Lauantaina 23 p. Heinäkuuta KARJALATAR Nro 81 — 1910 Mieliin painettalvaa näinä aikoina. Ainoastaan itse kansan korkeam- pi sirvischs, eikä main sen yksityis- ten jäsenten simistys, saattaa ken- ties pelastaa sitä hukkumasta niin- kuin monelle muulle on käynyt, ja säilyttää sille aseman kansakun- tien joukossa. Joka niinkuin alle- kirjoittaja kahden muosikymmenen aikana on seissyt etumartijain ri- missä, ja amoimin silmin nähnyt uhkaaman maaran, se ei enää saata maipua haameilujen fuloi feen uneen niinkuin monikin läm- min isänmaanystämä nyt tekee rauhaisassa kodissaan. Suomen kansalta maaditaan suurimpia pon- nistuksia, työtä ja taistelua henki- sellä alalla, jotta sille mäsiäkin suotaisiin olemassa olon onni. Uno Cygnaeus. Kansaa ei mäkimaltaisesti saata pakoittaa marallisuuteen ja siivis- tykseen. Katoamaton ihmisluon- teen ominaisuus on, että ihminen on onnellinen ainoastaan oman mapaan malintansa mukaan. Juu- ri tämä mapaus on ihmisen suu- rin onni. Keskustelun alaiseksi ei saa jou- tua onko toinen tai toinen kansa oikeutettua allensa alistamaan ja itseensä sulattamaan mieraita kan- sallisuuksia. Kansoilla ei ole muita korkeampia tuomioistuimia kuin historia, ja historia julistaa syyt- tömäkst ne, jotka omat mieneet ih- miskuntaa etenpäin, muorostaan olsmalla yleisen inhimillisen simis- tyksen edustajina. Samoin se tun- nustaa ne kassat, jotka aikaisem- min omat kukistuneet, sen mukaan mitä he ennen perikatoon toimit- taneet ihmiskunnan hymäksi, toisin sanoen, niitten jäMen mukaan, joita ne omat jättäneet olemassa- olostaan. Fleensä on kansalla isänmaan- rakkauden esineenä sitä enemmin pelkästään tarme, mitä alemmalla simistyskannalla tämä kansa on. Tiivistyneelle on tarme ainoas- taan mälttämätön tausta, ja isän- maa korkeammassa merkityksessä on, mitä on henkistä perheessä ja maltiossa, mikä on isiltä perittyä — kansan historiallisten maiheit- ten hedelmät. I. W. Snellman. Marjoistamme ja sienistämme. Meidän laajassa metsä-, aho- ja suorikkaassa maassamme olisi metsämarjoilla ja sienillä suuri kansantaloudellinen merkitys py- symäisenä tulolähteenä kansallem me, jollei kansallemme ominainen yritteliäisyyden puute ja saamat- tomuus olisi pahana esteenä. Suu- rena syynä on tietenkin, ettei asiaan mielä ole ennätetty kiinnittää jär- jestelmällistä ja pysymää huo- miota. Onhan maan silloin täl- löin hajanaisissa kirjoituksissa huo- mautetttl tämän asian tärkeyttä ja malitettu yllämainittua saa- mattomuutta, mutta ei ole mielä ilmestynyt johtamaa kättä, joka tämän asian olisi omaksensa otta- nut. Asian nykyiselläkin kannalla ol- len on sentään maastamme mii- me muosinakin miety melkoiset määrät marjoja ulkomaille. Tilas- tollinen muosikirja ilmoittaa mie- dyksi maastamme puoloja y. m. marjoja muonna 1901: 1,813,200 kg., armoltaan 272,000 Smk., m. 1902: 309,500 kg., armoltaan 62 tuh. mk., m. 1903: 1,484,300 kg., armoltaan 222,000 mk., m. 1904: 2,097,800 kg., armoltaan 320,000 mk., m. 1905: 304,403 kg., armol- taan 62,000 mk., m. 1906: 274 tuh. kg., armoltaan 82,000 mk., sekä m. 1907: 1,030,200 kg. Numerot näyttämät suuria maih- teluita, jotka riippumat tietenkin erilaisista marjamuosista, mutta myöskin, marsinkin mitä hintoihin tulee, järjestymättömistä oloista. Tämä mienti osoittaa samalla, että marjat iviedään „raaka-ai- neena", s. o. semmoisenaan kuin ne maasta saadaan, jalostamatta niitä, jolloin niistä tietenkin saa- täisiin paljoa paremmat hinnat. Sen sijaan saamme niitä ostaa takaisin marmelaadeissa, hilloissa, mehuissa ja miineissä sekä mak- saa niistä hymät hinnat. Ruotsin tilaston mukaan mie- tiin sieltä, etupäässä Saksaan, marjoja ja hedelmiä w. 1903: 3,711,94131, m. 1906 l,839,070:n ja m. 1907: 1,722,534 kruunun armosta. Saksassa sen sijaan nämä mei- dän metsissämme kasmaneet mar- jat jalostetaan ja myydään hy- mistä hinnoista Englantiin, Bel- giaan, Amerikkaan, Etelä-Asrikaan, mieläpä Kiinaan ja — Suomeen Ruotsissa perustettiin m. 1904 «Osakeyhtiö Puolukka", jonka tar- koituksena oli metsämarjojen koko- amisen edistäminen ja ostaminen Yritys meni nurin huonon ja epä- rehellisen johdon tähden, mutta uusia yrityksiä tietenkin syntyy. Osuustoimintamiesten keskuudessa on asia meilläkin miime aikoina ollut pohdinnan alaisena, mutta käytännöllisestä järjestämistamas- ta ei mielä ole päästy selmille. yksityisiä yrityksiä marjojen ja he- delmien jalostamista marten on meidänkin maassamme syntynyt ja toimottamaakin on, että ne me- nestymät ja antamat aihetta uu- sien yritysten perustamiseen. Mitä sitten tulee sieniin, niin niiden ihmisraminnoksi käyttämi- nen on ollut meidän maassamme hymin mähän tunnettua. Halmek- sien ja nauraen on puhuttu tästä »lehmän ruuasta". Marsinkin maamme länsiosassa ei sienien ar- moa tunneta, itä-Suomessa on menäläisten esimerkki paremmin opettanut asiaa ymmärtämään. Jo manhat kreikkalaiset ja roo- malaiset herkkusuut pitimät sieniä suuressa armossa, mutta ne jou- tuimat unohduksiin Rooman mal- lan hämittyä ja masta keskiajalla munkit rupesimat niiden käyt- töä edistämään. Masta kuitenkin miime muosi- sadalla on niiden armoa parem- min rumettu tutkimaan. Kemialli- sen tutkimuksen kautta on päästy selmille, että ne kokoomukseltaan lähenemät enemmän eläimiä kuin kasmeja. Sitä muuten niiden ma- kuakin osottaa. Ne sisältämät pal jon enemmän typpeä, fosforia, al- kaalista aineita kuin pamut ja her- neet jotka kasmiaineistamme omat ramitsemimpia. Kuinka suuri sienien taloudelli- nen merkitys on, osottaa Rans- kassa tehty armio, että siellä maas- sa kasmaman herkullisen tryffeli- sienen kauppa-armo on 21 milj. markkaa. Tilastollinen muosikirjamme m. 1908 sanoo maasta miedyksi „syö- tämiä sieniä": m. 1901: 11,600 kg., armoltaan 18,000 mk., m. 1903: 571,000 kg., armoltaan 86 tuh. mk., m. 1906: 14,100 kg. ja 1907: 55,800 kiloa. Me emme tietenkään pitkiin ai- koihin moi maailman markkinoilla esiintyä miljeltyjen sienien tuotta- jina. Mutta suuri olisi edistys, jos moisimme omaksi raminnoksem- me tottua käyttämään metsissä ja kedoilla kasmamia runsaita luon- nonsieniämme sekä edistää mähi- tellen niiden maasta mientiä. senttiä muodessa moittoa. Onpa ' moitto lisäksi ollut tuntumasti ' alenemaan päin. Huomattama ,on mielä, että tilastoon ei olleen- kaan ole otettu tietoja sellaisista osakeyhtiöistä, jotka kymmenmuo- tiskautena 1898—1907 mararikon tai muun syyn takia lopettimat toimintansa. Kun maamme kaikkein suurim- mat teollisuusliikkeet, joilla yleensä on paljon helpompi tulla toimeen kuin pienliikkeillä, eimät ole saa- muttaneet suurempia moiton keski- armoja, osottaa se selmästi, että teollisuutemme asema mielä on jokseenkin heikko ja että se ei suin- kaan jaksa kantaa mielinmäärin rasituksia. Tämä on ehdottomasti otetta- ma huomioon myöskin joka ta- holla. Me emme saa ulottaa maatimuksiamme niin pitkälle, että ne toteutettuina tekisimät liiketoi- minnan kokonaan mahdottomaksi. Me emme saa menetellä niinkuin entinen akka, jolla oli kana, joka muni kultamunia, mutta jonka kanan akka tappoi saadakseen yh- dellä kertaa kaikki munat. Jos me saadaksemme kaikki edut, joita me luulemme saamuttamamme teollisuuden kautta, rupeamme maalimaan liikaa, moi kyllä niin käydä että teollisuus kuolee ja me itse jäämme ilman leipää. Siitä ei meillä luonnollisesti ole hyötyä, maan ainoastaan mahinkoa. Ol- koon siis tunnuslauseemme: niin pitkälle kuin ikinä pääsemme ma- hingoittamatta itse elinkeinon me nestymistä, mutta ei myöskään pitemmälle! Mitenkä teollisnu- temme kannattaa. Monella on marmaankin se kä- sitys, että teollisuudenharjoittajat maassamme joka muosi kokoomat suunnattomia moittoja ja että heidän mastahakoisuutensa työ- ehtojen parantamiseen aina riip- puu heidän itsekkyydestään ja ha- lustaan riistää työmäkeä. Useissa tapauksissa onkin asianlaita epäi- lemättä niin, että liikkeenharjoit- tajat ansaitsemat erittäin hymin ja että heidän osansa tuotannon tuloksista on aiman kohtuuton, merrattuna siihen, mitä työmäen osaksi tulee. Määrin on kuiten- kin luulla, että teollisuudellamme yleensä meillä olisi kulta-aika, joka tuottaa herroille suuren suu- ria moittoja. Hymänä todistuk- sena tästä on m. m. tilasto, joka Suomen Meisen Työnantajaliiton keskuudessa on koottu ja joka ma- laisee teollisuuden kannattamai- suutta maassamme. Teemme tä- män tilaston tuloksista seuraa- massa selmää. Marraskuussa 1908 kehotettiin niitä maamme teollisuusosake- yhtiöitä, joiden osakepääoma oli mähintään 100,000 markkaa, an- tamaan tietoja muosilta 1898— 1907 seuraamista seikoista: a) asianomaisen yhtiön osake- pääomasta; b) osakkeenomistajille jaetun osin- gon määrästä, sekä c) marattujen moittomarojen määrästä. Tietoja saatiin yhteensä 172 osakeyhtiöstä, joiden muodelta 1907 ilmoitettu oma pääoma laskettiin edustaman 77,47 pros. siis enemmän kuin kolme neljäs- osaa niiden teollisuusosakeyhtiöi- den lasketusta yhteisestä omasta pääomasta, joita kehoitettiin anta- maan ttetoja. Liikkeeseen osallinen oma pää- oma nousi muosina 1898—1902 keskimäärin muodessa noin 118,4 miljoonan ja muosina 1903—1907 keskimäärin muodessa noin 185,6 miljoonaan markkaan. Koko kym- menmuotiskautena 1898—1907 nousi se keskimäärin muodes- sa noin 152 miljoonaan mark- kaan. Liikkeestä saatu moitto oli ivuo- sina 1898—1902 keskimäärin muo dessa 9,4 miljoonaa ja muosina 1903—1907 keskimäärin muodes sa 13,1 miljoonaa markkaa. Muo sina 1898—1907 oli se siis keski- määrin 11,2 miljoonaa markkaa muodessa. Kun näitä määriä merrataan omaan pääomaan, käy selmille, että puhdas moitto muosina 1898 —1902 oli keskimäärin muodessa 7,94 pros., muosina 1903—1907 keskimäärin muodessa 7,04 pros. ja koko aikakautena 1898—1907 keskimäärin muodessa 7,40 pro- senttiä. Osinkona osakkeenomistajille jaet- tiin muosina 1898—1902 keski määrin muodessa 4,93 pros., muo sina 1903—1907 keskimäärin muo dessa 4,18 pros. ja koko kymmen- muotiskautena keskimäärin muo- dessa 4,48 pros. omasta pääomas- ta. Moittomaroja marattiin taa- sen puheena olemina aikakausina mast. 3,01, 2,86 ja 2,92 pros. pääomasta. Tutkimuksen päätulos on siis se, että maamme suurimmista liikkeistä on saatu main 7—8 pro- Ilomantsin Hew. Ust. yhdistys pitää tvuosikokouksensa ja tvuo- tuiset näyttelyt 1-muotisille mar- soille ja marsanalaisille tammoille Lauant. ensi elokuun 6 pnä Tuu- ' ponmaaralla talollisen Olli Ma- l tasen talossa. Kokouksessa tulee m. m. keskusteltamaksi onko „Joen- ' suulaisten" koston uhkaus 3-tal- ' miailla kilpailemisesta huomioon ' otettama. Johtokunta. (K. S. 3 k.) Huutokauppoja. Kaikenlaista. pidetään Joensuun Turisti-hotel lissa ensi Elokuun 1 p:nä klo 2 j. pp., jossa tarjotaan Kontio lahden seurakunnan kirkkoher ran virkatalon metsistä 5,450 leimattua tukkipuuta, joista 4,805 mäntyä ja 645 kuusta. Veto matkat Höytiäiseen 1 ,U—2 Va klmtr. Puut ovat poisvietävät 30 päivään Joulukuuta v. 1911. Puiden laadusta y. m. seikoista saa tietoja huutokauppatilaisuu dessa ja sitä ennen allekirjoitta neelta. Kontiolahdella Heinäkuun 18 p. 1910. K. J. Puhakka. Virkatalolautakunnan puheenj. Ilmoituksia. Kanppa-apulainen. Kilo joutuu etukaupungissa ros- mojen käsiin. „Kello tänne . . . Kas niin ja sitten kukkaro ja . . . mielä pikku- rahatkin!" Kilo: «Mitä muuta saa olla? Mihinkä saamme kunnian lähettää tamarat?" „Knmpiko aisti, näkö maiko tunto on moimakkaam- pi?" kysyi prosessori tentissä. „Tunto", mastasi ylioppilas. „ , . . , iTodistakaa se esimerkillä". (K " 8 " 1 k " 4 40 mm ; ) ..Tomerini Snoppelin moi tun- Tikkalan N. S:n Naisvoim. os. tea parran alkua leuassaan, mutta viettää kukaan ei moi sitä nähdä". Ronwa Täwel: „Sepä on kaunis kappale. Katsop- '• '• 31 P- Hernevaaralla kaupp. fe kappale lota Leimu soittaa. Simogyi, talossa vaihtelevalla oh- • "V ? e ;?'? non f leimalla. Aitaa klo 6 lp. ja ttrbstelee nlliensa lap: nuottt- ' Tprv(ätll1on , v lehteen): ..Moderaton näkyy ole- Toimikunta man, kuten jo armasinkin". ! ° Jotenkin myöhää». I Palmelustyttö (professorille, joka j laskee milloinka seuraama pyrstö- tähti tulee näkymiin) „Herra pro- \ sessori, koska menen hakemaan : roumaa teatterista?" j Professori: „16 pnä lokakuuta 1925." I Suomen Yleisen Käsiteollisuus- Pitkiä minuutteja. i ammatti- ja opettajaosastoille otetaan juusia oppilaita 1 p:nä syys- i kuuta. Lähempiä tietoja pääsyvaati- sitten erään tuttaman luokse Kerran meni mnstalaiuen rippikirkkoon ja tunnustuksen ai- kana huomasi hän papin taskussa hopeakotelon, minkä hän samassa kähmelsi. „Minä tunnustan, että olen marastanut, hopeakotelon", sanoi hän. „Teidän tulee antaa se takasin." ..Tahdotteko ottaa sen, isä?" ..Minäkö, ei suinkaan", sanoi rippi-isä. I „Asia on niin", jatkoi musta- lainen, „että minä olen tarjonnut sitä omistajalle, mutta hän ei tah- tonut sitä ottaa". ..Sitten te tietysti saatte pitää sen", sanoi pappi". Tiesi mitä tahtoi. Kuusimuotinen poika tulee sepän pajan omelle mittatikku kädessä ja sanoo: — Itä kätki pyytää teitä teke- mään meidän hemotelle kenkät. Tättä oliti mitta. Seppä: — Mihinkä isä nyt me- nee kun hemonen kenkiä tarmit- see? Poika: — Te menee Poltin! Seppä: — Meneekö isä yksin Poriin? Poika: — Ei kun hemonen me- nee kant. Seppä: — Minä en tee sinulle kenkiä, koska konstailet. Poika: — Ei niitä minulle teh- täkään, kun tehtään hemotelle! Seppä maikeni. Kuulutuksia. (K. S. 1 k. 4 s. 75 mm.) Ilmoitus. Pielisjärven pitäjän Viekin ky lässä asuvien talollisten Matti Iisakki y. m. Kärkien konkurs sipesän saamamiehet ja muut asialliset kutsutaan kokoukseen kauppias Aug. Karin asuntoon Lieksan kylässä Lauvantaina Heinäkuun 30 p:nä 1910 kello 10 aamusella, keskustelemaan ja päättämään velallisten hoidosta y. m. mahdollisesti esille otetta vista pesän asioista. Huomau tetaan, että läsnäolevat päättä vät poissaolevienkin puolesta. Lieksassa Heinäkuun 18 p. 1910. Toimitsijamiehet. Eion Salastoskoeliiiii otetaan marraskuun 1 päivästä 4 uutta oppilasta. Oppilaaksi pyrkivän tulee ennen syyskuun 15 päivää allekirjoittaneelle joh tajalle lähettää: a) omakätisesti kirjoittamansa hakemus, b) pa pinkirja, c) lääkärintodistus, d) päästökirja, jos hakija on pal veluksessa, e) päästötodistus kan sakoulusta tai todistus vastaavas ta tietomäärästä. Suositus päte vältä henkilöltä otetaan huo mioon ja käytännöllistä kalas tusta harjoittaneelle annetaan etusija. Oppiaika on yksivuoti nen ja tulee oppilaan tehdä ka lastusalalle kuuluvaa työtä. Op pilas on palkollissäännön mu kaan johtajan isäntävallan alai nen. Paitsi maksutonta opetus ta saa oppilas asunnon, lämmön, valon, huonekalut, makuuvaat- teet, pyyheliinat ja pesun va paasti, ruokarahaa 1 mk. päi vältä sekä 60 mk. vuodessa vaa- tetusapua. Evolla, heinäkuun 20 p. 1910. Nils Thomg. (H. 2452) Höylättyä ja höyläämätöntä lauta- ynnä lankkutavaraa myypi kohtuullisilla hinnoilla Rääkkylässä Toiminimi E. Hirvonen puhelimella ja kirjeellisesti. Hintakyselyihin vastaa J. Sa volainen, työnjohtaja. 56 registeriton- nin kantava purjekaljaasi vuokrataan. Lähemmin Ahl rothin Limonaadi- ja Sahti- tehtaalla. f . Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: J&asfen leiMiEaluja, Harjoitustarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva-albumeja, VaJoJ[uva~][eIiyI(siä, lUfiitftuu* ja sJ(itsiJ(irjoja, PHasäilyttimia, Kiiltokuvia, Imufäeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa SEPPELEEN NAUHOJA » S Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. fcianajoa kaikella alalla toimii allekirjoit tanut. Asunto : Nikolainkatu 9. S. Haaranen Asioitsija. ostetaan Myytävänä. Hyvää, viime kesänä kasva nutta siemeneksi täysin- kelpaavaa ruista, itävyys 90—95 %, myydään käteisellä summissa ja vähittäin ä 16 mark kaa heht. Kerimäen pitäjän Kum- purannassa. Olli Hämäläinen, taloudenhoitaja. (K. S. 2 k) Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. myytävänä! Uusi, hyvässä kannossa oleva 18 X 24 em. valokuvauskone, va rustettuna :' m Goerz'in Paraplanat I F /6,5 objektiivilla, 3 kpl. kaksois- kasetilla, välikehyksineen, Engl. (pneumaattisella pika- ja aika- sulkijalla sekä kehite y. m. mal jakoilla, on allekirjoittaneella j halvalla myytävänä. Kone on maksanut 265 mk. Lähemmin kirjeellisesti osoitteella : Juuka & Niemelä. Ville Tuhkanen. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Apj|naris ia J Mj Puhelin N;o 15. J oensuu—Viipuri Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Vuokrattavana Vuokrattavana huoneusto: 3 kamaria, eteinen, keittiö y. m. mukavuudet nyt heti tahi 1 pistä syysk. Lähem min V. Kalliolta. Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . , Tohmajärvi „ Kaurila . „ Värtsilä . tul. * läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. . läht. Kuokkaniemi Niva . . » Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaaratul. „ läht. Alho . . „ Hiitola . B Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea * tul. läht. Hannila Kavantsaari Karisalini _ Tali . . „ Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n n n Viip. Hels. läht. hd O m Ä a p SP 10.46 11.25 11.49 12.04 12.26 12.46 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 5.56 6.20 6.55 7.18 7 .29 7 .52 8.07 8.20 8.35 8|2 9.05 9.17 9.29 9Z K Sf oa o w £. c a 9 9.10 9.4G 10.00 10.29 10.44 11.10 11.25 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22' 2.40 3.43 4.15 4.35 5.12 5.46 6.02 5.00 5.23 6.30 7.08 8.23 8.38 9.53 10.50 11.18 11.50 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.50 7.'~ 7.54 80» 9.IÖ 9.29 9.~ 9.5? Hyyrättävänä 1 p. elok. kyökki ja kamari Muurari Kären talossa. Viipuri—Joensuu Viipuri . läht. Tammisuo _ Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea tul. läht. Koljola Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . „ Elisenvaara tul. . läht. Ihala . . , Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. 7.15 5.31 7.§ö 11.40 1.20 O m & 0 a 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 11.23 2.25 4.50 10.29 6 S» N Pika juna 6.25 2.40 8.00 cc o pr .0» 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.51 6.43 7.ÖS 7.3o 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 8.54 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 8.12 9.51 10.34 ll.S 11.® 5.Ö1 5M 6.01 6.34 6.59 7.32 ?.01 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi H ►0 TT g. tr Asema O o !f • e. S* o cv o ? 8» ? Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti * 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 l 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H c S* : Asema §■ B *= g- 5^. H ■ | S S T3 •O Joensnu ... 6.15 Lehmo . . . 6.27 i 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J- PP-— » 6 I. pp. Sunnuntai- Ha juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, ]oka helposti pilaan- tuu. Joennran Kirjap. 0;-Y. 1910