N:o 65 (34) — 1910 KKSKI-SUOMI Lauantaina maaliskiran 19 paiE Me.wa an anoivat uutta efitzBtäpa. i>iKton poMau?sen uudelleenjärjestä misestä km» myös pappiloin rakenta misesta ja ylläpidosta. Hallit us ali suosiollinen ja antoi esi. Säädit hyväksyivät sen, tosin jmSm verran muutettuna. 5 p:nä elok. 1336 saavutti Tcfi hallitsijan vahvistuksen ja tätä noudatetaan wie. läkin papiswnpciMauSsessa. i8uÄwtdHi3to oli. ettei uutta järjes tystä »voitu heti toimsenpannz. vaan fen vuckaan kuin vakinaiset pappten wirat tuTikvat avonaisiksi. ?3ähit:llcn uutta järjestelmää on käytäntöön sv- vitettu, mutta lienee vielä sellaisia seurakuntia, joiDsa vanha palkkavS- §ääntö on voimassa. ■ KLanhassa paMlusjärjestelmässä muodostivat jxPpien palkan monen- laiset kymmenykset sekä er>nälset toi- miwSmaksut. Uusi pal?kausjärjesicl- mä takasi papistolle samaa paikan kuin ennenkin, muutos kosk: ainoastaan pallkaustalpaa ja Palkan jakoentumlsta seuraku nnan eri pappien kesken. Pa- piston PäMaa suoritettiin sekä luon- nossa että rahassa; luonnossa juoritet- tiin viljaa, mutta myös muutamin patikoin vioita, Talaa, rcsiooti y. m. PaMaa suorittavat uuden järjestel- män mukaan maanomistajat, maa- kauppiaat, teallilsuuÄaitokset y. m. Päiväryöt, Tuokasaatavar i). m. crtuat muutetut Jjeitffföfohtaijifn makjuiksi, joita suorittavat tilalliiser ia 16 vuot- ta täyttäneet tilattomat. Toimitus maksuille säädettiin samaten uudet taSsat. Molemmissa, sekä uudessa että .van hassa patkkausjärjesteimässi on huo mattavana osa iva 'papisvon pahasia Virkatalot, puustellit pappuoin?.'n. Näiden alkuperä on katolinen aikakau den ajoilta. Pappien paTffaufjcrn !>'- fityiset, seurakunta ja kruuna lahjoi- tivat 5naatiloija» jfoilTe hallitsijat uu)ön- fivät erinäisiä etuoikeuksia. 19 p:nä heinäk. 1392 annetun ase-uksen mu- kaan on pappllain rakennu»- ja kun- nossapitoveDv-ollisuus jäteifo er::i)i» sllle Lassoille, joiden muooostamine.t on seurakunnan ja pappein vh:ein:n osia. PapiÄon uusi PcklKausjärjesielimä ei tfte asioita sanoluvvasli fcrjannut, ivaan päittvasroin «ihkä monessa koq- den tuntuvasti pahentanut. Tosiasia- han on että Pappien pa^ar ovat san- gen epätasaiset. Tiedämmehän apu- laispapin palkan alkavan auta 1,000 markasta jakirVkcherrcvn pakkan läh- itävän alaspäin 25.000 markasta. Suuri epchuihde vallitsee myös seura- tunnissa vakinaisten pappien pa lko is - sa. Uusi järjestelmä ei nMskä än py syttänyt papiston paAioja entisellään, vaan korotti niitä. Epäkohtien korjaamiseksi on kyllä Lchch anomus jo säätyvaltiopäiväin a ikana , viemättä fui«terJf-aon lotot tuun tulokseen. Wasta >kM vaktiolli- nen eilämqmlme vilkcsi ja uusi eHus- kunta kokoontui enisimäisille valtiopäi- ville, tuli papiston palikkaus esille ija pontevammassa muadcssa. Kaikkien porvarillisten ryhmäin, paitisi kristilli- sen työkansan, puolelta tehtiin ano» mukset papiston palkkackscn uudelleen- järjestämrseSsi. Maösmkin huomatta- va näiltä on nuorsuomalaisten teke mä anovnus, Mä siihen lintlyy lakit, kcmd. Antti M MÄ a n hankkima tilas- Sallinen taulu, josta 'käy sokoille kaikki papiston pMausta koskevat seikat, jarfa cvat tarpeen öyxymystäkäsitek- leSsä. Anomusten seurauksena oli, että kokoomussenaatti asetti komitean teke- mään ehdotusta papiston palkkausten uudMen järjestömi-siG. «Komitean kokoonpano ei kuitenkaan nÄ>tä ntie- Iestämme onnistuneelta etkä sillä tun kovaa kiirettä ölevan, loska se vuoden ajalla ei olle vielä ennättänyt pitää kuin kaitsi istuntoa. J Eduskunnassa tchdht anomukset ku- | ivaavat sangen se to ään eri ajatussuun tia tässä kysymisessä. SD 'palaamme ' näihin sekä hleensä kÄsittolemäÄn chsy- mystä, miten papiston palkkaus olisi s järjestettävä, jotta se vastaisi ajan vaatimuGa. K. W. H—pu. eauskunla. Täysistuntoeilen kello 1 i Antellin kokoelmat. i Esitettiin Antellin kokoelmain hoita- mistä varten asetetun valtuuskunnan kirjÄmä ynnä kertomus Moelmain hoidosta v. 1907—09. Ksrtomus lä- Heleniin valtimurarainva!liokuntaan. Malliokuntoan lähettämistä varten esitettiin edellisessa istunnossa pm^äi- le pannut chuskuntaesitiLset oppivelvollisuudesta ja kansakoulu- laitoksen kustannuksista. 102:lla äänellä 77 tvasiaan hlMäk- syttiin Puhemiesneuvoston ePzoius. että esitykset lähetetään sekä- sivistys- että vÄ li cvara i>niwa l i v?u niaan. Uusia arm. esityksiä. Senaattari kreivi Berg saapui e- duskuntaan esittcllijDhteori D e g e r- Holmin saattamana tuoden edus- kunnaÄe arm. esitGset ntallasjuoma- suostunnasta v. 1911, paloviiiMve- rosta ja fcn käyttämisestä v. 1911, pelikorttisuostunnasta ja varain o- soittamisesta valtiopäivökustannus- ien suorittaminen v. 1911. Tuomen 'valtiosäännön turvaa- minen. Esitettiin et). Ahmavaaran y. m., TanielIsonM<Ämarin y. m., ja Wuoli- joen y. m. allekirjoittamat a>no>museh- dotuiLjet, j>ot>ka koskevat maan valtio- säännön suojelemista ja jotka esittä-jat samÄn?uin puhemiesneuvostotkin eh dottivat perustuslakivaliolkuntaan. Puheenvuoron sai msiflsi ed. Schyberg son (ruots.). jcffa huomautti, ettei hän ole ottanut osaa anomnsneuwoti>eluihin eikä myöskään ole anomuschdotusta allekirjoittanut. Hänestä tuntuu arveluttavalta ano- musmuoto eikä asema ole sama kuin 1899. Puhuja oli muuten sitä mi el- tä, että maamme asioita ei saada mt- kaista iliman eduskunnan myölävai- kutusta. Ainoa keino M)kyisestä aft- 'mastta selviytymisciZsi on laillisessa järjesryHessä tapahtuva sotilasapu- mccksun suoritus. Lausui huoman- neensa sellaisckla'kin tahoilla, missä a- pumÄksua ennsn on vastustettu M)t ^oltavan taipuvaista sen isuorittami- soen. Kun Venäjän hallusrja cm kot- ! soinut w>r!peellisellsi jalkaa valtaansa ministsrine-ulvostolle, niin on meillä ^ryhdyttävä vastaaviin toimenlpibei- ^siin. Toivoi» duumasta, kun se r»H- , tijt) Suomen kysymystä käsittelemään olevan apua. Sumnsn Osanotto suo- ^ ranaisesti duumaan on jo kielelliseltä- ' kin kannalta mahdotonta eikä maam- ^ me edustajilla olisi siellä mitään mer- kiistä. Meidän on vaan M)ttäj!vä ^tyyninä, vaiikka vai^Vcat ajat uhkua- vaÄin; onihan.meillä todistuksiai, että tuhoisiakin toimenpiteitä saadaan es- tettLsi. Sellaista cvat dleet laiton a- sewe!lvMi>suus jja nyt viimeksi lleima- >suostuntak)shm!ys. ' ^ Ed. W u> o l i.s o7 i (!sos.) lauism . demickratisen riHnän pitäneen tarpeel- ^ lisena anomuschdotullsen tokomisen sen .vuoffi. että maa cdvttaa eduNunmin ryhtyvän mahdollisiin Voimenlpiteisiin ^ maan valtiosääninön louk.^ustcm ja I kaichalaisvapauden loukkausten vuM. I Sos. dem. ryhwä on kyllä ottanut huo- mioonsa, ettei onomulksella tuvta pi- kaa saada asioita oiöcalle Malle, mut ta m Hzitettava asiain tila ja faatef. tava se Wenägän kanjsan ja 'koko sivis- tynsm moaibnan tietoon, erittäinkin valistuneen köyhälistön tietoon. O- man anomusehdotuffen sosialistit tÄi- vät, vaikkeivA epäill>eet7ään, ettei o- lisi voitu löytää yhteistä sanamuotoa psruStuslaillisden kanssa, vaan isien vuM, että Pachallisen cdischksen eh- tona on kansan ImhDerrotzten vvinti, ■ jonka harrastui?.!A.a ci'i epäilty PMvarillisia. Huvmautti Porvarillisten menettelijstä vii- me waltioipäiwi>llä ^työttmen suojekus- lakia käslteltäestsä sekä siitä, ettei pe- rustuslaMinen ministerivaltioflhtee- ri ale ercmnut laittoman ^Suchnen a- siain esittelyjärjesKMen tähden se>kä y° leensä pevustuÄaillisuckien epövvr- masta kannasta. Myöskin isekakomi- tean suomalaisten pottvarillisteln jä- sentein menetfely on ollut sois. dciiuotira- lien miei!estä vaarallista jopa rikollis- tatfin. Maan Iporvarilliset ovat Yleen- sä ofottautuneet taipuvaiM tekemään ■myontfljftJIp MenajÄle niin vaaral lista 'kuin se Min. Tämän tak'a e> vät sch. demo>kralit saattaneet lvHjlizä porvarillisten kanssia yhteisen ano- miukseen. An>omuschdotu!kset lcihetettiin perus- nrslativvliokuntaatr. Muita asioita. EsityAistalla olleet muut osmi lähe tettiin asianom. valisbunliin tai pan- tiin pöydälle ensi viikon istun>toihin. Jiaetut arm. esilykseit >pantiin pöydälle enisi tiistain istuntoihin. Istunto Päättyi ?lo 4,15 .ip. Seuraava istunto on maanantai- na Äo 6 i^p. I n:o 83, Ä. Fränti, A, Y.M.: sarraS- tuvvn perusteisestä Sodankylän kir- konkhläan; n:o 84, ed. Paaslvuori, M. y.m.: työriitain sovittamista koskevan ko- mitean asettamisesta; n:o 85, ed. Kairamo, A. QÄv. y. m.: uudisasutulsen edistämisestä kruu- nun metsämailla; . n: o 36, ed. Kairamo, A. Osv., y. m.: tilanhaltijan Hallinto-oikeuden jär- jestämisestä niillä tilkoilla, jotka val- tion toimenpiteistä muodostetaan ti- lattomille luovutettoviösi; n:o 87, ed. Kairamo, A. Osv., y. m.: Rappeuden ehkäisemisestä erinäi- sillä maatiloilla; n:o 88, Kairamo, A. Osw., Y.M.: tilattoman väestön ^lainarahaston uudelleen järjestämisestä; n:o 89, Kairamo», A. Osv. y.m.: valtion asutustoiminnan järjesräini- sestä; n:o 90, Storbjöök, I. y.m.: vuotui- sen määrärahan myöntämisestä maan maanviljelysseuroille käytettäväksi pienviljelijäin matka-apu rahoiksi; Esi tysehdotuksia: n:o 19, KMio, Kyösti YM.: ehdo- tus asetukseksi teittm tekemisestä ja kunnossapidosta maalla sekä ticlveron maksamisesta ja sen käyttämisestä. n:o 20, Torppa, Juho y.m.: ehdo- tus asetukseksi samasta kuin edellinen- kin. IMmini «Mxmt. Toi m i tusvali oknnta on pulheenjohtasakseen valinnut ed. S. Muoli^oen (sos.) ja varapuheen? johtaMeen ed. H. Ra ut »pään (suom.) Tar?astusva!li o kunnan P -ulheen>johtajak!si on valittu Ä>. A. Listo (isuom.) ja varapu>heen>schta- jckvsi cd. I. Järvinen (.fos.) M « jiimliim» ii miti liut tilke (Da.*) r ' Kirj. Jalknari Finne. Niinkuin ihmiset yksilöinä eroavat toMtaan, niinlkuin kokottaiset kansa- kunnat eroavat luonteeltaan toisista kansakunnista, niin eroavat myöskin kansakuntien eri osat, siis heimot toi- sistaan. Jokaisen Langan voima on siinä, kuinka paljon sillä on itsenäisiä kansa laisia, sillä tisenäiset ihmiset ainoas- taan vievät kansoija eteenpäin ja to- hoitavat sen arvoa. Mutta tärkeätä on myöskin se, että «kansalla on erilai- sia, toisistaan selväöti eroavia heimo- ja. Se heimo, jota tälle maalle on anta- nut kansalliÄeiman on hämäläinen. Suomalaisista sanotaan, että ne cwat hiljaisia* havvavuhei.sia, jurcha, mutta samalla ahkeria" ja rehellisiä. Kaikki nöMät ominaisuudet tavataan yhty neinä vain hämäläisissä. Tällä «n tahdo suiutaan sanoa, eitä jokainen, soka on hämäläinen ehdottomasti cilist kaikilla näillä «kauniilla «ninaisuuksilla »varustettu, mutta että naanä>t omi -lll e Eduskunnan kansliaan on edelleen jätetch feuraavat anomus- ja cstt^)s- ehdotukset: Anomusehdotuksia: n:o 72, ed. 'Heikkinen I. A. ja Haa panen S.: määrärahan myöntämises- tä Kajaanin kihlakunnan maanmilje- lysseuran toimesta kchtettäväG soi- den kuivattamiselsl: n:o 73, ed. He Mi n e n I. A. y.m., toimenpiteistä porshoidon edistämi- seksi; n:o 74, ed. Avjö-iKoskinen E. S. y.m., alustavien tutkimustlon toimem- panemisesta rautatien aikaansaamiseesi Orihveden—Milippulan välisÄtä ra taosalta Päiljänteelle; n:o 75, ed. Kaarne, A., suurten ntaanomaisuuHen verotusjiärjeSiel- män uudisiamisesta verotuslaitc>ksen perinipchjaisen uudistuksen suunnatte- lun Gtsizdessä; n:o 76, ed. Haapanen ja Heikkinen: Kajaanin suoimalaisen yhieiskoulun ot- tamisesta valtion huostaan; ! n:o 77, ed. Miljckkamen K. y.in.: ylicpistcn kieli elojen korjaamisesta; n:o 78, ed. Setälä, E. N. y„m.: la- kisäabötsen ai>kaansaamisesta suomen ja ruoGnkielen ?eskenä:seslä asemasta Omaamme virastoissa; s n:o 79, ed. Ahmavaara, % Y.M.: hallintcviranÄinaisten asiain käsittc'lyn saa t tam i sesta tarlko i tu ks en nt u ka i s em - ma-lst ja nclpeammalisi sekä virkamies- ^ ten .palkkauksen ja elätTeibcrt saattami sesta kchfuulliscmmitsi; n:o 80, ed. Jltdorr, I., y.m.: kir- foit ja valtion eroliamisesta; n:o 81, od. Fränti, A. y.m.: oikeu- den ngjönlämisestä Lo'pin kihlokunnan väestölle saada varasti kruunun lmetsistä ottaa tuulon kaatamia, lieko- Puita,y.m. sellaista; n:v 82, Ä. Fränti, A. yum>.: rahasi ton perustamisesta uud^sasutMen e- Edistämiseksi kruunun mailla erinäisissä Oulun läänin kunnissa; Virallisiay.rn. yleisiä uutisia. — Waltiopäiwäasioita. Senaatin lausuntoa on vaadittu eduskunnan vastauksen joGMa avm. esttMeen, joka koiskee teiden vakontamista maäl° la. — Maasan hovioikeus. M tee n a- vonaisem Mecheen asessorin virtaan Machan hovioikeudessa on senaatti ni- mittänyt lhovwi>keuden schteeri O. E. MarelmLsen, j>oka oli ensimäisellä eh- dokassisalla. Maasan hcvioi>keuis on senaatille il- moittanut apujäiseneksieen o lito neensa hovioielkuden viskaali H. G. ?l:niiM- fin se^kä hcvio:keud.c>n notariot A. S. Grönroosin ja G. Jgnatiuksc». — Edelfelt-nntalit Senaatin val- t!M!araintoi.niiue>kunta on Suomen Taiteilijaseuralle myöntänyt luvan lvöda 2,000 kpl. Edcilfelxniialleja. Taiteilija>euran on ^inoasli-ut kor- icatlava mitall"r Mvo. Kaava on taiteilija Wille W^llgrtnin "valmista- r.a. — Kulkuväylien perkaukset. Se- naatti on 'kläskenyt tie- ja we!sirMnnus- ien ylihallitusta ot:a.inaa>n rohuruvfin niasiaiseen lyöchdotMeensa 12,500 mf eräiden Keiteleen NxMössä olevien kulkuvÄzilie» perikoamiseein. — Tuomarit. Vaasan holvioikicus «on vapauttanut Ji>Zlväs'tylän tuomÄ- kunnan tulomarin A. Wich>manin to^- mittamasta Pihtiputaan tcftiiifäircäjä: ja määrännyt hepi oi f. a usk. A. Wa>i- ko^lan ne istumaan. — Osuuskassat. Mirtain Uuras ten chuuskMscn säännöt cn lopulliseni vahvistettu. •) Alustus Nuoren Hämeen Luton vuosikckouksessa t.^k? 13 p:nä. naisuudet piilavät jokaisessa hämäläi- sesjsä suuremmassa tai Pienemmässä määräMä. Wiime ailkoina on koetettu kaikin ta- voin muodostaa hämäläisiä jjohonkin uuteen malliin ja tehdä heisiä jotain sellaista, jaksi he eivät kuitenkaan kos- kaan tule, -Ta rkas takaamin e lähemmin näitä ' tälle heimolle ominaisia luonteenpiir- teitä nähdäksemme, missä määrin ne 'voivat sille olla eduksi ja miten niitä on'kehitettävä. Hämäläinen on jäytkö, 'siitä ei nyr päästä minnokään. Hänellä ei ole niinlkuin muilla heimoilla vilkasta pu° hetia, ei vilkkaita Äeitä, ei isitä eloi- suutta, jmlka kautta seurustcku toisten Ikanssa tullae huvittavaksi. HämÄäi- nen ei Yleensä Pu!hu pckljoa, sillä hän ajattelee ensin ja puhuu vasta sitten, jos joutuu. Toiset aja teloivat vasta puhuessaan. Hämäläinen tietää aina, mitä hän sanoo. Siitä johtuukin tuo ^ tavattoman suuri ilsSpmMK hänessä. >Hän Pitää kiinni siitä* miBä hän ler- jraii on aloittanut. Kaikki aliat ovat hänslle talvallisesti päätölsiä, ei mi- ! tään öhdoituksia. Täslä luonteen >omt- ^naisuudesta johtuu mlMkin hämäläi- ^ sessä se, että hän pysyy niissä oloissa ja seuduissa, soissa hän on kasvanut Hän ei koskaan sokeasti ja umpi m äh- «kään mene muuttelemaan elämäänsä. .Tämä heimo ei muuta Pois onnlta mailtaan vieraille maille, ei edes mie- Hellään «kauaksi toisiin pitäjiinkään o- masta kotipitäjästään. Jokaisella sielullisesti terveellä ih misellä on taipumus huuinoriin. Hän näkee kaiken naurettavan puolen elä- mässä ja katzelee sitä suopein Kniin, lausuen iftjillä siitä sanansa, mutta ha luamatta koskaan toista loukata. Hä- mäläinen on luonteeltaan humoristi- nen, ja se tekeekin hänen puheensa kai- kessa lW)käiMzdessään hauskaksi. HäimMinen on hidas. Se johtuu siitä perusteellisuudesta, jolla hän kai- ken käsittää. Jos panee miehen kus takin heimosta rakentamaan stlica joen yli, niin huomaa eroiiulsen heis- sä. Karjalainen panee Puun joen yli ja ajattelee vain sitä, miten hän itse ja ttnain sillä kertaa pääsee joen yli. Savolainen panee siihen laudan sa on hyvin tlMIväinen omaan tekoonsa. Hän on kuitenkin unohtanut kiinnit- tää lautaa Iftyllin lujasti, jotenka hän ei ole varma siitä, kestääkö se siinä. Pochjolainen harppaa joen a/li näyt- lääkseen itselleen, että hän osaa sen teh- dä. Hämäläinen etsii laudan panee pMhn kumpaankin Päähän ja naulaa laudan lujasti siihen kiinni. Hämäläisellä ei ole mitään nopeata ajatulisen juoksua, mutta hänellä on vamnasti mielessään kaikki se, mikä 'sinne kerran on joutunut. Hän ei voi mitään uutta oimakjua itselleen umpi jyväskylästä ja Keski-Suornesta. — ,Heski-Suomen" päätoimitta jaksi on 12 hakijasta valittu kirjailija, opettaja K. A. J.ä r v i Urjalasta. — „Nuorsuomalaisten Nuorten" huvimatka on hucmenna. Köllo 7 aamulla lähdetään sähkötehtevn ran- nasta StMvoon. Perillä Mä ja tois mähkään, vaan oin hänen täytynyt en sin tietää, millä tavoin tänlä uusi jcch- tuu siitä, mitä hän ennen titeää. Ja mikä iklerran hänen päähänsä on pääs- M. ei se myöskään sieltä enää lähde. ! Kun tätä tMaista heimoa on henki- sesti kchitettävä, niin on sen suhteen ^ noudatettava toista tapaa kuin muit- ' ten. Hämäläistä ei voi tanssitilat- ' suullsien kautta sivistää. Hänelle ei !nÄ>öskään voi Pitää noita hajanaisia ! esitelmiä, jotka tahtovat jotain uutta antaa, muita sekoitiava'kin puolinai- : suuten>sa kautta kqiken sen, mitä kuuli- ' jäin sielussa siiä ennen on ollut. Hä- ^mäläistä ei tehtaan vo^da kehittää sen leipcmisjärjestMän mukaan jota ny- lyäan köytetään kansan sivistämisessä. Hämäläinen ei tahdo saada tietoja mutta hän tahtoo oppia ymmärtämään asioita. Ja tietäminen ja ymmäriäm:- 1 nen cvat kaisi eri asiaa. Tietäminen on jonkun ntäärältzn asian «omaksumis- ta iisollcen. chsymättä iMmänäM sen. ja si'fmi tämän asia n sovittamisia ^ kaikkeen. ?)m»iärtäminen on haluc nähdä kaikki oikeassa valossa. Häme oil tämän maan sydän, ja tä- ' män maan onni ja menestys riippuu !siitä, kuinka terveenä ja voimakkaana sen s>)dän Plzsyy. Tämä heimo on sä.- lyltänyr itsenäis>l)ytens5. säilyttänyt o- ntan heimoluonteensa ja heimoulko- muotonsakin vaMa se on keskiajasta alkaen Mut ruotsalaisten asutukjena. Huopahattuja my yj M. G. OKSALAN Herrain Pukimoliike. 673 ta hauskaa, m.m. hiSviposti. Kirjeet ja paperit siis mukaan. Numniin ra. vintoa on myös varattu. Huom.! Unikoot ennÄtavät vicllä myöhemminkin mukaan. — Nlioppilaslirjoi'uls:t. Ci'.<n suoritettiin viiineiiu'» firjoCincn koc, vieraat kielet. T-chiävät oli>vat seu- raavat: Käännettävä saksaksi. Miellä katilisen ajan lopullz oli Suomen kaitsaa enemnttslö uskcnnolli- sessa suhteessa pikemmin lapsen kan- nalla^ joka epä.lyuä tai harkinnalla seuraa sokeasti opettajan johtoa, kuin kypsyneen miehen, joka on vakitulellu omaksumansa uskon totuuöesta. Suo- men asukkaat ol va: kyllä yleensä kas- rettuja, ja todennäköistä on, e::a u- seimmat heistä joskus olivat käyneer kirkossa ja siellä ot:anc?k o^a iuh!a- menoihin, jotka olivat ju^nall-r.jelve. luksen Pääosa >a. :äslä e: suin-- kaan seurannut .'«''s: itsen opin l0d.'l- linen tuntemine t. Päinnasio n ja'.- kui uÄko pa ka-«allein jumaliin, usein omituisesti yhlyne^nä krislilliltin us. konkäsittteihin. Taiois-a ja loitsuin- vuissa tapaamme vÄ'.stä '.lmeislä ka- tolisuuden ja valanruden sekotusta. Keskiajan Suomessa Äivat papit e- nimmäkseen liian tietämällömiä voi- dakseen menestyksellä vaikuttaa kan- san opettajina, ia jumalanpalvelukses- sa pantiin vähän Painoa rahvaan kas, -mattamiseen Blomkin, kun kansankie- lellä saarnattiin ja siis tarjoutui lilai- suus kuulijoiden opettamiseen. Täy- tyy kuitenkin tunnustaa, että muuta- mat katollisista piispoistamme osotti- vat harrastavairsa valisiulksen aisiaa. Käännettävä venäjäksi. Venäjällä oli £» seitsemännellätois ta vuosisadalla herännyt harrastus teatteriin. Mutta vasta Pietari Suu- ren käMzstä perustettiin Punaiselle lorille Moskowaan teatteri, jossa ylei- sö sai halivasta hinnasta nähdä näy- liintöjä. Pietari antoi miyöskin tätä teatteria varten kääntää ulkomaalaisia näytelmiä venäsän kielelle. Mutta tämä teatteri ei ollut kauvaa olemas sa, ja vasta kahdeksanitentoisia vuosi- I^dan puolivälissä alkoi jubkinen teat- leri taas toimia. Menöläisen nchttä- mötaireen varsinainen perustaja oli Fjodor Wcl.>5cw. Hän oli sijntynyt vuonna 1729 Kostromassa. Hänen isänisä, joka oli kauppias, kuoli aikai- sin, jo Messä äitinsä ja isäpuolensa kanssa Mdfkov muutti Jaroslaviin. Sivistyksensä h»n sai Mcskovan hen- gelli^essä alaiemia^a, ja siellä huo- mattiin hänen taiteellifei taipumrlksen- sa. Pälaituaan kol^aupuiÄiiNsa hän i^okssi l^npärilleen seurueen ja harjoit- ti sen nällilt^Lemään. Tämän seurueen nÄ)tännöistä levisi huhu Pietariin- kin. Keisarinna Elisabetin käskliMa McÄov tuli pääkaupunkiin, jcs^a V. 1756 perustettiin julkinen tctteri. Sen ..ensimäiselsi näytielijäksi" nimitettiin Molkov. Käännettävä ranskaksi. R omaa n : nlki ns o i 11 aj a G u si-Äre Aaubert syntyi v. 1821 Ponen'is>ia. Hän o>li a^rvossepidetyn ja llvarÄkkaan lääkärin Poika. Kahdeksanioisia-tvuo- liaana hän tuli Parisiin opiskllakseen lakiriedettä, mutta hänen micliärjiä kiinnitti ainoastaan kirjallisuus. W. 1840 hän toki matkan Pyrene hin ja Csrsicaan Bcarime Tu Can.p'in seu- rassa, johon hän oli tutustunut Pari- sissa. Kun hänen isänsä ja hänen hel- läsli rakastettu sisarensa^Earoline o<i- ivat kuclleet ja äiti tunsi itsensä yksi- näisetsi, muutti hän v. 1846 takaisin Bouen'iin ja qseitui äsumaan erää- seen sukvulle kuulunaan maataloon Croissefssa. Siellä oleskeli hän U vuoden ajan, kuolemaansa asti, me!- kem yksinomaan antautuneena kirjoil- lisiin toimi n sa. Hän ei ote kirjoitta- nut monta kirjaa, mutia ne, joöka hän -on kirjoittanut, ovat sitä huomatta- vampia. Hän on yösi uudea realisti- sen koulun perustajia, joka syntyi Ranskassa vastavaikutuksena roman» ttsmta vasiaan. Tämä uuisi koulu koetti kuvauksissaan tulla totuutta lä» hcmmäffi. Tämä tapahtui (se saire) etenkin havainnon kautta; kirjailija kuvasi ainoastaan mitä hän itse vä- iittömästi tai välillisesti oli havaiw> nut ja tutkinut. Käännettä>vä äidknkie» l e l l e. Macedonia in provinciae formam redacta, cum rex Perseus captivus Romam ad triumphum ductus esset, ! non solum is documentum humano- rum casuum fuit, in vinculis ante currum victoris ducis per urbem in- cedens, sed etiam victor Aemilius Paulus, auro purpuraque fulgens. Nam duobus e filiis, quos domi re- tinueraL, minor, duodecim fere an nos natus, quinque diebus ante tri umphum, maior quattuordecim an» noruin triduo post, quam trium phum duxerat pater, vita decessit, quos curru vehi cum patre opor- tuerat, Paucis post diebus cum Paulus more ceterorum imratorum de suis rebus gestis apud plebem dissere- ret, memorabilis oratio eius et dig- na Romano principe fuit: „Qua felicitate rem publicam ad- ministravenm et quae duo fulmina domum meam per hos dies percus- serint non ignorare vos, Quirites, arbitror, cum spectaculo vobis nuno funera liberorum meorum, nuno triumphus meus fuenL Paucis ta- men verbis, quaeso, sinatis me cum publica felicitate comparare priva- t£^m meam fortunam." „Profectus ex Italia classem a Brundisio sole orto solvi, nona diei hora cum omnibus navibus meis Corcyrae tenui portum. Deinde quinto dio Delphis Apollini pro ex- ercitibus et csassibus sacrificavL Tum vero ad Pydnam regem acie vici, Macedoniam in potestatem po- ; puli Romani rcdogi et, quod bellum per quadrienniuin qualtuor ante me consules gesscrant, id ego quinde- cim diebus perfeci." „Milii quoque ipsi nimiä iam for tuna videbatur et suspecta. Post- quain in liAliam perveni neque fuit, quod ultra precarer, illud op- tavi ut, cum summa fortuna retro voJvi soleret, mutationem eius do mus niea potius quam res publica seutirot. Nudc triumphus meus morte iiliorum est turbatus. Et Perseus rex, qui libcros suos ante se captivos captivus lpse duci vi dit, incolumes tamen eos habet, ego, qui de illo triumphavi, meos iilios moi tuos dolco; ueque superest qui meuin nonion ferat. Sed hanc cia- dem domus meae veatra felicitas cons »latur." — Keski-Tuvinen Maanviljelyskö- nckauppa o.y:n iohtokuiiia.in t>aiirti:it i,h:iäi^oukjessa t.t:n 17 p'nä pankin- jcchiaja I. Karlsled:, maanv. v* hellinen ja kauppias M. G. Lksal, vakinaisiksi se'-: varajäseniksi maanv. I. Riipinen ja x j i. Kantola iekä pan- k.njohiaja A. Fredrikson. Tilimarkas^iilu valittiin lilana- mista-a A. Schildt ja kauppiaS F. Messinon sekä >v^ai!^eh:!7l ,-gronoo- mj K. W. K.''.-^.,! ja kauppias N. Mahlgren. — Talonkauppa. Eilen tehdyllä kauppakirjalla myi maanv. Elias Uu- si.ariano Korpilcihöelia cmistamonlsa tÄon ja tontin n:o 123 Rantakadun varrella (ent. FagcrhelMin talon) Ji(!iioiti/iän kaupungissa harjansa osa A. H etiäiselle täällä 49,000 mkn kaup- pahinnasta. Talla jwumi maanv. E. Uusi kartanolle äskettäin pidettMä asioitsija A. Fagerhoilm-vainajan k on. k ur?sih u u: cka upaÄa. Tämä seikka takaa l»M meille sen, että liiallista sulautumista ei enää tarvitse Niinkuin sc>'aincn ihminen tulee voimakkaatsi heti, kun hän Maa :j:n= märiää omaa persoonallisuuttaan, ja omat henkiset mahdollisuulensa, kun hän varmasti tietää, miten sellainen luonne kuin hän moi eteenpäin päästä, niin on jokaisen h e nn »niin laita. Ei mMöilin olle hlimäiäisille sen vaaralli- scmpaa kuin halu päästä liiaksi paljon niapaalsi oinasia hälmäläisiZKcstään. Jokaisella cn oma pc^jacha, jolle on rakennetMva. Tästä Pohjasta luopu- minen on ivaa rallista. Kun ortaa varteen hämäläisen luon- teen, niin tietää, :tta t)hleenliitlitMi- nen ja yhteisesti toimiminen on sille ominaista. Hämäläinen tun-.ee aina itsensä moime.>kkaaisi silloin, kun hän seisoo toisen vieressä ja tietää, että toinen häntä kannustaa ja ajaa samaa asiaa kuin hänkin. Muissa heimoissa oil ijihteen?iittt,minen usein vain sa- tunnoista ja nmutoÄscln ja »vaihteen hckua, härmäläisessä se on luonteen pohjalla. Kootakseni siis >!.<>!en edellä lausu- mani yhteen tark ">.in, että sellainen ljeinto kuin häm., .iinen kehittyy tälj- delliiesti voimallaalsi silen, että ntah- dollisimman s'."i'<ssa määrässä pan- naan huomic siihen, että eri jäsenet tässä he-mosqa mähdoÄisimman suu ressa määrässä kootaan tchteen liitoksi, . jo^a he tuntevat olemansa moimakkai- ^ ia ja joivka liiten yhteisen vaatimuksen perustuksella he voivat toimia. Niin- ^ kuin hämäläinen pitää kiinni suvus- taan ja heimostaan, maaperästään ja ' kotiseuÄustaan, niin tch:oo höti Mas kin Pitää kiinni siitä, mikä henkisesti ^ cn häncile sukua ja missä ajatusten /maaperä on sama kuin hänellä, j Toiselta Puolen on otettcera varteen tuo hi-'!nä!läinen perusteellisuus, jolla hän kaiken tekee. Sen wuoösi on kaikki >.'aniaa sikvisiävär pnrinnöl tehtäiväl sellaisttsi, etlä ne vasiaalvai tätä piir- retiä hämäläisissä, ei siis mitään tur- hänpä Eväistä une5mien rakentamista vaan rchellis-lä ja suoraa N>ötä heM- sen tason kch oi tamilisi. Hämäläinen i>ch:oo sen pellon itse muokata, josta han villoja n ti n korjaa. Hän tahtoojo- kaise-n uuden ajatuksen oinasia sielus saan muokata ja hct>ellmMle Ptjpfyitää. K o-la Häme on maan sydän, siis se, joka sm Avoimissa pitää, niin ivaadi- taan Mtä, eitä se ennen kattkea muuta on tcnve, nuori ja voiinakaH. Kun näin ajaitelee, niin tulee lcpufk>a sii- han, että jokainen oikea snomatainen on sc^kä hämäläinen, eitä nuori.