N:Ö 76 191» KAIKU. Keskiviikkona Heinäkwwr 6 pä5v&.rm. O K? f# c $r . <r > o ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Oula "i'ä 21 Tervola. KiinttMmistökauppoja Maanmittaustoimia v. m. jotta nämä kehoittaisimat alaisiaan wir- kamiehiä amustamaan kaikin lamoin ruotsalaisia tutkijoita. — Junaonnettomuus Soekeu- baekau luona. Rouma Karin Gus- tassson on rautatiehallitukselle jättänyt anomuksen 1,800 mkan suuruisen en- nakkomaksun suorittamisesta. Anomuk- seen on rautatiehallitus suostunut ja määrännyt sanotun summan maksetta- maksi. — Waiwaishoito liitto. Se ko mitea, joka Tampereen maimciishoito- konferenssissa asetettiin laatimaan eh- dotusta säännöiksi aiotulle waiwais- hoito-liitolle, on nyttemmin tämän teh- tämänsä suorittanut. Komitean mielestä tulisi liiton teh- lamaksi systemaattiseen yhteistyöhön yhdistää minhynnn ivarsinaisen sään nöllisen maimaishoidon edustajat kuin hywäntekewäisyysyhdistykset ja yksityi- fet asianharrastajat sekä pyrkiä ylei- sössä edistämään kaikenpuolista ja ajanmukaista maimaishoito- ja hywän- tekemäisynstoimintaa. Tätä tehtäiväänsä tulisi liiton konii- tean ehdotuksen mukaan toteuttaa: antamalla kunnille, yhdistyksille ja yksityisille tietoja ja neumoja tältä alalta: toimeenpanemalla paikallisia ja ylei- siä kokouksia, oppikursseja, esitelmiä j. n. e.: sairausapu- ja eläkekassojen kautta malmistamalla waiwaishoidon palme- luksessa olemain henkilöin elinoloja sekä antamalla pyrkimille ja eten?ille toimi- henkilöille tällä alalla stipendejä ja lai- noja sitä marten maratuista kassoista; julkaisemalla aikakauslehteä ja muita julkaisuja, toimeenpanemalla termeen tätä alaa koskeman kirjallisuuden ai- kaansaamiseksi palkintokilpailuja. Vuosimaksuksi yksityisille, liittoon kuulumille jäsenille ehdotetaan 1 mk. Liitoon woiwat yhtyä myöskin mai- maishoitohallitukset ja yhdistykset. — Koleeratvaarau torjuminen. Kun lääkintähallitus on nyt saanut se- naatilta luman, moi se koska hymänsä tarpeen tullen saattaa moimaan ne „tar- kemmat määräykset koleran torjumisesta ja mastustamisesta", jotka senaatti an- toi miime muonna huhtikuun 20 p. ja joilla kumottiin erinäisiä aikaisemmin annettuja määräyksiä samasta asiasta. Niinpä on m t jo asetettu kolerasai- rasmaunuja malmiiksi Pietariin, Wal- keasaareen, Viipuriin, Koumolaan, Rii- himäelle ja Helsinkiin. Samoin on jo matalta puhuttu malmiiksi, että tar- peen tullessa moidaan määrätä tarpeel- lifct lääkärit tarkastusta ja hoitoa mar- tsn kuin myös amata uusia sairaaloita ja tarkastusasemia. Olisi nimittäin ai- ivan myöhäistä sitten masta ryhtyä tar- peellisiin toimenpiteisiin kun muutama tapaus on jo todennettu. — Kuntain metsät. Kemijärmcn pitäjän Tohmomaatan jakokunnan ta- lokkaat omat senaatilta anoneet lupaa saada yhteisestä metsästä leimata ja myydä kaikki sellaiset puut, jotka 7 m. korkeudelta omat 22 cm läpimitaten. — Postihallitus. Heinäkuun ai kana toimii pääpostitirehtöörinä m. t. pääpostitirehtöörin apulainen homi- neumos C. B. Semonius sekä liiken- netirehtöörinä m. t. yliekspeditööri P. Himanen. — Postilaitos. Kärsä mäen posti toimiston hoitajan mirkaa omat hake- neet harjoittelijat Ester Siren, Hilja Heiniö, (%eta Ermasti, Lukeria Pak kala, itairi Haikonen, Saima Kuusi nen, Lydi Äichelsson, Saimi Pyhälä, Eine Jaakkola ja T. Kilpeläinen. — Oulun läänin metsänhoito miesten matkarahat. Senaatit on hymäksynyt metsähallituksen esityksen, että toimituksiin kirkollismirkataloille määrättäiville ylimääräisille metsän- hoilomiehille myönnettäisiin oikeus mir- katoimissaan ja matkoillaan Oulun lääniin kuulumissa seurakunnissa naut- tia 10 mkn päuvärahaa. — Kunnanlääkärit. Sodankylän amoinna olemaa aluelääkärinmirkaa ei päättyneen hakuajan kuluessa ole ku- kaan hakenut. BBBBSSSSS — Amerikan suomalaiset Suo men puolesta. Chicagosta on saa punut Suomen eduskunnalle osoitettu sähkösanoma, jossa Chicagon suoma- lainen kansallisliitto ilmaisee osanot tonsa Suomen kohtaloon sekä samalla ilonsa siitä yksimielisyydestä, joka mii- me eduskunnassa maltakunnanlainsää- däntökysymyksen käsittelyssä ilmeni. Hiaailman menoa» Maidonmyyjille ja osta jille. — Katupöly Oulussa. — Sotilamuistomerkki Ou lun hautausmaalla. Kuten Kaiussa tuonnoin kerrottiin, sekoitettiin joku aika sitten muuatta kempeleläistä talonomistajaa tuberkuli- nisen maidon myynnistä. Koska on 'annettua, että Oulun ympäristöllä, matsinkin Kempeleessä ja Oulun-Sa lossa on paljon tuberkuloosia sairasta- maa turjaa oivat kaupungin mitan- i-maiict uifoinaan tyhtyneet toimenpi- •'inin, lei muuta kuin tetmeen kat- /in jaa kaupungissa myydä. :j f '' ä määräyksiä on noudatettu jotka omat tarkas- :;: r :-r; 'ifniiiva. Mutta näyiään vsit- ':■!< frjti feino tailaatutfen kieriä- '<■ < n n(.:iu mieinä maiio siiotas- ■jm- fjf-n liffojieri kotiin. Hat- :r>u -; ; o \)>ilir-m-p maabittiia tat- ! j\m♦ n--in farj.m lermeydeslä ! ara. '■)}{< ia :u<isrn »n käynyt i •lu)i(]>' / » tiä f'rrj f : i'i f-ti lnfiprfufoosia, sir-dci on MrMbj sila "inoaslaan muu tninisja f f f) r 11'' ia o(tv>ait ja rttei nöi- hen maitoa :i;:/rvj fajnoirif iin tniffa i:U)OS, rtJf*t t «uti t'irtn »afa rulti» ru p:a. sfllaisu'" i r fj pf nle paljon fuottaniiofo, tohinaa Wm.<i!a farjanrjnii^.fujat (Mtr.o* rrjhfirj rirfjTifnan ©ulun kaupungista. — Cttltm Teollisuusyhdisttzk- sellä oli marsinainen kokouksensa tois sa-iltana klo 8:lta Raatihuoneella. Siinä päätettiin seuraamista asioista: Päätettiin Teollisuusyhdistyksen ra- hastojen mastaisesta järjestelystä Sille mahmistusta hakemaan malittiin puheenjohtaja ja kirjuri. Teollisuusyhdistyksen oppilasten ja nuorten työntekijäin teosten näyttely ja kokoustoimikuntaan malittiin jäse- neksi F. O. F. Jokisalo-mainajan ti- lalle insinööri I. Karhi. Jäseneksi yhdistyksen maltuustoon Jokisalon sijalle tuli malituksi märjäri A. Holm. Tilimapaus myönnettiin rahaston- hoitajalle, poistamalla kuitenkin tileistä eräitä suutarien Sarjan ja Koistisen konkurssipesien saatamia. Oppilasten ja nuortentyöntekijölden koulunkäynnin malmojalle myönnettiin pitennystä muosikertomuksen suhteen elokuun maltuuslon kokoukseen. — W. P. K:u ylimääräinen kokous pidettiin miime maanantai- iltana klo 8 palokunnan talolla, jossa päätettiin seuraamista asioista: Tilit päätettiin jättää uudestaan klubitoimikunnalle, jotta se toimittaisi uudet tilit entisten epäselmyyden täh- den ja jättäisi ne tilintarkastajille. Seurasi klubitoimikunnan jäsenten maali. Malittiin 8 henkilöä, nimit. Keränen, Koistinen, T. Haapala, Kin- nunen, Ahola, Hemmilä, Pehkonen ja Helsten. Pöytäkirjan tarkastajiksi tulimat T. Haapala ja Hemmilä. — Merimies Herman Dlikor- pelan kuolleeksijulistamisjuttu oli miime maanantaina esillä raastuman- oikeuden istunnossa. H. Dlikorpela on ollut 17 muotta tietymättömissä, mutta nykyisin on hän lähettänyt maltakirjansa Alaskasta tänne asioittensa hoitamista marten. Valtakirjan esitettyä oikeudessa rau- kesi tietysti kuolleeksijulistaminen. — Puhdistaja talonomistajia Marten. Termeyshoitolautakunnan esityksestä on rahatoimikamari ivalin- nnt yleiseksi puhdistajaksi kaupungin- nsssneiM parannuksiin, maikka on olemassa sel- mä lainmääräys, että sairaat lehmät omat eroitettamat termeistä, joko lait- tamalla erityinen nametta niille tai panemalla mäliseinän termeitten ja sai- raitten elukoiden mälille. Ollakseen marma siitä että maitoon puhtaasta karjasta, tulee maidon os- tajan maitoa mastaanottaessaan maa- tia todistus karjan termeydestä. Sel- lainen todistus annetaan jokaiselle, jonka karja on tarkastettu. Usein kyllä selittämät maidonmyyjät, että heidän karjansa on termettä, mutta siihen ei ole aina luottamista. On pyydettä- mä selittäjän näyttämään todistus. Asiasta moi mielä ilmoittaa kaupun- gin terveyspoliisille, sillä hänelle on jokainen maidonmyyjä melmollinen näyttämään tarkastnstodistukseusa. Missä karja ei mielä ole tarkastettu, annetaan maksuton tarkastus kumer- nöörin kautta, kunhan karjanomistaja ensin pyytää sitä kunnallislautakunnan esimieheltä ja kaupungin lenveyshoilo- lautakunnalta. Sellaisesta pyynnöstä ei mene mitään maksua. Jos maidonottajat puolestaan omat mälinpitämättömiä ja tatsomatta osta- mat tahi tekemät sopimuksia maidon- tuonnista, maatimatta mitään t>,'dis- tusia sen puhtaudesta, niin minkään- laisia parannuksia ei koskaan tapahdu, päinmastoin lisääntyy tuberkuloosi, jos yksikään sitä sairastama lehmä on kar jossa ja mitä se on saanut ja saa ai toon ostajaparmessa, siitä on lukemat- toinia todistuksia. B'aili'1 kohta olisikin sellaisia henki- IoMu, jotfa rimat usko taudin lemene- mouti H. E. Lindgrenin, joka ennen- kin on ollut samassa toimessa. Puhdistuksen suorittaa hän erityisen taksan mukaan. — Painokanne, jonka painoyli hallitus oli nostanut „Kansan Tah- don" mastaamaa toimittajaa Dtjö Mäkeliniä mastaan, oli toisen kerran esillä eilisessä raastumanoikeudessa. Juttu on, forten muistamme, aiheutu nut yllämainitun lehden 110numeros- sa olleen kirjoituksen johdosta: „Suo- misyöjät mielettömyyden mallassa!" Wastaaja oli saapumilla ja paino- ylihallituksen puolesta sen yliasiamies, tohtori Edward A. Mainio. Hra Mainio kohdisti syytöksensä erääseen kohtaan mainittua kirjoitusta, katsoen, että sen kautta suomalaisia kehoitetaan mallankumouksellisiin tekoihin. Hra Mäkelin katsoi, että koska pai- noylihallitus esiintyy ilmiantajana, ei se siis saata syytöstä tehdä, maan on se mirallisen syyttäjän asiana. Was- taaja katsoi, ettei kirjoitus sisällä min- kaänlaisia kehoituksia rikoksellisiin tekoi hin, jossa hän miittaa etenkin kirjoi- tuksen loppuosaan. Ia koska syytöstä ei miime kerralla oltu tarkemmin mää- ritelty, niin pyytää hän asialle lyk- käystä, moidakseen antaa kirjallisen mastineen. Dleinen syyttäjä ilmoitti yhtymänsä asiamies Mainion tekemään edesmas- tuumaatimukseen. Asiamies W. miittaa painoylihalli- tuksen kirjelmään, jossa syytös on tarkemmin määritelty. M. toistaa pyyntönsä ja miittaa edellisen istunnon pöytäkirjaan. Raastumanoikeus ei katsonut moi- mansa olla suostumatta mustaajan lykkäyspyyntöön, koska ilmiantaja ja mirallinen syyttäjä nyt masta omat syytöksensä tarkemmin määritelleet ja lykkäsi jutun käsittelyn jatkamisen ensi elokuun 9 päimään, jolloin syyttäjän on syytöstä jatkettama ja painoylihal lituksen on ottama saapumilla, samoin mastaajan, kummankin 50 mkan sakon uhalla. — Raiskauksesta syytettynä ja mangittuna ollut nahkuri Artturi Can- delin oli eilen mustaamassa raastu manoikeudessa syytökseen, jonka mukaan hän oli houkutellut m. k. 28 päimän illalla erään 7 muodella oleman tytön halkopinojen mäliin Puunjalostusteh taan kartanolle. Todistajina kuultiin tytön isän mel- jeä, tytön kaksoismeljeä, joiden todis- tuksista selmeni että yllämainittu nah kuri oli houkutellut lapsen kirkkopuis- tosta mukaansa, antamalla hänelle ra- haa. Toiset lapset oli mies ajanut pois. Syytetty mäitti lähettäneensä tyttö sen paperossin ostoon, sanoen lasten kertomisen hänen teostaan malheeksi. Oikeudessa myös oli raiskaisyrityk- sen alaisena ollut tyttönen, jonka sanojen mukaan mies oli antanut maan 2.~> p:niä eikä puhuneen mitään tupakinostosta, maikka syytetty itse sa- noi siihen tarkoitukseen antaneen 40 p:niä, kertoen tytön itsensä seuranneen häntä kiellostaan huolimatta. Syyttäjä maati ankarinta edesmas^ tuuta raskausyrityksestä. Oikeus kumosi kanteen, koska ylei nen syyttäjä ei ole sitä moinut toteut- taa, mapauttaen mastaajan, joka pääs- tetään mapaalle jalalle. — Tulipalouyrityksestä aiheu tunut juttu, jossa oli mastaajana Greta Liisa Piuma ja osallisuudesta murhapolttoon syytetyt Aappo Piuma maimoineen. Matti Piuma ja sisa- rensa Beata, oli eilisessä raastuman- oikeuden istunnossa taasen esillä. Useita odistajia kuulusteltiin, mutta mastaa- jat kielsimät jyrkästi heillä mitään osallisuutta tulipalonyritykseen olleen a sanoimat, ettei talon omistajan Hiltusen maimon todistuksella ole mi- ään armoa, maatien hänelle edesmas- uuta määrästä malasta. Oikeus mapautti mustaajat kaikesta edesmastuusta, koskei yleinen syyttäjä mastoin mastaajain kieltoa ole moinut tuoda täysiä todistuksia murhapoltosta. miseen, niin onhan parempi ostaa puh' dasta ja termeellistä maitoa, kun sitä kerran on samalla rahalla kuin taudin saastuttamaakin säätämissä. Siis täst'- edes silmät auki maitoa ostaessa! Meinen lakikin jo on niin ankara tuberkuloosin saastuttamaan maitoon nähden, ettei sellaista maitoa edes kar- janomistaja itsekään saa nauttia eikä moiksi malmistaa, ellei se ole sitä en- nen mälttämästi kuumennettu. Ken on kesän aikaan matkustanut niaamme suurimmissa kaupungeissa, joihin Oulukin luetaan, huomaa pa remmin katujemme pölyisyyden, ihme- tellen, mikä siihen syynä lienee. Ilma ensiksikin tuntuu täällä muikealta hen- gittää ja marsinkin silloin, kun kadun irtonainen hiekka oikein pilmina tuuli sena sääliä tanssii. Syitä on monenlaisia tuohon rasit- tamaan epäkohtaan, mutta ainakin yh tenä syiitui on se, että täällä on hy- min maikea saada kunnollista katu- hiekkaa, joka olisi tarkoitukseensa tar- peeksi karkeaa. Toinen taasen se, että meillä tuskin koskaan on tehty min- käänlaista yritystä kadun kastelemi seksi, maikka sitä harjoitetaan pienem missäkin kaupungeissa kuin Oulu on. En puhu tästä sen muoksi, ettei täällä olisi katujen kastelemisesta kysy- mystä ollut, ivaan joka kerta sen esillä oltua maltuustossa, on se joko katsot- tu tarpeettomaksi tai jostakin syystä rauennut. Ehkäpä siitä syystä usein- kin, että useimmilla maltuusmiehillä oivat omat huivilansa, toisilla taasen Nleisistä matoista määrättiin mak- settamaksi 9 mkaa todistajien palkkoina sekä maslaajat eräälle todistajalleen 3 mkaa. — Murtowarkaudesta joka ta- pahtui kemäällä toiminimi H. M. Snellman & kumpp. liikkeessä, syytet tyinä olemat Henrik Korhonen ja Juho Laihia oli tuotu mastaamaan eiliseen raastumanoikeuteen. Homioikeus, ku ten muistuttanee lykkäsi jutun uudes taan rastumanoikeuden tutkittamaksi. Meinen syyttäjä pyysi edelleen lyk- käystä asialle, saadakseen haastaa siihen uuden todistajan. Lykkäystä mastustimat molemmat syytetyt, maa tien asian heti ratkaistamaksi. Oikeus kuitenkin suostui syyttäjän pyyntöön, lykäten jutun lopullisen kä- sittelyn t. k. 19 päimään. Kuitenkin moidaan asia ottaa esille ensi tiistaina, jos siihen mennessä saadaan todistaja haastetuksi. Mastaajat passitettiin lää- ninmankilaan. Todistajana miime is- tunnossa olleelle määrättiin yleisistä maroista suoritettamaksi 28 mkaa. — Tuberkuliinisen maidon myyntijupakka oli eilen esillä mais- traatin istunnossa. Mastaajan, maan- miljelijä I. Knuutilan puolesta oli asianajaja S. Haapala. Oikeudessa esitti eläinlääkäri Bru- ning Knuutilan ja erään toisen maan- miljelijän kumernöörille antaman seli tyksen, jossa mastaaja kieltää tuoneen sa maitoa muuta kuin yksityisille tilaa- jille ja että hän oli heille ilmoittanut karjassaan löytymän tuberkuloosia sai- rastamia lehmiä, joten maidonostajat hyminkin omat pienneet asiasta. K. ilmoitti samassa selityksessä hämittä- neensä 5 pahimmin sairasta lehmää, joista hänellä oli aikomus bämittää loput 6:kin. B. jätti mielä oikeudelle eläinlääk. K. F. Sjöholmin toukokuun 19 pnä 1909 tehdyssä tarkastuksessa laaditun pöytäkirjan. Mastaaja katsoi yhä, ettei oltu näy- tetty toteen, että hän olisi myynyt sai- raan karjan maitoa. Maistraatti mapautti mastaajan edesmastuusta, koska syyttäjä mastoin mastaajan kieltoa ei ole moinut syytös- tään toteennäyttää. Mutt.i, koska on käynyt selmille, että tuberkuliinista mai- toa on myyty piirin ulkopuolella, jä- tetään asianomaisille tilaisuus nostaa asiasta eri juttu, jos katsomat sen sitä »vaatiman. Syyttäjä ilmoitti tyyty- mättömyyttä päätökseen. — Elinkeinoilmoitus. Nahku rin maimo H. S. Jokiperä ilmoitti eilisessä maistraatissa alkamansa täällä harjoittamaan nabkurinliikettä- ja nah- kakauppaa pesäero-oikeutensa perus- teellä. — Juopnmisesta y. m. sakoitti raastumanoikeus eilisessä istunnossaan 8 henkilöä, kutakin 20 mkaa, yhtä 80 mkaa ja yhtä 40 mkaa. — Laitvaliike. Eilen saapui tans- kalainen höyrylaima „Judbolm", las- latakseen Martinniemen sahalta Hau kiputaalta puutamaraa. Samoin saapui hollantilainen höy- rylanva „Sophie H." ottaakseen Höc- kertiltä puutamaraa. Niinikään saapui ruotsalainen hi- naaja alus ..Jggesund" mukanaan kaksi roomua, jäihin lastaa sysiä Bergbo- miltä Patenniemestä. — Voimistelu & Urheilukil pailujen palkinnot. Piirikunnan kiertopalkinnon sai haltuunsa Pyrintö, joka kolmannen kerran nyt moitti; seuran yhteinen pistemäärä oli 2746,44, Kemin Kunnon taas 2292,0. I palk. pokaalin sai E. Söderling pistemäärällä 508,55,: II palk. W. Snellman myöskin pokaalin, pist. 500,0; III palk. mitallin E. Lehtonen pist. 400,9; IV palk. mitallin H. Kos- kela pist. 449,7: V palk. I. Kanrala pist. 445 ja VI E. Rustanius pist. 441,52. Kumpikin sai mitallin. Pojista ensim. palk. O. Mahlberg pokaalin pist. 281,1; II palk. T. Hed- man mitallin, pist. 187,88; II! palk. I. Mattila mitallin, pist. 184,72. Viestinjuoksussa 1 palk. pokaalin Pyrintö pist. 52,2 ja Kunto piste- määrä oli 58,6. Köydenmedossa sai Pohjan Leimun Moima 1 palk. pokaalin ja jalkapal- lopelissä 1 palk. M. & U.-seura Sauma. Mieskohtaisissa kilpailuissa saatiin seuraamia palkintoja: 100 mtr. juoksussa naisille: Jenny Lunki 1 palk. pokaalin; Hanna Lunki toisen ja Kauppila kolmannen, kumpi- kin mitalin. 5 km. juoksussa I. Inkala sai kaksi palkintoa molemmat pokaaleja, nimit. johtajanpalkinnon sekä juoksusta ensi- mäisen; M. Klockars toisen palk. myöskin pokaalin. Seimäshypyssä D. Saarela ensim. palk. pokaalin, E. Rustanius toisen mitallin; T. Gestrin kolmannen niin- ikään mitalin. Aitajuoksussa miehille A. Rensors ensim. palk. pokaalin, A. Gestrin toi- sen ja E. Rustanius kolm., kumpikin mitalin. -i- Mitä tuloksiin tulee, moitanee pitää jotensakin erinomaisena kuulantyön- nissä saadun 28,10 mtr. siihen näh- den kun hra Söderling ei ole ennen ollut urheilijana tunnettu. Hra M. Snellmanista moimme sanoa, että hä nestä aikaa moittaen tulee „all round" urheilija. Taasen korkeushypyssä saamutettua 825 cm. moidaan pitää oikein erin- omaisena täkäläisiin urheilujuhliin kat- soen. yllämainittujen tuloksien saamutta- jat hra E. Söderling ja W. Snell man omat mielä hymin nuoria, joten heistä moi paljon toimoa. Moimistelukilpailuihin näyttää seu rat liian mähän harjoitelleen, maikka etenkin „Pyrinnön" liikkeet sujuimat- kin. Mielä olisi miesten malinnan pitänyt olla sopusuhtaisemman. Viestinjuoksussa möisi jättää man- ha tapa juosta edestakaisin, sillä on huomattu matkan yhtenäisenä ol- lessa parempia tuloksia saamutetun. Dhtenäinen juoksutapa onkin kai kissa kansainmälisissä kilpailuissa käytännössä, maikka meillä se tosin oli kentän syy, jossa sellaista ei olisi moi- nut toimeen panna. Mämainitun epä- kohdan huomasi jo siitä kun yksi mie- histä mei miestikapulan mukanaan. Sellainen ei yhtenäisessä juoksussa möisi tapahtua. Kiekonheitessa olisi kemiläinen Sö- derling moinut saada paremmankin tuloksen, jos tekniikan harjoittamisesta olisi enemmän huolehtinut. 100 metrin juoksussa olisi moinut ehkä ajan paremmin tarkistaa, jos olisi matittu loppujuoksuun 4 parhain ta juoksijaa juoksemaan yhdessä. Sel- lainen tapa on ainakin monin paikoin Suomessakin käytännössä. Kiekonheitossa ja 100 metrin juok- sussa olisi tuulen suunnan moinut ot- taa huomioon, sillä mainitut urheilut tapahtuimat tuulta masten, — tietysti huomaamatta. Emme moi muuta kuin kiittää ur- heilijain intoa, joka ilmasta ja satei- sesta säästä huolimatta pysyi entisel- lään, samoin näytti urheilujohto- kunta kaikkensa koettaman. Tietysti ilmojen toisellaisena ollessa olisimat tuloksetkin toisenlaiset olleet. — W P. K:n wuosijuhlaa päätti sen klubitoinlikunta pitää Kraa- selissa t. k. 17 p:nä. Päätettiin muok- rata laima »välittämään kuljetusta kaupungin ja saaren mälillä. Ohjelmaan päätettiin ottaa m. m. köydenmeto, kilpasounti tamallisella menheellä. Soittokunta tulee mukaan, soittaen sekä tanssimusiikkia että ylei- sön ratoksi. T. - Kestikiewarit ja kyyditys. k. 5 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestik'>nvari- talonpidon sekä ivarsinaisen kyydiiyk- sen toimittamisen Oulun maasenrakun- nassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotis- kaudeksi: Konttisen talon seuduilla ta lolliselle Jaakko Markukselalle ja Ti- mosen talon seuduilla talolliselle Jo- han Kinnuselle, sanotun kunnan muo- sittain suoriteltamaa, Markukselalle 1,400 mkn ja Kinnuselle 1,500 mkn suuruista kormausta mastaa. Sa- malla on lääninhallitus, kun urakkaa ylimääräistä kyyditystä marten ei ol- tu saatu toimeen, määrännyt seuraa- mat henkilöt ncainituissa kestikiema- reissä toimittamaan ylimääräiset kyy- ditykset: Konttisen seudun kestikiema- rissa, jonne on esitetty kolme hemosta, talolliset n:rolla 80 Heikki ja Jaakko Jauruksen, kumpaisenkin yhdellä hemo- sella, ja talollisen n:rolla 26 Jaakko Kontion yhdellä hemosella sekä Timo- sen seudun kestikievarissa, jonne on esitetty neljä hemosta, talollisenlesken n:rolla 7 Anna Korpelan, talollisen lesken n:rolla 6 Briita Harjun, talol lisen n:rolla 8 Sakari Jäälinojan ja talollisen n:rolla 5 Juho Timosen, kunkin yhdellä hemosella. — Palotviina-asetnsten rikko misien ehkäisemiseksi Oulun lää- nissä on senaatti sanotun läänin ku- mernöörin käytettämäksi kulumanakin muonna myöntänyt 2,000 mkn suurui sen määrärahan. — Ulosottomiehet. Kajaanin kihlakunnan kruununmouti on oikeu tettu ulosottomiehenä Sotkamon ni- mismiespiirissä t. k. 1 pstä kulu:van muoden loppuun saakka käyttämään myöskin ent. kyytirättäriä Tuomas Mäyrystä. — Maanmittaustoimituksia» Maramaanmittari Arel Ahrenius on määrätty toimittamaan halkomisen Ka- härän perintötilalla n:o 9 Pyhäjärmen pitäjän Hiidennienleti kylässä; maramaanmittari Ernst Sandström samoin toimtttamaan halkomisen Kos- ki-nimisellä Myllypellon tilanosalla n:o 12 Kestilän pitäjän Kestilän ky- lässä; maramaanmittari Bror Kuhlefelt samoin toimittamaan halkomisen Keippälän ja Ruhan perintötiloilla n:o 82 ja 44 Kärsämäen pitäjän Kärsä- mäen kylässä: &EESS2B5 fi kiiluu 100 Alempana mainitut meijerit oma. oman itmoitulsensa mukaan neet 15 p. kesäkuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraan-al hinnat, nuniltain: Meijeri n: o l 8 2: 49 2: 54 82 2: 54 20 2: 58 20 2:56 8 77 ast. Zhteensä 157 ai Korkein hinta oli 2 mk. keskihinta 2 mk. 51,4 v., alin 49 p. t. iloita 5<> p. h:nta 2 mk. Jokainen moi tietysti mapaassa luonnossa keksiä itselleen lisäohjelmaa. Ensi lauantaina päätti klubitoi'.ni- kunta panna toimeen palokunnan ja- senten kesken talkoot laimalaiturin rakentamiseksi sanotulle saarelle. Jokai- nen amulias henkilö, joka siilien on malmis, saa mapaan humiretteu rypaatilla saarelle ja takaisin. mirkaloina kesänoikaan. Tuskin heistä monet tietämättään, uiinkälainen tomu- pesä kaupunkimme kesäisin on. Kannattaisipa asiaa ajatella ja jos- kus muistaa niitäkin, joilla ei ole mir- kalomia, humiloita y. m. mukamuuk- sia, sillä kastelemistarkoitukseen pyyde- tyt summat omat siksi pienet asian tär- keyteen nähden, että siinä ei saisi kit- sastelu tulla kysymykseen. Tärkeältä se tuntuu niistä, jotka saamat katu jemme pölyä niellä ja sen mukana kai- kellaisia taudinsiemeniä, joista katumme eimät mapaat liene. Helsingissä käytetään katupölyn kiin- ni tartuttainiseksi jotakin öljymäistä ainetta, jonka pitäisi olla helppoa. Kastelemistarkoitukseen ei tanvitse, jos seurataan monen muun Suomen kaupungin tapaa, komin suuremmoisia ivarusluksia. Isonpuoleinen mesityn- nöri, marustettuna pitkällä reititetyllä tormella ja lisäksi yksi tai korkeintaan kaksi heu.'osta, joita möisi pitää työssä pitkin päim^äkin, kun niin tarme ioaa- tii. Menojen ei luulisi mahdotton-iin nouseman. Jos yksi he:voneii kesän aikaan olisi kastelutyö?sä noin 50 ä (»O päinuui, olisimat kulut alimmiten laskettuna 85l) nikaa, kahdelta siis 700 ja jospa menot tuhanleentin nousisi- ivat, niin olisikin hyöty ivarmaa-akin markkoja kalliimpi. Silloin ainakin ne, joiden on pakko toimeentulonsa takia kesät kaupungissa majailla, saisi- mat siellä edes siedettämää ilmaa hen- gittää. Tietäisipä siis maltuuston, ter-. iveydenhoitolautakunnan ja poliisilai toksen ottaa asia huomioonsa. Uljaana kohoaa Oulun hautaus- maalla entisen täkäläisen pataljoonan pystyttämä muistomerkki niille sotilas henkilöille, jotka eh!"väi sen olemassa- oloajalla kuolla. Patsas lienee ainoa laatuaan niaassamn:e, sillä tietääksem me eimät muut entiset pataljoonamme ole sellaisella mainajiaan muistaneet. Sitä pitänee jokainen julkisena muis- tomerkkinä, sillä mikä niin elämästi tuo mieliimme muinaisten pataljoo- niemme kohtalon ja sortomnosien alku- ajat kuin sen katseleminen. Mutta, maikka jokainen pitää sitä julkisena muistomerkkinä, niin kuitenkin sellaisen hoitoa patsaalta ja sen ympäristöltä puuttuu. Lahjoittimathan tosin Oulun patal joonan upseerit, patsaan pataljoonan puolesta pystytettyä, pienoisen raha- summan sen hoitoa marten, niut!a tuo sumuni, 146 mkaa, jota säilytetään kirkkokonttorissa „Onlun pataljoonan hautaiu-raliasion" nimellä, on niin pieni, että sen koroilla ei moida pat saan ympäristöä tarpeellisessa kuunos sa pi:ää. Sillä, kuka ryhtyisi 7 mar- kolia koko kesää sen kunnossa pidosta huolehtimaan. ?)kstn muiitamat knlka-- fetkiii, jos niitä patsaan juurelle tah toisi istuttaa, jo mainitun summan nie lisi mat, muusta pnhnmattataan. Ja tarmitsfisihan itse patsaskin jonknn onnettomiiuden matalle kotjanstahaa. Olipa kerrankin patsaan ympärillä olemista kimääreistä pari särkynyt ja itroittnnut jalustastaan, ilkityönkö tai jonkun muun seikan aiheuttamana, sitä en nyt tarkemmin muista, mutta pää- asia oli, että korjauksen maksuun olisi — 70 Muotta täytti kauppias \a liikemies A. S a n t a h o l n: a Kala- joella t. k. 2 p:nä. Tämän merkkipäi- mänsä mietti manhus antamalla ma- paapäimän työmäestölleen Kalajoella ja kutsumalla heidät sitä oman per- heensä kanssa imettämään. Saapumilla olemaa lyömaestöä olikin koolla 2— 309 henkeä, ia kahmia ja mirmokkeita nautittiin. Vieraiden puolesta kiitteli talonmäkeä ja toimotteli rauhallista elämän jatkoa ja iltaa kunnon ivan- hnkselle työnjohtaja Rahkola, jonka jä- Iestä kajahti kolminkertainen eläkoön- hunto sadoista suista. Illaksi oli hra Saiitaholman taaja ystämä- ja t::t- tamapiir: kutsuttu merkkipäimöä miet- tämään. Tilaisuudessa puhui Kala joen kirkkoherra kunniamanhukielle. — R. S. melkoinen sumina mennyt, jollei eräs seppä olisi tyoiä hymäntahtolsesti suo rittanut. Kailen tämän olemme siksi esille tuo- neet. että yleisö kääntäisi enemmän huomiotaan tuohon julkiseen mnisio- merkkiin, joka sitäpaitsi on hautaus- maamme kaunistus, ja jollakin rahan keräyksellä lisäisi tuota mitätöntä p-'iä- omaa. Ja moisihan sitäpaitsi joka entinen sotilashenkilö ottaa asian hnoirnoor,sa ja esittää sen sopimassa muodossa esim. kaupungin maltuustolle, jotta ie ottaisi asiait pohtiakseen ja myöntäisi jonkun j nm man, «oaikkapa ivaan pie- nemmänkin aiinistelumoittoioaroista sanotun patsastahastozi lisät!!, jo:la tuo summa saataisiin edes 5i»U mat- kaksi. Sen lovet ainakin riittäisi oat palsaan hoitoon ja sille ehta mac:ai- suudessa sattuman jonkun tapatur :"..!N ioaralle. Tämä kai!ti siksi, lun ivolnme-o myöntää kanpmigin :n melkoisia summia, — miksei i> si'.un möisi osaltaan huolehtia so:'.u:s.'a> saastakin, maitta tanpunli toi"*-*'■ l !l 1 i " 1 ole pystyttänyt. Ehdotan tuon attuperäisen iu^i.ian koroittamista markaksi !;lfi, ka;i firfconfonitori ei nykyisin enää ota ! oi toonsa pienempiä hautarahastoja. Sipo.