N:o 74 — 1910 SKI-SUOMI Sunnuntaina huhtikuun 3 paft tvaemnplZtora?«nnuZ mitä pikemmin Mtaistin To-mpereell-. — Kustannuk set laaditnn kus^annusarmion mukaan teketvät noin 300,MO markkaa. — T- S. • — Haminan murha. ».Haminan Sanomain" mukaan on Haminansa st- jaitsekvan MenÄäisen rlKnentin PäÄ» likölle Pietarista tullut määräys, «itä työmies Muurin murhasta syytteen- alaiset alitchseerit pitää laskea zvapai?- fi. Määräyksien lienee aiheuttanut Mettyjen yksipuinen wäilte, että Muu- ri Äisi hyökännyt heidän päällensä. — — SSmnljunoinen ihmispeto. 2BJf. 69 p:nä iltana tapahtui Hangossa Tii- litehtaan mäessä harvinaisen julma vxrityö, jonka uhrivsi joutui kolmen wiikc>n wanha lapsi. Tapaus on seu- raama: EräA Mäcklim-niminen lManhanpuo- lainen leskimies meni mainitun päi- wän iltana poikansa perheeseen, kysyen, cnko poika kotona. Saatuaan was- tauksen, eträ hän on työssä laitvaran- nassa, hiipi peto sängyn luokse, missä rauhallisesti nukkui kolmen wiikon tvanha lapsi. Kenenkään huomaama:- ta pisti hän puukolla lasta Masemmal- ta puolen »vatsaan rinnan alle niin pa- hasri, että suolisto ja yksi kylkiluu Vi kaantui. — Lääkärin lausunnon mu kaan on epämarmaa. jääkö lapsi hen- kim. ^ WemtM aikana oTi huoneessa pan- ji lapsen äiriä, myös lapsen isän weli. Muna kukaan sisällä olijoista ei Nm- mättänyt olla tällaisen hauminaisen raakuuden suhteen »aroillaan. Tainana iltana otettiin llverityöntr- kijä poliisin huostaan. Poliisitutkinto feöoitiänee tämän kamalan teon. — Työm. — Isä fntmonnBt soilanfa pe»inuSn tähde». i23.f:n 10 pSism waSten yöllä Jiujtfi Degerbyn kappelissa Intoon ^)i:ä- jässä, urkuri ÄndciS Me^itrömin 11* »vuotias poika Aron a?ia',haaroen «alli- tessa. jotka «mtoiivat aih»:ta epäillä, ettei kuolemantapaus ollu: luonnoUiuzn. W<nkka kuolema oli tap«<>tunu: ilm-in edellätäypää sairautta, ei pojan is? lui* Untaan katsonut :alpee't:se5si Ichdä asiasta mitään ilmoitusta, waan Icol- «listautui mitä pikemmi.i !>?'.n ncmaan t>ogan hautaan. Tämä oli läl>i«>pänä ^yynä stthen, että mu >ta nat honl^öt a\* koilvat «päillä, että kysymyksessä oli ri« tos, vxrrsinkin kun : c!>a ali usein ennen va)?:n Si^e^z koto?a<?n ja et»ä ihän «rinäiZtcn p»-r:n:jf:)fi,m.iö:en tähden ei ollut omrlftenf i '»osissa. lirfuri Weckström on kn matto ,r .a maimisissa ja poika Äron, joka oli «syn tynyt aikaisemmalla awio!:i:ossa, Ui pe rinyt äidiltään noin .l,CtO mkaa. Jrni näitä vahoja arweltiin pojan cmaii'ten himoinneen ja sen wuo'si toimittaneen pojan pois tieltä. Tämän johdosta katsoi pojan holhooja welwollisuudetsecn ilmoit- taa ^Lukuisat Pietarin sähkösanomat ta* Kttäiplä lehdissä walaisewat Menäjän näkökantaa. Muutamat sanomalehdet sentään Huomauttamat Suomenkin e- duista sekä painosta-mar manifestin ja keisari Aleksanterin julistuksen »oas- takkaisuutta. Vossische Zeitung selos- taa Suomen kohtaloista johtmoassa kirjoituksessaan, mainiten m.m., että duuma, jonka Pitäisi olla lvapauden Mallitus, usutetaan Suomen mapautta Maistaan perustuslaillisen leiman an tamiseksi lmanhoillisille toimenpiteille. Sen >mäitteen johdosta, että Suomen itsehallintoa olisi pidettämä keisarilli- sena armonosotuksena, Miittaa lehti maciliÄuun 27 p:n w. 1910 manifes tiin ja painostaa Suomen alituisesti osottainaa Ilainkuuliaisuutta ja tvilpit- tömlMtä". Julkaistessaan sähkösanoman kaik- keinkor^keimmasta manifestista „Ver- liner Tageblatt" taas lausuu: »Suomen turmio on päätetty asia. Niin sanotun wenäläis-suoma,laisen ko- mitean ehdotukset, jotka wastoi-n Suo- men Malalla wahmistettua >Mcrltiosään- töä riistämär juuren osan Suomea koskemia asioita suomalaistan omasta inääräämiÄvallasta, on tsaari lopulli- sesii hlMÄsynyt. Uusi ajanjakso, lo pullisiin wenälä!Al>tiäinisen, alkaa tuolle kmvia kokeneelle maalle. Luottamisesta Suomen Maltiopäi- Wien työskentelemiseen menäiläisten toimomusten mukaisesti ei manisestis- sa luonnollisesti ole Puhetta. Selivää on, että Suomen waltiopäiwille suotu vilaisuus lausunnon muodossa ilmais- ia mielipitesnsä maan asioista on pelk kää ikveilyä. Hl/win tiedetään, miten tulee 'kuulumaan, tuo lausunto, joka saattaa Maatta, Iva in juhlallisesti Ma kuutettujen oikeuksien woimassapilä- mistä, ja jo nyt tiedetään, mikä on o- lcwa se.n kohialo. Kaikki Suomen- maan hallinnon olennaiset kohdat tule- wat duuma ja NxiltakumianiieuMosto julistamaan »merkitykseltään l^eislval- takunnallisiksi", ja Suomesta tulee — huolimatta simistyneen maailman — oikeudentunnon »vastalauseista — sanianlainen Nienäläinen maakunta kuin mikä muu maakunta tahansa". Hbl:n Lontoon kirjeeniva!h:aja on sähköttänyt lehdelleen seuraawaa: »Kaisski puoleensa >wetÄvä harrastus veto-kl)symykseon estää yleisön auta. mosta suurempaa huomiota Suomen Venäjän Mymykselle. Tai ly Tele- lzraphiin ja Timesiin owat Menäläiset mielipiteet tvaikuitaneet. Taily Grap- hic omistaa Suomen kysymykselle pää- artikkelin, missä kirjoittaja asettuu suosiolliselle konnalle valtakunnan tar- kastukseen nähden wiitaten britiiläiseen home-rule-kysymykseen. Lehti waotii kuitenlkm, että Suomen M>öniymys on ottajat vwat suurella innostuksella päättäneet panna tvastalauseen sitä Mlstaan että-Suomelta WenäjM wä- kimallan kautta riistetään oikeudet. Kaikkien oikeinajattelewien ihmisten sydämmille tulee olla kallista, ettei tä° 7nan huutawan wääryyden sallita ta- PaHfoM. Me unkarilaiset, jotka tie- dämme olemamme sukua tälle, kohtalon niin komin koettelemalle kansalle, lau- summe täten julki jydämmellisimmän myötätuntomme ja meidän täytyy teh- dä kaiffr, mikä on meidän Moimassanl-- me, suojellaksemme tätä kcmsaa hä- wiöstä. Tämä päätös hyväksyttiin Yksimie- lisesti läsnäloowien osoittaessa mi 15° kaasti suosiotaan ja taputitaessa woi- makkaasti käsiään. Sitten kun w:elä eräs puhuja oli lausunut tilaisuutta Marten sepitetyn runon sekä muuta- mia otteita Kalevalasta unkarinkielel- le käännettyinä. Hajaantui kokous. — Retshin juttu Semstshinaa was- taan. Metshin nostalma painojuttu yllämainittua wenÄäistä lehieä was- .taan muka lahjojen ottamisesta suo- malaisilta oli eMä w.k:n 31 p:nä, mutta lykkäiäniyil. — Ahdysrata. P i? i a x i S t o, huhtök. 1 p:nä: Kulkulaitosnninsteri on micksterineuwostolle antanut duu- maan jätettömäksi ehdotuksen, joka kos- kee Suomen yhdys-adan »vasemman- puolisella Nöwan raimalls oleman o» san vatkennus-kus anilusariv!0il >vah- mistamista. — Suomen edustus tvaltakunnan- duumassa. Pietarista on »Aftonbla- detille" ilmoitettu sikäläisissä ..tosite- nÄläisissä" piireissä huhuttalvan, että haAitus — niihiln selityksiin nähden, etieimät suomalaiset tule Malitsemoan edustajia duumaan eikä maltakunnan- neulvostoon — olisi päät:änl>t täyden tää waltakunnanlainsäädäntöä koske- waa lalkichdotusta sellaisella pykälällä, joka oikeuttaisi hallitlsijan (tab kenraa- likuwernöörin?) »hätätilassa" ,tse wa- litsemaan Suomen edus:ajat mainit- tuihin laitoksiin. ki^ku-iintisig. Peellinen, mu^.4 eUZ lord>ea huone rl saata perustua perinnöllisiin oikeuksiin, waan^ kanst!lwa!taisiin perustuksiin. Tällainen hallituksi poii,-iikan harjoit» tamisen ehwna tulee olla marctrai» suus sen mahdollisuuden suhteen, että tahdottaisiin perustuslakien tvastaisei» ti sekaantua finanssikysymysten alle. Balfour piti hallituksen aikoinaa toimenpidet.ä naur-'.rawana. R«t« mond ja Bucni ilmoittimat aiko- wansa kannattaa Päätöslauselmia. Torstaina ^alihuoneelle jätetään hal. lAuksen Päa:3«läusetMil^ forj.iujoko kuuluu siihen sunnia rt että ylähuone on wÄttämä-ön. Alahuone on wal- mis pohtimaan Ylähuoneen reformieh- dotuksia, mutta kintäniyi) käsittelemät ta ehdotuksia, jotka tekemät ylähuoneen olemassaolon kokonaan tarpecttomi-ksi ja ihÄvittämät ainoan makuuden sen mchdollisuuden waral:a. että h<illituS tahtoisi ryhtyä toimeenpanemaan suu- ria nmuto^ia, ei ainoastaan ilman wa» litsijoiden enemmistön suostumusta, maan myöskin tahtoa. — Sanomalehteä sakotettu. Ber, l i n i s tä, huhtik. 1 p:nä: »VoNvärt- sm" wastaawa toimittaja on tuomittu 1 kuukaudeksi Mankeuteen useiden kir> joitusten johdosta, joisia hän oli fo hoittanut kokousten ja mielenosoitus» ten toimeenpanemiseen ilman säädettyä lupaa. — Kreikan olot. — Sotilasliiga ha joaa. A tee n a st a, maalisk. 30 p. Sotrlaskmgan komitea on «llekirjoitta- nut asiakirjan liigan hajottamisesta. Asiakirja julaiSlaan tänään sen jakkeen kun kuninkaan kirjelmä on julkikuettu. MmniljelhS' ji tMstmile s-!i IMMdistM \t 'liiliiDt on lähetetty seuraama kievtokiöje: KalastusteNtarkastajan toimeenpa- nema kokous, johon oli kutsuttu edus- tajia kaikkien maaMviVjelys- ja talous- seurojen ynnä muiden kalastnselinkei- non kehittämiseksi toimimien seurojen puolesta kesäkuun 28, 29 ja 30 päivi nä 1909 HeGngin kaupungissa, en asias-.-a neuwote7tuaan hWäkft)nyt seu- raaiman chdotutsen chösuunnitel!matsi maaimilljelys- jo talousseuroille kalas- tuse-linkeinon edistämiseksi maassainnte — Nainen tuomariksi. Senaatin yli,n. ja on tehnyt seit sillä edellytyksellä, että kopisti, howioik. ausk., neiti Agnes Lun- ! kunkin seMan piiriin PÄkataan aina- dell Turusta on Turun hoivioikcudelta anonut oikeutta saada siellä tai Helsin- gin raastmvanoikeudessa «tehdä O. K:n 1 >Iuw. 8 p»)kälän edelll)ttäniiän tuomarin- tvalan. — Turjaan. — Laillistettuja lääkäreitä on Suo- kimuksen. Tämän tutki-muksen kautta ei kuiicn- ^hamkitiaiva. Muuten tuottaa Suomi ^ mcssa nysään lääkintöhallituksen j:ilkai- asiasta Inkoon nimismiehelle O. ^VenäjMe suurempaa huolia, kuin jos scman luettelon mukaan 61-21 Niistä Les>si"'elle, joka sitten toimitti a,siaSsa tut- sen amonomia Pideitäisiin av^voösa. I csuu Helisingissä 153 ja loput m nuolla Tänne Miimeksi saapunee: Ruotsin Suomessa, lchdet sisäliälvät tieioja (viime mani-! Laillistettuja elcitnrääJäraitä on 100, /aan saatu tvarmuutta siihen, kuinka Pci- feslista p^kä johtopäätöksiä ja mielipi- joista Helsingissä asuu 8. ka oli kuollut, jonka tähden anotiin ruu- j fcil-ä * sen johdosia. Aiainitsemnie Laillistettuja hammaÄääkcircitä on 81 miin atvausta. jStockholms Taabladetin. Nya Tal^ligt ja niistä asuu Helsingissä 30. Piirilääkäri R. Fabritius'en w. k:n ^.3 ^tllehandan ja >Wart Landln. Lehtien! lEi llaillistettuja lääkäreitä on 31 ja pnä toimittamasta ruumiinaioaukscsta ^ laajat selonteot uhkuwat Myötätuntoa Suomeen Ajoitetussa wenäläisessä sota- on käynyt seltville, että poika Aron Week- Suomea kohtaan. !wäessä paltveletvia 43. ström on kuocklut äkillisestä tukehtumisia- ta )ja «ttä hänet kavkesta päättäen on kuristettu. lSen >no>zcrlla, >nvlä ruumiinleikkaulises- ta on kätinyt ilmi, sekä niiden erittäin raskauttamien ja nähtälvästi oikeutettu- Ääniä Tuomea »vastaan Taksan sano- malehdiStiissä. B e rl i i n i s t 'i, hi-hi .k. 1 p:nä. »Hamburger ?!a-.-l?r'^iie^i" wasiustaa jen epäluulojen nojalla, jotka owat koh- I san oina^i!!. e n diStuneet urkiiTt Anders Meckströmiin, kohinan IilhbiUIlljd käijf» on hänet pidätetty. Mangittu kieltää. '^uomea koy.aan aiot.ujen tv!N!en- kuitenkin oilorvansa millään laivoin johd 'ö'a. ^ Cf|!!tdO!l eV!Itäin linen poikansa kuoloinaan. ykiilt^Skohtaise^u <i:UOnt-cc koskeman Tarkempi tutkimus, joka toimitetaan! lai^^lMr^imäi. |t,alwrt, huomau:- piakkoin pidettäwillä wälikäräjillä, saat-1 lehti, Cfiä lukijdiH tCrMCCIi järjen taa <to«vottawasti tämän kamalan rikok- sen täisin selluille. — Määrän rahan tcfijS »vangittu. Poliisi lvan^.''i torsiainu Turussa hammaslääkäri Fridolf Railion eli Tahlgrenin, joka o.i tunnustanut u- sensä jynpääksi määrän rahan tekoon ja kauppaamiseen. Raitio >on syntlinyt Helsingissä m. 183-) ja ennen ollut kul- jaseppänä. Z!n?!iisin hän on lyösken- nellyr ham.na^äakärinä. ^anc>i!:u on myöntänyt määrtniäiicensä A kpl. 20 m5n kultarahoja ja t lp!. 10 nikn kultarahoja jefa kau^iuif.-eaia 3 kp!, kumpaakin lajia. — Muolan Merityön jälkikaikuja. — Useita henkilö'ta tuomittu wäaräs- tä valasta. B ; im: miikolla tuomiuur Muolan kihlakurnnttcikiiiöcJia kaksi, isännöitsijä Gcs f ertin murhaju- .ja oikeustajunnan ralkaista'vaksi on jäteiiKvä sen fijinmivfsci vaifoisu. onko Wemijän hallitulsen toiminta Tuomen suhieen, "kuten Venäjän ivastustajat JöiicciKit, mäkiwa'.:aa Suome<. kohtaan, »vai onko j>e maluolliiuud^r. mlllitämät- tömyyden maltillinen teko. »Post" lausuu, etlä Suomea viidl^ täminen keisarikuntaan Ivenälai^cn., maciktrntana on ikokonaan sisäpoliitti seen alaan kuului vai ilymsyinys, joka e! Toi-f: v-rXvaltoja. ..'iu-ft" puolus ta.'. '^.'Näjän !::^:u.i-elyiapaa >a katjeo. errti iyytÄser, sitomnuston rUoinises- ta Suoinen subteen olivat aiMan Nmä- riä. Se sei'kka./että-etewät oikeusoppi- neet omat suomalaiÄen kaimalla, on mähän merkitfMi. Sillä Marinaan- han oppineck, kisiymlLM noustessa Elssasista, Pohjois-^Schlesiasta, Puo- lasta j.n.e. anmisi^vet G:«läisiä lau- kin yksi kalastukseen ja 'sen järkiperäi seen hoitoon tälLtn perehtynyt neuMoja eli opastaja. 1. Ä)!aanwiljelys- ja talousseurojen yleinen toiminta. Luuri valikoima. Villamusliineja, Valkosia ja värillisiä, Naisten kevät pukukankaita, Pitsi- ja paljettinaub oja, Pukuneuloma tarpeita. — M. Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. OLGA OKSASEN valokuvaamo on nyt ajanmukaiseen kuntoon laitettu täydellisesti ja pidetään avoin na joka päivä kello 9—5. Kun hinnatkin on entistään nalvemmat niin sulkeudun arvoisan yleisön suosioon 1053 Olga Oksanen. 1-2 Uskomattoman helpolla Loppuun myydään Naisten kevätsaketit. 1229 A. NIEMELÄISEN kangaskaupassa. i-i Kirja, jossa tulisi olla clppikirjana pienimmissäkin kästtyÄo-uluissa \< l joi» ta jokaisen hymää makua rakaZtawan tulisi feuTtfta. Sommitellessa Warej8, okkoon sitten kysymys yksityisistä esi- neistä tai koko kodin kaunistamisesta, on W. I. M. MiTjanen, Märisoiutn- oipas, kulmitettu, hinta 2:75. Ruotsin- kielinen painos 3:50, Saadaan kai- Lista kirjakaupoissa. Arjö Neilin & kumpp. Osakeyhtiö Helsiniki. 441 1-4 Levuuttakaa aivojanne ja lukekaa j-oskus sotakin kevvytta Iltamien toimeenpanijat: Ellei Teillä jo ole Anni Collan'» teosta Suomalainen Krsapirtti, j^xx on ilmestytty' kolme osaa, niin hankki- kaa se, sillä siitä saatte attvoKaita nu» meroita ohjelmaanne. On siinä wara »valita numeroita, jotka Marinaan huwiittawat yleisöä. Teos maksaa: 1 2: 75, 2 1: 75 ja 3 2: 25. Saadaan kaikista kirjakau- poista. Arjö Neilin & kumpp. Osakeyhtii Helsinki. 461 1-4 dcan jännitdÄvää. ^ ..Salapoliiftjuttujen" tarkoitus ei tietenkään Moi oöa ainoa helÄinen nautintonne, päintvastoin. Mutta äkkää niitä hallmeksiko, kun e:!e aikanne tappamiseksi jaksa lukea mi- tään wakckwampaa. Sa»ta!w<tna i<A» kista kirjakaupoista: Donnel Bodkin, ^raan meiltä. Tora Myi?. 2:75. Donnel Bodktn, Paul Beck, 2:75. Hick Do^tMvan, Ho- pMtifari, 2:25. Conan Doy.e, Sheiilock Holmesin Sei5kail>ut, neljä o- saa, hinta- losakta 3:75. Mary Johns- ton, Salociittolaiset, 2:75. D. C. Murray, SeiKailija-elämää,. 2:25. Kail!ki hauskoja kirjoja. Arjö Neilin & kumpp. Osakeyhtiö Helsinki. 440 l-g Lukekaa, mitä < Ka»sanwalistnsseuran uLy» telmätirjallisnnsluettelossa sanokaan allakirjoitltaneidein kustaiv» tmnisba näytelmistä. Luetteloja ka?» jastamme ..Näytelmäkirjasto" saa- kaikista kirjakaupoista ja suo» Jrjö Neilin & kumpp. Osakeyhtiö Helsinki. 412 1 4 Sen tulisi huolimatta siitä, onko. seura paikannut kalastuksen järtipe-! räiseen hoitoon täHn perehiynyttä >vaaa c. fomuiää kalastuselinkeinoa fjfir- telävää kirjallisuutta, marsinkin marsi» naisen kal<-.slajawäesw:t keskuuteen; d. järjestää tilastolliikien it?to'en hanluinieta yhteisien .u-nntiieltuain - mukaan m.m. seuraamista .'sioista: ka- las:ajain lukumäärästä erikseen warsi- naisista ammatiikalastajiöia ja niistä. tussa Määrän v>ai^n tehnytti henkilöä suntoja Saksan suhisen. Puhtaasti yhdeksi wuodekz' kuritushuoneeseen. ! mfji-miCij-e^Itä kannalta katsottuna Suo- Nyttemmin o-a ufaurnen nimi^.NKii ka.njan kohtalo tietenkin on omi- mies asettanut sainasic rikoksesta si'yt- aan herÄtämään Mptätuntoo. mutia teereen ufrito henfiUvtn. " | Tuiarm 'Mältlänmttomyyö waatii talä Kuien tunn?iiU'2 iapahiu: mainitiu uhria, raakalaisteko lesälla — Sortaivalan raiskaustoraus. Äeskimiikkona jatkettiin poliisitutkin- tca. jolloin ilmaantut siksi raskauna- — MyötätunnonosotuS Suomelle Unkarissa. Sunnuntaina maalisk. 13 wia asianhaarvia, eriä Piifcijeu tä^iyi P:nä oli Buda-pestin NaisyhÄsiys tut- lopulia petoiua's''en tekoonsa syyllijyy- sunut kMpungintalolle kokouksen laati- teniä tunnus aa. Pitkänen on syiiiynyt Fortamal.-.n pitäjässä 1675. Juttu tulee parhaillaan kestä.villä Sortcvvalan — L:kka. käräjillä !äsiiÄtäwäksi. Kirjallisuutta ja taidetta. — Aikakauslehtiä on ilmcstiMt: -PyrkijÄ n:ot 5 j«- 6. Eisälrö: S. ?!.: Paikallisseurojcn johtaiachsymlikstS- tä. Pohjois-Hänvccn N. S. Liiton wno^ supokmi-s. Ulhäiscn kiinattaren päiivän- lyö. Rockefeller ja ihmiskunta. Taneli Sk.: Aholan Matin mietteitä. M—o M.: ISrii» uni. Kauniiden naisten maast.i. Pyrkijän ken)ätt<!htcä ivarustamaan, ilm. Iludemnaan n.-s. wuo>sikoikous. sitixuii laakscn 3!. yhdist. wuojikokouS. Lichdcn- s?udun N. j. Liiton »vuosikokous. Oulun- N.-s. Liiton ivuasikokouö. Eiclä- N.-s. ivu»sikokou4. Miiä on ru':>. ^'lolemanlaakso. Kansanopisto- •: > nnjoen kansanopisto, kuivalla. — Uutisia. ö- W.: Kun meillä oli vahtikoira. Paiu P.: :">>:!i!>an sana lau- lun ja soiton morkittz^c>?>.' K-iustisen nuorisoseura. 2 kuw. Wolin,'i>. i.i .-v- paus: Heili: Päämäärä. — Ajoiu-!'!,' (ja urheilu. MiSsi naiftt owat launiimpm kuin miehet. Uutta kirjallisuutta. Nuo- >ri>son pyrintöjen alalta. Käsityö- ja t e o l t i is u u s l e h t i n:o 3 jsiMtää: Ammattiyhdischstemim toiminnasta. — Mesta,rikursseista ulko mailla. — Suonien TeollisuuÄvcrliokun- nan Keskuskomitean kokoukset. — 'Suv inen i?eollisuusii>al'iokunn>an Kcskusksmi- tean lkiortokirject N:rot 22—23. — Pal- kintokilpailu. — Pienteollisuuden ole- nrassaolon oikeutus. — Käffityöammatli ja povsoonallisuus. — Mitä on n. s. „dun «ping". — Tietoja amuna>tti»)hdis!yk- isj.ztä. — >Tuomen teollisuusmiastenmuo- tokuivna ja elämäkertoja. — Tilaukset ei- wät tule itisetään, ne oivat et'it»äwit.— KäsikyAäiselämä 16lX>-luwulla. — Koti maan uutisia. — Nikoinaan uutisia. Lukutupa n:ot 2 ja 3. saattakoot lvain yleensä asian i neumoiaa tabi ei olla berätiämää ia jeurol«n johtökuntien tietoon, jotka 1v:ka nxun maaraaikotiu» jno harjottia- ^ä SST ^ 'UKÄA.loi. .M» »»iii. «'• «««!«-«« -M. a Eiitelmie n el i luento- ilmoittaa Äalastus:eiltartasia;al- llkni1 ' pukajtiina. nuoita Ym.). taa- jen kautta, joita pidetään maa- le. Muutoin olisi t-ÄvoUo:va. että lunilaaÄusta >a maarasta, tamattam.^- miechäimillä ja muissa sopimissa ti- johtokunnat jollakin tavoin huomaut- . laiiuMsia tulin selvittää kalastus- laisiivar paikalliya mirauomaisia N>iä. lu?a,uu-ta^ >uoudaictaa.,. kalastu.- elinkeinon 'taloudellista armoa ja sel- etlä pitäi.siwät huolen kaikkien niiden- oiuus.nnnrsza^puroista ynna nttde» laisten toimeiipiteitten Mäliiämättö- ritkomusten syytteeseen panemtses- •ntijtyttn, joiden kautta woidaan saada jolö&u he ilman iknianioiakin i:r-- jätltvissämMe, joissainme ja inerisiäui- läwät ta>pc>h:uneen ja tapahtuman !ka- me piilemä rikkaus ja taloudellisen lasiusaseiusta Zvasiaan. ^ waurastu>mijemme, jopa lukuisan ka-! d. e u r o \ e tt i 11 1 1^) ilastajawäestömme toim>'eniulonlähde t e tstoimlnta a n säilymään eihiiymättömänä. !iiään. .^oMomukiena lausutaan. b. S a ii, o i n olisi Kalastus- cltä seurat ryhti,„uvat MeistoiiniN'- a s c !!> u k s e n t ä r k e y s setä siinä iöy- taan keskenään, taloudellisien^ ja c.nu tottuic-n aiikaroittenkin inääräiMen matillisten eiujen wal!voni'!es^a kala-- 'Mälttäinäitöinyys esitettämä niin kan- tuselinkeinoonkin nähden. santajuisesti ja wa-kuuttamastl. eirä 1 . .. ...... kansa 'tuilisi käsittämään, että tämän- 2- «uoraualnen tyo kalastuscllnke>- kin äseiukjen rMominen on sekä ylei- uon kohottanttsersi. sen kansMtalouden. että kansan simeel- ^ . .. ... li sen kasmatukseu kannalta Yhtä lrikok- ^ l- ^ c u r o > e n e r ik o i s : e >) t a- sellistä kuin kaikkien muittenkin lakeen dv ä. seurojen tulin: rikkominen. I a. a,mustaa kalastw->eurv>a, m UlCIi k e s ke- c. Seurojen suhtautum i- ^ niitä siinny ja ne nähdään tarpeell^- n en r i!k k o m u k s i i >i K a l a S- scfsi, toimeenpaima cpp-.kurs,eia. op-.-- t u s a s e t u s t a M o s t a a n. :-iif"fo= ■ rctuveiCeiliijä ja kalaStusnaytielnia; _ .iniset olisijivat saa>ieltaiv<it ilmi, irniuftl b. >l>aukiia kalostuvseuro>lle uu^. seurojen kckastusten neumo>at eimät mallisten kolanpyydysten, inilyty»- ,a saisi olla »varsinaisina ilmiantajina. Mjelusmälinciden malleja, toiminnasta. kalanxnyyntivLikoisla )J niyynnistä y.m.; e. järjestää kilpailuja kalastajaiu kesken: järkiperäisessä kalastuksen ja kalanvosien hoidossa, kalanptnzdysien Zvalmistamisessa. säilyttäi.tnessä eli hoidossa <>värjäämisessä). käytännöl- listen kalÄveneitten malmistamisessa, kalasiustuorteiden jalostamisessa (suo- lojen isluilamiscsia ja pienetnpten ke- ouiitfutuisteii kalojen mätien ke inc te hoisista hautomalaitieista ia nt dcn lianktiinijesia y.m.j. Jakop'ir:en. !a- lasiusoiuuskuntien ja kala-7>tu!s'uro- jen kesken «nilöskin rauhoituspi-.rtcn järjeetämisesiä ja hoitamisessa sekä y- leiiesiä kalastukien ja ka amesieu hoi» do-ssa; f. toimeenpanna palkitieinisia ka- laamiiessa. samustamisessa ja muussa säilöön panossa), tarkoitustaan mas- taalvien tala-astiain teossa, kalastus- kirjanpidossa ja tiiastolltsic i tietojen hoiiamisesta; rnitlipiit rniiitSlii Msl». Saksaa sanomalehtieti lausuntoja. Berlinistä sähkötettiin Hbl:0e m.k. 21 P:nn: maan Mastalausetta Wenäjän aikumus- ta Mestaan hÄvittää Suomen Moltio- sääntö. Kokouksen, johon oli saapunut noin ITjO henkilöä, a Masi Naisyhdistyksen Puheeujicchtaja Wilma Glucklich. Sen jälkeen piti prof. Bela Vikär lämpimän sanoin esitetyn esitelmän Suomesta huomauttaen m.m., että suomalaiset, Maikka oivatkin riippMvaisia Wenäjäs- iä. cixvrt) simistyksellisessä suhteessa EurcpQn kaiisojen ensi rimisjä. Kun muutamat puchujat »vielä oliwat huo- . '"auttaneet siitä kuinka Pitkälle rait» - Alahuoneky ,yn,ys Cnglannm tiusaate Suomessa on kehittynyt, hy- parlamentissa. L on: o o» ta. maa- »välsyj kokous seuraaMansisältöisen pää- >lisk. 30 Ptna. ^squnh ehdotti alahuo- röiksen: ^eelle etta tama maliokuntana ottaiqt Naisyhdistyksen maalisk. 13 p:nä I Pohtiakseen päätösiauseliliia. Usäten, et- 1310 Mkyn ko7Men lukuisat olan-llä toisen kMarzn olemvchols on tar- Ulkomaitta. 6. Mukavuudet Monella asunnon tarjoamalla mukavuu della on terveysopillista merkitystä. Sem moisista käsittää tämä tutkimus ruoka-ainei den säilytyspaikat, veden saannin ja mui den perheiden kanssa yhteiset käyttöpai kat. Asunnolta voi vaatia, etta se sisältää sopi vat ruuansäilytyspaikat. Ainoastaan kun niitä löytyy, voi ruuan valmistus, käsittely ja säilytys olla tarkoituksenmukainen ja jotenkuten terveysopin vaatimusten mukai nen. Kesäiseen aikaan pilautuvat muuta mat ruuat helposti ja aikaan saattavat sel laisina sairauksia. Mainitsen vaan maidon pilautumisen ja sen aiheuttamat taudit lap sissa ja aukuisissa. Seuraavalla sivulla oleva taulukko osoit taa missä määrin erityisiä ruuansäilytys- paikkoja on olemassa. Taulukko sisältää vaan pienemmät asunnot, sillä isommissa on jotenkin säännöllisesti säilytyspaik kansa. - 49 - Tässä on aluksi huomautettava, että ik kunat ovat merkityt auki käytetyiksi, kun ne joskus tai joku niistä joskuskaan on avattu ilmanvaihdon vuoksi. Todellisuu dessa <"in r.nurij jouV.csj.i \ T "olet sem moisia, joissa kaikki ikkunat tal.L".vai tarkasti suljetut. Tästä taulukosta näemme siitä huolimatta, että noin Vj avattavista ikkunoista säännöllisesti pysyy kiinni. Pie nemmissä huoneustoissa varsinkin pidetään ilmanvaihdosta huonoa huolta, niinpä yksi huoneisista asunnoista yli puolet (57.8 pros.) ei käytä tarjona olevaa ikkunatuuletusta. Tämä seikka todistaa tietysti puuttuvia tie toja ja välinpitämättömyyttä. Samaa todis taa työmiespiireistä se seikka, että heidän asuntonsa ylimalkaan ovat suhteellisen huo nosti ilmanvaihtolaitoksille varustetut, mi kä selviää ensimäisestä taulusta. Ilmanvaihdon tehokkaisuutta ei tässä tut kimuksessa tietystikään voitu mitata muulla tavalla, kuin että tarkastusmiehet mieskoh taisen havaintonsa perusteella merkitsivät ilman raittiiksi (hyväksi), tyydyttäväksi tai ummehtuneeksi (huonoksi) kussakin asun nossa. Tämmöinen arvostelutapa ei luon nollisesti omaa objektiivisempien tutkimus tapojen pätevyyttä, mutta onjkumminkin jon- kon verran todistusvoimainen sen kautta, että