyty lysnäyttely. Kun yleisohjelina jo oli ;Hoiw ja matetta kute hänellä ollumii- paineltu niin saatiinkin se ikämä tie- me Muona ketän lapsen hoilajakan niin aikana enää ollux „Sosialis.in" llras- taoavana eiikä muunakaan tonnittajana eikä siis ollui mitenkään rikollinen Arvid Järnefelt Tanskassa. Tunnettu tcmZkallainen aikakauslehti »Tiffkrueven" on äskettäin jnlaiÄut kaksi JärnefiÄtin kertomusta „Wirlku" ja „Walo-n ja onnen lapsi". Kertomuk- set on loistamalla kaimalla >kään:änyt tanskan kielielle kuuluisa tanskalainen kiljailija Gustav Wied, ja lausuu hän niistä m.m. seuraamaa: »Tunnen it- tseni iloiseksi paadessani kääntää tans- ka n kielelle nämä omituissn syivämiet- teiset ipikkuiksrtomuHet. Niissä woim- me tutustua Armid Järnefeltin hi e- n>«m ja Mvöän taibeeften". AÄvid JämefÄt on jo entuudestaan tunnettu tanskalaiselle yleisölle. Niin>- pä on rorn myöskin kaksi hänen isuu- remMiista teoksistaan »Heräämiseni." ja »Maaemon latpsia" ikmestyiiyt tans- kan kielellä. — Hel!s/s. — Eino Leino on äZkettäin saanut lvalmiilsi uuden Mkyaikaisen noMellin nimellä Nuori nainen. Teos tulee il. mesiymään Mielä tämän kuun kuluessa. — Hels. S. — Walwojan 4:s Mihko on ilmes- tynyt. Kiyjotusten sarja alkaa Kaarle Krohniin yliopiston KaleMala-juhlassa pitämällä esireilmällä »Kaleivalan il- meslyessä". Pääasiallisesti Lönnrotin kirsc>maihd0n nojalla siinä kumaillaan, mitä Lönnrotin mielessä liikkui Kale- Malan kckoonipanotiM aikana ja sen päätlyessä. Liiikmwwaa on lukea Lönnrotin epäiRLsiä lyön onnisiumi Hyväksi tunnetulta Korkeakosken alkineteoksia LIDA FORSBLOMINIAIapuodissa. 1890 Ainoa myyjä paikkakunnalla. 1-2 Puku-, Pa ttoo- ja Saketti- myydään alennettuinhinnoin LIDA FORSBLOMIN Alapuodissa. Kankaita 1891 1-5 Käteenne on osunut Mannaan joku numero farjamnme toijttä lukemista, joihon kuuluu kaiNiaan 69 mimecoo lkewytti lukemis ta, joissa Iussa5ln on itsenäinen jäunit» töwä kertomus ja jotila maksamat main 85 p. Kun ette tiedä, mitä malloilla tai joutchettinä luikisitite, pyytäkää stlloin kirjaZaupoiAtt ja rautatieasemil'» xari numeroa tästä sarjaAv, jonka toinen numero on toiStam hmmttamampl. Jäl leenmyyjät läärofc^föot LuStantajain pua» Icen. Nrjö Weilin & Kumpp. Osakeyblii Helsinki. 447 1-4 Aiitill muofifatojen on nuoriso iimoLkaaSti luZanut seuraa» wia kirjoja, jotla allelirjoittaneidea kuS» tannuSsella otvat ÄmeStyneet suomcksi: Harriötte Becher-Stvtve, Tuomo»Sedän tupa; Cettvantes, Don Quijote? Tuhat, hksi yötä; JättilÄstaruja (Rube;ahl)^. Kaikki tvaruststut toärilli-sillä ?uwilla ja sidotut. Hinta M. 1:75. Paitsi yllämainittuja fcruHaiu nuorison* kirjastoomme seuraamat iiiiorii hewosnälit!ek)ä - viekkaan. Asiain iäl- nä poltin puui ja huone ja hänen :yös 1 -! .. >arc päätyt?:,a teki- lä kannalla ollessa kokoontui näytteli)- niin siitä tuli hämiön kauppa mul hän' |ua lunnetta, en a nyt toimikunta uudelleen ohjelmasia kes-^on sen takia leiponut kuin j-e kans! i kusi e lomaa n .ja pääni tehdä yleisohje!-, :arle Mötäivä niin -jte Pysy pehiniäslei- 1 ? Kamvailavta millä mu en n maan seuraamat muutokset: mäs. Turun Läänin Marjan pitäjä t? l en kuMataan 1) Ziäyilelypäimien luku mähenne-.Raunisiulan kylä N. lalon maalla ^uran ^ohtom.e^en y. tään yhdellä, joien näyttely siis tulee!N:o 0. N. N. N:n Kauppias Huhii- "^ n 1<* «Pienten Luomalat alkamaan elok. 19 pnä eikä 16. kuien ensin oli päätetty ja loppuu 21 päimä- nä. 2) Meisohielman 13:sta kohdassa mainittu aita pidennetään 18 päimän iltaan. 3) Aleisohjelinan 16 koh:a muuiiuu seuraamalisi: ^mäkinainen osanoitoja on jokainen, joka lunastaa 3 inkn pääsy- lipun saaden hän lunastuksella näiitie- lystä laadiiiaman kertomuksen. Käyn- tiliput, joika aiheuttamat yhden ainoan pä:wän oloon näi):tclyssä — kerta- 'käynnillä maksamat: ^»erjaniaina elok. 19 pnä 2 mk, lauantaina elok. 20 pnä 1: 50, sunnun.aina elok. 21 pnä 1: —, oi keuttaen se osaaottamaan myös kansan- juhlaan. 4) Vleisohjelman 17 kohta inuute- laan: näyttely aMataan perjantaina klo 11 a.p., lauantaina klo 9 a.p. ja sunnun- taina klo 12 p. sekä suljetaan joka päi- avä klo 8 i.p. Näynelyn luettelon ja huomioiius- (reklaami-) papereihin päätettiin kerä- tä ilmoituksia. Näyttelyn ramintola .inneiaan muokralle. ras, joka kauhistui tekemäänsä mur haa, eikä ennätlänyt mitään ouaa. Kuulinhan hänen epätoimoisiaan huu dahtaman: .Jumalani, miiä minä o len tehnyi l" — Tapahtuiko tämä, ennenknn c liite poislunut sänkynne luota? — Kyllä, minä en liikah:anutkaan, ennenkuin kuulin eieisen omen läis kähiämän kiinni, sillä kauhu ja tuska lamautiiwat kaikki moimani. — Tapaaiteko yöksi julkea eteisenne omen Main yhdellä marmuuslukolla? Minulle on kerrottu, että amain ei ol- lut lukossa ja että alempana olema sal pa oli järetiy auki. — Se on aina ollut auki. Hos- brouck oli niin hymä ihminen, ettei hän osannut muitakaan peljätä. Mui ja amain oli jä-etty seppään korjatia Maksi, >ja eilen illalla sanoi mieheni hymyillen minulle, ettei kukaan Miusi rumeta omeamme koettelemaan. — Onko teillä wain yksi amain luk- koon? kysyin silloin. Hän ei sanonut muuta oleman. — Ja milloin oli se wiimel!si herr»? Hasbrouckilla? — Eilen illalla kun hän tuli kotiin suudon yställväin ikirjeiÄä tehdyillä on- kuu 19 pävmä «Muona 1910." — Kunniatermehdys. Wiime maa nantaina ikokooniui historiallisen mu- ieon huoneustoon He.singissä toisia- \ mainitsematta Kalomala M. A. Cast- chmmentä Suomen Muil aismuistoyh- renin W>ömeen j!yiytli en>simäisen rak- dischksen jäsentä sekä Helsingistä euä kauden^ ie kin koti ma an hieltä ja kirjal- maaseudulta kunniatermehoyksellc seu» liisumta, kohtaan, ja Kalamalan siiintä- ra n esrmiohen professori I. N. A s p e- mänä unkarilainen Antal Neauly l i n i n luona. Professori Aspelinille pää>tti 'tähteä tietäraiwaa!wille kielitä- asiassa, joten hän eroteltiin juiusla. donanto, eitei maanmiljelysnämielyä ei hän kevjenyt Paljon leipoman. Wai- > Mikäli a«sia koskee toimittaja Aaltosta, uhrien Mdetiyä maltioapua ole moni sano että noin armiosta wat liihen maaraan, eitä oliMat saat- saa kenraaliluumamii Laiming ilmoii- ^myönnettykään, myös tiedettiin, ettei tulla 100 markan leipä miime rouona 1 rr ** ' laa asian uudelleen oikeudelle syiziicen imaliioamun epäämisen takia aiottua myytämäksi yli oman husolin niin räk- ll!< " I,en nosiamisca warten Aaltosia masiaan' fttte-nfun tämä on Paiannut lakaisin ulkomailta. — Hels.T. — Ihmispedon tekoja. Dii .ne wii- kolla eräänä päimänä saapui Peräkuok- kalassa muuan hymin tunnettu :alon- isäntä kotiinsa sikahumalassa ja kim- mastui jostakin K)ys:ä perheellensä niin, että ajoi kaikki 'käpälämäkeen iär-- kien samalla huonekaluja ja miiä muu- ta eteen sattui. Urotyönsä sisässä teh tyään hiMäsi isäniä raiwoisan Milli- pedon ramoin talliin ja alkoi siellä haka- ia mukanaan miemällä kangella heivos- taan. Kukaan ei luonnollisesti uskal- tanut mennä ihmispetoa hilliiieinään ja niinpä pieksikin hän miaitoman eläinparan aiman kuolemankietiin. niin että se on siitä lähden ollut kaut taaltaan ajetufsisja ja täynnä haalvoja sekä mätäpaiseita. Huoiennukseksi ei eläinraukalle ole se. että isäntä jälkeenpäin on hankkinui suä lääkitsemään erään lähiseudun puoskarin, joka silvi hemosen köysillä kattoon kiinni, niin ettet se päässyt cl- lenkaan makaamaan asentoon. — K:a. — Miestappo Käkisalmella. Kun Käkisalmen työwäenichdistik'.:n talolla sunnuntai-ilrana mietetliin iltani,'..', il- mesiyi talon eteiseen lipunmyyjän luo ehdolliseen mapauteen linnasta pääs- tetit) ajurin poika Antti Ijäs Iisal- mesta ja pyysi saada pilettiä litaniaan. Lieneekö Ijäs ollut juomuksissa tahi muutoin mastenmielinen Mieras, kos- ka hänelle pilettiä ei annettu ja hän olikin poistunut hetkeksi ulos. Ei ai- laakaan kun sama mies palasi jälleen „Akazuki". kordomuS Japanin sodaSto, 1'7S. Alexis Kiwi, Paime-nchttö. sidott. L'50. A. W. Klaissmanin, KranaaUltulessa Jakun Marrella, sid. 2:60. Emo I. Par« »valmistumassa oleman teoksen manen, HauMNvuoven aarre (Aotunai» uhriksi, ja suä waa:imat!0- ncn seikkailukirja), sid. 1:75. ArjS Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö HeilsinZu 446 1 - S »pahan P<ÄmÄijoi:a" manaamaan; kaom»l. ja 8orr. V. 1 k. 4 s. 60 ma. 1:llä palkinnolla Liiton näyttelyssä palkitta ori Jnto" on astutukseen saatavana toukok. 15 p:vään Oravasaaren Aij as aholla ja 15 prstä 30 p:r&in toukokuuta Korpilahden Ikosella. 1887 1-1 Ilmoitus. Kantakiija-ori „Tähti" n:o 445, paras juoksija-oriuta Viitasaarella, astutukseen saatava Viitasaaren Keihärinkosken Rasilassa 10 mk.; uusia saa samalla. 1388 1-1 Vuokrattavana 2 huonetta ja keittiö t*lossa n:o 59. Lähemmin E 1393 Santala. 1—2 piti tohtori Jalmari Aspegren-Kimalo puheen, jossa hän huoinautti, miien professori A. suomalaisen kansallisuus- «aneen lämmitiämänä jo nuorena liittyi niihin tutkijoihin eri tieteen aloilta, jotka miime muosisadan keski- paikoilla ryhchimät selvittelemään lSuomen sumun mmnaisia ivaiheiia. Kun tänä wuonna tulee 40 muotia nistulreilla olleilla. Entä mälitönimai- ilmestyy pasM kysyjä, joku? kutus, mikä Korvalalla oli sen ensi Paikkakunnan wiranomainen, ja pape- kerran painosta ikmestyessä? Muura rta ylo salasin piÄellen^akelee haiikalia maarÄMiaan. KitsjoitiiSsessaan »Piirteitä naisen asemasta muinaiskanifoilla" siirtää prof. Knut Tallcflvist meidät 4 Muosi- tuhatta taocksepäin tutustumaan baby- lonialaisten ja aslsyrialaisten perhe- oloihin ja naisven asemaan, lukupuoli- momtfiiin, 'pro^ituilsio-niin j.n.e.. jota ka ilkeä Hammurabin lakimääräiset sekä ik.:waichat amioliitto- ja amioero- kirhat, Perintömäärcysiet y. m. häm- mäslytiÄvässa määrässä n^alaiscmat. Mä miÄenkunloinen ku-in on ha- l^slsverkkojs. luototsli, nli. iiottiji, liiarrrkU|i, IM y. m. kallStllStarperta. laoin i» hiivin varMto! J &Ueenmyyji4 otetun! Uintalaattttloit* il maiseksi ! Viimeiset palkinnot: leljl Istl Toran K»1 m - tnan&yttelysak 1908 ja viisi l:att Uudeo- kaapongin 1909. Turun Kalanpyydvs-Uike, Turka, 765 (L 44241). 5-6 to.llifille retkilleen, joille "sai uhrata vlämänMn yhtä nuorena kuin Cast- ren. Ihmeen elämä on se kuma, jonika kirjoi'iaija on koihtilMli eteemme tästä mitä merkillisiinmäslä tapauksesta kattsc-mme elämäsiä. Kalewäla-jiMan j M kaiku ja on mi walittiin yhdistyksen puheeniohtajaksi. jota tointa hän on siitä päimin hoita- nut, plMmät läsnäolijat saada iolla?in ^ kumanmeistäjällä teettää pros. Asv.'li-' taamat. nin riniakuman tulemaan kansallismn-- rahmas seoon pystytettämäksr Venäjältä. — Paino,M^aus" Menäjällä. Leo Tolstoin poika Leo on asetettu syyttee- seen siitä, että hän on julaissut miu tornia isänsä teoksia. Kun hin tätä ny» ki)ä on ulkomailla, on oikeus lykännyt jutun käsitrelyn srksi, kun hän palaa MenäjäLe. .. ^. Tuomi ulkomaan sanoma- lehdistössä. „Le Figaro" ennustaa eduskunnan hajoittamista ja waalitawan muutta- mistä. Parisilainen „Figaro"-lehti, jonka perin läheiset suhteet Menäjän halli- tukseen l^Min omat tunneiut, sisältää t. k. 9 pnä kirjeen Pietarsia. Kirje on maltillisuutta näennäisesu tamot- telemaa Menäjän hallituksen Luomi- politiikan puolustusta. Siinä ilmo- tetaan, etiä Gutshkoss, jo?a kirjeen- ivaidtaja itse oli puhutellut, on lausu-^ ^ hui että lokakuulaiset tulemat Deut- nop olista, huh .k. 12 p:na. War. . i. • Uh moia tietoia iopimuk,esta albanien rich'in ehdotusta kannattamaan, joten ^ irottamus- puolisia ja Mansin ankaraa armoste- lua englar?:Uaislsia kouluoloista sekä hänen kasmalusoPillisista inielipiteis- län!sä — kannattaisuvattpa todella kas- maaraja- ja openqjapilireissä meilläkin tulla watka«wo>n pohdinnan alaisrksi. Jäämme odottamaan ensi Mihkoon lu- matiua jatkoa, kuivausta Reddien mer» killi>sestä koukusta, joka maaseudulla, etäällä suui?aupunkien humusta, kes- kellä lainehtimia MiHamainioita muo« d ostaa cm a n lpit^u l^ te iskuillansa, missä ka^vaiil lkai-kenlaisiin ihmiselä- män toimiin osaa ottaen Malinistnivat täytlämään paikkanisa suuremmassa i>hleispuunaZsa. Lämlpimät muistosanat toht. O. A. krislulkjien apostolit", ..haleeran lkolee-! lomiosia huoliMcvtta aina. synnyttää' Hamari-wainajasta. jÄa m. m. oli Mn) imxtm" - a miksi heitä mii* samoja aloja. mirnm roonttouöhmji mMiop. loinkin luullaan - matkoillaan koh-j Äivjotu^essa „Uu,t koulumuotojon Pum^ Sitoo ^arfonen; etenkin QKitfoin on taikauskoinen Eirglannissa" on A. Rantaniemi otta- ^ mainajan 7arialatsharrasrukiei za nii- ...... toimittaa keksijöille Etefa- ^ nut tchdälsten Moa Abbots^lmen nuksen kohtalon, milloin saapuu klsiän ^ »uudesta koulusta" esitellen aluksi kou^ Mo aKaSväki lmilistkirjat kainalossa lun 'perustajan toht. C. Reddien moni- hon tomsnkin, W. Salmisien kirjoius ^vamlo^että nainen itämailla muosuu- «RunciOrääjjien seikkailuista ja koke-' haitiia M ien nauiti eräitä 1 den tuTofset födjtoät ansiokkaasti esille. Kirjoitukseen «Tiittftirt) onnistunut «nuo» tokuima toht. Hainarisia. Ulkomailta. — Albanian kapina. K o n s tauti- sian ratkaisu niin Menäjän duumassa ^ herättävältä taholta niäitctään, it- kuin waltaikunnanneuwostossa'/.n on jä albamen johtajille on taattu '.vapaus j matmasii käymä Stolypinin haluc- rangaistuksesta sekä annettu lupa latu —i™r c €ra s,,::"S s» warmaa, etta Suomen eduskunta ,uiee ^^ism anastamansa tykit, hylkäämään ehdotuksen laittomana. muutamin paikoin liike Mielä ..Seuraus tällaisesta askeleita, — so» jotfmu. Feriisowitsh'iin. kokoontuu — Eilen illalla kun han tuli kotiin ucc fi r j ecntIKl ^t a i ia _ olisi, saamieni paljon ympäristön albaneja ja Mitrc- jumalanPavveluk >es.a, Mtm h», u- , ie:o| ^ ««ien <»,»».«"taipuia, -muiia - IM — W»iw i. 5»wm Masu samalla suuriruhtinaskunnan j otfuu sotawäen iähe-»s Pohjois, nykyään »voimassaoleman maalilain Albaniaan. Hallitus on pääiiänyt pi muuttaminen", Ennustusko Maiko pelotus? tää Albaniassa alituiftsn mahmgsti MaruÄväkeä. - 80 - ^jasss, siis paraimmiksi, riippuu siitä, että olot muualla ovat vielä huonommat Jos sain määrin se säattaa riippua siitäkin, että Taulumäen (siihen laskettuna Nisulan) asu tus, jonka väestöstä osa oikeastaan on kau punkiin kuuluvata ja jonka asunto-olot ar vatenkin ovat Mäkimattiin verrattavat, ei tässä tutkielmassa ole tullut huomioon ote tuksi. Asumisahtautta arvostellessa on huomio kiinnitettävä siihenkin, miten monta henki löä joutuu asumaan samassa huoneessa. Määrätty ilmatilavuus ja lattia-ala henki löä kohti ei näet sellaisenaan vielä takaa ettei yhteenkasautumisesta johtuvia hait toja asumuksessa olisi olemassa. Jos sa massa huoneessa — olkoon että se on suuri kin — asuu useampia ihmisiä, seuraa siitä yhtä ja toista hankaluutta. Yksityisellä asu jalla ei ole sitä levon mahdollisuutta eikä työskentelyn vapautta, joka jokaisella pi täisi varsinaisesta työstä vapaina hetkinä olla ja joka on olemassa siellä, missä huo neen asukasluku on vähäinen. Sitäpaitsi sisältyy siihen, että naimattomia täysikäi siä, erisukupuolta olevia ihmisiä asunto- syistä joutuu asumaan yhdessä huoneessa, - 77 - Seuraava taulukko osoittaa miten siinä suhteessa on asianlaita. Kaupun gissa 1 h. a. 2 h. a. S h. a. 4 h. k. 5 h. a. 6 t». a. Us. h. • Henkilöit* huonpiM*. joissa on asukAsta kohti liuooc-ilma* alle 6 m" | 5-10 m* | 10 -20 m' yll 80 n ' luku pros.' luku ; pros | luku pros luku pro*. 89 «9 10 19.6! 111 7.4 201 1.9 134 — ! 11 i 55.8 43 38.H 870 25.6 879 14.4! 465 3.8; 288 - ;*8i — 298 21.6 69.8 72.5 85.6 96.2 100 100 Summa 6 0.2 , 88 ; 8.2 j 5 5 | 19.5|2122| 77.1 I liäkimatissa 1 b. a. 2 h. a. 8 h. a. 4 h a. 6 h. a. 6 h. a. Us. h • 29 17.1 Somma 67 47 13 | 39.8 51 27 i 94 ' 15 5 39 I — ! 11 I — I 12 - ! 18 81.9 19 54 I 88 46.4! 82 23.9. 85 £4.5 10 83 »! 26 — 80 11.2 19 38.1 86.1 45.5 66.7 100 29 5.2 127 22 5 228 89.6 185 82.7 Kaupungista asuu siis ylen liika-asutuissa asumuksissa 0.2 pros. kaikista asukkaista, paljon liika-asutuissa asumuksissa 3.2 pros., kohtuullisesti liika-asutuissa asumuksissa 19.5 pros. eli yhteensä liika-asutuissa asu muksissa 22J9 pros. Ei liika-asutuissa asuu 77.1 pros.