N:o 481910 KBSKI-SUOMI Sunnuntaina helmikään 27 pmä Kalevala-juhlan M MMim lehtemme Iko nttori huomenna kello S iltapäivällä, mVsä on täydellinen Poliisilaitos, sekä >18 p:na helmikuuta 1904 muista lau- ^upgeistc^ tulee poliisin valvoa nii den säännösten tokkaa noudattamista, zoÄa koskelvat — kuten son ojan ajo- tust«n jotkuisaan tapaan sanotaan — »jullisia _ teatterinäytäntöjä, näyrel- atiö, huvituksia, konsertteja, arpajaisia, kirjallisuuden tuotteiden jukkilukemis- ta ja Puheitten pitämistä jekä että ilse iulkilukemista, konsertteja ja näytän- töjä älköön toimitettako ilman asian- omaisten viranomaisten lupaa." Mainittua asetusta 26 p. maalis- kuuta 1903 ei vieläkään voitane pitää kumottuna mikäli se Soökoe julkisia Hu- tveja. Marraskuun julistuskirjalla 1905 Zyllä kumottiin surullisen kuu- luisa diktatuuriasetus 2 p:ltä huhti kuuta 1903 sekä siihen kuuluvat lisäyk- set ja selitykset, mutta näihin lisäyksiin ja solichlsiin tuota ennemmin annettua asetusta ei voitane lukea (sitä ei ote- kaan lueteltuna 1904 vuoden valtio- päiväin suuressa anomuksessa-) eivät- kä, niinkuin alussa huomautin, kokoon- tumrslvapaudesta annetut säännökset- tään ole muuttaneet julkisia huveja koskevia määräyksiä. Äskettäin on prokuraattorikin lausunut sen käsityk- sen, «ttä julkisten huvien toimeenpa- nemiseen on hankittava paikkakunnan poliisiviranomaisen lupa, vieläpä, et- tä kuvernöörin antaman määräyksen nojalla siitä voidaan vaatia tehtäväk- fi kirjallinen hakemus. Kun Pöytyän piirin nimismies Tu run ja Porin läänin kuvernöörin 23 p .'nä lokakuuta 1909 nimismiehille lä hettämään kiertokirjeen nojalla vaali luvan hankkimista ja, kirjallista hake- musta ja siitä valitettiin v.t. proku raattorille, niin tämä viime tammi- kuun 25 p:nä päätti, että koska oli selvitetty, ettei puheenalainen iltama «ollut aijottu yksinomaan yhdistyksen jäseniä tai kutsuttuja, edeltäpäin mää- rättyjä henkilöitä varten, vaan että sinne maksusta pääsisi ken tahansa, sen- tähden ja kun sellaisia iltamia on P>- dettävä julkisina huveina, joiden toi- meenpanemiseen on hankittava paikka- kunnan viranomaisen lupa, katsoo prokuraattorinvirasto mainitun ni- mismiehen menetelleen laillisesti ke- hoitaessaan kuvernöörin asiasta anta- man määräyksen nojalla teissä toipauksessa tekemään kirjallisen hake- muksen". Mihinkä asetuksiin Proku- raattorinvirasto perustaa käsityksensä, ei päätöksessä nimenomaan mainita, kuvernööri oli kiertokirjeessään vii- tannuk yllämainittuun Maltiovarain- toimituskunnan kirjeeseen Vuodelta 1897 Jckö valituksen johdosta anta massaan sckityksessä myöskin asetukseen 26 p:llä maaliskuuta 1903. Kun ottaa huomioon mitä edellä on kerrottu, min täytynee, vaikka pu- heenalainen asia ja siihen vaikuttamat säännökset eivät suinkaan ole selvät, tulla seuraavaan tulokseen. «Julkisten huvien, muidenkin kuin arpajaisten, toimeenpanemiseen voi* daan vaatia viranomaisen lupa yan- kittaavolksi. missä se on määrättynä kuvernöörin vahvistamassa poliisi- järjestyksessä tai kunnan päätöksessä. Sitä voidaan vaatia muuallakin 1907 vuoden kirjeen ja 1903 vuoden usein- mainitun asetuksen nojalla tuossa ase- tukseHsa mainittuihin julkisiin huwe.- hin nähden. Tästä ei kuitenkaan vielä itsestään seuraa, että lupa on haetta- va kirjallisesti, vaan voidaan se teh dä, sama tm kuin ilmoitus yleisestä kokouksestakin, joko suullisesti tai kir jallisesti, vaikka lupapäätös tai to di s- tus onkin kirjallisesti annettava. Mut ta jos asianomaisesti vahvistetussa pclliPjärjestyksessä tai kunnallisessa jächestyssäännössä oil säädetty lupaa kirjallisesti haettavaksi, taikka jos sen on määrännyt lääninhallitus johto- sääntönsä 8 §:n nojalla, jonka mukaan sillä on oikeus, mikäli edesvastausia ei ole laissa määrätty, häätää uhkasak- koja yleisen järjestyksen ja tuMallisuu- den ylläpitämiseksi, niin sitäkin on noudatettava. Siihen, voidaanko vaatia supaajul- kisten huvien toimeenpanemiseen, ei vaikuta se. mitä tarkoitusta varten huvit pidetään eikä sekään otetaanko niissä pääsymaksua vai ei, vaitka w>i- memainiltu seikka, saako- huveih n tu^ la kuka tahansa PääflMaksua vastaan, tietenkin on usein tärkeä tuntomerkki arvosteltaessa, onko tilaisuutta pidet- tävä julkisena vai yksiryisenä. Olen tahtonut tässä esittää ainoas- taan mirä huvien toimeenpanijoilta lmvan hankkimiseen nähden laillisesti voidaan vaatia milä ei, ensinkään ryhtymättä siihen kyiymytjeen, oivatko «ychiset olot tässä kohden suotavalla kannalla. Virallisiay.m. yleisiä uutisia. CMmljmck smiiis. tfU 2 miljoonaa suoritetaan huomenna. Senaatti on eilen päättänyt kchoil- taa Suomen valtiovarain konttoria Viimeistään helmikuun 23 pnä suo- rittamaan 2 miljoonaa markkaa» soti- lasrahastoon. mikä erä valtiokontto- rm toistaiseksi on tileihinsä merkittä- va ennakkomaksuna. Eläkeanomus. Waltiovarain toimituskunnan entinen kamreeri A. Rrkberg. joka arm. avtoimella kirjeellä t .k. 14 pnä erotettiin virastaan, on senaatilta anonut asetuksen mukaista eläkettä, missä suhteessa hän jättää senaatin ratkaistavaksi, eikö tässäkin tapauksessa voitaisi sovelluttaa helmi?. 3 p. 1868 annetuin arm. asetuksen 3 Z:ää, jossa puhutaan niiden ivirka- miesten oikeuksista ja vekoollisuuk- sista, joiden virat on lakkautettu. — Kansakoululasten hammasten- hoito. Senaatti on hylännyt kouluyli- ^hallituksen esityksen, että maamme kaupunkikunnille myönnettäisiin oikeus niiden todellisten menojen joukkoon, joitten mukaan kaupunkien kansakou lujen ylläpitämiseen suostunta-apu- varoista annettavat apurahat makse- taan, myöskin lukea todelliset menu: kansakouluoppilasten hammastenhoi- dosta ja sitä varten perustetuista hammasklinikoista. — Wenäjänkielen opintojen har joittamista varten keisa riku nilassa on Mittelin läänin lääninsihteeri Ilmari Vuorinen anonut 4,800 mkn matka- rahaa. — Keski-Tuomen Maanviljelys seura on näytteen ottajikseen jälkitar- kastusta varten ottanut agronoomit K. W. Koskelinin, O. Nymanin ja 21. Jalaksen, sekä senaatilta anonut wah- vistusla näiden valitlsemiselle. Maan- viljeliMallitus on anomusta puolta- nut. — Eläke. Senaatti on myöntänyt Laukaan kirkonkylän kansakoulun opettajattarelle Hilda Berggnnill, 750 mkn ekinkautison eläkkeen. — Metsänvartijakoulut. Tuomar niemen metsänvartijakouuln opctia- jaksi oin ^naatti nimittänyt meisäkon duktööri, maanmittari E. I. Lönn rothin. — Kansakoulupiirit. Kuopion lää nin kuvernöörin vahvistusta valio «kunnan tekemälle ehdotukselle Hanka- salmen kunnan Kärkkäälän kansakoulu- piiriä varten, on kunnan valtuutta mana anonut talollinen Kaapro Kor- honen. Osuuskassat ja kenraalikuver- noonnkanslia. Kaikki osuuskassojen sääntöjä koskevat asiat käsitellään, ku- vokkaqseen ten tumtettua. ml)östin kenraalikuver- .nöörinkanslittssa. Tällä kanslialla ci kuitenkaan näy olevan lainkaan ki-i- rettä puheenaolevien asiain käsittele- miseen. Niinpä ei kahden kuukauden arkana ole mitään osuuskassojen sään- töjä koskevia asiakirjoja palautettu se- naat klle ken raa l i kuvernöö ri nkansl i as- ta, jossa niitä tätä nykyä lienee suuret määrät. jyväskylästä ja Keski-Snornesta. Kalewolajuhla. Huomenna, maanantaina Kunnallis- talolla vietettävästä Yleisestä Kale- vala°juchlasta huomautamme vi?!ci yleisöä. Ohjelma tässä kansallisena juhlatilaisuudessa on erittäin arvokas ja päivän merkityksen mukainen. Ku- ten jo olemme maininneet, pitää juh- lapuheen tohtori O. I. Brummer ja esitelmän tohtori K. I. Jalkanen. Nei- ti Irene Mendelinin kirjoittaman juhlarunon lausuu maisteri G. G. Ronimus. Ohjelmaan kuuluu vielä maisteri S. A. Ruotsalon harjoittama Erkon kauniin Ai no-näytelmän ensi näytös, sekä toisen näytöksen toinen kohtaus. Laulusta huolehtivat Sydän- Suomen Nuorten Nuijan sekakuoro lehtori L. Kesäniemen johdolla sekä noin 100-henlkinen kuoro, jota johtaa lehtori P. I. Hannikainen. Wiim:- mainittu kuoro esittää torvien säes- tyksellä Käjanuffen hymnin Eino Lei non sanoihin. Lopuksi lauletaan yh- teisesti »Maamme" torvien säesiyk- sellä. Pääsymaksu tähän erinomaisen ar- juhlatilaisuuteen on ai- noaStaan 50 penniä sekä koulunuori- silta ja lapsilta 25 p. Kehottamattakin kokoontunevat kaikki, joilla siihen suinkin tilaisuutta on, tähän ylenkmään ja yhdistävään isänmaalliseen jrchlaan. Juhla alkaa klo 1 / 2 8 ijp. Kalevalan päivänä. i. »Maa jo sulaa! Maa jo sulaa!* kuiskasi korven luminen kuusi kummastuneena kumppanilleen. »Maa jo sulaa, hetteet jo hersyy!* valitti valkea jängän rinta kinoksen harjalle kiiltävälle. Humahti kaikki huurteinen luonto, heräsi, huudahti hämmästyen: »Maako jo sulaa, kevätkö saapuu, — sitäkö tietä se saapuukin! — Veikot, huohtakaa vilua, kylmänvihaa, painakaa kaikkia palkeitanne, työntäkää jäisimmät jäähdytysraudat maaemon rintahan, — huohtakaa, syöskää, jottei se sulaisi, jottei se saapuis Suomen kevät, se vihollisemme!* Huuteli, hälyytti pohjolan luonto, korvet ja jäätiköt totteli tuota. Mutta se Suomen kevät — se saapui, lauloi, voittoisa, saapuessansa: »Maa jo sulaa, hetteet jo hersyy, turha on touhusi, talven valta! Kuule, jo puroset pulputtavat — Suomen kevät saa talven alta! Muita jos valtoja vastustanetkin, uumien voimaa et estä, et kestä! Suomen kevät se kumpuaapi maaemon — kansansa — sydämestä!« II. Terve, Suomen kevätkirja, terve, Kalevan kantakirja, aarre armas rintamme! Siitä ne lähti lähdevetemme läikkymähän, pohjapuromme pulppuamahan, joet johtavat juoksemaa; siitä ne yltyi valtakoskemme kuohumahan, Imatrat, Pamilot pauhaamahan, Ämmät, Kivatsut kiljumaan; siitä ne sulivat Suomen suuret suot ja järvet — suot saaden ojansa, ojat saaden saransa, järvet saaden läikkynsä suomalaiset —; siitä ne saivat lauluintonsa Suomen linnut: rastahat onnensa ylistykseen, peipposet peltojen kylvölauluun, kuirut kesäiseen kiitosvirteen! Terve, Suomen kevätluoma, terve, Kalevan kantakirja, terve itsemme ilmestys! Siitä ne kumpusi Suomen sorjimmat elämän muodot: sodat sammosta, taistelut tulesta, valloitukset taivahan-valosta; sitä ne kohosi Suomen kirkkaimmat kiistatähdet: hengenkamppailun kaunihit voitot, heimosovinnon helkkyvät soitot, uhkan torjunta ulkonaisen, kunnia sukumme suomalaisen . . . Siitä ne nousivat, siitä ne nousee; — laajene, Kalevala, tapsissamme! Iivo Härkönen. Elno Rautatvaaratt konsertti. -Eino Rautavaaran Peyantainen konsertti osoitti hänet täydellisesti maineensa arvoiseksi. Ohjelman alus- sa olevat kaksi aariaa antvivat aavis. tukjen, että taiteilijalla on kerrassaan erinomaiset dramaattisen laulajan tai. pumukset. Niiden esityksestä saattoi päättää, että taiteilija oli tarkoin lut- imut esitettävänsä kappaleet. Tekstin muukalaisesta asusta huolimatta ja tuntematta tarkemmin teoksia, joiden osat ovat kysymyksessä, huomaa kuu- lija, että nyt ollaan tekemisissä suuren taiteen ja läpitunkevan neron kanssa, ja kummallinen lumous ottaa hänet valtaansa. Ohjelman muutkin nuine- rot esitettiin erinomaisesti. Useam- min kuultuina vaikuttaisttvat ne tie- tysti vieläkin enemmän. Konsertin- antajien ei ensinkään tarvitseisi pelätä ottaessaan samoja lauluja useamman- kin kerran ohjelmiinsa näin maaseu- duilla, elleivät ne ole vallan yleisiä. Ainakaan allekirjoittaneesta ei laulu mene vanhaksi kaksi tai kolimekin .'er- taa kuultuna. Päinvastoin siten ehtii siihen oikein syventyä. Paljon meni myöskin hukkaan tös° säkin konsertissa laulujen muukalais- ten sanojen vuolksi. Kaksi kolmatta osaa ohjelman Numeroista oli sanojci'. puolesta suurimmalle osalle yleisöä puhdasta ,/hebreaa", jotkut laulm a:- vatenkin jokaiselle. Kuinkahan kauan kestänee täiä „lvo!teen haaskausta''? — Oudoksuvan näytti konsertinania- ja täällä yleisesi tullutta tapaa, että kuulijat pyytävät ohjelman loputtua ylmnääräisiä laulua kor^doorista kä- sin, siellä innekkaasti taputellen kä- X. meZtyv? (sofotfttt isänmaataan tahi» tavan kansalaisen pöydälle Kaleva» la, josta nykyisin on olemassa «rilai- sia painoksia, HÄpompia ja kalliimpia. Ja sinne, missä Kalevala jo enn:s« tään vn» on päivän muistoksi var» maan ilmestyvä ainakin joku Kale» valaa kosiva teos. Pääkaupungista rientäkööt nömZ ke» hotukset ympäri maan. Puhaltakoon kerrankin läpi kansamme kalevalainen tuuli. Suuri lahjoitus Kalevala- päitään muistoksi. Kun kansamme parhaallaan viettää kansallisrunoelmamme Kalevalan 1:n painoksen valmistumisen 75 vuotista muistojuhlaa ja kun kustannusosake» yhtiö Otava tänä vuonna täyttää 20 vuotta, on yhtiön johtokunta päättä- nyt merkkitapauksen muistoksi antaa kckluvan kevätlukukauden päättyessä päästötodistuksen saaville suomenkie lisille kansako ulunoppilaille lahjaksi jaeltavaasi 4 fappaSetta (uoffaa kohu' eli yhteensä 10,000 kappaletta rouva Ewa Moliesenin kirjoittamaa kirjaa «Kalevala nuorisolle". Teos valmis- tuu ensi keväänä. > — „Lasten Dstätväin" yhdistyksen vuosikokous oli viime torstai-iltana. yhdistyksen joh:o!unta sekä kaikki loi- inihenkilöt tulevat kuluvanaan vuon ne olemaan samat kuin viime vuonna. Kokouksen yhteisessä piti puheenjoii- ta^a neiti M. Gcstel puheen sekä nva A. -Hannikainen esitti yksinlaulua. — Myytyjä kauppakartanoita. T.k. 26 p. pidetyssä konkurssihuutokaupas- sa osri W. Plathanm kaMxikarianon Saarijärven kirkonki^lässä kauppias Mihtori Ahola 8.900 mkan kauppa- hinnasta. — Saman konkurssipesän omistaman!kauvpakartanon Saarijär- ven Maksi un kylässä osti samassa ti- l-2isuudessa räätäli Heikki Sillberz 1,321 mkn kauppahinnasta. Muualta, Suomesta. MmIi-jM Juhlat Helsingissä ja muualla. Himeä ryöstömurha. 7 henkeä murhattu. — Murhaaja, inkermmaalainen, paennut. Toissapäivänä tehtiin hirveä mur- ha Kotteriahden kiMssä Koiviston pi täjässä kauppias Eerikki Piispan :a- lcssa, joka sijaitsee keskellä kylää, enti sen sähkölennälinaseman vieres'ä. Murhan uhriksi joutuivat kauppias (Seriffi Piispa, hänen vaimonsa Ma- lia, poikansa, merikoululainen Tahvo Piispa, tyttärensä Iida ja Tiv'ä, sekä merikoululainen Klaus ja pallve- lijatar Eema Kativineiu Hirmuiyön huomasi eilen aamulla eräs poliisiko- mi^arius, joka käivi talossa. Hän ta pasi isäntäväen kinveellä pahasti haa- luotettuina makaamassa vuoieilla>i'l. Ainoastaan palmelijaiar, joka löydel- ti in kellarista, osoitti heikkoja elon- merkkejä. M)reis:a eli merikoululai- nen Tahivo Piispa, mutta on hänk.n cilen aamulpä vällä kuvllut. Talosia oli kaikti ylösalaisin, kaapit ja laati- kot liattu k.nvcellä kappaleiksi, jot?i sei>:väeii näkee, että ryöstömurha oli tehty. Talon renki, eräs inker^nmua- lainen, oli kadonnur ja vienyt muka- naan talon hevosen. Kaikes:a päät täen on hän murhaaja. Lietetään, c:tä hän on lähtenyt Teiväsiöön päin, luultavssii pyrkiätseen zäitje Venäjän puoleäc. Poliisi on häntä takaa-ajamassa. Kauppias Piispa oli varakas mies ja äökenäin inuunaiiul Koiivis-toLc harjoiliaen maakauppaa. Teudulla cli tunnettu, että hän piti kaikki rahat luonaan kotona ja oli lämä luonnoi- l'jcsti myöÄin murhaajan tiedossa. Toisisapäivänä oli Piispa Helsingissä näyttää Kale>walapäiwän , vietto muodostuvan suuremmoiseksi. iPaitsi monien seurojen ja sär,esröjen metsää ja oli hänellä sentakia huos:a?- puuhaamia Kalevala-juh^io. toimeen- !<>«n lÄrMista suurenpi rahasumma, pannaan suuremmoin^i juhlakulkue ^Elias Lönnrotin patsaalle klo 7 illal- ^la. Kulkueeseen >c>ttawat ojaa molem- mat ylio-ppiiaslaulukunnat, kaikki osa- kunnat sekä joukko seuroja ja yhdistyk- Isiä. Patisaalla, joka kaupungin toi- mesta kaunistetaan kukilla ja köynnös sillä sekä valaistaan sähköllä, esitetään Huomispäivän suuren merkitykseit johdosta kchoitetaan kaupunkilaisia yleisesti liputtamaan kotoisin värein sekä illalla j u h l a v a l a t s e- maan ikkunansa. Mihin aikaan lMä murha tehtiin, on iuniema^on:a, muna nähtävästi en se tapahtunut ui)iien nukkuesia. Murhaajan etunimi on Tecdor, suku- nimestä ei ole tietoa. Piispan pal- iveiuli^essa on hän ollut vaan lyhyen ajan ja Pääsi viime syksynä s o tapa lv'- luisesta. Hän on kotoisin Ilimäeltä, tuilisoihtujen valossa laulua ja joit-! joka on Inkerin rannikolla, meikin toe. Liputus ja Itvalaistus tullaan ^vastapäätä Seiskaria. Muchaaja on pääkaupungissa myös t^?in?cnpane-!piikä.solatta, noin 30 vuoras mies. maan ja liikkeet suljettanee lavallista varemmtn. Bmpäri Suomen, sekä kaupungeissa että maaseudulla toimeenpannaan «mMkin Kalcvala-juhlia. 'ki)syM>stä pohtineet, saavat kliseessä olevassa asiassa olla yhdistyksen puo- lesta rahatoimikamarin apuna. Siihen raastuvankokou>lsessa valii- tavaan toimikuntaan, joka tulee tar kastamaan Aleksanteri ^:sen apura- haston ohjesääntöä, toivottiin kaup- ^piasten edustajiksi valittavan kaup- Taas eraS lippuiuttu Wiipurissa. Viipurin linnoituskomenraja, ken- raaliinajuri Petrofs kääntyi vi in: . . ^ 't.ns-.aina Viipurin läänin kuvernöö- »HÄitNgln yhteinen Äa>e'valan-päi- Puoleen sen johdosta, että Viipu- vän juhlatoimikmua" julkaisee pää- rin talvikiwjen tÄia touneenpannnZ- kaupungin lehdissä tiedonannon, jossa >a lipuiukies-a Papulait juhlapaikalla m.m. lausutaan: bänen mielessään oli Venäjän liPP-l Maroja Kalevalan rahastoon. joutunut luen mri<u,een aiemaan. <a u.iiä oli linnoiiuskomentajasia sekin, että kaupmtgilla nälyi ainoastaan si- Suomalaisuuden Liiton Lippaassa ^n^.valkoi^ia^ ja Pu>ia-kel:a na lippuja. ... . .. . . mutia ei V e na> a n vareia. T.'!».'it on jo oioicttu, m.ten tarkenin o.rn, et-1 (ffnroofi <j|ö tä Suomalaisen K.rjalllsuvden puolcllra olbji Mdyn.i- saisi »varoja vastaisia Kalrvala-jnl- jenkin toimenpitein n kaniallis- ,cii suomalaisten värien poistamiiciu. Otettuaan asiasta selkoa kävi ku- . x.. vernööri liniioitu-skomentaljan luotia, . . f — Vahvistettu nu>tetnwttn poa», Ua I^Mnteit|c»tt |uur<n faimn 1,1J ' jlmoiuoeil f cnr<3L -,;i P^rosfille, että kauppmsyhdlstykstn tös. Joku aika sitten anoi tailonomis. tolsi llähettäinään varoia Kalevala..- toimeenpanijain tarkoitus ei kevätkokous oli t.k:n 25 pnä Wahl-j tajg' P. Huuskonen maistraatilta o:- rahastoon Suomalaisen K rjattisuubeu ,ui„kaail olf ollut syrjäin:ää Venäjän grenin Hotellissa. Kokouksessa fiift-1 fcuna saada rakentaa uusi saunalaitos Muistettakoon, että Pisa- Uppua. mikä yeisiä olisi ollut tahdi- teltttn m.m. seuraavat asiat: ! omistamalleen tontille Harju- ja Wäi- ; 0 , eil p-cniöiä- ionia ja loukkaaltvaakin lukuisia Venä- E,itettim vuosikertomus w!ime ^ nönkatu>jen kulmassa. Koska kaupuit- ^ to.,,ia«i „«!. läliä -kisoihin saapuneita urheilijoita ja Kauppiaat ja liikemiehet ovat päät- piaar F. Wessman, E. Ahlqvist, 5i. täneet julkea liikkeensä huomenna klo Ruht ja A. Mitrofanoff. 5:ltä i.p. Kalsvala-juhlan täkia. Kolcvala^juhlan takia päätettiin liikkeet sulkea maanantaina, t .k :n kaisuja varioit. Tämän johoosta kc- Pnä klo 5 iJp. hotamnle kansalaisia ja i ^liia'oi:nikun- vucdÄta sekä tilit * fX on nostettu kijsyinys kauppahallin r<^ ^ kentamisesta kaupunkiin ja valtuus- i miehet tämän johdosta ovat päättä- neet tiedustella kauppiasyhdisbykien miÄipidettä hallirakennukseen nähden, päätettiin, että yhdistyksen valtuute- tut, jotka jo va remminkin ovat tätä kaiken kansan yksi cn pian Päällä, hylkäisi maismaalli anomuksen, ifxirtyvä suuri kansallis.^hasto, joka Läänin kuvernööri on nyt t.k._ 21 p. on mahdolliseksi suuretkut fan» ja tilintarkastajain ^ gin <,semakaal>van mukaan kuitenkin osa ktn lah.>oitukjista, kaiken ia lausunto, minkä perusteella johtokun-^mainittua tonttia on Harjukadun mielisesti mukana ollesu, nalle myönnettiin Ivastuuväpaus. Kun rahatoimikamarin alotteeSia antamallaan päätöksellä lmahmistanut maistraatin päätöksen. utheilunharrasiajia k.htaan. Lipua joutuminen syrjäiseen Paikkaan johtui jcslain satunnaisesta erehdyksestä ja tulisi se heti korjatia<vatsi. Mitä liputukseen yleensä tulee.^lie nee kuvernööri ilmoittanut, eitä ^uo- ^ »ien lait ei'.vät oikeuta viranomaiua iliettämään liputtamasta nfsiiy'sis:ä Ilman erityistä kehotustanimekin lmssa millä väreillä tahansa, ja että on varmaan tänä merkkipäiväni jl.! hän vuoksi oi voinut siinä suhtees- salliset yritykset, Kalevala-kirjallisuus.