Torstaina 31 p. Maaliskuuta K A R JHA L A T A R N:o 35 — 1910 kin iltasilla on elämä taivallista milkkaampaa. On erittäin haus- kaa katsella ihmisparmien hyöri- nää, sillä se puhuu jostakin eri- tyisestä, jostakin sellaisesta tulok kaasta, jota on itämällä odotettu ja hartaasti haluttu saapumaksi. Ja juuri nyt, nyt se ilmaisee toi- wotun keivään tulosta. Kaikki tä- mä tuutuu hupaiselta. Mutta ei niin hymnä, että ei siinä myöskin pahaa ilmenisi. Senpä tähden olenkin pakoitettu tarttumaan kynään ja kuljetta maan sitä samassa hyörinässä pitkin Nikolain kaunista katua. Olen useampana iltana ja pyhä- päiivinä seurannut ja nähnyt kaik- kea sitä, mitä mainittu katu moi tarjota. Ehkäpä se tarjoaa wia- tonta nautintoa kemät-ilman tuu- lahduksista sille, joka päimänsä on mieltänyt seinien sisällä yksitoikkoi sessa työssään ja painostamassa il- massa^sekämirkistämääiltakämelyä koulunuorisolle, kormankseksi tus- kallisesta istumisesta raskaiden läksyjen ääressä. Riin — ehkäpä se sitäkin tarjoo. Muita tarjoo se jotain muutakin, Se tarjoa sellais- ta ja mieläpä suuremmassa mää- rässä, jota ei sen pilaisi, eitä se saisi tarjota. Alentamaa halpa- maisuutta, irstaisuutta jahkailen- laisia huonoja tapoja jotka nim ylenmäärin pulmmat siiveellisyy- den rappeutumisesta ja simcelli- syys-käsitteiden kuoleutumisesta. Kuinka nionet nuoret miehet ja nuorukaiset pitämät aiman kunnia- asianaan kaiken sen, mikä on hal- paa ja inhoittamaa, hämyttömät puheet ja kiroilemiset antamat epämiellyttämän ruman ohikulki- jalle kaupunkimine yleisestä pai- kasta ja polkemat niin ollen alas sen, minkä luontokin on tahtonut kohottaa ja kaunistaa. Näyttää käyneen yleiseksi tamaksi ja niin kuin päimäjärjestykseen kuulumaksi, että kaikki tuo tuollainen on suo- ritettama yhtäkään ainoata ilta- hetkeä, tai juhla- eli suunnuntai- päimää simuuttamatta. Uksi ryh- mä nuorukaisia, tai nuoria mie- hiä saapuu tuolta, tuolta toinen ja kolmas j. n. e. Heillä on jotain erityistä, joku erilainen tyyppi, jolla he tahtoivat metää kaiken huomion puoleensa, näyttääksensä samalla kadulla kulkemille neito- sille y. m. kuinka miehekkäitä he osaamat olla. Miehuuttahan se esittää koko ulkomuoto käytöksineen. Lakki takaraimalla, kädet housun taskussa, pitkä puukko '.vyöllä la- pikkaan marsien jatkona ja lemeä kirous tai joku muu irstainen sana maluu ulos huulilta. Eikö näytäk- kin miehekkäältä? Mikä mielä täs- sä on ikämintä, niin on se, että tätä kaikkea on tarjolla lapsille, jotka hekin omat lähteneet aikuis- ten tapoja seuraten, iltapuhteitaan mieltämään mainitulle Nikolain- kadulle. Pienet tyttöset ja poikaset, niitähän on iltasilla mielä myö- hälläkin suuret parmet, osaa otta- massa illan tarjoiluihin ja tapoi- hm. Useassakin perheessä isä ja äiti odottamat, milloin lapset kat- somat parhaaksi saapua kotiin muo- teelleen nukkunman, nuhtelematta heitä siitä, että omat liian myöhään miipyneet ulkona ja seuraama ja taas seuraama ilta on yhtä mapaa heille kuin edellisetkin. Olisi toki manhemman huolehdittama oman pienokaisensa suhteen ja tehtämä hamaintoja etupäässä sieltä, mi- hm lapsen mieli niin innokkaasti palaa. Lapsen nuoreen mieleen painuu kaikki herkemmin kuin ai- kaisen ja kaikki, mikä miittaa pa- haan päin, se juurtuu aina no- peammin kuin hymä. Pitäkää man- hemmat tarkoin silmällä lasten- ne seurapiiriä ja määrätkää niille se kuin on hymä, siten kasmatatte niistä kunnon ihmisiä ja kelpo kansalaisia. Ja nuoret miehet. Eikö tämä pääskyset olimat mikkelämmät. He agiteerasimat lisätyn puoluehallin- non malmistamaan kokoukseen mic- hensä ja niille maaseuduilla mal- takirjat ja äänten enemmistöllä tekimät päätökset mieleisikseen. Nyt sitä asiaa, jota marten puolueko- kous oli pidettämä, ei puoluehal- linnon puolelta yleiselle kokoukselle esitetäkään. Ja kokous määrättiin Miipuriin, pääskysten otollisin,- paan pesäpaikkaan, johon heillä on helpoin saada parmensa mah- dollisimman taajana koolle. Ja äänestykset puoluehallinnon jäsen- maaleissa toimitetaan suhteellisilla maaleilla. Kaikki on siis niin en- nakolta laskettu ja malmistettu, että pääskysillä on niin hymät mahdollisuudet, kuin ne moimat olla, päästä kokouksessa ja puo- luehallinnossa määräämäksi enem- mistöksi. Jännityksellä ainakin minä nyt odotan, onko sanomalaisilla selkä- rankaa irrottautumaan ruotsalais- ten ja pääskysten pestirenkiydestä ja katkaisemaan ne aikaa kulutta- mat, kaikkea toimintaa lamautta- mat ja ehkäisemät, puolueen keski- näiset kinastelut, jotka eräs hei- dän lehtensä »Satakunnan Tano mat" mäittää aiheutuneen juuri siitä, että puoluehallinto on ko- koonpantu suhteellisilla maaleilla sellaisista mastakkaisista aineksista, joiden mälillä yhteistoiminta on mahdoton. Wai taipumatko he puo- lue-eheyden mälttämätömyyden alle ja sanomat niinkuin entinen tyttö, joka rimpuili sulhasen häntä mie- helään iviedessä: „mie sinä: minä mikisen." Tappara. aika maadi teiltäkin ihmisyyttä ja hymiä tapoja, että nuoret moi manne ja nuoruuden kemätaika ei riutuisi pahan palmeluksessa ja lakastuisi kaamean hallan nosta- man usmapeitteen alle. Jos kaikki tuo, josta olen maininnut, on teis- tä miehuutta ja kunniakasta, niin silloin olette suuresti erehtyneet. Silloin te ette tiedä miehuudesta juuri mitään. Rientäkää sentäl,- den ihmisyyttä tawoittel?maan, sillä onhan kaupungissamme useita hy- miä seuroja, joiden tarloituffena on tehdä kylmoä ihinisyyden ja jalojen kansalaisten kasivattaini- seksi. Kerran tulee nucutlaiicUelin se hetki, joka lakkaamatta muistut- taa siitä, miten nuoruuden hert- täinen aika on käytetty ja nuo- ret moimat tuhlattu. Ja jos ne on käytetty huonoon, halpaan ja pahaan, niin tuo jälkimäinen aika, manhuuden harmaa helli soimaa lakkaamalla ja se ei siitä enää milloinkaan moi lakata. Ihmisyyden työssä palmeUut nuorukainen se iloiten muistelee, päästyään man- huuden syksyyn, sitä aikaa jolloin hänenkin jäntereissään oli moimaa ja osasi sen oikein käyttää. Otta- kaa siis huomioon, että, Nuoriso kun kohoaa, niin nousee Suomen maa, kuin nuoret nunta uskaltaa, niin Tuomi kukoistaa. Jätän tällä kertaa nyt tähän za jatkan toiste kun asiat maati- mat, enkä aijo jättää jullisuuteeu tuomatta mitään, mikä ci somellu ihmisyyteen. Koitan siis pitää ly- näni teroitettuna ja paperia tas- kussani, silmäillessäni illan paki noita Nikolainkadutta. - et. Muualta Poh- jois-Karjalasta. ntcn maa mieskoulun asiasta. Nyt on taas aika tämänkin asian nousta hautumatiloiltaan esille joutuakseen hallitt:ksen tahol- la -lopullista ratkaisuansa odoita- maaii. Kanman on jo asia hau- tunut, maan ei toimottamasli tui- tenkaan niin kauman, että se olisi paikkaknnnallanime päässyt ivan- henemaan ja unohtumaan. Poh- jois-Karjalan Maamviljelyssenran johtokunta on suostunut pitämään huolta niistä seikoista mitkä kou- lun aikaansaannissa lulemat kysy- mykseen, joten yleisöllä ei nyt aluksi ole tässä asiassa muuta te- kemistä kuin merkitä itsensä kou- lun kannatusyhdistyksen jäseniisi niille listoille joita on eräillä ylsi- Hentilöillä sekä Liperin, Kllusjärmen, Polmijäriven, Kon- tiolahden, Rääkkylän, eräillä Kiih- telysmaaran maalaisseurain johto- miehillä, sekä Aiaanmilj.seuran loi- mistossa. Jäsenmaksu on '> nlk. muodessa 5 muoden aikana tai kerta kaikkiaan 25 mk. Maltio- apuanomus on, jos aiotaan saada koulu alkamaan jo ensi huuhtikuun kuluessa. Nyt ei siis olisi niillä henkilöillä enää aikaa mitlastella, jotka omat saaneet asiaksensa kerä- tä jäseniä kannatusyhdistykseen. On huomautettu, että listat omat lähetettämät Maanm.seuran toimis toon tk. miimeiseen päimään men- nessä. Mutta nyt on jo miimei- sen päimän aatto kulumassa, eikä yhtään listaa ole mielä palau- tettu. Tämä kankeus asian ajamisessa on kyllä käsitettämissä. Niitä on niin mähä oleinassa sellaisia ih- misiä, joita haluttaa sitoutua mii- deksi muodeksi panemaan miitosen- sa asiaan, mikä ei kykene näitä rahoja koron kanssa takasin niak- samaan. Niinien kerääjä saa olla sangen kaunopuhelias ja asiaan innostunut »voidakseen taata mas- tahakoisuutta moittaa. Mutta en sittenkään luulee, että Pohjois-Kar- jalan malistuneet maamviljelijät enempää kuin muunkaan pääelin- keinoamme, maataloutta, harras- tawa yleisö möisi moittaa tuota kankeuttaan jos ottamat asiasta ennakkoluulottomasti punnitakseen. Onhan kysymyksessä opinalyon ai- kaansaaminen koko Pohjois-Karja- lan ammattisimistystä ja maa- henkeä kaipaamille maanmiljelijäin pojille ja tyttärillekin. On kyllä nähty noita maanmiljelyskoulnja täällä Pohjois-Karjalassakin sekä syntymän että kuoleman ja sen pe- rusteella mottaisi sanoa, että tä mäkin oppilaitos syntyisi pian kni- lenkin kuollakseen. Mutta kaikki- h an on katoamaa tässä maailmas- sa, emmekä me kykene mäitlämään että kaikki mikä kuolee on suotta elänyt. Hymää ja oikeata asiaa täytyy kaikkien rehellisten kansa- laisten koettaa ajaa tamalla tai toisella eteenpäin. Jos näyttäy- tyy siksi, että yksi tapa ei metele, on siitä luomuttama ja yriteltämä toisella. Mitä meidän, niinkuin muidenkin maiden maanmiljelyskoulujen wai- kutukseen tulee, ou se aina riippu- nut sekä opetustamasta että opet- tajista. Opetustapa ou kehitys- lain alainen. Aika muuttuu ehti miseen, samoin meidän maati- muksemme. Opetustavan maata louskouluissakin on seuratlama ajan kehityskulkua, moidakseen py- symästi tyydyttää maataloudelli sia maatimutsia. Tässä suhteessa olimat manhat 2-muotiset alem- mat maaumiljelyskoulut heikkoja ja sen muoksi niitä on siirtynyt manan majoille. Nyt on aika muuttunut tässäkin suhteessa. Paitsi sitä, että ne nuoret miehet, jotka maanmiljelysoppilaitoksia etu- päässä tarmitsemat, omat tällai- sissa 1-talmisissa kouluissa, jom- moiseksi Siikasalmen koulu muo dostetaan, entistä paljo edulliseni- miu ja helpommin tilaisuudessa kurssin käymään, moidaan nyt entistä pareininin pitää huolta sii- tä, että opetus on ajan ja asian mukainen, että opettajiksi saadaan henkilöitä, jotka oivat asiaansa ja toimeensa parehtyiieitä, jotka tun- temat paikkakunnan maataloudelli sia oloja ennestään ja tietämät mitä paikkakunnan maanmiljelys heillä maatii. Kun me siis tämän asian yhteydessä muistelemme kuolleita Simanannielnen ja Haa- papuron maamviljelyskoulnja, niin ajatcltaamme, että niilläkin pää- elinleiizonuiis edistämistä ja maan- '.viljelijäimme etua tarkoitettiiil ja että ne kuolimat ivaan siksi että niissä käytetty opetusjärjestelmä ci osoittautunut vaikallisiin oloihin sopimaksi. Kaikki ihmisten hoin- ma on puiitleellista. Ja tokkopa se tämä uusikaan yritys joka suh- teessä ineitä tulee tyydyttämääii. Bttiita yrittää kuitenkin täytyy. 3ilä ivaatii pääelinkein omine tu- le,vaisuus ja armo. Miehissä ja naisissa siis Siikasalmen maamies- koulun kannattajiksi! Osoitiakaaui- me, eitä kun tuo kannattajajoukko kaunalla tulee nimiltään jnlaism- miusi, se ei ole mikään kouralli nen ja ellä se osoittaa tällä!iii paikkakunnalla osattaman panna armoa maataloudelliselle amuiatii- kehitykselle! Joensuussa 30 p. maaliskuilta 1 !»10. H. O. Reinola. airoa» lopputingassa koettimat toi siaan simuuttaa. Kun miimeinen mies oli saapunut perille, lähdettiin tuloksia laskemaan. Miehet olimat jokseenkin tasamäkisiä, joten laskun tuloksia seurattiin komin jännite- tyin mielin. Moittajaksi pääsi Tohmajärmen W. j a N. s e u r a 5tuhnns, jota edustuvat: E. Lampio ennätys 'Ai' 44,4"; I. Hämäläinen 38' 4G,5"; T. kiekko ilen 3S' r>4,o";^. ALenäläinen :JH" 59,4". Keskiajaksi tuli 38 m. 35,5 f. Kulmmksen hiljaiset, mutta sitkeät pojat näyttirvät etteimät taimen aitana ole kuhnustelleet, maau ly- lyä lykkineet oikein olan takaa. Eläkööt maatimattoman näköiset, mutta tarmokkaat moittajat. Toi- seksi tulimat Liurmeksen Nuoriso- seuran edustajat: A. Honkanen 3!>' 00/,"; Eeniil Heikura Itämällä saimme taas panna merkille, että niinkin puoluettoman kuin palokunnan toimia koettamat sosialistimme jarruttaa, nytkin oli- mat panneet nuorensa hommaa- maan iltaman aiman samaksi tun niksi, jottei maan ..tomereita" las- keta sinne, missä pormarillista ha- Svante Arrheuius, patusta mahankin on. Miten kä- tunnettu tukholmalainen tiedemies, misi jos kaiverien talossa joskus jota yliopistomme konsistori kutsui Muualta Suo mesta. (K. 8. 2 k. 4 s. 75 karmittaisiin palokuntaa "e sinne kelpaisi ^ Kutsmmu tokko tuonnottain Helsinkiin pitäniääu . sai.jan esitelmiä, on nyttemmin j aiss eurat j antanut kutsuun myöntämän mas- kutsutaan > tauksen. Pros. Arrhenius pitää kannatusyhdistyksen jäseniksi kirjoittautuneet henkilöt ja maa- edustajainsa kautta kooUe perjantaiksi huhtikuun 15 p:ksi klo 11 a. p. Ma ;tn viljely "-seuran toimistoon. Kysymyksessä on valtioapu- anomus mainitulle koululle ja uijai: m. .poiuaiieii 1 u " " u 1 u 1,1 u 1 . Heikura HS' 4:>,4": tuuu 8 ja 9 pun n 39' 5,.")"; O. Hei- uä päimänä klo 1^! kin!'ei'.no •']!)' 8"; W. Itää h o o!) E. Kortelainen 40" 7,3". '.^'.lrmekselaisteii keskiajaksi tuli 38 niin 57'1 sek., eimät siis ko- miiikaan paljoa jääneet moiltajista. Kolmaintelle sijalle tnli Kataja Joensuusta. ! huhtik. puoliivälissä 5 esitelmää i sysikaalisen kemian alalta ja sitä- muo-rolantaknntien inm-Vn .^'»ääräisen lä >näa yhteyteen kuuluvat seikat, roitoaalautatuntien joi_ei.ait t)HUt- eytelman atnecsta, jota ei imelä qa 1010 lee» kokoukjeen Kuopion N a it- tunneta. t i u s t a l o l l e p e r j a n t a i n a j a ; l a um a n t ain a ensi huht i- Pääsiäinen famatta päiiväuä alkaen edellise-! joka w-wsi. päimällä. j Kesäkuiln 1 p:ksi määrätty nel- Kun uusi maaniviiolra-aietus jäS kauppakamarikokous tulee nt. iinnmaai! tultuaan on asettanut m. kaikille hallituksille lähettämään useinkin maamviljelijöistä — ta- kehotuksen, että hymäksyttäisiin lollisista ja torppareista — kokoon- preussilaisten teleinä ehdotus pää- Edustajina olimat: Simo Har-! litcttictt kes- tikaine-, 3tr 57,5 sek. A. Hirmo- käsittelemine Tilojen osittaminen Liperissä. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on niyönnetty että tilaltoiitait mäesiön laina- rahastosta saadaan käyttää kor-Zciyinl keintaan 17! >/>!)«> inkaa erinäisten Joensuussa 30 p. maalisk. 1910. Toimeksi saaneena: H. O. Reinola. l^ilpa-ajot Nurmcs-kauppalassatoimeen- pannaan Huhtik. 4 p:nä 4 v. ja tammoille ajot. kauppalan ta- iltana klo 5. Ajot alkaa aamulla klo 7. Äsianharrastajat. (IC S. (3 ja 4 s.) 45 mm.) Kilpa-ajot pidetään Rääkkylän Rasivaa- ralli Luotolammin jäällä huhtik. ^ 9 p:nä klo 10 e. pp. 3 ja 4- ^ , kotoitf- talvisille sekä vanhemmille oriil- , .tasapuoliseksi ja yhd e u - Pllaneet «sataf. ^ano- ] e j a tammoille. Sisäänkirjoitus • , a . kni. jäatanvaua. ? muk ais e k si sekä asian kä- incur. niukaan kerrassaai? moi- ja hevosten tarkastus pidetään i ^taatelisi cuyo;cn _ ebustajctlufu 4, Jnttcli) m arm a k si, se herät- littamaiia, ettei puolueen lisätty ?ekka Vaaranriunaa talossa edel- j taupunfitciisitiirojen ^>arantle^ ^ tää iiioleiitmiit puolista luotla- puoluehalliiito o^e puoltiekokorik- lisenä iltana klo 5. jlsi.ä sai olla teakin seuraa kohti - usta. sessa sallinut ottaa julkisen pohdin- iZZgkkuliin oriudäistuz. ^ ? ct .,, ? . 0! [ em h'?wa. Täniän lmomattuaan herättiivät eruiiielisyyttä suunta- "— — —— i iUlul l n t l°" a : ' rttan,t ) : I imiutamnt muokralattlaktNtlieil jä- kyjyinykiestä nuorsiioinalaisen puo- jnn maikutlimat m.yosttn iulotittn. 1 f eiu; t kysymyksen, eikö mottaisi saa- lueen keskuildesja, lamoinkum su- «Kun liäinä seikat ottaa huomioon/ aikaan yhteinen neumotteluko- puoluekokous on määrät- saa heti paikan * ' • ty pidettämäksi syrjäisessä Wiipu- . _ ^ ^ . ... ^ kuiitia ivarten ja päättävät kokoon- nä J a \ , . eimat ottaneet o!ua ktlpaUuthm; sailonialehtikutsuntukseu . Kokous teki leuraaivan paa^ok- ?n ^vaikuttaa niuresti laisen ja brittiläisen maltion kirk- nen " ' " 1 ' 41 i' il Ilntii ^ _ , Hinvoncn 42" 21,2 sck. Kataja Z takunnat marinaankin jo lyhyen mutta tästä mastustuksesta huo- sai resliajakseen 4>» ni. 2«; 2". i kokemuksensa perusteella tuntenut liinatta toteutunee sittenkin ehdo- ^Neljänneksi tuli Kylänlahden Wesa. j tarmetta saada neumotella toisten tus. ....... ... ..... i-..... oa aitaan ymemen neumotteluto- z ivoi tuloina pitaa merratlam HY- lon ^ fiuopion läänin mnokralauta- ty j MNia. ^iiiiie muotliet moittajat s,,,,'nnrten ia näattimät knkoon- Ä. Koivulalla. kiperissä olemien tilojen lunasta- mistä ja osittamista iva f ten. Po!!jL!a! ja!au l iu scnraiu tvälises».? hiihtv- k:!p«iluvta Innassa. Kuteii muistamme suoriutlliivat miiine muonna Julian Wesan sals- leat edustajat moittajina piirin eiisimäisissä seurainivälisissä hiihto- kilpailuissa. Sääntöjen nojalla tulimat tämäniviioden kilpailut pi- deträmiisi Juuassa. Kilpailupäi- maksi lnäärättim 28 p. t. k. Jo 20 p:nä läksnvät Tohnlajäriven ja .katajan edustajat paiiialtantaan pohjoista kohti. Toiset potkimat suksilla, toiset tnrmautuimat hemos- kyytiin. Piirin inääräämät pal- kintotnomarit eimät l'.:ottaneet suksi- kyytiin, maan pitimät junakyytiä iiopeiinpana. Äiiinpä lähdettiiillin matkalle masta 27 päimäii ilta- junalla. Kun katselin rahaston hoitajan ja seremoniamestarin mat- kamarusleita, niin luulin heidän aikoman aiman pohjoisnaivalle. En knmniinkaan nskaltanut turis- ta ivastaan, maan seurasin nm- kana. ^,a kun tiesin, että jos sih teeri jää pois, ei piirin kotiin jääpä johtokunnan osa tiedä matkastani- me halaistua sanaa, niin aloitin tamallisen tehtämäni. Matkainiiie oli siksi pitkä ettei siitä lnonnolli- sesti kaikkea saa selostetuksi, mutta pääkohdat kumminkin tulkoot mai- nituiksi. Kontiolahdella maihdoim- me junakyydin hemoskyyliin. On- nellisen maihtokaupan kautta saim- me mitä mnkaivintinan matkares- lait, johon sijoitimme liiaalliset tomuniajamme. ÄUnä marsinkin sain siinä hymäii paikan. s Mat- lalla en kumminkaan uskaltanut sitä niin kiitellä ktiin nyt inielisin sillä pelkäsin että saan sen mielä maihtaa joko rahastonhoitajan tahi seremoniamestarin paikkoihin. Sen- tähden puhuinkin heidän kanssaan aiivan toisista asioista. Kun. puhe taäntyi kilpailuihin ja ivoittajitsi asetimme nurmekselaiset sai rahas- tonhoitajamme siitä aiheen puhua iliimpolkurireestä. Hän näet huo- mautti, että eiisi muonna on edes sämme yhä pitempi taimal ja jos ktllkuiieumot omat samalla kan- lialla niin meiiee malkaan liian kanan aikaa. Sen innoksi suun nitteli hän nieille ilmapolture- keä, jolla pitäisi päästä aina- kin km. tunnissa. Joensuusta V^nrmekseen^iis noin 2 1 ., t. Las kettelin jo rorivia hnimaaioalla lyydillä perämiehenä ilinapotkiiri- reessämme pitkin Pielisen pintaa, kun seremoniamestari nykysin jo sanoo etkä nousehan ylös, käydään Romppalan kiemaria katsomassa. Kellon käydessä neljää toisena pää- siäispaimänä saamnimme Juuan kestikiemariiir. Siellä olimat ur- heilijat mitä sikeimmässä unessa. Toisilla oli sukset mielessään, toi- silla uunia masteu termantumassa. Hymin hissukseen asetuimme le- ivolle. Olin saanut juuri-ikään unenpäästä kiinni kuu lähellä ma- kaamani urheilija alkaa hokea: ki- rista, kiristä. Armasin jo siitä etlä kyllä ne nyt kiristäivät kun- han pääseivät lylyä lykkiinään. Siihen tarjoutuikin kohta tilaisuus. Kellon lähestyessä ' .8 alkoikin ^ietulahden poukama iimstua san koista katselijaparmista, jotka oli- mat tulleet seuraamaan kilpailuja. Kisoihin otti osaa ainoastaan 4 seuraa, joita edusti 2l! jäsentä. Mutta sitä malitumpaa alijoukko, toinen! Hiihtäjät läksiivät taipa- leelle klo 8 ap. aina i ;., in. mäli- ajoilla. Ei kanan tarmittu odot- taa kun jo ensimäiset tulla porhal- simat takaisin. Parastaan kaikki näyttimät paneman, sillä mielä i mai jen: Velkojat ■ l t rtU : = ..^ ei ' 0 °" ut johdosta Kuopiossa tammikunu . . . . . , .iuiten.hn kaiketi; ntaruiua-atkana ryhtyä kokousta „Porm nuorsuomalainen yhdts- naytliiva. ,yyt koivni^ halpmnm-', puuhaan,aan malitsemalla sitä tys panee wastalameen,a,tta vkuor- ^gipuri J. Pitkäsen konkurssissa lilni 1'I luarteit toimikunnan. Utomctlat|Cit puolueeii l-jatyn puo- pyydetään kokoontumaan alle- fojat f otiroat lnihoittunce^urye.- Kun tämän toimikulinau tiedus- lueyallnmon tekeniaa paatosta kirjoittaneen asunnossa psrjan- I lun y.eioan karroitmien. -immo^, t c ; uu johdosta omat useat kunnat 'vasman, jonka Iiiutaaii ei tule- 8 p:nä ensitulsvaa huhti- taiucvjtt ma^taiiiiuuesia mu>aam-^ .Myöntäneet kokousta marteu ra- n>n»ia puoiuekoloutjesia tule kes- ^uuta kello 5 i p. keskustele- imit nlene.t?kivat. . hallista kannatusta siihen määrään knstcttawak>i kyiymys erimieliiyyk- ja piiättämään josko pant- | ett kokouksen mälttäiuältömät kus- ll^^ä puolueesia". jta!:ksessa olevat ja pesälle kuu- ? tannukset saadaan peitetyiksi ja kun ^ahjoitnksia Jtä-Zawon kan- kaksi henkivakuutuskir- ilfifitict. tohtori, senaattori K. I.^ mttovicitottc i^ aa lunastetaan pesälle vai ei, -tahlberg Helsingistä on lupautu-! Samonlinnan kaupunain mal-!^^ toimh^miehen palkasta. 5tä-- Joensuussa, 31 p:nä Maalisk. an- tan- ; i9io. Eero Manner. opistoa muosittain 5; Tohmajärven inlfppiT fihtppri livVn- ^ I)l].U)Mt C|Ulll- nu tj Un layjoittaa 10,000 mkaa ja, Ichteeu ly^eo-^^-ui oivat näyttäneet, etta tätlai- kannattaa opintoa muosittain 5: lainen Hirmonen piti eptelman.! f nfn , r s n , t Fnifrn nimiin tui- " 31111(1 lU ?, a (l J, 11 " 1 . J i qj ( n ffj nnhitirt . lÖlDJS on rallin puoun Mi- I^uooen aikana .t,l>00 inkalla, 106: : .UM]1 tiuDiaiu l ijhuia _it)ht)kai)eoti, TOO tt U , uskaltaa toimikunta tateii se sijoitetaan Pää^kulakiteen ^os! ! Miten Ivaltaivallt tliNiolft urheilu- s,fniffirt tnniifrnf-vitnfinitiMt ' + aa ' u ) u ^ ieeu - ! >ia ^r)niiTTic4trfitfirrrv-~?tirr4>t tpnotifia.tta.umti.il opisto stioitetaan Kulennotpm, Zli!nnatli8veroiakannetaanssu- I Sri M • 1 i a laieuia ,aapn- amilstaa kaupuuki perustainiskus- 1'^va.ti l ' o'vat naksuneet '/siännln.i ^ ,Ua ° U ^k^t^en Kuopion Nait- tunnuksia 3,000 nilkalla ja fan- Huhtikuun 12 p:nä Värtsilän b i alkaen edell. paimana klo 12 plla. muoden ajan. — Samalla omat! »uhtik. 13 pmä Tikkalan ma- :nä Kemiessä, ra- Sormusen asun- joka jo yli muosituhaii^ Z nen on esi-isiemme keskuudessa i ollut tunnettnna. Toimoi että -nykypolmikin yhä kasmamalla in- i nostuksella harjoittaisi tuota rei- . pasta mirkistämää urheilua. Tul- :koott tuhansia Leniminkäisen me- ' roisia hiihtäjiä Pohjois-Karjalaan. Hiihdettäköön yhtä innokkaasti kuin .^eimninkäiitenkln niin että katso-' ijat saamat sanoa: „Tuli suihki suksiloista, samu saumojen nenistä". Puheen perästä saatiin taas kuulla tormisoittoknnnan esityksiä. Pienen loman jälkeen suoritettiin j sitten palkintojen jako. Palkinnot ' jakoi herra :>(. Kalela. Ryhlyes- ^ sään palkintojen jakoon hän se- >losti kysymyksessä oleman kierto- ! palkinnon allumaiheita ja sen ! suurta merkitystä innostuksen yl- i läpitäjänä urheilijain keskuudessa, j Iltamassa oli mielä moimis- i lelua, näytöskappale ja tanssia, j llseampien urheilijain täytyi kuin- -minkin lähteä pois jo ennen nii- deu loppua. Osa oli lähtenyt jo päimennnällä, mikä suksilla, mikä . hemosella. Atinäkin muiden muas- -sa retkahdin rekeen siinä marmas- ^ s a makaumuksessa etten saakaan ! mennä ^iurmekseen ensi taimena ^ ilmapotkurireellä, maan junalla Tohmajärmelle. Ja kai se juua- ^ kyyti mielä sentääu marmempaa ^ onkin. Atuistetaanhan siis mic- ' hissä ensi talmena Tohmajärmeä '' ja kuitenkiii maan kuuntelijoina. i,uaa-alan opistoa marten. Ohzelnia kokoukselle tulee lopul- tarjous on moimassa huhtikuu» lisesti tehtäiväk>i t. k. 31 pnä, jo- ajan. —• Maaiimiljelijä K. Pul- hon mennessä moidaan esittää sitä tiainen Säämingin ^cojamaasta - marten kyiymyksiä. ^äheeitpäi» on ilmoittaiiut lahjoittaivansa 1,000 tonnikunnalle saapuneet kysymykiet mk. opiston perustamiskusrauuuk-^ tulemat käsiteltämäksi lnm aikaa sjj,^ ^ s e tulee Pääslylahteen.— ! ohjeliiman otetuilta ky,ymyksiltä samanlaisen lahjoituksen on teh- zää. Jo lähetetyistä ja toimitun- m)£ Kangaslammen kunta. — Tohmajärvellä Maalisk. 26 p:nä 19 iO. K. P. Hakulinen. (K. a. 1 k.) n lamalivastöstä menkäämme sankoin parmin! naisuudessaan, kuten nan esittäininä tnlemal ohjelmaan seuraamat kysymykset: 1. Taaksepäin maiknttama ase tus. 2. Vuokralautakuntien sominto- oikendellinen toiminta. 3. Millä syillä moipi muokra- lautakuiita hymäksyä 50 muotta ly- hemmän muokra-ajan. 4. Atitkä seikat omat otettamat huomioon muokramaksun kohtuul- lista suuruutta määrättäessä. ö. Onko pyynnöt katselmuksis- ta y. m. s. tehtämä muokralauta- kunnalle kirjallisesti. <i. Millä tamalla on oikeudeu mukaista määrätä katselmuslau- takimnat, onko piiheenjohtajalla malinta oikeus. 7. Jos katselmuksia tulee teh- tämäksi kontrahdin kestäessä muul- loin paitsi lain määräämät tulo- ja lähtökatselmukset, maksaako kun- ta niistä konvauksen. Niiten suo- ritetaan ne riidan alaisissa tapauk- sissa. N. Mitkä kaikki lampuotitilat ei- mät kuulu muokra-asetuksen alle. Toiivotamme näin ollen että muokralautakunnat saapumat koko- muutamat ' .v-iuhuukfeen '.vieraiksi! Urheilija. Uudestaan toiuuntaan ! on herännyt Lieksan mapaaehtoi- i nen palokunta. Wanhoja ruostu- j»eita palokalnja aletaan puhdis- i tella, jottei maaran sattuessa ole Itarmis toiinettomana maan kat- zsella liekkien loimna. W. P. !K:mme oli jo ehtinyt järjestää ! toisen pääsiäispäimän illaksi ylei- !sen iltamankin, jossa ohjelma oli merrattain monipuolinen ja hymin malittn. Alussa Pielisjäriveu pa-! loapuyhdistyksen esimies Juho Saa- relainen termehdyspuheessaan kos- ketteli palokuntamme tärkeätä toimi- alaa sekä lausiii yleisön termetnl- leeksi. Runon lausui neiti H. Ryynänen ja esitelmän Suomen- kielen kamppailusta oikeuksiensa puolesta eri aikakausina pitt H. Taimer. Wäliajoilla Lieksan suo- sittu jouhiorkesteri soitteli useita kappaleita, jotka kaikki yleisö otti mastaan milkkailla suosion osoituk silla. Lopuksi esitettiin näytelmä- ! kappale ..Kilpakosijat" merrattain -tyydyttämästi. omat jo ilinoiltaneet tulemansakin, mistä ainoastaan täten ilmoite- taan. Walitun toimikunnan puolesta: O. P. Zitting. E. Y. Pehkonen. Sähkösanomia „Karjalattarelle". MiniSterineulvoston lakiehdotus. Helsinki, maalisk. 30 p. Eduskunta pani ministerineu- moston lakiehdotuksen pöydälle. Duuma lähetti sen maliokuutaan. Uutistoimisto. -amol. Wesijohto- ja lokawicmärilai- toS rakennetaan Jywäsky- lä-in. Jymäslylän maltnusmiehet lisä- tyin luivuin omat päättäiieet kau- punkiinsa rakennuttaa täydellisen mesijohto- ja lokamiemärilaitoksen Wiipurin kaupungininsinöörin B. t^agneur'in ehdotuksen mukaan. Tarkatusta marteu otetaan kor- keintaan 400,000 mk:n suuruineli laina. Maksujen lakkautus. ehtailija Sipi Ahokas Parikka- lassa on lakkauttanut maksunsa. Häiien huopatehtaansa on sulettu ja sen satakunta työmiestä omat jääneet työttömiksi. 5nuri kellotvarkaits. T. k. 2(> pniä ilmoitettiin Hel singin etsimälle poliisille, että pitkä- perjantain mastaisena yönä oli tehty nlurtomarkaus kelloseppä A. Elin kellokauppaan talossa n:o 0 Korkeamuorenkadun marrella Hel- singissä. Waras tai martaat oli- mat tunkeutuneet myymälään port- tikäytämässä olemasta ikkunasta ja mieneet saaliinaan noin 100 kpl. miesten ja naisten kultakelloja sekä hopeakelloja ja 40 kpl. kellon periä. Warastetnn tamaran armo nousee uoin 2,000 markkaan. War- kaita ei mielä ole saatu kiinni. ositun roslvoiiitto tvangittu. Pitkin takivea mähän mäliä on tapahtunut murtautumisia pietari- laisten omistamiin hnmiloihin Ki- mennaman rantakylissä ja muual- lakin Karjalan kannaksella. Wih- doin onnistui Terijoen poliisin päästä markaitten jäljille ja pitkä- perjantaina mangitliin koko 7-mie- hinen rosmojoukko, niistä 2 Teri- joella ja .'i Wenäjän puolella Raja- joella. Pidätetyistä on main 1 snomalainen ja on hän kotoisi» Raimolasta. Kaikki muut omat iukeriläisiä. Samaan aikaan po- liisi myöskin löysi rosmoliiton ta- marakälkön läheltä rajaa Walkea- saaren luota. Markaitten marasto- paikassa oli runsaasti kaikenlaista humilakalustoa, huonekaluja, ta- lonskapineita, maatetamaraa y. m. Nähtämästi on tämä joukkue syy- lainotaan syömäviljaa huhtikuun 5 ja 6 päivänä, jossa tilaisuu dessa vanhat velkakirjat ovat uusittavat. Loppälänpää, 29. 3. 1910. I. Puhakka. ■ K. a 1 k.-. (BlEia, pap.leissa ja kuvoissa, vaunut- tain ja vähittäin, myy Ka Iti- m o n asemalla E. Zimmermann. udotettu ruskeanahkainen muhvi Joensuun ja Pitkäsen- lähden välille. Löytäjää pyyde tään se tuomaan Hilja Hirvo selle Joensuuhun Nikolainkatu N:o 13. rottu sanomalehdissä. Wielä ei ole tietoa siitä, paljonko tamaraa on marastettu talmen kuluessa, omistajat kun asumat talmisin Pietarissa. Ulkomailta. <<tnan toiminta. Cataniasta, maalisk. 2ö p:»ä. Klo G aikaan illalla oli laama mirrannut aina Galvanian seu- duille, 3 kilometriä S:t. Leon muo- resta ja lähenee Palagellon kaup- palaa, joka sijaitsee noin neljä km. BoreUosta. Toinen laamamirta juoksee Nikolosaa kohti. Tulimuo- ren suurin laamamirta, joka on 10 metriä lemeä, mirtaa Bell Passon tietä pitkin. Maanjäristyksiä Makedo- niassa. Salonikista, maalisk. 25 p.nä. Klo 4 aamulla tuntui Makedo niassa maanjäristyksiä, joiden suunta oli idästä länteen. Tik- meshissä on sortunut muutamia taloja ja Konopishessa 770. Useis- sa kaupungeissa juoksimat asukkaat kaduille suuresti kauhuissaan. pää kaikkiin niihin hnmilamarkauk- Maanjäristyksen keskikohta on kes- siin, joista on pitkin talmea ker-^kiosa Makedoniaa.