IvfZtsinZ joulukuun l p:nZ MS sz-MllN lvakmmMtt. stt» «iidde» VöiDtt kmuzi» visltllllNieiet lykhiitt lvoimösil- blmtt ltk xemtlllsells tehdö? (Jatkoa). Tulee sitten eräs käytännöllisesti hywin tärkeä kysymys. Moiwatko kaupungin Valtuusmiehet monopoli- seerata Viinikaupankin, antaa sen yi- tyisoikeudekfi yhtiölle, joka ei harjoita liikettä Voiton Vuoksi, maan raittiu- den edistämiseksi? Tähän saattaa maStata sekä myöntäwLsti että kiel- täwäSti. He eimät woi sitä tehdä, jos maistraatti sn Vastahakoinen; he woiwat sen tehdä, jos maistraatti kin sitä haluaa. Miimeksi mainitussa tapauksessa täytyy ottaa lähtökoh daksi, että kaupungin «altuuSmtehillä on oikeus supistaa miedompien mäki- juomien Vähittäismyynti yhteen a noaan oikeuteen ja että he käyttämät tämän oikeutensa. Silloin woi ni mittäin maistraatti, jonka asia on jollekin hakijoista antaa tämä yk oikeus, luomuttaa sen tällaiselle yh tiölle. Tämä on käytännöllisessä suh teessä erittäin tärkeä ja huomioon olettama seikka, sillä, jos kerran tä ten kaikki Viinit ja muut miedommat Väkijuomat saadaan yhtiön hattuun joka vapaa -htoisesti suostuu niihin supistuksiin, joita kaupungin Valtuus miehet haluamat sille määrätä, niin Voidaan Viinikaupatkin pitää sule tuina miten Valtuusto wain haluaa Jos Valtuusto tämän ohella samalla tawalla rajoittaa Viinakaupan, jonka se, kuten muistamme, woi kokonaan kelttiäkin, niin on jo päästy koko kauas «äkijuomatulivan rajottam sessa. Mutta, kuten sanottu, tämä kaik! riippuu ensinnä siitä, onko tuo m nun tulkitsemiseni, joka antaa kau pungin walwuSmiellille mallan wä hentää Viinikauppojen lumun yhteen ainoaan, oikea, ja lisäksi siitä, we tääkö maistraatti yhtä köyttä wa tuusmieSten kanssa. Jos se ei ni miitSin fitä tee, niin saattaa !SydS niinkuin käwi Tampereella. Siellä näet kaupungin Valtuusmiehet supisi timat Viinikauppaoikeuksien lumun yhteen ainoaan, mutta maistraatti ei antanutkaan tätä oikeutta semmo selle yhtiölle, joka olisi harjoittaa»! liikettä yhteishymän muoksi, waan yhtiölle, joka pisti Voiton omaan taskuunsa, ja ainoa seuraus koko hom maSta oli se, että tuohon liikkeeseen sijoitetut sadan markan osakkeet nou simat armossa aiwan suunnattomasti (4,000 mk.) Tällainen menettely ei ole lain hengen kanssa sopusoinnussa Viinikauppa ja mäkijuomaliike yleen säkin omat siksi arweluttawia ammat, teja, että niiden monopoliseeraamisen yksityisten hyväksi täytyy katsoa so tivan hyvää tapaa Vastaan, jotenka tämmöinen päätös olisi sillä perus teellä kumottamissa. J?S kaupungin Valtuusmiesten määräämismalta miedompien mäki juomain suhteen on pieni, niin on muutamissa suhteissa wielä pienemp mallasjuomiin nähden. Kun tulee kysymys näistä juomista, niin osio kompliseeraantuu jo senkin muoksi että joudutaan tekemisiin kolmen eri' laisen kaupan, kori-kaupan, pullo kaupan ja tamallisen anniskelun kans sa. Mitä ensiksikin kori-kauppaan tu lee, niin määrätään asetuksessa mal laSjuomatn myymisestä ja anniskele misesta huhtikuun 2 p:ltä 1883 ni» menomaan, että mallasjuomatehtaan haltijalla on oikeus ilman erityistä ilmoitusta tehtaastaan noudettamaksi myydä mallaSjomia, ei kuitenkaan Vähempää kuin 24 sulettua koko- tm puolipulloa. Siis tämmöistä kaup paa eimät kaupungin Valtuusmiehet woi mitenkään kieltää. Siihen heillä ei ole maltoa mähimmälläkään tamalla puuttua. Ainoa, minkä saattamat tehdä, on estää uusia mallasjuoma, tehtaita syntymästä, sillä sellaisia e> Voida perustaa kaupunkiin enempää kuin maallekaan ilman kunnan suos tomusta. Mutta ne mallasjuoma, tehtaat, joita ennestään löytyy, omat ehdottomasti oikeutetut n. k. kori, kauppaan. Pullo-kauppaan, siis tamalliseen Vähittäismyyntiin nähden määrää asetuksen 2 H, että kaupungissa hank kikoon maiSlraatti lokakuun kuluessa toka toinen muosi kaupungin wal tuusmiesten tai, missä niitä ei ole, raasturvankokouksen lausunnon, kuinka monet oikeudet juomatehtaitten uiko, puolella noudettamaksi myydä mallas juomia seuraamaksi kahden Vuoden myyntikaudeksi on annettava. Tähän tulee Vielä lisäys, joka sanoo, että yllämainittuja myyntioikeuksia mää rättäessä on kaupungissa oleman juo- mutuSjuomatehtaan omistajalle wa- rattama erityinen oikeus saada muus sa paikassa kuin tehtaasta noudetta- «aksi myydä Valmistamiansa mallas juomia. Mallasjuomien suhteen kaupungin Valtuusmiehet saattamat siis päättää missä osassa kaupunkia niitä ei saa myydä ja myöskin montako myynti- oikeutta he katsomat parhaaksi myön tää. Mutta heidän maltansa on ra joitetumpi mallasjuomien kuin Viinin suhteen. Tuo yllämainittu lisäys nim. selvästi määrää, että pitää olla ai nakin ylsi vähittäismyynti -oikeus ku takin mallaSjuomatehdasta kohti, jossa olutta Valmistetaan. JoS kaupurgis- sa on 10 olutpanimoa käynnissä, niin Valtuusmiehet woiwat määrätä, missä kaupungin osissa näitä Vastaamat Vähittäismyynnit saamat olla, mutta eimät woi määrätä niiden lukua pie nemmäksi kuin 10. Tässä suhteessa on kaupungin Valtuusmiesten Valta siis jotenkin pieni. Ainoa, minkä he «oiwat, on määrätä, jos niin tahto mat, maikkapa kaikki 10 myymälää samaan kivimuuriin sijoitettamiksi, mutta, kuten sanottu, Vähentää niiden lukua yhdelläkään he eimät woi. Oluen anniskeluun nähden omat kaupungin Valtuusmiehet täysiä her roja. Mallasjuoma -asetuksen 10 :ssä H:Ssä sanotaan nimittäin: ..Tammi- kuun kuluessa joka toisena muonna on kaupungin maistraatin tiedustel, tama kaupungin Valtuuston, ta missä sellaista ei ole, yleisen raaStu mankokouksen lausuntoa, josko ja m hin määrin mallaSjuomain anniskelu, oikeuksia on myönnellämä ensi tule miksi kahdeksi Vuodeksi sekä missä seuduin kaupunkia kunkin anniskelu, paikan tulee olla". Siis kaupungin Valtuusmiehet woiwat määrätä, ette oluen anniskeluja saa olla yhtään. Olmikaupan satunnaiseen rajoitta miseen keskellä myyntikautta ei wa tuusmiehillä ole oikeutta. LSSninv rastolla fitä mastoin on tässä suh teessä samallainen malta alueeseen kuin Viinaan nähden. EdellämainituSta woi jo saada pie, nen käsityksen siitä, kuinka kirjava sekamelska meidän mäkijuomalainsää däntömme on. Miinan suhteen kau, pungtn Valtuusmiehet saawat mää rätä, miten tahtomat. Miedompain mäkijuomain, siis Viinien Vähittäis myyntiin nähden heillä on, jotakuin kin suuri malta, mutta ei mitään maltaa anniskelun suhteen. Jos taas tamallinen tulkitseminen on oikea, niin ei heillä ole mitään mSSräämisma taa kumpaankaan nähden. Oluen anniskelun suhteen heillä taaS päin, mastoin on koko suuri määräämis, malta, mutta sangen pieni Vähittäis myyntiin eikä mitään maltaa ollen kaan kori-kauppaan nähden. Tämä yhtenäisyyden puute, se wa litettama seikka, ettei toinen käsi tiedä lainkaan, mitä toinen tekee, se juuri saattaa kaupungin Valtuusmiesten aseman tässä kysymyksessä hywin Vaikeaksi. Sillä, minä toiston sen Vieläkin, eihän ole Vähintäkään syytä kaupungin Valtuusmiesten rumeta rajoittamaan yhtä puolta Väkijuoma liikkeestä, kun toinen saa »apaaS rehoittaa. Mikä myöskin kenties osaltaan ma kuttaa, että kaupungin Valtuusmiehet eimät niin suuressa määrässä ole käyttäneet rajoituSoikeuksiaan kuin olisi ollut mahdollista, on se, että nykyiset kulkuneumot tekemät erittäinkin wä hittäismyynnin kiellon yhdessä kau oungissa jotakuinkin tehottomaksi, jolle sitä uloteta naapurikaupunkiinkin. On han minulle jotakuinkin yhdentekevää, tilaanko minä telefoonissa haluamani lamarat Helsingin tai Pormoon kaup piaalta. Tamara tuodaan minulle kotiin kummassakin tapauksessa. Pai, kallisella kiellolla saattaa tosin olla jonkun Verran merkitystä siihen näh den, että se juuri Me kansanluokalla jolle mäkijuomain Väärinkäyttö on haitallisin, Vaikeuttaa ainakin hieman mettä väkevämpien aineiden saantia kun täytyy kirjeellisesti suorittaa ti tauksensa tai pyytää toista henkilöä soittamaan naapurikaupunkiin. Mutta joka tapauksessa on käytäntö osoilta, nut, että täydellinenkin kielto yhdellä paikkakunnalla maikuttaa hyvin mä, hän, kun toisella paikkakunnalla on Väkijuomia säätämissä. Niitä tuo daan maunulaStittain muualta asia on sillä autettu. Tärkeämpänä kuin kaikkia muita supistuksia pitäisin senmuoksi sitä, että mäkijuomain lähetys kiellettäisiin. Kau, pungin Valtuusmiehet moimat sen osaksi tehdä. He Voimat, kuten jo ennen olen sanonut, myöntää Viina kaupan määrätyillä ehdoilla ja panna sille myös semmoisenkin ehdon, ettei miinaa lähettää ulkopuolelle kaupun kia. Siinä tapauksessa, että viina, kauppakin on monopoliseerattu, woi wat he tämän saman ehdon määrätä sillekin. Ainoastaan oluen läheltä mistä he eimät woi estää, se ei ole heidän Vallassaan. ia llM iMz. — T»lewa tzleiue» «aa» wi!jeltzs»äyttely. MuatalouSleu- roien keskusliiton edustajakokouksen moatalousmaliokunta on näyttelyn ja ^okouksen paikaksi kannattanut Tam, perettä ja ehdottanut näyttelyajaksi Vuotta 1914 tai 1913, jättämällä täSsä suhteessa lopullisen Valinnan maanmiljelyShollttukien hallinnosta riippumaksi. Maitokunta huomouttaa, eitä ratkaisun tapahduttua on siitä tieto yleisölle hymissä ajoin annet, ama. —TaiStel» ke»hk,ta«tiawa<> taa». Senaatissa esiteltiin tiistaina enraalikumernöörin kirje Viime syySk 23 p:ltS ja eduskunnan alam. ano mus miime toukok. 23 p:ltä asiassa, oka koskee Varojen myöntämistä aistelua marten keuhkotautia Vas aan. Eduskunta anoi 400,000 mkn mää rärahaa S Vuoden aikana, joetta- maksi tasan tuberkuloosin VaStuSta- misyhdistykselle ja keräyStoimikun- nalle mähämaraisten keuhkotautisten syväksi, käytettämäkst tuberkuloosin VastustamiStoimiin tilintekomelmoll i- uudella ja eduskunnan hymäksymäin periaatteiden mukaan. Senaatti päätti lähettää asian lä- hempää Valmistelemista marten n. k. raha-asiainwalio!untaan. —Tilatt»«a» wäestS» «aa»- ha»kt»ta. Kuten muistetaan, hy lättiin tämän muoden alusia korkeim massa paikassa senaatin laatima eh dotus arm. esitykseksi pientilojen ja asuntotilojen muodostamisesta, sekä ehdotus asetukseksi tilattoman maa- laiSmäeStön maanhankinnan helpotta, misesta. Hylkääminen tapahtui sillä perustelulla, että mainitut ehdotukset eimät olleet täydellisesti sopusoinnussa niiden periaatteiden kanssa, jotka on ilmaistu orm. käskyssä syysk. 26 pltä 1903, hallinnollista laatua olemain säädösten erottamisesta niistä ehdo tuksista, jotka jätetään «valtiopäiville. Senaatti sai tehtämäkseen laatia uu det ehdotukset. Nyttemmin on osia otettu senaa tissa esille ja Viime perjantaina pide tyssä senaatin molempain osastojen täysi-istunnossa asetettiin uusia ehdo tuksia malmistelemaan Valiokunta, johon tulimat senaattorit Bärnlund, Peltonen, Saarikoski, Hosiainoff ja Berg. — Wiha»«este» «aaha»- t«o »ti. Senaatti on määrännyt, että tuoreita tomaatteja, joita tähän aSti on tullikäsitelty marjoina, on tästedes käsiteltämS Vihanneksina tai puutarhatuotteina, joten niitä saadaan tuoda tullitta. — Ta»»erl» efitelmätoimi» ta. Prokuraattorinwiraslo on lähet, tänyt kaikille maan kuw?rnööreille kirjelmän, jossa pyytää tietoa siitä, omatko kumernöörikn alaiset polnst- miranomaiset wirkawelwollisuutensa mukaisesti seuranneet fil. maist. An- dr?m F. Tannerin toimintaa julkisien esitelmien pitäjänä, mikäli sitä vielä on harjoitettu, kuin myöskin siitä, onko Viranomaisten tietoon tullut, että Tanner esitelmissään on jossakin tilaisuudessa haureellisilla lauseilla tai muulla tamalla loukannut rikoslain 20 lum. 14 H:n säännöstä tahi muu ten rikkonut lakia, ja mihinkä toimen, vireisiin sellaisissa tapauksissa on ryh dytty. — Komiteat. Kirkkokäsikirjako- mitta kokoontui Helsingissä maanan taina. Jäseninä omat piispa Herman Näbergh, tuomioromaSti A. Aununen, asessori I. A. Björklund ja lehtori I. Mustakallio sekä marajäsen rs- maSti G A. Heman. Sihteeri on paStori N Loimaranta. Tämä muo den 1903.» kirkolliskokouksen asettama komitea on työskennellyt sanotusta muodista saakka. KalaStuskomitea kokoontui maanan taina tarkastamaan mietintönsä ja ehdotuksensa. I s>! MtiMMiesmMi» Jokainen suomalainen jalkeille! Tänään Valitaan eroamismuorossa olevain tiloille uudet jäsenet Valtuus toon. Tuloksesta tulee riippumaan monien tärkeiden kunnallisien asiain «vastainen kohtalo. Jos ruotsinmieliset moittamat, mer kitsee se taantumuksen moittoa tässä kaupungissa. Sentähdm, jokainen, joka haluaa edistää raittiutta, turmata suomen kielen asemaa kunnclliskielenä, toimoo säästäväisyyttä noudatettaman yh teisten marojen hoidossa sekä mero- taakon helpotusta ja sen kautta liike- ja työelämän mirkenemistä, äänestä köön tänään suomalaisten ryhmäin ehd kkaita! Jokainen heistä pitäköön myös huolto, että naapurinsa niin ikään maaliin menemät ja suoma laisten ehdokkaita äänestävät! Suomalaiset, kuulutte maltiollisesti siihen tai tähän ryhmään, olette työ- mäeStöä, liikkeen harjoittajia tai vir kamiehiä, raittiuSkansoa tai kristillis- ten yhdyskuntain jäseniä, olkaa yksi mielisiä ja täyttäkää melmollisuutenne saapumalla tänään maaliin torjumaan harvalukuisen ruotsinmielisen yläluo kan itsekkäitä ja turmiollisia kunnal lisen yksinvallan anastuspyyteitä! Maali toimite?aan klo 2—3 päimällä ja k—8 i .p> Ehdokaslistoja ja Valta kirjan kaavoja on saatavana suoma laisten ryhmäin yhteisestä VaalikanS- liasta nuorsuomalaisten »Pirtillä". Nikolainkatu n:o 12. Huomautamme Vieläkin siitä, että jokaisen Vaaliin menemän on ehdot tomasti potkettama mennessään maali- kansliassa. Siten saodion «altokir- at sopiwimmin sijoitetuiksi ja Voi daan Varmimmin tietää, kutka Vaa sin saapumat tai ovat Valtakirjansa antaneet ja keitä siten Vielä on keho tettavia. Elköön kukaan huolettomana tä nään torkkuko, maan jokainen itsetie toinen suomalainen olkoon liikkeellä Valvomossa uneliain maaliin mene mistä! Ruotsinmielisten kiihkeä, pit käikäinen, häikäilemätön ja pakotuS- einoihinkin perustuma Vaaliogitat- iooni Vaatii suomalaisia pontevaan ja mitä tarkimpaan työhön, joS mie ltään Voittaa. Ruotsalainen puolue tietää tämän maalin suuren merkityksen itselleen eikä jätä mitään keinoa, oikeaa tai määrää, käyttämättä moiton saadak- een. Heitä kansaa pettämät sosialisti- ohtajat awustawat, yllyttäen työ- VäeStöä pysymään maalista poissa jotta ruotsinmieliset suurkapitalistit ja mäkijuomaliikkeen ystävät waan Voittaisivat. Mähävaraiset! Malvokaa omaa ja kuntanne etua sekä saapukaa tä nään mieslukuisesti waaliuvrnolle äänestämään suomalaisten ehdokkait WalitfijayhdiStylset. Turun ja Porin läänin pohjoisen Vaalipiirin kansliaan jätettiin Viime maanantaina seuraamain Valitsija, yhdistysten paperit: 10. Pori. .Suomalainen puolue, maaliin!" Naiset Polviniemi, Saida, tyttökoulunope! taja, Pori. Paasikivi, I. K., lakitieteen tohtor? Helsinki. Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsinki. Maralle: Isotalo, Emma, emäntä Kokemäki. Asiamies: opettajatar Constonce Lahtinen, Por>. 11. Pori. »Suomalainen puolue." Saha, Isak. kultaseppä, Pori. Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsinki. Paasikin», I. K., la'nietcen tohtor Helsinki. Maralle: Masara, I. A, maiSter Prr>. Asiamies: toimittaja Antti Airio Pori. 12. Ulvila. »Suomalainen puolue." Huhtala, Kaarlo, kauppias, Ulvila. Paosikimi, I. K, lakitieteen tohtori Helsinki. Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsinki. Maralle: Molli-Jaakola, I. K, maanmilzelijä, Porin maaseurakunta Asiamies: ent. ivääpeU Juho H Talrvltte, Uimiia. 13. Rauma. ..Suomalaine.i puolue." Franssila, Kaarlo A., filos. tohtori Rauma. Ingman. Lauri, jumaluusopin toh ton, Helsinki. Paosikimi, I. K., lakitieteen tohtori Helsinki. Maralle: Isotalo, Juho, maanvil jelijs, L ipin pitäjä. AsiamieS: seminaarin lehtori F. H B. Lc-gus, Raum.'. 14. Euro, «Suomalainen puolue." Liimatainen, A., sa isak.opettzja, Kii koinen. Paasiktmi, I. K, lakitieteen tohtori Heisinki. Ingman, L^uri, jumaluusopin toh tc.ri, Helsinki. M-iralle: Luhdenranta, M., maan vilislijä, Eurazoki. Asiamte?: neiti Elli Seikkola, Ear > 15. Pomarkku. ..Suomalainen puolue." Sallinen, P,, maanviljelijä, Ahlainen Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsinki. Paosikimi, I. K, lakitieteen tohtori, Helsinki. Maralle: Wiro, Irjö, maanvilje, lijä, Pomarkku. Aftamies: maanviljelijä Juho Mard tila, Pomarkku^ 16. Mouhijärvi. ..Suomalainen puolue." Junnila, T., maanviljelijä, Tyrvää. Paasikivi, I. K., lalMeteen tohtori, Helsinki. Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsinki. Maralle: Suominen, Oskari, maan, Viljelijä, Mouhijärvi. Asiamies: rustmlaliinen Toivo Kittiä. 17. Huittinen. ..Suomalainen puolue." Sjöstedt-JuSsila, O. A, maanvilje, lizä, AlaStcro. Paosikimi, I. K., lakitieteen tohtori. Helsinki. Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsinki. Maralle: Mäki-Juusela,F.O,maan- Vilielijä, Huittinen. Asiamies: maanmiljelijä Frans Ky» lälmhala, Huittinen. 13. Tyrmää. »Suomalainen puolue." Seppä-Murto, I., torppuri, Tyrvää. Ingman. Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsinki. Paasikin,», I K,, jumaluusopin toh t"ri, Helsinki. Miralle: Prusi.K., talouStirehiööri, Tyrmää. AsiamieS: talonomistaja Malsrd Kiminiemi, Tyrmää. 19. Merikarmia. »Suomalainen puolue." Saha. Jlak, kultaseppä, Pori. Seppä-Murto, I, torppari, Tyrmää. Paasikimi, I. K., lakitieteen tohtori, Helsinki. Maralle: Mirtala, A., kalastaja, M-nkarmia. Asiamies: kanttori F. N. Santa- wuori, Merikarvia. 20. Parkano. »Suomalainen puolue.'" Grönwall, R., lääninrom., Lawia. Fimi IZ7 — igio K., lakitieteen tr h tori jumaluusopin toh K, nahkuri Paafiktmi, I. Helsinki. Ingman. Lauri, tori, Helsinki. Maralle: Salonen, I Parkano. AsiamieS: T. E. W'rzm, kunnallis lamak. esim., Parkano. 21. Hämeenkyrö. »Suomalainen puolue." Nyström, Wäinö, nimismies, Hämeen kmö. Paasikivi, I. K., lakitieteen tohtori Helsinki. Ingman. Lauri, jumaluusopin toh trri, Helsinki. Maralle: Nuuti, Anshelm, maan Viljelijä, Hämeenkyrö. Asiamies: Kalle Kauppila, m?an- Viljelijä, Hämeenkyrö. 22. Ikaalinen. ,.Suoma'a'nen puolue," Junnila, Taan)?, maanvilj., Tyrmää. Paasikimi, I. K., lakitieteen tohtor», Helsinki. Jnqm,!?, Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsin?:. Maralle: Silen, Heikki, rskennus- mestan, Ikaalinen. Asiamies: I. E I irvinen, kaupp. Ikaalinen. Porin laupuugin kvluukiarwioehZstlis w. 1V11. Kaupunkimme tulevan muoden kulunkiarvioehdotuksesta mainitsemme tässä eri ryhmien loppusummat ja mastaavat numerot tänä vuonna Tilan tullen lee-nme tulo- ja meno arviosta yksityiskohraisemmin selkoa. Menot: Lainojen kuoletuksia 73,930 m? Tänä vuonna 71,030 m?. Lainojen korkoia 133,375 mk 72 f. Tä"S muonna 130,976 mt 72 p. M-istraottl ja r^-2stuwanoikeus 41,940 mk. Tänä muonnci soma. Kaupunginm-iliuasto 3,800 mk. T. m. tama. W -rolaitoS 32,520 mk. T. m. 31,635 mk. Poii silaitos 34,786 mk. T. v. si?ma. Mankila 5,183 mk 33 p. T. w st ma. TervkyShoito 16,900 mk. T. v. 16 2')N mk. Ku nansairaalu 34,543 mk. T. w. 30.088 mk. Ale nen maivaishoito 49^300 mk, T. w. 43,l00 mk. Waiwoiskartano 40,550 m?. T. v. 38,330 mk. P ^ilolcntos 11,750 mk. T. m. sama. K >!Nlakoululc-i!oS 232,0ö0 mk. T. w. 222,600 mk. Käsityöläiökoulu 3,320 mk. T. iv. 3 595 mk. Suomalainen tytiökoulu 3,500 mk. ?. m. sama. Ruotsalainen vhteiökoulu 2,500 mk. T. w> sama. Teollisuussuku 2,500 m!. T. v. ama. Kauppakoulu 500 mk. T, v. samo. Soitannollinen seura 3,000 mk. T. w. ^>,000 mk. M^vaachtoinm palokunta 3,000 m°. T. sam5. Lci.lur r kennulsia kaupunginsata- maSsa 6L00 mk. T. w. 5,920 mk. Mäntylä don ja Revotaaren lai- turien kunnossapito 6,300 mk. T. w. 3 980 mk. KuUurvöylSn Viitoittaminen ja va laistus 4 155 mk. T. m. 4,000 m^. Reposaaren satamapaikan valais tua ja ylläpito 4 600 mk. T. v. 4,640 mk. Mämyluodon samoin l,640 mk. T, w. l,4M mk. Rzposazrm ja Mi!'1i)luodon sata miin kaluZ ?on 300 mk. T. w. 200 -,^k. Satamavtrk.iiiijcin palkat 11,290 mk T. v. sama. Ru pvauSkaluston ylläpilo ja täy dennys 2 800 mk. T, w. 100 mk. Hinausloima Urhnn morustus- ja käyttökustannuksia 10.200 mk. T. v. 10.125 mk. Talot ja rakennukset 9,500 mk. T. v. 11 ,000 mk. 23,2»9 mk. T. v. 29,475 Kadut mk. Lo:av'emLr!t 5,600 mk. T. m. 9,360 mk. Puhtaanapito 9,000 mk. T, v. ama. Puistot ja istutukset 9,950 mk. T. v. 10,500 mk. Pellot, niityt ji m^tsä 8,200 mk T v. 7.800 mk. Katuvalaistus 34.800 mk. T. v. somo. Sähkölaitos 79,559 mk. T. w. 7^,200 mk. Hiekan- ja sanenotto 800 mk. T. w. s. ma. Tt>ökalus!o ja sen uusiminen 1,700 mk. T. w, 2,110 mk. MedenkorkeuS- v. m. mittauksia mk. T. v. 1,000 mk R kennusaineiden ostoon 1,500 mk. T. w. 1,500 mk. Kestikiemari 100 mk. T. w. soma. Kyyn- ja postmkuljetus 1,200 mk. T. m. 1.100 mk. Kalusto ja sen uusiminen 500 mk. T. w. somo. Palovakuutus 800 mk. T. w. sama. Eläkkeitä 900 mk. T. m. sama. Tapaturmavakuutuksia 740 mk. T. w. 800 mk. Holhouslautakunta 1,200 mk. T. v. 1,200 mk. Ent. kuumesairaalan tontti 200 mk. T. v. sama. Kansankirjasto 900 mk. T. V. ama. Raatihuoneen ja tullikamarin läm pö ia valo 2,500 mk. T. w. samo. Kirjoitustöitä, paveria, sanomaleh- ti-,Imoitukäa, postimaksuja, paino- kustimrukua y. m. maiStruvtin, raas- uranoikeuden, viltuuston j, wero- iamorin Virastoissa 11,000 mk. T. w. snmo. Erilaisia menoja 3,500 m!. T. w. 800 mk. Surussi,. E-rikinkctu S. Puh. 4S4. Omistajat: Homio^.eudennotario Wu:i>c K,wi ,a Howiotteuden> lansusti Santeri Saariiijvki Edustuskustannuksia 1,000 mk. T. v. iama. T l'poistoja 10.000 mk.' T. w. 10M1 mk. ^ Arvaamattomia menoja 13,863 mk 95 p. T. w. 14,624 mk 28 p. Phteensä on menoja 1 .012 ,000 mk. T«lot: Säästö vuodelta 1909 23,186 m? 06 v. Tänä »ruonna w:lta 1908 20.693 mk 81 p. Kansakoululaitoksen waltio-apu ja lahiotuSrabojen korkoja W,540 mk. T. v. 90,S60 mk. Terveyshoito 11,980 mk. T. V. 10,980 mk. Käsityöläiskoulu 1,160 mk. T. m. sama. Osinko v:lta 1910 koupunkim kes- fuSlamorahaStosta 5,000 mk. T. w. 5,000 mk. Eri>o sia vuokria 146,200 m?. T. w. 144,500 mk. Satama 165,000 mk. T.v. 161,000 mk. Wm>vllisho!to 18,260 mk. T. M. 18,700 mk. Sähkölaitos 89,559 mk. T. k' 87,860 mk. Tuulaalimaksuja 17,000 mk. ?. w. 15.000 mk. K >lunk>rioitus- ja perintöjakoprc- senttxja 3,000 mk. T. v. 3,500 mk. TontuluncStukset 51 mk. T. v. sama. Istutuksiin korko G. S.venibsrgin lahjoitukrahöstctts 6,000 mk. T. m. sama. Korvausta talonomistajilta kotuje? kunnossapidosta 13,000 mk. T. V. 13.000 mk. MyydyZtä hiekas!a ja savesta 1,500 mk. T. v. 1 800 mk. Sakkorohoia 3,800 mk. T. v. samc>. Kcirrvausta vankien ravinnosta ja kuljetuksesta 1,060 mk. T. v. soma. Koiravero 2 200 mk. T. v. same. W ina«erorahoja 2,000 mk. T. w. 2.500 M.'. Erityisiä tulvia 1M3 mk 94 p. T. w. 1,595 mk. 19 p. Merotuklen kautta koottama majou? 4 0 5,000 mk. T. w. 3v7,500 mk. Yhteensä tuloja 1,012,000 Mk. — Uuo«a!aise» Nuija» ko- ZoxkfeSsa eilen illalla esitettiin äs keisten Nuijan arpajaisten tilit. Ne osottivat puhdasta tulca saadun vä hän yli 3,400 mk., jonka määrän ar- pajaistoimikunta oli rahastonhoitajalle jättänyt. Keskusteltiin Nuijan koko usten vastaisista järjestämisestä ja melazotetvin syksyllä valittujen eri tci- mikuntain puheenjohtajain kunkin heti kutsumaan toimikuntansa kokoon jär jestämään kerta kerralta osuu tensa N aijan kokouksissa. — S»o«alaise» Nuija» se- kaköKrin torStaillt»e» horjoi- t«»ilta on vaihdettu perjantai-iltcan. KöSlin harjoitus on siis hucmenna perjantaina kello 8 i. Tänään tors- lama ei ole harjoitusta. Pori» Suomalais?» sääs tspanki» per»stajat ja isä»»ät kokoontuisit K^nsoll sodissa eilen varsinaiseen syyskokoukseen. Kokouk- sen puhe>njohtaiaz>a toimi roor-Uuo- mari K. I Jnb rg ia sihteerinä pan- kin kamreeri, m.isieri I. A W-soro. JsänniSlöon valimin eleeruulevalsi muud.ksi mac-riwiljelijä Juho A. Jaakola, ajuri A. Arvela ja kaup pias K. Hjoth uudelleen sekä A. Wan- -olan tilalle vaakameStari F, F. Apile. Hallituksen varsinaisiksi jäseniksi maiittim erovuorossa olleet iultaiev- pä Isak Saha ja kauppias M. H, imi uudelleen, iam.nn varajäsenet onrilääkäri Hj. Nordling ja kaupun- ginagr^nnom» I. Laitinen uudelleen p^ilkikurn.tta po saneen kaup ekä o?aZ F Johanssonin t lalle opettaja M. Laizunen. Tilintarkastajiksi tulivat kauppias Kalle R.tala, konttoristi T. A. Tuh kanen ja isännö tsijä V. Liutk nen ocrima^siksi sekä kauvpks A. Aronen >.a konttoristi Isak Astala varalle. Isännät valitsivat sittemmin pltä mäLiään kokouksessa vuheenjohtajak, een ensi vuoden ojaksi varatuomari K. I. Jr.b?rgm. K-mppa ap«lai?te» ilta koulu. P.?ri:i kauppayhdistys päätti ^okouksessAan Viime tiistaina h?«äk- Mä kauppa-opulaiSten iltakou -uosioa ^ ilmistamaan ase'etun valiokunnan ehdztuksen kauppa -apulaik-ten iltakou lun pcruiNomisesta Poriin ja päätti oltca koulun huostaansa ja sen pe- rustaaksecn. Wa !ir.!unta oli !ou 'ua varten tehdyt menoarvion, jonka mu kaan opettnjille menee 2,400 mk, -vuokraan 700 mk, valoon 300 mk, koulun johtajalle 400 mk, siim-- ojalle 300 mk, taloudenhoitajalle 200 mk ja arvaamattomiin menoihin 300 mk eli yhteensä 4,600 mk. Kauppaqhdistvs päätti puolestaan antaa koululle 400 mk, Valtiolta päätettiin pyytää 1,900 mk, oppilasmaksuista arvioitti,n saa- tawan 800 mk ja loppuerä päätettiin pyytää anniökeluyhtiön voittovarois ta. Iltakoulun johtokuntaan vaiit. tiin kanppakoulujobtokunnon lisäksi konsuli G. E. Ramberg ja konttoristi Oskari Kallio. Koulun toiminta tu- lee alkuinaan ensi tammikuun 15 p:stä. Tullietua nauttien saamat m. 1911 aikana Keisarikuntaan lähettää tanko- ja lajirautaa m. m. Noormar kun, Fcedrikssorsin ja Strömsorsin tehtaat 10,000 puutaa; rauta- ja te- rästeoksia, koneita y. m. Porin kone paja 3000 puutaa, Jokioisten ja Loimijoen naulotehtaat 5 000 puutaa, Noormarkun, Fredr.k«sarstn ja Ström- sorsin tehtaat 700 puutaa; kupari- ja messinkivalm.steita m. m. Porin ko nepaja b0 puutaa. — SataZuutalaise» vsakuu- «an kuraattvrttst malituin e,ien lääket«eteenkm;5,>dz2iU MäinS W. Ho relli 53 äänellä. Maist,.rl I. Jaak> kola sai 31 ääntö. EnUnen kuraat tori, maisteri St. Ilola oli kieitävty. nyt. — Pori» t«Li»hsitajalle A. E. Lbsrgtlls on myönnetty virkava- vautta tammik. 3 päivään 1911. Sijaisena toimii ylipäällysmies O. F. Holm, joitta virkaa hoitaa kont- wr:?trjuri L. F. Söderholm. — Tsittvlsloa Kirjsriuluo- dolle. Satakunnan maanviljelys- seuran 50 Vuotisjuhlan pää- ja juhla- toimikunta ovat päättäneet kääniyä kaupungin Valtuuston puoleen anoen, että kaupunki rakennuttaisi Kirjurin luodolle soitto- ja laululavan, joka valmistuisi maanviljelysseuran juh. laan ja saataisiin silloin Vihkiä. La vaa on suunniteltu niin suureksi, että siihen mahtuisi 250 henkeä, ja sen kustannusarmio tekee Vähän olle 4,000 mk,in. JoS kaupunki ei ota lavaa rake.-ttavlseen, tehdään luodolle maMvil.elysseuran juhlan ajaksi vä- limkainen soitio!ava, joka heti juhlan päätyttyä hajotetaan. — Ulk»rawi»tolarak-«»«ise» hankd.mmtn Kirjurinluodolle on on- niskeluyhttön yhtiökokous päättänyt jättää yhtiön jodtokunran ratkaisto- ma?si. KnUennuZarvio ei kummin kaan saa nou-ta yli 8000 mkan. — Wäe»!sSk«. Mäenlasku? 'Lc.rten on keScu5'-?'Mikunta malinnut taimchenk^Iöt ja jÄjkStänyt kansliat seuraavasti: I lasnipjiri: jäseniksi I. Saba ja G. W db?m; kar.slia kau'pakoulullo. II l .p.: jäseniksi Kcrl Grönvall ja I. A. Masan; kanslia Konstantii- ninkatu 19. III l.p.: jäseniksi I. A. Savsnlahti ja O. von Torc?en; kanslia Mladi- mirinkatu 16. IV l.v,: jäseniksi K. F. Jakobsson ja E. Jakobsson; kanslia pastorin- wnsl!a§so. V l p.: K. Fröberg ja K. F. Hake- luoto: kanelia Jso!inn6N?5lu 12. V! l.^.: jäknilsi K. Hjcrth jo E. R s>" b?rg; kakStia voliinkamariSso. VII l .p.: jäseniisi A. Hendell ja E. Porminen; kanslia kulkutautisai- VIII l p.: jäseniksi Fr. Laaksonen ja B. O. Toivone?; kanslia kulku- tLunlair/alcSsc!. IX l v.: jäikn'?» K. Forsien ja K. Kari; kanslia Vaasan parkissa. X l .p,: jÄse-nkii K. A!M ja E. M lm; kanslia Si>tapuistokatu 5. XI l.p.: jälei-iksi N. S>mpo ja Edv. Mallenius; kanslia Dr^önkatu XII lp. (Reposaari): jäseniksi R, Saine ja R. Mah'roos; karslia Sc- tamakonttorissa. XIII l .p. (Mäntyluoto): jäseneksi 0. Harther; kanslia Satamakontto- nssa. XIV l.p. (Uusikoimisto): jäsenten vatin'a jätetty nimismies B. Fär- lingin toimeksi; kanslia poliistkoiilto- risia. XV l.p. (Toejoki): K. Räisänen ja 1. I. Kuusisto; kanslia pollifikontto- r',SW. Puheenjohtajana kussakin loskupii- rissä toimii yksi keskustoimikunnan jäsen, samo, jonka johdolla suoritettiin piirin awntolc?sku. KanSliat pidetään auki t. k. 5, 6, 7 ja 8 p.nä klo 9 -12 ja 5 -8. — Pvri» kauppayhdisttztssu warsi»aisessa kokvukseSsc! vii me tiistaina hyväksyttiin ensi vuc- den kulunkiarvio. Maiiuutetuikst wc- littiin prokuristi E. A. Ludccken ja kaupvias Hi. W?dbom uudillem, Ti- lintarkaSta;ik>>. tulimat hrat I. R?- senqren ja C. I L-'mb^rg, varalle A. Aronen ja G W dbom. Kauppa koulun johtokunnolle mvönst koko, S täudsn tii'5-opauden w. l 909—1910 tileiötä. Porista ensi kesärä pidettä vää yleistä kaurpioSkokousta wol- misloviaon w'liltiin kt>upvowaltur- tettujpn lisäksi hr-.it (5 G. Sundell j>; E. Mcllin. ÄZnestnlstn jälteen pää- tettii-l !erw r-tarlasiojon toimi jär jestää uudelleen kaupunkiin. — Ha!kohu«to?a«»pa. Mii me tiis'aina tarjottiin huutokaupalla hankittavaksi 300 syltä kuivia seke- halkoja köyhäintalon tarpeeksi ja tu livat seuraavat huudot hyväksytyiksi: Nestor Salmisen Sunniemellä 10 syltä a 9 mk, 10 syltä a 9 mk 25 p. ja 10 syltä ä 9 mk 20 p,, Kustaa Männistön Nakkilan Lattomxrelta 10 syltä ä 9 mk 25 p., teurastaja G. A. Grönroosin Kullaalta 20 syltä ä 9 mk 20 p., Kustaa Her bert Uusi- Mattilan Tuor-m.'Mc'l ä 50 syliä a 9 m? 10 p., 10 ssltä a 8 mk 9b p. ja 50 syltä a 8 mk 90 p. A, Hcme- liuk'en Luvian Han!unky!ä^tä 60 syltä ä 9 mk, 20 s')!tä ä 8 mk 95 p. ja 10 syltä a 8 >:'! 90 p.. F. W. M.-l^qv^tin Reposaarelta 20 syltä a 0 mk ja 10 sy!tä ä 8 mk 90 p. sekä Antton Kiviniemen Aittaluo dolta 10 syltä ä 3 mk 95 p. — Mapaakfi laSkettim raostu- manoikeudessa eilen todistusten puut teessa tamperelainen työmies Hjal- mar August Ahlgren, joka viime lo ka?. 6 pnä Oti-man ravintolassa ta pahtuneen taskumarkcmdm johdosta on ollut pidätettynä ja syytettynä. — SiaaSt»»aufokous, jossa määrätään veroäyrin suuruus v:na 1912 alkavaksi lakimääräiseksi ajaksi, pidetään täällä t. k. 16 pnä. Karille korahti norjalainen höyrylaiva Freitcheim Katj -n karin luona saapuessaan Viime maanan taina Reposaarelle. Laima ei va hingoittunut. Luullaa», että NäMr-veen „huk'unkisia" toiiiei?, Smolander, olisi jollakin Porin tien asemilla noussut junaan ja matkustanut Män tyluodon kautta Ruotsiin. — JouluuSv-tcltztt on järjeS- tänyt Teollisuus-Auta myymäläänsä Konstantinink tu 12 Suljemme näyt» ' telyn ostarra.i yleisön suosioon.