N:o 57 (80) - 1910 KBSKI-SUOMI Torstaina maaliskuun 10 pni& Osakkaat Keski-Soomen Maanviljelys-Konekauppa Osakeyhtiössä kutsutaan täten varsinaiseen yhtiö kokoukseen Hotelli \Vahlgr6niin torstaina tämän maaliskuun 17 pnä klo 6 i p. ke8kuste'emaan ja päät tämään yhtiön sääntöjen 12 §:ssä mainituista y.m. mahdollisesti eville tulevista asioista. Jyväskylässä 9 pnä manli-jkuuta 1910. 822 Johtokunta. i-i Itä-karjalainen kyyttö-sonni, tunnettua hyvää rotua, myydään sattuneesta syystä heti. Lähemmin Jyväskylän Kiinteimistö- ja Asioimisliike Tuomas Vartiainen. »ii l-i (09 ja Olkia Puolakalla OLKIA Rlppalaasa- Viktor RIppala. i-i Tampereen Teatteri Perjantaina naalisk. 11 p. 1910 klo 7 S 8 l.p. REVIISORI Hmrinftyielmft 5:ss& nftytöksessk. Kirj. Nikolai Gogol. Suomennos. SIS 1—1 1L:lla alussa 5 pvof. ja jo w. 1757 3 prof., nifttjäan 2—3 proj. Meillä on yleinen Sorfoftonta 6 pros. Sen suuruus meillä riippim fiitä, et- tä meillä on »vähän Pääomia ja te M- suutemme on wasta alulla. Olojen k-- hittyessä to»tmaperäisenipö-än iuain? t«m ka Mm ja teollisuuden ynnä mui den elmkeiNojen akrllä -on se warmasii alenetva. Jatk. käykettÄvAseen. IymMeli sitä val miutta, joika ilmeni ed. Junnilan lau sunnossa imsim suoswnto.jen järjeste lyyn nähden. Asiasta ipulhuiwat »vielä ed:tOja- n e n (suom.), Tulikoura (suom.), Listo (suom.), joka huomairtör, eltä hallitsijan inemvonantajat otvat tästä asiasta olleet kokonaan tietäimättömiä ja että on huoleAiuttallvaa, että talla i° sisla nemvonantajista riippuu maani- me kohtalo. Ehdotti, etdä esityksen johdosta hankittaisiin waltiowarain- evali-otunnan lausunta. Edust. Dani^elson-Äalmari (suom.) lausui, että esityksessä olewa 67 §. joiÄa mukaan asetMen olisi as- tutiawa »voimaan kuluman wuodon alusta, täysin seltväAi, odottaa kuinka nykyään arm. esityksiä laadittaessa hu tiloidaan. Esitys lähdettiin ka?i- ja tulo us- Maliokunltaan, jonka tullee siitä hanksia waltivwerai>MvaliokMnan lausunto. Tuulaakimaksun laskemisen Perusteet. Ssitetitiin ovm. esitys tuulaakimak- sun laÄemism perusteista. K>. Laine (jsuom.) j>oiwol, että lw ai iv kunta ottaisi sÄviMMeen tuu- !aak:maksun laÄemisen perusteet, jol- loin se luultawasti ttulisi Me lannalle, että tuulaakimaLsu koklonaan poister- täisiin. Esitys lähetettiin ialouAvalio- kuntaan. Waltiowarain tila. EsitetMn kertomus waktiowarain tilasta w. 1903 ja PlMiin pölMile ensi tiistain istuntoon. Istunto päättyi klo 8,20 i.p. Son- raawa istunto on tänään klo 11 c.p. jolloin toimitetaan s-uuren Maliokun- nan jäsenien waalv ja sitä seuraawcna perjantaina feCfo 6 i.p. roisto maantien rakentamiseksi Le'- wonmäen-—Kangasniemen maantieltä ToiwaRaan. Kuortaneen keuhkotautiparanto- la. SmaM M myöntänyt 2,06-4:60 p. toimitusmiesten PalMoM siitä, että owot tehneet anvion maan pakkoluo- N'utullsesta Kuortanee-lle aijottua keuhkotautisten kansanparantiolaa. war- :en. Arlviosumma päättyy 72,032:30 p:n ja on armioidnlla Meella metsää 33,565 mkn arwcSta. Asia ssitettiin senaatissa myöhemmin. — Kurkkumätää Rautalammilla. Kuopioivläänin kuimernöörille ilmoit- taa Rautalammin piirin -ruununni- mismies, että tarttuwaa kurkkumätää on suuremmassa määränsä 'lewinn>)t lapsiin Kerkon-joens-uun chlän soutu- 'luilla. Miranomaiselle piirÄääkärille on annettu toimeasi ryhtyä warokei» noihin taudin levenemistä ivastaan. Jyväskylästä ja Keski-Siiomesta. Minniltä MimiljklOstMii eduskunta. tiistaina P. E. Virallisia y.w. yleisiä uutisia. *— Uudet atm. esitykset. Senaattiin on saapunut kenraalikuvernöörin kir jelmä son oh M a arm. esitHzjlset edus kunnalle PÄikorttisuostunnasta! 1911 ja Maitiopäillväkustannuksista w. 1911. —•« Eduskunnan painatustöiden walwojaksi on otettu lcikit. kand. Lauri af Heurlin. Mirkaa oli hakenut iviisi henkilöä. — Waltiopäiwäasioita. — Senaa tin lausuntoa »vaaditaan. Kaikkel!'.- korkeimmMa käskMä on ken-raaliku- (Jatkoa). Pienen 7ahwiloman sUkeeii -jaettiin palkinnot »viime -Mnonna toimeenpan nusta Monaistan karjatal-outten kil- pahusta. Palkinnonsaajat luettelim me '.viime -n-umerossa. «enjiiMen seurcisi ohjelm.is>a «nc-t* säiil?citokonsu>lei>tti Fr. öoivfnv'.!! e st- te!mä metsntäfoulbcv-tfl. En>e!>n^ on ?»kc-naisundessaan l-uencioana :e:s>'ssa p<i> kassa t ti i ä lUMivercirt. Otettiin sitten kasuoliäio^si uiaa- laiLseurojeitt apurahain Ivasta!nen >käyttämin>en. Agronoomi K. W. Kos- kolin oli asioista laatinut alustuksen, jonka sitte kokoulkselle esitti a^zron. O. Nyman. Alustuksen julkaisemme leh-- temme ensi lauantain numerossa. Kljsyinyksen johdosta stintyr warlin ?aaja ja monipuolinen keskustelu, jos- ;fa ioSPekffttm mMem failffa imlo- ja ivarjopucllia wK>aikaiscAsa maatalous- särjestelmässmnme. Muutamat puhu-- sai kuwaisiwat warsin mustilla- wärei?- ia. lilitri 'vsuu-stoimnita- y.m. yrityksiä, sotka idiftMt jonkun wuoden oleiimssa olonsa sätk<m haoGirilkoon jou!uneet. Wä/ttiwM!pä syi'.!simmän haaran edus- tajat, että on i>hmisiä opastettu har- haan, joten hei'b>"n m!eles:ään pitäisi ensiksi saada sMvill?, mitm ja mitä olisi chxistettawa. Myöskin faumtniit fösiiy?siä, että meidän olo^h1m!me oli- Metsäpääomismime fuojaamiisÄst oli- si iokoukesn mieilestä uusi metsälaki saatalva mahdollisimman Pian sekä luottolaitos -nu-o-rten metsien omista- jäin luoiwtarwetta ttlMMämäan. Myöskin lausuttiin toiwomuksena, että meisänomistasot NittyMvät yh- teistoimiNtaan metsien myynnissä. Lopuklsi lausui esimies tilanolmistasa Ll. Schildt kiitoffet seurojen edusta- jille. kuin oliwat intin lulkui-sasti fofaitf- se en saapuneet sekä innolla ke?kuöte- luihin -osaaottaneet. Omisti muisto- sanoikseen Makaan wanhan Mäinämöi- sen la-usehia KallcNialastaMme s^ä toi- Tuo?, että kan^salliseöpostamme ruwet- taisiin entistä enennmän l-ukcmaan ja sen hlzkviä ikchoituksia <ssämässä toteut- lamoin. Karjalaisten lausuun Päät- ty: wir?istäwä ?c5ous ja tlHtytvöisin uiielin !lä!.'sitvät edusiajät iaaö koto'.- sille töilleen, jossa- toiwo-ttawasti kukin koettaa saamtttaa taloudellista edisti)- mistä Msin terästechin avoimin. Kokouksessa >oliwat edMajiensa kautta -edustettuna seuraaitvat maa- laisseurat: S a a r i j ä rw e n niaa- laisieura H. Hurme ja I. Kuhno' Pi!h!lajaweden m.s. omäntä Ma- tomäki, A. E. Somppi ja- K. Kaak5o° mäki: P e t ä s ä w e-d e n m.s. Fr. Kauppi ja W. Kokkiila; S imuna n- kosken Edistysseura Otto Kankai- nen; Kintauden m.s. M. KirZvelä ?a I. Hepomäki; Toiwakan m.s. A. Pui^kMen lsa I. Kangas: Vt u- raiste n m.s. A. KorkeamcUi: K i- ävijärSven m.s. I. LePpänen; Pylkönmäen m.s. I. Wuorinen ja A. Leppänen; Il m o lahden in.k. K. Lemonen ja K. Kinnunen: Sumiaisten m.s. Hj. Nieminen; H uop an an m.s. H. Kumpula: Keuru-un m.s. I. Sankisa ja E. Lahtinen: Jywäskylän m.s. O. 5iylmä!lahti ja T. Ikonen: M ust i a n m.s. E. Hakula sa H. Hekkanen; Ä t- s ä r i n m.s. H. T-eiihu-nen, S. Suihko, ?l. Jokcla, -miäimät S. Jaakkola ja T. Niltckkangas; Wirtain m.s. U. W. Suutcka, H. MäNnen, G. Heik- ikllä ja M. Kochon-en; S-uowan- lahden m.s. H. Kochnnen ja O. bmnäläinen; Viitasaaren m.s. A. Korhonen ja K. Maris: H a a p a- 'ii ä en m.s. emäntä E. KoÄho ja iorp. I. Sylvälä. Luurin valikoima iesten pukukankaita, niinhyvin parhaita Kotimaisia ja Englantilaisia, kuin myöskin keskihintaisia, seka kolutusvsatteiksi sopivia halpoja laatuja. I». G. OKSALA. '>T3 Kangafkanppa ja Herrain pakimo. L>altio>Ivaara 961 ään. ja ujfui: I. Solttaaixtn luiUut sc micliPide, jota !ah» Xor.iimk 961 ään. ! ici ,curö ^ Mn-lle ctufijan tahlvmcUa Lähinnä äänilmvussa oli Talon- '!'Ua l-t»n°an syrMllää a.U°puol«lla o. 0iNislajayl)diÄy!sen ehdokas toihtori K. I. Jalkanen 397 ään. — Aleksanteri 2:sen stipendirahas ton sääntöjä tarkaslamaan wali:iiin io n:un>a i ut o-f o utf icsjja eilen kaup piasten pu'0-lesta kauppiaat A. N'e- meläinen, M. G. Qisala, T. E. Spe:-s ja I. W. Hytönen, käsityöläis ten puoilesta Mäirjäri A. Kukkonen, kelloseppä A. Hänninen, tehtailija H. Toiivota ja leipuri E. Santala, -se-kä opettajiston puolesta lehtori W. Peltonen» tohtori K. I. Jalkan-m, toileeaa G. A. Stoore ja maiÄeri M. Rantala. — Tampereen Teatteri nä3;uci« l-u o:n en-na Gog-cil i n Tuuliuiso n ja erm- .iliaisen yauÄan näytelmän „R e Iv i i- i o i i". Lauantaina esitetään operetti „?! u (f k e" ja suimuntaina saina iap- :>a!e uudelleen. Tiistaina menee Sha- kcspeaven ,,O t h e l l o". Eilisesiä n-äli)tännöstä, jolloin esi- lettiin »Seitsemän wekjestä', lähemmin e-nsi numerossa. — Asuntotilastotutkimuksesta, joka kaupungissauiime on toimitettua aikaa irtileikaitoiva lsglosius lchtÄMnc tä- -.iän paiHvän numerossa. M-ZAMi MmiljtlMm» jshlekM.'!!» fofaafic<5fa Täysistunto f e 1 1 c 6 i4>. Puhetta johti puhemies S n> i n h u fw ud. Vapautuksia istunnoista. E. Nsvanlinnia -sai lääkärin lodis- tutsen nojalla sairauden täihden ma- pauiusta tsmnnvista K -wii-kon ajaksi. Valiokunnat. Suuren UxÄioLminan jäsenten tvaalii tonnitetaan torstaina Llv 11 a^p. Ilmoitettiin »valiokuntain puheen- johtajain to-adien tuloiksÄ. Perintökaaren muuttaminen. Esitettiin arm. -esitys perintökaaren 9 iuwun 1, 2, 4, 5 ja 7 §:n muutta misesta. Ed. Wuvriwirta (suom.) toi- woi erinäisiä muutoksia pykälim, koska- niissä oli sellaisia säännöiksiä, jotka tuvttaivat joko hankaluuksia tai oivat kokonaan mahdottomia. Hankaluuksia ja ikäivylMä niiden kautta koituu esim. ^vihkijöille ja uudeslaan naimisiin ai- «komille, warsinlkm pesärasiluZt-en suh- reen. Esuys lähetettiin lakÄvaliokuntaan. Kyytitoimi. Esitettiin arm. esitys !k)ytitoimesta. Ed. Castren, Jc,nos (nuors.) lausui, eim AMitoimi -olisi saatatva sellaiselle kannalle järjestelikysi, ettei se olisi yksmamaan maata omi At a iva n luolkan rasituksena. Selosti asiasta emien tehtlijä alotteita ja yritlMä sekä n.oitli siilä, että näistä- kai- kista ja niiden w-'ih ista ei arm. esityksessä mitään mainita. 1901 wernööri waatm-ut lausuntoa seuraa- ,neulojat erilkoisosti ?aswaieti-r- Mlsia Minne eduskunnan kaiittelemista >eat, »voidFseen niin työ^nnellä. että asioista: -kesäsiickoloista lkansako-uluilapsia Ivar- l-en; ulkoilmaniuseoiden perustainisesta: 'anomalehtimiesten maÄa-apura- hoit ta; lastentarhain aw-usta-misesta; työttömäin advustamisesta ku^ulvan,i talloen a; s ot i laÄtM iarasit uksen huojen ta lui sesta; toimenpiteistä maanjakamisen edis- täin iseksi; nmmattiMaaralta su-o>Memisesta; kansalkoukulaitoks-en apurahoilta; ^ulkula i tosraihast o n me nos ä än nö st ä w. 1910; Norojen hankkimisesta- niihin me- noihin, joihi^r »vakinaiset maktion tu- lot eiwät riitä; iivaltiolaitMen tillaa 7oSke-wasta ker- jomntsesta; Pietarin su-oinalaisen yhteiskoulun iwl:ionawusta; kanlakoiulukirjaistojen aloustaiinisesia: Tuomen Pankin öhjesääiinön muut- tainisesta; 1) kuunalliGalliöuksesta naalia, 2) kunnallishallituiksssta kaupungeissa, 3) kunnallisista itvackeisia ja 4) 15/7' 1893 annetum asetu-ks-en 5 ja 9 §:» muuttamisssla: sekä Suomen kausÄaiseksi ottamisesta. Mainittak-oon, että '?enraalilkuwe-r- nööri on Macktin-ut kyseessä oöeiivat lau^ sunnot «aMollisesta määräiLMä". sen sijaan, että niitä enn-en cnlvaadit- tu niinisteriivalticschteerin kautta. — Mikkelinläänin kuwcrnöörin lvir- heidän ohjeistaan -oilisi tcbe<lli?ta, käy- iäiinöllistä hyötyä. N^oojalla pitäisi olla myöskiln oma »viljci?>)s, so-inka kaut- ta hän c!si-mer?i-lläi 'l !i ym^.^istöönsä Ivaikuttaisi. Maailaisseurojen toimin- nan mMastilttamisoI luoiftiuin.t anas tajat paljon Tocib-a aiTann, he saisivat eW jä-i-enimäärän sa toimi-nta-innon nousemaan nykyisestä lmnaanimstilas- taan. Myöskin ilmeni wa st a Kaisi a -mielipiteitä siitä, kenelle -cipastajan tulisi ohjeitaan an-taa. T-oifet tahtoi- ivat wöZ!5entelHin rajoittaa Wuomaan jäsenien hMM kuin taas jotkut Pu-- ltiija: pitiwät mUttälnättömänä, että vpastasa saisi toimea wapaasti oman inn-nlärrMensä mukaan, miten asialle edullismmi^ffi k-atisoisi. Meenjsä pidet- tiin su oi aurana, että maatalouden opasiajia ^vastaisuudessa saataisiin maalaisseurojen pa?!vcl!u!sem: alustc- san 'Periaatteita siis Mä kannckcttiin. Mutta nykyisin kat!so:tii>'i. että ei ole wiÄä kaiiijsa-lle tyllin sMvlllä. ne Puutteet ja hei!i'koudet, jo'ta -oloiss-!-m- me on, eimät ole wä-'stöllclmme wielä tulleet tavpeeG suuriO. Sairc-us ei ole lvi elä memiyt sijdäineen. Ja Mar sinkin 'kun siten maalaisseuroManime Marat ki?pailuijen toimeenpanoa Ivar- ten saattaDivat läihi>li!-m-ä -ssä tvast.n- iuudessa kokonaan ehiyä. KiKpailuille- fin tunnustettiin mevkitllLxnsä, kun han ne Main owat oiikein järjestetiniä. Nahapalkiiinot pääasiallisesti wähä!wa- iäisille, kunniiikirja riittäköön Mara k- kaille tunnust-u5s.G. Pitikän ja mon!- Iva i hei sen köskust-elun loppu i u Ioksena oli. etlä MaaniiviljeliKseurojen on ivielä töisiaisciU jaettaiiva maalais seuroille tu>lewat apurahat entisellä ta- lvi'me ni ahnailta in a oli esillä m. m. seuraamat asiat: ?)kaalaisseurojen apurahat. Mu-- :ian inaclaisseu-ralle annettiin lu- pa kävttää saamastaan apurahoista 125 mk. ?esäliäytit.W>n, 75 iiik. niitty- -viljelyAkiiiPaMiin -ja 50 mk. torppari- !vilie!yski>i!pailuun. Jlui-olchden maalaisseuralle myön- neiiiin apurahat a im oas ta a n sillä eh dolla. eitä ne Miltään joGokunnan -m a ii rä äin i i n k i^pa iluihin. Seuran rahaivarojen hoito. Seuran rabasion-hoijaja maanivilj. Otto Äes- kinen oli jät-länyt seuran puhcenjoliic- san iäilytetiÄvKsi seuralle osojetun ja rahi-skvnhoitajan tilaan kiinnitetm: I j.OOO iniiftt -MeÄtcitirjrn N'a>kuudÄli hänen hallussaan <lc?vi?ta seuran Iva- ro is ta. b'nsi kesäinen juhlakokous ja näyt- tely Keuruulla. Maltuuskunnan toi- l»cnpitec!t -mÄ>itM)n suhicen Wvälsy:- tiin. Valtuuskunia clli laatinut kut- slimu-ksen nällptMin ja. lähettänyt 5e- hoituski^vjelmät maalaiisseuroille. Sie- menvsion järjcsielyyn nähd-m h»>lväk- sm i i i n K yi ivölsi om e nW ':>% n (Ji e n cun; f- jei ja pääiettiin a lanaan Mitää >'h- disiyssen ikoiisu!.'entt-a ohjaamaan ja aivustalnaa-a näyttelyn järjestämi- sesjä^ Osuustoiminnan neuwonta Keski- Luomessa. Malt-uuKunnan ehdotuksen mukaises-i päätettiin W)tää Pellerlvo- seuraa soko y-sistÄn tai yhdessä ÄaanlvtlLjelyHeuran kanssa palkkaa- maan csuus-oiminuan neuvojan Kes- ki-Tuomea Marien. Siinä tapauisessa, että PelleiAio ^seura ei- ytsinääi-. sitä tee, pyydeiään tähän- tarkoitukseen apurahaa Malliia r tn. Nuununmaidcn asuttamiskysymyk- sen suhteen hiflvächMiin metiäivalio- kunnan ehdotus, että asia tällä kertaa iaisi raueta Kalustoluettelo. Tilintarkastajien ehdotuksesta annettiin sihteerin ja ta — Mäliaikaisessa kuntakokouksessa jki- wijärwellä helmik. 26 pnä pää-tvttii-n seu- rasioista v-sioista: Hii-tiotan farofajfoulhm piiruStusasiaa ci •iaäic.ttt), waan maJUtiin tv-ianilkunta joka tarkastaa lkoululle oste-tut huvmeet jc ni!- dcn johdolla antaa lausain-t-o-nsa emi kun- takokoiikselle, tähän ivalittiin maantviije- Itj.it Juho Pirranvn, Juho Lyytinen ja Jalmari Leppämn. — Haapajärwen kan sakoulun rÄkeninuAkzi.mik.unnaksi määrä:- tiin sanotim koulun j-ohtoTumta^ — Ko kous «kieltäytyi ltva-liäsema-Zta -toimikuntia joka tilaisuuden sa-ttu-c -Zsa »Ktaisi ku-n- nalle maa-tilan tvaitvavÄaleiksi. — Haa- p>ij'ivwcn ifanscI -MiIim -cpct.ta>'all« ei lu- wa!tu korivausta siitä kun kcavlulla ei ole wiiicln?maata. — Puda>Zjäriwe<n kylä läisten iclicma sakolista fljx.ttojille mcrk- scit-ilviÄa hciniö-iä h-iiwä?syttiin. — saa ren kyläläisiä ei ivapautcttu, eikä anne:- tn mitään huoicn-ni»?ta Taaren salmcn l o j fi n 4>1 ifu Uuma ff u Ssa. j-iunnassa sijaiti«wia tn?kiyl>tiöiden t^- loja päätc-Äiin edelleen »erottaa täysissä määrissä niiden mahdollisiinman wiljc- lys tiwtanwaiiwo-n mukaan, niiltä uto§ cicltai-jc mciiäntuutkita taas asian tun tijain lausunnon pcruÄeclla tarhoin ar- leoZiclcmalla tu-ot-teidc-n artvcm. ?llcensä antoi tämäckin Ml>u» näy'lecn ?inä. miten useissa suhteissa saattaa tul- 1.7 tuhmia päätöksiä kun tuiklihatut ?aa- \Mt siellä c-nenunistön. — Kyllä cl si tarve e n kunnan tvaltuustol —05 Iv-uosien maltiopä^ville jäwiyslä ^ ka. Mikäli ..MiMelin Sanoina-t" owat -iilnkit^tä lL>n ielonteko kokonaan kiero I kuulleet, tullee Ä^iitkelinlääni-ii kuiv^.r- . , , . y , , c f fR -. r ~ ,. r - J Sliii Suiu^en tekee tälläten nöörin Mitfa PiÄettä-lväLsi jonkun ai- walla kcha.lu,en y.m.^maata5ouspy- loudenhoMjan huolcht aatia luetlÄo ,i Mmrnen Sallimia kaa, mahdollis-elsti. pari ku-ukautta. wa- r:nw,en a lilaanpa am i'!el,i ^seuraan »maiiuudesta. Lnet.wloa laa- T^m?avoswn toimeni-Ainaisesti «tSyttamaitä ja määrättä,,ee ^ O»lusto«mn,tahens,en ?cho-ttam„e-5n ditaan kaisi kappaletta ,a on ,en ol:a- iei tt e„ faaitto saatetulsi epäodulli^n joku henkilö sitä tämän aikaa wÄi- la-ulettiin k-eskustelun päättäjäisiä ma wcil!miwa tmnän muoden aikana. Sm : acfclfesti «oitekmimi. Pellerlvon laulu. I K°uwolan ka n a näyt tely. Pa.k-mo- .— Kilvijänvcn maalaisseura irichi wuosil-okou-staan iitfcnUijlän kansakoulul la perjantaina helmik. 25 pnä. Roöko- ilm-isia huilimatta keräytyi tilaisuu.'c^n tumminkin ffiofo paljon yleisöä. Kokous al-koi seuran eji-inichen maamv. ^alm-ari Lcppäsen puheella, j-o-Ssa teh:iin selloa nraalaiss-eurajen periaatteista ja yleisön suhteesta niihin päättyen seloe- nilsicn seuran touni-nnasta fiiluiKc.iö w?i!?delta. <5roamislvuor-oKsla oleivien tilalle tilliin zohtokun>taa-n maa Mv. Giideon kainulainen ja A. Tep-pätän tilalle ivust- raaja Jo-^nas Rckla, s<kä warajäis?nc!ii \ Dawid Tilkkanen. l^o:«!aan. jieo<li-Zu«»ncn ^caamoilje- lyc.jcuran awusia>jina csiiniyaZvät sano- uin icuran me^jänhoidon n«uwo>ja herra c>r. ^oucilari ja maaiuviljelykscn nemvoia azronoomi £. ilhjmon tumpitin am-ilra alallaan puhuen asiallijcsli ja innolla» ivasti na:'.Ä<n Pääcuirtcino^cmme koholla» m: se »'ta, joÄla ihcille sulimmat li t fo fsc r. väliajalla esiteinin «arjvkmvia taita» iyljltyllä, joka -vei kifoiUjcn nuorcounct ja suu-rimina-n ojan ivan-henunisiaii-n o» sanottajista koriaan uniolan rnaiile. Ll.o oliiin jo lähenipänä 12:sta yöllä kun me lviimeiset siellä läihdc^iin. ^cutuucllvon ei :unttmut — sillä inroc oli mielissä. — Haapamäen ja sen ympäristön maalaisseura piti ensimäislä wuosiko» touslaan tämän J:n 6 pnä Soilan Pos- Uva. ^ Esimiehen lausiUtua yleisön tenvetiit» .e?.'si, alkoi kokouksen wirallincn puoli. E niinen johtokunta, jolka perus>ta»vassa tvloukscss-a luiime joulukuulla tuli toali» n'lji, Maliniin uudelleen seuran täy-:än- nollisiä asioita hoitamaan ja aatteellisia aj:oita ajamaan. Johtcknntaan luulu- iva:: E. Maissi esimiehenä, W. Ilmonen ivaraesunäehenä ja vahaöVnho-itajana, O. Alanen kirjurina sekä muina jäseninä I. T>)!?älä, S. Harju ja E. Mivtanen. Tilintarkastajiksi valittiin opettaja A. salokannel ja tilallinen E. Murtomäki sekä moralle rauwtienv»ir?am. I. Raekal» !iv ja asioilstja O. Ruoho. »läsrilelyn alaisena oli myöskin seuran ti :min-la-alueen tarkempi määrääm nen. siihen ko^ou-s ei kuitenkaan katsonut ol.'« loan yksin oikeutettu, »vaan on asia rat» kai?talva Keuruun maalaisseurojen yh» teiscssä kokouksessa. Toimoitiin, että lä^z» tännlssä aluZji tultaisiin ilman piirija» 5oa loimeen ja sitte kun on saalvuteltu kokemuksia, niin «voidaan tuo jako ehkä onnellisemmän suo-riuaa. Uusiksi piiri» miehiksi tv-alittiin A. Nemala, T. Haikka ja Z. Mäkiaho, sekä ennen »valitut piiri- michot uudelleen nimittäin S. WaiH'l, W. Ilmonen, O. saarimäki, I. Nöyrä» ncn. Fr. Takari, O. Peltoniemi, T. Har» ju ja (5. Juusela. Kesäkokous pidetään elokuulla Haapa- mäen Nuorisoseuran talo-lla ja sen yhtey» de-^sä koliteollisuustuotteiden näyttely. Ensikesän aikana pannaan toimeen sen» ran jäsenien kesken kilpailut: niittyivil- selyksessä, juurikaslvien ja mihantare- fin lviljclykscSsä sekä 3 Muotia ke}:.v.ui nlaa-.alous'ilpailu pilkutilallisten, torp» parien ja mäkilupalaiSten keÄken. ki^- vailnjen lähempi järjeAelh jätetdiin jo^» lokunnan huoleksi. Päätettiin myöskin 'ehdä seuran puolesta yhteisostoja sie- meincn, apulantojen y^n. maanw. tar- n-iklelden hankkimiseksi. Piirimiehet ot» :a:r>at tilauksia ivastaan sellaisilta henti- töillä, jo-tka warma-sti pysyivät tilauksen» sa lakana ja suorittatvat aitoinaan mak- s ui. Keuruun maanw. näyttelyyn kehoitei» tiin tvalinistamaan eriZtäin hy«viä ja käyiännöllisiä kotiteollisuustAottcita sekä kaikin pu-olin toimimaan näyttelyn on- nic-tumiseksi. Piirimiehille lähetetään e- rikoiset kiertokirjeet esineiden laaduÄa y. ni. seikoista. Raalivtuun 23 p:nä klo S i^>. pide» tään MaaniviljeliMeuran kyläkokous I» sossa-Loilassa, jossa pidetään esitelmiä maatalouden alalta. seuran edusiajiksi MaaiUviljely-zseu- raukemälkokvukseen tvaliuiin toijppam I. ryiiMlä ja emä mä E. Kolho sekä Maralle tilall. C. saarimäki. Kahiviloman peräslä pu-!iui neulvoja luettiin K.-s:n Maanloi-lzelys-senran ehdollisen mu?ainen -chösuun-nitelma iu- l e ivalle -toimikaudelle, jM y'simi-ell'cc-ti l-yU'ä'!iyttiin. Niin ollen tulee seura en- si kesäkokouEeusa yhteydessä wime.'nva- .itinään käsilyöiiäyttelyn, joka vi!>c:äär> ivalmiötamana Keuruun maanlvilici!'-- nä'ittcli)ä Marten, setä Mpailllija kynuös- \ C. Alanen niaanune micnli- ja tuonli- ^ ::laS:on jchdasta sc?ä mihin se mei:ä ivelmnittaa. Äliironsomi Ä. Ia las käsitteli esitel- liläc-sään ka-rjanj,'.l»stuskysymytscn tär- keritä karja-talouden kohottajana. Esitel män johdosta sukeusi pitkä keskustelu, jc-^sa hanvat osanottajat sangen laajaSli io-^Ieiielilvat niuä epÄohlia, jotka mci- täisi, maä edellisille waltiopäiwille on asiassa jätetly. Lausui voiwo.taltva>jsi. eliä walioSuiita perinpohjin ottaisi ivalaislcksensa tällaism -ministerineu- »ocs:on toiminnan puolita jakson tör- feäiä wääristcli>ä sekä Malailsisi, min- kälaiseon Matoon halliisija joutuu täl- laisen toiminnan kmötta Suomen edus- kunnan ja kansan silmissä sokä ehdot- ti, «:iä maltio oltaisi >.yyt toimen huos- :aansa. ES. Junnila (skicm.) huoinaut- :i, että esitys pyrkii iyekanauliitaitvai- suuden konnalle, muita sen perusteella »> Uusi rautatlehanke. Kuoreveden anonut, että ^ kunta on senaati.ia Sen jiillestä jaikettiinlfin yhteistoi- tuo-mariP Kouwclan karja-näkitielyyn intaa erittäin -suurella innostuksella maiiltiin lnaan!wilj. E. Korhenen MiitajaaMia. Kunniakirjat. Maalaisseuran hank- niillä päiwä>llWä, sotika Maa-Mvil seuran Puolesta' oli- hommattu maal teur. edustajille. PäimällisteN aikana k:inia kumiiai^ia-jal^naUctta paateitt'.! iuiii,likin keskustelu omivan marsin t»Yi'dä maalaisseuroille 25 P. !pl. sanarikaÄa. silloin naapuri naapurille Unden karj^nhoitokoulun paikaliii uomen Zva>ltioiiwaroilla, ikoetii mielipiteiltään sewi-!ellä. M-t- pääteltiin kannattaa -maamv. Ul-el uomen iomi jänhoidon alustaja O. Alanen kiin- Koihclen omistamaa «ilon taloa nitii edustaijain huomiota puheessaan W.itasaawlla. kzlikaÄvatuksen tärkeyteen, kansaiiii".e ] luonteen ja allaaiKnankatsomuksen ^ ~" lniu^dcstamiita. 0 .... 2 Pä;m«m jAMä rchdlMin! ~ L.sawaltuusnneswaalis,a ja, ozitu<se-?sa y.m. ja l-wuotiscn ki!pai- .dän maatalout-lcmrme pitämät -alhaisella lun f o fi c I ä i iu:c n hoidossa sekä torppaa- ^ kannattamatto-malla kannalla. Parannus- miljeli/ksessä. Sa-moin alotetaan länä keinoista armeltiin oleman tehoLkaäta m. Miiotena Z-N'u>otinen.kilpailu niitityirlj?- 1 m: MaaMviljelyssuuntanune muut-tami» liu-ten kunt-oom^n^sa erityinen ^nen, enemmän karjatalouden tvaatimuk- den mukaan. KaiKi -kilpai-lut pääteium ^ mukaiselle kannalle, josta seuraa, e:- aub' julistaa en-si tilassa ja Moi ntibri tä sumviljelyksiä rmvetavn kehittämään, osanottajiksi haluamat nyt jo iliiroittu,:- juurikaslveja ja mihantarehnja paljon t.na seuran johtoku-nnalle. ! suuremmac^a määräosä »viljclomään. S.-3:n A^aan^vi-ljelysiseuran kelvätk».'- <Iiu>!stoiminta-aatctta o-n koctcttatva en» koukseen -seuraa edustamaan walii:i 'N t'ö!ä nxxmakkaainunin kansaan zuulrut- maanM Juho Puranen ja hänen ollessa taa. Karjanonristaja p:cncll ik'.n cStcttyiia esi-mics Jalmari Leppänen. ! :»a:toniäärällään o-n saatalva osuuSine:» Kun sa-notussa maantvikjelysseuran ko-' icriä kannattamaan. A^aaMviljelijäin kou-sessa tullee yhtenä tärkeimmistä estl- ammattitietoja on kohotettaiva kirjall!- le maalaisseur-o-jen tvastaisen wiminnan suuden. kokousten ja cpiÄeluretkeilyjen jos mahdollista, jo lähimmässä tule- maisuudessa, tahi kuidenkin senaatin sopilvaösi katsotti om a aikana rÄkenne'!- iQisiin noamaaliraueinen rautatie, jo- citci; I-— i fa W>lppulan osenuÄta ö ;'*if^u^tdicimaan kons-ulenttr Fr. liialla tuli.lvat MlZiturksi talona»,ista- ei kyyiilaiios-»uumaan w.Äa. ^-«attatsim KnorSoeden m»ion p-h'-z>'^ ^man jMosta metsänpä G. Nmmnela 1.343 ääncilä, Mari- jois^uolisoen paahan MelaKko^en yla- ^ .Nttsmnaan korlkokaimoSla M mot- konh^iiaja W. Buur 1,3-13 ääncilä. yhiei ^kunnan harr . ^ .p ^ puolella olelvan »-.s. Hopunllchden eie- s-jpääomiemme suo!ja-a.inisesta tuhlaa- f ,, Mrniinlvf ie ;i rnil r uu oibcit<ri-n M Pifika "ot ««.«• iSr« äätä a .-m m» «IM» I WHM 1!«« 5»l» iä «" «• Ri-«i teista, joiden mukaan korkokaiita »net-. i,t>ii ään., s^min. johtaja K. Raitio säpääomalle -on lasket Mv a. ^MMin ^vn., tohtori G. Palauder 986 huomautettiin miten^ metsän korko' - zän.. kolleega G. A. Stoore 986 ään., kania puntawaran hickqen kohoami.^ qsr ääoi.. lei. eduskunnan oikeuteen tvaltioimaraini määräämisessä, sekä hu«watM,^ että sninisderineiKvoÄo on alitanut käsitellä maamme wali!icwaroja aillvon mieli- waltai>sesti säästellen sellaisia eriä. joi-- ta cduskunta on taytonut myöntää tulisi olemaan 2 ä 2'/- ldn. pituinen. - Maantiet. S-m-A m m,' 9- A°>B°dt 986 ään., lei- ÄKSÄÄ i SÄ SÄ ' El 960 ään., wh.°-: «. keskittäminen, niin otettiin se asia ^ec- kustekun alaiseksi siinä muodossla. että s: ivaisi olla e>väs!i>kscnä seu-ra-n eduÄajalle edellä sanotussa tilaisuudessa. Tiiiä syntyikin lvil^kas keskustelu, jossa mieli piteitä lausuttiin puolelle ja trn^sell?. — Vlcensä Miin "kumminiin firtä mieltä, el iä maalaisseurojen olisi liittymällä n- seampi tzhteen palkattaiva neuwojii. jo'- ka opastaisilvat piirissään kaikkia talou- dellisia töitä ja Hommia, niirtä suunnibci- iae<?ia ja tvaNnistellessa. Mutta si-ttenlkim tuli esille toinen puo- li asiassa tällaisen neuloojan toi-miirnan keskittäminen, «niin tahtoilvat miolipiteet risteillä ^konaan hajalle. PuheeMvuoro- ja iä»)tettiin ny-t tuhkatiheään, wiisct lah- toiwat neutvojan opaAaanaan ivaan seurojen jäsenille, toiset antoiivat jäse- nille etuviikcudcn -mutta myönsimA mu- pojalle jvapauden ajan riittäessä a-!vu-1- taa maalaisseurojen ulkapuollella ole- «nakin. —t MMtamat tahtvkvat nen 'vo- jan ivapaaSsi yhtäläisesti kaikille. — ka ii l ta. Maan«n»stnsolo>ja kortetta iva johlaa tenvccscen suuntaan, joSta k»u« raa. että maanomistajiin saadaan >uur» t:i'iuia-n rakkautta ei ainoastaan anuna:- mutta myöskinhoide:t<nvina.'i 5- Ir.yi;n taloihin, etteiioät niitä Ia lippa illa i'uuden triltua arUjifi tilahuijaroille. Torpparien asema on nuiö>skin saatalva tiirivaluksi ennenikuin heidän e^isty-iniseS- :äon Mo-i tuloisia odottaa. Ko'ouksen päättsityä seurasi illanmiet- to ivaihtelclvalla ohjelmalla. Tertvehdiis- puheessaan W. Ilmonen teki selloa aat- teista, joita maalaisseura kontaa elä mään soNnt-taa. Toilvoi seuran pyrki- mylsille iväestön i^siimeliStä kannatusia. ..Heinäkuun miides päimä" lausui L. Jo kela sekä muutamia tunnelinalairluja e- silti sitran säest»iikscllä E. Mirtanen Mi tenkä talossa silloin käy kuin isäntä ja nnäntä ivaihtalvat rooliaan, kertoi tun netulla hliiinoorillaan I. Raekallio, telmän metsien lehiMsestä piti O. Ala- nen. Raumlaissii jaarittch» e,rtt» E.