I-auvsnlsing tammikuun 23 p:nZ :o ll 19! »»«« Me olemme Voimakkaat, kun maan Voimamme kokoomme. Tässä kokoamisessa pitää kunkin oma osuutensa suorittaa. Kansalaiset! Meidän welwMsuutemme on tor jua se wa ir,. joka sisältä ja ulkoa maatamme »chkaa! Suomalainen puolue, niinkuin hymin tiedätte, tahtoo säi lyttää maamme lakiin perustuman »valtiollisen ja yhteiskunnallisen ase man; se t h oo säilyttää emankelis- luterilaisen uskonnon sekä kotielämän että laSten opetuksen ja kaSmatuksen perusteena. Suomalainen puolue tah'oo mälttämättömZsti kaikilla 'ail- lisilla keinoilla poistaa ne ristiriidat, jo'ka kärjistärvät Venäjän ja meidän miamme v?äliset suhteet. Suomalainen puolue tie ää ja symästi tuntee, että miime- akoina saastaisten moimain rikki- revimä ja juuri sen syyn takia komia kärsimyksiä kohti kulkema kansamme, kansallista ja »valtiollista itsemurhaa Välttääkseen, edellä kaikkea muuta kai paa ja tarmiisee keskinäistä sopua ja ulkonaista rauhaa. Suomalainen puolue uskoo maansa edustamisen maltio- pSimillS, ei taitamattomille, edeSmos- tuun tuntoa n» illa olemille kemyt- mielisi lie kuboittajille, maan maansa tarpeita tuntemille ja eduskuntatyö hän pystymille henkilöille. > Isänmaataan rakas- taman ja sen kohtaloista huolehtiman jokai sen Sänimaltaisen kansalaisen pyhä ja kunniakas melmollisuus on näyt tää mitä yksin mielin saadaan aikaan! Malipimmme ylnsthdck- kaat, jumaluusopin tohtori Lmri Ing man ja lakitieteen tohtori I. K. Paasi kiwi, j/itka taaskin omat suostuneet asettumaan edustojaehdok- kaiksi näissä maaleissa, omut ky'!ä ennestään tuttuja ja rakkaita tämän mialipirin malitsijaille. Lämminsy- däm si .ä suomalaisina ja eduskun nassa edusmiesten maliojaukon etu- rint-m^n miehinä omat he täällä Satakunnan makaman kansan laa joissa kerroksissa saamuttaneet horju mattomin luottamuksen ja kannatuk sen. He, jos ken tämän Vaalipiirin ehdokkaissa, käsiltämät senaattori Da- nielsonKalmorm jo m. 1906 lausu mat san?!: „JUoimpia ajattelijoita, tiew !Mp'ä lainsäätäjiä koko inanil- m ssa klZhyt!ää !äl!ä hetkellä tietoi suus siit5i, että lain säädännön kautta !v?idi.n lei.dä äärettömän paljon tai udelli^en kurjuuden, henk>sea pi meyden, puutteiden ja paheiden pois- t amseksi käessä-ihmisten keskuudessa". E.tä vleisehdo^kaamme omat sc?» ivillä teh'äwis ään ja myöskin par hain tahlonsa mukaan tarmokkaasti tämän kansan to meitte» mukai'eeti edellisillä mliiopäimillä toimineet, sen on ,'pu emätlä jokainen edaskuu nan työskentelyä seurannut tullut ai kanaan huomaamaan ja fiitä puhu wat kautta aikojen eduskunnan pöy täkirj »t kaunista kieltä. He oma' maltiomiehiä, joiden ajettamakst kansa ehdottomalla luottamuksella on usko nut kalleimmat osiansa ja jotka tun nontarkalla, melmollisuuden maali nusten mukaisella, jova usein suurtc itsekieltäyiymiStä Vaatimalla työsken telyllään omat jokaiselle todistanee olemansa tuollaisen rajattoman kon san luottamuksen ansaitsemia edus miehiä. Tihtorit Ingman ja Paasikimi e? Ivät siis kaipaa esitteillämme taajoill' malitsiiajoukoilleen. Ne kansalaiset, jolka edellisissä maaleissa omat heitä äänestäneet, empimättä antamat nyt kin äänensä heidZn puolestaan. Olemmekin tällä kertaa tahtoneet lausua ylläolemat sanat niille tädän saakka jommankumman maslapuolu een (nuorsuamalais-ruotso laisen ta' sosialidemokraattisen) ehdokkaita kan naitineille ja jotka mchdoinkm näissä maaleissa omat päättäneet antaa ää nensä suomolaisen puolueen ehdok kaille, että hekin yhtä Varmana, yhtä suurella luottamuksella kuin jo aikai semmin suomalaisen puolueen rime' hin lukeutuneet äänestäjät moimai antaa isänmaamme kohtaloita o!al taan järjestelemän ääamsä niille suo malaisen puolueen maaliliitossa ole mille listoille, joissa omat nimei Ingman ja Paasikimi, tietoi sina, etlä jos kansa kaikkialla maaSso molitsee edustoj kseen yhtä kywykkä'tä miehiä, vh'ä lämminsydäm siä tämän nnn monen myllerryksen alaiseksi jou tun een kansan yStäwiä, niin elpqv mqöst n toimo saada maamme astai kansalaisten toimomuSken mukaiselle kannalle. Sen täbden jokaisen, ken jo on teh nyt makaman päätöksen äänestää suim^lojsen puolueen ehdokkaita, kun ma-melmollisuutena on, itse äanestet- tyään, tehdä myöskin naapureilleen selkoa siitä, miten äärettömän täv keZ?ä maalle on, että hekm SäneLtä- wät suomalaisen puolueen ehdokkaita. Älkää suoko itsellenne rauhaa ennen kuin jokainen on käynyt äänestZ mässä! » »« Porin lurjl». Nuorsuomalaisten maalittmnus- lause. — Miksi sosialidemokraa tit Suomalaista yuoiuetla par jaamat. — Na^lipitrimine nuor suomalaiset ja r-ivtstllmieliset taas qhkiistoiminaassa. —- Jo kainen maaliin! ..yksimielisen maStarinnan woi- maan luottaen käy nuorjuomalainen puolue taisteluun". M5ole>va lause esiintyy jälleen Vaalitaistelussa nuorsuomalaisten, samoinkuin koko «perustuslaillisen" puolueen, sosialidemokraatit siihen luenuina, tunnuksena. O.i siirastaan ihmeellistä, jos tuo ..masmrinnan" aate Vielä kaik kien niiden tappioiden ja onnetto muuksien jälkeen, joihin se on ollut syynä moi ihmisiä hurmata. Vastarinnan" tuhoisuuden huuta jat siihen luottamat ja sitä toimo- wit, koskapa sen lipun suojassa Vaa litaisteluun käymät. Il tumminkin, jos ottaa maimak- seen muistella „mastarinta"-aatteen toteuttamisyritysten seurauksia, häm- mZStyq jo sitäkin, että ollenkaan tie tään täyitää tuollaista maalisyöttiä. WenSliiis-s«omalai«ea komitea. Suomalaiste» jäse^te» waStala«se. L ,cjan perustelunsa sekä sen 5 jalla, mitä he aikaisemmin komite>:s a omat esittäneet, lausumat komitean suomalaiset jäsenet maZlalauseinsa lc pussa mielipiteenään: ettei herrojen menäläisten komitean^ jäkenten malmistamaa lakiehdztuSlo, Suomen Malnosään öön somettuma'. Lomana ja Suomen kansalle turmiota tuottamana, moida ottaa lainsäädäntö toimenpiteen perustukseksi; että, jos katsotaan e.tä asia nyt on loppuun scateitama, ehdotus laitsi ol si malmt^tettama he dän laa?im nsc» luonnoksen podjalle laikka myös muille peruö e^lle, j?:ka someliumcit Suomen oikeudelliseen as?moan, huo^ioonotla. molla e lä tarkasti luetellaan ne ky symykset, joiden katsotaan pitämän tulla eruyissn lamsäädZntöjarjestylsen esine::,"! sekä et:ä lakiehdotus armollisena esityk senä annetaan Suomen eduskunnalle perustuSlammukaiseSti käsittäväksi. Kymmenen muoden aikana omat nuo surulliset seuraukset tulleet mo nella tumalla näkymiin. Edellisinä routamuosina me ..maStarinnan" muoksi merelimme aseman toisensa perästä ja kerta toisensa perästä ehkäisimme meille edullisen muutoksen hallituSs^ unnassa tapahtumasta. Kun sitten miimein Suomalc-iseen puolueeseen lukemumain miesten pon nistusten jälkeen saaliin maamme j>> Venäjän keisarikunnan mälillä riSu> riitojen selwittämiStä tor'ottama> neumottelut alkuun, katkasimat „maS» tarinnan" puolueet, suurlakossa mal taan päästyään, nämä neumottelut. Seurauksena tästä oli, että suurla kon jälkeinen suotuisa aika kul»i ilman, että riitakysymysten selmittely oliii rahtuakaan edistynyt. Mecheli- nin hallitus, jota muu:en, simumen- nen sanoen »Satakunnan Sano missa" alituiseen py!,ällä ihailulla mainitaan, käytti aikansa ainoastaav eripuraisuutta kylmäneen poikkeuslain laalimseen. Kun porin maloisan muoden pe rästä malciollinen asemamme synkke n>, omat „m.iStarinnaa" huutajat j kolmasti toimittaneet eduSkunne?? hajoitetukst ja siten estäneet sisälliSten o^rannussuunnirelmien tulemasta tr. teutuneiksi. Samana aikana on kan- »amme menettänyt oikeudm mälmö mäSti esittää asiansa hallitsijalle, me uonmlmset «MM! Suomenmieliset suurissa joukoissa Vaaliuurnille. Pois lväliupitä- mättömyys ja welttous! Isänmaan yhteinen asla kutsllu Nyt kaikkia täyttämään kanfalaisVctVollislluttaan. Se kutsuu erittäinkin niitä, joille suomalaisuuden asta on rakas ja kallis. Se kutsuu ja lvaatimalla maatii niitä, jotka käsittälvät ettei uhmaitu ja suuret sanat mitäön auta, Vaan tosltyö ja jarkcma toiminta. Alä anna sosialistien eksyttää itseäsi! Älä luota ruotsalais nuorsuomalaisten »viekottelnihin, maan tule ja tuo uaaprisikin äänestämään Suomalaisen puolueen ehdokkaita! — Senaatti. Senaattori Th. Sillman on heikontuneen termeytensä >akia puqiänyt lvopauluSta senaatin talousosaston jäsenyydestä. Ryhtyessään eilen mirkaonla toi mittamaan kieltäytyi äskettäin nimi- etty senaattori A. von Kothen leh mästä säädet yZ mirkamalao, minkä lohdosta prokuraattori poni masta- lauseen. — T«r«« h»wioike«S. Tu. run homioikeuS on päättänyt pyytää senaatilta, että joka homioikeuden jä- senistä määrättäisiin marapresidentin mirkaa hoitamaan kunneS mirka ma- kinaisesti täytetään, ja päätti Homi oikeuS miime keSkimiikkona äänestyk- sen jälkeen pyytää toimeen nimitetlä- w ksi homioikeudenneumoS O. Tam- mainin. Eroamien Varapresidentti' F. F. Bruunin, homioikeudenneuivokset G. M. Tenlemn ia N. W. v m Msndttn, aseSs -ri A. Grunerin ja senaattori F. F. Saarikosken sijaan on Ti-run HomioikeuS päättänyt pyytää apujäse nikn Hauhon tuomiokunnan tuomarin W. B!äfieldin, maratuomarit G Jde> stamin, I. W. Stenströmin, K Eriks sonin.ja K. Sjöblomin. Wiökaa!in mirkaa Turun homi oikeudessa toimittamaan, sittenkuin notario W K. Snellman nyttemmin on määrätty apujäseneksi, on homi> oikeus määrännyt maratuomari Knut Malinin. Kun nyttemmin on myönnetty mää räraha Viidennen ja kuudennen osos ton ylläpitämistä marten Turun ho- mioikeudessa, on HomioikeuS jakautu nut uudelleen eri osastoille. — Suome» ravtateide» wol tovvta. Senaatti tarkisti miime l::S- raina päätöksensä julaiSta asetusko koelmaSsa ne »väliaikaiset määräykset, jotka koskemat keisarikunnan kulkulai tosministeriön Suomen maltisn rau tateiden malmomisen järjestystä. W. t. prokuraattori A. Charpentier liitti pöytäkirjaan mastalauseensa pää töStä ja siitä johtumaa laittomuutta maSlaan. netys, jonka seuraukset omat olleet ja omat m,tä laajakantoisemmat. ..MaStarinnan" yhtenä lopullisena tuloksena on ollut, että meillä ei enää ole omaa senaattia, maan me« näläisiStä sotaherroista kokoonpantu hallitus, jonka huolenpitoa maastam me emme suinkaan moi kiittää. Siinä muutamia pääkohtia „maS- tarinnan" tuottamista seurauksista. Suomalaisen puolueen taholla on aina oltu selmillä siitä, että yksin omainen jyrkkä maStarinta johtaisi onnettomuuksiin. Sen muoksi on rämä puolue aina ollut si:ä mieli- oidettä, että meidän on neumottelujen ja somittelujen kautta saatama riita- kysymykset pois päimäjärjeStykseStä. Tämä puolue on edelleen samaa mieltä. Jyrkkä maStarinta ei nytkään sen käsityksen mukaan moi onnetto muuksia torjua, maan ainoastaan n,itä lisätä. Jokainen ajattelema kansalainen on marmaan miime muosikymmenen ta- oahtumia tarkkaan punnittuaan omak suma saman käsityksen. Toimon sen muoksi, että ihmiset ätä asiaa ajattelisimat tyyneeSti ja järkeänsä käyttäen, ennenkuin punai sen miiman maalilippuun metämät. Oi ollut somaa taaskin huomata >e läheinen hengenheimolaisuus, joka — Ikavteita majeSteettirikok seSta. Punoyl.hallituS on tehdyt senaanlle eiiryksen kanteen nostami sesta majesteettirikoksesta Wapaa Sa na-nimistä sanomalehteä mastaan ledden 149 numerossa joulu?. 22 p.nä olleen ..RyöStö on jo suoritettu" k-r jotuksen johdosts. Senaatti on päättänyt Hänen Ma> jesteettinsa ratkaistamaksi jättää ky symyksen kanteen nostamisesta majes teeltirik,ksesta Kansan Lehteä mes taan „WenäjS ja me" kirjotuksen joh doSta, sekä Makka-Suomea mastoan ..Sotilasmiljoonat" kirjotuksen joh dosta. - Wii«ei«e» eduSkuvtamme hojvilettiiu se» johdost», eltä se k:el äytyi maksamassa maadittua sotilas pumaksua. Eduskunnan ruotsalaiset, nuorsuo mo laiset, maalaisliittolaiset ja sosia listiset jäsenet katsoimat moimanja uhmata hallitsijan tahtoa kieltäy'y mällä ottamasta osaa tämän maksun suorittamiseen. Suomalainen puolue olist suostunut Lpam- ksun mäliaik-z- seen suorittamiseen aina muoteen 1919 saakka Tällä tamolla riisi saaiu pitemmäksi aikaa tämä tärkeä kysymys pois päimöjlrjeslyksestS. Sotilasmaksun suoritlaminen olisi Suomalaisen puolueen ehdotuksen mu kaan tapahiunut ciman laillisessa järjeStyksesiä, verustuSlakia tai mitään muutakaan lakia rikkomatta. MsöjiMistt vliliirmhat. Kun tädän saakka menosääiröön metsah>"di,llisia tarkoituksia mor en otettu 550,000 mkan suuruinen »vuo tuinen määräraha on o'ottautunut riittämättömäkst, esitti senaatti sen korottamista 300.000 mkaan, ja tä mä uusi määräraha otettiin muoden 1909 kulunkiarmioehdotukseen. Tähän senaatin esitykseen ei kuiten kaan tullut mitään mastausta. Se naatti salli yhtä kaikki käyttää men neenä mvonna uutta määrärahaa, koska melsähoidolli?ten vhtämien jat kuminen sitä maat». mallitsee sosialidemokraattien ja ruot- salms-nuorsuomalaisten mälillä. Lu- jtmpana tuo yStämyys ilmenee Suo malaisen puolueen parjaamisessa. Siinä ystämykset joloSti kilpailemat. Katsokaa maan nvden sanomalehtiä, esimerkiksi »Sosialidemokraattia" ja Satakunnan Sanomia", niin saatte nähdä tämän jalon kilpailun. Näin maalit istelun aikana se kiihkeimmillään. Ensi sija on ehdottomasti annetta- ma «Sosialidemokraatille". Sen mii- meilet numerot eimät ole juuri muuia sisältäneet kuin Suomalaiieen puolu eeseen kohdistettua parjausta. RuotsalaiS-nuorsuomalaisiSta se sen sijaan ei juuri mitään puhu. Niistä se ei koskaan ole mitään puhunut. E'kö ole kummallista, ettei sillä niistä ole puhumista? Ruotsalais-nuorsuomalaisiin kum minkin kuulumat maamme suurimmat kapitalistit: suurtehtailijat, suurkaup- piaat, suurmaanomistajat, koroillaan eläjät y. m. s. Niiden käsissä siis ohjat omat ja taskuissa kolikot helise- mät. Mutta Sosialidemokraatti on su- lassa somussa ja yStämyydeSsä hei dän kanssaan. Suomalaisen puolueen taaS muo dostamat pikkutalojen omistajat, Äskettäin mahmistetuSsa menosään- nössä on mainittu menoerä kuitenkin alennettu entiseen määrään '»öv.vvt) mkaan. sosialisteilta;a ruotsalais-nuorsuoma- la'silta ennen kuin heitä äänestätte ottamatko he todellakin mastatak- seen ää"eStäjilleen siitä, että Wenä- jän hallitukien maatimia sotilasmi'- jooneja ei me!dän kansiltamme oteta ja että meidän asemelmollisuusasi- aamme ei muutenkaan järjestetä toi sin, kuin mitä heidän eduskunnassa muodostamansa enemmistö päättää. Kun he marsinkin näin maalien edel- lä tieiySti mastaamat, että he kyllä m o im at estää miljvonain maksa misen, niin kysykää heil ä edelleen, miknkä he eimät estäneet sitä miime iyksynä. JoS »perustuslailliset" to dellakin sosio listien kanssa ivoimat esiää sen, että n>eil'ä otetaan a!u'si 10 miljoonaa muodessa sotilaskustan- nuS'en peittömiseisi eimätkä he kui tenkaan esim. miime syk ynä sitä e?- täneet, niin maStalkoot sitten siihen, kuinka he erää ilkeämat astua k -nsi-.n silmlen eteen puhumaan semmsises^a p h'».a, jonka he omien sanojensa mukaan moisimat estää eimätkä ku tenka^n estä. Ja kun he eiirät kui ienkaan moi näitä kysymyksiä selmit- tää, niin sanokaa heille se, mikä on totto, että he nim. maleh elemat kan salle uskoiellessaan moimansa tehdi semmoista, mitä eimäc kuitenkaan moi. 11 kun he tulemat maltiopäimiltS takaisin, niin kysykäähän silloin uu destaan, kuinka he omat antamansa makuutukset täyttäneet. I i sanokaa se jo etukäteen, sillä silloin on >li'> mä lupauksista suora selmä. Mitä sosialistit edusko» »assa tekevät, eiwä»hä» he pysty lakia laatimaa»? uskonnollis- ja makamamielinen !yö- iväeStö y. m. s. Tätä puoluetta Sosialidemokraatti ien sijaan joka käden käänteessä kink- kmleSti sättii. »Köyhälistön" äänenkannattaja mi- haa ja parjaa silS sekä sanoo ma?- tusmjakscen niilä, jotka u'einkinomat iamolla taloudellisella kannalla kuin sen omat puoluelaiset, mutta pitää yStäminään suurrikkaat. Eikö ole marsin ihmeellistä ja luonnotonta? Tähän täytyy olla mallan omat erikoiset syynsä. Dizden sellaisen syyn, joka on saat- tanut sosialidemokraatit suosimaan ruotsalais-nuorsuomalaiSta maltopuo- luetto, mainitsen täSsä. Wnmemainittu puolue ei todelli suudessa harrasta kansan yhteistä hymää eikä halua toteuttaa syiväile ulottumia parannus- ja uudistus suunnitelmia, sillä niiden toimeenpane minen koskisi ensi kädessä sen omia etuja ja sen omaa malta-asemaa. Sosialistijohtajat tie.ämät tämän, eimätkä sen muoksi p dä tätä puolu etta maarallijena itselleen. Hehän suomat, että mitään parannuksia e' toimeenpanna, koskapa heillä silloin on hywä tilaisuus kansaa kiihottaa ja sen hartioilla laiskoina elää. Sosialistijohtajat tietämät myö«, että Suomalainen puolue rehellisesti Porilaiset iililliMl- tillset! Parin päimän kuluttua eu^t maa lit. Näinä jalellä olemina päiminä eri puolueet parhaansa tekemät hank kiakseen ehdokkailleen kannatusta. Monia keinoja siinä käytetään. Mo nella tamalla koetetaan LäncstäM harhaan w'edä. Pakotustakin käyte tään. Sitä kemoa, kuten ti?detöän, eri yis.Sti sosialidemokraattien toimi- henkilöi käyttämät. Tä!lä kertaa he siihen keinoon entistä suuremmassa määrässä turmaamat, kun he komasti p^lkäämät äänestäjäinsä lumun mä- henemän. Syytä onkin heillä sitä pelätä. Tyytymättömyys on herän nyt sen johdosta, kun pä-mä päimältä on selmennyt, että sosialistijohtajat omat suur n lupauksin ja tunin tto- man kuhmuisen am^lla haalineet joukkojkokoan näiden kustannuksella mieUää'sten laiskoina komeata ja hienca elämää. TämZ on äänestä jille ollut sitä katkerampaa huomata, kun sosial demokrzattisen liikkeen mai- kutuisesta työttömyys ja kurjuus omat olleet lukemattomien puheiden pitkä aikaisina mieraina. Tyytymättömyys jo mii^.e ma..!icn aik:na johti puolueen kutis um seen Sen jälkeen on monen mie>5sä varmistunut pääiö? nä ->jä maaleissa 'r^oantua s>.!sia!'.dem fraaZ- tisesta puolueesta. Kehoita -me heitä ja kui"l5 niuita- kin ir<rtaamoan eri puolue den eZ;- dokkmti toisiinsa. T^mä u crtailemi- nen on ehdottomasti saattama kunkin makuutetuksi siitä, että Suomalaisen punluitn ehdokkaat porha ten py- ty- ! I»> !>!>>!» ^ l»» » F) »» » Hl !> '?usto?nr^s-. Eeri5in'.ii>» 434. ^ LmiStajat: Hsnnml?>^-c-' ?rio , Wami ia Hoiti. kansl:Kti santer on a'na harrastanut kansan yhteistä hymäÄ ja maltaan päästyään ol.si wal- mis työssä sitä osoittamaan. Muita so- sialis::^?rrat eimät sitä tahdo, eikö sellau.cn somi heiden tarkotuötenso kanssa yhleen ja siksi be, estääklee--. parannuNen toimeenpano:,, mat Suomalais:» puoluetta. On sosiiliStijohtajain menettelyyn olemassa joitakin yksityisiäkin syitä. Ei ole aiman tuntematonta, että esimerkiksi täällä Poriösa on olemassa sangen läheinen muoromaikutuS ruot sinmielisten ji sosialistijohtaiien kes ken. Mikä on se keskus, jossa nyö- rit pidetään, jääköön tässä sanomalta. W irmaa main on, että ilmaiseksi ei sosial demokraattien tarmitse Suoma laista puoluetta parjata. Nautinko täStä tuleman hyödyn koko sosialidemokraattinen puolue maiko eräät sen yksityiset, on asia, jota tuon puolueen jäsenet eimät tunne. Johtajille tämä tietämättömyys ainakin on hymä. Sillä jsS puo'ueen äänestäM tun- tisimat johtajainsa salaisen puoluepe- lin, nnn t'itäisipä maalilaumai' luku mähentyä, niin etlä täsläki' maalipiiriStä pari kolme agitaattori entisestään mädemmän tulisi edus- kuntaan malituksi.I mät Lär?eään lainsäädäntötyöhön 'a että he ihmisinä suurimmassa mää rässä kuin muut a?.sansewal kansa laisien luottamuksen. Porilaiset äänimaltaiset! Äänestäkää siis listaa, jonka ehdok kaat omat: Rapola, Frans Osk^r, lehtcri. Ingman, Lauri, jumaluusopin tohtori. Paasikimi, Inho Kukti, laki tieteen tohtori. Kehoittakaa toisiakin tätä listaa äänestämään! Listcn numero cn S. Killlpmlgiii ivaltuuslou kokous oli t. k. 27 p:nä, joSsa käsiteltiin raamac asiat: Kauppahallikysymvs. Lisätyin lu muin on lvatruusto ku.suttu saamaan osan läänin kumernöörin päätöksestä, jolla leskirouma A. L Malin-mai najan y. m. tekemä kaupvahallin paikkaa koskema rvaluus oli hylätiy. Walmistusa>a!iokunnon ehdotuksen muk-ZlseSti päätettiin kehottaa mais naattia toimitt-zmaan ku^ymy^tä mer ten wa!ittuzsn tisämaltuuSsnesten täy» temaalin, koSka aikujoan a alituin o 15:«la tisämaltuusi^iehesiä on ry- kyään ainoastaan 3 jälellä; toiie: omat esteellisiä joko mäkinaisiksi rval« tuusmieh!'si tulonsa tähden tai muista sy'Stä. T^män lysymyksen päätyttyä alkoi marsinaisten maltuusmieSten kokous, jossa aluksi ylikondukiööri K. Slädl selosti T^mvereella t. k 26 p:nä pi detyn rautatieaikatoulukokouksen me noa ja siellä aikaansaatuja päätö'siä Herraulahden knimaamiskyso- Mys, loka piikän aikaa on ollut esillä, oääiett in nyt äänestyksen jälkeen siir tää toistaiseksi, koska k»!ipung'lla or miljelySmoata riittämästi. Kysymys laidan meron koroltami^rta I5.?i> mkaSta 20:neen jäi rahatoimikamar!!> ratkaistamaksi. Siinä tapauksessa ttä miljeiySiraala karmitaan, sac rohitoimikaman muokrata siksi Her ranlahden korkcamoia reunamana. Kaupungin rakennusmestarin, hra A. F-gsrhol-mn ralkankorotus- anomukseen ei suostuttu siinä mno. dossa ku?n anoja pyysi, maan pää tettiin hänelle l0 muoden palmeluk- seSta myöntää 60i) mkan versoonall,- nen p lkankorotus ja mieli 5 muode: kuluttua 300 mk. Summa otetaar tänä muonna armaamattomjzta me noista. Kai pungin rakennu^ms^ta''''! toimi ohje, zo?,ka kauvun^in i- sioöori ol laatinut, hrm eksyttiin 16 äänellä maslai7''. Tie kaupungin metsään. Hra G. Mmciinen tetl aikoinaan ehdotukse? ajan maatiinuksta mastaam^n tie rc-kentamiseSta kaupunyin metsääii Saatuaan asiassa erilaisia ehd^luksi^. päätti m^Ituusto nyt rakennettamcks l80 mtr. vilkön, 5 m!r. lemeän ja m'r. lc^-y sellä jolkakäytäwäs!ä ma ruscetun tien suoraan Wkdim rir> kadun j^.'.ko'si. Rahatoimikamari so> toimekseen laatia tietä marten kusta? > nuSar?v:5". Rcposaaren asi.it. Herrojen sv A. L:e Oderin ia B. Sundb^a-«iv ehdotus, että Reoo^aarella asumiit. dsnki öistä ualittaisim nuodeksi ker- rallaou moliokunta poh«imvan mal- tuustoon tulemia Reposaaren asioita j.Zi rövdälle. Mielisairashoidon järjestämi nen. Se^aann antaman rnääräy' sea mukaan raysi n-aisiraatti ma! tuusmiesten lausuntoa mielisairask-' don järjestymistä marten aseietu' komitean mietinnöstä. A^a lähete, tiin termeyslautakuntaan. Wiime kirjeessäni cuhuin siit' läheisenä yhteydestä, pka on mallir- nut ja mallitsee ruotsinmielisten i nuorsuomalaisten mälillä. Kerro'? , miten nuorsu',ma!ai§'en ehdolkni-t? eräissä maalipiiroissä on salaisia muutamissa piireissä mman z!'.k!,'7- kin ruotsinmielisiä. Mittasin m;zö? niken „y?.'teyteeu", joka kaknssa mii- me maileina on tLSsä mialipiiriss^ mallinnut mainittujen puolueiden m.' lillS. »AhteyS" o» esiintynyt siten, että nämä puolueet omat täällä pe rustaneet yhteisiä malitsijayhdiStyksi i ja äänestäneet yhteisiä ehdokkaitc?, Miime maalien edellä liiaksi m iutc. mat nuorsuomalaisen puolueen johtr- m ehet kämimät ruotsinmielisien lu> > na anteeksi pyynnöillä sen johdosko, että »Satakunnan Sanomisia" o» ollut lause, joSsa oli sanottu nuorsuo malaisten taisteleman ruotsalaisuutt > mastaan. Ajatelkaa, mikä erehdys »Sata kunnan Sanomain puolelto"! Mutta erehdys somittiin ja ruotsin, mielisten äänet saatiin. Yhteistoiminnasta on jälleen sc- mittu. Täkäläiset ruotsinmieliset oma kokouksessaan »yksimielisesti" oäättäneet kehoittaa hengenheimola'- iania äänestämään nuorsuomalaisia ehdokkaita. Onkohan tämä muodollisesti hymi- tys fiitä, että nuorsuomalaiset miime «-atak. museon johtokunnan ano mus 4 5>>0 mkan imiönlämisesiä mä- k,Iuo:nawoutoWarowta läb?teU>in ta kaisi? mvseon l0i,>!okuii:?lllle uuden klllup-?mrr-)isn teker-nStS warl?n, j^nka tulee kesiää kesäk. 1 p:ään 19l1, syystä, että nykyisen muiden wök'.« juomamoittomarat masta silloin omat jaettamiSsa. Museon buoneusto. Satak. mu- sean j.ch okur.ta ekd^tii, että museolle idilleen er.si kesäk. 1 v:Stä Vuokrat taisi n n. s. Jltamatalon olakerta 2000 mkan w»osimuokria mastoan. Ecdotus hvmäisyltim. AZuokra-a^ka kestää 5 muot'a. Luistinradan kannatukseen vaä. tettiin mäkijuoinamcittomaroistk! mnLn- tää 400 mkcv, joka summa sa> da?n e?ukä!csn noStaa kaup^rg n kaSsaSl». Samoin su?5Nl!tiin schkömaion mvön- tämiseen radaUe muu>am!lla ehdoilla. TvöttömynSamustnsrahaStokvs»- mys pantitn pöydälle. Palo'omisioonin ilmoitus wir'ai- lijunsa maalista liiielliin asialir^oi- hw. Wäkijuomaybtiön tiiientarkasta- jalsi ivaliis, maiiuu^to puoiestoon hra W Mtst^rlui.d n ja ann'»k?!u- udt'ön tilien^rtastojoksi hra B M. Sunmallin, molemmat vudelleen. W. 1Wö mäkijuomawoittowaro- jen jakomaliokuntaan malicu-n jä- 'eniksi drat G. Widbom. A Oberq. Erik Melj-N. H A. L ca^der, T. Rintala. W. Vuorisalo ja I. Saha. Porin Työmäen sairas- ja hau< tansapurahaston johtokuntaan wa- ,!:>.in i?ctin>a'1ekn jatenekst bra W. W«!»vis.>?o ja morille dra B. M. Scenrvall, molemmat uudelleen. Kassan tilasta pääteltiin maatia ker'.omuS. Kauppa-oikeutta tässä km-pun. g'Sia o!l !Sänm kumernööriltä ^no- "Ut MenäjAn olamai^en Ccilz leidin B lj^l-td'! Asia Ie.he:etli!n mal- 'iNSlusmc-l^kuntacin. Porin käsityolaitoksm johtokun nan ilmoitus lai!o!un ivtrkailijain xääicttitn liittää osiatirjoi. hin. Mlllgtil Vllckjll! Kuten tunnettua, muistutti ennen ma-ch^an P rsian kuningasta o.skel askeleelta jäieösä seuraama palireuja: herra, muista atsenala-sia. Mniä tahtoisin miuäkin tämän lau seen hiukan mucdos:kltuna kuiskota ia kuiö^ana oaksi näinä päiminä jo kaisen Suomen ka.".s..'(>isen kormaan. I: se kuulun tuo ku s^i-kseni: Muista maaleja ja käy ääreZ- ttmään Tuomalaife» pxoluee» ehdokkaita! Ääncst zjä. ^ Tuomarit. Homoikeus on mzp^uttanut Uli. i?an tuomiokunnan tuomarin TK. L. Eckin pitämästä tu leman helmik. 4 p:nä a!k- mia m-irsi- naisia t..!wikärZjiä U!mi'.an ja Nak kilan pitäjien, Kullaan kappelin ja P^rin maaseurakunnan käräjäkunnaS- sa ja määrönnyt homioikeiid-nauskul- ta?iLti Wilho Rew?llin kihlakunnan oikeuden pudeenjolitoiaiia mainitut karäjlt pit^mZän. Wa?«irikko^?iot^a. We!5o- iain kuulustelu tt-,im'teNlin t. k. 27 »'r li Alma Anderssonin ;rar.> rikassa. War>>:a l!m'itelt-in pesissä c >ltw n 67,5l4 mk. p. ja welkc'a 66,272 mk. 28 p. Ustolintsr mieulsi tuli oat maratcomar! K. J^ Porista -'a r.^atimies Ano Ca'e!ms T impereelt.?. Walwonlapäimä:si mää- rä:>.!n 7 v. k. Samana päimänS eli toinen ei-iii- huuto kimenhakk-aja M. ^!rtellll -vararikossa. Tiomio julisielcan m a'.!sk. ^ ;:u ?. mastu»smie?waa'eiSsa kieltäydy n'ät qh'eisroi-?nn!-a!!ta ''uamenm-elisten kanssa ja siten auttoivat ruotsinmie lisiä saamaan määrääiui^ma an kau- pu g il asioi-sa? Kuk.- tieiää. Nu?'sinni'.li et on.'at päättäneet äine^iää li> taa jo^sa m m. on pro- s ss^ri Setälän n M'. Kum^aZiSta on, kun suomenkielen prosessori on r"0tsikoillemme niin r^ikaS. Siinä pitäisi oleman moiielle ajat telemisen aihetta. Kun seuraamaa kiriettäni kirjoitan, omat maalit ohi. Suomen kcnslM enemiSiö on silloin toaSkinosoittonut, miizin suuntaan se tahtoo kohtalottaan ohiattaman. Käy maaleissa kuin käy, kansa kokonaisuudessaan seuraukset saa kan taa. Su^taivaa olisi, ettei se maalien 'autta uusia onnettomuuksia itselleen ivalrs-istaisi.' Suomenmieliset naiset ja miehet! Me»kää jokainen maaliin. Älköön teistä kukaan lvälinvitämaitömyhdcl- liän helpottako mahingollieten ja huonrjen aaneiden moittoa. Olkoon sen muoksi tunnussananam me toisillemme: »vaaliin jokaiuenl JuSst.