Tiistaina 20 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 106 — 1910 Yleisöltä. Ahteiskunnallista politiikkaa. Jo wainowuofien alusia alkaen ilmaantui häiriöitä, ei ainoas- taan ivaltiollisessa, maan myös- kin yhteiskunnallisessa elämässäm- me. Kun oli joku kunnallinen toi- mi täytettälvänä, koetettiin siihen aina saada „oma mies", olipa hänellä siihen sitte edellytyksiä tai ei, mutta ivaltiollmen kanta oli se mittapuu, millä kyky ja kunto kuitattiin. Ummärtäähän jokainen, wähänkin yhteiskunnallisia asioita, suurannut henkilö, mihin tuollai- nen onneton politiikka johtaa: huo- noon taloudelliseen tilaan. Luin Karjalan Sanomain 103 nissa olleen pääkirjoituksen, missä kehoitettiin ivalitsemaan horjumat- tomia makaumuksen miehiä kun- tien mirkailijoiksi. Kumminkin pu- huttiin siinä kunnosta ja kymys- täkin, ettei muka puolueelliseksi kirjoitusta leimattaisi! Niin ikä- wää kuin se onkin, täytyy minun sanoa, että aiwan palokirjoitukseksi se oli ajateltu, nim. sellaiseksi, että kaikki kunnalliset ivirkailijat mikäli mahdollista olisimat nuorsuoma- laisesta puolueesta walittawat mikä mukamas on makaumuksen puolue. On paljon jo puhuttu por- maripuolueitten piireissä yksimie- lisyyden tarpeellisuudesta. Kun maltiollinen olemassaolomme on nyt uhatumpi, kuin koskaan ennen. Mutta luulematko meidän nuor- suomalaisemme, että he tuollai- silla kirjoituksillaan edistämät yksi- mielisyyttä? Suurlakon jälkeen monessa kunnassa, missä n. k. »perustuslailliset" päästivät mää- räämäksi ainekseksi, erotettiin mel- keimpä »väkipakolla rehelliset, kyke- nemät kunnallisissa toimissa har- maantuneet miehet, kun he uskal- simat ajatella eri tamalla kuin ..perustuslailliset" isänmaan koh- talon ohjaamisesta läpi maikeitten koettelemusten. Aiman sydäntä mihloo, kun kuulee kertomuksia, miten Samossa ja Karjalassa me- neteltiin noita mihattuja ..suomet- tarelaisia" kohtaan, jotka olimat „routawuosina" uskaltaneen post- timista työtäkin tehdä yhteiskun- nallisten laitosten kunnossa pitä- miseksi, eimätkä hymäksyneet „an- taa mennä" — politiikkaa. Eräässä Pohjois-Karjalan kun- nassa on nytkin käymässä hirmeä agitationi nuorsuomalaisten mies- ten saamiseksi sekä kunnallis!, esi- mieheksi että kunnan puheenjohta- jaksi. Ankarasti jo matkakirjoja keräillään maikka k:kokous on masta tk. lopulla. Sellaista se on nuor- suomalaisten „ puolueettomuus!" Nykyisten mirkailijain kykyä ja kuntoa mastaan siinä kunnassa tuskin tosissaan kukaan kykenee mäittämään, mutta mika on maan siinä, että he kuulumat kumpikin suomal. puolueeseen. Ne miehet, jotka nyt aijotaan saada edellis- ten, noitten „ laittomien suometta- relaillisten" sijaan, tunnetaan „tosi- laisiksi" nimellisesti, mutta puheen- johtajakandidaatilla on kumminkin Bobrikossin ajoilta hyminkin tum- ma marjo omalla tunnollaan, nim. laittomien kutsuntatoimiston lisä- jäsenten malitseminen, millaista toimenpidettä hän tahtoi, hymin tietäen sen sotiman maamme pe- rustuslakeja mastaan. Olihan tuollainen selmää jesuittamaista politiikkaa, maikka tuo nykyinen laillisuuden ritari lyö rintoihinsa ja sanoo: aina ole mastarinnan miehenä esiintynyt, en ole madel- lut niinkuin nuo ..selkärangatta- mat" suomettarelaiset. Jos mi- !ään, niin kyllä kai tuollainen me- nettely moidaan leimata raukka- maisuudeksi. Olisin hymin utelias saamaan ..nuorilta" selmityksen ylläkerrotun herran ..routamuosien" aikuisesta politiikasta. — Esimies- kokelas lukee hartaasti ..Suoma- laista Kansaa" ja sillä todistaa maailmalle, minkä hengen lapsia hän tahtoo olla. En tiedä, mi- tenkä Helsingin sanomalaiset häneen suhtautumat, mutta luulen heidän ajatteleman aiman samalla ta- malla: suomettarelainen esimies on kukistettama! Muuten on hän antanut loistaman todistuksen ky- mystään esimiehen toimeen eräällä ..ylösrakentamalla" selityksellään hra kumernöörille, josta seuraus oli, että piti malita uudet miehet laatimaan tuota selitystä, että siinä olisi edes jotain ..järkeä". Sellaisia herroja meidän herttaiset set nuorsuomalaisemme suosimat. Saa nyt nähtä mitä kuntalaisten suuri enemmistö asiasta ajattelee, yhtyykö se Karj. Sanomain kehoi- tukseen: malitkaa horjumattomia makaumuksen miehiä! Wanamo> Huono aika Amerikassa. U. Suomettaren kirjeenmaihtaja E. v!:rä kirjoittaa lehtensä miime sunnuntainnumeroon: Amerikassa on nykyisin huono aika yleensä kaikkialla, missä suo- malaisia enemmältä asustaa. Jdäs- sä, jossa kansalaisemme omat enim- mäkseen joko tehdastöissä tai ki- mimurtimoilla, on paljon joutilas- ta kansaa. Tehtaissa, joissa ta- mallisesti tehdään työtä yötä päi- mää, on nyt suurelta osalta kaik- ki yötyö lopetettu ja monissa teh- dään päiminkin main 4 tai 5 päimää miikossa työtä. Ei ole liioittelua, jos sanoo Uuden Eng- lännin tehtaiden tarmitseman ny- kyisin main kaksi kolmannesta ta- mallisesta työmoimasta. Kolmas osa tehdastyöläistä ainakin on jouten. Kimityöt taas omat main kesä- ajan parhaimmallaan. Ne taimen tullen menemät aiman mähiin Ion- kun merran metsätöitä saa talmisin, mutta kun on paljon joutilasta kansaa ja siirtolaisia tulee m. m. Suomesta yhä lisää, on täällä to- della raskas talmi edessä aiman monella suomalaisella. Keskimaltioissa, joista Michigan on suomalaisten pääpaikkoja, on melkein aina ollut aika makamim- pia. Tunnetulla Kuparisaarella, jossa Calumet- ja Hancock-kau- punkien läheiset kuparikaimannot omat aina käyneet — huonoim- pinakin aikoina — täydellä m vi rnalla, on nyt myös huono ansio- aika. Siellä omat kaimantoniie- het, osa ainakin, olleet muutamia kuukausia työläisten järjestön, unio- nin, perustamispuuhissa. Kaiman- töherrät, tietäen tämän, omat näh- tämästi tahtoneet katkaista kärjen tältä hankkeelta siten, että omat mähentäneet paljon työmiehiä näis- tä kaimannoista, joissa työt omat olleet tamallisesti makamassa käyn- nissä muodet läpeensä. Olkoon unionipuuha kuinkakin tärkeä työ- Iäisten kannalta, alettiin se kuiten- tenkin liiallisella melulla. Suuri- luiset agitaattorit huusimat liian aikaiseen, kuinka ..pimeä" Kupari- saari nyt mapautetaan kapitalis- min orjuudesta. Kuparisaaresta sanomat sikäläi- set lehdet satoja.suomalaisia per- heitä nyt näinä aikoina muutta- neen pois. Ne, joilla on maroja mähänkään, yrittelemät maanmil- jelijöiksi. Köyhempäin täytyy et- siä edelleenkin ansiotöitä, mutta mistä? Sekä lännestä että idästä kuuluu main työttömyyttä. Ku- parisaarelta tuli tänne ikään eräs- kin nuori suomalainen. Työtä etsi, mutta ei saanut kuin tilapäisesti. Toimottomuus mei miehen synkkä- mielisyyteen ja hän lopetti täällä päimänsä. Mainaja oli Matti La kanen Vimpelistä, n. 2:-! muoden manha. Amerikan kurjuutta kumaa sekin tapaus. Huonot omat ajat kaukaisiin- massa lännessäkin. Kalastus on ollut Oregon-maltiossa aiman huo- noa koko kesän. Samoilla seuduil- la ennen olleet suuret metsätyöt omat metsien hämiämisen takia mähentyneet, paikoin aiman lop- puneet. Siellä on useampaan ker- taan tänä kesänä ollut tuhoisia metsäpaloja. Ne omat monta suo- malaistakin köyhdyttäneet. Aleinen kuimuus lännessä on tehnyt mielä sikäläisille maanmiljelijöille kato- muoden. Muina syksyinä on pal- jon suomalaisia ollut siellä töissä elonkorjuussa. Nyt ei ole niitä- kään töitä niinkuin ennen. Huono on aika nyt Amerikas- sa. Suomesta kuuluu myös huo- noa. Sen takia rientää sieltä suuria joukkoja tänne työttömyy- teen. Työttömyys täällä on sa- malla täydellistä kurjuutta. Tääl- lä kuulee monen suomalaisen sa- noman, että jos olisi rahoja men- nä Suomeen, siellä kyllä saisi edes ruokapalkoin työtä maikka milloin. Täällä ei saa työtä edes siten. Mieluummin kirjoittaisi täältä kansalaisten oloista jotakin haus- kempaa. Mutta ei woi totuutta salata. Olisi erittäin hymä, että maaseutulehdetkin kaikkialla siellä koettaisimat kieltää kansaa tänne kurjuuteen tulrvimasta. Hulluinta on tulla juuri taimen edellä. Ehkä kemätpuoleen ajat parane- mat. Parhaillaan hankkeissa olemat monet paikallismaalitkin omat omi aan pitämään aikoja huonoina. Elkää tulko Amerikkaan.! Kaikenlaista. .Ilkeästi. ..Ajatelkaas, kun teurastaja käyt- tää minun romaaniani makkarain _ kääreenä." j „ Noo , silloinhan ei kukaan enää .saata sanoa, että sisältö ei kelpaa nautittamaksi." Kukin paikallansa. I Pari maankiertäjää kulki kerran -mankilan ohitse. I „Jos kaikki olisimat oikealla paikallansa tässä maailmassa, niin 'missähän sinäkin nyt olisit" pu- !heli toinen. ..Armattamasti kuljeskelisin täs- sä yksinäni", kuului mastaus. Halkeilevatko ne. Eräs Liedon mies oli tullut kau- punkiin perunakuormineen. Ensi- mäinen ostaja, joka torilla tuli hänen luokseen, kysyi halkeilematko perunat keittäessä. „No, halkeilemat ne", ivastasi mies. „Jassoo, sitten en minä niistä huoli", sanoi ostaja ja meni tie- j hensä. j Heti sen jälkeen tuli kuorman i luo eräs toinen ostaja ja teki kysymyksen: „halkeilematko ne? j „Ei, ne eimät ensinkään hal- jkeile", mastasi nyt Liedon mies. I „Wai niin, no sitten en minä i niitä ota", sanoi siihen ostaja ja meni menojaan. Hetkisen kuluttua tuli siihen kol- mas ostaja ja ihme ja kumma, hänkin kysyi: „ halkeilematko peru- nat? Nyt jo Liedon mies suuttui ja ^ sanoi äkäisesti: | „Ne tekemät, pakana mieköön, niinkuin herra itse tahtoo!" $W- Kuin syystuulet tulee ulmoen Walitellen, maikerellen huhuu, Harmaa taimas mettä läiskyen Pudottaa ja murehista puhuu. Tanssi kuolon miime karkelon Kellastunut lehti hento, arka. Miksi luotiinkaan hän elohon Kuin päimyt nyt jo poijes kar- kaa. Ruohon korsi päänsä taittoi, Alas maahan raukka maristen. Niin kuolemalle malmisteli, tait toi. Nöyrtyen eessä majesteetin, hen- tonen. Waahtopäiset laineet maan Loiskuu, ärjyy myllertää ja pauhaa Rauhattomat, miel' ei jouda kuolemaan, Taisteltuaan, raimottuaan masta rauhaa. Synkkänä murehisna maa, Äsken mielä loistossaan riemuit- sema Ottaa mastaan kuolon sanomaa. Ja malittaen kyyneillä mastaa. Niin aikasin sä syksy armotoin Saamuit, säälittä ryöstäen ilon, Tunteman et näy armoa tunno- toin Et riemua, moimaa, taika elon. Kuolla pois kuin kukka tuo Talmen tullen uinahtaa! Oi jos taimas sen niin suo Elo silloin on kesäistä, riemui- saa. Lieksa 14. IX. 10. Mimmi Katajalehto. Karj ai attaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: R o rnp p a 1 a s 3 a : Hra J. V. Pälli. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Nnrrnekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Männissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. > H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja E. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahtl. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Vär tsilässä : Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Huutokauppoja. Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään Kuhnustan Koivu- luodolla 4 p:nä lokak. klo 10 a. p. lehmiä, lampaita, hevonen, vasikoita ja kaikenlaista maan- vilj.-kalustoa ja taloustavaraa; jos jää myymistä, jatketaan huu- tok. seuraavana päivänä. Luote tuille velaksi. Junassa 13 /9 1910. Paavo Eukkonen. (K. S. 1 k.) Kuulutus. Huutokaupalla tarjotaan teh täväksi maantiensilta Aittovaa- ran kylän kohdalla Perjantaina 23 /9 10 kello 10 a. p. paikan pääl lä, Lauvantaina 10 Kareek- kopuron silta paikan päällä klo 10 a. p. Samana päivänä kun- nantuvalla kello 2 j. pp. uusien kilometri-patsaitten teko neljälle eri tielle huutokauppatilaisuu dessa lähemmin määrätään. Enossa Syyskuun 14 p. 1910. Kunnallislautakunnan puolesta : Äug. Nissinen. Kauppias Juho Hakkaraisen konkurssipesän omistama 7 /s>o osa vapaatalosta N:o 11 Koveron seurakunnan Eimisjärven kyläs tä, veroltaan 21 /ieo manttaalia, myydään konkurssihuutokaupal la paikan päällä ensitulevan Syyskuun 28 p:nä kello 11 e. pp. Tilalla on uudet hyvät raken nukset ja näremetsä hyvä, sopi va myös kauppapaikaksi. Luo tetuille ostajille annetaan pitem pi maksuaika, huutokaupassa tar kemmin määrättävillä ehdoilla. Samassa tilaisuudessa myydään tämän kesän viljat ja kahden pikku rakennuksen hirsi- ja lank- kutarpeet. Heti huutokaupan päätyttyä pidetään velkojain kokous, jossa hyväksytään tai hyljätään tilas ta mahdollisesti tehdyt tarjouk set y. m. pesää koskevista asiois ta, ja muistutetaan että poissa olevat saamamiehet saavat tyy tyä läsnäolleiden päätöksiin. Värtsilä, 12. 8. 10. Yrjö Partanen. Toimitsijamies. Kuulutus. Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään poismuuton tähden tk. 26 p:nä kello 9 e. pp. tilalla n:o 7 Rääkkylän pitäjän Oravilah- den kylässä hevosia, lehmiä, pui tua viljaa, kylvy-, niitty- ja luh- taheiniä, olkia, pehkuja, 1 hyvä separaattori ja kirnu, valtteja, rautaharoja, työ- ja ajokaluja, tnnlto- ja silppukone y. m. ta loustavaraa. Luotetuille anne taan velaksi. Rääkkylän Oravi- lalidella Syyskuun 12 p:nä 1910. Heikki Rouvinen. Ilmoituksia. Koneellisen lapsenpäästö- tutkinnon suorittaneen kätilön ja siihen yhdistetty rokottajan toimi Kuusjärven kunnassa ilmoitetaan haettavaksi ennen lokak. 15 päi vää. Palkkaedut yhteensä mo lemmista toimista 500 mrk. yn nä synnytysavustuksista, paitsi vapaa kyyti ja ruoka, virkamie hiltä 5, talollisilta 2, mökkiläi siltä 1 sekä kultakin hoitopäi vältä 1 mrk. Köyhille apu il maiseksi. Asunto on oleva kir kolla. Molemminpuolinen irtisa nomisaika 3 kk. Toimiin on as tuttava heti kutsun saatua. Kuus järvi 11. 9. 10. Kunnallislautakunnan puolesta: P. A. Karttunen. (K. S. 2 k.) Maanmittarit! AI an lasku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällys- y. m. lomakkeita ------- NUUUNUUMM Näitä kaikkia saatavana 0.-Y :d paperikaupasta. Kysykää Suomal. Tupakkatehdas O.-Z):n Oiwallinen 30 pennin sawuke. P. Kainnlaisen huonekalu- ja Joensuun keinu- tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. ftlyyfävänäi Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek san aseman luona A. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35. Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Torstaina kuluvan kuun 29 päivänä pidetään Hammas- lahden lainajyvästön osakas ten kokous allekirjoittaneen asunnossa Hammaslahdella, jossa on viime vuosien tilit näh tävänä ja luetaan tilintarkasta jain lausunnot, sekä valitaan jyvästön virkailijat, keskustel laan ja päätetään niiden pal koista ynnä muista sattuvista asioista. Jyvästön johtokunta. Jänisjärven Höyryvenhe- Osakeyhtiön osakkeenomistajat kutsutaan täten kokoontumaan Höyryven- he »Tapioon» Värtsilän asema laituriin ensi lokakuun 3 p:nä kello 12 päivällä keskustelemaan ja päättämään uuden höyryaluk sen hankinnasta ja entisen ra haksi muuttamisesta (uuden pii rustus on nähtävänä). Ilmoite taan, että poissaolevat saavat tyytyä läsnäolleitten päätökseen. Värtsilässä 13 p:nä syysk. 1910. Johtokunta. myyn Lesty- ja Veiniä- y. m. Petroleumia (tynnyrittäin), nahka-, lanka-, kangas- y.m. tavaroita lajitellusta varastosta päivän halvimpiin hintoihin. Elias Tolvanen. Pyytäkää oman etunne vuoksi hinnastomme painotöistä, lanketeis- ta, paperikauppa-, koru- ja lyhyt tavaroista! Pohjanmaan Kirjateollisuus-O-Y., Vaasa. (H. 3193) HUOM.! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Liibeck. Beckergrube N:o 80. Myytävänä. H. Pääkkösen Rautakaupassa. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - !är is 13 i taiii Puhelin N;o 15. J oensuu-—Viipuri ■ BIIIIIIIIB Nuotanosia, Kalaverkkoja, Pielis järvellä E. G. Kuuselalla. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ Tohmajärvi Ä Kaurila . B Värtsilä . tul. ». läht. Pälkjärvi „ Hatkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . , Jaakkima „ Ihala . . „ Elis^avarr* <rl. n läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea tul. läht. Hannila Kavantsaari „ Karis&lmi „ Tali . . „ Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. Viip. Hels. läht. 10.45 11.25 11.49 12.04! 12.26! 12.46 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58' 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 6.56 6.20 6.55 7 .18 7 .29 7.52 8.07 8.50 8Z 8.52 9.05 9 .17! Viipuri—J oensuu n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Viipuri . läht. Tammisuo , Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea n tul. , läht. Koljola . , Sairala „ Inkilä . „ Ojajärvi . , Hiitola . „ Alho . . , Elisenvaara tul. _ läht. Ihala . . „ Jaakkima . Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . Joensuu. tul. 9.10 9.46 oo © pr 5 c' s so 2.40 3.43 4.15 4.35 5.12 5.46 6.C2 5.00 5 .2? 6.30 7.08 8.23 8.38 9.53 10.50 10.00 11.18 9.25 9.58 10.29 10.44 11.10 11.25 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 7.15 6.31 7.5ö 11$ 1.20 11.23 2.2o 4.50 10.29 6.60 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.16 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 K ie S 11.50 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.50 7 .25 7.54 8.T3 9.iö 9.39 9.T7 9.57 Pika juna 6.25 2.40 8.ÖÖ CO 8* £. a a a 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 6.30 6.02 6.51 6.35 7.fö 7.3O 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 8.64 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 8.12 9.JL 10.53 11.52 11.45 5.ST 5.22 6.01 6.34 6.59 7.32 8.01 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. Tulee e. ►e E Asema §.! : 3 a ST s o rs V & S» V Lieksa .... Tiensuu . . Vuonislahti . . Kelvä . . . Haapalahti * Uimaharju . . Paukkaja . . Kaltimo . . . Jakokoski . . Kontiolahti . . Lehmo . . . Joensuu . . . 6.19 6.53 7.23 7.45 8.09 8.31 8.49 9.18 9.39 10.09 10.23 1 10 2 2 10 2 5 5 10 2 6.00 6.20 7.03 7.25 7.47 8.19 8.33 8.54 9.23 9.49 10.11 Sekajuna Nro 832. ►3 E ▲ sema sr a il F er 9 © TS ? V Joensuu . . . Lehmo . . . Kontiolahti . . Jakokoski . . Kaltimo . . . Paukkaja . . Uimaharju . . Haapalahti . Kelvä . . . Vuonislahti . . Tiensuu . . Lieksa .... 6.27 6.49 7.15 7.^4 8.05 8 .15 8.51 9.T3 9.50 10.18 10.38 2 10 6 5 2 10 2 2 10 1 6.15 6.53 6Z 7.20 7.4 *5 8.6? 8.53 8.53 9 .15 9 .45 10 .T3 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ]a rahti tavaraa, Joka helposti pilaan- tutu Joenrain Kirjap. 0"-Y. 1910