Tästaina 15 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 30 — 1910 Joensuun kaupungin tT . " i ... s 1 jj ^ c t :*3 >'i %* *• •** * <' ■ < - ^ | i j n ■ > - .•••>. - -. -1« i s h s j m i 1[ ■? r» : a i .5, .. : : . K* l kokoon t ii va! ritM ihiu.iieesoon torst;'ii*!a in.%n : i$k. 1" klo 5 ip. Esityslista ilmoitu;--uish'.!! i. A.-.ro M-..ismien. (Iv. S. 1 k. ! S. 111:11.1 e i •#»» Käy!taka; 1 . tiiais':utl \ si'!u ni- noascnnn k&hiona jin:v i; a »;> ja 16 u. t. k. myydii-m Settrahuc- Beeila punrien Sveitj-ilaiste» tehtaiden va!mis;amiu Imaisten vaateiustavaroit*, n-n. kesä- ja talvipuseioUa, £!ushamei- ta y. m. y. m. Vinhat? biiuiliu!! iloiUu ii .tilli!] Torstaina 17 n. vaalisit !:lo 1 ,S 1- M j>1 trs » k O S I LYSEOLLA. Laulajatar Ina von Pfaler. Lvositea r:va I. Sava-,der. Joensuun Raittiusseura toimeenpanee I I?* Ä 3 * . ^ 'M a 'i „ ."i tilli iU k MiUIsLl f i a s *s lumi r-i Ilosaarella keskiviikkona i. k. 16 pnä, klo S i. p., johon tilai suuteen pyydetään kaikkia nii tä arv. henkilöitä jotka ovat jollakin tavalla olleet avusta massa Raittiusväen nJiytäntö- illassa ja arpajaisissa sekä kaik kia seuran jäseniä j a m y ö s uudet jäsenet ovat ter ve t u 11 e e. 11 ClEvten kcx-kii testterlss^ Jfcm. Uusi o&jelrn !M fä* p usrja^ni. OHJELiÄ Ä: 1. Suuriruhtinas Mikaelin surusaatto Ranskassa 2. Pejazzo. 3. Max ja Liisien tiioppinsa. Hullunkurinen kuva. 4. Tukkijoella, Itfilisssa Tn?tä kuvasta näemme kuinka suurilla lau'oili:: voidaan koskiu !;\s':ea. 5. Jumalattomiin pitää me nestymän. Ssnnut kultamitalin Idi- Innossa 1909. HUOÄ1.! KUOM.! Tämf-n ohj^man aikana alen netut hinnat: aikeisiita 30 pen niä ja 10 penniä Lipsi.lt:-. jauhatetaan toistak-ehvi ainosstcan ti.sl3iw.-t jä per jantaina. Torstaina t. k. 17 p:nä klo 4 6 i. p. kan netaan Raatihuoneella vii ne vuo den kruununveroja Joensuussa Maali.sk. 9 p. 1010. A Pe'retius. M a a 1 i s!. 11 p. Wielä yksi »vaiiokttuta: Wirkamiesafia Päiiväuvolt- talvin? Esitetttiil ed. A l k i o u i). m. te kemä auomusehdolns, jossa ehdo- taan attottaroatfi: että H. M. Keisari ja Suuri- ruhtinas suivailsisi miipymättä antaa perinpohjin tullia Suonten »virkaniiesoloja komitean kautta, johon jäseniä kutsuttaisiin eri yh- tciskuiitakcrroksista, jolta tutkimnk- sen nojalla moitaisiin poistaa wi- rastojen wirkawallaiuen luonne ja järjestää ne käytännöllisemmin palmelemaan yhteiskunnan maali- muksia ja tarpeita; poistaa palkkausjärjestelmän epätasaisuus ja cpäjohdonmnkai- suus sekä fuoffavijoja waltionpal- »velus- ja nnvtflkuutieu «väliltä: poistaa käytännöstä aiticetto- inat ylimääräiset eläkkeet ja lak- tautnspalltaiärjeslelmä sekä wal- tion paliv-.'lulsossa oleivain lan- salaisten elälcoikeus yhdistää iikifon kansan työkyivyltömnys- ia ivanhtiudcnivakuutuSIaitokscn kanssa: jiujcstnä mirkamiesten ammatti- '.vaiunstus tarkoituksenmukaisem- ntaln; luiviamic-jteu tuöiuelmoUisuits afcliaa oikeaan fuljicefccu heidän prUlaetuiensa ja yhloioiunnan ciit- |c;i kanssa; saava aitaan mirfamiestcu toi- niiraaa kostctva tehokas taita-?-- titv i viihtyä inn.ihin loimenpileisiin, rnida lyix-kamiosuloiommc uudes taan jävjcvtäniiieoiä saattaunil Inl- la sekä tämä» li- faffi, mikäli tästä johtuivat toi menpiteet antamat aiheita lain muutoksiin ja eduskunnan käsille- iinjn: eitä asiasta annettaisiin edus kunnalle iviipmnätiä arin. esi- lyö. (Äö. 3( lkio ehdotti lisäisi, että asetettaisiin erityinen »virkamies- asiain maliokunta. Ed. Sund b l o m (t.) ehdotti pöydälle-panoa seuraamaan istun- toon. Ed. Melander tml.i kan- nätti ed. Aikiota ja samoin ed. ii e l! o s a l m i (jö.), ehdottaen mirlani iesasiaiitivaliotuiitaan 1 '■'> jäsenla. Ed. :){ o s e n i', ui i ] t a". > faiu nalli cd. Sundholmia pöydälle panon suhteen, koska anomul- seeit ei mielä ole ehditty tutus- hta. llö äänellä 7_' ma-ötaan pää- rctiiin asian käsittelyä jatiaa. (j-D. S und 1) lo m pani masla- I.utieciiM. Puhemiesneumoslo oli ääneS- lylsen aitana kokoontunut ja eh- dolti asian lähetettäiväksi perus- inslaiiivaliolulUaau. Ed. S u n d d l o m huomautt'. että hän ci ;">ai'haaUataan tahdol la ole ivoinut tutustua anomus- eodolulseen. koska ei osaa tarpeeksi suomenkieltä. Ed. S c h y b e r g s o n , r.) hno- mattUt, ettei hän, ,vaikka kieli ei oietaan esteenä, oie ehtinyt asiaan tutustua, luu anomusehdolus jaeiliin ivasta istunnon alussa. ^)httn puhcmiesneuivostoon asian lähettämisessä perustus!a!ilvalio- kuittaan. Huomautti munteu, että jos käydääi: niin ripeästi eteenpäin tuin ed. Alkio maani, niin tuskin kohta enää on rima- voäsii nnrtrnniehiä. Huntoäänesiykselkä pääteltiin asia lähettää erikoisivaliokun- taan. Ed. Söderholm ir.» eh- dotti, että aietcttatuaan uuitio- kuntaa» lualittaisii» !» jäfcit- ia, mutta kun ehdotusta ei kan- natettu, ei se joutunut äänesty?- seen. Edusknnla niin ollen päät- li asettaa ivaliokuntaan l!i jä- sentä. Zuuri tvalwku»ta kokoontui heti täysistunnon jät- keeii toimittamaan puheeujohta- jan ja »varapuheenjohtajan maa lia. Puheenjohtajan maalissa saimai ääniä kolmannessa ääiies- tyksessä: Listo N2, tullen siis iva- lituksi, 'A'uorteiva '2\, Setälä 2 ja nrros 1 (sekit yksi tyhjä lippu). Varapuheenjohtajan maalissa sauvat toisessa äänestyksessä Se- iätä -VJ, tullen siis malitnksi, Nuor- teiva 2'> ja Paasimuori 1. Ndnski.uualr iurtliofnusjat. S a' t i o >r> a r a i n ro a 11 o k u n nan suostuntajaosto on ivalinnnt pu- yeenjohtajakseen, edustaja, pan- tinjohlaja I. Arajärmen ja ylei- ne» jaosto ed., fil. tohtori A. Kaa salaisen. I' a f i w alia t u n n a n sihteeriksi on yksimielisesti ivalitu: entinen sihteeri senaatin kanSiisii vi. ^indttrom. W a 1: io m a r ai n iv a 1 i o t u n t a »vatiisi sihteereilleen reiviis.ni E. I. Eastrx-nin ja kamreeri A. Rik- lierein, valiokunta hymatsi)i kans- liatoimitunnan ehdotuksen pikakir- joiiuskansliasta. S i iv i s t y s >v a l i o k u u t a on yksimielisesti ottaitttt sihteerit- seen, ivirkaa haetlaivaksi julista- matta, entisen sihteerin, silos. toht. Julius Ailiou. Laki- ja t a 1 o u s w a t i o k u n ta on sihteerikseen malimmt »varat. M. A. Homilan. Vieisiä uutisia. Suuntcn asiat ministeri- ncuwostoösa. Ministerineulvosto on käsitellyt senraaivat Tuomea koskemat asiat: keskeivat 1) paloiviinameroa, 2) mallasjuomasuostuntaa w. 11)11; :i) maa» hankkimista uuden tuomiokirkon rakentamiseksi Wiipu- riin: 4) arin. reskriptiä elok. 24 p:ltä 19' »9, joka koskee hallinnollisen lainsäädännön alaan kuulumia asioita ja ehdotuksen laatimista eduskunnalle jätettmväksi arm. esi- tytseksi kunnallishallinnosta^ .'») »nargariiliitullin alentamista: >>) pientilojen muodostamista ja tilattoman »väestön maanhan- kiiman helpottamista. Ministerinenivostolla ci ole ollut mitään »mustuttamista 1 ja _ asian suhteen, mutta :4 asian suh teen on se sotaministerin ja ken- raalikumernvörin lausunnon mn- kaisesli katsonut sopimaksi pyytää armollisia käskyä inaa-alueen luo- mutlamisetsi heti Viipurissa uuden tuomiokirkon rakentamista »varten. 4 asiasta on minisleriueuivosto yhtäpitävästi kenraalitutvernvörin lausunnon kanssa antanut hylkää- ivan lausunnon, samoin -°> asiasta kauppaministerin ehdotuksesta ja (i asian suhteen on minisierineu- ivosto ollut sitä mieltä, että se on palaulettama takaisin senaattiin uudestaan »valmistcltaivaksi. Senaatin esityöliotat. Senaatin »varapuheenjohtaja on asianomaisille huomauttanut, että senaatin toiniitutuskuntien esitys- listat ou tehtäivä ltttii hyivissä ajoissa, eitä kenraalikiuvernööri moi saada »venäjänkielisen kään- nöksen »vähintäin »vuorokautta eu- uen esittelyä. Ullvmaaiaisten hymäksljmi- nen Tuoinen kansalaisiksi. Kenraalikiuvernööri on Untotta- luit senaatille, että H. M. Keisari "»t suivainuut määrätä, että »te asiat, jotka koskemat ultomaalais- i.'ii ottamista Venäjän alamaisiksi Siiomessa ja niitten »vapautta- ntista Venäjän alamaisuudesta, joilla ou Suomen kansalaisoikeu det, rattaistaan siinä järjeStykses- sä, joka yleensä on säädelty hen- ti-öitten ottamisesta Venäjä!» ala- maisiisi ja »vapauttamisesta Wc- »läjän alamaisuudesla, niin. siten, että ministerinemvoston kautta Häncn Majesteetittaan siihen lupa pyydetään, yllämainitut anomuk- set o»vat siinä tapauksessa, että anomus tehdään keisarikunnan mi- rastoille, sisäasiainministerin toi- mesta, ennenkuin se ministeri»?»- moslossa käsitellään, lähelettäiväl kenraalikulveruöörille senaatin lau- sunnon saamista »varten siinä suh- teessä, »voidaanko Suomen lain mutaa» anomus hmvaksyä ja lou- kataanlo sen kautta kuulien tai yksityisten etuja. tiltomaalaislcnanomuksetpääslä Venäjän alamaisiksi Suomessa tai Tuomen kansalaisoikeutta nautti- ivaiu anomus päästä »vapaiksi siitä, jotka anomukset o»» Suomen »virastoille jätetty, lähetetään se- naatin lausunnon kanssa kenraali- i.uvernöörille sisäasiain ministerille lähetettäivätsi ja oivat ne käsite!- iäiväl samalla taivalla kuin edellä on säädetty. Kenraalikiuvernööri »vaatii ase- tuksen julkaisemista asetuskokoet- missä. Cböifttmua esitys perintöme- roista. Senaatissa on ollut käsiteltäivä- uä sen tekemä ehdotus eduskunta- esitykseksi perintmverosta. Esitys- ehdotuksen mukaan nousee koko- uaistulo perintöiverosta w. 1911 SOO,(JUO markkaan, josta 540,UUU mk. lankeaa kaupunkien ja -<>0,O0U mk. maasenduu osalle. Kuntien osa olisi näin olerva kaupunkikun tien 27, uuu mk. ja maalaiskun tien 000 mk. Kuu »valtiou »ne- not pesäluettelojen tarkastuksesta raupunqeissa arivioidaan .'10,000 marlaksi, nousisi »valtiou puhdas tulo perintöiverosta 717,000 mark kaan, josta 450,000 mk. lankeaa ivaltiorahastoon ja 72,000 mk. su ost untara h astoon. Työnjako senaatin sitvilitoimi- tnsruuuassa. Senaatin sinnilitoiniitustunnan päälliköt oivat jakaneet työlisä siten, että senaattori Markoss on ottanut suorittaaakseen kaitki lääninhalli- tttksia, yleisiä rakennnksia, paino asioita ja tilastollista keskustoi- »nistoa koskemat asiat, jolloin se- naattori :liainesalolle jäämät lää- lintö- ja »valitusasiat. — Viime mainittuihin ei ole puututtukaan yhteen »vuoleeu. LÄaltivilc nufia niersiä. Seuaatti on päättänyt korkeiin- paan paikkaan alistaa, että saa- täisiin käyttää korkeintaan M.">0,UUU mk. ivnodcssa yksiiyislen niclsä- maiden maltiolle ostamista »var- ten. Määräraha hewoshoidou cdis- tämiseen. Senaatti on päättänyt korkean- paan paikkaan esittää, että, jos »varat sallimat 80,000 nikan ivtto- tuinen lisä myönnettäisiin heivos- hoidon edistäinismäärärahaan, jo- ka nyt on 100,000 mk. stipendejä pientilallisille. Senaatti on päättänyt korkeim- paan paikkaan alistaa, että saa- täisiin tilattoman mäestön rahas- tosta ftipeitbeitsi maltion ivälityk- sellä muodostettujen pientilojen asukkaille tänä nmomut jakaa 8,500 mk. Rantatiehallitnksen liikenne- tirehtövriu »virkaa oivat hakeneet liikennetirehtöörin apnl. N. Gripenberg, ylikontrollööri A. Hagman, liikennetarkastaja B. W. Lindqivist, pääkasööri )}l Bo- siainoss sekä asemapäälliköt A. S. Smentorzetsky ja N. G. Veslling. Postijnttu. W. t. prokuraattori on esiintul- leesta syystä »vaatinut jäljennös- otetta Turun hoivioikeuden pää- tvksestä postijutussa pääpostitireh- tööri Jumalaista mastaan sekä kauuewiskaakinwiraston mirkakir- jeliuää asiassa. - A. U. Biiopisto. Historiallis-kielitieteellinenosasto on päättänyt ehdottaa tohtori K. S. Laurilaa taidesilososiaii dosen- tiksi. Sjögrenin stipendin saajaksi on osasto puoltanut maisteri sv. Äi mää sekä Rehbinderin stipendin saajaksi maisteri I. Kannistoa. Konsistorio on kokouksessaan tk. 11 p. 20 äänellä 1» »vastaan päät- tänyt historiallis-silotoogiseen osas^ toon palauttaa kysymyksen Mciiä- jän historian ja Venäjän maltio- tictcen professorin roirait täyttä misestä, jotta osasto saisi lausua mielipiteensä, katsooko se tohtori U. L. Lehtosen mirkaan päteiväksi »vai eikö. Joensuusta ja ikitienoolta, Iocnsnn» Piirilääkäri lääketieteen lisensiaatti Si>no Par- miainen on saanut »virkaivapaut- ta kahden kuukauden ajaksi, luet- tuua t. k. 18 pstä, jolla ajalla hänen Mirkaansa oman mirkansa ohella on määrätty hoitamaa»» Liperin kunnanlääkäri K. L. Ehy- deuius. Zoensnun—Nurmeksen rata. Senaatilta on anottu, että ra- taiteella olemalle Lieksau—Nur meksen rautatielle rakennettaisiin pysäkki sille kohdalle, missä mai- nittu rautatie siiiuiutraa Kopraksen ja Zulilahden perukat. Niskakadun kilvcämiuen Joen- sunssa. joensuun kaupungissa asuivie»» tullihoitaja At. Ericssonin, kello- seppä E. Bruussin y. m. lääuin- kuiveruöörille tekemää »valitusta saman kaupungin maistraatin etok. 28 pnä 1909 tekemästä päätök sestä, jolla malituksen tekijät wel- »voitettiin 50 nikan sakon uhalla cuusu tuleman lyqsk. 1 p»vää kiiveämään kukiu talonsa kohdalla oleivau osan Äiiskakatua, ei tää- ninkuivernööri k. k. 8 pnä anta- »»tallaan päätöksellä ja siinä lä- hemmin kerrotuista syistä ole katsouut woiwansa tutkittaivak- sensa ottaa, joten asia on jäänyt maistraatin tekemän päätöksen »varaan. Zoensnnn orpokodin kannatnö- yhdistys. Lääninkumernöörille osoitetussa anomuksessa oivat rouivat Ida Hirivoneit ja Ida Kotilainen, nei dit Bertha Pipinen ja Emilia Hällström sekä tohtori S. F. Par- miainen anoneet mahivistnsta Joensuun orpokodin kannatusyh- distyksen ohjesäämöehdotukselle. ylioppilaskirjoitukset alkoiivat lauantaina. Täkäläisessä lyseossa on kokelaita Lanan- taina suoritettiin kokeet toisessa kotimaisessa kielessä, eilen kokeet suomenkielessä ja huoinenna ma tematiikassa. Ruotsiksi oli käämiettäroä: »Charles Darmmin teoksista on tärkein hänen kirjansa lajien (laji: art) synnystä, joka ilmestyi >o. 1859. Siinä esitetty käsitys kasivi- ja eläinlajien polmeutu- misesta ennen eläneistä yksinker- taisemmista muodoista alotti uu den aikakauden luonnontutkimuk sen alalla ja on enemmän kuin mikään muu maikuttanut kehitys opin »voittoon niin luonnonhis- lorian kuiu muunkin inhimillisen tiedon alalla. Jo matkallaan »naapallon ympäri mnosina 1881 —1881» Tarroin teki eräitä ha- mainnoita, jotka herättiivät hä- nessä epäilyksiä silloin »vielä »val litsemaa oppia mastaan kastoi- ja eläinlajien muuttumattomuu desta. Palattuaan kotimaahan hän, »vaikka häneit termeytensä oli matkalla murtunut, alkoi ih- metelläivällä kärsimällisyydellä ja sitkeydellä järjestelmällisesti kerätä niitä tosiasioita, jotka olimat omansa malaiseniaan kysymystä lajien synnystä: etenkin hän ko- keili kotieläimillä ja miljelyskas- »veilta. Huomattuaan että luon nossa on alituinen taistelu elä- »näuehdoista, koska kukin kasivi- ja eläinlaji pyrkii lisääntymään enemmän kuin tila sallii, hän päätti (slöt) tämän niinsanotun taiste lun olemassaolosta johtaman sii- hen, että main parhaiten »varus tetut yksilöt jäämät elämään ja lisääntyivät. Tätä toimintaa luonnossa, josta o» seurauksena, että kussakin sukupolmessa main sopiivimmat muunnokset säilyivät, hän nimittää luonnolliseksi ma- linnaksi". Eilen äidinkielen kokeissa oli »va- litta»va»»a seuraamat aineet: 1. „Jumala ompi linnamme". 2. Pietistinen maailmankatso- mus. 8. Sokrateen elämä ja toiminta. 4. Hansaliitto ja sen merkitys pohjoisinaille. 5. Kustaa III ja Ruotsin hen kinen elämä. li. Nykyisen Italian kuningas- kunnan synty. 7. Kalemalan naisluonteet. 8. Jonkun nykyään elämä» kir- jailija» tai jonkin hänen teoksensa karakteristiikka. 9. Auringon maikutuksesta maa han. 10. Mitä opinnotta mieluim min harrastat? Täkäläisessä lyseossa kolme kir- joitti aineesta n:o 1, yksi n:o 5:stä, yksi n:o 6:sta, kaksi n:o 7:stä ja yksi n:o !>:stä. Kansallismieliset nuoret oliivat lauantaina kokooiiluueet Ilosaarelle suurella joukolla haus- kaau illauiviettoon ja luoneet lu- kuisasti maiihempaakin mäkeä ntu- kanaan. Zllklisoiton jälkeen piti toi- mittaja T. Könönen nuorisolle puheen, jossa hän etupäässä esitti, kuinka luokkajako oit myös kin nuorison keskuudessa »nuo- dostunut ja mitä nuoriso»! ou se» poistamiseksi tehtäivä. Neiti A. Laamanen lausui I, P. Hauni- laisen isänmaallisen runon „Wei- koille". Pari fjauskaa juttuakin kerrottiin, nimittäin Juhani Ahon Taju Puiianen" ja eräs yhteis kunnallinen tutkimuskoe „Napit". Väliajoilla ahkerasti »vaiheucli kuoro-, soolo- ja yksiäänistä laulua, joku leikillinenkin laulukumaus ja hinviposti jakoi paljoa kirjeitä. Hanvinaisen rattoisa ja hilpeä mieliala »valtasi »vanhat ja n»io- rel: aikoivat kohta taas uud^s- taau yhteen kokoontua. Uusia jäse- itiä yhdistykseen kirjoittautui 20. Tvine» kansankvnsertt!, jonka Joensuun ).>!usiikkiyhdislykscu orkesteri ja sekakuoro täällä suu- nuukailla antoi, saamutti täyden huoneen riemastunutta yleisöä. hjelma sisälsi 7 prkesteri-, 8, seka- kuoro- ja 1 yhteisen orkesteri- ja 'ekakuorouumerou, joista »viisi esi- lettiin jo tämän kuun alussa pide- kyssä konsertissa. Lisänumerotkin olimat kyllä entuudestaan tuttuja, mutta niin idyllisen kauniita kitin Kaupiu „Aksin" ja „Sorsa", mie- läpä Mozartin „Pyhäin marssi" ja £te Bullin ^Paimentytön sun nuntai", sellaisia mielellään kutut- telce »vaikka kuiiita useiu. Miillerin »valssi „Satn" ou aika sieivä- se- fin. Ia Paciuksen jyhkeä „Pori laisten marssi" päätti ohjelman. Siten yleisö oli marsin tyytymäi- nen iltaansa. Walwonta hemosmies Vasili Ratilaisen kon- knrstssa on 80 p:nä tulemaa tou- kokuuta. Tuomio» satulaseppä A. Saarelaisen perit- listcn pcriuuöiilttoivutus- ja kou- kursiasiassa julistaa raastutvauoi- keus 9 p:nä eusitulemaa toukokuuta. (?'!inkeiiwt. yieiti Ida Töruroos sai eilen maistraatitta tuman harjoittaa tässä kaupungissa ruokailu- ja kah- milaliikettä. vinen csiluyauto leipuri I. Pitkäsen kvnkursissa on 4 p:nä eusituleivaa huhtikuuta. - Vä!'Cteitn . Joensuun Musiikkiyhdistyksen kannatusamun auoinus ja asiaa kvSkemat olosnhtcet muutamissa muissa maaseutu- kanp!iilgei'?sa. Koska meillä maltuustossapiak- koin tulee raitaistaivaksi kaupuu- kiinme musiikkiyhdistyksen kaiuta- kusamuu anomus, lienee hinvitta- maa ja asiaa malaiseivaa saattaa julkisuuteen tilastoa siitä, kuinka — paljon, minkälaisista maroista ja millaisille järjestöille muut kaupunkikunnat katkettaisiin »uu- siikkitarkoituksiin apurahaa myön tämät. Allamainitut tiedot perustumat niihin mastauksiin, jotka takätai- seu Musiitki^hdistyksen johtokunta on muutamien muiden maaseutu kaupunkien maltuustojen ja Mu- siikkiyhdistysteu sihteereille teke- miinsä, asiaa koskemiin, kyselyihin tähän asti saanut. Lappeenrannassa myönsi maltnusto »viime muouna a n n i S- ke! rt moitto >v aroista kau pungin musiikkiharrasiusteu hy- mäksi yhteensä 5,5ou mk. 'Niis- tä laukesi silloin mastaperuste- tulle Lappeenrannan Ptusiikin- Mtämäin yhdistykselle ainoastaan amatööriorkesterin ylläpitämiseksi 2,00>> mk. ja V. P. K:ue yksin omaan torivisoittoknnuan hyiväksi 8,5(»<. iliytteinmin on sikäläisten maltuusiniesten keskuudessa herä- tetty kysymys tähän asti V. P K:n tormisoittokunnatle myönne tyn apurahan lakkauttamisesta ja siirtämisestä mainitulle Atusii- tiu Askäiväin yhdistykselle torivi- soittokunnan perustamiseksi ja yllä pitämiseksi, sekä miime muoti sen amatööriorkesterin hyiväksi annetun ka»»natnsaivu»i korotta misesta l,O0O:lla martalla. "Niin ollen kulisi Lappeenrannan Ä!u- siikiu Askämäiu yhdistys tänä muouua saamaan 0,500 marlan kannatusaivui», »velivollisnudclla ylläpitää aiuatööriorkcsteti ja tor- misoittokuuta. — Mainitussa Lap peenrannan Musiikkiyhdistyksessä on kannattajajäseniä 00 (meidän kaupunkimme »vanhemmassa yh distyksessä nykyään 41), ja yllä- pitää se. kuten sanottu, nykyisin ai»»oastaan amatööriorkesterin,jon- ka kaikki jäsenet, paitsi johtajaa, oivat palkattomia asianharrastajia. Orkesteri alkoi sieltä toimintansa »vasta »viime joulukuussa eikä kiettäivästi ole »vielä antanut yh tään itsenäistä konserttia. Mi tään laulukuoro-osastoa ei yhdis tyksellä ole toimessa. P o r iv o o s s a saa sikäläinen Mnsittfiyhdistys yksinomaan tor- misoittokunnan ylläpitämiseksi kau- punkikunnalta 2,4 O o n» arka»» kannatuksen. Siitä summas- ta on m a k i t u i s e s t i 1,000 mk. o t e t t u w »t o s i tt a i n k a u- pungin yleiseen tulo- ja m e u o a r ro i o o n, 800 mk. myön netään »vuosittain anniskelu- yhtiön »voittomaroista ja ti O o »n k. sikäläisen säästö pankin m o i t t o m a r o i s t a. V. P. K.lla on oma tonvisoitto- tuHtanja, mutta se ei saa mitään erityisesti sitä tarkoitusta martru myönnettyä apurahaa kaupungitta maan ylläpidetään sitä yleensä V. P. K:n tarpeisiin myönne tyiltä »varoilla. Mitään orkeste ria tai laulukuoroa ei paitkaknn- nalla ole ja omat molemmat tor- misoittokunnatlin ilinoituksen mn- kaan alkuperäisellä ja huonolla kannalla, seka nuisiittirieiuiot yleen sä »vaatimattomat, joka johtunee sellaisen musiitkikeskukseu kitin Hei- NN gin läheisyydestä. K o t k a s s a sai Ättisiikinystä- mäiu-yhdistys, joka perustettiin miime »vuode» tammikuulla (siis pari kuukautta myöhemmin kuin joensuun '.vlusiittlyhdihtys) heti ensimaisenä toimintamuotenaan kaupungilta taimatusapua 8,0 0 0 in arki a a. Siitä määrästä myönsi sikäläinen maltnusto 7,5 O o kaupungin y 1 eisistä ma- r o i s t a ja mii n a y h t i ö n moit- to iv aroista 5 o o m k. Kutu- maa toista toimintamuotta mar- ten on mattunsto äskettäin myön- tänyt yhdistykselle saman määrän, multa siitä 4, u o o ta m atlisis- t a k ay11öm aroista a n ja 8,.>uo a n u i s k e l uw o i 11 o- »varoista. V. P. 5k:n torivi- soittokunta lakkasi siellä Heli Mu siikkiyhdistyksen perustettua, ja toi- mii mainitun yhdisiystytsen yh teydessä nyt orkesteri-osasto ja tormisoitloknnta-osasto. 'Niistä pi- detääu ainoastaan orkesteri ivoi- massa lokakuusta toukokuuhun ja ainoastaan tormisoittoknnta toimii toukokuusta lokakuuhun. Tormisoit- toknnnan soittajat omat samalla or- kesterissa puu- ja läktipuhaltimien soittajina. O rkesterissa on seka palkattomia amatöörejä että palk- kaa nauttimia ammattimiehiä, jotka »viimeksi mainitut omat mel- mollisia myöskin mapaasti opetta maan 2 oppilasta kukin soittimensa käyttämisessä. Orkesteri on sieltä kokoonpanoltaan muuten pienempi kuin täkäläisen Ätusiikkiyhdistyksen orkesteri, maikka siinä on, kuten sanottu, myöskin ainatöörisoitta- jici. yhdistyksen tule- ja meno- arivio päättyi miime muouua ma- jaata markkaa maille 15,000:een, joista palkkoihin meni 11,000 mk. Kannatusapuuu nähden puuttuma summa saatiin kokoon arpajai- silla, konserteilla ja kannattaja- jäsenten jäsenmaksuilla josta mii- meksi mainittuja yhdistyksessä ou 148 (ja sitäpaitsi perustajajäseniä 7). — '7^*3 S" ; i sd tzz .M?" Urheilun alalta. Hhteiskoulun hiihdot oliivat miime keskiiviikkona. Po jat HiiHtimät saman järjestelmän mukaan kuin lyseolaisetkin. — I l. oli matka siis 1 , km., seuraamilla aina 1 km. lisää. Keskiarmo las- kettiin ^ .. km. kohti. Parhaan ajan saaivuttimat III luokkalaiset, joiden ajaksi tuli 2 m. 84 s. Par- haat tulokset joisivat U 1 '.. ): Holo painen G' 21", iiönöiien (>' 89", Kyandcr (!' 5»!^, Paananen 7' 12", L. Piispanen 7' 40". U patk. sai II 1. keskiajalla 2' 41,5". Hiihdettämä matka oli 1 km. Viiden parhaat tulokset olimat: Hämäläinen 4' 12", Ha- lonen 4' 87", Kainulainen 4' 42", KoiiDuta 4' 40", Vartiainen 5' 5". III p. I luokka, ennätys 2' 54". Parhaat miehet: Mönkkönen 2' 28", I. Varis 2' 25", V. Hämäläi nen 2' 28'', E. Hämäläinen 2' 80", jjoistinen 2" 81". Tytöt tietysti oliivat mukana hiihdossa samoin kuin muinakin konlnpäiminä. Heille kumminkin heikompina hiihtäjinä annettiin ly- hemmät matkat. 11.°,, II l. 1 ja IIJ l. ; . km. Parhaiten suo- riuttmvat III:n 1. tytöt keskiajalla 1' 20,7". Nopeimmin heistä HiiH timät Siltvennoinen 4' 4", "Ny gren 4' 9", Vlomgmist 4' 19", Jokinen 4' 20", Lankinen 4' 28". Toiseksi pääsi I 1., keskiaika 1' 52". Parhaat joukosta: Niska- nen 1' 87", Vuorisalo 1' 42", Taipale 1' 42", Vuori 1' 48", Leinonen 1' 55". HNänia kilpailut oliivat eitsimäi- set täkäläisellä yhteiskoululla. Toi- ivottamasti ne tulemat jatkumaan yhtä säännöllisesti kuin lyseolais- tentin kesken. Tyttökoulun kilpahiihdot olimat samana päimänä kuin yh- teiskonlulaistenkin. Olettakoon tä- hän kahden korkeimman luokan tulokset. Ätuilta luokitta oli suh- teellisesti mähemmäu hiihtäjiä, joten heidän tuloksensa jäämät mainitsematta. Parhaimmaksi pääsi V luokka, keskiaika 1 , km. 1' 24,8". -Nopeimmin HiiHtimät: M. Marttanen 5' 5", I. 'Nyr hinen 5' 7", E. Oeseh 5' 16", A. Kemiläiueu 5' 85", ($. Krook 5' 50". 2 tuli IV luokka ennätyksellä 1' 29,7". Parhaimmat joukossa olimat: L. Kumpulainen 4' 55", S. Ryy nänen 5' 88", K. Vartiomaara 5' 55", A. Kurivinen (>' 7", E. Hallberg <>' 1<>". Tyttökoululaisilla oli myöskin ensi kertaa tällaiset kilpailut. Vä kisinkin kutee ajattelemaan lati nalaista lausetta: tenipora mutan tin et nos cum illis, sillä loielä joku muosi sitten ariveltiin tällai set kilpailut perin sopimattomiksi. Heimot tytöt panna hiihtämään oii samaa kuin työntää heidät Säs *^5 ■^3 MZ suoraan kairooon lausuttiin kas- mattajaiii puolelta silloin. Hymä että asiat omat muuttuneet. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Waaliehdolle Nautasaimcu henkikirjoittaja» »virkaa» on lääninhallitus asettanut l:lte puottolauseella Haapajarroen tih- tafunnau henkikirjoittajan k. B. Steniuksen, 2:lle Sätlijäriven piirin uimismiehen Iiivar Linde manin ja 8-lle Liperin piirin ni- mismiehen V. I. Ehydeniutsen. kiperin kihlakunnan ruunuu- »voudin »virkaan ON senaatti puolestaa»! »limittänyt ent. kruununlvoudin, senaatin ylin», kopistin Aksel Rndoli Viek- strandin. EnsimäiseUä ehdokas- sijalla oli ollut Pirkkalan ja rylö jäuven piirin kruununuimismies ii. "A. Kaukoranta, toisella Pol- ivijäriven piirin krnuuunniinis- inies O. V. Andbcrg ja kolinan- nella Helsingin poliisilaitoksen ri- kosastaiiikomissario, maratttomari B. V. Takanen. Kuopion läänin knmernöön oli mirkaan puoltanut nimismies Audbergiä. ^ääniutvirkamiehct. T. k. 12 pnä päättyneen mää- raajan kuluessa oivat Suojäriven piirin kruunumlinlismiehemvirkaa hakeneet: entinen nimismies Johan Lind, senaatin yliinäär. kopisti Wilho Hirmoneit, Joutsenon pii rin nimismies Johannes Karmo- nen, senaatin ylimäär. kopisti Karl Einar Elomaa ja Jalo Juho Räsänen sekä lääninkanslisti, sito- sosian maisteri I. A. Elomaa ja eräs joka ei siedä nimeään julki- suudessa. Tilattoman »väestö» laina- rahastot. Rautamaata» tuiman »valtuut tamana on kauppias E. I. Peh- konen anonut mahmistusta mai nitun kunnan tilattoman iväeston lainarahaston ohjesäännöille. Kihlakunnan lautamiesten pal- kat Pvltvijärtvellä. Lautamies Esaias Rantalan tekemän malituksen johdosta on lääninfuroernööri t. k. 7 pnä an tamallaan päätöksellä mclmoitta- uut Polivijänvcn kunnan maksa maan lautainies Rantalalle »vuosi palkkana (5 markkaa, luettuna tammik. 1 pstä 19i.i9, ja niin kauan kuin häncn kulumassa ole ma toimintansa lautamiehenä kestää. Pa!ki»!toiua palomiina-asetuksia mastaan teh tyjen rikosten syytteeseen saatta- rnisesta on senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskuuta Kuopion lääniä »varten myöntänyt 8,000 inkan määrärahan ja omat pal kinnot läänin kumernöörin mää räyksestä jaetut seuraamasti täällä Karjalan puolella: Polmijärmen nimismiehelle Otto Kuiivalaiselle 100 mk. ja kor.staa- peleille 75 mk.. Kontiolahden ni- mismiehelle I. Fr. Hultinille 100 mk. ja konstaapeleille 100 mk., Kiteen nimismiehelle K. Mutterille 75 mk. ja konstaapeleille 60 mk., Piclisjärmen nimismiehelle I. H. Kuimalaiselle 100 mk. ja ko»istaa- peleille 100 mk., Juuan nimis miehelle O. Liljesorssille <!0 mk. ja konstaapeleille 00 mk.. Rauta- maatan nimisiniehelle Mikko Sor- muselle 90 mk. ja konstaapeleille 60 mk., Ilomantsin nimismiehelle Johan Kockille 100 mk. ja kons taapeleille 100 mk., Kiihtelysmaa- ran nimismiehelle Ernst Zimmer- manille 100 mk. ja konstaapeleille 70 mk., Tohlnajätmen nimismie- helle Väinö Mieloselle 75 mk. ja konstaapeleille 100 mk. Joensuun kaupungin m. t. »viskaalille T. Närhille 50 mk. ja konstaapeleille 74 mk. Kurkkumätää Nitriueksessa. Nurmeksen kunnallislautakunnan puheenjohtaja ilmoittaa lääuin ku- »vernöörille että kurkkunlätää on jälleen leminnyt useihin henkilöi hin "Nurmes ja Salmen kylissä ja että tautiin on jo kolme henki- iöä kuollut. Samoin on laman- läntiin yksi ivaiivaishoitotainen sairastunut ja ou sairas eristetty erityiseen kuumesairaalaan ja ryh- dytty muutoiukiu tarpeellisiin toi- menpiteisiin tautien lemenemisen ehkäisemiseksi. .Konkurssiasioita. ^ Viime keskiiviikkona oli Suo- jänvellä mälikäräjät, joissa oli esillä kauppias Iman Trofimof- sin konkurssiasia. Oikeudessa toi- miteltiin »velkojain kuulustelu, joi- toi»» »velkoja ilmaantui yht. 169,656 mk. 78 p. Varoja oli pesässä luettelon mukaan 110,717 mk. 8 p. Sortamalaisten pank kien ja erinäisten saamamiesten puolesta esiintyi oikeudessa tuo- mari F. Wiik Viipurista. Asia- mies Wiik maati kauppias Trosi- massia edesivastuuseen huolimat tomasta kirjanpidosta, konkurssin »viimyttämisestä, mekselikaupan meijauksesta ja siitä, että hän oli, tietäen itsensä kykenemättömäksi täyttämään sitoumuksiaan, kuomut- tanut sen armoista taroaraa, että siitä on »velkojille tuntuma ma htuko. 100 markan sakkoon tai sitä rvastaamaan 20 päimän ^2 »vankeuteen tuomittiin miime mii- ■ kotia Liperin käräjillä taloll. poika Salomo Martikainen Polmijärmen Sotknman kylästä siitä, kuntodiS- lettiin hänen poistaneen tukipyl- mään erääStä telesoonipatsaa?t«. S-S I ff*** «e —3 su par» cp saT mj: TjJi" Uä iä -S »» ös t/l a w S" oi y m »»♦> < es vs PH o «E? VS