N:o IOO — I9IO. KAIKU. Keskiviikkona Elokuun 31 päivänä. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. kuolleena. Siis iratuuitcifaa eläi menne, niin ei ole mätiinkö niin lun» turra kuin se muutoin on. Minkähänlainen sääntö, se mablanee olla noitten muilta paik kakunnilta fuMjiuiain irtolaisten suh teen, hm ne saamat oleHkella paikka kunnallamme maikka kuinka kauivan, ei niistä nän järjestnksen malmojat- kaan initöän ivälittäivän, ivailka niis- tä ' olisikin harmia asukkaille kuinka paljon takiansa. - Luulen että, jos mistä pahantekijä pakopaikkaa etsii, niin kyllä se ftuiiiv.uieiiieltä suojan löytää. Rautiosta kirjoitetaan: Wuosi o» tänne tullut hymä. Halla ei ole tebnnt sanottamaa irahinkoa, ainoas- taan perunan mavfij ie ivahan mer- titn. H.nnät !>• elot on saatu hymään korjuuieen. (v 1 'a leikkuu alfaa nimit in? n olla jo (ooiirfa. Siliän kauraa i-u mielä joidafin pestyssä. Saattaa sanoa, että inaao.lies lähtee hymin ma-- rustettuna talvea mastaan ottamaan. Wiin:e sunnuntaina saarnasi pasto- ri Sariola 5valajoelta kirkossamme. Täynnä olifln k ii kko mäkeä. Iltasella piti pasteri S. ivietä seurat, joissa oli paljo mäkeä. Kolportööri Termo Ou- lusta 011 un)ö5kin täällä pitänyt har- -pnheita. Myöskin laestatiokaisilla ".ut seuroja, joissa on sanaa mil- ' -uran neumoja täwi myös- kin kunnassani'.' muistutta,nassa teh- tämistä taloudiäisei!. elämän alalla. Muuan. — Amerikassa kuollut suoma lainen. Eräässä Amerikan lehdessä kirjoitetaan: Kuolon säälimätön niitto- mies, tämän täällä maaniviljelysseu- bullci, tällä keitaa suunnaten kulkunsa mr. Kalle Halosen perheeseen ja mei mukanaan puolison ja perheen äidin, ^ i i s a W i l h e 1 m i i n a H a 1 o s e n 10. )■ Siivonen». Äkkiarmaamaton oli tieto . . . salamana iski tuo kuolon uutinen, silla sairaudestakaan ei mo- nella ollut mi elä tietoa. Perjantaina heinäk. 1'>:ska pniä oli ivainaja milus- tunut ja mennyt »vuoteeseen, sillä toi- molla että se on oliimeneivää laatua, mutta se inuuttuilin kuolon taudiksi. Tohtori oli haeitaiva, mutta ei mitään apu^ tauti kiihtyi yhä. Keskimiikko aamulla loorhain lähetti Herra enke- linui noutamaan mäsyneen elämän tien maellajan taimaalliseen kotiin. Ero oli tyyni ja onnellinen... ..Minulle koittaa uusi aamu ... Älkää minua mu- rehtiko ... olkaa tekin aina malmiita'" puheli hän kuolinhelkellä, muoteen ääressä itkemille omaisille. 'Oliin uusi aamu koittikin pian ja hän pääsi sinne, missä ei ole surua ei murhetta, ei kyy- neleitä eikä kuolemaa. Sinne missä Jeesus pyhkii kyyneleet silmistä, ja missä on iankaikkinen ilo, ja missä kiitoslaulut kaikumat karitsalle Ieesuk selle Kristukselle. Wainaja oli syntynyt Paltamon pitäjässä O. l.. Suomessa marrask. » puvänä w. l Tuli Amerikaan w. 1901, asuen koko ajan Rudyardis- sa kristillisenä perheen äitinä ja maka mana elämän kruunun kilmoittelijana Suremaan ja kaipaamaan jäi paitsi puoliso myöskin »:si lasta, kaikki asuen Nndyardissa. Vainaja oli kuol lessaan 40 w. ikäinen. Hautaus toi mitettiin perjantaina 22 p.mä, jo ka muodostui lamallaan maaseudun hiljaiseksi juhlapäimäksi keskellä kii reintä heinäntekoa. Jokainen jätti niitto- ja haramakoneensa pellolle ja liittyi surusaattoon, joka puolisen jälkeen alkoi mainajan kotoa kirkkoon. Kun vihamaalla oli lästömirsi meisattu ja jotkut tytöt lauloimat hengellisen laulun: ..Jeesuksen syliin turmaan" j. n. e. lähdettiin miemaan mainajan maal- lisiä jäännöksiä kirkkoon, jossa ruumis- saarnan piti Suomi-Opiston jumaluus- opin oppilas B. Kuusisto. Saarnan aineena oli: ..Toimita talosi, sillä sinä olet kuolema, etkä saa elää'." — Her- ra Jumala oli läsnä. Tilaisuus saar^ nasi surullista totuutta. Ruumisarkku kirkon perällä puhui jokaiselle elämäs- tä, joka katos. Iankaikkisuudesta, jota jokainen hetki hetkeltä lähestyy. Se pu- hui myöskin iankkaikkisen elämän toi- mosta, uudesta aamusta, malmiina olosta. Kuolema on mykkä, mutta äänetönnakin se puhuu paljon. Kuo lema näyttää ihmiselle, kuinka lyhyt on elämämme ja kuinka pitkä on iäisyys. Wähän ajan perästä oltiin haudalla. Arkku laskettiin kylmään maan syliin. Veisattiin, haudan siunaus toimitet- tiin, joitain kesän kauniita kukkamihkoja putosi mielä arkun kannelle. Tytöt lauloimat laulun: ..Kerran toisemme kohdatahan, Loistoss' armahan Eede- nin maan" j. n. e. Kun ensimäiset lapiolliset hiekkaa kumahtimat arkun kannelle, silloin kastui miimeinenkin silmä. Sinne kätkettiin hän maanpomeen odottamaan ylösnousemisen suurta päi- mää. ..Autuaat omat ne kuolleet, jotka Herrassa kuoleivat." V. K. Joita Harmoin kasivattaapi enää aika uusi, Terive niinkuin terivaskanto, yks' on mamma ronin, Umpisokea on ukko, ei main puolittain. Itseään ci parantaa hän ote kyllä moinut. Sitä uulterammin hän on muita tohtaroinut, Aika omaan hoilohon ei kuulu riittäneen. Näin on kuutlu yhden toisen häntä kiittäneen. Jhmelääkäri on ukko, aiman satumainen. Tautia ei säikähdä, maikk' ois se minkälainen. Mielipuoli, syyhynen ja sairas mikä muu Hätämaassa tunnetaan ja usein parantuu. Ensi temppu tohtorin on sairas saunaan iviedä, ®(itä siellä tapahtuu en tuota tarkoin tiedä. Mutta kyllä kylmetään ja ukko löylyt lyö. Sitten kumut luetaan ja alkaa kumma lyö. Mikä saapi pujotella mihtarenkahasta. Silmät tyystin ummessa ja kainalossa ivasta. Mille ukko armaamatta silmiin sylkäsee, Jos ei lauti erkane ja muuten poijes mee. ilnpa mielä tohtorilla omat lääkkehensä. Jotta saapi tarmittaissa kukin syödäksensä. Musta kaapi mustan pirtin auki narahtaa, Mustaa, katkeraa on rohto, jota sairas saa. Keinot hieman ivaihtelemat taudin laadun mukaan, Kylpemättä kuitenkaan ei täältä pääsne kukaan. Moni sairas paranee, kun säikähtään sen saa. Sille ukko kamalasti kormaan kiljahtaa. Satamäärin muotia kohti sairahia tuodaan, Hätämaassa kylmetään ja muramettä juo- baari. Tuhansille tuttu on jo Hätämaahan tie. Mikä muistot minkinlaiset poistuessaan wie. Toisinaan on ukon puhe inhoittamaa saas- laa. Toisen muoron hurskahasti mierahalle haastaa, Welhoks' häntä mainitaan, maan tuot' en usko, en — Käräjiin kai pääsisin, jos sanoisin mä sen. Lehmä, lammas, hemonen. jos keltä ka- toaapi, Hätämaasta sitäkin hän tiedustella saapi. Tai jos joku moron kautta joutui mahin- koon, Hätämaasta neumot saa hän tähän ahin- koon. Toiset miestä kiittämät ja toiset häntä laittaa, ^öisille on hyötyä ja toisille main haittaa, ^täräjissä käynytkin on ukko toimistaan. Maan on yhä eellehenkin mielä Mirassaan. jääkärillä toimistaan on maihtekema taksa, Tyyiyy marsin mähäänkin, jos maksaja ei jaksa. Waan kun sattuu marakas, niin tuntee ra- han hän, Laskun laittaa semmoiselle marsin näppärän. Hätämaasta kerrotahan malhetta ja totta, Vaikeaa on toimistansa täysi selko ottaa. Puhumatta liikojakaan sanoa sen saa: Aiman merkillinen mies on ukko Hätämaa. Mi» Imi» MicktilM, Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 10 pnä elokuuta lähettämästään ivoista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 r»s (12 ast. moit. „ „ 2 2:5T2r, „ „ „ „ 7 2:58 1!) .. .. „ „ >> 2: 47 <» „ „ 11 2: 57,; 21 „ .. Ahteensä 13:! ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. ->8 p. keskihinta 2 mk. 57,j p., alin hinta 2 mk. 47 p. ^latäinaan ukko. Piippolan ja Haapamrden juuri rajamailla, «ndänmaassa syr.keäsiä, jok' on lietä mailla Sutulliena ntofta tiiukan talo kohoaa. Tuttu se on tuhansille: se o n Hätämaa. Nänsislnmit on se ivalla», huoneet kallellansa, MS' on taitto suninjään ja toinen ivan huutiansa. v.jan löyhkä pihamaalla ensi tunne on. Tulija jo kartanolla näkee tunkion ^a lun mieras ulkosalla siirtyneepi sisään, likaisuutta, sikaisuulla liuomaa aina lisään: Mu^la on kuin metsäsauna kuulu talo taa. Musta on se latliasla. musta ylempää. Ruokaa laikka kahmia, jos mieras halnaapi, ■Kiuittu fuu jo£ olfoonfin, ntin han f an vi, # „ ©aitta iattuiö russakankin löytaan rullal laan. >V'la tcipäci mastaiessa eksyi taikinaan. Tämmöinen o„ läsmällensä tämä kuulu pesä, ©i Iloni f t int luonnossa on lumoaiva kesä. Äliuslaa uctl' """" pam. oi> sisällä ja mustaa päällä Valamaan ten natimit on, hän tietää ett' on näin. Mutla tiiltä huolimalla tänne lulmii kansa. Pilliin tätä parhaimpana parantolanansa, Lähellä ja etähältä tänne kuljetaan. Joku ulkopuoleltakin joskus o»,an maan. Toiset kermakerroksista setä hienostoista, Toiset taakeu rnrjimmista lnrme-asunnoista Rientää, mikä julkisesti. mikä ivarkain käy. Eikä tuliva loppumankaan Hälämaasla näy. Misl' on tämä melomoima? Tietänet sen toki i Isäntänä lalossa on Juho L u o m a , o k i. Taikka niinkuin kansa kulsuu — „u kko H ä l ä m a a. Hän se sankat ihmisjoukot kiikkehelle saa. SMies on ivankla ivarlaloine», niinkuin kor- >ven tiilin. Piippola ~ s 1910. Hätämaassa käynyt. AMjMskA» fonsflffiiiluis' Tästä uudesta ja sangen tarpeelli- sesta oppiaineesta kouluissamme, on täällä Keski-Pohjanmaallakin puhuttu ja mähän innostuttukin. ?iiinpä mii- me joulunakin Haapamedellä pidettä mässä opettajakokouksessa romastinrou- wa N. Pöyhösen laaja, asiallinen ja malaisema alustus samasta asiasta herätti läsnäolleissa opettajissa suurta mielenkiintoa ja innostusta asiaan. Kuitenkaan ei ole minun tietääkseni ainakaan mielä, saanut tuo samainen aine niin paljon huomiota osakseen, että olisi sitä kokeiltu kouluissamme ja siihen nähden olisi johonkin tuloksiin tultu. Matkustaessani Turun seuduilla tä- nä kesänä, oli minulla onni nähdä tällainen uutuus käytännössä. Olin eräässä kansakoulussa jatko kursseja katsomassa, joissa oli juuri talousopetus kurssien aineena. Pirteästipä siellä 30 oppilasta as- karoiksi taloushommissa. Oppilaat olimat jaetut eri ryhmiin, jotta kulla- kin oli omat työnsä. Ketterästi ja somasti siinä pikku- emännät keittiössä hääräsimät paistel len hernepihmiä ja marjapuuroa päi- Mälliseksi keitellen, kuin myöskin pun- niten ja mitaten ainemäärät tarkoin, siten moidakseen laskea, että mitä päi Mällinen tulee henkeä kohti maksamaa». Komin hauskaa oli myös katsella leipomatyössä olemia tyttösiä. Siinä sitä alustettiin taikinoita, leimattiin ja laadittiin leipälaskuja. Hauskassa puutarhatyössä oli myös- kin yksi ryhmä puhdistaen, harmentaen ja mansikoita poimien puutarhasta, josta kaikkialta lemusi hymänhajuisten kukkien tuoksu. Käsitöitäkin tehtiin. Kauniit suo- malaiset kansallispukumallimme olimat tyttöjen ihailun esineenä ja useampi heistä ompeli itselleenkin sellaisen. Myöskin annettiin opetusta tyttöille maatteitten pesussa silittämisessä ja kiillottamisessa. Kaipasin siellä erästä talousopetuk- seen kuulumaa, jota ulkomaiden kansa- kouluissa kuuluu oleman, nim. pien- tenlasten hoitoa. Käytännöllisen työn ohella oli täällä myöskin tietopuolista opetusta, nimit- täin kotitaloudessa, kasmitarhanhoidos- sa, laskennossa ja kirjanpidossa. 9!om kello kahden tienoilla kokoon- tuimat kaikki oppilaat koulun meisto- huoneeseen suureen perhepöykään, jossa nautittiin maukas, kymmenen penniä maksama ateria. Koivin olin ihastunut näihin abke- riin emäntiin, heidän kättensä töihin ja myöskin reippaihin palloleikkeihin, jota he työn lomassa leikkimät. Näkemistäni ja kuulemistani tulin siihen johtopäätökseen, ettei tällainen työ kesällä ollenkaan rasita opettajaa, eikä liioin oppilaitakaan. Ja pyrki- myksenä sentähden on minullakin saa- da joskus tämäntapaiset kurssit kou- luun. A. K . . nen. — Sokerijuurikastvitviljelhs- kokeet Suomessa. Kuten ennen olemme kertoneet, järjestetään ensi muotina ja sitä seuraamana muonna maassamme sokerijuurikasmimiljelysko- keitä, jotta saataisiin selmille sokerijuu- rikkaan miljelemisen kannattamaisuus ja satomäärä hehtaaria kohden. Ko- keet tapahtumat lounais-Suomessa mii- dessä eri piirissä. Eri koemiljelijät omat näinä päiminä allekirjoittaneet sopimuksen, jossa he yrityksen alulle panneen komitean johdolla sitoutumat muosina 1U11 ja 1912 tekemään soke rijuurikas-kotiviljelyksiä. — Kolera Jtäwalta Unkarissa. Wien, elok. 26 p. Sisäasiainministe- riön termeydenhoitodepartementti il- moittaa, että bakteriologisten tutkimus' ten nojalla on todettu kaksi tapausta aasialaista koleraa, joista toinen on päättynyt kuolemalla. On ryhdytty laajoihin ehkäisytoimenpiteisiin. Pikku uutisia. - AscÄsori Zwinhufwudia haastat telemassa on käynyt Birsh. Mjedomostin toimittaja Esperom. Haastattelu on koske nut samoja asioita kuin äsken jutkaisemam- me senaattori Markomin haastattelu, nimit- täin hallituksen potitiikkaa ja Menäjän ja Suomen tulemia suhteita. Tehtyään selkoa molempien edellisten yli määräisten maltiopäimien toiminnosta m. 1K!I<> ja m. 1W5>, siirtyi asessori Sminhuf mud puhumaan nyt koolle kutsutuista kol- mansista ylimäär. maltiopäimistä. sanoen aluksi ei käsittämänsä mitä marten ne oikeas- taan on kokoonkutsuttu. Dkeiseslä maltakun- nanlainsäädännöstä eduskunta on jo lausu nut mielipiteensä, joten uutta perusteltua esitystä kysymys eduskunnan puolelta ei enää kaimanne. Sotilaskormauskysymys esi- tetään nyt sellaisessa muodossa, että sitä on entistäänkin mahdottomampi ottaa käsitettä mäkst nyt kun pyydetään main lausuntoa. Mastaus moi olla main kemäällä annetun mastausen toistamista. Kysymys menäläisten oikeuksista on mähän mutkikkaampi, armeli hra Sminhusmud. Tulee tietää mistä oikeuk sista on kysymys. Jos menäläisten nykyi- sissä taloudellisissa eduissa on epäkohtia, niin olemme ne malmiit korjaamaan. Me näläisten maktiollifia oikeuksia Suomessa haastateltama piti tarpeettomina etenkin kun niiden saannin tarkoituksena on menä- läiskyttäminen. Muuten puhujalla ei ollut mitään sitä mastaan, että suomalaisten oi keudesta Menäjän maltion palmelukseen teh- dään loppu, koskapa sitä oikeutta Suomi ei ole pyytänyt. Eduskunnalla on oikeus rat- kaista menäläisten oikeuksia Suomessa kos- kema kysymys, mutta kun siltä maaditaan main lausuntoa, niin eduskunnalle ei jää muuta kuin jättää kysymys oleellisesti käsit- telemättä. Muuten makuutti hra Sminhusmud, että eduskunta tulee menettelemään täysin kaik- kisesti ja tahdillisesti, mutta ettei se salli maltansa rajoittamista. Jos määrättäisiin toimitettamaksi uudet eduskuntamaalit, joi- hin saisi ottaa osaa myöskin menäläinen mäestö, niin siten malittu eduskunta olisi laiton ja lain mukaan entinen eduskunta laillinen, armeli asessori Sminhusmud lo- puksi. — Kihlauksensa omat julkaisseet neiti Greeka Sofia Ermasti Kuusamosta ja sar- maseutti Jaakko Matti Eränen Tampe- reeltä. — Kenraalikuvernöörin tiedusteluja' Kenraakiknmernöörin kanslia on elokuun 23 10) p:nä lähettänyt senaattiin kirjelmän, jossa se pyytää maan päämiehelle esittelyä marten tietoja siitä, milloin Maasan akkeis- koulu on perustettu, tietoja opettajista ja oppilaista sekä koululle tehdyistä kahjoituk- sista. Pyydetyt tiedot omat lähetettämät mah dollisimman pian. Omituisinta tässä jutussa on se, että Vaasassa ei nykyään ole erityistä akkeis- koulua. — »Karhut" liikkeellä. Niitten saama- miesten joukossa, joita ent. rikosasiainkomi- sario Wilho Pekonen oli hankkinut itselleen silloin kun häntä pidettiin kunniallisena mie- henä, s. o. ennenkuin hän „kaatui", on eräs insinööri ja huonekakukauppias. Edellinen on erään asianajotoimiston kautta kääuty nyt asianomaiseen paikkaan maatien Peko sen 10,000 markan suuruisen lahjapalkkion pidättämistä. Miehen saatama tekee noin 500 mk. Huonekalukaupp. taas on ottanut haasteen Pekoselle, maatien niiden 318 mar- kan suorittamista huonekaluista, jotka Pe konen oli ..unohtanut" jättää maksamatta. — Ehkä aikaa myöten „karhuja" ilmestyy useampiakin. — Omituinen korwauswaatimus. T. k. 2.? p.-nä oli Samonlinnan kaupungin tor- nikello enemmän karvallisestaan jäänyt jä- lelle, noin 20 min. Tämän johdosta joukko matkustajia myöhästyi klo puoli 3 i.p. aikaan lähtemättä junalta. Matkustajien joukossa lienee ollut useita, joiden myöhästyminen matkalta saattoi paitsi ikämyyttä, myös ta loudellista mahinkoa, jonka tähden omat päättäneet maatia kormausta Samonlinnan kaupungilta. — Tuomen Pankin kurssit. Amista myyntikurssi Pietarissa noterataan nyt 2(1* 20 (aikaisemmin 2f>8: —), aroista ostokurssi 60 -/3 (muuttumaton) ja kolmen kuukau den ostokurssi 203:00 «muuttumaton!. — Aino Acktölla on tulemaksi taimeksi monta hymin edullista sopimusta Europan eri maissa. Laulajatar matkustaa syyskuun keskipaikoilla Saksaan missä hänen ensimäi- nen esiintymisensä alkaa syysk. lii p:nä Frankfurt am Mainissa. Hän esiintyy Tescana, Satomena ja Aidana. Seuraa sen jälkeen monta mierailunäytäntöä Sak san etemimmillä oopperanäyttämöillä. Lo- kakuun lsppupuolella alkaa hänen englanti- lainen turneensa. Muun muassa tulee hän esiintymään suurissa filharmonisissa konser- teissä Lontoossa, Limerpoolissa, Mancheste- rissa, Edinburgissa, Glasgomissa y. m. * — Mitä Mikkelin läänin vankilassa tehtiin w. »Mikkelin miikkosano- mat" 31 pltä maaliskuuta m. 1804 kerto- mat seuraaman hauskan jutun: „Tämän maaliskuun 13 p:nä hamaittiin täkäläisessä linnassa yritys määrien raho jen lemittämiseen. Neljännen kerran maras- tettua ikuiseen mankeuteen tuomittu Juhana Pulkkinen, kotosin Parikkalan pitäjästä, oli paremman työn puutteessa nimittäin ru- mennut tekemään määrijä 15 ja 20 kopee- kan rahoja ja antoikin muutamalle maidon myyjälle yhden kappaleen kumpasestakin laadusta. Waan kun rahat olimat tehty ko- min huonoilla märkillä, niin tuotiin kie seu- raamana päimänä takasin. Siinä katsekmuk- sessa, joka tätä seurasi, löydettiin mesta- riita mielä O kappaletta kahden rinnan ra- hoja malmiina, pieni muru lasijauhoilla se- kotettua tinaa ja yksi malinkauha. Muut teko-koneet oli hän hämittänyt. Tästä lei kin teosta tuomitsi maaherra Pulkkiselle li- säkaunistuksia: tiimi- ja kaularautoja." Eipä siellä siihen aikaan turhan tarkasti mankeja martioitu. — Koulu sulettu avioliito» tähden. Marinpolin piirikouluneumosto on päättä- tänyt sulkea Platonoman koulun sen joh- dosta, että Platonoma meni amioliittoon „Jushuaja Sarja"-lehden toimittajan kans- ja, joka muka on mallankumouksellinen. » — Unkarilainen laulukuoro Suomeen ensi kesänä. Buda-Talardon-niminen un- karilainen mieskuoro, jonka johtajana on Sztojanomits Jenö, pormarikoulun rehtori ja Pyhän Tapanin kirkon soittokunnan joh- taja, on päättänyt tulemana talmena antaa joukon konsertteja kotimaassaan, kerätäkseen matkarahoja Suomen matkaa marten, jolle kuoro aikoo päästä lamalla taikka toisella lähtemään marmasti ensi kesänä. Tulo- matkalla annetaan konsertteja Wienissä, Berlinissä ja Kööpenhaminassa ja sitten Suomessa kaikkiaan 10 konserttia m m. Joensuussa, eusimäinen Hämeenlinnan lau- lujuhlilla. Kuoro on toinen niistä kahdesta, joita pidetään Unkarin parhaimpina, ja kuuluu siihen ylioppilaita, insinöörejä, kont- toristeja ja erään tehtaan palmeluskuntaa, kaikkiaan 30 jäsentä. - Karj. San. — Zopa jotakin. — Aseff muka suo- malaineu k Näin mäitetään muitta mut- kitta eräässä tänä muonna Leipzigissä B. Eliicher Nachfolger in kustannuksella ilmes tyneessä lentokirjasessa, joka ilmoitetaan ensimäiseksi mihoksi sarjaa „Aus Russlands jiingster Vergangenheit" l..Menäjän uusim- masta entisyydestä") ja jonka tekijä on joku Bresnitz von Sydacofs. Ilman muuta katsoo tämä armoisa menäläinen tai saksa- lainen kirjailija moimansa lyhyesti eräässä paikassa kirjaansa, kertoessaan Aseffista ja hänen roistotöistänsä, sanoa: „Azeff mar ein Finländer" i„Asesf oli suomalainen"!. Mutta meidän uskomme maan on, ettei juutalaisesta paremminkuin ryssästäkään tule suomalaista, maikka ..ivoissa paistaisi". — Muistopatsas Jbscuille Roomaan, Norjalainen siirtola Roomassa on mäskikään pystyttänyt suuren maamiehensä muistoksi mia Capon marrella olemaan taloon n:ro missä Ibsen asui Roomassa olles- saan, runoilijan prossisen puolikuivan. Pat saan on tehnyt norjalainen kumanmeisläjä St. Lerche ja onkin hän onnistunut tuo- maan esille runoilijan luonteenominaisuudet kasmojen ilmeessä. — Caesar-patsas löydetty Livadiassa. Nom. Wremja kertoo, että kaimaustöitä Limadiassa tehtäessä uutta linnaa marten, on löydetty marmoripatsas, joka esittää Ju lius Eaesaria. Patsaan, joka on peräisin Pompejista, on aikoinaan Limadiaan tuo nut kreimi Potocki. — Uusi pyrstötähti. Pilkkoman obser- matorio on näinä päiminä saanut Kielistä kausainmälisestä astronomisesta toimistosta tiedon, että Bostonin obsermatoriossa on keksitty uusi pyrstötähti. Kansainmälinen toimisto kutsuu sitä nimellä »Komeetta B. 1910". Se huomattiin Bostonissa t. k. 19 p:uä Herkulestähkisizerön lounaisessa osassa. Pukkoman tähtitornista ei mielä pikmisen sään takia ole onnistuttu keksimään tähteä. Muualta Suomesta. — Taas miestappo Helsingis sä. Klo l aikaan yöllä miime sun- nuntaita masten tapahtui Siltasaarella Säästöpankinranta 4:nnen kohdalla taas miestappo. Putkityömies Emil Laakso löi puukolla maalari Antti Immosta niin, että puukotettu kuoli. Kun sanotut miehet olimat kulussa mainitulla kadulla, töytäsi Laaksoa joku, jolloin syntyi hämminkiä ja Laak- soa heitettiin kimellä. Tästä kiukus- tuneena tempasi hän puukkonsa ja hui- toi sillä ympäriinsä. Tällöin sai Jm- monen iskun sydämeen ja kaatui hen- getönnä maahan. Laakso jatkoi mat- kaansa, mutta Siltasaarenkadulla kaksi ratsastamaa poliisia otti hänen kiinni ja mei esimään osastoon. Häneltä löydettiin merinen puukko. Laakso on tunnustanut tekonsa. — Mikkelissä tapahtuneen tu lipalon tuottamat wahingot. Ku- ten jo lehtemme miime numerossa mai- nitsimme oli miime miikon perjantaina Mikkelissä suuri tulipalo, joka poltti 5 taloa. Mahingot omat seuraamat: Halttusen talo oli makuutettu 56,000 mkasta Suomen kaupunkien yleisessä paloapuyhtiössä ja tamaramarasto 20,000 mkasta Fenniassa, Pulkkisen talo 63,000 mkasta, josta 43,000 mk. Suomen kaupunkien yleisessä paloapu- yhtiössä, apteekkari Malinin apteekki- marasta 50,000 mkasta Pohjolassa. Hannosen talo oli makuutettu 22,400 mkasta ja Päimölä yhtiön talo 61,000 mkasta, josta Suomen kaupunkien yleisessä paloapuyhtiössä 50,000 mk. ja Belhel-ynön talo 13,000 mkasta niinikään Suomen kaupunkien yleisessä paloapuyhtiössä. Talojen mukana pa- loi myöskin suuri joukko irtaimistoa, m. m. kauppias Pulkkiselta suuri mää- rä kauppatamaraa, jotka olimat Va kuuttamattomia. Halttusen tamarama- rasto pelastui osaksi. Kaiken lisäksi ma- hinqoittuimat mielä mastapäätä ole- mat kauppias Hyyryläisen ja San- marckin talot. Meden puute ja tamat- toman korva tuuli tekilvät palon siksi tuhoisaksi, että 5 taloa sisältämä neliö on raunioina. Mahingot nousemat yli 500,000 mkaan. — Tilattoman wäestön kysy myksen tutkiminen. Varsinaisessa kokouksessaan miime huhtik. 30 pnä on Suomen maanmittariyhdistys muun muassa pohtinut kysymystä, miten olisi tarkoituksenmukaisemmin järjestet tävä tilatonta mäestöä marten toimi- tettama maanosittamme». Ahdistys asetti komitean laatimaan ehdotusta siitä, miten tilatonta mäestöä koskema kysymys olisi maanmittauskannalta jär- jestettämä. Komitea on katsonut työl- leen tarpeelliseksi, että sen jäsenille malmistettaisiin tilaisuus tehdä tutki- musmatkoja erityisiin Suomen seutui- hin, missä osittamisia tilatonta mäes- töä marten on toimitettu. Tämän johdosta on yhdistys anonut, että sille myönnettäisiin näitä tutkimusmat- koja marten 1,200 markan maltioapu. — Axelini» jutun uhreja. Kris- tiinassa oleman Carlströmin tuonti- liikkeen ensimäinen kirjanpitäjä oli sunnuntain aamupäimästä saakka ollut kadoksissa. Hänet löydettiin toissa päimänä kuolleena Karhunsaaren-sal- men rannalta kaupungin lähellä. Itse- murhan syy on yhteydessä Arelinin määrennysten kanssa. — Samoin hil jattain Kristiinassa kuollut kauppa- neumos Carlströmkin on tehnyt itse- murhan samasta syystä kuin edelli- nenkin. — Kiwennawan warkaus. Jat- keitaissa etsiskelyä nimismies Saleniuk- sen asunnon ympäristössä on mihdoin maraskettu rahalipas siinä olleine ra- ohineen löydetty. Sen olimat markaat kätkeneet nimismiehen asunnosta parin sadan metrin päässä olemaan hakaan, sangen huolimattomasti, mutta oli se kuilenkien mälttynyt etsimien poliisien silmiltä. Aksi pidätetyistä, marsinainen mar- kauden tekijä, Tobias Märkki, on tun- nustanut. Hän oli klo 8 aikaan il- lalla saapunut keittiöön, ja huomat- tuaan olemansa yksin, mennyt nimis- miehen kansliaan, jossa hän tiesi kas- saa säilytettämän, sekä nostauut lip- paan akkunanlaudalle, josta hänen meljensä Emil oli sen noutanut. Wel- jekset olimat aikaisemmin päättäneet tehdä markauden ensimäisessä sopi- massa tilaisuudessa. Toinen weli ei ole mielä tunnustanut. — Kuuluste lua jatketaan. — Kokosmattojen ja köhsiteol lisuustuotteiden tullimaksut. Ku- ten muistettanee, ilmoitti Suomen Köysiteollisuusosakeyhtiö tuonnottain senaattiin jättämässään kirjelmässä, ettei Kokkolan kaupungin tullikamari ollut laillisessa ajassa ottanut noudat- taakseen kokosmattokankaalle ja köysi- teollisuustuotteille määrättyjä muutet- tuja tullimaksuja, ja anoi mainittu toiminimi samalla, että miranomaiset melmoitettaisiin noudattamaan Suomen mirallisissa lehdissä olemia heitä kos- kemia määräyksiä heti kun ne on ju- laislu, odottamatta tullihallitukselta käskyä asiassa. Kirjelmän johdosta maati senaatti tullihallituksen lausuntoa. Maadiltuaan Kokkolan tullikamarilla selityksen asias sa, on tullihallitus nyttemmin antanut siitä lausuntonsa. Tullihallitus ilmoit- laa yllämainitun toiminimen ilmoikuk- sen olleen aiheutuneen kokosmattojen tullikäsittelystä ja on tullihallitus tä- män johdosta lähettänyt maan tulli- toimistoille kiertokirjeen, missä se ke- hoiktaa miranomaisia »viipymättä otta maan huomioon ja noudattamaan mirallisten lehtien »virallisessa osas- tossa löytymiä tullikäyttelyä koskemia määräyksiä odottamatta mikään eri- kyistä huomautusta tullihallitukselta. Mitä tulee Suomen Köysitehdas Osa keyhtiön »valitukseen köysiteoksille koro tetun tullin somelluttamisesta, niin on Kokkolan tullikamari huomauttanut, että asetus mainitun tullin koroittami- sesta julaistiin mirallisissa lehdissä toukokuun 23 p.nä ja noudatettiin sitä Kokkolan tullikamarissa toukokuun 25 p:stä alkaen. Näin ollen tullihallitus ei katso malituksen tämän osan anta- ivan aihetta enempiin toimenpiteisiin. — Suomalainen petkuttaja pi- dätetty Lyypekissä. Lyypekissä on miime torstaina mangitlu muuan suo- malainen ..liikemies" Abraham Haapa, joka on tehnyt suuria petkutuksia yli koko Saksan. Pelkuttamansa rahat nousemat noin 180,000 markkaan. — SuomeSta tvefitvoimaa Pie tariin. Eräs pietarilainen lehti ker- too, että se yhtiö, joka puuhaa sähkö- rautatietä Pietarista Imatralle, on saanut sisäasiainministeriltä luman asettaa sähköjohtoja pitkin mainittua rataa sähkömoiman johtamiseksi Suo- men mesiputoksista Pietariin. — Pietarin—Imatran sähkö- radan rakentamiseen ryhdytään to- dennäköisesti lähimmässä tulemaisuu- dessa, tietää „St. Pet. Herold". So- taministeriö, joka suuresti suosii tä- män radan rakentamista, suunnittelee radan jatkamista sisä-Suomeen. — Kahminhiuta kohoaa. Joku aika sitten on hyivin suuri kysyntä mallinnut kahmimarkkinoilla. Pelätään nimittäin, että kahmisato tulee pienem pi kuin mitä luultiin. Seuraus tästä on ollut, että kahminhinta on noussut noin l5 pennillä kilo. Kirjallisuutta ja taidetta. — Oma Maa. Tämän kansalli sen tietoteoksen 63:s »vihko on ilmes tynyt kookkaana (80-simuisena) ja sisäl lykseltään monipuolisena. Siinä päät- tyy ensinnä maisteri O. K. Kilmen esitys Suomen siirtolaisuudesta. Sitä seuraa maisteri Jalmari Jaakkolan 13 siruun laajuinen kirjoitus Satakunnas ta, jota malaisee 15 kumaa erityisellä hienosti painetulla liitelehdellä. Mais- teri Oskari Autere kirjoittaa Suomen kuntain taloudesta. Professori E. A. Homen esittää yliopistomme patologis- anatomisen laitoksen historiikkia, lai- toksen, joka nykyään on yliopistomme tärkeimpiä ja parhaiten kehitettyjä. Nuorena kuolleesta, mutta silti kuului- sasta Arapian tutkijasta G.^A. Wal- Unista ja hänen elämästään antaa professori K. L. Tallqmist kirjoitukses saan kuman. Mielä on mihossa tohtori Ralf. Saxenilta kirjoitus Suomen ruot- salaiset ja niiden tulo maahan sekä H. Branderin esitys Maataloudelli- sesta opdtuksesta ynnä lokakuun 20— 25 päilvien päimämuistot. — Wihon hinta on 1 mk.; kustantaja Werner Sö- derström Osakeyhtiö. — Kansantajuinen lakiasiain käsikirja. Tätä huomiota ansaitsemaa teosta, jota toimittaa tuomari I. B. Saraste tohtori F. O. Liliuksen, senaat- tori I. K. Paasikimen ja professori Allan Serlachiuksen tarkastamana, on nyt ilmestynyt 4:s mihko, sisältäen 31 kookasta 2-palstaista simua ja mak- saen main 50 penniä. Muutamia tä- män mihon tärkeimmistä hakusanoista: Kansakoulutoimi — Kansalaisluotta mus — Kansalaisoikeus —Katselmus — Kaupanmastaaminen — Kauppa — Kaupparekisteri — Kauttakulkuma- rasto — Keisari ja suuriruhtinas — Kenraalikumernööri — Kihlakunnan oikeus. Samalla on malmistunut teoksen Imen nide, sisältäen 256 palstaa, hin- ta 2 mk. Teosta kustantaa Werner Söderström Osakeyhtiö. — Luonto tieteen walossa. 32 mihko tätä helppotajuista luonnontie- teellistä teosta on ilmestynyt ja sisäl- tää seuraamat kirjoitukset: Miten ja miksi kiwi putoo. Pikkuplaneetat eli planetoidit, Märimulokumaus. Wih- koon liittymä ..Katsaus" sisältää tällä kertaa kertomuksen juuri malmistunees- ta suuremmoiseska Milsonmuoren aurin* ko-obsermatoriosta Kaliforniassa. Kir joituksia malaisee kolmattakymmentä ku- maa. Mihon hinta 75 penniä; kus- tantaja Werner Söderström Osake yhtiö. — Merkkiteoksia maailmankir- jallisnudesta nimisen Werner Söder- ström Osakeyhtiön kustantaman mihko julkaisun jokaisesta kolmesta sarjasta on ilmestynyt 16:s mihko. I sarjassa se sisältää jatkoa Topesiuksen..Suomen herttuattareen", toisessa Tolstoin mer- rattomaan romaaniin „Anna Kareni naan" ja kolmannessa Manzonin mes- tariteokseen ..Kihlautuneet". Kunkin mi- hon laajuus on 64 simua ja hinta 60 penniä. — Helsingin Kuvalehti n:o 15 —16 on ilmestynyt. — „Käsiteollisuus" on ilmesty nyt kaksoisnumerona 7—8, sisältäen lopun arkkitehti Usko Nyströmin ar- mokkaasta tutkielmasta „ Mietelmiä kauniista"; kirjoitukset ..Käsiteollisuu- desta Italiassa" (Ellinor Jmalo); „Ha- mainto-opetuksesta" (Amanda Bruun) ..Kotiteollisuusneumojain tehtämistä" (S. R.); muistosanoja tri Ossian Gro- tenfeltista (kumalla) sekä joukon uutisia ja neumoja. Venäjältä. — Pääministerin matka Kau kaiseen itään. Wirkamiespiireissä kerrotaan, että pääministeri P. S. Stolypin tekee matkan Kaukaiseen itään. Matkan päätarkotuksena on siirtolais- hallituksen tarkastus. Sitä paitsi ai- koo pääministeri matkustaa koko ra- kenteella oleman Amurin rautatien moidakseen persoonallisesti tutustua niihin epäjärjestyksiin, jotka siellä mal- litsemat. — Tarkastus Siperian rauta- tiellä. Siperian rautatien »varrella on toimeenpantu yli 200 kotilarkas- tusta. On saatu kokoon melkoinen tutkimusaines. Rautatienmirkamiesten ja hankkijoin keskuudessa »vallitsee suu ri lemottomuus. On käynyt ilmi, että urakoitsijat omat pitäneet salaisen ko- kouksen Tomskissa. Rautatiehallituk- sen »virastorakennusta, jossa tutkimuk- sen tuloksista kootut asiakirjat säilyte- tään, martioidaan ankarasti. — Uusi asetveltvollisuuslakieh dotus. Syysistuntokaudella tulee so- tammisten jättämään duumalle laki ehdotuksen asemelmollisuuden suoritta- misen järjestämisestä uudelle kannalle. Uusi lakiehdotus perustuu siihen peri- aatteeseen, että kaikki kansanluokat omat yhdenmertaisia sotapalvelukseen näh den ja että siivistyneestä luokasta kut sutaan sotapalmelukseen enemmän kuin tähän saakka. Korkeakoulusimistyksen saaneille määrätään 2 muoden palme lusaika melmollisuudella ei ainoastaan suorittaa upseerin tutkinto sillä ajalla, maan myöskin Palmella joku aika up- seerina. — Paiserutto Odessassa. Odes sasta sähkötetään Pietariin: Kaikista ponnistuksista huolimatta ei ole on- nistuttu rajoittamaan paiseruttoa köy- häin kaupunginosaan. Rutto lemiää yli koko kaupungin. Termeyshoidolli- set toimenpiteet puutteelliset. Lääkä- rien puolelta huomautetaan, miten tä- mä uusi maara on koko Wenäjää suu resti uhkaama, kun kolmessa neljäs- osassa Menäjää ei ole lääkäreitä. Lähetettyjä kirjoituksia luuti» sm heiikim- Osuustoiminta-aate on miime muo- sikymmenien ajalla kehittynyt maas- samme ihmeteltämän nopeasti suoma- laisen luonteen hitauteen nähden. Osuus- kaupat, meijeri- ja koneosuuskunnat y. m. omat yhdistyneille jäsenilleen ikään- kuin moimana melmollisuuksiensa täyt- tämisessä. Toimottamassi ei löydy enään yhtään niin lyhyesti ajattemaa yhteiskunnan jäsentä, joka tiettensä tai tietämättään mastustaisi tuota mel- keinpä ainoata kansallista hymettä, mikä on säilynyt ja mieläpä maurastunut- kin nykyisenä turmiollisena aikakaute- namme. Tärkein ja hyödyllisin on. kuitenkin, sen uskallan marmuudella sanoa, tuossa osuustoimintahengessä syntynyt ja kas- manut laitos, jota nimitetään henki- makuutukseksi. Muut osuustoiminta- laitokset, lukuunottamatta osuuskaup- poja, kaipaamat jäseniltään tarkoituk- seenfa käyttämisessä melkoisen isoja pääomia, mutta henkimakuutus kaipaa ainoastaan asian ymmärtämistä ja työkuntoa. Jos jokainen työläinen niin nuorena kuin hän alkaa pystyä ansaitsemaan työllään riittämän toi- meentulon, ottaisi yhden- eli kahden- tuhannen markan suuruisen henkimä- kuutuksen, niin silloin tulisi maatimat- ta ja malmistamatta moimaan yleinen manhuudenmakuutuslaitos, eikä möisi panna sitäkään esteeksi, että ei riitä yleisistä maroista niin suunnattomia rahasummia. Sanokaapa mistä armosta säästä- mällä ja maatimattomiin elämäntapoi- hin perehtyneelle perheenisälle ja äi- dille olisi tuo mainitsemani tuhat- eli kaksituhatta markkaa, tultuaan 45 eli 50 muoden ikäiseksi, taikka jos häntä sattuu, niinkuin usealle on käynyt, koh- taamaan tuo kaikista raskain elämän- kohtalo, nimit. että toinen amiokump- pali kuolee ja hän jääpi lapsijoukon kanssa taistemaan yksin oman kohta- lonsa komuutta mastaan. ZLakuutusmaksun suorittaminen on epäilemättä monelle työläiselle esteenä makuutuksen ottamisessa. Mutta, jos otamme huomioon, mitä useampi ai- kamme työmies kuluttaa yli mälttä- mättömien tarpeittensa muoden pitkään, niin huomaamme, että jos esim. sääs- tettäisiin se, mitä kulutetaan mäkijuo- miin, kahmiin, tupakkaan ja muihin ylellisyystamaroihin sekä perheissä että nuorten keskuudessa, niin maitoisiin niinollen supistaa menoja ei ainastaan kymmenillä main jopa sadoillakin mar- koilla muodessa. Sellaisesta sum- masto syntyisi säästöinä yli sen, mitä tarmittaisiin henkimakuutusmaksun suo- nitomiseksi. Tuosta kaikesta olisi mielä sekin yleinen hymä, että menopuoli ul- komaisiin ylellisyystamaroihin wähe- nisi, joten emme tarmitseisi lukea noita moniin kymmeniin miljooniin nousemia maltion muotuisia menoeriä, joille ei löydy mastaamaa puolta kotimaisissa mientitamaroissakaan. Mitä sitten kuluu mielä nuorelta mäeltä iltamiin, teattereihin, elämäin- kumain katsomiseen ja monenmoisiin turhanaikaisiin, mieläpä simeellisesti turmiollisiin kemuihin. Tästä seuraisi mielä, että tuo suurilukuinen keinotte- lijain joukko saisi mästyä pois tuolta hyödyttömältä, jopa suuresti turmiol- liseltakin työalaltaan ja alentua muit- ten mertaistensa kansalaisten tasalle oikeuksineen ja melmollisuuksineen. Onhan ihminen alkujaan luotu koko luomakunnan herraksi, miksi hän ei moi sitten olla herra omaan tahtoonsa ja taipumuksiinsa nähden. Tuo ei olisi mahdotonta toteuttaa, jos ensinnäkin opettajat, perheen manhemmat ja muut kehittyneemmällä asteella olemat ja jo jotakin elämän todellisuudesta kokeneet kansalaiset kaikki yhteisesti ottaisimat huolekseen nouseman nuorison sekä hen- kisen että aineellisen edistymisen, mai- kutiamalla puheillaan ja kirjoituksillaan ja omalla esimerkillään siihen suuntaan, että tuo äärettömän paljon masentama ylellisyyspahe alkaisi mähitellen tulla poiskitketyksi ja sen sijaan säästämäi- syys pääsisi tuleivan sukupolmen ai- noaksi ajallisen elämän elinehdoksi. Ei mannaankaan yksikään kansalainen, jnka makamalta kannalta on ajattele- massa ihmisen elämän tarkoitusperää, moi sanoa, että tuhlaamaisuus on kun- niaksi Jumalalle eli hyödyksi itselleen ja lähimmäisilleen. Puhutaanhan Raamatussakin paljon ahkeruudesta ja säästämäisyydestä, jonka minä pidän oleman täydellisesti sopusoinnussa esittämäni henkimakuu- tusasian kanssa. I. M. ?. MllZ^ScN Rääkäliliike I Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 466. JL». j i loisii g uudet ja muotinmukaiset saapuneet. Erehdysten välttämiseksi huomautetaan: Ei mitään yhteyttä D. Viitasen ========= turkkuriliikkeen kanssa. — Ulkomaalta. — Serbian perintöruhtinas Pietarissa f Serbian hallitus aikoo lähettää perintöprinssi Aleksanterin Pietariin heti hänen palattuaan Cetin- jestä. ^»än tulee miipymään Pieta- rissa mlisi päimää tsaarin mieraana. — Kolera Italiassa. Rooma, elok. 26 p. Barlettossa on ollut 15 koleratapausta, joista 8 on päättynyt kuolemalla. Muualla Apuliassa on sairastunut 14 ja kuollut 6. — Juttu Intian kapinallisia waStaan. Oikeuskäsittelyssä intia- laista salaliittoa mastaan Daccassa tuli esille mieltäkiinnittämiä paljastuk- sia. Poliisin oli onnistunut saada selmille, että salaiseen liittoon oli pu- johtanut makooja, joka suostui pishu- maan ainoastaan oikeuden edessä. Salaliittolaiset olimat myyneet aseita, maikka siitä oli 500 rupl. sakko. Seu- raten Menäjän mallankumouksellisten esimerkkiä, olimat he panneet toimeen useita ryöstöjä. Edellisenä muonna oli heidän onnistunut ryöstää kolme kylää ja hukuttaa erään meneen, jossa oli heitä tokaa-ajamia poliiseja. — Metsäpalo Amerikassa. Missoula, (Montanan malt.) elok. 26 p. Kolme henkilöä on mangittu epä luulonalaisina metsän tuleensytyttämi sestä. Metsäpalon uhrien luku nou- see 300. — Bernadottein suku 100 vuotta Ruotsin »valtaistuimella. T. k. 21 p:nä täyttyi 100 touotta fiitä, kun Ruotsin waktiopäiwät Örebrossa yksimieli- sesti walitstwat maltakunnan kruununperil- liseksi yhden Napoleonin sotapäälliköistä. Ranskan marsalkan, Ponte Cormon ruhti- naan Jean Baprist Julius Bernadotten, joka muonna 1818 lapsettomana kuolleen Kaarle XIII jälkeen tuli Ruotsin kuninkaaksi nimellä Kaarle XIV Juhana. Täten pe- rustui nykyinen Ruotsin hallitsijahuone. Snnonrn Smmcssii asii- toii§ta riiotsfllaiusla Onhan jo satoja muosia r u o t s a- laisuus ja ruotsinmielinen kansa asustanut maassamme. Kuinka monesti ne samaijet r u o t s i k o t pilkkaamat meidän omaa äidinkieltäm- me! Kuinka monesti he jarruttamat mastaan kaikkea, missä maan suomen- kieli rupeaisi maltaan pääsemään! Ruotsikot käymät meidän maassam- me suoraan sanoen „maanwaimaksi" niinkuiu myrkylliset kärpäset Ameri kassa. Ruotsalaisuus on maastamme saatama pois tamalla millä hyivänsä. Nykyaikana ei pääse maassamme tus- kin suutarin oppiinkaan, jos ei muka- mas osaa tuota ruotsinkieltä. Kuinka »noni useinkin paljon ruotsalaista op- pineempi suoinalainen saa astua syr jään, hakiessaan jotakin mirkaa, sen- tähden, että hänellä sumaitsee olla suo- malainen nimi. Siis ei katsota, kum- piko on taitamampi itse toimessa, mutta kun suomalaisella ei ole „f i i- n i ä" ruotsalaista nimeä, niin ei hän tule myöskään paikkaa täytettäessä huomioon otetuksi, olipa häuellä pape rit maikka kullan arivoiset. Täytyy sanoa, että olemme me suo malaiset sentään saamattomia ja ar koja. Me katselemme ja kuuntelemme monesti suu auki, mitä jokin ruotsikko- henkilö lausuu ja kuinka hän sortaa meidän kieltämme. Emmekö me moi silloin, kun on tilaisuutta, antaa sa malla mitalla takaisin, että näkee ja kuulee »fiini" ruotsikko koskettaneensa suoinalaisuuden arkaan paikkaan. Jos kuljet iltasella kouluaikaan täs- säkin jotenkin ruotsalaisuudella pila- tussa Oulun kaupungissa Kirkkokatua pitkin, kuulet huutoa, naurua ja »vaikka minkälaisia ruotsinkielisiä sanansutkauk- sia. Menkäämme lähemmäksi ja kat- sokaamme, ketä nämät suuren äänen ja ilmeilynpitäjät omat? Ei nämä ole muita kuin meidän rakkaan Ou lumme ruotsikkomainmain tyttäriä ja sellaisia poikasia, tai anteeksi, piti sa- noa herroja, joilla on oikein leiveät, noin kymmenkunta senttiä ylöspäin käännetyt housunlahkeet, että mukamas näyttäisi, — — ulkomaalaiselle! ■ Nähkääs, kaikki muotitauti tarttuu Ou lun ruotsikkoherroihin hymin mainiosti Sanokaamme, että nuokin ylen „fiinit" herrat enimmäkseen omat mirkansa puolesta „t y h j ä n t o i m i t t a j i a". Kyllä löytyisi kaikennäköisiä esimerk- kejä, millä tamalla maamme ruotsalai set omat osottaneet, että he omat täällä ne, jotka hienoston muodostamat. Kuinka parhaiden moisimme esim kauppaoloissa edistää suomalaisuutta? Minun mielestäni ne kauppiaat, jotka lukeutumat tosi-suomalaisiin, eimät pa nisi malitessaan kauppa-apulaisiaan, sellaisia ehtoja, että heidän on osattama ruotsinkieltä. Minusta tuntuu, että siten paljon kehittäisimme suomalai ^(utsumns Suomen Kirjastoseuran muosikokouk- een, joka pidetään kahdessa syysk. 29 ja 30 pnä pidettäivän kansanwa- listuskokouksen yhteydessä. Muosikokouksessa käsitellään: 1) johtokunnan laatima kertomus euran toiminnasta ja taloudellisesta tilasta: 2) johtokunnan »varsinaisten ja wa- rajäsenten sekä kahden tilintarkastajan ja kahden maratilintarkastajan maa i; ja 3) muita johtokunnan tai jonkun euran jäsenen esittämiä asioita. Muosikokoukselle tehtämät esitykset ikeskustelukysymysehdotukset y. m. p omat johtokunnalle kirjallisesti ilmoi- tettamat miimeistään kuukautta ennen »vuosikokousta. Jokaista asianharrastajaa kehoite- taan ilinoittamaan sopimia keskustelu kysymyksiä »vuosikokousta marten sekä ilmoittamaan samalla, onko hän itse halukas kysymyksen alustamaan. Suomen Kirjastoseura. Os. Helsinki, Eerikink. 3. suutta. Mitä kummaa me tarmitsem- me aina maatia, että täytyy osata ruotsinkieltä. Onhan maassamme niin paljon tosi-suomalaisia kauppiaita, jotka moimat järjestää liikehuoneustonsa si- ten, että sen henkilökunta, käyttää ensi tilassa ja puheessaan ainoastaan luo- m en kieltä. Jos taasen sattuisi sellainen ostaja, joka ei mitenkään ym- märtäisi kieltämme, niin siinä tapauk sessa tulkoon ostajan kieltä taitama myyjä, jos sellaista kaupassa löytyy, kauppaa tekemään, jos ei edellinen myyjä kykenisi suorittamaan kauppaa sillä kielellä, mitä ostoja käyttää. Mutta ei olisi kuitenkaan mälttämä- töntä osata ostajan kieltä, sillä myyjä heti ilmoittaisi, ettei hän »voi puhees- saan käyttää muuta kuin suomenkieltä, ja jos ei kaupassa sattuisi olemaan toista kieliä taitamaa myyjää, niin ostaja saa mennä niine hymineen toi- seen kauppaan. Sillä melkeinpä mar- maan useimmat näistä ostajista omat puhtaita Suomen ruotsalaisia. Ulko- maalaisiin nähden olkoon menettely toisellainen. Luulen, että suomalaisuus kauppa- alalla rupeaisi hyivin kukoistamaan, sillä kyllä ruotsikoittemme täy tyisi taipua kauppasääntöihimme. Mitä tulee taasen meihin suomalai- siin ostajiin, niin älkäämme kannatta- ko millään muotoa noita ruotsikkojen kauppoja. Kyllä he suomalaisillekin tekeivät kaupassaan 90 asteen kumar- ruksia ja käyttämät maikka minkälaisia temppuja, että »vaan kauppa tulisi. Omat niin komin kohteliaita ja nöyriä, maikkapa käskisi heitä kuperkeikkaa lat- tialla heittämään, niin saapa olla mar- ma, että senkin ne ilolla suorittaisimat, kun maan teet kauppoja. Suomalainen moukka, fimistymätön, saapihan sitä ..narrata", ei se ym- märrä mistään mitään, saattoahan sitä silmien edessä olla sille kohtelias, kun- han maan saa kaupat! — Mutta kun olet mennyt ulos, niin olet senkin „kollo". Tässä joku miikko takaperin koetti muuan ruotsikko, entinen Ryssän mal- tion mirkamies, opettaa pienelle köy- hälle tyttöselle, miten mukamas „kaik- ki hienot neidit puhumat maan ruotsi a". Kärsimä. Olemme julkaisseet tämän »Kärsi- män" kirjoituksen, koska se kaikessa räikeydessään osottaa, millaista mieli- alaa suomalaisuuden sorto supi suo- matoisissa herättää. Harmoin kätke ruus pääsee suomalaisen tyyneyden alta esiin puhkeamaan, »nutta kun se oskus sulkunsa särkee, syöksyy se sitä rajumpana. o oo Pyssyp e/ c/ oV monta eri lajia Pumppuja monta eri lajia Kaabctt seminaarin luento kursseille aikotville ilmoitetaan, että asuntoja on saata- missä kurssien majoitustoimikunnan »välityksellä. Asuntoa haluamien pyy detään hymissä ajoin kirjallisesti asun- toa tilaamaan osoitteella: johtajatar Anni Salmela, Raahe. Opettajakunta. Vesijohtoputkia ynnä muita vesijohtotarpeita myy Lundberg & K:ni O. y. Rautakauppa Oulussa. K. YLÖSEN Jälk. Oulu KANGASKAUPPA (Omist. Paulamäki) O.-y. Pallas-talossa. SYYSLÄHETYS SISÄLTÄÄ NAISTEN KAPPOJA (muodikkaissa väreissä', KÄVELYPUKU KA N KAITA tverka- sekä seviottikudoksilla), SADEVIITTOJA aikaisille sekä lapsille. 8YY8VANTTUITA suuri valikoima. :: HERRAIN PUKU- PALTTOOKAN- KAITA. Vaatetusliikkeeseen kuuluvia esineitä y. m., y. m. HUOM .I Mallia lähetämme pyydettäessä maaseudulle vapaasti. Oppikirjoja ja Opetusvälineitä sekä kaikenlaisia Koulutarpeita B. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Kirkkokatu 17. ttouianiemen yleisölle. Sittenkun Suoinen postihallitus on asettanut yhden kantopostin linjalla piiska—Koskenniska—Mylläri ja pap pilat Romaniemen pitäjän Korkalon kylässä, niin tulee edellä mainittu kan- toposti lähtemään kaksi kertaa miikossa 1 p:stä syyskuuta 1910, nimittäin sunnuntaina ja keskimiikkona klo l. ip. konttorista, käyden seuraamissa talois- sa: Kormaniemen taloissa, Mitikalla ja pappiloissa, Alamöllärissä, ^tybor- qilla, Wilhelm Iääsköllä, I. A. We sterlundilla. Mäntyniemessä, Alinis kassa, Kerolassa, Alaoinaalla, Kau- kolla, Pöyliö Hulkolla, Hliojassa, Hli- pöyklölässä. Myllärillä, Erkkilässä ja Koskenniskalla, ja tulee kantomies matkalla kulkiessaan mastaanotta maan lähetyksiä ja jättämään tulleet kirjeet sekä sanomalehdet kuin myös lähetykset edellämainittuihin käymäto loihin, joista lähellä asumat saamat noutaa postinsa sekä jättää lähetyksensä poslikonttoriin mientiä marten. Kantomies. 1 eooe 090G Ouliin läänin maanmitlans- ja M»|W MMM Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Suosittelee välityksellään myytäviä maatiloja palstatiloja, vuokramaita, kauppakartanoita varastoineen ja ilman, kaupunkilaistaloja ym HUOM .I Erikoisala maatilojen palstottaln myynti. — Pyytäkää luetteloita. — HUOM.t Ammatti miehiä käytettävänä eri aloilla. oeoö t oooo Huutokauppoja. Ensi syyskuun 5 p:nä kello 9 ap. aikain ja jos tarve vaatii vielä 6:na päivänä pidetään yhteistoiminnallinen ylei nen huutokauppa Könkkö- län tilalla Piippolan kirkonky lässä, jossa myydään kaikkia eläimiä tilaisuudessa ilmoitetta villa ehdoilla. Piippola, 25 p.nä elok. 1910. Toimikunta. Vapaehtoisella Huutokaupalla myydään paikan päällä 15 päivänä syyskuuta Sarvelan V> veron perintö- maasta V_' osa N.o 42 Pudasjärven pitäjään Kollajan kylässä kaikkine rakennuksineen. Talo sijaitsee Iijoen rannalla. Jos maa saadaan myydyksi myydään hevonen, 2 lehmää, heiniä, olkia ynnä muuta. Pudasjärvi -"/s 10. Jaako Sarvela. Kaupungin laitumella ka donnut musia tammahevo- no:i 4:jän vuoden vanha. 10 korttelia korkea, joka hevo sesta jotain tietäisi olisi hyvä ja palkintoa vastaan ilmoittaisi Isak Kandelbergille, Oulu. Virkoja haettawana. virka Mcrijärven kunnan kirkonkylän kan sakoulussa julistetaan täten väliaikai sesti johtokunnalta haettavaksi en nen tulevan syyskuun 20 päivää. Palkkaedut ovat: tavallinen valtio- palkka, kunnalta 10 hehtoa viljaa, kahtiaksi rukiita ja ohria, 3,000 kgr. heiniä, O .ir, hehtaarinalaa viljeltyä maata, lehmän laidun, tahi sen si jasta 20 mk. rahassa, puolet oppi laitten sisäänkirjoitusmaksuista, va paa asunto, valo ja lämpö. Toimeen on astuttava lokakuun 1 päivänä. Merijärvi, 19 p. elok. 1910. Johtokunnau puolesta: J. P. Alaranta. Vuokrata halutaan. (K:a l:sti). Kadonnut. Ottakaa kiinni! Kesälaitumelta on kadonnut, epäil lään josko varkaan käden kautta, tai muuten kotikasvatti musta ruuna- kevonen, ijältään 4 vuoden. Tunto merkit: ilman kelloa, korkeus 10 korttelia 2 tuumaa, valkea tähti ot sassa, vasemmalle kaatuva musta harja ja häntä, vasemman takajalan vuohisessa sukka. Laitumelle pääs tettäessä oli takajaloissa keräät. Joka tästä jotain tietoa saisi, ilmoitUiisi kunniallista palkintoa vastaan alle kirjoittaneelle. Pudasjärvi, Ranua -' n 10. Erkki Telkkälä. Talokas. ftliifna lii ii ui! Kesälaitumelta kadonnut musta ruuna hemonen ja hyivin jouhema, korkeus yli 9 korttelia, seljässä silan paikalta malkeita pilkkuja, rautakello kaulassa, messinkisolki kapia-nahkakantinlessa. Jo- ka tästä saisi jotain tietoa, niin pyy- dän ilmoittamaan Kankaan asemalle Aleksander Antilälle. Asuntoa mieluummin täysihoidolla sivisty neessä perheessä halutaan 1 p:stä syysk. Vastaus t. I. konttoriin nimimerkillä »Opettaja". U?uokrattawana. Kalustettu huone eri käytävällä vuokrattavana nuorille mie hille tai koululaisille Sepänkatu 26. Koulutyttö saa """""" ia - y sihoid' n Isokatu 79. L. Juntunen. Kaksi koululaista otetaan tävsihoitoon 1 p:stä Svysk. Uusi- katu 9. Nylundin perik. talo. Kaksi koulutyttöä saa asunnon I :si p. Syyskuuta, Isokatu N.o 74. F. O. Kangas. 2 pienempää koulutyttöä otetaan täysihoitoon Kansank. .'M. A. VVidell. HHHuokrattamana maloisa, kalustettu •*A" huone kahdella ikkunalla. Kirk kokatu N:o 1(5. Nikkisellä. Vuokrattavana a k äuHuone Helaakoskella, Isokatu N:o 53. Kalustettuja huoneita täysihoidossa saatavana Uudessa Hotellissa. (F.Isa Karjalainen» Vltmrrt f Hyvää ruokaa kuukausittain nUUm.I ja aterioittain.