1910 N:o 12 Quzlltsinz 1910 12 5zuzntzins Lurun Lekli Läntisen ^anta- ia Kristiinan- Katujen kulmassa (Vastapäätä JäästSpan^ia) toimitus- Alakerrassa, .'olmas >.wl jtrw»ioaukedun kal maSta lähtiea Läatiselta Rautaiiivulla. Puhelimet- Ilmoitus» ja TilauSlouitori (6 a.p.—7 Toimisto (I—3 t.P.) 1441 XaSiatouUori 74ö Kirjapaino »a kakrori i«v loim-joytaja i»i»l ^iluashinnatz Turusia Postik. ^oko wuod L. — 4: — Puoli .. 1:«0 2: — Z!ell. .. —-90 1:2» JrtouaiSnumerot S p. Ilmoitusten hinnat: ZleVtin edellä » p. millimetristä. Teksti» lalestä 7 p. „ Wähi» ilmoitushiata SO p. Was taoksesta: 20 p. paitsi ilmoituShiutoa. ?urun Lehteä seuraa ilmaiseksi lullkausittaia 2uomi kuvalehti laajalle. ?urun Lehti ilmestyy kolmesti «iitoSsa, m- mittäiu tiistaisin, tuorStai» siu ja lauantaisin aamulla. Lehti kauuetaau TuruSsa maksutta kuukin tilaaian kotiiu. Hurun Lehden Puhetta 84. Laatii ehdotuksia te- hottaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoitus» kumia. Antaa kaikkia tätä koskevia tarvit tavia tietoia. Ote almanakasta. Lauvantai 29 p. tammik. M^lter. Euiuoulai 30 p. tammik. tcyuttiläup. Maauautai 31 p. tammik. Alli. Sää-olot Turussa. FoispiiisSnä tusrstaina: Lämpömäärä, tvrkeia -s- I alin — 3. Ilmaa suhteelliue» toSleuS: 81 Tuulen sumlt» Kaakloiue». Nurmko o» paistanut: — t. — M. Lumeu paksuus: 3j cm. Hile» perjantai»»: Lämpömäärä: korkeiu — 3, ali» — K. Ilmaa suhteelliiea kosteus: 94 ^ Tuulen juuula: «aakkoiaen. Auriako ou iioistanal: — t. — m. Lumeu paksuus 3j cm. Lurun LM! sisältää tänään m. N. seuraamat kirjoi tukset: Kristilismiettset »aasala.set ja edastuntamaallt. Johla>»,a kirjoitus. Waltiolli«e» asema o» kskonaan MeuSläis suomakaine» komitea. Suomala,slea jä>enten vanalaue. MiHi» se p»«a»eir »ttma e» Vtdettami Muut. mm oheua. Maalelht». Atwa« A«i» fissoi» tu» suomet karelaiset »ltmat seaaattssa. Julmat Aanstassa. ^ u joja. — Hata suuri. Naj»ilmsja ylt'ymp«ri Huroa- »«». Lumipyryjä. — — naakkdsadttta. S»n««»taik»Re«ista. Kirjoittanut ^ I. R. A. m.. Y. m. Oikeuden ja laillisuu den turmissa kaikki elinkeinot ia rauhalliset pyrinnöt edistyivät. Nuorsuoma lainen puolue on oikeuden ja lalipohjalscn kehityksen kanta joukkoa, joka ruvechins,^ kokoaa juvruluontvlsia, rehellisiä ja rv- tisia isanmaan miehiä ja naizia. Menälais-suomalai- nen tomilea. Szomataisten jäsenten »astalaaje Laajan perustelunsa seka sen nojalla, mitä he ai'cilsemmia kaameassa o..at esittäneet, l^ujumat komitean juoma- luiset jäsenet Vastalauseensa lopussa mielipiteenään: ettei herrojen »venäläisten komitean» jäsenten walmislamaa lakiehdotusta, Suomen maltiosäautöön so-veltumat tomana ja Suomea kansalle turmiota tuottamana, voida ottaa lainsäädäntö toimenpiteen perustukseksi; että, jos katsotaan, että asia nyt on loppuun saateltava, ehdotus laiksi olisi walmistettawa heidän laatimansa luon noksen pohjalle taikka myös muille pe rusteille, jotka someltumar Suomen oi keudelliseen asemaan, huomioonotta malla, että tarkasti luetellaan ne ky» symykset, joiden katsotaan pitämän Lulla erityisen lainsäädäutöjärjeStyksen esineiksi; sekä että lakiehdotus armollisena esityk senä annetaan Suomen eduskunnalle peruStuSlainmukaisesti käsiteltätväkst. ^Valtiollinen asema on kokonaan muuttunut. sen jälkeen, kun te wiime kerralla pää titte mitä puoluetta kannatatte. Oikeuksiemme luja puolustaminen on tullut tärle:mmoksi asiaksi. On sentähden kannatet-ama sellaisia ehdokkaita, joiden entisen kokemulsen nojalla tiede-ään kykenemän ja tahto man oikeuksiamme puolustaa. Uudistustyössä on saatu se oppi» ci lei parannuksia saada kauniilla lvpa uksilla ja mahdottomilla maalialuksille» waan rraadittan siihen asiain moni puolista tuntemista ja lainsäatämis- taitoa. JoS halutaan parannuksia oloihin, on äänestettävä ehdokkaiia, ivtka maa- timat täy:ännössä mahdollisia uudis tuksia ja jotka pystymät niitä totut tamaan. Kansalaiset! Harkitkaa uudestaan, mitä puoluet- ta nykyisissä Maikeissa oloiLsa kanna tatte ja ketä ezdokkaita äänestätte. Tulmat tanskassa. Suoria tuhoja — KetS suuri. Par is is ta, tammik 25pna: Mesi Seine joessa oa noussat »eattimetrin tunnis.a. Sataa runsaasti lunta. Muu tamat raaiakadut o vat ueden alla. Ta loista ovat asukkaat muulia,,»' po>^. Kolmella sillalla on tulenne kielle >y. Louvrea, entisiä kuninkaallt-la linnaa, joka nyt on juurena t^idcmmeona, suo jataaa er.tyl»llä tokeilla. „Inwallidi' ki)rlteli»ia" on wesi noussut iin-riu ?vr- kealle. Sahkö^alinstus cm ep^kvnncS a. Raitioticlil'ei!ne ke--ley.'y ^l. Ma^jcu- diMla saapuu sanomia <nne'ti.muus!a pauksistc. M^,rs:y rairooaa „Englannin kanaalin" ranniloilla. Parisi sto, tammikuun 26 pnä: Pres!dentti FallieceS sekä ministerit Briand ja Mllerand omat käyneet niissä Parisin osissa, jotka eoiten omat ? rjinect t livasta. Fall eres oa mies kohtaisesti antanut apua eräälle sai raalle, joka ei ivoinut omia voimin lLyteä asunnostaan. Aifsr.ivillen luona nousee Marnt-joen West yya Aam.'!l > jurrettiin turwallij?en paikkaan ^ uenkea. U>eat holua.vat juädi t>> u!.i- >'a ja pyytämät ruokat.:varo".^ nuku kuuenkm oa maydo>oa'a. Ou ^.d!,/tty toimenplttlliin rosivojen hillit imisek>i, jotka somclelv^t we.chcllla muka pela« tUStölssä. ParisiSta. tammik. 27 p. Tul oa yya teioiäa Orlean a tietä pitkin. Lillen ladulla omat katukäytamat j» .ceden alla. Se nen rant.katu ja useat muut kadut luin myös ulkoministeriön »aion, Loumren museon, Continental- hotellia kellarikerrolset owat meden mallassa. Sakjan lähetystön taloa uh kaa suma koh alo. U>elmmuiat raitiotie- linjat ovat keskeyttäneet liikenteensä. Muutamien esitaupunkiea yhteys Pari sm kanssa oa katkennut. Rajuilmoja yltympäri Euroopan. L»mipyr?«. — Myrskyä. — Aanttasadetta. Kielistä tammik. 25 p.: Sitten eilispäivän oa SleStvigissä ja Holstei- aiSsa satanut suunnattomasti lunta, joka on suuresti haitannut rautatieliikennettä. Madridista tammik. 25 p.: Tä nään o» täällä raivonnut ankara myrsky. Myöskin Bilbaosta ja muilta paikka kunnilta Espanjaa saapuu tietoja anka> raSta rajuilmasta. Roomasta tammik. 25 p.: Suu- rimmassa osas!» Italiaa oa tänään rie hunut kowa rajuilma. Wiime yönä sa toi Roomassa mettä kuin saamista kaa tamalla. Napolissa on rajuilma tehnyt paljon tuhoa kalastusveneiden jvukoSja. — Myöskin Sisiliassa on myrsky rai vonnut Naapurinne on »varmasti teille kiitollinen siitä, jos saatte hänelle selmitetyksi nuorsuoma laisen puolueen periaatteet siksi sel oästi, että hän päättää äänes tää nuorsuomalaisia ehdokkaita näissä maaleissa. Useakin on malittanut jälkeenpäin sitä, että uskoi muita agitaattoreita, eikä saanut täyttää selmyytU nuor suomalaisen puolueen ylervistä tarkoitusperistä. Toimikaa siis si ten, että naapuri..nekin silmät uutene>vat näkemään, kuinka »vält tämätöntä on, että jauri nyt äänestetään nuorsuomalai- sia! Päuvan pahnaa. — Suomen kenraalikuver nöörin apulaisen »virka tulee läyleitäiv >ksi uäinu p,',i>oinli, kertoo .Njeisij", ma nitea lampsia yl,tehdessä, elia hral D^inbudse, Tvlmats^eiv ja Drai'hc..iki nlMiietaan ylempiin >vir koihin. — Sovinto-oikeus, joka kä- sittelee ;a Äiorjan >v..li!te l.»p- pals»sttn po?oiu:tum:-ta su,nynyt:a r taa, lolooiuui maanun'ai! a läa-ia H?l slnliiii. Siihni kuulujat lans!alu!tten profc5>ori Mad en (puheenjohtaja), salainen oikeusneuvos Asznius ja nor jalainen amtmanni (maaherra) Gram. He saapuivat maanantaina lUkkalmast^ „Wellamo" laivassa Turkuun ja jatkoi vat täältä matkaansa Helsinkiin. — ! So.ointo-oiseiis tulee apunaan täytti ma i- invmalaisia asiantuntijoita. Maalchin! Nyt waal hin suomalainen I^ka ainoa mies ja u inen! Kun iut um isäisimaa. El torkkua silloin jaa! Käy vaaleihin suomalainen, Sinä herännyt kanialainen! Et poiies sa j ädä voi, Kun kutsu nyt laastin soi. Näes, Suomea vaanivi surman suu — Sinun maast ja kaniaii kullStuu Jos et nouie >a heimoas puolla — ÄLoitpa itsekin silloin kuolla. Onhan sorto toaS alkanut uudelleen Minkä tuu imme tuonnoin jo loppu neen — Kahta viekkaammin, katkerammin Se nyt raivoopl — kiihkoljammu». Sehän maativi Suomelta kaikkea pois, Kuin ei lakia enää, ei oikeutta ois — Oa myöntyä siihen nyt turhaa — Se oa samaa kuin — itsemurhaa. Onhan meillä jo kaikkea koetettu — Oa suistuttu, makseltu, taivuttu — Mihin asti oa sillä nyt päästy? MiStä maksusta kansamme säästy? Mitä enemmän Suomessa myönnytään Sitä enemmän sortaja vaatii vaan — Zi koskaan se kylliksi saane. Eikä vaatimuksista laanne. Siis, kansani, heitä jo turhat poiS — Tee se, mikä velvollisuutesi ois Ja anna miu laissa ou mää rä — Se oikea on, muu määrä. Nyt ylös fiiS suomalainen, Joka ainoa mies seka nainen, Käy kans amme taistohon. Maikka oletkin aseeton. On aseesi oikeuS ma^-n Ja muuta et tarvitsekaan — Se vie sinut vomamuaa, Wie kansasi kunniaan! P. L. (Wakka Suom) Rim.jä muista lehdtötä. „Wakka-Suomi" kirjoittaa; „Mitä hyötyä mahtaisi olla suomettarelaisten alistumisopista? Otakzutaan, että me kaikki hylvaksylsimme sen puolueen pe lastusopin. Mitähän mahtaisi lopulta pelastua? Me tuanemme liian hywia sen venäläisen suunnan pyhteet, ioka nyt maamme oikeuksia hävittää. Kyllä niiden miesten mieli ei tähtää sen lä hemmäksi kuin Suomea oikeuksien ja kaa» sallisen olemasjaotomme permpohjaiseen h2wittämiseen. J»)ka kerta kun ehdoin tchdoin joSraki» oikeudestamme luvivum- me, edistämme tuoa päämäärän nopeam paa laa-vutlamista. A/diStetta, vaikka heikkokin, herättää kuanloitust -, jos se vaan oioltaa uskal lusta seisoa oiteukiienia puolesti. Ja ioka terra kun Suomea kan>a oa voi nut asettaa edes kulutuinkin eheän rin- luman venäläisten Hyottaykiiä ivastaan, oa luomiiyöiien into tatttunut ja Havi tMyö teskeylynyt." » Mihaimehemme — saioo „Pahjan- — t0iw>noal, eiia kaa>a ivasah tylsi aina uudisruiviin ivauleihia ja osut taisi siis tvalinpitamu:ömyy!ta valtiot Uiiin olkcuk.ilnja. N.in ei saa käM. N'^t oa iokaisen äaniivaltai- i e a mc?.t.i!vä wa li uuraalle. Ja var !uiki.i mu c>l>^ooi, io!a :'.e!i nuirjuoma- liiinen, eitä nht on .'^letelu iaillijuud.'» za cd.<>lyk^n aatlc-dcu puolelta P^a wel»vUtiuus! Suomen kansa — sanoo »Tampereen j Sanomat" — puhun vallanpitäjille eduskuntansa kautta. Sellaisenko edus kunnan haluat, joka mykkänä katse lee yhteisen talomme hävitystä ja la- tiemme polkemista, vai sellaisenko, joka ivaatii kansan yhteiseksi onneksi hallitusta pysykään toiminnassa n lakiemme ra lvjen Kun äänestys — sanoo .Kaleva" — on salainen, niin eivät edes vaali lautakunnan jäsenet pääse tietämian ketä äänestät. Ketään ei siis tar oitse tässä asiassa pelätä. Nuor>nomalaiselkia saa wat siis vapaasti ehdokkaitaan äänestää joutumatta siitä Mihinkään selkkauksiin Ä kaä siis antako pelottaa itseänne muita pnol-eita äänestämään, vaan metakaä vaalipaikalla viiva nuorsuo malaisten listaan. Sitä tekoa ei ku kaan saa olla katsomossa. Huomauttakaa tästä mille, jotka pel käävät! Äänestäkää jokainen nuorsuomalaisia! Mttenkä se punainen w»twa on tvedettätvä. Meillä oa ollut eduskuntavaaleja monta peräkkäin lyhyen ajan kuluessa, jonka tähde» maalien meno pitäisi ole maa täysin selmä jokaiselle valitsijalle. Niirpä pitäisi mielestämme jokaisen tuntemaa kuinka se punaaen viima on »vedettävä. Mutta kaikeksi marmuudekji otamme tähän yhden läänimme eteläi sen vaalipiiri» »uorsuomalaiStea vaa liliitoa vaalilipussa olevaa listaa, jzssa oa oikeanpuolisessa kulmassa vi- ncssa oleva mus a viiva osottaunSsa sea vedettävä» puaase» viimaa paikkaa. Turku. Laillisuus ja edistys. LilinS, Hugo. Senaattori Turku. Lindholm, AZalma, Rouva, Turku. Man a ja, Iivari. Lehtori, Turku Nuorsuomalaisten maaliliitto Turun läänin eteläisessä vaalipiirissä oa vaa lilipussa ensimmäisenä vasemmalla. Sen nimenä oa „N u o r s u o m a l o isten eliPerustuslaillistenSuo menmielistea vaaliliitto" ja siinä oa kaikkiaan 10 eri listaa Naiden listain kotipaikka on: kolmea Turku, yhden Mietoinen, yhden Weh maan kihlakunta ja Uusikaupunki, yhden Itäne, yyden Raisio, y^den Nousiainen, y^den Piikkiö ja yhden Salon kauppa la. — Nyt oa huomattava, että kukin saa valita minkä ncustä listoista ta hansa, niia että esim. turkulaisen ei tarvitse välttämättömästi piirtää pu naista viivaa johonkin niistä listois ta, joiden kotipaikka oa „Turku", vaan voi vetää sea viivaa esim. siihen lis taan, jonka kotipaikka on »Raisio" taik ka »Alane" j. n. e. - ja päinvastoin esim. ylaneläinea tai raisiolainen voi weiää sen punasen viivan esim. yhteen niistä listoista, joiden kotipaikka on „Turku"! On vaan katsottava, että viiva vedetään johonkin näistä nuor- luomalaii ista listoista eikä mui den puolue>dea listoihin! .... laista johon voimme yhtyä. Mutta tämä» yhteydessä emme laata olla mieleeupalauita- masta sitä ailaa, jolloin luomett^rclaiset siellä olivat yksin. Sortokausinahan, luteu jokai nen muistaa, senaa isja myöskin puhuttiin venäjää ia ruoista huolimalla siitä, että siellä oli pelkiiä nllt., joita ei jaa mnoa muiksi kuin luomalaisi.si, lvanhoilsikaan luomalai- silsi. Efttteiyt nekin piti tapahtua näille kie lillä. Se nuormomalainen esittelijäsihteeri (prosessori K. I. Stählbergi, jola silloin yrilti leuaaiissa luomenkieltä käyttää, soi äs- lyn erota. Nmn iuouienmielisiä olivat >uo- Uiulaijeen puolueeseen tuulinvat silloin. Ny- yiuen senaatti oa vielä hiukan suomeumieli- >einpi Se ei ote vielä leiään pakottanut eroamaan sentähden, että on puhunut suomen- neliä. Suomettarelaisten valitsemisella ei siis suo menkielen asemaa lenaatissa.aranneta. Tämä muistettakoon vaaleissa. Aitvan ruln silloin, tun mo.nettare^mcc o.imat jenaatiss.U u suomeitaresja oli miime latlivaalaina pääi^rioiluS, >oc>!a iva.iitiiiia sua ^>i>aa, ells juvu>e>>!i<.i r"i wt>?u>zii>l ja o» iu>:u! r,'»>- >»>« ja wen.l>a!>!>k.!. ioiwo!.'a, w>.ela, elia cSuslumiaa >llomsiai'e! rq^iia: ru^iyisliväi suo!>lcn!:elen eiuja !val:vc',!.ao». Lo^^Sja ivcdo.aau .oaliisijoi^in. itailki tälliä ou hyvaa j . kaunista. s»l- Nuorsuomalaiset kaupungissa ja maaseudulla! Jo» ka mieS ja uamen maaliin ensi tiistaina ja keskiviikkona! Ei yk sikään ainoa saa jäädä poiS maa lista! Ruissalon uusi silta. Kua senaatti oa antanut luvan, ku ten jo olemme maininnut, rakentaa Isoa Heikkilän kruununvirkataloa maitten lä vitse tien, joka tulee johtamaan sille uudelle sillalle, joka johdetaan n. s. Ison-Heik kilän rannasta Ruissaloon, on raha toimikamari nyltemmin antanut määräyk sen ryhtyä töihin hetimiten. Ensin aleiaaa tasottaa maita, joi- dea läpi tie kulkee. Se alkaa SairaS- huonekadnlta mennea siitä Rajakadulle, jota katua ei vietä ole olemas>a, muualla kuia asemakartassa; tämä katu oa u. s. Jsoa-Heikkilaa karjauiityää ja käytetään s,tä katua kesällä ahker»Sti »Heikkilän rantaan" käytäessä. Rajakatua kulkee tie ennen raataa olevaa korkean mäea ja rantamäen välistä ja siitä eteenpäin länttä kohden. Mutta kua rantamäki siinä tekee jyrkän nousua, ou sitä mel koisesti alennettava. Warsinainen silta tulee alkavaksi vasta rannan lähellä vlevasia saaresta, siihen asti jatkuu tie. Sitte silta toas Ruissalossa päättyy Lindblomia huvilan tohdalla, ivssa myös tuyiyy tehdä taiotustöitä; stitä tie >itte lattun nylyiieen tiehen vähän yläpuo lella ÄeneveiStamöä. Uuden sillan paa lutustyö aloielaa-i niia pian kuin vaaa voidaan paaluja hankkia. Wanha Ruisialoa silta alkaa nyt jo näyttää arveluttavia rappeutumisoi- reila. Ja.dea puurtamana oa se ru tistunut mutei käyttökelvottomaksi. An iaralla rytinällä painm silta torstai yönä kaupuligin puolista laituria vas taan nousteu nvia par» lalkaa entistä korkeammaksi, joten hevosella oli mah doton paäsra ituaäe ia Ruissalon puo linen p^ä sillasta laskeutui samaa ver ran. Kua siltaa alettiin heti korjaa maan, lienee se nyt taas ja vaUaikai- ,essa käyttökunnossa. Vläneläiset! Joka nainen ja mies vaaleihin hel mikuun 1 ja 2 päivä aanesmmäz» lmaa listaamme, joku on n:o vaali lipun vajemmalla laidaäa keslikv^dal» la. Siinä ovat etevät ehdokkaat: Rouva Walma Lindholm. Pastori K. B. Lehtonen. Senaattori Hugo Lilius. Älkää enään antako suomettarelais ten ja sosialistien itieanne huiputtua horya^n vievillä agileerausttmpuiilaan, ivaaa äänestäkää oiicuita ja edisiystä lanaattavia nuorsuomalaisia, joita yl lämainitut ehdokkaatkin o.>at. Punai- en viiva siis Aläneea listaai;! — W^ilitslja, älä kasta kynää, jolla punatsen wii.van »vedät ma.!lililai'uudessa, sillä silloin .voi wa<l!l!tpl::l lailettua tulla meriki myös toi ee»i paikkaan u^aUiir':!^ ja on ja äauen m?anyt d»-.'-