N:o 276 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina joulukuun 2 pnä tetut siitä, että meidän arlvostelum- Niistynyt maailma ja kuitenkin pu- rautatiet m.m. menestyivät jen hal- me on ehdottomasti oikea — eikä liutaan omistusoikeuden pyhliydestä. lussa ainakin yhtä hylvin, kuin jos mikään muu. Mistä tämä marmuus Arivellaaii: tosiasia on, että ykntyi- ne olisiivat yksityisten hallussa. War- johtuu? Me harlvoin kysymme iätä sillä on nyt laillisesti tvahlvistcttu inuudella emine siis woi sanoa, onko! itseltämme. Minä tahdon huomaut- omaisuus, ne ciivät ole »vastuussa yhteiskunnalle edullisempaa, cttä • taa tässä eräästä erään ruotsinmaa- esi-isiensä teoista. Siis nämä wiit- omaisuus on yksityisten hallussa kuinj laisen yhteiskuntatieteilijän vros. G. taukset omaisuuskäsitteen ja omai- jos se olisi maltion hallussa. Mutta' A. L.essanin lausunnosta. Wume suuden syntymiseen eiwät moi sen se on Ivarma asia. cttä nykyisessä^ tcn?äänä ilmestyneessä teoksessaan pyhyyttä Horjuttaa. „5ociologi" hän m. m. sanoo: Me! Menemme toiseen kohtaan: Mitä uskomme siksi, että me ylimal- sisältyy käsitteeseen yksityisomaisuus? taan emme »voi elää woimakkaasti ilman. »voimakasta uskoa johonkin, joka sattuu meidän kulloinkin kysy- myksessä olemaan kotiuspiiriimme. — yhteiskunnan- ja uskon nonhistoria osoittaa meille että ih- n>isen elämälle on enemmän tärkeätä uskoa kuin uskoa oikein. US- ko näyttää oleman erikoisesti inhi millinen elämänmuoto. — — — Ilman uskoa ei hän näytä pääsemän minnekään ". Nämä lau seet sisältämät toisin sanoen sen, etiä meissä ihmisissä mallitsee suuri epä- miellyttämä tunne, silloin kun emme Moi olla Marinat jostain asiasta. Ia me olemme niin sokeat, cttä me us- kurnine umpimähkään melkein maik ka mihin — tamallisesti yksityinen toiMeidemme mukaan — kuuhan me Maan tämän kautta poistamme cpä- marmuuden aiheuttaman epämiellyt- tämäisyydcn tunteen ja saamutamme itsellemme sen itsetnytnmäistiyden jo mielihmvän tunteen, mikä seuraa ta- liiallisesti marmuntta. Tätä emme me uieimmiten huomaa itse, mutta joS me empimättömän rehellisesti iut.'imi>:e itseämme, täytyy meihin tän.ä todeksi tunnustaa. Löytyy kui- tentin ihmisiä, joiden ajatusk«ly on niin turmeltunut, ja jotka oMat niin ennakkoluuloihinsa maipunect, että puhelu itsensä, oinan ajattelntapan- sa tutkimisesta tuntuu heistä ra kani ta. painostamalta ja lopun lo pulta typerältä. — Tässä edellä olen minä tehn.nt muutaman yleisen huomautuksen. Ayt minä tahdon siirtnä enemmän kouraantuntumiin seikkoihin. — Mitkä sitten omat ne yhteiskunnalli fci knsnmykset. joista meidän war- muustarpeenime saattaa hankkia meille käsityksen, jonka oikeuteen me muitta mutkitta katsomme Moiivaiu- me luottaa? Näinä kysymykset me moimnie ryhmitellä eri rnhmiin. 5>'e omat »valtiollista, taloudellista, oi- keudellista. sukupuolista, simeellist.i ja uskonnollista laatua. Useimmista näihin ryhmiin kuu- lumista siioista on meillä tamallises^ ti erehtymättömän marinat ajatuk set. Katsokaamme omia piiolueolv- jamme. Meidän kukin puolueemme ai.'i'.uu näihin k'.isnmr,ksiin näl.dcn omalla toisten puolueiden kannastc poikkeamalle kannalle. Jokaisen ajat- .cleman täntyy myöntää, että oi* suo rastaan ajatusmahdottomuus, että läikkien puolueiden Maatimnki.'t o- !vai yhtä hnmät ja yhtä oikea:. Mi talini puolueen maatimukset perus tumat pitkälliseen henkiseen työhön. Mutta tämän henkis.ui työn tulokset omat toisistaan niin suuresti poikkea- Mat siksi, että tämän työn tekijöitä on häirinnut ennakkoluulot, taikcus- ko ja ajatusmirheet. Me nykyine polmi Moimme huomata tämmo-siä csi-isiemme ajatustyössä. Itseämme me Harmoin kykenemme armo-tele maan. Tuleman ajan henkuu".! työ kyky, henkinen armostelukyky on ke- hittyneempi kuin meidän ja je ar- Mostelee meitä ja osoittaa meidän a- jatustyömme puutteet. Me maan Moimme todeta sen. että meidän aja tilstliössämme meidän sitä hnomaa- matta-iinie piilee paljon ennakkoluu- loja, taikauskoa ja ajatusmirheitä. kaikkiin niihin kysymyksiin, joista uieidän eri puolueillamme on eri a- jctnksel. emme n»,t lvoi kiinnittää huoiniotamme. Minä otan nyt esil- le erään nykyoloissamme polttaman kysymyksen: omistusoikeuden pyhyy den. £n huomattama. että kaikki ne, joilla jotakin on. armelemat cttä o mislnsoikeus. yksityinen omaisuus on olema koskematon, että se on py hää. Ne taas, joilla ci mitään ole, armelemat, että on huutama mää ryys, että yhteiskunnan lait sallimat yksityisen omistusoikeuden. Toisen . tai toisen ajatustalvan täytyy olla Määrä. Kumpi on Määrä, kumpi oi- kea? Meillä itsekullakin on lyhyt, mutta marma Mastaus huolimatta siitä, että me Harmoin, tuskin mil- loinkaan olemme tehneet itsellemme kysrmyksiä: Miten on syntynyt käsitys yksityisomaisuudesta, mitä sisältää käsitys yksityisomaisuus ja mitä seurauksia yhteiskun- «alla on siitä, että sen lait sallil.iat yksityisomaisuuden olemassaolon? 9ie tiedemiehet, jotka omat otta neet tutkiakseen niitä epäkohtia, mi' ta yhteiskunnalliset olot synnyttä- »vät. omat kiinnittäneet huomionsa näihin kysyinyksiin. He omat tutki- neet nykyisiä alkuasteella olemia ih- misiä. Eras kansatieteilijä A. von G e n n e p on tullut siihen tulokseen, että Madagaskarin saarella käsitys yksityisomaisuudesta perustuu us» konnolliseen taikauskoon sekä että kaikki omistusmerkit alku- «aan olittat n. s. tabu-merkkejä. Ar- »veltiin. että sellaisen tamaran omis taminen, joka oli merkitty tabu-mer- killä. tuotti anastajalle henkimaail man aiheuttaman rangaistuksen. Niille henkilöille siis. jotka kykeuimät tällaisia tabumerkkejä tekemään, jäi cmaisuus. Tämä käsitys on alku kansain kesken ollut äärettöniän laa- ja. Ja edelleen: tamallisesti on pc- rinnollinen omaisuus peritty esi-is.l- lä, toi f a omat milloin miekalla, mil loin muulla »vääryydellä sen itselleen anastaneet. Tämän tietää koko si« ^jliityisellä on käyttöoikeus, johonkin esineeseen (henkilöön, eläimeen tai kuolleeseen kappaleeseen). Jos joku esine on hänen, on hänellä luonnolli- sesti oikeus tehdä sen kanssa mitä hän haluaa. Näin sanotaan. En- nen maailmassa ajateltiin aimcn luonnolliseksi, että jonkun Kaltion mapaa kansalainen sai tehdä orjal- lee.i mitä hän halusi; ottaa hengen, inyydä. maihtaa, estää awic>liitt?on mcueniästä j. n. e. Tämä oli aiivan 'uonnollistc'. Kun hän kerran oli orja. niin hän oli orja. Venäläis- ten maaorjani mapautus tapahiu! ivasta 18ljs>-luwulla. Aika ja ajan käsitykset omat kehittyneet. N'y: ei ole meidän joukossamme ainoata kaan. joka ei pitäisi orjuutta Mää- ryytenä. Mutta Niitä omat meidän tamalliset kotieläimemme nnuita kuin elämiä orjia? Tietysti nuillä on oikeus tehdä niille mitä >ue ha- lnaiume! kuitenkaan ei ineillä ole niilmi rajatonta käyttöoikeutta. On säädetty lakeja, joilla on eläi.isnoje- lusylidistyksille annettu määrättyjä oikeuksia. Tiis meidän omisp.lsoi- keuiemnie pyhyyteen on kajottu, sitä on loukattu. Mutta sittenkin pide- tään tämänkaltaista loukkausta ny- kyään aiman oikeuden mukaisena. Meidän käsityksemme on kehittynyt, ja me huomaamme, että saatiaa e- sii.i sukeltaa asianhaaroja, jotka hor juttamat omistusoikeuden Pyh.iytlii Vielä malaiselvamp! on esimerlki mcroiluksesta ja perintöoloista. Me tiedämme kaikki, cttä meidän täntyy maksaa iveroa maastamme maltiolle kunnalle ja papille, kaikki nämä laitokset rajoittamat meidän aikent- tamme käyttää mielinmäärin omai- siiutiainme. Koska meidän täytyy maksaa Meroja. ciiiine hallitse tay- delliscsti omaisuuttaiiime. Käsitiis- ten kehitys on mennyt Mielä piteni- niälle. yleensä kaikissa maissa on rumettu armelemaan, että on oikeu- ven Hiukaista, että ne joilla on suu- remmat tulot maksamat suhteellisesti cneiinnän meroa kuin ue, joilla on pienempi omaisuus. On rumettu a- jattelemaan, että n. s. progreösiinn- nen cli »vähitellen kasmama meroius- capa on oikeampi kuin suhteellinen. Muitta mutkitta on rumettu säätä mään lakeja, jotka loukkaamat rikkai- deii omistusoikeutta. Huolimatta siitä, että omistusoikeuden pyhyyttä o.i loukattu, rumetaan tämmöistä »'.euettelytapaa yhä enemmän ia e- nemmän pitämään oikeutettuna. 2a- ma on perintölakien laita. >Ui<ia- kin perinnöstä ottaa maltio osansa ja jo nyt katsotaan oikeuden mukai- sekii, että maltio moi periiiiiöstä a- yhtciskuunassa. jossa yksityisomai- suus ou sallittu, on suuren rikkauden ja ylellisyyden rinnalla äärettömän ' paljon köyhyyttä ja kurjuutta. Mut-! ta yhtä Marina kuin tämä asia on, 1 on epäilyttämää saadaanko yksityis- omaisuuden Maltion huostaan aito misella yhteiskunnassa mallitsema kurjuus poistetuksi. j Cdellises.sä olen minä huomautia- nilt >a koettanut esimerkeillä «valais ta sitä seikkaa, että kaikki meidän mielipiteemme niin selmiltä kuin ne meistä tuntumatkin, saattamat, ja miltei Marmasti oivatkin, ennakko- luulojen, taikauskojen ja ajatnsmir- heiden sokaisemat. Mitä nämä yh- teiskunnallisct ennakkoluulot, yhteis- kunnalliset taikauskot ja ajaiusmir^ heer luonteeltaan omat, tämän asian selmittäminen Maatisi ailvaa erilyi- sen selostnssarjan. Jos me uskomme sen, että meidän ajatustyömme ei le- pää läheskään aina marinalla pvh- ja(1 a, silloin olemme päässeet sanaen pitkälle, jos me olemme oopineet epä!teinään omaa erehtymättöiniiyt- täniiiie, silloin olemme me kohonneet sille kehitysasteelle, että me ymmär- räin me ivanhan lauseen: »epäilys on kaiken kehityksen alku". »Ihmisen knky. arMostella kumittelujensa todel- lisunsarMoa. on myöhään ia toistai- seksi cpätäydellisesti saamutettu oini- naisnus". „Me olemme kerta kaik- kiaan syntyneet mirheellinksi ajatte- liioiksi ja loogikoiksi". ..Ensimäinen 'aikausko. mitä meidän täytyy maroa, 'ii se, että me taikanskoisesti liioitte- leiiinie ihmisen ja erikoisesti on'aa kykyäliiine ivälttää taikauskoa. Ta- maten oii meidän marottaiva ennak. koliinloa, cttä jollakin ineist.i ei ole taipumuksia ennaffolrntlcihin. Ja noitiaamnie mutaan täytyy »icidän 'varjella itseämme ajatusloirheeitä, että meidän ajatusiylnmme ei moi lila mi!»ita knin loonillineit^ämä .lipat edellä nsainifietitani vroiessori r.teiumiii sanoja ja liäyitäivät n? sangen todenmukaisilta. Jos kansanopistotyö moi saada op- 0a0»(WMKKM>08»30«ÖBBdflnfiH8i Seski-Suoraen Kirjapaino jyväskylässä valmistaa nopeaan, huolellisesti ja kai kille edullisilla hinnoilla kaikellaisia kirjapainotöitä kuten: Tili-, vuosi-, y.m. kertomuksia ja julkaisuja. — Tilikirjoja ja verokuitteja. — Osake-ja kunnia kirjoja. — Toiminimipainoksia kirjepapereihin ja -kuoriin. — Lasku-, vekseli- y.m. lomakkeita. Ilmotus- y.m. reklaameja. — Päivätyö-, pääsy-, ravintola-, y.m. lippuja. — Shekki-, tukkimitta- y.m. kirjoja. — Keräyslistoja, ennakkoarpo*> sekä arpalippuja. li9OO9OBO#OOOO«OOOO0 Kirves ja saha mukaan ja sitten halkojen tekoon Keitelejärven rantamailla olerien Alatalon ja Rautian talojen metsiin Sumiaisten pitäjiäsi ja A la talon "metsäin Rautalani min Pyhälahdelle, joissa pitemmän ai kaa kestäTähtikojen teko on aletta. Lähemmin allekirjoittaneelta j\ty5- paikalla työnjohtajalta talo IL Albert Flincklltä. t keis Yirtlitan. saatavana tilttt&tt lehden konttorissa. nastaa joissakin tapauksissa kokonai- sen i.eljännen osan. Jos kerran mal- lialla on oikeus anastaa yhden nel jännes-osan, niiksi ei sillä ole oikeut- ta anastaa kaikkea. Otamme lvielä muutamia esimerkkejä siitä, miten Nieidän arivostelumme taloudellisis- ta otoista saattamat olla todellisuut ta Mastaamattomat s. o. taiknnskoi- set. Sosialistien ja yleensä muiden- kin taholta Mäitetään Marmaua to- tuulena, että suurteollisuus tuulee tieltää pienteollisnuden. Mnnta^ main tilastollisten tietojen mukaan ollaan tultu hamaitsemaan. cttä tanskassa miime 12 Mnoden knlues- sa käsityöteollisuusmestarit. joiden jol.dettamina on ollut yksi tai muuta- min Harmoja työntekijöitä, omat li- sääntyiieet 400,000:ll« eli 20 prosen tilla. Samana aikana taas tehdas työläisten luku on Mähentynyt l:fni miljoonalla. Siis iehdasteollisuus suuresti mähentynyt. Edelleen mä't- tämät sosialistit — ja uskomat lujas ti mäitökseensä, että sosialistinen maltio tuottaisi paljon enemmän kuin nykyinen. Bcbcl kumaa, miten sosialistisessa maltiossa on kanainia :ui£tu;lla ja sähkökoneilla suoritetai.i kaikki raskaimmat ja aikaa kuluiia- '.vimmat työt. Tässä Moi täydellä syyllä erään ruotsinmaalaisen pro- s>.ssorin Sliuit Micksellin tapaan ky syä: uskooko kukaan, että : "{kbd, jos Hi.nclle annettaisiin minlsterist^ssä mapaa: kädet, olisi mies saamaan nämä kanamat ja sähkökoneet aikaan. On tuskin luultamaa, että sosialisti nen maltio Moi olla tuotteliaampi ki'in nykyinen. Sillä todella häm- mäsiyttämä on tuotteliaisuus, mihin nykyinen pormarillinen yhteiskunta kykenee. Toinen on sitten kysymys, >' oiko sosialistinen yhteiskunta jakaa tasaisemmin ja oikeudenmukaisem min yhteiskunnan tuottamat tuot- teet. Palatakseni omistusoikeuteen, tahdon miitata niihin seurauksiin mitä siitä yhteiskunnalle on. Armel» laan monella taholla, että jos yhteis» kunnan tuottama omaisuus on yksi- tyisten eikä Maltion hallussa, on tuotanto runsaampi, yritteliäisyys snurelnpi. Tätä wäiiettä ei ole lain- kaan helppo kumota. Useimmissa la- pauksissa se pitää paikkansa. Otetta- koen huomioon esim. että usein osuuskaupat, jotka perustumat sa- malle aatteelle, kuin ajatus, että Maltio rupeisi yleistuottajaksi, oivat h:,miu heikossa asemassa, ku:i seilsi- jaan samoilla seuduilla olemat yksi- tyiset kaupat kukoistamat. Toiselta puolen on kuitenkin huomioon otet- tama, että Maltio jo nykyisessäkin Yhteiskunnassa on suuri tuottoja. Kuulutus. Julkiselta pakkohuutokaupalla, joka tiistaina ensi tulevan tammi kuun 10 päivänä kello )2 päivällä toimitetaan its« tiUUa, myydään, el lei maksua «itä ennen tapahdu, tahi muuta laillista estettä väliin tule, Rouva Mathilda Salmisen omistama O, ,32 manttaahnen osuus Muikun labden perintötilaa N:o 1 ja sen kanssa yhdysviljelyksessä oleva 0, 1?53 manttieliaeo osuus L&toahon perintötilai N:o 2, molemmat Viita saaren pitäjän Muikunlahden ky- r>ilaania ynr.nänäniään nämä lotuu' l"* B8 ä» Äänekoski Aknebolsg-nimi- bel, jotka osoittamat, ettei jiiifeirim- -en toiminimen tilaan kiinnitetyn mänkiii Henkilöit anvosielill omat ja ulostuomitun saamisen suoritta miseksi, josta täten yleisölle, veiko ille j i velallisella tieto annetaan sekä kaikille muille, joilla on kiin nitys tahi muutoin panttioikeus tä hän tilaan, kuin myöskin niille, joilla on muu, etuoikeudella ulos- o itatusta kiinteistöstä maksettava s- aminen, ilmoitetaan, että ulosotto- ain määräniä keskustelu vel koja n vaatimuksista ja myyntieh- doUta tapahtuu samassa paikassa | ja samana päivänä kello 9 aamul la, jossa tilaisuudessa asianomais ten tulae oikeuttan8\ valvoa ja saa misensa minulle, huutokaupan toi mittajalle, viimeistään ilmoittaa. Laukaan kihlakunnan Kruuuun- voudinkonttorisse, marraskuun 30 päivänä 1910. iTian erehtymän ihmisen cnroustcli; M, lilluin ei minusta opiston uni ole ''.iikkaan memnntä- silloin moimnie että Phroi-:-fiKiuu mäfeci, jiv.ifci ajotu-f ify on feniit;.- nyt csi-ettn ylemmäksi. ?sn silloin aU kaa 'arastoa toiico, että nnur.ärtä- mys eri pitolitcibcn lräliliä on maii- dollnien. nuitta mahdollineu ainsas- toan siiiiä tovanficviu, kansan yleinen aiatnsinkv taiaisesU mnoii -vuoteita kehittyy, ja kaikkien l.!»- sun kerrotte n smnstystason nousem i- mcinnv.ini. Ilmoituksia. Nimeni Iida Jatkonen, on tästä lähin oleva Iida Honkanen. Jyväskylä, W sanka jouluk. 1 pnä 1910. Iida Honkanen. 4262 l—l Kaikkia niitä henkilöitä, joilla vieläkin on suorittamatta „Keski-Suomea" tilausmaksut tältä vuodella, pyydän aivan nsinä päi vinä ne (suorittamaan ja uudista maan tilaukset tulevaksi vuodeksi. Viitasaari, l p. jouluk. 1910. V. Reinikainen. t-a Huutokauppoja. JyvttsfcyiPn kanpnDg : Bsa Vablgrenin hotellissa rayydiUi tulevan jo<iluknun i7 pn» klo 11 ap. Saarijärven hoi- toalveesta Htnnil&n ja Parantalan kriiuijunmaista yhteecsä 4,330 osaksi palon vioittamaa m&nty- ja kausipuata l aikaUishuntokauppaehdoiNa. LahHmpil tietoja antaa etjlnhoitaja E. Braflder, Saarijärvi. Helsingissa 28 p n& marraskuuta 1910. 4247 Metsähallitus. (H.42H5.) 2—2 ^älvSllsta. 4250 Volter Lindroth. 2—3 Myytävänä. Huutokauppa ja Velkojain kokous, Keskiviikkona tulevan tammi kuun 25 päivänä 1911, kello 12 päi vällä, myydääa huutokaupalla Ra* fael Kjell mauin konkurssipesälle kuuluva Sampola-niminen kartano tonttimaan vuokraoikeuksilleen, sa notussa Sampolan kartanossa, Saa rijärven pitäjän kirkonkylässä, lä hemmin myyntitilaisuudessa mää rätyillä ehdoilla; josta halullisille ostajille ja kiinnitysten omistajille täten tiedoksi annetaan. Huutokaupassa tehtyjen tarjous ten hyväksymiseksi tahi hylkääaii- seksi pidätetään velkojille yhden tunnin mietintö-aika. Talonmyynnin jälkeen myydään jälellä olevaa irtainta omsisuutta. Samalla kutsutaan R. f*el Kjell- man'in konkurssipesän velkojat velkojain kokoukseen, edellä sanot tuna aikana ja paikkaan, päättä» mään seuraavista asioista: l:ai. Hyväksymään tai hylkää mään huutokaupassa talosta tehdyt tarjoukset. 2:si. Epävarmain saatavien sisään keräämisestä. 3:si. Uskottuin- ja toimitsijamies- ten palkasta y.m. y.m. mahdollisesti esiintyvistä asioista. Konkurssisäännön mukaan huo mautetaan velkojia, että pcissa ole vat saavat tyytyä läsnäolevain pää tökseen. Saarijärvi, marraskuun 25 päivä 1910. Juho Kauppinen. Rafael Kjellman. Toimitsismiehet. 4248 a-0 parastulensammutus- kone HYY P. SIDOROW. 4162 8—10 Lasku- ja Yekselilomakkeita myydään Keski-Siiomen konttorissa Kirjekuoria M postipaperia Keskl-Suomea konttorissa. Erlsaarultli lLSjickiiiMM myytävänä Hali UMei Kogttorlm. Vekselinlankearoiskirjoja myytävänä Isskl-Suontei koittorlna. lilipSMS (knttlnruf) Vssk-SuQae&koittrlssa akulatuuria Ktikl -8U0HiV ksnltorlua laaflta pid:tÄä» auIt mä* feaityjirjo, lejs.tBimontf ja ievAntcnne flö O—i l <Lp. Äan-sUie-Cfatcf catiM «uii <rriipäiwä Ilo 10— 1 paakiil tasttmt auli joka aif» V ^ fi4) 10—2, ^Söij^aRtin k«»ttori aui ; joka äitipäi&i {•9 10—li, fiijiitmalieu Os»!e»aeki» IfttSurt atDitrna joka «rfipäitti II® 10—It p, SabsU»»nkii on amoinno i&vu «rrtiPäiwä Ilo 10—9 JywSSkylä» tzletae» faittl* j« liiiiil* <pur»hast> puusepoä M. Kumj?u'u> maanantarsin klo 7—8 i^>. «avoinna arkipäi» w:nZ klo S—S ja 6—7 |eI5 ptzhmä tl» 11 ja 6—7, ZaSUcMtti an caJi Id* ie—i päiw. Pak rullausta «artea ilo 10—1 Pä »ällä. Iz»Äcrylt« asema» iaitli toiatiStM >i» ie.iin aivomna axfif&itoliiä 11» I—10 «p., 11 <M>.—S u. ja 4—S ij. 1^11 fcijsiyäitoinä klo S—O a.p. Ih«|:rtaimil«n>ti amoistBt- jo!« pältoä I<Ho 10—11. »»«tr iaa>autan afamuHI]aa» Ii' 10—11 ttjf. Ti f tySliteyhdi»lykse» !iria«t» «Äi tn-7'Kufiti klo l—2 päiwällä. RrjjUftlnlSfeara» (tricita sumiuntaist» IU 18—1 päitvälUi. pioetäÄl auli tmiM. 1 B:lt5 toiötaiselfl: Litlewi ia talewa »(alta sekii fvfti' sssitu» ia »»StisKSStZPaakkit«i«i»t»: Sunnuntaina ja juhl<q>äiwm!t II» S—30 Lamupäiioällä. Cfl 8—-IS ja 6—7 Lj». «•IH III tee: Jsls päiviä klo IM il », ja 8.55 l». Ir.n, jturrjäruxllt, Pchrchutaallt, Vii» tcZaarelle. Zw»lahdell» j« Suo»»»- latelit. «Ul» 10^0 i4>. O-awaiaa. tctn, Touvakkum, Siutalahdelle. £ti> fccrunicttt, J-utsaan. ©at»Uwm, Stz». tnaäK ja Ruoramoistin. fUtanantc.Tio Co 0.0» i. »sngmkan!aa> ja Sumiaisim Mahlulle, lonmätlle, Kalmari-n ja Karstulaan. ?!o L a^>. Mui-ramein ja «o?» piiahdelle. kls 11 a.p. TiZ^lksSkelle. kU, i.S. Svmmisiin. kznt-ip!aakaov«, Llm»-lahdeSe.. Wii^sa«n«!.e. Pih:ipu« reallt. «elmarnn. Kar«lula<in, B-av' tinkii» ja Kuvij-rru-tlle jeA ii» 10 ls UoraMe ja SannelDrtelle. Jttt&nriffc-na klo i Kuurani f tn jo HdnPUahdellk. klo v.vb i. Lanne» UitraifilU. Mahalle. jtzalmariin, ja «nttisaareU ie. K» 10,80 Ctattafatttttn, zmu tutftotn. RutaKchdele. ettsoiunAiSt. x««tsaan, Hartola»», kysmita j« siuoramoisii». T»r«taina liH» > «. p. SRvvunat» f» ZiorPilahdrlle, USo 11 a.». Til- -kals»I«lle. Il» v.« tZ. «ahlaSr. Ptzl- Kalivarii». Kar»tal««a. Nsngi«H»aI«al<. f«MndMU Lqq>»aä»A ji Ksnltn, K» D t£ UatatHIi. f Hl» | «ch. PnRonacs fa K» 9j 0» i vtatlxli; UnmdtEt, «almaritn, KaxftxUtaab tBaitinliio, »twijSrweZ«. «iitasaarsv. I*, Huopanaan ja fit^äiian ja Äla» «laan sekä V» 10.W Ctottafa» reen. ToitvoZIaaa, StxtalAijbeSe, Lei» ««uaäelle. Jo^asn. Har»l«a». Etz», Nään ja Sluoramoisti». Lauantaina kl« » a^. Korpiiahdelle, t» 11 klo 9,06 i. Sumiarftm. Kovgwkanlaa»«, Ilmo lahdelle, Wiitasaar»2« ja ivanlahdelle, v» 10 Lp. UaxtfifUU H Lannetoedelle. Maistuta>: SitZpaHfi lähetetään Pihti» putaalle SUStMiSona, Perjantaina ji LauZvantaina Co 8.66 i.H. StOffia taut» te. ?»«ti talcc: Ko!a päiwä rauiateitse 7l» 8.31 «.). ja I ls 8.49 14». tttläHä ja PvhjoisrOi». Joka päiviä rmrtateits» klo IM «-}- i* klo 8^0 tch. floeleaSte, S»»la^d«!te jo täaekottelta. Hietaaurtta, Parane lasta ja Saarijänoeltä. frfa päiwä klo 7 ajp. HaopaLo»k«lta, Sal melasta k!» 7M Ap. Sunnuntaina klo 8il oy. RarbtalaOta^ S^jfavtriihu, Kiwijärweliä, ©o* mu giSta, Mahlulta. Pylkönmäeliä, Hv»» Kinnulasta ja L«V?>älA»tä ja ilo 8^0 14». SC<i^:tputaa!M, Viitasaa rilla. Jlmvlahdel^a. Slenffinlailoatis ja 'ZumUslHlta. l-rcu3nw:xaimi *io 4.90 cp. Jhiommcfcfi»» ra, Syiiaiätiä. Hartolasta, JzvtsaSu», Leitr^mnäelta, 3ui»a>ahdtlta, Tsiiva» ja Orawa^»>are»t«. 1» b iZ. fiiDxraxntSUi ja ti:6:<nna kello 8.61 aJt. ZLasnngiS^l, ItorituUtflut, ItaUnaxii* M, Huopa» naSta, Kinnulatta ja LePpäläZ^. Iit 9/SO ap. Xti&äoeUlta ja klo » ijf. Vlvvxemtita ja AorpUahdtUa. Lanne vedeltä ja UuraifUta ja II» u#. ftcn0iN'erttoalT<s ja sjmvaift&tc. fteif irvfTiiK f.c- S.51 0^1. fujr»tul«6sa, Kalmari«u». Nnhlulta ja Pyllömnäcl» tä, tu> 6 t4>. Muuram:»ta ja Korpi lahdella ja No 6.3G i^. Pih^uiaalu», Viitasaarelta. Zlmslahde^a. Kongin» lankÄalta ja Sitinuiifii;*». TorStaina lls 7LS ap. Ftar»iula«Ul. Ka!» mariSta, k«wizö-rwektä ja Wa»:ingi>t«, klo 4Lv ap. Nuoramoi^i»ta. StzSmältä, HartvlaSm. JvursaSta. Leiwsmnäelt!. Rutalahdesta, XrtaxAatoa ja Qratoa» saaretro, klo SL0 Tik!a?oS!«lta ja k^o b ich. 5faatt«3i»9ta ja JlorpilohbÄta, lluraisilta ja Lannevedeltä. PcrjaTitarna II» 7.3» ap. Earlts^lta. SutiinafJtoa. ZKahlulta ja Pyiöranltl» rä, 5» » i^>. Korpi^hdeÄ». m«ta ja L» *• ^ttputaato*. ffiitutsaaTe^u, ' , • lanfcclsö ja Sunna.fi»ta> äautvantaina kw 4.S0 a^,. Ruo«>mu,^«<a. «yen-.SStä. Hartolalta. Aoutsa«ta. «a» talahdelta. Toiwo!a«ta. Ocawasaare«» ta ja klo 8.S1 ap. Sarittulae^. Kalma» riL^a. Kitv.järtoeltä ja Wa»i'.«giZta, 9,30 ap. TikkckoSkeUa j« Bo 4 i|. Uuraifilta. KorpilÄhdeUa ja ramevta. k»»pu«»iZla «itzleaaetäla: Lirielaatilot '/, 7 ap. ja l ii 8 ijp. Ui-siiTonituorin seinällä oltiva uKttifl» m : .eiä vähää ennen poltin lähtöä. Ilautatiiasema2a »l«wa laa^iki» «vähää ennen juna» lahttä. Ha»«.l ArankkomerSejä MHtzdää» f***' !cntwri«sa arkipäiwinä klo 9 «.—« l p- jc 5 6 ip. sekä sunnuntaista j- löjjÄtmin il» »—10 -.P. j- 7— h lp. junaln kulut 5:)!o5sky!än radalla. «elit—CkpJ «| ti: ö.oO ojj. 18.00 8 8.10 tO KeuruL.Ua 8.K0 • uut . IJ« « t.17 IJä tp. * U>ttöläJ»wbtW 7.Ö5 . 8 li , T.«0 töO . bn» , WesangaZta 8.23 • 8 .S& . 8 .tt * a.49 r 8 ,rw 3 81 * Iy„e »d»i »»5 a .-rr • 4U0 * 8 .Ä » L<ppäwed«lui 9J& . 4jJi » S.N « Loulaatta 10.015 . 4.69 . lii • Kuusa-aZ^i 10.L0 « h.n . 10 08 . Su9lak»ta 10.48 . 6.45 . 10.80 « Ta»lahtt—H-«p»«SN: Sa«(«ttciU 6.1» ap. 1LU M- « » ip. Kuusaasta 0.40 SauZaaSta 6.5S Leppä»edetlä 7.17 SMiiityIlia 7 80 7.64 NesangeSta 8.W Kintaudelta 8.t>3 Petäjävedeltä 8.10 Asunnalta 8.60 Seuruulta 10.11 Hsapaailcft* 10.41 12.25 ip. 7.19 12.41 1.06 l.M 1.47 SJtt 8 .00 ««» 4.19 (M ft.BO 7.87 Sk» 8.51 6^5 IM 10.i% 10.93 11.18 11.5» 11.14 eitla^bca—«iaet»«tta «Uin «SacbUelte a. 10.00 a. 8.00 t. » K i Suolahteea 8A8 m 10.38 . 8 J6 . 10 /Ji « SuoIö^döMa 8.18 . 11.00 . 8D0 ,10.16 » «äaekolell» 8J0 . 1U» . 8J8 . UJO . JyvfekyUUai, Kaski-Suomen kirjapainoaaa 1910