I^uvsnkins joulukuun 24 p:i>5 ki:o 147 — 1910 ^em, okjas iieizmine! l<uii "N vuocl^i, 5vnl<in I) I>) t päiv ä, pitlcä )?ö, s>n parlmilnmill.^.in, miltei mali,lc>tnata t^ö, ^>Il>>!n t.'u^>>.ln rannan t.^<ua päivää tu^I<in nälicläänl<ään, ^>II»:n, M"in vnl<^n)ul>l^n armniiinta vietetään. .Vil<ai<^u5i IclÄmein, iskäin, licn^^n -?czili6ut salnmunset, l >>ivoI<1<!>,immAi! d>ivx> monn) t: potti x pcru^tt^t, V.llt!l.l<,i pnis v.upununn^ Kimulilta (DIvmpnn, cllioin tui viin Iiäclis^änsä iuoKSut t^!(iot>»i, ^äcle^ruuinin otsaltaan Iv.i>I»ttanut l>el. /äi^iii^on so^clxiliin c^necnä l^racl. killoin, killoin valun tuo^a ilme^tvi I<ii!n aA>iniI«)i, Lillein maan ja taivaan I^uoja siiloa-ailieen suuren Loi. Xun on tullut nieluun .^)i<s>', väivä mennet piilolion, Oma luottn rauenneena, oma neuvo neuvoton. Into pc.j^a, toivo tiekään, lamass oma viisaus, ^stui minne, vastaan kaikuu tuomio M kadotus, Xun se silloin silmät nostaa, katsoo, kuutaa taivaaseen, ^ille valo välkäktääpi, Jutila saapuu s^xlämeen. Xataluutta kaikkialla, rikos Iioitaa valtikkaa, llimvn lö^kää ilma täynnä, x al^e tietä vutottaa. X/itä liautoo miesten mieli, m^rk^n visvaa vuotaa s»», t<askas aika. kurja aika: luomen kansan l^ostais katseen kansa rukka turpc-Iicstä ) lospäin. Xo^tais armon taivalialle. sanan tälitccn täln -itäk! l 'äl>t> tuo se ^oliclattais sen lietlclieemiin seimen luo, josta miljoonille ennen virtas puristuksen vuo. lvikos riutuis. sappi sammuis, lumon Iö)'Iikä liailituit» pois, >>lomcn k>»le!st' ilo loistais. jouluvirret kirkkaat sois. X'vt on vuotien svnkii^ aika, valoi^ulilaa vietäinme! .Xvt on luomen kansan svksx-, l leri a, olijaa tietämme! lcrra, c>lijaa tietämme! Kristillinen tt>öwSli ja tulevat waltispSiwS- micsuiaalit. Siitä on nyt jo Viidettä muotia, kun täällä Porissa ennen ensimäistä maaleja yksikamariseen eduskuntaan pideten tämän Turun ja Porin lää niä pohjoisen waal>piiria lristtllisen työmZen keSkuStelukokous. TarkotuS oli silloin selmittää mainitun puolueen kantaa erinäisissä kysymyksissä, erit- täinkn tulemaan waalitoimintaan nähden. Milkkaimman keskus:elun herZtti seuraama kysymys: „Minkä maltiollisen puolueen kanssa kristilli set työmäenyhdistykset moimat käydä Vaaliliittoon, elleimZt katso moimansa yksin maali liittoa muodostaa?" Oso- tettiin eikä kukaan moinut sitä kumo ta, että suomalaisen puolueen ohjelma lähinnä Vastaisi kristillisen työ mäen kantaa ja myöskin, että moal'liitto näiden kahden paolueen mälillä sen- tähden olisi edullinen. Kristillinen työazäki tahtoi kuiten kin pitää oman päänsä ja päätti tässä samaten kuin tämän läänin ete läisessä piirissä muodostaa rman, itsenäisen Vaaliliittonsa. Asettamalla ehdokkaaksi henkilön, joka nautti n. k. rukoilemaisten luottamusta, saatiinkin tämä, paStori Merimirta, Valituksi ensimäisille yksi'amar'- valtiopäimille. Mutta sen jUkeen omat kristillisen työmäen maaliponniStekut tässä maali- piirissä olleet aiman turhat. Ehdo kaslistoja on kyllä laadittu paljokin, mutta Valitsijoita ei ole moitu saada kokoon niin paljoa, että ainoakaan noistz ehd.ktaiSla olisi tullut mai- tuksi. E 'ä tuloZ koko maassakaan heidän maalchorrastuksistaan ole ollut pal joa parempi. Hksi ainoa eduktaja Turun ja Porin läänin eteläisestä maalipiiristä on saatu malitukst. Sii nä kaitti! Paljokohan nyt sitte kris tillinen työmäenliike maassamme siitä on hyötynyt. Aksi merkitsee toki 200 Porin kirje. 44 Joulu. — Täyttäkäämme welwol- t,suuremme maatitoimivnaSsa! — Maalipiirtmme Suomalaisen puo lueen kokoukset. Tullut on joulun toimottu aika. Tavallisesti sen saapuessa on meillä luontokin juhla-asuun pukeutu nut, maa maireaan maippaan kääri ytynyt ja yllämme selkeä taimaS täh- timaailmoineen kaarrellut. Nyt, mus tana, lokoisena lemiää maaemon ka mara eteemme ja pilmet tähtien ki mallukset silmiltämme salpaamat. Mutta siitä huolimatta saapuu joulu samana kuin ennenkin, miihty- myksen ja ilon juhlana, jota me kaikki parhaamme mukaan olemme Valmistautuneet mieltämään. Koko muodin me sitä olemme odottaneet. Me haluamme niin kernaasti miettöä td-S lyhyen sellaisen hetken wuo- deSta, jolloin Vanhatkin tunte -vot nuorwwansa ja jolloin meillä kai killa on mieli hellä ja tahtomme altis hymää tekemään. Ii siksi me juhla- malmistuksissa olemme ahertaneet iloisen odotuksen sielussamme asusta essa. joukossa hymin Vähän. marsinkin kun y'sikamari ja ennestään on ja- kautunut jyrkästi eri kannalla ole miin puolueisiin. Siinä ei cuta muu kuin liittyä johonkin Valtapuolueista Nin'u?n tunnettu, kristillisen työmäen ainoa edustoja miime maltiopäimillä liittyi sosialisteihin. Lieneekö se sitte ollut aiman »valitsijain mielen mu kaista? Se'mZä on, että nämä edelliset epä onnistuneet yritykset eimät ole moh- mis areet puolueita, maan päinmoS- toin. Totta kai heidänkin keskuudes saan on niin järkemiä ihmistä, että he eimät huoli äänestää semmoista, jstka tiettämästi eimät kuitentaan tule maltui'st. Johtomiehetkin tämän nähtämäSii oimaltamat. Äskettäin on ..Tähti"-lehden mukaan Turussa pidct'y kristillisten työmäevyhdisty?- ten idus'ajain kokous, jossa oli kysy mys maalilakon tekemisestä. Kuiten kin pää'ettiin ryhtyä maollliitteja perustamaan — ainakin muutamiin maalipiirenin. Sisu ei siis mitm käZn myönnä, että äänestettäisiin muita kuin juuri omaan nurlkakun- taan kuulumia. Niinkuin turmeltu, tässäkin maalipiirissä on nyt muo dostettu er tymen kr Stillinen työmäen maaliliitto. Mikä nyt flt!e tämmöiseen itskpäi- syytecn on syynä? Onhan eri puo lueilla erilaiset pyrinnöt. Pitäisi h Zn siis kristilliselle työräellekin olla luon nollista koettaa edistää sitä puoluetta jonka pyrinnöt lähinnä mestaamat sen omia. Niinkuin jo on mainittu, on suomalaisen puolueen ohjelma hy min likellä nii ä pyrintöjä joita kris tillinen tyZo.äki ojaa. Tämä puolue on ottanut ajaakseen niin monta ja perinpohjaista parannusta nykyisiin oloihin ja erittäinkin myöZ työväen oloih-n, että saiiim-ne olla hymin kii tolliset, kun ne main kaikki saataisiin läpiajetuiksi. Tosin omat Valtiolliset olomme nykyään hymin synkät ja toi- meet hedelmällisestä maltialliseSta toi minnasta merrattain pienet, mutta Joulu, sinulle minäkin sydämelli sen. termetuloa, huudahdan! Kaikelle lukijoilleni suon todella iloisen jou lun. Täyttäköön joulu heidän kaik kien toimeet täysin määrin Samolla lausun sen toimomuksen, että lukijaini suuri joukko seuraa mana jouluna olisi »ykyistäkin lukui sampi. Sen päämäärän saamutta- miseksi tulisi heidän kaikkien tänä joulunaikana pienen korren metää. Tuhansista pikku korsista suuri ke?o syniyy. Joulun ajaksi omat meille sattu neet maalimalmislukset. Miimeisten muofien kuluessa on enneakm ollut siten asianlaita. MutÄ koskaan en nen ei mielä ole siten sattunut, että maageihin ol>si käytämä jouluajan pyhien keskellä, niinkuin nyt. Tätä omat toiset ehkä pahotelleet. Heisiä ei ole tuntunut hauskalta, että muo- den suorimpana juhla-aikana, joka niin mielellään aina Vietetään omais ten ja y«tämä'n parissa, on asetettu tzpahtumoan maalitoiminnan kiihkein ja työrikkain esa. Tämä seikka on ehkä joitakuita houkutellut suorastaan syrjään metäytymään. Nä'n ei kumminkaan olisi sic nut, eikä saa tapahtua. Meidän tulee joka tapauksessa muistaa, etlä yksi tyinen rauhamme, etumme ja humim- tämä osaksi johwu juuri siitä, että täällä on niin monta puoluetta tais telemassa toisiaan mestaan. Ja toi selta puolen puoluehenki jz puolue- katkeruus mitä tMumimmin eStää ja haittaa kaikkia pbrannuSpyrintöjä. JoS me sentähden tahdomme todelli sia parannuksia, niin on meidän en nen kaikkea pyrit! ämä mähentämään puolueita e.kä suinkaan niitä lisää mään. JoS kristillinen työmlki to» dellakin harrastaa olemien epäkohtien porintamisti ja kansamme pelasta mista sitä uhkaamista «Larsista, niin miks ei sen somi yhdessä suomalaisen puoluem kanssa koettaa aikaansaada niin paljon hymää kuin suinkin on mahdollista nykyoloissa. Suomalainen puolue tosin ei kanna kilmessään kristillisen nimeä. Ja epäi lemättä sen rimeissä kyllä on semmoisia kin, jotka omat kristinuskolle enemmän tai mähemmän Vieraita. Mutta sem moisia kyllä hymin saattaa olla itse kristillisen työwäenpuolueenkin rimeis sä, nimestä huolimatta Eikä mille kään valtiolliselle puolueelle somi asettaakaan semmoista maatimusta, etlä jokaisella sen jäsenellä pitää olla joku määrätty usko. Sitä mastoin puolue kokonaisuudessaan kirkkoon ja kristinuskoon nähden moi asettua joko mihamicliselle tai myötätuntoiselle kan nalle. Suomalainen puolue tahtoo ed'Stää kirkonkin toim!ntaa kansam me hymäkst, mi'äli se maltiopäimillä moi tulla kysymykseen. Tuntuu silti, että tässä on muikut- tannssa jonkun! linea miha ja epä luulo jossain mäörin toisin ajattele» m!a maStaan. Mutta semmoinen ei suinkaan ole mitään erikoisesti lris tillistä. RakkauS ja luottamus ra kentaa, mutta mha hajottaa. Et kristinusko myöskää-! kehota järjetlö mä-ti Valitsemaan. Emme moi käsittää muuta kuin että erinnen kristillinen työmäenpuolue tässä maolpirissä cn suorastavn mahirgotsi sekä isänmaalle ylipäänsä että erittäinkin juuri kristilliselle työ mäelle itselleen. Punnitkoon jokainen o mass tunnossaan tämän asian ja kannattakoon sitten äänellään sitä puoluetta, minkä hän paraiten huo maa ajaman niitä pyrintöjä, jolka hänelle erityisesti omat kalliita. Muun- lainen menettely tekee sxi'till sen lyö mäenlii'keen ajattelemien ihm stea sii missä mähemmän armokkaoksi. Eduskunta-ehdok kaitamme. ik«ltaseppä Isak Eoha. Näin maalien kynnyksellä mietteet ennen muu'a k^äntyDät tietenkin edustaja-ehdokkaisiin. Porin listalla n:o l l ja Mer.karmian listalla n:o 19 on ensi sijalla kultaseppä Isa k S a h a. Että häi on mics paikallaan, siitä kai on main yksi ajatuS. Kultaseppä Saha iduStaa ensiksikin laajaa kansalaisryhmää, johon kuuluu suuri osa kaupunkien ja melkoinen luku maaseudunkin mäeStöä, torkoi- tcmme käsityön- ja teollisuuden har joittajia, joilla, mitä elenkin suoma laiseen puolueeseen tulee, ei tähän asti ole ollut marsin aista ammatti- mieStä eduskunnassa. Herra Saha omaakin marsin huom^ttam Sli am» mattitomeriensa luottamuksen. Heidän puoleltaan on hänelle uskottu monta törkeätä tehtämää, jopa omat keskuu dessaan kohottaneet hänet rintamamie- heksi: yksimielisesti malittiin hän Suomen kultaseppien liiton puheen johtajaksi; hän on monta muctia ol lut myös Porin KäsilyZläis- ja Teh tailija-yhdistyksen johtokunnan jäse nenä ja on nykyään sen puheenjoh taja. Porin kunnalliseen elämään on Sa^a ottanut t.hokkaasli osaa. HZ- nen kykyänsä on monessa tärkeässä tehtävissä kysytty. HZn on pukät ajat ollut kaupungin maltuuStoSsa ja siinä toiminut useissa eri m eliökun nissa. Hän on ollut jäsenenä kansa koulujen, teollisuusko» lun ja käsityö- me eimät sa? meitä estää m e lm ol- lisuuksiamme täyttämästä. W?a!eihin nähdm on melmollisuu- temme kolmenlainen. EnsiP, äänes tysoikeuden käyttäminen on yhteis» kunnallinen teh'äwä, jota ei saa jät tää täyttämättä. Toiseksi, me olem me we?w)lliset aina hankkimia» täy den selmyyden osioista, jotka maa leissa esiintyivät tuloksiin määrääminä ja äänestämään oikeaksi hamaitse- mamme kannan puolesta. Kolman neksi, meidän tulee koettaa saattaa niin monta kuin mahdollista makuu- tetuksi siitä, jonka itse oikeaksi käsi tämme. Ellemme näitä melmollisuuksiamme täytä, emme woi kansallisten onnet tomuuksien ja erehdysten vikana Vie rittää Vastuuta omallatunnoltamme. Törkeitten ja Välttämättömien teh- tämiemme täyttämisestä ei meitä edeS joulun aika moi Vapauttaa. Mu ta näihin nyt heti suoritelta viin maaleihin nähden on lisäksi muiStettawa Vielä eräs tär'eä seikka. Keisarikunnan mollanpitäjäin ja he dän maassamme olemain apuriensa tarkoitukseni on eduskunnan hajotuk siin ja luonnottoman usein uudistu miin maaleihin nähden ollut Väsyt tää kansamme tuloksettomalta näyt tämään Valtiolliseen toimintaan. Eri koisesti on siten laita nimenomaan läiskoulun johtokunnissa-, kuulunut holhouslautakuntaan ja on nykyään sen Varapuheenjohtaja. Kultaseppä Saha on monilla mat koillaan ulkomailla laajentanut tieto jansa. 'Paitsi omilla liikeasioillansa, on hän saamillansa matka-apurahoilla kolmasli käynyt KeSki- ja E elä-Eu- ropaSsa tutkimusretkiä, joi?ti ylei söllekin on matkakertomuksissa annettu tietoa. Sahan asiairituntemusta on laajemmaltakin huomattu. Hänet Va littiin Suomen teollisuus maitokunnan puheenjohtajaksi, kutsuttiin jäseneksi senaatin asettamaan komiteaan y'eisen tulomeron Voimaanpanemista merten walt'on Verotuksessa ja mielä juuri äsken kutsui senoalti hänet ammatti- simiStySkomitean jäseneksi. Nä n hänen tehtämänsä jo läh:nee eduskuntatyötä. Herra Saha on täten mähitellen laa jentanut kokemuksiaan ja tietojaan yhteiskunnan eri aloilla työskennelles sään ja omaa näin ollen edellytyksiä lainsäätäjän welmo'ttawan tehtämän suorittamiseen. Suomalaisen puolueenkin rimeissä on Isak Sahalla merkkipaikkansa, hän kuuluu sen johtohenkilöihin paik kakunnalla. Hänellä on myöskin sa nan ivoimz mallassaan, se on ylei sesti tunnettu. Ii uupumatta on hän sitä käyttänytkin, marsinkin raittiuSasian puolesta, joka on hänelle sydämen asia ja jota ajaes saan HZn t etää kansansa, isänmaansa kalleinta asiaa edistäviänsä. .Sen- Vuoksi tämän Vaalipiirin raittiusmäki ymmärtää kenet se eduskuntaan tah too — juuri sen miehen, joka niin loppumattomalla innolla on aina ja joka paikassa raittiusaatteeseen har rastuksensa ja työnsä pyhittänyt. Tu run läänin pohjoisen maalipiirin raittiuskansa maaleihii! Isak Sahan nimi on lis.oilla v:o li ja 19. Suomalainen puolue. III. Mä rinnan kieliohjelman kanssa kehutyi suomalaisuuden liikkeen ja stuemmin Suomalms.n puolueen muu kin yhteiskunnallinen ja mattiollmen ohjelma. Snellmanin ja suomalai suuden liikkeen ohjelmaa määräämä korkein rhje on täSjä kohden ollut kansakunnan edislyS, sen kehityS yhä iäydillisempään toieuttamalla itseään: kansallisen mtljelyksen moittokulku. Aiussa viirat suomalaisuuden mie het taipumatsia etsimään tähän pää määrään johtamia keinoja mapza- miehisyyden iohtopääiöksistä, mutta marsinkin 1860 lumulta asti alkamat ne luopua taloudellisen l b.-r^liSmin opeilta, ja kääntyä n. s. historiallisen koulukunnan kannalle. I? Snellman puolusti use n m. m. su?jeluStulleja ja yhtui kannattamaan !yöwäen suo- jeluSlatnsäädännön alattetta. Hänen oppilaansa Th Rein, Arjö-Koskmen (toisissa kirjoituksissaan myös A. Meurman», ynnä muut asettuimat täydelleen kannattamaan ..maltion mäiiintuloa" heikomman hymäksi ja maatimat siis tehzkaSta sosialipol it- tista to mintaa. 1830>lumulla tamataan Suomalui sen puolueen miehiä perustamassa lyömäenyMstyksiä ja ajamassa mil- loin mitäkin vhteiökunnalliS-maltiot- lista asi?a. T-tssä ei ole edeZ kaik kien tärkeimpien toimien miilta^mi selle ti'a?. Sieltä täältä poimiaksem- me saatamme main mainita, että jo m. 1381 prof. I R. Danielson W U- mojassa maati eduSkunta-uudistvSra. kaksikamarijäriestelmää, joka silloisissa oloissa oli radikaalinen uudistusehdo tus Samaan aikaan ryhdyttiin kaik kialla suomenmielisissä piireissä maa limaan LöniaStsikon alentamista psr marissäädqn maaleissa. 18Wn mal tiopäimillä teh'.iin jo äänioikeusolojen parantamista tarkoittamia anomuksia Ja seuraamilla eli 1835:a maltiaväi- millä suomenmieliset Jaakko Fors man, JihanSlon, Dintelson y. m. samoinkuin Irjö-KoSkmen senaatissa koettimat saada ääniasteikon rajoitta mista airakin kymmeneen. Kamari herra Taube ja Lauri Kimekäs esitti- mät samoita Voltiopäimillä kuului sansa säätyjen yhteisistunnossa ensi kerran „mieS- ja ääni".periaatteen. Turhaan. Ja turhaan yritettiin raaS- tumankokouksiSsa kerta toisensa perästä asteikon alentomisia. Kun Suoma laisen puolueen jäsenet routavuosina tällä kertoa. He omat oi'ealsiemm hämittämiktoimenpiteet ulotuttaneet yhä laajemmalle ja owat siinä mene telleet niin kaikkea sekä asiallista että muodollista oikeutta polkemalla la malla, että heidän menettelynsä on synnyttänyt mastalause ta eri maiden maikutusmaltaistenkin piirien tahoilta. Tätä ulkomaiden Väestön myötätun- tia meitä kohtaan lisäisi suuresti, joS kansamme maaleissa osattaisi olemansa malmeilla, jokaista naista ja mieStä myöten saapuen uurnille panemaan Vastalauseensa olemuksensa peruS- edellytyZlen hämittämiStoimenpiteitä Vastaan. Keisarikunnan hallitusher- rat omat tästä selmillä ja siksi he koettamat mäsyttää meitä maaleihin ja maalitoimintaan. Muita siinä he eimät saa onnistua! Suomen kansalla täytyy edelleenkin olla jälellä hitunen silä Saarijärmen Paamon sitkeyttä, josta runoilija on niin ylemäSti laulanut. Maltiollisen ja kansallisen hallan jälkeen on sen kerta kerran p-räStä uSkallettama tuhottu lyö md<lleeu mereksin moi- min suorittaa. P-meinä aikoina täy tyy yksilöissä elää suuri ja pilama rakkaus isäinsä maahan, rakkaus, joka an'aa V.imaa kösimarsiin ja tarmoa mieleen sekä johtoa uhrautu maan toimintaan sen hymäP. Ellei rinnoissamme tällä rakkaudella joutuimat senaatissa enemmistöön, saimaz he aikaan armollisen esityksen w:n 1904—0S:n maltlopätmMe. Tässä hallituksen, pormaris- ja talonpoikais» säätyä koskemassa esityksessä oli hyl jätty Varallisuuteen perustuma as teikko, mutta saattoi stmiStySmäärän, ijän ja perhesuhteiden perusteella saa- wu:taa korkeintaan kolme lisä-ääntä. Ikäraja olt 2o Vuotta ja sensuS kau pungeissa 800 m! ja maalla 500 mk. Suomalaisen puolueen Vasemmisto oli kuitenkin jo silloin asettunut yleis tä, yhtäläistä ja Välitöntä äänioi keutta ajamaan ja puoluekokouksessa w. 1904 hymälsytttin periaatteessa sama kanta, jota puolueen edustajat maltiopäimillä sitten ajoimatkin. Wal» tiopäimäin ..työlakon" takia ei asiasta kuitenkaan mielä malmista tullut. Ke sällä 1905 asettui Suomalainen puo lue yleisessä kokouksessaan entistä jyrkemmin yleisen, yhtäläisen ääni oikeuden kannalle Valtiollisissa ja li säksi kirkollisissa Vaaleissa. Myöskin kunnallisesta äänioikeudesta olt aluS» tuS, joka käwi samaan suuntaan, maikka marsinaiSta päätöstä siinä et tehtykään. Wasta m:n 190k:n puo luekokous asettui siinäkin yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden kannalle. Muista parannuSpuuhiSta mainit- takoon main, että Suomalaisen puo lueen keskuudessa jo aikaisin kiinni tettiin huomiota maalaiSmäeSlön ase maan. 1891 .N maltiopäimillä koetti pappissääty saada muokraoloihin eri näisiä parannuksia ja senaattori Ene- berg malmiSti uuden maanmuokralaki- ehdotuksen 1900:n maltiopäimille, jotka kuitenkin poiSlimat siitä useita niitä torpparien hymäksi tarkoitettuja koh tia, joita hän ja useimmat Suoma laisen puolueen johtomiehet kannatti- mat. — W:n 1888:n säätykokoukseösa anottiin jälleen Suon» z laisen puolueen toholta, että h llitus toimeenpanisi tutkimuksen, moitaisiinko ja millä ka malla maassamme a koan sacda ylei nen, nnltion määräämä ja suojelema työmäen sairaus-, tapaturma- ja man» huuSmakuutuS. Dhtenäistä, pykälil» tään laadittua ohjelmaa et Suoma lainen puolue noina aikaisempina ai koinaan julkaissut, jo en sen kannan määrääminen kaikissa eri kysymyk- sissä sanomalkhtikirjoituSten y. m. perusteella maatii jo nyt kokonaisen tutkimustyön. „Wanhojen" suomenmielisten joh tamien työmäenyhdiSlySten päätök sistä ja asiakkaista 1890 lumun alus sa nähdään kuitenkin helposti, että puolueessa lisäksi kannatettiin m. m. seuraamia asioita: ..yleietZ koalupak- koa ja maksutonta kousuovetusta sekä kansakoulua pohjakouluksi", ,,'rtolais» kysymyksen järjestämis ä maan palS. toittamiS- ja muokraussuhteita paran tamalla", ammatintarkaStajain lumun lisäämistä, „työa?äen tilaston hankki mista maltion Välityksellä", „tvöT >äen asunto-olojen parantamista rakennus lainoja myöntämällä", ammattiyhdis- 'uksien perustamista, roittiu-aflaa, 10 luntista makfimaalityöpäimää a-- teettaisesti kohoamaa merotuStc." lLavri KiDekä» > ja pokollisuuSperiaatetta työ- mämmakuutuksissa. Suurin osa puolueen m 1906 hy mäksymäs:ä yhteiskunnallisesta ohjel masta oli siis jo toistakymmentä muotta aikaisemmin eri tahoilla puo luetta pantu alulle; kimijalka oli t»h y tälle Suomalaisen puolueen nykyiselle laajalle ohjelmalle, jonka yksityiskoh- tien resereeraamiseen meillä ei tässä ole tilaa. Se alitettiin mcrsinaisesti m. 19s>o ja päätettiin seuraaman muo- den lokakuussa. Suurimman työn siinä omat suorittaneet I R. D miel- son»Kalmar>, H mneS G bhard, I. K Paasikimi, H. tÄ. P loheims, N K Äcjö-Koskinen, L Ingman. E Ne- manlinna, Ph. Suuronen, A. L sto. A. Osw. Kairamo. ja nti Aleksandra Griperberg JoS sitä merrataan mU- den n. s. pormarilliSten puolueiden ohjelmiin, niin moidaan yleensä sa. noa, että se etenkin kansallisessa ja s^sialipoliittiseSsa suhteessa on pitem mälle menemä, mutta kirkollisissa ky symyksissä, moikka edistysmielinen niissäkin, maromampi kuin näiden. Eri puolueet eimät ohjelmansa sa namuodon mukaan kuitenkaan eroa tsisiStaan löheskään samassa mää rässä kuin toimintansa ja menettely tapansa puolesta. Tämä on pitänyt vaikkansa marsinkin n. s. suurmaltiol- lisen kysymyksemme alalla. Suoma- loisen puolueen kcnta on aina ollut Suomen ja Menäjän suhdetta koske missä kysymykfiseä 1) että kaikki n.uu- to'set Suomen maltiosääntöön, maam me perustuslakeihin, omat toimeen- pantamat näiden lakien itsensä mää räämässä järjestyksensä, 2) ettei kan samme moi luopua mistään sille kuu luman sisällisen itsenäisyyden olen naisesta osasta tai kohdasta, 3) mutta että kansamme ei tule kieltäytyä näis sä rajoissa tyydyttämästä niitä maa- timuksia, mitä muuttuneet olot ja Menäjän oikeutetut edut moimat ted- dä Välttämättömiksi. Toiminta tä- sijaa ol-, niin älkäämme Valittako onnettomuuksia, jotka kestetkämiksem- me tukemat. Isänmaanrakkautta puuttumina me emme omaa kansal lista ja Valtiollista olemusta ansaitse. Eikä meillä niitä silloin moi olla kaan. JoS me llä ne armoSta omat hetken olleetk n, niin ajan mirtain puhaltaissa ne kuk stumat, sillä ne omat olleet h edalle rakennettuja. Kansalaiset, naiset ja miehet! Osot- takoon toimintamme maalin edellisinä niinkuin maolipäiminäkin, että me pystymme jotakinZ ekemäZnsja uhraa maan, kun kansamme etu sitä maatii. Miekäämme jokainen äänioikeutettu maaliin tammikuun 2 ja 3 p:nö! Niinkuin tämän lehden tämänpäi väiseltä numerosta näkyy, pidetään maal päivien edellisellä mukolla Suo- malaisen puolueen kokouksia monissa paikoissa Vaalipiirissämme. Puhu jina esiintymät puolueen edustaja- ehdokkaat y. m. Mutta et ä kokouk sissa esitetyt selostukset moisimat tuottaa toimotun tuloksen, aikaan saadi selmyyttä asioihin nähden ja innostusta mieliin, on Välttämätöntä että kokouksiin hankitaan lukuisasti osanottajia. Pidentäköön siis huol», et ä esitelmätilaisuuksista hymin il- moitetaan ja et!ä ne muutenkin jär- män Viimemainitun kohdan pohjalla on aiheuttanut Suomalaisen puolueen ja muiden puolueiden Välillä symälle käypää erimielisyyttä, joSta oireita saattoi hamaita jo 1890>lumun sääty- kokouksissa ja joka routamuosina ko hosi huippuunsa. Suomalaisen puo lueen torkoitus oli silloin saada hel» mikuun manifesti laillisella tcmalla rajoitetuksi ja siten pelastetuksi sisälli sen itsenäisyytemme ja omintakeisen kansallisen kehityksemme perusehdot. Ja jotta tällainen uusi sopimus Suo men ja Menäjän mälillä olisi moitu saoda vikaan, koetti Suomalainen puolue eStää ilmiriidan syttymistä kansamme ja sen hallitsijan mälille. Tätä tarkoitusta marten ja estääkseen uusia mäkimallan iskuja tuhoamasta kansaamme sekä pidättääkseen mirka- y. m. asemia joutumasta «venäläisten käsiin, pelastaakseen institutsionit ja muodot parempien aikojen moralle tahtoi Suomalainen puolue, eitä mei dän oli erinäisissä tapauksissa yli- moiman edessä alistuttama toistaiseksi laittoman käskynkin olle tälle kuiten kaan koskaan lain pyhyyttä tunnus- matta. Toiset puolueet tahtoimat jyr kän, kielteisen menettelyn kautta saa- muttaa kaikki oikeutemme takaisin. Erimielisyys tästä menettelytapojen erilaisuudesta on ulottunut aina tä» hän hetkeen saakka, mutta on miime aikoina kuitenkin huomattamcsti ta soittunut K. N. Rantakari. Mjz Rt» — Pottimaks»j«« alevtami- >e». Maasan tauppiaskvkouksen pLä'öksen mukaisesti on Sucmen kauppamaltuuSkunnan pääm-liokunta senaattiin jättänyt Suomen kauppias» kunnan anomuksen, et:ä Suomen koti maisen kirjemaihdon poStimak utelen- nettaisiin. PoStihallituS teki m. 1908 senaatille ehdotuksen postimaksujen alentamisesta. Päämaliokunnon mie lestä on tämä ehdotus otettama pe rustaisi postimaksujen alennukselle. Sen mukaan tulisi kotimaisessa kirie- maHdoSsa tamallinen ^0 p. posti maksu vlennettamalsi 10 penniksi, poStikorttimaklu 10 p. 5 penniksi ja muut alennukset samassa suhteessa. Moirohdi» korot »s. Sen johdosta, eltä rautatiehallitus on eh dottanut mientimoin raut tierahdin kcr itettamaksi, on Huittisten osuus- meijer -osakeyhtiö jättänyt ken: äitiin anomuksen, jossa se pyytää, ettei moin rautotier^htia kcr?teltcisi, kcska tuo korotus m. m. tulisi ehkäisemään meijer liikkeen KhityStS. Zlimi tz»mWlii, Eerikinkatu 8. Puh. 4S4. OmiZtajat: Homioikeudennotarto Wäinö Kiwi ja Homioikeuden- kanslisti Santeri Saarnijoli Määrärahat poliijilaitok- sia warten. Kun arm. hymäksymistä sencatin alistukseen miime marraskuun 11 p:l!ä, joka koskee uuden menoarmion mahiristamista Helilrgin poliisilai tokselle sekä määrärahan myöntämistä lisätyn poiisimoiman ylläpi ämiseksi maan erinäisiSiä kaupurqsiksa, ei liene cd^tettamissa ennen kulamcn mucden loppua, on senaatti Helfl»gi» poliiflaitoksee» «ahde» multuuttanut lludenmaon läänin ku- mernööcin etukäteen yte siStä möröistä poliisilaitokselle määröämään suori et- iaivaksi ne marat. jotka maini.un ve- liisilaitoksen menoarmion mukcisest!, joka meroarmio on mah^oiStettu maoliSk. 27 p. 1903 5 mucd^ksi jii asetuksella tamm k. 1-^ p:l!ä 1910 ulo tettu mo!m Ssa pytymään tammik. 1 päimään 1911, kuukcudeös-, ncusemot munitussa laitokseZsa ö8,7l0 mkaon: sekä ersi mucd.n aluSta toistaiseksi palmelukseSsa pysyttämään nykyiseen ylimääräiseen pa!kkou8sääntöön ote» tun henkilökunnan sekä samulla oike- uttanut kumernöör!n tammikuulta etu käteen yleisistä Maroista, niitten määrärahojen lisäksi, jotka omat ote- tut y?emoänä mainittuun menoarmi» oon, määräämään tarpeellisen sum man 75,875 mk sen jaottelun mnkaon, joka tämän muoden miimeiiellä nel jänne! ellä on ollut moimass ; sekä muide» ka«p»«kie», nimittäin Hangon, Turun, Pcrin MaariLnhamini-n, Hämeenlinnan, Tampereen, Lahden, Miivurin, Lap- peenrannan, Kotkan, Sortamaan, Käkisalmen, Haminan, Mikkelin. Kuc- vion, J?ensuun, Maasan, Oulun, IvmZSkylän, Pietarsaaren ja T?rnion ooli.silaitckjlin nähden Valtuuttanut kumernöörit ensi mucden oluita tois taiseksi palirelukseZsa pysy tämään jeZtetään henkem.ksi ja pirteiksi. Toi» mihenkiöden ja muiden puz'ueen eturimin ihm'Sten tulee itse aina olla mukuna ja täsmällisesti paikclli. N issä paikoissa, joissa ei mielä o'e ko'ousmalmituksiin ryhdy'ly, teh täköön se heti, jotta kaikella maali» viirissämme emen maaleja kokous pidettäisiin. M Ssä ei mielä ole henkilökohtaista cgitatsioonia järjestelty, suoriteltakoon sekin heti. Tarkka huoli maalipäi» minä pidettäköön siitä, että kaikki puolucen jäsenet äänestämään saapu mat. Näitä tehtämiä ei saa missään tekemättä jättää. Niiden täyttämisestä tulos riippuu. Jussi. Tämä ruumiS ei ole koti. maan uwja talo. ja sitäkin airoastaanlyhyenajan. - seneca. 5skai'eSsa keSkuSteluZsa o» kakfi vuotta teidän puolenne ja määrä puoli. — Seneca, Kuka o» aatelinen.' Jokainen, jonka juonto oi» luonut hqivälft ja lelvoihmi- seln. MielenjalouS aa.etoitsee ihmisen. — Sevkca. Suuria oli kansojen onni silloin, kun ailioaslcan paremmuus oikeutti suurem paan maltaan. — Senei». Todellifimman rauhan antaa hyivH omatunto. Sencc, nykyään palmelukseSsa olemat yli» määräiset poliisit sekä sen ohessa oikeuttanut kumernöörit tammikuulta etukäteen ykeisiStä meroiSta määriä- mään poliisilaitoksille suorilettamaksi, paitsi niitä määrärahoja, jotka on otettu mainittujen laitoksien menoar- mioihin k rpeellisen summm sen jcot- telun mukaan, joka tänä muonna or ollut mo massa, ja sikäli luin kumer- nöörit eimät ole ehdottaneet sitä mä» hennettämäksi. Tämä summa nousee 55 901 mkaan ja kysymyksessä olemat määrärahat yhteensä 190,480 mka.n. M M s. — JloiSta, o»«elliSt» jo» l«a toimottaa ..Satakunta" lukijoil leen, ystämilleen, kirjeenmaihtoj lleen ja asiamiehilleen. Suomalaisen puolueen esitelmätilaisuus Porissa tiistaina t. k. 27 pnä Palokunnan talossa kello Vz8 i. Puhujaksi saapuu silloin tunnettu ja suosittu edustaja- ehdokkaamme jumalursopintohtori Lauri Ingman. Puhujan sel- mät ja ajatuSrikkaat esitelmit omat aina keränneet huoneen täydeltä kuu lijoita. Kehotamme yleisöä pitämään muistissaan tämänkin esitelmätilai- suuden. Pääsy mapaa. Satak»nilMl Mailn- Mljclysseumil wuvfikoko«kseSsa t. k:n 13 pnä moli tiin ensin seuron kuluman muoden tilien tarkastoj ksi kunnallisneumos O. Lilius ja k?r ko- herra O. D. Paloheimo. ^)iäden moramieheksi srokuris:i WUkc- nen. Maali toimiteniin sule mlla l'- puilla ja saimat kaikki malitut 2-l7 ääntä. Hyväksyttiin sitten johtokunnan esiuSm: tu'o- ja meno:rwio. Johtokunnasta eromucroSsa olemat maanmilje ijät I. A. J.akola ja T Junnila sekä maratuomari K. I. Irti rg malittiin kaikki uudestacn saaden kaksi ensinmainittua 242 ääntä kump kin ja miimelsi mainittu 240. Hajaääniä sai ainoastaan kaksi hen kilöä, yhden kumpikin. Otettiin sitten keskustelun alaiseksi amauspuhecssa kosketeltu Maatalo»sk»ul«je» puute Gatak«»«a»sa. Johtaja Tormelair.en huomautti, ku.en amauSpuheessalin mainittiin, et'ei Satakunnassa nyt ole mulNa maonmiljely sen opetusta antamaa laiioSta kuin Kokemäen maamieskoulu. E^etä-S NakunncSso on kolme karj n- hoitckculua meijerckoulu. Pohjoi- seSsa osatsa ma^kuutoa ei ole cllai kaan mi ään oppilaitoksia sinen kun aiman maakunnan syrjässä ollut Osa» ran maanmiljelyskou u pari muo ta sitien lopetti toimintansa. Kansan opisto Kankaanpäässä on ainoa lai tos, joSsa maakunnan pohjoisosan nuoriso saa maatalousopetusta, mu ta luonnollisesti kansanopisto mat aino astaan pienessä määrässä sitä jakaa. Nyi on mainitun kansarop.stcn yhteyteen päätetty anoa maamies» koulua ja puutarhakoulua. Tälle hank'eelle puh >ja pyysi kokouksen kannatus. Maanviljelysseuran ioh'v'uu!a on kyllä anonut maamieZkoulua Laivi- aan. M^tta jokunen, j.ka tuntee maakunnan pohjoisosan oloja, ci moi joutua e?ä'lykleen ar-rostelleSsaan, kumpi kunta, L'wia tai K nkaanpää, o, sopimampi Pohjois Satakunnan maamieskoulun paikaksi. Seud m lucnnollisena keskuspaikkana on pi- dettämä ehdo'toni5Stt jälkimä Stä. Laitinen piti periaatteessa po- rempana maamieskoulun eristämistä kansanopistosta eikä lu.llut sitä yh- diSielmää puolletraman maanwilje- lySh llitakseSsakaan. Maamieskoulu on koulu, jclla on määrättyjen tieto jen antaminen tehtämänä. Kansan opistossa ei ole määrätyttä kursseja, mutta sillä on kyllä omat tehtämänsä yleissimstyklen kohottajina. Gra nit-Jlm o nie mi kehotti maamieskoulujen perustajia käänty mään Porin kaupurqin maltuuston ouoleen, joka on ha!u?aS myöntä mään miinamoittolvaroista apurahoja taloudellisia kouluja marten. Miro sta tuntui, että henkinen ja aineellinen kasmatuS on käymä käsikädessä. M rsa moi joskus kas- maa toisesta paikasta enemmän kuin toisesta, joka on pah». Nuorison yksipuolinen kasmstuS ei ole parempi. Kansanopisto ja maamieskoulu yh- deSIä moisimat cntaa kokonaisen kas- matuksen. Tormelainen kyllä myönsi että kansanopisto on kemytshjelmai- nen, mut a yleensä maanmil elyZkau- lujen ji kansanopistojen pyrkimykset omat toistansa lähestyminen. Päi» mölän kouluja Sääksmäellä piti par haana laitoksena maassamme. Siinä on kansanopisto, maamieskoulu, puu tarhakoulu. East syksynä Kan'aan- päässä aletaan, saod an stiten mal- tiomaroja tai ei, maamiestalmikursst ja osotetaan maakunnalle, että se pyör i sittenkin. Grönlund kannatti maamies koulun saantia Pohjois-Sat kuntaan. Muita yh ä k'peästi koimattaillin maakunnassa maanmiljelySkouIaa. Kokouksen puheenjohtaja on sairallci- seSsa kokouksessa herättänyt s -?mollai- sen kysymyksen ja toimoi, että kysy mystä edelleen ajettaisiin. Hallituk sen taholla tuntuu oltaman kyllä ha lukkaita ajamaan tällaista asiaa. Alestalo ei koskaan sanonu. moimansa yhtyä hankkimaan maa' meskoulua. Mutta maanmiljelys' koulu, käytännöllistietopuolinen, olisi saatama. Jolla on halua oppia maataloutta, se kyllä jaksaa olla kakst muo'.ta koulussa. Laitinen kannatti maisteri Grönlund.n ehdotusta. Tormelainen oli sillä kannalla että maamieskoulut kasmattamat hy- mää ainesca. Oli muuten tyntymäi- nen keskustelussa lausuttuih n mieli piteisiin, koSka maamieskoulun p-ru?- tamista Kankaanpäähän yleensä on puollettu. — Pori» »ätzttämV» Tapa- ninpäimäisestä näytelmä-ill??- ta, jolloin esitetään Z, Topeliuksen ö-näytökkinen murbenäy. telmä ..Regina von Emme- r ithuomautamme miekäkin luki- soitamme. Maratkoon kukin teisen ioulupäimän illan mennäkseen silloin Teatteriin. Näytteleminen alkaa klo i. Pilettejä myydään tänään Sata kunnan konttorissa ja näytän'öpäi- mänä Teatter lla 10—12 päiw. ja 4:stä a kain i.p. Hltopist». JumaluuSopilli» nen tied kunta on hymäksynyt ne mc- turiteetllk rjoituks t. jotka t. k. 8 prä omat suorittaneet ylirpptlaat K. Mat- tila, I. Kaukcmaara ja E. Pentli ja lainopillinen tied kunta ne kirje!- tukset, jotka oikeuStmkmtoa marten omat suorittaneet ylioorilaat A. A. A lto ja B. I. Ranlaiun, vlempää hallintotutkintoa marten Selin ja alempaa marten I. Rekola. Poliifilaitokfie» määrä- rahat. Kun hymäksymistä senaot n alistukseen miime marraskuun 11 pl-ä, j^>ka m. m. koskee määrärahan myön tämistä lisätyn poliisivoiman ylläpi tämiseksi maan erinäisissä kaupun- qeSsa, ei liene odotettcmissa ennen kuluman muoden loppua, on senaatti m. m. Porin poliisilaitokseen nähden Valtuuttanut kumernöörn ensi mvo- dsn alusta toistaiseksi palmelukseSsa pysyttämään nykyään pclrelukseSsa olemat ylimääräiset poliisit sekä sen ohessa oikeuttanut kumernöör n tam mikuulta etukäteen yleisistä Maroista määräämään poliifliaitotselle suoritet- tamaksi, paitsi niitä määrärahoja, jotka on otettu mainitun laitoksen mensarmioihin, torpeellisen summan sen jaottelun mukan, joka tänä muon na on ollut Voimcssc», ja sikäli kuin kumernööri ei ole ehdottanut sitä mä- hennettämätsi. — Kauppa ap»laisko«l» Po- rtt». Porm kauppiaSyhd StyS, joka on päättänyt Poriin perustaa kauppa» apulaiskoulun, on senaatilta anonut koulun ylläpitämiseksi 1,900 mkaa mucdeZsa ö muoden cikana ensi mro- den atusta lukien. — Artvokkaa» w»lt«» Zka» kaaupaä» ka»ka»o»is»oarpa- j aistiu lahjoittaa Porin Karhu ennen tekemänsä pää'ö'sen mukaan. Toiset edistysseurat, seuratkacpa esimerkki! — Werot«sla«tak»uta on puheenjohtajakseen malinnut mara» tuomari Wäinö Armekarin ja m^ra- vuh-enjohtajaksi paloasiamies A sel Alm.i visttn. — Tullilaiwat. Tullilaitoksen ranr^ tzmortiotzöyrypursi ..Mänty» luodon" päälliköksi on nimitetty tulli. HZyrykaima „Auran" pirämies K O. HvlmströN. H ottamaksi julistettua „Aur^>n" perämiehento!nta hoitaa tois taiseksi merikapteeni P. R. Bergström. — Eläke. Senaatti on myöntä nyt Porm kansakoulunopettojalle Mat ti Kauppiselle 1,000 mkan muotuisen eläkkeen, laskettuna miime mc rraSkuun 1 pstä. — H-!«ta«?maat. Senaatti on su>?Iuiiut Lattomeren takamaan kir kollisen sisälähetysyhdislyksen aro» mukseen sacda ladja'si saamansa m:anpalötan rakentaa Lattomeren ky- läläisii ^ hautausmaaksi. — Sää ja keli omat Porissa ja yivpSnstöisä nyt aiman kesäisiä. Lämmintä on useita asteita. Päi- millä on hiukan päimZpaiStettakin ja öisin sataa mettä. Lunta ei oke ni» mekslkäön. Maantiet cmat liejuisina, kuten syy?-tai lokakuussa. TclmeSia ei täällä wie'ä ole rähty jSlkeäköän. Ioulukuuse km mustalla, rapakoisella torilla näyttämät nyt oudoilta. — Elio?einoil«ot«kfia. Me» Unikko I. W rtanen ilmoitti mais traatille miime torstaina harjatto mansa automobiililiikeitS. Lopettaneensa ilmoitti kup- piaS Johan Wilhelm Söderman täällä harjottamansa kauppaliikkeen. ^ Vararikkoasioita. Tuomio Saima Lundenin mararik.Ssa julis tettiin t. k. 23 pnä Talonomistaja F Grönroosin asettaminen marankkotilaan raukesi, kun melallinen on suorittanut kysy- mykseSsä oleman summan. — O«a«käde» oikeutta. Teu rastaja Ä, Halmisen luokse Uudelle- toimistolle teur Stettamaksi tuotiin mii me keskiiviikko-iltana eräs lehmä. Teht in kaupatkin ja Halminen suos tui siilä maksamaan 85 mkaa. Tuo jat, ^ mieStä, seurasiwat tyytyväisinä lehmän kohtaloa siihen aSti kunnes tearastaja oli sen lihoista saanut määrStyn rahasumman kokoon. ll)!yy- jät kun saimat „omansa", oSteliivat joulutamaroita, kunnes poliisi puuttui asiaan ja manqitsi heidät. Lehmä näet oli keSkimiikko iltana lumotta otettu kaupung n 5:ssä osaösa erään talon nometasta. Lehmän „myvjät", työmiehet A. Ekman, I A. Kau- rLb^ck ja Bruno Stenqard koikktkau- purg^ka^ soimat taka-iao s taan kolkon joulun ja myöhemmm luultama-ti muutakin. — „Uatakuuua«" seuraima numero ilmestyy ensi torstaina t k.n 2'i pnä tamalliseen cik wn.