N:o 49 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa 1910 iSkuysi. iiii Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Nepp«nström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. (36:s Vuosikerta) Joensuussa Tiistaina 3 p:nä Toukokuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p.— Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna toukokuun l p:stä 1910 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti» osotus-, säästöpankki- ja sano malehti-osasto kello 8 10 ap. Tulevien postioo osasto kello 8—1(J aamup. ja klo 6,45—7 illalla. Arkipäivinä: Lähtevion postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8—12 ap. ja 4—b ip. Tulevien postien osasto kello 8—12 ap. ja 4—6 ip. sekä 6,45—7 illalla. Huom.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 10,45 ap. etelään lähtevään ju naan, ennen klo 9,30 ap. sekä pohjoiseen 6,15 ip. lähtevään junaan ennen klo 5 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,45 ip, arkipäivinä klo 10,45 ap. ja 6,45 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v \rus- tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8—12 ap. ja 4—6 sekä 6,45—7 _ illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8—10 ap. ja 6,45—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5,30 ip. rautateitse Pielisjär- velle y. m. pohjoiseen, klo 7 ip. Utraan, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle, kb 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,30 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 6 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä VeDä- jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirj elaatikot tyhj ennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pobjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9 ap. ja 4,30 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin, tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schllicerin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Öiiiraalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. Hammaslääkäri G. Lindholm Ni kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla' joka arkipäivä klo 9—11 a. p. i Kaupungin kätilö E. Ikonen ta-' vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello lftstä e. pp. kello 2:teon j. pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päiväliä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 PP- Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 i t \ raati huoneella. Joensuun Tullikamari pide!ään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna joka keskiviikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunisot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten j ka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6 -8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1—%2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. J Jsioiiaisloimisla (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoiinisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asiohnistoiroisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Vakauttakaa hevosensa Turun HeYOSYakuutus- 1 I » M « yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa; Y. Kallio* Kontiolahdella: J. RUsänes. Pielisjärvellä: H. Honkanen. JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy va Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 m. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. ras tosta Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »Kuhnen >. Ilmaventtiilejä, Ruiskukannujaj Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. H. Kinnusen J oeusuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselyihin vastataan. tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitomassani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh- daslistoista. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan. Hinnat kohtuulliset. Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa Kuosikkaita ja sopivia Naisten palttoita saatte aina hyvin valikoidusta palt- tookaupastani huokealla M. Koivula. Viipurissa - Rautatienkatu 5 Aseman vastapäätä Tarjoaa siistejä ja halpoja huoneita, alkaen Smk. 1: —. Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. ALBIN KEMPPI Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Polkupyöräliike -- Viipuri Pohjolan ja Maununkatujen kulma. Telefooni 945. Kun kaunista tikkiä vaatteisiis' tahdot Ja kukkaros hyötyä samalla katsot, Käy Joensuuhun Antti Lehikoisen* luo Hän halvalla -Kayserin» hyvän suo. Jos sarkaan, nahkaan tai silkkiliin Sä tahtonet tikin kaunihin, Niin Kayser- on aina valmiina Vuosikymmenet ompelee vahvana. Vaikk' linnoissa uljaissa koristus Matalan majankin somistus On sirous, komeus »Kayserin»; Ja kuuletko? — Käynti on hiljaisin. A. Lehikoinen, Joensuu, Malmik.lt P. Kopponen, » Niskakatu 12. f^uomatkaa! ■- ia on hyviä maanviljelys- ja metsätiloja myytävänä. Lä hempiä tietoja antaa Niinivaa ralla E. J. Mönkkönen ja kau pungissa Juho Turunen. Te lefooni 217. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. P. Lievosen RÄÄTÄLiLIIKE Joensuussa, Torikadun varrella, Lundholmin talossa. Otan vas taan kaikkea ammattiin kuulu vaa työtä teettäjän sekä omista' kankaista. HUOM.! Hyvä työ ja halvat hinnat. Kunnioituksella: P. Lievonen. Täten saan yleisölle tiedoksi antaa että Kaltimon kanavaa ei avata laivaliikkeelle ennen 15 p. Toukokuuta 1910 vaik kakin luonnonsuhteet sen sal livat. I. O. Tel6ii. Piiri-insinööri. tarjoo täten, yhtiökokouksen päätöksen mukaan 29 p.itä viimo huhtikuuta, tilattavaksi 200 yhtiön uutta osaketta seu raavilla ehdoilla: 1) Osakkeista, 25 markkaa nimellisarvoltaan, suorite taan 40 markkaa kappaleelta. 2) Osakkeiden hinta on maksettava viimeistään 29 p. kesäkuuta tänä vuonna. 3) Uudet osakkeet ovat oikeutetut puoleen osinkoon tältä vuodelta. 4) Entisillä osakkeenomistajilla on etuoikeus uusiin osakkeisiin suhteellisesti heidän omistamansa osakemäärän mukaan. Merkitseminen suoritetaan Joensuun Kirjapaino-Osake yhtiön konttorissa. Tilausaika päättyy 31 p. Toukokuuta 1910. Joensuussa 2 p:nä Toukok. 1910. Johtokunta. maksaa korkoa Talletuksilta: 6 kuuk. irtisanomisella S 9 99 99 99 99 S °|o 4 *| 2 °|o 4 °|o 3*12 °|o 1 m n vaadittaessa 3 °|o 1 Talletuskoiittokuranttltilillä 5°|o SlUlstokassatillim 5 °|o Juoksevalla tilillä 3°!o Itä-Suomen Lakiasiaintoimisto Neiti K. Parviaisen talossa. - - Puhelin N:o 148 - - Joensuussa :: Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. Hurmeksen konttori. Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on Talletuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ia pannaan korko päfiomaan kahdesti vuodessa, joten se kasvaa corkoa korolle puolivuosittain. Sahoja voi lähett&tt pankkiin pos tissakin. K0DLUTABPE1TA >I »W kirjan. 0.- V j Pagerikaipasa I, Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. maisema-, fanta sia- ja kuhkapos- tihortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. iimisUuja t aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. H. Litmanen. sosialistista johdon mukaisuutta. Sosialistiemme suuriäänisimpiin agitatsioninumeroihin kuulumat pitkät puheet, kuinka maanomis- tajat keinottelemat maallaan, kuin- ka he kiskomat siitä moittoa maan- muokramaksujen muodossa aiman ilman omaa ansiotaan ja työtään j. n. e. Ja kieltämättä omat he tällä tamalla saaneetkin suuren joukon tilattomia itseään seuraa- maan. Onpa senmuoksi tarpeel- lista panna merkille, miten joh- donmukaisia sosialistit omat näis- sä asioissa. Ei siltä, että uskoi- simme monenkaan sosialistiagitaat- torien huikaiseman torpparin tai mökkiläisen mielä nyt ottaman esi- tylsiämme kuulemiin kormiin, maan jotta tämäkin seikka tulisi tulemai- suuden maralle meidänkin puo- lesta muistiin merkityksi. Uudessa maanmuokralaissa on asetettu muokraajan ja muokralai- sen mälille n. s. muokralautakurr ta, jonla suostumuksetta ei yksikään »vuokrasopimus ole pä- tewä. Sosialistimme olisimat ol- leet malmiit antamaan tälle lau- takunnalle mitä laajimmat oikeu- det, niin kauman kuin oli puhe isännistä ja heidän asettamisestaan muokralautakunnan määräysmal- lan alle. He m. m. olisimat tah toneet lakiin sellaisen pakkomää- räyksen, että jos maanomistaja kerran' rupeaa kauppoihin torppa- riksi haluaman kanssa, niin hän ei enää saa peräytyä, maan on hänen annettama torppa niillä ehdoilla kuin muokralautakunta määrää. Samaten omat he mil jelyspakkoehdotuksessaan malmiit tekemään maanomistajan oikeu- den määrätä edes jossain muo- dossa hänen maalleen masten hänen tahtoaan tulleen muokra- laisen muokran aiman tyhjäksi ehdottamalla, että muokrana on olema muokratun maakappaleen aikaisemmin tuottama puhdas tulo. Mikä muokralautakunnan tar- kotuksena on, se on selmää. Sillä on tietenkin tahdottu estää torp- parien rasittamista niin suurilla meroilla, ettei heidän elämises tään enään möisi tulla mitään kunnollista. Käsittäen tämän ma- rokeinon tarpeellisuuden suostu- matkin maanomistajat miltei yksi mielisesti tällaiseen suureen toi- mintamapautensa rajottamiseen ja luulisipa toki sosialisteillekin, jos heille torpparien hyminmointi on sydämenasiana, oleman tärkeätä, että torpparien kannettama mero pysyisi kohtuullisena. Näin luulisi, mutta toisin on asian laita. Kun eduskunnassa tuli puheeksi torpparin oikeus siir- tää torppansa toiselle n. s. siirto- rahaa mastaan, niin ..pormarit" johdonmukaisesti maatimat siihen- kin rajoituksia ja muokralautakun- nan suostumusta. Jos kerran tahdotaan estää maanomistaja nylkemästä torpparia, niin ei- hän toki saa antaa toisen torp- parin nylkeä toistakaan. Se ei kumminkaan ollut sosialis- tien mielipide. Ei, torpparien pitäisi mapaasti saada nyl- keä toinen toistaan siirtämällä torppansa muokraoikeus toiselle siitä siirtorahasta, jonka he moi- mat saada. Mitä tästä olisi seurauksena, on sekin sangen selmää. Torp- pari on esim. muokralautakunnan amulla onnistunut saamaan torp- pansa sangen hymillä ehdoilla. Toinen alkaa sitä haluta ja tar- joo siitä tuntuman siirtorahan. Ensimäinen toappari käyttää toi- sen asemaa hymäkseen, tuo toinen kun esim. mälttämättä tarmitsee ja tahtoo maata asuakseen, ja kiristää siirtorahan mahdollisim- man korkealle. Toinen huonom- malla puolen ollen suostuu, mut- ta saa täten kantaakseen ei ai- noastaan tamallisen muokran, maan myöskin siirtorahan korot, jotka nyt siirtymät ensimäisen torpparin taskuun ilman hänen ansiotaan, ihan keinottelemalla maan. Se, joka on torpan lo- pulta saanut, jää tällä tamalla paljon ankaramman meron alai- seksi kuin muokralautakunta oli tarkoittanut ja koko muokralauta- kunta ei täytä karkotustaan. Onpa lausuttu sellaisiakin ar- meluita, että saattaisi syntyä kei- »ottelijoita, joille tunnottomat maanomistajat ensin antaisimat maansa haimalla merolla, mutta sillä salaisella mälipuheella, että hän, maanomistaja, saa osansa siirtosummasta. Oli tämän pe- lon laita miten tahansa, se on joka tapauksessa selmää, että kei- nottelu torpilla ja maalla tulisi sosialistien tuumien mukaan yhä jatkumaan, maikka keinottelijoina nyt tulistivat olemaan torpparit ja liiaksi »verotettuja torppareita, keinottelussa huonolle puolelle jou- tuneita tulisi olemaan niinkuin tähänkin asti. Olemme ottaneet tämänkin asian puheeksi, koska sosialistit tällä is- tuntokaudella omat uusineet eh- dotuksensa tässä suhteessa, joka heille siis, kumaamaa kyllä, näyt- tää oleman tärkein korjattama koko maanmuokralaissa. Moimakkaasti ja komasti ruos- kimat sosialistit kaikenlaista „por- marillista" keinottelua. Ajatelles- sa mitä ylempänä olemme esittä- neet tulee kumminkin ehdottomasti tuumineeksi, että sosialisteihin täs- sä suhteessa sangen hymin sopii entiseen kettuun somitetut sanat: „olisin syönyt — sanoi kettu pih lajan marjoista, jotka olimat liian korkealla, — mutta ne olimat happamia". Näkyy se keinottelu- kin sosialisteille kelpaaman, kun- han se maan saadaan „köyhälis- tön" hoidettamaksi,' ..pormareiden" harjoittamana main sitä on hau- kuttama ja heiltä se on kiellet- tämä. Nyt kun mielä kaikki torpparit armattamasti toimomat saamansa I noita suuria siirtorahoja ja hel- I polla hyötymänsä, pitämät he tie- ,tenkin, lyhytnäköisesti kyllä, sosia- ( listien ehdotusta itselleen sangen edullisena, ajatellen maan omaa ' mahdollista hyötymistään. Jos ^sosialistien tuumat toteutuisimat, niin — armelemat sosialistit — ' armatenkin nuo keinottelemalla ^hyötyneet kiittäisimät siitä heitä, sosialisti-agitaattoreita, ja olisimat ' heille edelleen uskollisia. Entä \ nuo siirtorahojen maksajat? Niille sopisi tietysti taas selittää tämän i yhteiskunnan kurjuutta ja sillä ( lailta taluttaa heitä nuhansa so- l kaisemina mielensä mukaan. Näin- ,kö sosialistipoikaset laskemat? To- t dennäköisesti. Kuinkahan kauman ( maan _ ne sellaiset ihmisluonteen huonoimpiin mietteihin, oman- 'moitonpyyntiin, mihaan ja kateu- ^teen perustumat laskut pitänemät paikkansa. ! Suomalainen.