N:o 12 — 1910. KAIKU, Maanantaina Tammikuun 31 päivänä. ura ^ „Tiikeri"-Sementtiä ^ •tf rfjflrrr-ir" J ..TIIKERI "-SEMENTIN :2 'c 0 E a> C/5 1 Ci ^6 KUULUISAN TANSKALAISEN on Teknillisen Korkeak. Tavaraintulkimuslaitos kokeilullaan todistanut täysin ensiluokkaiseksi. »TIIKERI-SEMENTTIÄ ovat ru venneet käyttämään etevimmäi am mattimiehet ja on m. m. Tie- ja vesilaitosten Ylihallituskin sitä tilan nut valtion rakennuksilla käytet täväksi tuhansia astioita. „TIIKERI a -SEMENTTIÄ myy paitsi allekirjoittaneita Oulussa Rakennus mestari H. Roininen. „TIIKERI M -SEMENTTIÄ löytyy meillä runsas varasto ja avovedellä saapuu uusia laivanlasteja. 7? tv i C/5 n 3 ro 3 POHJOIS-SUOMEN MAANVILJELYSKAUPPA. PUHELIN 469. (KAUPPILA, JUUSELA & K:IT.) OULU, ISOKATU 39. 1 ' ^ „Tiikeri"-Sementtiä mieshukka oli 400 kaatunutta ja haa- moittunutta. Sanotaan, että hallitut- sen joukkojen mieshukka oli melkoi- sempi. — Serbian Urjö-Prinsfi. Korr. Bureaulle ilmotetaan Belgradista: Sotammisteriön määräyksestä siirre- tään prinssi Drjö rintamapalmelukseen 10:een jalkamäkirykmenttiin ja täytyy hänen siirtyä sinne 8 päimän kulues- sa. Huhutaan, että prinssi on päät- tänyt olla noudattamatta käskyä ja että hän aikoo luopua upseerinarmosta, jollei käskyä kumota. Pelätään kysy- myksen aiheuttaman selkkauksia. Prinssi ei nykyisin kykene olemaan mirantoi- mituksessa koska hänellä on haaiva oi keassa kädessä. Prinssin yritys saada kuningas taiivutetukfi peruuttamaan käskyn eimät toistaiseksi ole onnistu- neet. \'2 x\ )0 III! Routamuosien pahimmillaan ollessa lausui kerran muuan suomalaisen puo- lueen johtomiehistä, kuinka meikäläis- ien asema maltiollisessa puoluetaiste- lussa on koko ajan ollut siinä suh- teessä tuiki epäedullinen, että meidän ikämä melmollisuutemme on aina ollut — niinkuin sanotaan — „ saarnata järkeä", kehoittaa yleisöä malttamaan mieltänsä silloinkin, kun waiwat ja mastukset omat olleet pahimmillaan, kun kärsittämän määryyden synnyttä- mä kiukku ja mielikarmaus omat wä- kisinkin tahtoneet tukehuttaa kaiken jär- kisyihin perustuman ajattelun ja toi- minnan. Takamuosina toiset kiihoitti- mat lemottomuuksiin, mäkimaltaisuuk- siin, kernaammin «kunnialla kuole- maan" kuin kärsimään määryyden sor- toa. Suomalainen puolue toimoi ai- kaa parempaa, lohdutti tulemaisuuden luottamuksella ja neumoi säilyttämään tulemaisuudelle kaikki, mitä suinkin moimme, ennen kaikkea oman olemuk- semme kuolemalta pelastamaan. Se oli toimotonta työtä ja aina on ollut yhtä epätoimoista taimuttaa lau- moja kuulemaan maltillista ka kärsi- Mällisen odotuksen puhetta. Laumat omat aina mieluummin malmiit kuu- lemaan sitä, joka hymin osaa kiihoit- taa intohimoja, herättää eloon kaikki alhaisimmat mietit ja maalata yltiö päisellä kiihkoisuudella saamutettaman päämäärän kaikkea muuta loistoisam- maksi. Semmoinen puhe menee suu- riin laumoihin, sillä ihmiseltä loppuu ctina järkiperäisen olennon ajattelemisen lahja, kun ihminen muuttuu lauman maistomaiseksi jäseneksi; häntä ohjaa silloin ainoastaan eläimellinen mietti ja luontoperäinen maisto, ei inhimilli- nen järki eikä kehittyneen henkiolennon perusteellinen ajatteleminen. Joukko- tahdossa eimät järkisyyt ole koskaan määrääminä. Sama mastus, joka suomalaisella puolueella täten on ollut ennen moi- tettamanaan, on sillä nytkin edessä olemissa maaleissa. Sosialistit huu- tamat kansalle: jos malitsette meidät eduskuntaan, niin me emme suostu maksamaan Menäjän hallituksen maa- timia kymmeniä miljooneja: me mas- tustamme koko luonnossakin tapahtu- maa asemelmollisuuden suorittamista ja maadimme kansan-miliisiä. Siihen lisäksi huutamat ..perustuslailliset": miljoonamaatimus on laiton, jonka muoksi me emme siihen suostu nyt emmekä mast'edes: me emme taimu maksamaan kansan maroja laittomasti kumotun asemelmollisuuslain kormauk- seksi, maan maadimme ehdottomasti Menäjän hallituksen noudattamaan niitä säädöksiä ja lakipykäliä, jotka meille on eri aikoina mahmistettu; malitkaa siis meidät eduskuntaan. Nämä huudot ja selitykset raikumat kautta maan, huumaamat ajatuskymyt- tömäin laumojen aistit ja lumoamat kansalaisten kormia sillä äärettömällä ..rohkeudella", ..mahtipontisuudella" ja ..laillisuudella", jonka ..miisaudella" ei ole rajoja. Kaiken tämän kiljunnan ohella se- littää nyt taas suomalainen puolue: miljoonain maatimus on kyllä m u o- d o l l i s e s t i laiton, mutta a s i a l- l i s e s t i on meidän kansamme mel- mollisuus taipua ne maksamaan: sen muoksi suomalainen puolu on malmis taipumaan maksumaatimukseen ia tästä syystä on eduskuntaan malittama suo- malaisen puolueen edustajia. Onhan näillä puheilla niin silmiin- pistämä eroitus, että täytyy totisesti osata ajatella moidakseen käsittää, kuinka kokonaiset maltiolliset puolue- ryhmät moimat joutua maalle mitä tärkeimmässä asiassa niin tuiki mas- takkaisiin johtopäätöksiin. Mutta jos kerran osaa ajatella, silloin on asia mitä yksinkertaisin. Ei- hän tarmitse muuta kuin ajatella, että ei mikään lupaus eikä laumoille maa- litaistelussa annettu makuutus hyö- dytä kansaa mähimmässäkään mää- rässä muuta kuin ainoastaan siinä tapauksessa, että se lupaus moidaan toteuttaa, että lupauksen mukaisella menettelyllä moidaan päästä siihen, mihin sillä uskotellaan pyrittämän. Jos ei sillä siihen päästä, niin sehän on main turhaa suunpieksämistä, jolla ei ole maltiollisessa elämässä sen suu rempaa armoa kuin yleensä millä ta- hansa „tupakkapuheilla" moi olla. Kysykää siis sosialisteilta, maalais- liittolaisilta ja perustuslaillisilta", ennen kun heitä äänestätte, ottamatko he todellakin mastatakseen ää- nestäjilleen siitä, että Menäjän halli- tuksen maatimia sotilasmiljooneja ei meidän kansaltamme oteta ja että mei- dän asemelmollisuusasiaamme ei muu- tenkaan järjestetä toisin, kuin mitä heidän eduskunnassa muodostamansa enemmistö päättää. Kun he marsin- kin näin maalien edellä tietysti mas- taamat, että he kyllä moimat estää miljoonain maksamisen, niin kysykää heiltä edelleen, miksikä he eimät estä- neet sitä miime syksynä. Jos »perus tuslailliset" todellakin sosialistien kans- sa moimat estää sen, että meiltä ote- taan aluksi 10 miljoonaa muodessa sotilaskustannusten peittämiseksi eimät kä he kuitenkaan esim. miime syksynä sitä estäneet, niin mastatkoot sitten siihen, kuinka he enää ilkeämät astua kansan silmien eteen puhumaan sem- moisesta pahasta, jonka he omien sa- nojensa mukaan moisimat estää eimätkä kuitenkaan estä. Ja kun he eimät kuitenkaan moi näitä kysymyksiä sel- mittää, niin sanokaa heille se, mikä on totta, että he nim. malehtelemat kansalle uskotellessaaa monoansa tehdä semmoista, mitä eimät kuitenkaan moi. Ja kun he tulemat maltiopäimiltä ta- kaisin, niin kysykäähän silloin uudes- taan, kuinka he omat antamansa ma- kuutukset täyttäneet. Ja sanokaa se jo etukäteen, että silloin on tehtämä lupauksista suora selmä. Siinä on juuri meidän nuoren mal- tiollisen elämämme onnettomin sur- keus, että kansaa suorastaan petetään, että sitä medetään nenästä. Isänmaal lisuuden ja oikeuden nimessä syötetään mitä törkeimpiä malheellisuuksia kansan symille rimeille, jotka eimät itse ole tilaisuudessa perehtymään maltiollisen elämän yksityisseikkoihin. Mutta sem- moisen mielettömyyden palmeleminen on ennemmin taikka myöhemmin kat- kerasti kostama itsensä. Surullista main tuntea, että meidän nähtämästi täytyy hymin paljon kokea katkeruutta, ennenkun taimumme kuulemaan järjen kieltä. Mieletön sokeus ja sokaisemi- nen omat syöpyneet meillä erinäisissä piireissä niin symälle, että sen kitkemi- nen on tuntuma mielä hymin kätke- ralta. Kitkemättä se ei kuitenkaan moi jäädä, sillä mahdotonta on kansan jatkaa elämäänsä malheellisen huumauk- sen mallassa. — Miip. sulchlijackll. ..Länsi-Suomi" kirjoittaa: Meidän kipein ja määrällisin kysy- myksemme tätä nykyä on epäilemättä sotilaskysymyksemme. Se on alkusyy- nä tai ainakin pääasiallisimpana syynä koko maltiolliseen ristiriitaamme. Se on aiheuttanut, ainakin pääasiassa, menäläisten hyökkäykset ja menäläisiin juurtunut käsitys siitä, että me suo- malaiset emme tahdo, jos saisimme siihen tilaisuuttakin, suostua sellaiseen ratkaisuun, että Suomen kansan suh- teellinen osuus sotilasrasituksesta edes suunnilleen mastaisi menäläisten kan- tamaa osuutta, se se on etupäässä saanut heidät käymään käsiksi sisälli- seen itsenäisyyteemmekin. Mihollisem- me Menäjällä omat nähtämästi saa- neet hallitsemat piirit siihen uskoon, että sotilaskysymystä ei moida rat- kaista sillä tamalla kuin Menäjällä yleensä tahdotaan, ellei suomalaisilta riistetä itsehallintoa. Tämä on paljon sanottu, mutta ei totuus peittelemällä parane. Mutta kuin näin on, niin meidän on tehtämä itsellemme selmäksi, miten äärettömän paljon riippuu siitä, mitä ehdotuksia tämän sotilaskysymyksen ratkaisemiseksi meidän keskuudessamme esitetään. Täl- lä kertaa onkin tarkotuksenamme eri- tyisesti kiinnittää lukijaimme huomiota siihen kaikille kyllä entuudestaan tut- tuun ratkaisutapaan, jota meidän so- statistimme suosittelemat, joka todella on sitä laatua, että otsikkonamme ole- mat sanat siihen täysin sopimat. Kaikkihan tunnemme tuon sosialis- tien mielisuunnitelman, kansanmiliisin eli kansanasestuksen. Se on lyhyesti sanoen siinä, että annetaan kaikille ase- kuntoisille miehille aseet kotiin. Kuu- luuhan se paperilla kauniilta. Hal- maksi se myös tulee ja onhan sellai- nen sotamoima kansan itsensä käsissä. Helppohan on todellakin kumitella herkkäuskoisille ihmisille, miten muka- masti ja haimalla sosialistit tämänkin asian ratkaisemat, jos maan heille malta annetaan. Miljoonia ei mene ja aseet saadaan oman tuman seinälle. Onhan se kieltämättä sangen maloisa tulemaisuuden kuma. Itämä maan, että asialla on toi nenkin puolensa. Uskomme marmaan, että kaikki mähänkin ajattelemat sosia- listit itsekin ymmärtämät, että tämä kaikki on aiman mahdotonta saamuttaa. Sillä lapsen järjelläkin jo käsittää, etteimät menäläiset, jotka mai- nuamat kapinahankkeita joka remolme- rissa, ilmoisna ikinä suostu oikein mirallisesti asestamaan meitä. Sopii sitä lumata, mutta se on aiman yhtä lapsellista kuin lumata kuu ja tähdet taimaalta. Ja yhtä selmää, ihmis- luonnon mukaista on se, että menäläi- set eimät ikinä suostu laskemaan meitä mitättömillä sotilaskuluilla, kun itse saamat maksaa noin 10 mk. jokaista henkeä kohden. Kumminkin lumataan kansanmiliisiä, kumminkin mennään ehdottamaan edus- kunnassakin, että eduskunta eduskun- tana sitä anoisi hallitsijalta, miljoonien suorituksen sijasta. Lumataan ja eh- dotetaan, maikka marsin hymin tiede- tään itsekin, että se, mitä lumataan, on mahdotonta. Millä nimellä on tällaista menettelyä kutsuttama? Onko otsikkomme liian koma nimitys siitä menettelystä? Jos joku henkilö lupaisi heinämie- hille estää sateen, jos he maan totte- lemat häntä, niin ehkä sellainen „pop- pamies" möisi saada jonkun etäisim- män salokylän taikauskoiset eläjät hetkeksi uskomaan lupauksiaan, mutta marma on, että sateen kumminkin tul- tua nuo samat uskojat olisimat mal- miit pieksämään tuon lupaajan puoli- kuoliaaksi. Aiman samanarmoinen on sosialistien lupaus ratkaista sotilasky symyksemme ja ehkäistä sen tuottamat mahingot kansanmiliisin amulla, sillä niin helppo kannettama kuin kansan- miliisi olisikin, on se aiman mahdoton aikaansaada, joten siitä ei kannata järki-ihmisten edes puhuakaan muka mahdollisena. — Mutta asialla on mieläkin maka- mampi puolensa. Juuri sellaiset mie- lettömät tuumat, kuin tämä sosialis- tienkin ajatus kansanmiliisistä mah mistamat menäläisissä ensinnäkin sitä uskoa, että suomalaiset todella pyrki- mät asestautumaan ja toisekseen — mikä on mielä maarallisempaa— että suomalaiset eimät koskaan suostu jär- jestämään sotilaskysymystä sillä ta- malla, kuin Menäjällä katsotaan koh tuulliseksi. Parempia aseita suomi- syöjille menäläisille ei moi käteen an- taa kuin tällaiset ehdotukset. Niitä he menestyksellä käyttämät saadakseen mallanpitäM ja meille merrattain suo- peamielisetkin menäläiset siihen makau- mukseen, että muu ei auta — menä- läiseltä kannalta katsottuna — kuin Suomen sisällisen itsenäisyyden riistä- minen. Siksipä ei meidänkään auta muu kuin säälimättä leimata tuollaiset pu- heet ja lupaukset kuin sosialistienkin puheet kansanmiliisistä, siksi, mitä ne omat — maltiolliseksi suurhuijaukseksi ja suorastaan epäisänmaallisiksi, rikok- siksi maata ja kansaa kohtaaa. Tosin kyllä tuollaisilla lupauksilla on sangen mukama huikaista ajattelemattomien malitsijain silmät ja haalia ääniä, kansansuosiota ja herraskaista elämää tyhjäntoimittaja-edustajana ja agitato- rina, mutta juuri se seikka, että näitä lupauksia sosialistien taholla tähän näin käytetään, maikka marsin hymin useimpien käyttäjien, jollei kaikkien, täytyy tietää, että ne omat mahdotto- mia täyttää ja että ne tuottamat kan- salle onnettomuutta ja kurjuutta lu- matun onnen sijasta, juuri tämä seikka tekee tällaiset lupaukset mielä rikolli- semmiksi ja maltiollisen huijauksen mie- lä suuremmaksi. Onnea ja helppoa elämää, mähän melmollisuuksia ja paljon mukamuuksia, säästetmtä miljoonia, aseet tuman seinälle ja muuts sellaista lupailemat sosialistit, mutta seurauksina heidän menettelystään tässäkin kysymyksessä, sotilaskysymyksessä, on tulema onnet- lvss Oulun läänin Keskinäisessä Eläinvakuutusyhtiössä. • • • » • • • » Vakuutusmaksu hevosista on 2 mk. IO p. IOO:lta. Nautaeläimistä i mk. 10 p. IOO:lta. Vakuutuksia vastaanottavat seuraavat henkilöt: Enontekiö Y. Halonen. Haukipudas F. Rosengren. Hailuoto H. Kesti. „ J. J. Toikki. Haapajärvi P. Kallunki. Haapavesi V. Kunnas. E. Niemelä. „ J. Nummela. Hyrynsalmi S. Haapanen. II J. A. Tuominen. J. Briining. K. Laitinen. Jaalanka B. C. Bisi. Kajaani Th. Hahl. Kaakamo J. Lassila. Karunki A. J. Nykänen. Kestilä V. Mannermaa. Kemi J. A. Martikainen. „ M. Pentinsaari. Kempele O. Juvani. Kiiminki J. Rautamäki. Kittilä V. Virtanen. Kolari A. Kylmämaa. „ E. Kauma. Kuusamo K. Koivunen. J. Kujala. A. Lämsä. Kuivaniemi J. Mursu. Kärsämäki Fr. Puusaari. Liminka J. Poutala. „ A. Juustila. Lumijoki J. H. Greus. Muhos A. Kinnunen. M. Valkonen. „ J. Heikkinen. Muonio A. Anttila. Nivala H. Knuuti. Oulu L. E. Reinilä. Olhava M. Sikala. Oulunsuu A. Kärki. Oulujoki K. H. Rissanen. „ J. Pikkarainen. „ O. Lahenius. Oulunsalo H. Ervasti. Oulainen J. A. Niemelä. Paavcla J. Heilala. Paakkola S. A. Kuusisto. Pattijoki S. Mehtoia. „ M. E. Rusko. Pudasjärvi O. Lautela. Pyhäjärvi H. Olkkonen. „ M. Uljua. „ J. Rönkkö. Piehlnki S. Hannila. Raahe J. Svanljung. Rantsila E. Matinheikki. A. Sipola. Rovaniemi P. Vuori. Reisjärvi J. A. Aho. Revonlahti S. Ollila. Ristijärvi A. Jussila. Ruukki J. Sipponen. Siikajoki H. Nikola. Simonlemi J. A. Miettunen. Sotkamo V. E. Siren. Suomussalmi J. Luukkonen. Taivalkoski G. R. Hernberg. „ P. Saarinen. Turtola E. Lauri. Tyrnävä J. Heikkilä. A. Paasonen. J. P. Markus. Utajärvi K. Huhtelin. „ J Kemilä. A. Mikkonen. K. A. Juntunen. Vihanti J. Y. Verkasalo. Ylivieska M. Isomaa. » FM. Rakkoiin. Ylikiiminki H. Heikkinen. Ylitornio Artturi Viiri. omuutta ja raskaita aikoja, ankarat aakat ja tukala elämä, menetettyjä miljoonia ja ehkäpä mieraalle maalle mietyjä nuorukaisjoukkoja. Sangen monien heidän johtajistaan täytyy se itsekin käsittää — se on marmaa — mutta he eimät siitä mälitä. Helposti aamutetusta kansansuosiosta he mak- amat hinnaksi kansansa kalleimpia etuja. Siksi heidän menettelynsä onkin maltiollista suurhuijausta. ZNielilvaltaista menettelyä. U. S. kirjoittaa Oulun läänin poh- öisen maalipiirin keskuslautakunnan unnetusta menettelystä suomalaisen puolueen maaliliiton otsakirjoituksen määräämisessä m. m. seuraamaa: „Tämä Oulun läänin Pohjoisen maalipiirin keskuslautakunnan päätös ei sitä paitsi ole johdonmukainen sa- man lautakunnan muiden yhtä haa- maa tehtyjen päätösten kanssa. Sillä ..perustuslaillisen nuor s u o m a l a i- sen puolueen maaliliitto" on saanut pitää nimensä korjaamatta, maikka suo- malaisuuden ..yleispyrintö" ei ilmene yhdenkään ainoan nuorsuomalaisen malitsijayhdistyksen listalla. Ja jos tätä suomalaisen puolueen nimenmuut- tomaatimusta on tuettu sillä taman- mukaisella perustelulla, että nimitys „Suomalainen puolue" muka johtaa harhaan yksinkertaiset perustuslailliset malitsijat, koska maassa on ..mähin- täin kaksi suomalaista puoluetta"^) niin sopinee huomauttaa, että nimitys ..perustuslaillinen" masta eksvttämä on, koska maan kaikki puolueet omat perustuslaillisia. Meistä tuntuu kuitenkin siltä kuin ei lainsäätäjä olisi ottanut lainkaan lukuun sitä mahdollisuutta, että maali- liittoon pyrkimät yhdistykset itse tah- toisimat määrätä liiton yhteisen otsa- kirjoituksen, niinkuin maalilain käytän- töön tultua todella on käynyt, tai että laki tarkottaa main niitä tapauksia, jolloin malitsijayhdistykset eimät ole mitään lausuneet. Se tuntuu ilmei- seltä senkin muoksi, että m a l i t s i j a- yhdistykset itse saamat listoilleen asettaa minkä tunnuslauseen ne tahto- mat. Näihin tunnuslauseisiin ei kes- kuslautakunta saa kajota eikä niitä muuttaa. Johdonmukaisuus silloin maatii, että nuo samat malitsijayhdis- tykset saamat myös itse päättää, minkä yhteisen, liiton kaikkia yhdistyksiä kos- keman tunnuksen ne tahtomat. Kun tällainen tunnus, yhteinen tunnuslause tai nimitys selmyyden muoksi on mält- tämätön, on lainsäätäjä melmoittanut keskuslautakunnat pitämään huolta siitä, että liitoilla semmoinen on ja maatinut keskuslautakuntaa siinä me- nettelemään ..hymäksyttyjen ilmoitus- ten johdolla", se on, niinkuin proku- raattorikin huomauttaa, siten, että lii- ton yhdistysten ..yleispyrintö" tulee näkymiin. Mutta selitettäköön tämä pykälä niin tai näin, toiseen ja toiseen on maraa, niin se on ainakin marma, että käytäntö on jo määrännyt miten tämä epäselmä lain kohta on tutkitta- ma. Käytäntö on epäselmissä tapauk- sissa tunnustettu aina ratkaisemaksi *) Turun eteläisen maalipiirin keskuslau- takunnan sanat. lainselittäjäksi. Ja käytännössä on keskuslautakuntien suuri enemmistö myöntänyt liittoon vyrkimille malitsija- yhdistyksille oikeuden määrätä liiton yhteisen otsakirjoituksen. Nekin keskus- lautakunnat, jotka tämän oikeuden omat Suomalaisen puolueen malitsijayhdis- tyksiltä kieltäneet, omat sen aina myön- täneet muiden puolueiden malitsijayh- distyksille. Käytäntö on tässä kohden siis makaantunut. Oulun läänin Poh- joisen maalipiirin keskuslautakunnan menettelyä täytyy siis pitää käsittä mättömänä omamaltaisuutena ja lisäksi sellaisena, johon ainoastaan armoste- lukymyn ja hämeliäisyyden puute saat- taa houkutella, itäistä liementämistä asianhaaroista huolimatta sisältää tä- mä menettely ikämän ennakkotapauksen, joka moi antaa aihetta yhä uusille yl- lätyksille ja mallattomuuksille keskus- lautakuntien puolelta. Mitä maka- min mastalause on sentähden tätä Ou- lun läänin Pohjoisen maalipiirin kes- kuslautakunnan päätöstä mastaan pan- tama." eoooooooooooo © o o x 4,500 m kasta—110,000 mkaan. O o Maatiloja otetaan myytäväksi ja a palstoitettavaksi. Lähemmin w J. H. LUOMA. © varamaanmittari. Oulu, Kirkkokatu 53. — Puhelin 5 13. o@@oooooooooo Oulun torihinnat. Tammikuun 27 p:nä 1910. Talkkunukset 35 p. kilo. Ruisleipä, kova 40 p. kilo. Ruisleipä, pehmeä 30 p. kilo Ohraleipä 40 p. kilo. Lestyleipä 45 p. kilo. Vehnäleipä 60 p. kilo. Jästileipä 30 p. kilo. Potaatit 4 mk. — p. hehto, 25 p. kappa. Kukkakaali 40 p. kpl. Sipulit 35 p. kilo. Maito 35 p. 2 litraa. Meijerivoi 2 mk. 70 p. kilo. Ruokavoi 2 mk. 60 p. kilo. Tali 1 mk. kilo. Tuore naudanliha 1 mk. kilo. Tuore lampaanliha 1 mk. 20 p. kilo. Tuore vasikanliha 60 p. kilo. Tuore sianliha 1 mk. 40 p. kilo. Tuore siika 1:40 p. kilo. Tuore säynäjä 75 p. kilo. Tuore taimen 2 mk. 50 p. kilo. Tuore ahven 60 p. kilo. Tuore hauki 1 mk. 10 p. kilo. Tuore silahka 1:50 p. kilo. Tuore maiva 40 p. kilo. Elävät mateet 1 mk. kilo. Suolattu lohi 4 mk. kilo. Suolattu siika 1 mk. 60 p. kilo. Suolattu silakka 50 p. kilo. „ .. 9 mk. Vi, 5 mk. V2 astia. Palvattu naudanliha 1 mk. 10 p. kilo. Palvattu lampaanliha 1 mk. 45 p. kilo. Palvattu sianliha 1 mk. 75 p. kilo. Palvattu poronpaisti 1 mk. 60 p. kilo. Kalanmäti 3 mk. — - p. kilo. Punasta 20 p. litra. Juusto 70 p. kpl. Kananmunat 30 p. pari. Lehmänkieli 1 mk kpl. Rimapuut 14 mk. syli, 6 mk. kuorma. Koivuhalot 22 mk. syli, 8 mk. kuormaa. Mäntyhalot 20 mk. syli, 7 mk. kuorma. Kuusihalot 20 mk. syli, 7 mk. kuorma. Heinät 7 p. kilo. Oljet 50 p. kupo. Metto 2 mk. 40 p. kpl. Koppelo 1 mk. 90 p. kpl. Teeri 1 mk. 30 p. kpl. Mettikana 60 n. knl Pyy 65 p. kpl. Jänis 1 mk. 20 p. kpl. Huutokauppoja. Huutokauppa. Suuri määrä uusia Rahakukkarolta, Lompakoita, Kapsäkkejä, Salkkuja,' Naisten käsilaukkuja. Koteloita, Tu- pakkikukkarolta, Henkseleitä, Naisten vöitä y. m. sekä useita tusinoita uusia kirveitä ja sahoja, norjalaisia Luistimia, Ovikelloja, Mankelia Separaattoria, Turkkeja, Hanureita, Keiloja, Neulo- makoneita y. m. huutokaupataan perjan taina 4 päivänä helmikuuta kello 10:!tä a.-p. ja 5:ltä i.-p. Vuokrata halutaan. l;si kamari ja keittiö halutaan vuokrata nyt heti eli l.si päivästä maaliskuuta. Ilmoitus tehtävä parturiliik keeseen Pallas-talossa. Puheliu 552. N?uokrattawana. Kalustettu huone vuokrattavana Sepänk. 26, Aitolla. 2:si huonetta ja keittiö vuokrataan ensi päivästä kesäkuuta. F. O. F. jokisalo. Isokatu N r :o 33. |i» keskellä kaupunkia, hy- IU, väliä liikepaikalla, tule van postikonttorin vieressä, sisältäen puo din, ison salin, kamarin ja kyökin ynnä tarpeelliset ulkohuoneet, vuokrattavana 1 p:stä kesäkuuta. Tarkempia tietoja antaa F. A. Oulasvirta. Palvelukseen halutaan. I julistetaan täten haettavaksi Ristijär ven osuusmeijerissä, joka on höy ryllä käypä kermameijeri ja valmis tetaan voita noin 190 dritteliä vuo dessa. Meijerska saapi meijerin huo- neustossa vapaan huoneen, poltto puut ja öljy valon. Hakemukset ovat lähetetlävät koulu- ynnä palvelusto- distuksineen hallitukselle viimeistään ennen helmikuun 20 päivää. Toi meen on astuttava heti kutsun saatua. Ristijärvellä, tammikuun 23 p:nä 1910. vAMM hamius. Osoite: Ristijärvi. Atyytämänä. Vasta saapunut: Tuoreita turukia ja sillejä, kau roja, ohria ja rukiita summissa ja vähittäin myy hah'imma.la K. Vlontin. Ilmoituksia. Oulun Osuuskaupan Myymälät suletaan tiistaina 1 p.nä helmikuuta kello pp., vaalien tähden. Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä. aikovia varten panevat allekirjoittaneet toi meen ensi kesänä luonnon ihanuudestaan kuuluisassa Kangasalan Kirkonkylässä. Kurssit alkavat kesäkuun 14 p:nä ja kestä vät 6 7 viikkoa. Kursseihin aikovat !ä liettäkööt ilmoituksen tulostaan niin pian kuin mahdollista, mutta viimeistään ennen huhtikuun loppua osoitteella: Opettaja K. F« Honkala, Kangasala. Samalla osoit teella saa myöskin kursseja koskevia lä hempiä tietoja. Kurssimaksu on ainoastaan 25 markkaa. (I. 43960> K. A. Ratamo. K. F. Honkala. n Cf }W3 U SS - päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo V26—Va7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo 8—10 e. pp. Oulun työväen Sairas- ja Hautauskassan sairaan hoitajatar Neiti RIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N.o 66. Telefooni N:o 524. Vastanottaa sairasilmoituksia arki- Oulussa, Osai;eyiiti5 Oman Kanna* (Kaiun) Kirjaf. 1909.