N:o 222 — 1910 KESKI-SU0M1 Perjantaina syyskuun 30 p:na Senaattori Markotv ja wenäläi6ten oikeudet Suomessa. GoloS A!oskwijn haastattelu. Golos Mvsdvysiä on julaistuna Haastattelu, joka lehden kirjcenivaih- vajalla on ollul fcnautiix roloux-aja»ron warapuheenjoh:ajan, jcnaamoti Mcr- kowin kanssa. — suomalainen sanomalehdistö — oli senaattori lausunut — sanoo, ett;i sillä ^criacaeceia ole mitään Svenä- lä!»:en oi>!eu!sien laajentamisKr was- raan Zuoiivessa, mutta että tätä Los- Teroa .lakiehdotus on esitent) määrässä muovosjia. Jos suomalais^ olisisval halunneet wichi.twmästt lyifiynää me- naläisten oikeutettuja ivaatimuksia, viisi heillä ollur tilaijuui siihen. He olifttvar ivoineet walmis:aa lakiehdo tuksen asiassa eduskunnan käsitellä- avaisi, odonamatta, että Venäjä jen lÄtst. Minä lietän. et:c: Tuomen wa?si naisella kanalla ole mitään w<- nÄäisten ja suomuloisten .uhentyinis- tä mastaan, mutta paikalliset poiiti- ikoirftiat k'ocrratwit pelottaa iitä, ker tomalla. eirä Venäjän aikomuksena on Suomen wenä>läis.'i>ttäminen. I:je asiana ei Venäjän hallitus eikä kansa lpiin siihen. Tarko tttkjena on yksin- oinaan laissa ohmien aukkojen koi- jääminen. Paikallinen sanomalehdis- tö Soeuaa pelottani selittäen, että maan malttollinen elämä on läheisen sä yhteisessä sen taloudellisen kehinsi- >sen kanssa ja eirä lralnoll sen elämän häirimymNei tulvivat moikutiamaan wah.ngollisesti taloudelliseen hymin- »voimiin. Asia on päi nivasi oi n: lä hentyminen parantaa maan taloutta. Kariloja- sekä marfaifuliiifeitä koske mia juffttJiuiifOi ja lentokirjasia tuice mahdolliiftmlman kst^vä kokoelma^ Sa- moi n imlljöskin asiaa lvalaisema tie- reellistä kirjallisuutta. Erittäin huoimanalvan sijan näytte lyssä tU'l >ewat saamaan kaikenlaiset markaikuwÄimeet ja ^i st: yö tuone et. Niilipä tulee sinne lveneenmalleja. ajoneuwo>ja, matkatarpeiia, jältineita, luohitöilä, -koriste-esineitä, lappalais- esineitä aym«|. MaiLaikuiitilkeelle läheisiä urheilula- leja, Wien ikoskenkaskua, metsästystä ja kalastusta, miimemainituista eri- kcisesti ^ohenkailastusta, tullaan e>tt» lämään esineitten, kumien ja lentokir- jlisien owuÄa. Suomen osanotto Berlinin mattaUunayttelyyn w. 1011 Kuten jo oikaisemiin!!, olem-me mai ninnee:, näl)::ää Zuonien osanotvo kan sai nfitxil i sc en ma - kai l unäyt1 clnyn Verlmjsjci ensi lvuonna oleman war- ma. amatuan huhtik. 1 Pnä ja juleiaan lesäk. 20 p:nä. Tuomelle on tvarauu erään suuren nm>iio.!i»lM- Iin ipääiycsasia i,> yivin h uoma naiva pai>kka, jo.'ä näu>y y.i koko ijon näyt- tea>l)allin. :21raavit:ft »er. näynelyn ki- neiiiatograasich^tosja Tuomelle >oa- rattu Puoti tuntia jc'.'a pätivä eliiivien- kumien ja taika.i)h::)!un)iei'. esittämistä warten. Euomen cisaiivtosta jchtuivien kus tannusten m las!'ettu nouseman noin 50,000 imftt, 3-3,500 mk. ou jo itedocha. 19 T<iupunf:a on niin. riihiin .saak.a jo m.t)öittänyt avustuksia. Ai- nastaan 5 la-upunlta on fidtuynjnyt näyf.cliyn lkus:annulsi!ii ojaaottamas- ta, muna foitvottaivast'. näistäkin jot- fut sentään eviellä avustukseen t^jaa- ottalrat. samoinkuin toimoiaan niiden 13 taupungin jouiosia, jotka eiwät w'.eiä ole Päätöstä tehneet, löytymän useitakin ircll-a ifia, joi ka tvaroja MrfoU tuhseen «nli)öntä!:vät. 3iten luulraivasii tonmttanxit iUW'Cut ia.idaa n totoon iv- itvan >suurem>pia maifeuiTiu. Diiia 'ffliffea Tuomen 'cmstoon tu lee tei:<vtxxi itil, siitti ei nyt ivielä «•oi äinon tarlkaa luetteloa esi::ää, mutta kaikesta päättäen tulee maam me ncfyttdtrasii miaoafiinroo herat:ä- wälla tunxillij edusie.ntst. DiiiijtteinhiiIIiii peräseinälle sijoite taan laitetila Eero Iärnefeliin maa- laama 9X6 -merriä Kioj j joiain Tuo melle oriikoösesli ominaisaa uia^euia.i kumaaiva laulu. Taiteilija cn jo teh- nyt aseita ehdoielmia. soisia lo-pulli sen raulun aihe molii.-anee Piaktoin. Taulun 'molemmillppiiciille sijoileiaan iamaifsuuruiset Tuomon kartal, joista toinen ösilimi ikeÄi-Tu^iuen ircsistöjä ja luiTiirctttojä ja iott-en !oko Tuo men 'matkailureittejä. Sitäpaitsi sijoi ttaan näntteftjijn iaiieilija Hämäiäi- ■fleit maakaQiria ij>»nlainen taulu Man- kciankos.-esta M ma-lidolllies?: utu!- tekin >maalau!jsio. Vulokumio maamme «mciraitureitciää ietä y!ee>i:sä kauneim- niisla mh:äw>)ijksistäm!ne tulee näm- telyyn runsas ja hyivin malikoitu io- koetma. Zyillä ole tvaltaa siellä. Jos tämä on myös «säni ltchto, niin wie >sanani pe- rille 'kuniifkoalle. — Niin, ianoi jaarli, — sano se hänelle. „Ultomalainen Suomesta'- Tällä otsaMoella kirj»itiaa RuSsik. SUi- Ivossa l«chden Hclsingin-lirjeemvaihtajn: Mkomaisen s«namalehdlviön edusta- sat. joitka oluvat ioloonicmect tvaltiopäi- wäui «avajaisiin, jätiioär Hclsinzin rkääntuin odotiilsiÄsaan pettyneinä. Tel- lainen o<li ainakin minun errsi-mäincn Iva kudelmani, jonka sain ^cskiistolussa erää-n Hcrkäläis«n kanssa. — Cbotimume toiijnlcvi-Jta — ifanoi eräs «nolanliiktijiäta jonkun toe r ra n su- run»vc>it>toiis.csti. — Se on. imiifcii siis'' C£trc suin?aan näl>dät!s>cnr»e »valmistuksia a^tiiiw?seen c fi irsr»>tri isiocn ? — Titä,me emnic tic-HjSii odottaneet . . . M »ildia »tuottoa nähdäksemme jonkin laista yleisen anielialan nousua näin kriitillisenä hetikenä meillä luullaksemme piti ollo oikeus. . . . Minna ja äoiverei- «im im enemmän kaikkea hämmästyttä» näyt suomalaisten kybnmiverilsyys, — jtft'fot plchokÄvorini. — Stuyftäljtt^Däit niinlkuin -ci asia heitä ^.ikuitäisikään. — Mistä tämä, mielestänne, saa jeli- — Ennen laiftfea sitonut! ai vt e n «irjpc» romcnitiSta. Olen karkaSianut suomalai sia kaduilla, iteaNercissa. kokouksissa, ivaltioqxiiavillä. Ei missään maailmassa kansanj>ou>kko käi>tnä.>dy nim l>cavoll:s«Äi. Ja heiksi 'sumnalaiset oiva: sumia c>p- limiötcja. Hc luotit<Ävat syivä^ri siihen, cträ tuke paremmat ajat, efiii he ici- iäNki/t 'factclcmitfieii. Äim '»onialaiset eiiiuÄt nyt ilmaise iiintcMaan, osoittaa se ivain heidän tark- kanxiisioisiiloltaan, tahdikkiililtaan ja it- scnsäyilli' ,vnnc-k»i>ky»Zn. suomalaisilla on fctiffi ihen.fi\cit omiiiaiiitiidct, jotta oireet MÄlÄämätiömäd .Hassi i>.visecn »vastarintaan". ^lakutomotchdasta jen perustamisesta saaikka. — Asenulpäällikköä .puukotettu. Sunnuntaina ikoeteltiin Tairalan ase- malla -häätää erästä juopunutta mies- tä, Mmies Hjalmar Hämäläistä pois asemalta reuhaamasta. Mies ei fui- tenkaan tahtonut hymällä poistua, lvaan rlHtyi Ipuukon kanssa- hätyytte- lsmään «viranomaisia. Tällöin sai a- sem«päAli7kö Arrhur Wennerstra»i> nÄjä puukoniskua, joista kaksi 'sattui jelifäärt ja toiset rintaan ja reiteen. Haamat eiwät ole henqenmaamllisia. Mies joutuu tietysti oikeudessa was- taamaan töistään. — K:la. — Poliisi ampunut juolvuspäissään kahta miestä. Maanantai-yönci oli PerkjÄmen ajaman lähellä eräässä kahmilassa ryypiskelemä miesjoukko, jossa m.m. oli Psrkjärmen ylim. po- liisikonsbaapÄi T. Huiiteri, asema- mies M. Mäkelä ja eräs työmies NuotsaÄnen. Rqypiskelijäin kesken syntyi riita, joÄoinka Huitteri rupesi ampumaqn reavogmerillaan, tälhdäten Mäkelää. Ruotsalainen isai kuitenkin reivoiliiverm piipusta kiinni niin ettei- mät loikkaukset chuneet MMläänmut- ta samalla fai Ruotsalainen kaksi haaimaa KloeM. Huitteri saatettiin ulos, jolloin toiietkin miehet lähtimät. Ulkona amipui Huitteri Vhes pari kymimentä laukausta, joista käksi sat- tui Mäkoöään, toinen ranteeseen, toi nein lkDmalrieen. Mäkelä tuotiin Mii punin ^airashuone.'>een. Hänen tilan sa on hu-onio. Huitteri on Pidätetty toimestaan. — U. 5. — Arpajaistuloja koskema ilmi anto. Sittenkun Kontiolahden pitä jän Picllisechuun fijlässä oleman seppä Pö.'ka Smakan hakomuksen johdosta mainilun Män asukkaat vliwat »nar raA. 28 P:nä 1903 saaneet kenraali ikulmsrnöörÄtä' Lmvan panna toimeen arpajaiset, joiden tulot käytettäisiin kaiij^kMMsten maatetusanvulsr, Pi Äeitiintin >sellaiset arpajaiset kesällä 1909. 3('yt:emmin lienee so>ku ibnoit- icnut kmraailikuDernöörille, että ar- pajaislvn tÄoista on 130 mk. 5 p:niö <äytetity muihin tarkoituksiin kuin mi tä fuipojpäciti>IIf-e««id on niiiienqmaan miiäiränt). K e n va a l iku ioer liöö rin faits< [•insto ien Kuopion läänin kuivernöö riltä ipyyjdettiy tarkkoja tietoja näidcn Krpajaisivarojeii käyrtämisestä. — Tuar. Mnualta Suomesta. Suomi Englannin sanomalehdissä. Jlmapurjeht^ja Chamez. Olomme äsken kertoneck, anit«n A lp- iiben?ln yli sn muuan ilmapurjehtija Chatvez leniänyt. Tällä matkalla, josta lälhkinipr 'sÄonteko on luettotvana lehtamvne wiim« siivulla, loukkasi hän zähaZtr ensi ilerram yc»täessään Samoin isi«llä on lueitaioana säh?ösano» ma, «joika keMoo hänen nyt kuolleen saa- mistaam ivammolSta. Hän siis maksoi hengellään Untonsa Alppien yli. Ku» ivassa näemme tämän uskalikon. Juuri saapunut : Suuri Kaunis Valikoima Puserokankaita ja Syyshattuja VILE HÖGLUND. Anna 3ohnssonin SfiällysuaatelUke — Tampere — myy maanantaina ja tiistaina lokakaan 3 ja 4 päivänä rouva F. Saarion laona, Festenin talosaa Naisten Syksy- ja Talvitakkia, Hameita ja Sadetakkia helpoiksi tunnettuihin hintoihin. Rohkea ryötvays. Saalis yli 4,000 mk. standardin crikoiSkirieenwinl>taja -uv men ja Wcnäjän »välisivta suhteilta. Wii»ie Ia»'.vawtals^os.i „Tl>e Tiar.- d»rd" ^lchdcn »uincroc^a on lähcö kal'- C £:1'lu kello 11 a .P. kun GUovuotias» bcu Slkl|,icu Wena- ! jvin aoäiiisiä 'Kiiinclema tirjc j i*clsinijioita, 'khben eriloiökirjcenioaihla- jan : liif[)c:liiimä >I.t. 18 p. Äil^ccmvaiHtaga, jc>!a ai.furjMH.inin on fät/föntiimjr lchdellecn avalticpäiiväin muotisi pitäwät edellistä »vaarallisena it- selvattmdelle Wenäjällä. Tälle katsanto- k<mnalle ei' kukaan waltiolliien »vapau den YAAvä «voi olla nuzötätuntvincn. Mutita Ifirjoiititojan mie.eStä cn kuitenkin toisia näkökohtia, jotlc» tv5cwäi tällaisen piene-n, «ri oiAeuPlla ivarnStvtun naa« purin lählei^yyden Ivaslenmielifetsi ja yhdonmulkaijsuuÄvaarimuksen käsitettä- wäksi. Sellaiqia «vat tulliraja, erilaiset lait, rahat, mÄat, painot za ajanlasku, jopa ylipäänisä erilainen maailman iäti somus. Kiiijoittaija Mce fiiten selkoa suoma, laisesta lul^uuirista, joka on koleampi menäläistä ja on itsehallinnon turwissa kchiftynyt: »verrattain lyhyessä ajassa Hän ftufHtxiä m iiii suomalaiset citrät tahdo luopua oikoii!si5taan taiskelutäa. Ja ifirn Menäjän hallituskin tn nähtä- Ivösdi ipäättänijit pysyä ivaaiimiHissaan, tuicivat cnsi muodot olcmaan sangon iu- kal.rt Tiismelle. Su«mon eduskimia -on kirjoittajasta näyttänyt qangcn oriskumiuallisetta. Hän kuivaa fcipitf)°i eduZkunuan iStunicsalia, puolueiden Wovtus:a neliä, ^aupunti- lais-, maa>lais- ja naisodilstajia, kaikkia Myödäiuntdoiiesli ja ynunäriÄnyksellä. Niin kuin 'timncitii, on »The Aan- dard" nÄhin as-tv ollut niitä ^arwoja Englannin smiria 'anoniialcfitiä. jotka oivat Duomen ja Venäjän wätijsissä ky- st,m»>k!si-Ä'ä ai^llunui yt.iipuoliseSti wii- niomamitun maan kannalle, «itä ila- huttanvamjpa^ on hifert siitä m>t niin n«)i>tiTt.itn r k)incn ia m:itäkin käsittämä kirjoitus kuin cdellä lyhyesti kerrottu. »477 1-2 Suosikaa 8488 Spesiaali liikkeestäni myyn kohtauhin- toihin käytinnÖBsä löytyviä villalankoja. Niinikään löytyy alituinen varasto ko tona kudottuja naisten-, miesten* ja lasten vaatteita. Tilaukset tehdään pian ja erittäin huo lellisesti. T. Saarikivi. i-i liiallinen Tahivo Pätilä Joutsenon kiikonlljiäistä tn'.'iii lämmittämään riihtä, Mpui riiheen 2 tuntematonta tntesfä, jotka löiivät Päti^äll tainnuk- siin ja ryösiillvät hänellä yli 4,000 mk.!a>v<M'sista. tciiec a kiisi ieito® ylimää- rahaa sekä taskukoon. - Gtipuris.a! riii ' ilk ^ltiopäiwi!le annettujen lakieb- on liihtenyt e Mv ia o jamaa n ryötvä- reitä takaa. .Kotimainen uutuus, kestl- patoispumppuja. Viime !su-nnuntaiiia pöättyneesjä a-r iarchaiiili nait m aa mv t ljc l^sn a yt te- ii)xi;rt herätti pari O.i). Pulcaniit näyt- teelle panemmr keskipakoispumppua, 'T>umll>in rakennella, t>ie>jön eriiyis- tä ihumniota suuren tchokkuulenja la- kia. Pumppuja tätä KtfemKtn on jo lullur lkäPäntöön otetuljt useimpiin 'Eurapan erikoislchtaisti-i. )!e oivat erittäin h>uokttatt!awat ivahan käyltö- ivoimaa Svaatnvina, käiiitÄvarmunten- sa ja hiniaiissa takia, jefo iv ii me mai nittu ptMupun mainioon rakenioeseen su tchdastyöhön iverraten tuntuu JjaiUxrf-ta. Sen pumpun hinta vstm. joka Turun Puutarhanäyttelyssä puiiMust 100,000 litr. ivettä tunnis- sa. on ainoastaan 7 a 900 mk. rii-p puen siilä millä lailla siiä nillaan käyt- lämään. NäyttM)komitlc>an kehoituksesta oli A. B. VÄcan Marianhamiitasia näyt- icelle tuotujen eläimien iveden iar- pem nztzdyuämiseksi järjesiänyt täi)» dellisen PiijMippulaitoksen. Tähän kun- [ui pienempi korkeapainokeskipakoisl dotus:<n laaduAa ja merliiykscZtä. Uusi ival^a^unnan lainsäädäntöä koskema laki mcrfkislce i2uonwn fatvimuta -kadottuna Suu>riruhtinaÄu>nnan uxinhain oikeu?- sicn ja ivapau^ften häiviitämistä. Niiden woi>massa lpiiäiminsn ei olc koskaan ollut ivavma, on riippunut hallihsijain oikiiiöia. mnMa yleensä oivat susmalai- set jiutä asu kiliin oivat Mcnäjän yhtey dessä olleet, naiMineet siinrempaa ival- tio>llic>ia «vapaiMa fuin mikään tuincn kairsa t saarin »vaiti'an alla. Wasta !1 louotta sidicn alaviivat »nuilsa Tuomen a!entamiisöklsi locnäläisc.i maakunnan ta salle. W. iii.ti-3;it-:-ilcja-tahdottiin ivalti-cpäiiivichä lchdä polkäötään neu- ivortcl<>n>a !laitos ja säädeltiin l>all:tiis- järjesteknä, joika olisi sohinut täydelli- sccn its«val!»iuteen. Aika ei ollut tulten- kaan soivelias Menäjän byrokratiaa pt)!)- teinten 'tto-tcu 1 Itomifclte. Japanm sota ja jD<rt't i4>tl iifet leavoÄomuudet Menäjällä ivaikuttiw.it, että suomalaiset saiivot ta kaisin oi,tei«tenisa, jopa moittimat mijia- kin. Mutta nt>t sn iiillut aika, jolloin kau- wan aiotut 'tuumat totemeiaan, sanoo k'rjoii>ta!ja ja «tekee sitven sellkoa ivatta» kunnanlamsäädäntöiärjeSttiksen synnyltä ja jisällyHestä. Tämä laki, sanoo hän, riistää Suomon lainlaatiiakiinnalta c\ kca^taan 'ka il! e n sana>i'.!va'lan tärkeim missä /Suomen asioissa. — Menäjän kanta Tuomen >suht?en, joka oli esitetty- nä Standardinsa joitakuita Wiik5oja sit- Venäjältä. MenSian lainat. Lontoo, iyysk. '19 p. känään on täällä 'laskettu liikteesee.r Venäjän 4 '/? lproi. rautaticobligaisiooncja 9,431,667 ruplan määrä. Oikomailta. Berliinin lakkomellakat. Berlin. PM. 29 p. Eilen il- lalla oli liikenne kokonaan pysähtynyt niissä Moabitin osissa, joissa on sat- tunur.mellakoria. Päästi näihin kau- punginosiin myönnetään wain jellai- sille ^henkilöille, jotka woiwat näi)ttää toteen asmvansa siellä. Poliisi on tiiäärännyk. että kaikki akkuna: olvai pild-ettÄvät suljettuina. Kuitenkin on 5 paikassa Fintynyt kahakoita, jolloin muutamia ^henkilöitä on haawoittu- nut jckä moniaita Manivttu. Polii^ seille mr annettu soihtuja. Kello 9 il- lalla» dffofttv/ mäkijouko: peraytnä Moabilin Mosiin heitellen kiw:ä. minkä jo>l/doH:<r poliisin jälleen täytyi käyttää aseita. Monia henkilöä on haawo:ttiunut tai saanut mammoja joutuessaan poliisin Heinosten jalkoi hin. Myöhemmin illalla sattui usei- ta pienehköjä kahakoita. Moabitin sairaalaan tuotit» illalla rll) haaivoit- luiiutia. Englannin pavtti korottaa distonttokorkoa. Lontoo, 29 p. Englannin pankki on korottanut diskontlokoron 4 '/- prosenttiin. puukko, jonka saa tämän ilmotuksen maksamalla ja tuntomerkit ilmaise malla Keski-Suomen konttoorista. 848 9 1—l Siivo maalaistyttö haluaa paik kaa ensim. päivistä lokakuuta. Vast tl. kontt nimimerk. .Palvelija 8490 i—i — Meniiläiset Nauheiinissa. Tuon luosiFin oivat kylpyivieraat «välittä Viisti i» kunnollinen palvelija maalta, haluaa paikkaa kaupan- gissi. Vastaukset pyydän Keski- Suomen kontt merkille .Kunnol linen". 8487 1—1 — Ruotsi» sosialistit. Rouiva He^ lcne UglanÄ-Atidersjon on Nor:kö- Pingl->sä Ruotsissa puänyl julkisen esi. tc.^liän ojsiakisiien puoluemoraalista. Zi.i'o Uglanv-Andersscn, joka 16 w. on kuulunut i o fiöJ i bctn oktaaninen puofucctccn ja joka on naimisina I- iä-Götan maa n Zsoikvladin cnt. toi- mittahan A. Andersjonin kanssa, kä- mi ftinvKie-ii sosialidemokrciaitijen p u o lu emo ra a. in kimppuun werraien sitä jcsuiiien tnoraaliin. Hän kuivasi miiertfä »Punainen nuoriso" on wää- rinkchuiänyt n.s. tvapaan rakkauden ja mitenkä nuorisokktlbit käytännössä o- ttut loteuttaneer ien häpeämättömällä taivalla. 'ÄiMä esiielmään, joka on yeräl- iänyt suurta huomiota, oli n. s. Norr- iköpingin anomus naisSonssressille Kö- penlhaminassa, jon?a toimeenpannva maliokuiiia Tiuitgarlissa jätti hno» m ioo nollamaita. Crippeuia juttu. oivat kylpyivteraat «valuta- , (£ r mpcn julistettu syylliseksi tahalliseen iteet että Ilvenäiäiset salapoliiitt ?tau- murfuttm heimisjja ja jen ympäristössä oivat häirinneet Ijeitä. Mihnekjsi 'ferrotann ctta kun tsaari miime perjantaina tuli Nau h e im m lenniÄa^lillvillaan Mangiisi kaksi ivenä- läistä ^apoliisia erään 'venäläisen, joka !fot.tui 0'Pemann ÄheiMdessä, ja raahasi>lvat hänet Pois. Mikäli Ichdei kertoma: on >>vangiliu meuÄäinen Wpyimiera». murhaan. Lontoosta, syysk. 27 p:nä. Siiienfu-in (Suippenin talossa löiideiyr ruiintiinrähtcet oii oikeuÄääkiunölli- sesti tutkittu, on ivaumuehisto {elit Suomen tansanoplstotväen kokouksessa Lahden kansanopistolla oli sunnuntai '^»Kk. "2j p. omistettu kekonaan luen noille. Johtaja N o pe Kojonen esine» li. »niten lkanisanopisioeia olisi nuori- >'a olpeiertÄva siivcelliii^j-asiaesa. >iai^a»opislonjoylaja S\. Afnhilucto läiHt, että lumnis on rouwa Eri^'pe- pili ju^<i>iatna-u Lahocn kirkossa, nin ja eitä !hä«ten kuolemansa on myr- X-€>:ort P. Nordina n puhui norjalai- PliiyKen aiheuttama. Tämän johdoZta > kan>sanrip.stom-el>e-.>.ä Chrislof- sekitti w0llamiehistö Crippenin lyylli- Äsi laihallrseen murhaan. fcr Bruunista. Tohtori P. Wirkku- nen täsineli köydessä erittäin uticltä- kiinnittämässä luenitosia niitä risti riitoja. joita on taivattMis-sa nykiji- isen avanheimman wäen ja nousewan >an pert tti^Mraalas sta. Näistä «n s foIitie — Punatauti Äiwennawalla. »Kar jalalle" itmoiieloan ^imenna>:valia. eriä uusia taudintapauksia on yhä e- belleen ollur. Tairaitten lukumäärää ei kuitenkaa-n innneta. sillä useammat 'oifoinMpHiuiEiet omat saiiuneet ja yhä ■ "i; snrMMsä. Piirilääkäri on ma; .. >»l vmpäri piiäjän antaen apua i« t He ja termeille nenivoja taudin i ustamiseksi ja tartunnan estämis^ ijitrko, jessä pun- neljää is» kuollut, tiin»a. Eikäli ktr: tiedetään on tautiin tä» hän.sa<i"2 s. rtunut S henkeä. Tr * .i lerosnetniicn ivastusta- n,! "jkäisce suuressa määrässä se euei taudintapauksista anneta :-...aän tietoja miranomoisille. Len. wuoksi ei Miöskään ole ivarmuuila latrdintapausten lukumääräsia. Mo- net rajskiLien asukkaat käänlymäl jaa- maan lääkärin apua Venäjän pu^cn lääkäreillä ja wiÄä useammar etsimät neuvoja chlälohtoreiltaan ja peppa- Muijiltaan. s on wiety takaisin 5o- pumppu, Tunoldin rakennetta ja tä iä käyt tämäpä 4 hem. woim. petrooli- ^ ten, on E>)llätkin ymmävrettäivissä. Ei moottori teihtaan jo ennestään tnn- tarwWc ÄlcÄella monta päilvää tässä netillä tuoretta. moaUsa humnaamatia suonialaiSten Pumppu näyttäynii Ivoimansa UOZ- kantaa Menäjään. Huolimana wenä!ä:« taa 20,000 sitraa ivettä tuimissa 40 1 sestä sstaiväestä ja w^näjänki<lisiltä metr. painokorkeutecn. Erään 'hanan ^ wiralli,sista Olkisiä on maikeata kumi- aMillla livottiin pumpun koko teho M- tella olvivansa wen!iläiiellä alueeNa. da käymää» ruisku-imurin liilvitjc, i Svh"pwto,ja ci 'fiiullul lausui laivan mi- fKM tillien sailMiUtiisit'. y.m. tarpeita tään <päwjaaliSta> leisarilliiesla wallaö« ivaricn saaliin 2.j—30 Mtlr. pitkiä ja ta 'Ciikii 'Inuiiwn haliveMvac Venäjän 15—20 titetr. porfenfle uloittilvia me>l- | kansasia. Mutta ZuomcSsa ci käsi-tc>tä säteitä. Tämä ivähäinen pumppu, ».! nxnäläi/siä. — Tnomal.iiscr eiiivält halua mi,'ulosta wa>iti»llisessa asemassaan. Hc oivat sangenfiit Venäjän ala'- sinä niin tkouivan ku.i saaiva: iise Hallita Tuomrsisa. Mutta ios tahdotaan wenä- l^istytiää iDuomea, teihdä sii>tä ivenAäi- nen maakunta, he oivat järklkymärtömiä. Jos Ancmi olisi joZsakin keisariitunnan kankaisesscr o>sas>sa, ei »voisikaan iäsittää ZLenäijän yhdenmukaisuus waatimuksia, koÄa nykyinen asiain ii la. waMa onkin periaMeessa eipNoo.zillinen. kuitenkin on ollut onnellinen Suomelle «ikä wenä» Iäisillekään bpäedull-nen. Mutia ihlio» mattatva on, -että Tuomc-i itäinen raja on 'tunnin parin rauialiematkan päänsä Pietarista ja että venäjän b>irokraa:'.t oivat uifcin joutuneet »vertaamaan tei siin sa Suomen jansanwaltai«ta ja 23c» nojan w1ÄÄvattaiS!a hallitusta ja sen > 5 ä 000 lukit hintainen, loptt maimos- ustctusin lilapä.- ti uMmjpiin maaivmiljeiysalalla esiin- alassa on hoidettu tytviin tarpeisiin, knien kastelemisiin, eholkkaasti tulen sammnitajaksi karta noihin. we>sitailoksiin Y.m. Tämä on ensimäin en kerta, kun suomessa wak- misteituja korkeapainokeskiMois- pumppuja on näytteelle asetettu ja sai- wat ne lamoin kuin A. B. Vckcanm peivoolimoottori ja Woima-lokomo- biili eHmäisen galkinnon. — Kuollut. Eilisiä ivasi en yöllä kuoli 'Tamlpereella noin roiiffoo kcu>h!kowutia sairasteitnaan tehtailija I. Ruuskanen 43 iv:n ikäisenä, jättäen Dkeettsä puolison!ja 4 lasta. Vainaja oli hoitanut Tampereen tvil. — 40 - et loxica. Niiin onnelliselle kannalle opettajain lukuun nähden ei kuitenkaan aina päästy, kuten tuonnempana käy selville. V. v. 1672 ja 1675 annetut asetukset kyllä määräsivät, että asianomaisen kunnan, missä koulu sijaitsi, oli itsensä rakennettava koulutalo ja se ylläpidettävä. Mutta harvoin näitä asetuk sia täydelleen maassamme seurattiin triviali- kouluihin ja kimnaaseihin nähden. Siihen oli tie tysti se syy, että kaupungit meillä olivat pieniä ja köyhiä. Niinpä trivialikoulujenkin rakennuksia avustettiin syrjästä, useimmiten kollehtien muo dossa, joita koottiin joko yli koko maan tai rajoitetulla alueella, joskus yli koko valtakunnan, kuten v. 1750 Rantasalmen trivialikoulun raken nusta varten. Trivialikoulurakennus oli tavalli sesti rakennettu siten, että oli yksi suuri huone, jossa kaikki neljä luokkaa työskentelivät, vieläpä työskenteli siinä apologistankin luokka, mutta laulunopetusta varten oli erityinen huone. Kau punki antoi trivialikoulun opettajille asunnon tai vuokrarahat tai muuten korvasi ne. Niinpä Porin koulun opettajat 16-sataluvun loppupuolella verottomasti viljelivät kaupungin ulkopuolella olevia peltoja, kun heillä ei ollut vuokrarahoja. V. 1707 myönsi Vaasan kaupunki — maini taksemme esimerkin vuokrarahojen suuruu- -- 37 - taaleria ja kollega 120 kuparitaaleria. Ei heillä ole muuta vapaata asuntoa kuin kaksi pientä kamaria koulun yläkerrassa, joissa kollega asuu. Pedagogion talo oli jotenkin uusi ja kaksiker roksinen: alhaalla koulusali ja sen päällä nuo kaksi kamaria. Useita oppilaita on pedagogiosla otettu suoraan kaupungissa olevaan kimnaasiin. Tämmöinen tulos on saatu aikaan opettajien erinomaisen uutteruuden vuoksi. Konsistorio on ehdottanut koulua kohotettavaksi trivialikouluksi, mutta turhaan, arvatenkin sentahden, kun Por voossa on jo kimnaasi ja aivan lähellä on Lovii san trivialikoulu. V. 1790 mainitsee virallinen tieto koulussa olevan oppilaita 44 ja v. 1799 60—70. F.ttä v. 1790 on näin vähän, on kai seurausta silloin olevasta sotatilasta. Viralliset selonteot Viipurin—Porvoon hiip pakunnan pedagogioista ovat paljon vajanaisem- mat kuin Turun hiippakunnan. b. Trlvialikoulut Trivkilikoulut vastasivat meid.m aikanamme 4-luokkaisia alkeiskouluja eli lyseon 4 alempaa luokkaa, tietysti lukuun ottamalla ajan tuoma kehi tys. Trivialikouluissakin oli neljä luokkaa. Alin luokka oli jonkinmoinen valmistava koulu kol melle ylemmälle luokalle. Sitä hoiti erityinen