liistainz toukokuun 3 p:nä ZKI^XUkilK I«:o 4g — ISio x r -. ^ /---^ VV---.... ^ - X. -V- . ^ .'. ^ ' /^i - - emM '<W' Md ^ Ldw. ^lwellan ^v-wuotias. Kahdeksankymmentä ikämuottaan täytti miime sunnuntaina kansamme julkiseen elämään täysin käsin kiinni ottanut mies, maakunnassamme ja yleisemminkin kunnioitettu henkilö kunnallisneumos Edwin A wellan. Kahdeksankymmentä muotta on pitkä aika ihmiselämässä. Main Har mat saamuttamat tuon iän. Noin korkean iän saamuttaneelle Amellanin tamoin työskennelleelle henkilölle saat taa yhteiskunta asettaa missejä maa- timuksia, mutta silloin hän moi mii- tata elämäänsä ja osoittaa maatimuk- set täyttäneensä. Samoin on tuon miehuusiän saamuttanut oikeutettu esittämään maatimuksia yhteiskun nalle. Toinen asia on sitten, tahto matko yhteiskunnan jäsenet yhtä hel posti suoriutua niistä. Edwin Amellanin elämäntyö on laaja ja kunniakas. Tyydymme tällä kertaa mainitsemaan hänet aino» astaan entisen säätyeduskunnan ky- mykkäimpänä talonpoikaissäädyn jä senenä, kuin myös kirjailijana. Suo malaisuuden esitaistelijoin rimehin on Amellan kautta aikojen lueitu. Paikkakuntamme suomalaiset oppikou lut m. m. kiitollisina kunnioittamat häntä yhtenä perustajanaan. Monet sanoma- ja aikakauslehdet tunnusta mat „Turkin" ansiokkaat kynäntuot- teet. Niitä tunnustaa »Satakunta- kin" entisaikoina erittäin runsaasti saaneensa. Satakunnan kansa tietää Amellanin mielä manhoilla päimillään, jolloin moni jo metäytyisi lepoon ja rauhaan, esiintyneen rintamissa hymiä aat teita ajaen. Muistetaan millä läm möllä hän mallan hiljattain perusti Satakunnan Sisälähetysyhdistyksen. Tällä hän mielestämme esitti yhteis kunnalle „ oikeutetut maatimuksensa". yhdistyksen toimintaa on kannatettu, mutta ei läheskään niin runsaasti kuin olisi ollut suotama. Runsaam min tulisi maakuntalaistemme kunnia- manhuksen alkuunpanemaa työtä kan nattaa ja yhtyä lemittämään kansal lemme sitä maloa, jota manhusman- huuden päiminään on nähnyt kansan tarmitseman. Samalla kun toimotamme man- hukselle rauhaisaa elämäniltaa, rohke nemme katsoa kaumas eteenpäin ja nähdä hänet mielä monet muodet keskuudessamme. Oli itsestään selmää, että merkki- päimä ei moinut jäädä kansalaisten puolelta huomaamatta. Jo klo 11) a.p. saapuimat täkäläisten nuorsuo» malaisten lähetystönä opettajat M. Kauppinen, I. Ikonen ja rouma M. Vuorisalo termehdykselle. Opettaja Kauppinen puhui päimän sankarille. Sitten hrat I. Laitinen, I. F. Po- lin-Sunniemi, K. I. Jnberg ja Jussi Puumala toimat Satakunnan maan» miljelysseuran termehdyksen, jolloin ensinmainittu lausui onnittelun. Po rin Suomalaisen yksityisen tyttökou lun lähetyltään kuuluimat johtajatar Inkeri Kalliala ja opettajattaret S. Polrviniemi, H. Koskimies ja E. Heikinheimo. Johtajatar Kalliola tulkitsi kunniamanhukselle tyttökoulun, jonka perustaja hän on ollut, tun teitä. Suomalaisen lyseon lähetys, tönä olimat rehtori L. H. Sandelin, maist. A. Söderholm ja M. Cole- rus, joista hra Söderholm lausui koulun termehdyksen. Satak. Sisä- lähetysyhdistystä edusti suuri osa sen johtokunnan jäsenistä, rehtori Sandelin'in puhuessa yhdistyksen perustajalle. Hämeenkyrön ja Jkaa listen kuntalaiset olimat lähettäneet erittäin hienon taiteellisen nahkak.n- tisen adressin. Seuraama kirjelmä oli saapunut ent. maltiopäimämie- hiltä. ..Kunnallisneumos E. Amellan. Ahlainen, Kellahti. Täyttäessänne tänään, Vz10, 80 ikämuottanne, pyydän täten lausua kunnioittamimmat onnitteluni Teille. Kiitos kaikesta osottamastanne ystä- myydestä, erittäinkin ollessamme yh teistyössä monilla maltiopäimillä! Rauhalliset olkoon elämänne ilta hetket. Kaarlo Wärri. Tähän pyytämät yhtyä säätymel- jet Juho Prusila Björni". ja Fr. Fredr. Amellanin 20 alustalaista, työn> johtajat y. m. olimat lähettäneet yh teisen onnittelu-kirjelmän. Kellahden kansakoulun oppilaat lähettimät tuo- hisessa jalustassa kauniin sinimuokkvi laitteen ja omistuskirjoituksen. Nak kilan ja Harjamallan Satak. Sisä, lähetysyhdistyksen haaraosastoilta saapui niinikään kumaltakin kirjelmä. Sitäpaitsi sai kunniamanhus mas taonottaa suuren joukon onnitteluja sähkösanomain, kirjeiden, kukkien y. m. muodossa. — Ultvila» Mälikäräjilla, jotka pidettiin miime laumantaina Po rissa ..Alphan" talolla, oli esillä seu- raamat asiat: Irtolainen Nestor Nikolai KUolo, ^Nakkilan pit. Leistilän kylästä, tuo mittiin taposta ilman tappamisen aikomusta pidettämäksi 6 muotta ku ritushuoneessa. Kuten muistetaan, löi Ketola miime jouluk. 27 p:nä Nakkilan Soinilan kylän Mäkelän talon pihassa puukolla Lammaisten kylästä olemaa talollista Johannes Simulaa 5 kertaa, joista yksi islu sattui matsaan ja tuotti kuolettaman matsakalmontulehduksen, minkä joh dosta Simula 31 p. jouluk. kuoli. Asia oli jo aikaisemmin kihlakunnan- oikeuden käsiteltämänä ja annettiin silloin sama tuomin, maan homioi- keus, jonne asia silloin alistettiin, oli hamainnut tutkinnon olleen mailli- naisen, jonka johdosta asia oli lykät ty uudelleen kihlakunnanoikeuden tut- kittamaksi. — Ketola passitettiin lää nin mankilaan ja päätös alistettiin homioikeuden tutkittamaksi. Käsityöläisenpoika Frans Edm. N antanen, Kullaan kap. Paluksen kylästä, tuomittiin ensikertaisesta mar- kaudesta pidettämäksi 8 kuuk. manke- udessa ja menettämään kansalaisluot tamuksensa 3 m. päälle rangaistus- ojan. Tuomittu oli miime maaliSk. 14 p:n aamuna anastanut työmies Werner Manner illa 1: 30 p:narwoi» sen rahakukkaron ja 73 mkaa seteli ja hopearahaa, josta takaisin saatiin N mkaa. Tuhlattu erä melmoiteltiin tuomitun suorittamaan, samoin oike- «zkuluja ja todistajapalkkioita. 3^, joka ilmoitti ryytymänsä päätökseen, passitettiin läänin mankilaan. Jtsell. poika Karl Wilhelm Num mi, torpp. poika Anders Aug. Ram berg ja mäkitupa!. Hannes Kustaa Suominen, kaikki Porin maaseurak. Pietniemeltä, tuomittiin siitä, että he m. k. 25 p:n iltana olimat tulleet Fa!!st<öinin tilalle ja siellä rikkonut kotirauhaa, Nummi kotirauhanrikko- misesta metämään sakkoa 100 mkaa ja akkunain särkemisestä 100 mk. eli yht. 200 mkaa tai 30 päimän man- keuteen; Ramberg kotorauhanrikkomi- sesta 100 mkn sakkoon tai 20 p:n man- keuteen ja Suominen samasta rikok- sesta 50 mkn sakkoon tai 10 päimän mankeuteen. Sitäpaitsi oli käsiteltämänä eräs marastetun tamaran salaamista kos kema juttu, jossa yleinen syyttäjä on hemosen salaamisesta syytteeseen aset tanut työmies Kalle Ketolan Uudelta Koimistolta. Samoin oli käsiteltämänä eräs kotorauhanrikkomista koskema juttu, jossa syytetään mäkitupalaista Se lim Malsrid Dickman'ia Kokemäen- saaren kylästä. Tämä, samoin kuin edellinenkin asia, lykättiin tulemiin lakimääräisiin tai »vaihtoehtoisesti mä- liköräjiin. — LääninrahaStoou on Porin tullikamarista miime kuun kuluessa lähetetty 5,500 mk. tehden mastoa- malta kuulta miime muonna 36.500 mk. Muoden alusta huhtikuun lop- puua >n lähetetty 190,500 mk, mii- me muonra samaan aikaan 130 500 mk. — Pori» metsästysseura» ampumakilpailussa miime sun nuntaina moitti ,,100 metrin maljan" hra W. Kaskinen 117 pisteellä. II palkinnon sai hra Megelius 117 pis teellä. Millimetreissä mitattuna moitti hra Koskinen 8 millimetrillä. III palk. sai dra W. W. Lunden 113 pist. ja IV palk. hra A. Saarimaa 99 pist. Lähinnä oli hra K. Törmä 97 pist. Kilpailussa liikkumaan tauluun 50 mtr. matkalla sai I pcl^. hra W. Koskinen 163 pist., II palk. hra I. Hellman 162 pist., III palk. M. W. Lunden. 141 pist. ja IV palk. hra Salminen lvi pist. Lähinnä oli hra A. Saarimaa 97 pisteellä. Seuraama kilpailu on helatorstai na, jolloin kilpaillaan 300 mtr. mat kalla ja salonkikimääreillä 50 metr. matkalla. — Tuomittu irtolaisuudeSta. Läänin kumernööri on tuominnut työ miehen Frans Wilho Ojalan, Poris ta, ensikertaisena irtolaisuudesta pi dettämäksi kuusi kuukautta yleisessä työssä. — Maatilauosuudeukauppa. Konttoristi K. E. Elomaa. Helsin gistä, on myynyt perintöosuutena saamansu ' . Tuorsniemen Sjögrenin maatilaa ajuri Anton Armelalle, Po rista 25,000 mkan kauppahinnasta. Mastaanoito tapahtui t. k. 1 p:nä. ^ Mekseliprotesteja otettiin !o',o maassa miikolla 17^ 23 p. huh» tik. kaikkiaan 189, joista Porissa 2. — 40 talonomistajaa kol mesta ensimäisestä kaupunginosasta laimiinlöi eilen henkikirjoitukseen il moittautumisen. — Kasto atuslautaknuta on päättänyt kesäkuukausien ajaksi ottaa kaksi lastenkaitsijaa, joiden tulee leik kipaikoilla johtaa lasten leikkejä. Ha lukkaita kehoitetaan ilmoittautumaan kasmatuslautakunnan puheenjohtajalle ennen t. k. 15 päimää. Lähemmin ilmoituksessa. — Tuomalaiseu Nuija» ko kous pidetään tänään klo 8 i.p. eikä keskimukkona. Tärkeitä asioita. Edus tajain maali puoluekokoukseen y. m. Suellmau-juhlaköori» har joitus on helatorstaina: kmartetti klo 11 a.p. ja sekakööri klo ' .12. Pyydetään kaikkia laulajia saapu maan täsmällisesti. Zalskiiiik ei ilmch MM» lii- Ii!» mi toMs. /Ven/S uu/k/o'. — Wälikohta«S eduSkunnas- sa. Eduskunnan täysi-istunnoSsa per jantaina tapahtui seuraama mälikoh- taus ed. Nuorteman ja senaattori Bergin mälillä. Nuortema: ..Hymin surullisen ku- man tarjoa meidän eduskuntamme tällä hetkellä, jolloin eduskunnassam me istuu tällainen herra (Puhemies koputtaa: Täytyy mälttää mieskoh taista lausuntoja). Läsnäollut senaat tori kreivi Berg poistuu. Eduskun nasta huutoja: Hymä että poistuu. Hymä että meni» Puhemies: Hiljaa. Synkän kuman tarjoo meidän edus kuntamme, kun tällaiset herrat moi- mat tähän eduskuntaan tulla. Puhe mies naputtaa). Hra Nuorteman puheen jälkeen lau sui Puhemies: ..Edellisen johdosta katson oleman syytä huomauttaa, että semmoinen mieskohtainen kääntymi nen hallituksen jäsentä ivastaan ei ole minun ymmäreääkseni sopimaa eikä työjärjestyksen mukaista". Hra Nuortema nimittäin suoras taan kääntyi senaattori Bergiin päin ja osotti tätä kädellä. XlrMn!» jz ?M«. UM Ziiritsclt antaa täällä Porissa konsertin t. k. 8 tai 9 p:nä. Konsertinantajaa tulee säestämään sämeltäjä S. Palmgren. Tietosanakirja. Wihot »Z ja »4. W>hot 33 ja 34 omat ilmestyneet. Niiden runsaasta sisällyksestä miit- taamme seuraamiin aiman yleistä harrastusta herättämiin kirjoituksiin: Elinkeinot (U. T. Sirelius), Elin- keino-ilmoitus, Elinkeinolaki, Elin- keinomapaus. Elinkeinomero, Elin- keino-yhdistykset (K. I. Stählberg), Elinkorkomakuutus <H. Helminen), Eläinmakuutus ja Eläinmakuutus- yhtiöt (B. Johansson), Eläke (K. Soik- keli ja O. Karhunen), Eläkekassat (K. Soitteli) sekä yhteensä yli 7 pals- taa käsittämät perusteelliset kirjotukset: Eläimet, Eläinmaantiede, Eläintiede (K. M. Lemander). Mielä mainitta koon Elinan surma (W. I. Mansikka), Eläineepos, Eiäintabula ja Eläinsatu (Kaarle Krohn), Elisabet (I. Forsman ja K. O. Lindeqmist), R. W. Ekman ja I. (5. L. Engel (E. Richter) sekä lopuksi Englannin kieli ja kirjallisuus (U. Lindelöf ja Helmi Setälä), yli 14 palstaa.. Liitteenä on liitupaperille painettu kaksisimuinen kuvasarja Etu-Intiasta: tekstissä on 25 kumaa. I.svsi-Zvowssts.. Kttkmjim kttslNlllvisto» eiji- Naistll lskuVllode» päättäjäiset olimat opistolla miime lauantaina. Tilaisuus muodostui todelliseksi juhla» hetkeksi, sillä kansaa oli opistolle ke rääntynyt kautta koko Satakunnan. Kun aluksi oli «etsattu nnrsi piti op pilas Oskari Holmström esitelmän eduskuntalaitoksista muissa maissa, jonka jälkeen oppilas Selma Eskola lausui runon „Kuma". Tämän jäl keen esitti oppilas Arthur Alppi kap paleita tomerikunnan lehdestä „Oras". Sitte opettajatar E. Colerus piti esitelmän talousopetuksesta naisille ja oppilas Hj. Lahti lausui ..Kyntömie- hen laulun", jonka jälkeen oppilas Elmi Sarkanen puhui naisasian ke hityksestä Suomessa. Oppilaat Lyydi M-Peijari ja Hj. Miljanheimo lau- suimat erojaissanoja tomereille ja opet tajakunnalle. Johtokunnan puheenjohtaja, pas tori E. Elomaara kiitti opettajakun taa tunnollisesta työstä. Lopuksi johtaja Juho Tormelai- n en lausui muutamia emäStyssanoja eroamille oppilaille, ja jakoi jokaiselle oppilaalle muistoksi I. V, Snell manin kuman. Muun ohjelman lomassa kaiutteli- mat lauluja oppilaitten nais-, mies- ja sekakuorot. — Kausakoulujeu waltioa- W »t. Mouhijärmen kunnalle on myönnetty 3,000 mkan maltioapu kansakoulun rakentamista marten Sal min koulupiiriin. Hylättyjä auomukfia. Se naatti on hylännyt entisen torkka- ampujan Johan Kustaa Stoltin, Tyr mään pitäjästä, palkankorotusano- muksen ja tarkka-ampujan lesken Jo hanna Kristina Teräksen Maskun pi täjästä eläkeanomuksen. — Eläkea«o«»S. Entinen tarkkoampuja Juho Juhonpoika Sten, Huittisten pitäjän Kiminiemen kylästä on anonut muotuista elinkau tista eläkettä. — Myöuuetty eläke. Senaatti on myöntänyt entiselle jesreitterille Johan Fredrik Fredriksson-Rannalle Huittisten pitäjästä 75 mkan muotui- sen eläkkeen. — WahwiStettuja til«sloh- komifio. Läänin kumernööri on mahmistanut Mäkiholkerin perintöta losta n:o 3 Loimaan pitäjän Jsope- ran kylässä lohkaistut Mäkitalon 0,0856, Martin 0,0305 ja Lammin 00588 mäntti, tilat ja Haapalan perintötalosta n.o 10 Kankaanpään pitäjän Kankaanpään kylässä lohkais tun Ruuhilahden 0,0373 mintt. ti lan. — PohjoiS-Tatakuuua» ka»- sauopiSto» kauuatusyhdistyk- se» kokous pidettiin miime lauan taina opiston lukukauden päättäjäis ten yhteydessä. Puheenjohtajaksi ma- Iittiin nimismies L. Lindell ja sihtee riksi johtaja Juho Tormelainen. Toi mikunnalle myönnettiin tilimapaus ja johtokunnan laatima tulo- ja meno- armio hymäksytliin. Eromuorossa olemat johtokunnan jäsenet emäntä Oukari-Mattila ja opettaja Arjö Päimike sekä wara- jäsen romastinrma Bttty Lindfors malittiin kaikki uudelleen: nimismies P^rniasen sijalle tuli nimismies L. Lindell. Tilintarkastajiksi malittiin konstaa peli Rytilä ja maanmiljelyksen neu- moja Kalle Mäkinen: maralle op. K. Lunden ja maanmilj. Joukainen man- hempi. Pöytäkirjan tarkastajiksi malittiin op. Lunden ja maanmilj. Päimike. — Kansanopistolaisia maa- talousopiuuoille ulkomaille. Ensi laumantaina lähtee Hankonie men kautta ulkomaille maatalous- opinnoille kansanopistolaisia Kankaan pään kansanopistosta 9 henkilöä, Huittisten 6 ja Haapameden 2 hen kilöä. Harjoittelupaikat on opiskeli joille hommannut kansanopistonjoh- taja Juho Tormelainen. — Päästotodistukseu Galou maamieskoulusta saimat m k. 30 p:nä m. m. seuraamat oppilaat: L. T. Kestilä Alastarolta, K. K. Käki Huittisista, Y. K. Mäkitalo, E. I. Narri, M. I. Perho ja K. I. Piki Loimaalta sekä I. W. ZVälimäki Pun- kalaitumelta. - Tuomittu. Asioitsija Kalle Kaunismaa tuomittiin laumantaina Huittisten mällkäräjillä 6 kuuk. man- keuteen ennen tuomitun 6 kk. lisäksi tekemistään monista kolttosista. Kau nismaa oli kesken Huittisten taimi- käräjöin lähtenyt pakoon aikeissa mennä Amerikaan, mutta saatiin Ruotsissa kiinni malokuman nojalla juuri kun oli junaan astumassa. 5k. tulee mielä Porin raastumanoikeu- dessa syytettämäksi samanmoisista ri koksista. — Puu- ja kaSwitarha sekä «aamieskursfit on Kankaanpään kansanopiston johtokunta saada ensi lukumuodesta alkaen opiston yhtey teen. — ikaitvoo» hukkunut. Mii me perjantaina putosi taloll.pojan Frans Matikkalan, Huittisista, noin 6 m. poika Maunu kaimoon leikkies sään muotta manhemman Meini Sii- mosen kanssa kaimon reunalla. Kump pani säikähti niin, ettei uskaltanut mennä sanomaan, maan juoksi ko tiinsa. Wasta usean tunnin perästä huomattiin lakki kaimossa ja rumet tiin etsimään. Poika löydettiinkin, mutta kuolleena. Harjaloalta. Harjamallan Kansallis mielinen Nuorisoliitto »Kar hu" toimii hauskan yleisen iltaman Seurahuoneella helatorstaina t. k. 5 p:nä alkaen kuuden tienoilla illalla. Ohjelma on monipuolinen, muun muassa kaksi näytelmäkappaletta »Sy teen taikka sameen" ja ..Sa la liitto", puhe, runoja y m. Lo puksi yleistä tanssia. Sisäänpääsy on 75 pnä. Samana päimänä klo 3 i.p. ko koontuu ..Karhun" moimistelu-ja ur heiluseura Seurahuoneella. a UH svmslaim heilimluutvs- yhtiö. He»kiwak»ut«Sosakeyhti» Salama. Uuden suomalaisen henkimakuutus- yhtiön yhtiöjärjestys jätettiin miime perjantaina senaatin mahmistettamaksi. Ihtiön perustajina olimat mahmis- tusanomuksen allekirjoittaneet Helsin gissä huhtik. 16 p. pidetyssä kokouk sessa asetetun mäliaikaisen toimikun nan jäsenet. Uuden yhtiön nimeksi on mäliaikai- nen toimikunta malinnut: ..Henki- Vakuutusosakeyhtiö Sala m a". Uukarilaifia lauluseuroja Terijoen laulujuhlille. U. S:lle kirjoitetaan Unkarista: Mianantaina m. k. 25 p:nä oli Unkarin ylioppilaslauluilla illanmiei- to, jossa oli läsnä suomaloisia. He räsi ajatus lähteä Suomeen Terijoen laulujuhlille. Laulukunta kääntyy Budapestin kaupungin se?ä maluon puoleen, pyytäen amustusta matkaa marten. Jos se saadaan, tulee lähtö. Innostus asiaan on suuri. Jzs suunnitelmaa ei kokonaisuudessaan moida toteuttaa, lähtee laulajain edustaja joka tapauksessa. Unkarin matkailijatoimiston puo leen on käännytty kehoittaen sitä jär jestämään matkin Terijoen juhlille. Asia on saanut kannatusta. Budan mieskööri, johtaja tirehtööri Szatojanomits Jevö, saapuu Terijoen laulujuhlille ja antaa siellä konsertin Kööriin kuuluu 36 miestä ja esiinty mät he kansallispumuissaan. Tätä nykyä oleskelee Budapestissa Teri joen Laulujuhlatoimikunnan puheen johtaja Mikko Uotinen, asiaa järjes tämässä. Kaupungin lehdet puhumat lämpimästi Terijoen laulujuhlapuu- hasta ja toimomat sen hymin onnis- tuman. Samalla antaa kööri mahdollisesti konsertteja muuallakin Suomessa. Kaikkia niitä, jotka haluamat köörin konsertteja seudulleen, pyydetään kääntymään hra Mikko Uotisen puo leen, os.: Terijoki ja ilmoittamaan mitä takeita olisi olemassa konsertin kannattamais uudesta. Unkarilainen Suomi-ystämä Jspa- novits Sandory, on lumannut pitää esitelmän juhlassa. — Wetterhofs-Aspi« »äytte- lystä, jonka johdosta Turun poliisi mestari erotettiin mirastoon ja lää nin mirkamiesten m. m. kumernöörin toimiin ei oltu tyytymäisiä kirjoittaa „Äbo Underrättelser" m. m. seuraa maa: ..Käytyämme Metterhoff-Aspin näyt- telyssä, joka käsitti 40 teosta, täytyy meidän rehellisesti tunnustaa, että me emme moineet käsittää syytä sii hen kiihkeyteen, jonka näyttely on saanut aikaan ja siihen merkilliseen askeleeseen, jonka maan kenraaliku- mernööri on nähnyt tarpeelliseksi ot taa. Näytteillä olemiin teoksiin kuului hänen majesteettinsa keisari Mutsu- hiton malokuma, hallitsija Menäjää kohtaan ystämällisessä maltiossa, ku mia hänen tyttärestään, marsalkka Jamagatasta, kuolleesta ruhtinas Jtosta, kenraali Ojamasta, NogiSta ja Kurokista sekä amiraali Togosta ja mahdollisesti muutamista uuden Japanin ja miime sodan merkkimie- histä. Sitäpaitsi joukko japanilaisia kumia ja sotakumauksia, niiden jou kossa muutamia miheriällä märillä painettuja kumia, jotka olimat tun nettua, halpaa japanilaista painosta sekä mihdoin joukko kumia, jotka eimät olleet tekemisissä sodan, eikä politiikan kanssa. Niiden kuuden kuman jou kossa, jotka näytteillepanija oli itse poistanut Turun sotilasmiranomais- ten »vaatimuksesta huomasimme me, että korkeintaan yksi — esittäen me- näläisiä sotamankeja — möisi haa- moittaa hymin suuresti kiihtynyttä sotilaallista tuntoa. Me emme kui tenkaan ymmärrä kuinka muutamat historiallisia tapahtumia esittämät ku- mat yleensä moimat tuntua loukkaa milta, kun kumissa ei esiinny mitään tarkoitusta erityisen nöyryyttämän kohdan etsimiseksi, ja ennen kaikkea täytyy meidän suurimmassa määräs sä ihmetellä, että sarja malokumia saa aikaan niin makamaa, että ku mernöörin asema tulee uhatuksi, po liisimestari erotetuksi, erittäin kun näyttely on ollut sallittu toisilla paik kakunnilla maassa. Tällaisen sekaannuksen laillinen luonne näyttää meistä erittäin epäi lyttämällä. Moidaan lisätä, että näyttely, niin paljon kuin me sitä tunnemme, ei ole ollut yleisön puolesta paljon huo miota herättämä, eikä herättänyt siinä niitä tunteita ja maikutuksia, joita menäläisellä taholla näytään pelkää- män yleisöön Ismiämän. Siten esiintyy tämä kaikki Venä läisellä soti!ostchc,lla äärimäisen ar kuuden wali!eltaivona ilmauksena hermostumisena, joka, jos sitä jatkuu mielä kauemmin, mormoan tulee mu kanaan tuomaan suuria selkkauksia". Liittolaisten leiristä. Sarat. List ok on piirtänyt seuraa man kuman eräästä Menäjän kansan liiton Saratomin kaupungin haara osaston kokouksesta. Keskustelu oli ollut aiman julkista. Kalinkin: Minun mielestäni pitää Miljukom tuomita 15 mucdeksi hirteen. Roikkukoon jonkun aikaa, ot takoot sitte pois ja pankoot sitte taas silmukan kaulaan ... Ileisö: Suurkiitos, Kalinkin! Bramc! Kalinkin: Duuman entinen pu heenjohtaja Homjakom oli uninen ja nykyinen on liian rohkea malehtele- maan: hämytön malehtelij, ja kers kaaja Laskee maletta kuin pojan ret kale duuman 400 jäsenen ed?ssä eikä yhtään punastu. T> uplits kij: Sellaisten kuin Miljukom ei ole oltama duumassa, maan hirsipuussa. Viikkokst5ZU8 kirMzuuteen. VlSisö lienee kuomaonut. että aivan uusia kirjallisuus tulee päivä päivältä kuomattsvammalcsi. Li kä^ enää laatuun jokclsttaa muistiinne kaikkia teoksia, joita me itse kaluaisimme suositella. Kadottumme sc-n vuoksi mainitsemaan muutamia, joita toivoisimme ?ei6än oppivan tun- temaan. öjönnson. — ^c>rzs1^ilien runoilija-vainajs on varmaankin vast^i^ui, dessa luettavk kuluneen vuosisadan klassikkollun. /a kän on kaikis a suurista irertczjists olevs suosituimpia, sillZ, Ilonen teolcsissssn or> ikineel liven raikkaus, joktuva luonnon välittömästä vaikutuksesta, ja «e on Äin,-> houkutteleva uusia lukijapolvia dänen teoksiensa luo. ?arkaat Iiänea kertovista teoksistaan: /^rne, L/nnove käiväukumpu, Iloinen poika, I^alastsjat)?ttö ) . m, on n^t julaivtu suomeksi kookkaana kokoomanicloksena. huolellisen käännöstyön ovat suorittaneet Klaila Talvio ja Vrj>> Koskelainen, hekotamme ostamaan kaikkiin koteikin. 5i6 7: - , n:'ci 6: —, IVIails Islvio: /^nns 8arko!ls. '1'imeän pirtin dävit^ksen ja ^outsian' tekijä on n^t julaissut näytelmän, jo!Ia kän on voittanut kaikki odotukset. '^Vnna Larkoilasta' on jo sanottu paljon kiittävää, ja luuli simme sen arvostelua tulevaa yleiseksi, että tekijä joka on niin voimak- kaasti keskittänet kuvausk^k^asä draamallisesti ansiokkaaseen ailieeseen, on saavuttanut suuren taiteellisen voiton. 1°ässä näytelmässä kerättää keti tiuomiota se, että se on saneen pidättyvästi käsitelty; tekijän kirjailijaluonnekaa on ollut taipuvainen lii- kaan vauiitiia. IVIutta n^t tiän onkin koko ajan liallinnut ainettaan: to! miarian päästyä vauktiin, on joka lauseella oma tektävänsä ja ne vic-vät luonnollista kekit^sknlkua loppuratkaisuun. ^itie on inhimillistä mielenkiintoa kerättävä; pääkenkilöt näkee te'xijä selvästi edessään; runollisuuden välkettä on IVlaila Talvion teok sissa aina. Kellotamme ostamaan. z: ;c>. Ks^jalsn kirja. — Olemme monesti viitanneet täliän teokseen, joka kaiketi' on kevätkirjallisuuden kuomattavin. Vetoamme tällä kertaa His- toriallisen ^'kakauslekden sanoikin: »l^eos on erittäin suurisuuntaisesti suunniteltu, tähdellisenä se tu- lee muodostamaan mitä arvokkaimman ja monipuolisimman kuvauksen Karjalan maasta ja kansalta. ^0 kirjaa ulkoasu on miellettävä, mutta Kuten sanottu. teos lupaa paljon. —» teosta toimittaa ?aavo Akavan. K. V^pelinin, H/. Lasilierin ja Vrjö Llomstedt Ojoisen avulla livo Härkönen, tunnetuimmat Karjalaa- tutkijat ovat kirjoittajina I osa b: zo. 8uomon valtiopäiväin liistoris. - professori salmen on varmaankin teka> t kiitettävän t>'öa julaistessaan kelposti luettavassa muodossa täss.^ mainitun teoksen, joka todellisuudessa esittää maamme pääpiirteet keskiajasta viime aikoikia. tällaista kokonaisesitystä ei ole ennen tekth. t>ö on vaatinut samalla alaan syvästi perektzm^ttä kuin käytännöllisessä politiikassa toi- minutta kistorioitsijaa. Li ole satunnaista, että tämä kirja on n ) t ilmest^nxt. tuulisi sen olevan lukuisaia kansalaisten käsissä. 1: 75 Llcovgssrll-pgtersen: Nuorison kinjs. — Kaikille valppaille, p^rki ville auorille on omistettu tämä kirja. Le pukuu seuraavista ahoista I^uonso ja humalaa valtakunta: Kaipausvuodet; Khk^jea kekke^t/mi aea; Omantunnonelämän kekke^i^minen; Rakkauselämää kek>ce>t>'- minen. tekijä siis koettaa selittää nuorison kenkisen elämän pulmia, jotka monelle jäävät koskaän selviämättä ja m^ökempinäkin vuosina tekevät elämän pettymykseksi. Etevimpien ikmisten kokemukset on kirjassa esitetty tsdistuskappaleina. Ottakaa ja lukekaa! 2: 75. koruk. 4: . kullolf idolin: ttuonelcssvion koito. »Kotitaide» lausuin »^män nille ja kukkais/stäville on tarkoitettu tämä kirja, jossa asiantuntemus ja rakkaus kasvimaailmaan miellettävällä tavalla eittivät » — »?uut3ika» lausui: »^mmattimiekea on myönnettävä, että kirjassa annetut neuvot ja okjeet ovat paikallaan » i: 25 sid. 1: zn Verner Zööerström vzakevjtitiö. Ileisö: Bramo! Hirteen Huraa! Tshistjakom: Kuka siellä sa noi jotain Kalininia mastcan? Ulos sellaiset lapset! Sellaiset pitää kuris taa! Minä kolhin pörssissä sellaisten päihin rikki teekannuja ... Ulos! S a tun in: Mitä tulee Milju- komiin, niin pitää hänet lähettää Tolmatsemille tai Dumbadselle op- piin ja muita miljukomilaisia marten minä neumoisin ostamaan ei gumi- letkuja, maan rautalankaa ja poltta maan räkänokkaiselta juutalaiselta duuman enemmistöltä silmät öääs- tä ... Minä tahtoisin, että kaikki ma- semmistolaiset tuntisimat olemansa siellä kuin Menäjän kansan liitossa! yleisö huutaa minkä jaksaa ..hu raa", ..kiitoS", „se masta ylioppilas" ja muuta semmoista. ikunnianosoitukfia wainajalle. Kristiania, toukokuun 2 p:nä. Björnsonin paareille omat keisari Wil helm ja Saksan maltiokanSleri lähet täneet seppeleitä. Selma Lagerlöf on lähettänyt rou ma Björnsonille sähkösanoman: „Ea- nokaa suurelle miehelle oppilaan mii- metermehdys. Selma Lagerlöf." Eilen saapui tänne 15,000 matkus tajaa ottamaan osaa surukulkueeseen. lNelettxjZ Iclkjoitvillk. W»o!rallllltllk»itie» jiuljeesjoljtil- jns kokous. Koska uuden maanmuokra-asetukscn säännökset tuottamat suuria maikeuk- sia etenkin muokralautakuntien pu heenjohtajille, niin olisimat hyrrät neumot tarpeen maatimia. Eräät pu heenjohtajat omatkin ajatelleet pidet tämäksi yhteisen, Turun ja Porin mahdollisesti myös Hämeen lää nin muokralautakuntain puheenjohta jat!» kokouksen Tampereella, jos tar peellinen määrä osanottajia ilmoittau tuu, toukokuun 17—1? ja mahdolli sesti 19 p. Kokoukseen on jo lupautunut näiksi päimiksi luennoimaan ja neumomaan professori K. I. Stählberg Helsin gistä, ja luennoi hän seuraamista - 24^ - Varmasti olen nuu kasvot ennen nälmvl». s.in"! käri. )a olikan käa näkn) tkin. Luurimman osan ijästään »li kän kuulunut l^airn ?'dn srdin alkeiskoulun jokto- kuntaan. öitten käski pormestari kirjuria lukemaaa tutkijan l?.usuanon. Ilcrra ^>>eae/.sr l lemivZ oli tärkeä kenkilö, joka mielellään taktoi loistaa puketaidollaaa. Kaikki läsnäolevat taktoivat vaan kuulla tuoa onnellisen nimen, joka oli stipendiä saanut, ja sitten läkteä kotiinsa, lautta kerra kdene/.er I lemio^ ei pitänet kiirettä. Hän alkoi siis eleiskstselulla stipendeistä ja tut kinnoista, kuolimatta levottomasta sokinasta, joka kuu- lui siellä täällä kuolleessa ^ Häa esitti koko kreivikua- naa kistorian, pukui menneestä ajasta vaikeuksineen ja miten Kevin kaikki n^k^sikaaa oli järjestetty. Hän kertoi (-allo^vae'a maanviljelese^distestea kallinnosta mainitsi keidän pukeenjoktajansa, sikteeriasä e- ln. lläa pukui lakjoituksista, josta stipendirakasto oli saa- aut alkunsa, l läa mainitsi kaikki entiset stipendiaatit ja luetteli kunnianosoitukset, jotka olivat meökemmin tulleet keidän osakseen, mainitsematta e^tä keistä, joka äskettäin oli saanut seitsemän vuoden kurituskuo- neravAaistuksea vääreaaeksistä. Uelu salissa eneni. Liiloin rektei sikteeri keinoon, joka keti kerätti ekdotonta kiljaisuutta ja kiinnitti kaik kien tarkkuuden pukujaan. Mutta tässä tilaisuudessa», sanoi kän, »on tun onnellinen kandidaatti » Hän pesäktei taas. »Kenties kuitenkin ensiksi mainitsen mitä taktoi I^a^an saaaoo kokeista eleensä — » Uutta kän oli mennet liian pitkälle. Hänen vir kaveljensä nousi seisomaan. - 245 - Kit oli aina samaa mieltä. Kun liett)' -iilten taputti Kit in kättä, olivat I rank t^kiskolm ja Viciii-' Kinmout ja etenkin l<ol> ^rmour joutua ikan ^uua- niltaan. Kaikki kolme istuivat levottomina aivankuin vii sivat istuneet neuloilla ja paloivat kiukusta Kit iin ^ kaikkeen täkän oli seenä l>eten tavaton viattomuus. öitten saattoivat ke Letti ä toverineen tienliaa raan. pitemmälle eivät uskaltaneet, sillä pelkäsiväl kirkkoväärttiä. Lanottuaan metsänvartijoille jääkv ^ii set, kulkivat IZette ja Kit aivan teeneesti kunres tu- livat kaivolle, missä oli avoin paikka ja Kit mietiskeli, että auo kolme miestä luultavasti pitäisi keitä sil- mällä. Uutta sellaista ei joktuaut Let/a mieleen- kääa. Lillä juuri kaivolla käa aina kuiskasi Kit ille: »/os takdot, saat suudella minua.» /a Kit suuteli, sillä täetznkän känen sitä tekdä. tämä oli tietestikin aivan viatonta, sillä olisikan ollut makdotonta ajatella, että Rette taktoisi takallaan ke- rättää katkeraa mustasukkaisuutta ikmisissS, jotka ei vät milloinkaan olleet käntä loukanneet. Uutta omi tuista oli, ettei Lette koskaan taktonut jatkaa käve leä, kua metsäavartijat olivat kadonneet näkevistä Kun auo kymmenen onnellista päivää olivat lä kes loppuun kuluaeet, piti Kit velvollisuutenaan pulma lietMe tästä. »La luule, että metsänvartijat pitävät siitä,» sa- aoi käa. Lett^ komeili ja saaoi: »Uitäpä siitä, kun vaan itse siitä pidämme?» /a tä/teikän Kitin tunnustaa olevanpa saniaa mieltä. »Kn suinkaan minä ole lioli ^rmoisr ia ja noit- liit -