l.2UVSntzik !2 elokuun 27 p:iiS SK >gjg kerran matkakustannuksista Tammi saaresta Pietarin, ioten koko kor« Voussumma nousee 3,046 mk. 25 p. Täkän ei Pcipami» tili kujienkaan mielä pääty. Anomuksessaan pyytää hän rvielä, että hänelle Viran menet tämisen kortsuksesi mySnneltäisiin puolentoista Vuoden pallta. - Ta«ssiaiset tcimesnranee P. tZt. N, J-hann-slehden sulissi tänään IsuVontaiua kello L i.v. -l- jxe ' Maamiehet, suojatkaa witjankuiwauskaLi- teenne tutemvaaralia! Kulumassa oleVan mucdm aikana on Satakunnan mac ^miiieliss uran alueella '.vallinnut oikez ..kaimuri- kuume", s. o. uzZijinkutVausluitteita on !ra'n>iZtun-'t ja toisia on Valmis tumansa mallan huomatkaman run- saas!-. Tä-.^ä csoittaa l-iL-^niy-ljeli- jöi^sä il^ädul.csaa pyrkimistä mo nien tärkeid:-'. harrastuksiin sa anella omaksun.aan myöskin ns »vä'iu-'kt, j >deu ulkoki-iVar.2 pui!» w:'j? ^oi da an saadam«chdoi!isi5iniiN pian ja kz'!w:La lunnallise-ii kuita tuksi. SuhreelliseZti Vähäisten. ra- kennuskustaz- .i u.- tm kuin ravö^in yksinksrtatsen tekotaman takia omat kaapimibe-, ja ne melkem posken?, se i'? n, r. kaksikaappijär^vteiNtää, tulleet Viimeaikoina yhä yleisem-nin käytä;, iöön otetuiksi. Ja entisim kuiioaustapoihin Verraten nii:ä hy -välla syyllä Voidaankin tarivitse.-uille suoilttao. Mutta samalla on myös- km huomautettaiva, että päiuVastai- siakin tuIMö, kuin mitä tarkoiietoan, moidam kauppirichilläkin eli n. !. „ku!rvu'.nlla" saoVuttac-, esim. siten, etä niitä komast: kuuinenLamalla taitetaan kuiivcuSojaKsa feaPUltaa jonkinlaista ..rekordia", jolloin sima saadaan ehkä nähdi k..hde-il ustak.n uutuutta: joko miija ylenmääräisellä kuumuudella kiuroataan siemeneksi kelpaamattomaksi, tahi pah-mmassa tapau's?isa kuiioataun koko laitos wiljoineen kaitk.neen — tuhkakasaisi. EkS aisoaslaan tahallisella uhitte lulla, maan myösk.n Varomattomuu della wl suorastaan huil-mattomuu- dellakin mttdaan siada aikaan, että näitä lttoksia aletaan Vähitellen Väittämään tulenaroiksi, maikka ne, kunnallisesti hoidettuina, e-zvät kui tenkaan semmoisia ole. N-iden muutamien hermojen tähän saakka palane den kaopoiriihien sytty- missistä, joista olen onnist>mut tie- toja saamaan, on selwinny^, että Varsinaisena »polttopisteenä" näissä laitoksissa on juuri se kohta kaapin seinämää, j^ta Vastaan kuuma ilma- Virta kiukaasta ensin työntyy. Hel posti järkeen käyväiiä on tämä olet tamus mallankin yksikaappijärjestel- massa, joissa kuumennettu ilma joh detaan yhdetta ainoasta aukoZts ulos, kun si.ämastoin kulsikaappijSr- jestelmä-sä cn useampia aukkoja katz- deupuolen kiu-vaSra. Sitäpaitsi cn tuliautko edellisissä melkein poikkeuk setta puuseinän kanssa Vastakkain, kun ne jälkimäisissä sensijaan omat wiljakooppeja kannattamien tiuiplla- rien kohdalla. Molemmissa järjes telmissä olisi kuitenkin, jos miiliiaän ne tuholla säilyttää, juuri tuliaukkojen eteen ehdottomasti asetettava erityiset johdatlimet, joiden amullcr kuumen nettu il-n' kiu?aaSta ulo^tulleSscian johdetaan er sin jotakin tulenkeSiSVZä nmritsLetta masisan. Ka'fi!copists^a tämä mei hek^ssli asettamalla kmkaan kummallekin simulle tuliauk- kojen päälle alaipain taiwutetut ja päitään suljetut, j^ko mustat tai galivanmdut !ewyt, joiden alareunat jäämät riippuman kmkaan ja tiiti- pilarin waliin. Nämät suojuttimet ohjaamat iuuman ilmamirran ensin alaspäin ja sieltä lemyn alareunaon a-itse palomuuria wast>.'an, jc?ta s? w-imein kohoutuu miljakaappien ko'. miknZmaiorBiin. AlsikLLppi^sa scpn kävttää samaa menettelyä, mutta nissä on sitäpaitsi unelä lemyllö pZäL^stettämät ne puuosat, joita mastt-an kuuma ilma sl-oj^sumeste ensi'si johtuu. — Tämmöisten suc- ji!tti-'.:iea asettamisella saadaan:ril- janlu:mauslauteet aiwan Vähäisillä kuS^nnutstlla tulen tuol!am.:lta tu holta ineckein tvkkanään suojatuiksi. M^umletzet! Waru-Lumalla kaappi- riihenne erikoisilla suoja^-itteilla ja lämpömittarin emulla huolehtimalla, ettei lämpömäärä miljakaapissa saa kostoon nousta yli 70 aStcen C-ls., te parhaiten, omn: etunne ohella, edistätte niiden syiden poistamista, jotka nä dsn perin tarpeellisten lai tosten mastaiseen leroenemiseen woi- stmat ehkä jollakin tanalla haittaa- wasti Vaikuttaa. K W. H. — Rauma» Za»p»«gi» oike- uS»e«wos«iehekfi on T irun ho- misikeu? t. k. 17 p-.nä nimittänyt maratuomiLri Armo Ruuth'm. — S«o«e» plamaisekst on anonut päästä E- glaunin ckmai nen, Kokemäen yhteiskoulun johtaja Jwar Hall pi-olisomeen. — WÄltio!ai»at. Säkylän kun ta on anonut kirkonkylän kausakou lulle ib, 000 mkan wt .lt olainaa. — Tyrwää» asemopäällikö» virkaa on hakenut 24 asemapäällik- köä ja 6 ensimäistä kirjuria. Porin radalla omat Virkaa hakeneet: Knut Sumelius, Harjawalta, H. Grönlund, Pihlama, A. Leibomitsh, Kokemäki, L. Alschan, Risie. — AsemapäällikS» »oira» toi- rasfijaisxxtta Muonislahden, Ui maharjun, Kontiolahden, Jakokosken ja Koltimon asemilla on hakenut m. m. toinen kirjuri O. R. Jalli. — Ka«sa?o»l«t. Kalwolcn kunnan Patalankaan kansakoulun opettajiksi on 6 hakijasta Valittu opettaja Mihtori Aukee Tyrmäältä. Noormarkun Lassilan piirin Väli aikaiseesi kansakoulunopettajaksi on 4 hakijasta otettu Mihtori Sakarias Aukee. — Eläke anomus. Kiertoko»- l ^opettaja T. W. Mohell Suoden- niemeltä on senaatilta anonut 300 m?an ylimääräistä eläkettä. ^ Säh?Swalo Sia»Ma» kirk- kss». Rauman seurakuntain yhtei sessä kirkonkokouksessa Viime keski» Viikkona oli m. m. käsi!eltäwänä kirk- kov.euVoston ehdotus sähkö Valaistuk sen hanMmisMa Rauman kirkkoon. JnfinööritoimisLo ZMing «K kumpp. oli laatinut sitä Varten kustsnnusar- Vion, joka pää tyy 3,000 inkaan. Se? muka ,n tulisi kirkkoon n. 200 ssh?ökyntälän walo. Kc-kous hyVZksyi ehdotuksen ja ase tettiin päätöspä toteuttamaan 7-miehi-^ nen toimikunta. — L.-S-i. — MuZtialan «aaNiesopiS- ton S talisikee» kursfii» oppi- laakfi on päätetty kutsua m. m. I. S. PäiVile, Kankaanpäästä, sekä eri näisillä ehdoilla A. I. Jaakkola, Kan kaanpäästä, W. W. Seppälä, Kau- wa'.sa!ta ja K. E. Miitaniemi, Ikaa listen Juhtimäeltä. — Hömeeulääsi» maauNil- jysseurau me jeriharjoittelijalsi on otettu m. m. Eetu Laurila KuLaan PallUselta. — Lapposi» irta«tuu«t ka rilta. Walkea?arin luona ole-van itäreimarin itä- eli maanpuoleiselle karille ajanut Vaasalainen lastihöyry- lailva Lzpponia, kapt. Burman, pääsi omin moimin irti karilta yö itä tiis taita siastaan kello 4,--o ja saapui Rauman satamaan kello 5 ajoissa. Lainan lastia oli karilta pääsemiseen aSti purettu hö?ryl. Kaatran tuomiin proomuihin. Haaksirikkoisen luokse saapui kello 1 aikaan yöllä pelastus- laima „Assistans" Maarianhaminas ta, mutta sen epuun ei turwauduttu. Laimassa oli melkein täysi lasti, armoltaan n. 1 milj. mk. — L.-S:i. Keskuvukkona kello Vz5 saapui Lap ponia Mäntyluotoon ja purettuaan tänne osotetun lastinsa, jatkoi mat kaansa. Kokemäki. Lähtökekkerit järjestivät p^>k- kakum alta poismuuttaneille r-?a ja hra Rannikolle heidän yStämäpiirinsä ei len Kunnantalolla. Laulun, soiton ja puheiden kc>nssa ilta kului rattoi sasti. Kuten tiettyä, muuttaa herra Ran» nicko sähköttäjäksi Ojajärmen asemalle Karjulaan samanlaisesta toimesta täältä. Iltaman toimii Suomalainen seura omalla talollaan huomenna sunnuntaina klo 7 i p. Monipuolisessa, Vaihtelemasta oh jelmasta mainiltakoon esitelmä wiro- laisista ja näy elmäkappale Teinen tai toinen naimaan. Kullaa. Talon huutokauppa. W.i- m? torstaina t. k. 25 pnä Ahmauk- sen kylässä Laurin talossa pidetyssä paikoh utokaupassa teki korkeimman tarjoukseu 7,405 mk. sanotusta Lau rin Vu manttaalin suuruisesta perin tötalosta maanViljelijZ Iisakki Tuo hin emi. Murhapolttoyrityksiä on osakeyhtiö A. Ahlströmin Paluksen Jär-re- takana olemissa metsissä tehty kolmessa eri paikassa, mutta on i e saatu, ennenkuin tuli on ennättänet suurta mahink a tehdä, sammumaan. Sytyttäjien jäljillä ollaan. N-.kti.'a. Huweja. Hyw. IIZ menestyk sellä on täällä toiminut miime taime na perustettu Nakkilan torvisoittokun nan kannatusyhdistys, joka nyt toi mii suuret arpajaiset sekä ni den yh teydeSsä näytelmällisen iltaman ensi sunnuntaina t. k. 23 p:nä täkäläi sellä seurahuoneella. Moitot näissä arpajaisissa tulemat olemaan tumal lista arvokkaampia, sillä suuri neu lomaseura yhdistyksen perustamisesta saalka on niistä huolehtinut. Miel- lyttämiä ja crmokkaita owat nuo neulomaseuran Valmistamat satalu kuiset työt, satoihin markkoihin nou see niidm armo. Tämän lisäksi on arpajaisissa suuri joukko muita kall-L- ar-roisia moitcoja m. m. 60 mk. maksama knllotcttu piironki, keinu moli, kukkapyl ^äitä y. m. y. m , niin että Varmoinkin asiaan innostuneet u?etäH tuo w ittojen puljous onne ansa koettamaan. Soittoa tilaisuudessa esittää oma soittokunta ja laulua oma laulukööri. Lukuisina nuorten ja Vanhain toiwo> taan saapuman arpajaisiin kannatta -nacut soitannollista harrastuksia. Arpajais-Jussi. !!l as! — Taxomalehdet. RaiAaojan toimituksesta on eronnut toimittaja Marm Raunio ja on hänen tilalleen Valittu Akseli Kanerwa. We«äläife« rykmentin- PaällikV» woatima kadz«n sul- kemisafia. Kuten muittetaan. on Hämeenlinnan Venäläisen rykmentin päällikkö pyytänyt, että Rantakatu niminen katu, joka kulkee kasarmialu een läpi sanotussa kaupungit sa sul jettaisiin yleiseltä Mkent.eltZ, koska se on Näyttänyt oleman, päällikön mielestä haitaksi rykmentille. Astasta kuultuna oniat sM Hämeenlinnan Valtuusto, että maistraatti mitä jyr- kimmin Vastustaneet kudun sulke mista. Asiakirjat osat kenraaiilu- mernöorin kanslian kautta saapuneet senaattiin ja on senaatti, koska kysy myksessä olenpa su'ken'.isti ei lvoi muuten toimeenpanna luin pailoluo- mutuksen kautta jz koska senaatti katsoo, että pa!kolu?wÄuksen oikeu den mukaisesti tulisi tapahtua Voita- kunnan Varoilla, pyytänyt afian- omaisten sotilasmiranonaMlta,' että he peruStelisiw 'tt k dun sulkemista, jos he sen edelleen katsoivat Välttä mättömäksi, jotta senaatti Voisi asi asta tehdä alistuksen korkeimpaan paikkaan. — Ei taNstt» periLifiä. Ko- roillaan eläjä Her.rik Borgström Vai naja oli m. m. t:stc.mentannut 2.M0 Smkan suuruisen summan H>d chi Saloh-Aliue ja hänen s^kula^si-ilecn Rciisa Khalill°Khalil.,'lle ja merimies Muhammedille, joka oli kuljettanut häntä Niiliä pitkin. Menäjän pää- konsuiinivircsto Egyptissä on nyt temmin ilmoittanut, ettei perillisiä tarkasta etsiskelystä huolimatta ole moitu taVata. Kaksi os«»tsksupa«hoitajaa tuszmtt» korzvaamas» osuus- kussiÄee» aiheuttamassa wa- hisgot. Peller vo kertoo, että esi n- omaiset sominto-oikeudet o?v:t tuomin neet Mietoisten osuuskaupan ent. hoi tajan maksamaan osuuskaupalle 3,377 mk. 70 p. sekä Leppävirran osuus kaupan ent. hoitajan samoin suorit tamaan osuuskaupalle 26,653 mk. 32 mainituille osuuskunnille aiheutta mistaan tappioista. Edellisessä tapa uksessa jaettiin sominto-oikeuden ku ut asianosaisten kesken, jälkimäisessä tuo mittiin kaupanhoitaja maisnnMN re kin 650 mll — SVarkaus KiAe««aWau «i«ismieheu l»o»a. Röhkin Varkauden tekijöistä ei Vieläkään ole saatu tarkempaa selivyyttä, w ^ka Viipurilaiset ja Terijoen etsimäi po- liisit omat olleet ahkerassu toi-nes'a ivarka den kiiNAiiaamiseisi. Terijoen etstmät motkusUVat t. k. 23 p. pois Kiivenncn ^lta, Vaan wiipvriiaiiet poliisimiehet o»?ai ed lleeu siellä Kaksi epäi!yk >ena:e .ie .:a ken!: öä on asetettu V^Uoonn m a!- iftlst, muit-^ niin «armzja todisteita heidän syyl lisyydestään ei ole ilmaamunut, että heidät olisi Voitu wa> gita. Rahoista, jotka jouwiwat Varkai den saaliiksi, oli suurin osa Kiven napan kunnan maroju. Nimismies toimitti näet parhaillaan mainuun kunnan !unnalliswerojen perimistä ja oli m. m. Varkauden edellisenä pai- wänä käynyt paljon kuntalaisia ne- rorästejään nimismiehen luona mak samassa. MqSskm oli waraZtetiujen rah:stojen j^ilkossa 'sl?n'a'.nen summ? yksityisti', reho! .', jtt?a rum.sm es oli -usmioi-ta kanta: ui. Omia ra hojaan arwelee uim s:nies olleen wa- rastettujen rahojen joukossa 800— 1000 markkaa. M käli nimismies Salenius muis taa, oli Varastetuista rahoista kol men ruplan setelejä noin 300 'p>, loput kultaa ja suurempia ja pienene piä setelejä. N mismies Salenius on lumannut 500 mkn palkinnon sille, joka saat', a Varastetut ral,at hä elle takaisin ^ — Wi!p. Tcrstai-aamullaKiwennaV^lta saa puneen :i-don mukaan on polnst siellä Varginnut kolme henkilöä epäil.y! ä osallisuudesta nimismies Saleniu^en asunnossa tapahtuneeseen Varkauteen. Wa; guut cn tuotu Wi purun, missä heidät sijoitettiin etsimään csas con. Miipurin poliisi kieltäytyy antam.s a minkäänlaisia tietoja asiast.-. — Pestiwarka»s. T. k. 22 p:«än Vastaisena yönä »arastettiin Mieluskykän postipysäkillä Oulaisten pitäjässä kaikki siellä olemat posti merkit, postisääs:öpantk.kvpongit ja sääStömerkit, yhteensä noin 500 inkan arwosta sekä noin 30 mk. rahaa. — Kolera. Lappeenrannassa ko leraan sairastunut rakuuna P, P^w- low kuoli miime torstai'lllalla. Menäläiset sotilaSlääkärit orrat tut kineet eristetyt rakuunat ja huoman neet heidät termeiksi. — Kuollut. Kristiina, elok. 26 p:nä. Täällä on kuollut kauppaneu- wos Alfr. Carlström. ^ Jtsemurhaikrittzs. Tis- taina klo 7 i.p. aikoi jalk-nce tc'i>jä Wento Paimiosta surmata itsensä heittäyiymällä Littoisten asemalla radalle wähöä ennen Helsingistä tuleman junan saapi-mista. A wan Viime hetkessä saimat asemapoliisi ja eräs toinen henkilö oman henkensä uhalla temmatuksi miehen aiman ju nan edestä. Wento oli ollut pitemmän eikoa työttömänä ja nyt ollut työnhaussa Turussa, josta sitä ei kuitenkaan saa nut. Matkallaan kotiin heitettiin hänet poiZ junasta, kun ei ollut pi lettiä. TZällä hän sitten aikoi tehdä e ?äto Voisen tekonsa. Saatuaan ra' haa Littoisista ihmisillä, palasi Wer>to takaisin Turkuun. — ll. A. — Hi?ttayttz«yt. Keskimiikkona puolenpäiVZn tienoissa löydettiin Kukkilaan menemän maantien Var rella noin 5 km. Lahdesta 150 askelta maantiestä metsästä puuhun hirttä ytyneenä eräs mies. Mies, jola oli enemmän polkillaan kuin riippu massa, tunnettiin sittemmin taskus saan oile -sta papereista O. A. Ahl strömin metsänostajaksi August An- dersiniksi Iitin pitäjästä. Mainajan taskussa oli kirje hänen Vaimolleen, osoitettu Leppäkoskelle. Kello, joka oli Vainajan tcskussa, oli seisahtu nut 1!,37. T. k. 11 pn ä saapui Vainajan w'.li Lahden poliisi a tokseen ja näytti eräZtä VeiMään saamaansa kirjettä, jossa hän ilmoitti lopettamansa elä mänsä, kosk ; ei moi kauemmin kes tää elämänsä Vaikeuksia. Weli oli kin sittemmin poliisien sV»slsma«a käynyt etsimässä Vainajaa Kukki- l.ssa, mutta siellä tied-ttiin main, että hän o!i kyllä käynyt siellä. Kerrotaan myös huhuna, että etsi- u°ät poliisit olisiwat etsineet Ardsr- siniä jznlun w. illivgin johdosta Ahl strömin kassassa. — L:ti. — Keiuvttelijat ItMeellä. T k. 16 p. saapui Orimeden pitäjän Kar- Vian taloon eräs mies jz pyysi yö> kortteeria, joka hänelle lumattiinkin. M-ehen omituinen käytös herätti ta- l>;sa»!ijain uteliaisuutta siihen mää ri."., että aisitti". kysellä hänen kätensä loukkaantumisen syytä, jolloin hän il moitti n. 11 kk. sit en käteensä neulan pistosta aiheutuneen Verenmyrkytyk sen talia tulleen karkaistuksi. Mutta seuraamana c>amuna tvielä miehen nukkuessa alettiin häntä tarkemmin Lutkia, jolloin hänellä hamaittiin ole man töinei käsi paidan olle piilotet tuna, joten miehen herättyä Vaadit tiin h intä näyttämäin lo zkkaantu- nutta kättään, j^Sta hän ensin kieltäy tyi ja ackoi törmätä omesta ulos. Siitä hän kuitenkin pidätettiin ja il moitettiin paikkakunnan poliisille, joka paikalle sacivuttuaan korjasi miehen tulleen. Poliisikuulustelussa hän il moitti nimensä oleman Juho Jauhi ainen, kotoisin Keiteleellä- Mitkä tar- kotukset miehellä lienemät ollcet, ei tar kemmin tunneta. Pitäisi olla Varo- maisia moisien kuljsksijain suhteen. — K. L. — Tatxmaise» ruusaS ruis sato. Noin pari Vuotta sitten kier tele maamme sanomalehdissä selostus eriluifiZta keinoista, joita japanilaiset käyttämät tahtoessaan saadz jonkun kasivin t. m. s. menestymään tumal lista paremmin. Kirjansitoja K. O. Aarnio Tampe- re ltc-, asuma talossa n :o 17 Koulu kadun Varrella, päätti koettaa japani laisten keinoa. Miime Vuoden heinä kuun lopulla istutti hän puutarhaan sa rukiin siemenen. N )in kolmen Vii kon kulottua kainzoi hän siemenestä kuslvaueen oraan maasta ylös ja is tutti sen uudelleen siten, että or;s jou tui ma n alle ensimäistä silmuaan myöten. Sitte,-. antoi hän sen jäädä rauhassa saswama<.n. Tulos onkin ollut toimot.u. Sie- mcnes^ä on nousut noin 150 olte?, j 'issa notn 60 on tä- kä. Osa tähtiä on jäänet keskenkaiuiuistkil, mutta suun i sa on taittanut täysin hymän hedelmän. J?s meidän maamme maanmiljeli- j it alliisi:rat tällä tamalla ruista Vil jellä, ui n saataisiin pieneltä „ruis- pu -tarhatta" sama sato kuin nykyään äärettömislä, lainehtimista ruispellois ta. — Aamul. Illltricj oMsAkiöterjkji? Birsh. MedomoSti kertoo, että m la uantaina lewisi Pietarissa huhu, et^ä oik.mnisteri Shtjheglcwi!oV lähim mässä tuleivaisuudeSsz eroaa Viras taan ja että oikeusministerin salkku on tarjottu wultakunnanneuwoston jä- smelle, tunnetulle Suomi-Viholliselle W. F. Deutrich lle. Sowr. Slorvo kertoo myöskin yllä- oleman huhun ja pitää sitä todenmu kaisena. Lehti kirjoittaa sen johdosta pääkirjoituksen, jossa se huomautettu- aan, että lunltamasti on Shtjheglo- wttow tullut käyt.ökelivottomalsi niille Voimille jolka nykyisin johtamat poli- ti kkaa, lausuu m. m: Deutrich on tyypillinen manhan järjestelmän toimimies ja sentöhden on hänen katsottu Sh^sheglomitomia sopilv^mmaksi nykyisen politiikan suun nan Vallitessa. Shtshegiowitowissa on näet pieni puute. Kuinka repäi- semästi hän on pyrkinytkin ajamaan taantumuksellista politiikka', on hän kuitenkin aikoinaan ollut Vapaamieli nen, ja sitä ei näin Varmasti määrä tyn ,uunnan Vallitessa Voida a "taa anteeksi. Lähimmässä tlllemaisuudessa on odottamassa Suomm kanssa yhteisen lainsäädännön alalla useiden lakiehdo tusten Valmistelua. Tietysti ei enti nen Vapaamielinen ole kyllin kelmolli- nen tähän uuteen tehtäviään. Epäi lemättä tulee myöskin Suomen oikeus laitoksen muoro, joten on käsitettämää, kuinka hyödyllinen oikeusministerin paikalla on mies, joka on erityisesti syiventynyt Suomen kysymyksen sy- myyksiä tutkimaan ja joka moi tur- ivata uuden politiikan Voiton perus tuslaillisen Suomen suhteen myöskin juridisesti. Epäilemättä on siinä Suo mea Vastaan tehdyssä Valtiollisessa hyökkäyksessä, jossa Dmtrichillä on ollut suuri osansa, hänelle tarjottaiva myöskin asianmukainen asemz. Koko Guropan meri- miehet kakkoaikeissa. Englannin merimiehet ja lämmit täjät oVat päättäneet toimeenpanna neljätoista-päiiväisen lakon oloj nsa parantamiseksi. Politiken-lehti on Tanskan lämmittäjäliiton puheenjoh- tajalta JaepeliltS, saanut Vahivistu?- sen tähän tietoon, ompa sama asian tuntija kertonut Vieläkin laajasuun- taisempia lakkosuunnitelmia harkitte- VLN. Jaepel on nimittäin ilmoittanut, että Kööpenhaminassa pidettämässä kansainmälisessä luljetusty örväen kongressissa, t. k. 23—25 p:nZ esi tettäneen jo kauan puheena ollut eh dotus yleisen europalaisen merimies lakan toimeenpanemisesta. Tanskan lämmittäjät puolestaan pitämät ase maa kerrassaan sietämättömänä. „Meen!oista Vuoteen emme", sanoi Jeapel, „ole saaneet äyriäkään pai- kankorotusta. Viimeisten 3-4 kuu kauden kuluessa olemme kerta kerran perästä esittäneet ryhdyttämäksi neu- motteluihm, mutta aina saaneet hyl käämän Vastauksen Viimeksi sillä perustellun, että muka kesäloman johdosta main Harmoja laiwanwa- rustajia oli kaupungissa. Olemme pyytäneen kuukausipalkan korottamista 60:Stä 65 kruunuun. Useat yhtiöt omat siihen suostuneet, mutta Darisk- Dzmpsk bSreder.fcrenirg ei rta tai puakseen. Olot käymät yhä toiivot- tomammiksi, niin että ilolla äänestän sen jättiläislakon puolesta, josta nyt on kysymys." I. huomautti kuitenkin, että työ- wäki tietysti on halukas neuw ottele maan, mutta että laiVanmarustajain Vuoro on r.yt ryhtyä alotteeseen. Hän muistutti siitä, että jo neljä muotta sitten Hampurissa pidetyissä neumotteluissa suunniteltiin koko Eu- ropan käsittämää mer mieslakkoa. Kaikkialla piti sitouduttavia» olemacn lakossa 3 miikkca. Ehdotusta ei sil loin hyväksytty. „En tietysti tiedä, meneekö se nytkään lkp', mutta toden näköisyys cn suurempi kuin neljä muotta sitten, koska nähden Vuosien kuluessa oikeutettu katkeruus lauvon- maruStajia kohtaan on kaslvamis- taan kasmar.ut". Kysymykseen, eikö Jeapel käsittä nyt, että olisi Vahingoksi Tanskan kaupalle ja merenkululle, jos päätös lakosta, joka panee suuria armoja Vaaran alaisiksi koko E nopassa, teh täisiin Kööpenhaminassa, tämä mas tosi: „Se saattaa kenties niohing -it- taa T mskan laiwanwarustajia, mut ta heitä kohtaan emme enää tunne mttSSn sääliä. Mu ta ivoimmehc-n hyivästt maikustaa Malmööseen ja siellä tehdä pää öksemme, jos se sopu paremmin". Det F^renede Dampsk bsselskab n hallinnon puheenjohtaja, amiraoliRi- chelien, lausuu hämmästyksensä sen tiedon johdosta, että merimiesten yleinen !a'kosuunnitelma mahdolli sesti toteutettaisiin Kööpenhaminassa. „Erl woi löytää kyllin Voimakkaita sanoja ilmaistaakseni huoleni ja suut tumukseni tämän johdosta. Mitä Vahinkoa sillä tuottaisikaan Tans kan kauppa -eduille! Se olisi suoras taan onnettomuus koko maalle." Politiken huomauttaa niistä lähei sistä suhteista, joita Tanskalla on kaupan ja merenkulun alalla Eng lannin kanssa. „Kaikkialla maail massa, missä Tanskan kaimoja esiin tyy, saamat ne tukea E-iglannin eduista. Näyttää silloin melkein mahdottomalta ajatella, että sellainen Väkivaltainen toimenpide Emännin etuja mastaan, kuin olisi jättiläislak- ko, saattaisi saada oltunsa Tanskasta. Toin?ottamaa on, että Tanskan am mattiliikkeen johtajat ajoissa tämän käsittävät ja estäivät aikeen toteutta misen." — Saksa» puolalaistex kuu- saMsaxstaistelu. Berlin, elokuun 25 p. Puolalainen sanomalehdistö panee yksimielisen Vastalauseen suä mestaan, että keisari puheessaan P> senin juhlilla nimitti Pose.ua maa kunnaksi, huomautken, cttä Poscn on ollut ja tulee olemaan puolalais ten pZäp^ikkana maikka preussilaisten sortajoin Viekkaus j? ulkokullaisuus on koettanut lyödä heidät hajalle. l Kenties on ylpeys pää-syntiäsi; se woi olla sitä, Vaikket itse sitä tie däkään etkä sitä ensinkään huomaa. Sinä mahdollisesti ylpeilet tiedoistasi. „Tieto on moim^.a", ajattelet, ja katselet sääliVäijesti niua, jotka ym märtämättömiä owat, ja s»n perus teella Vaadit i .sellesi huomattamaa asemaa ja suuria etuja. Tahi sinä keutieZ ylpeilet kauneudestasi, Voi mastasi, puhetaidostasi, sukkeluuden- tosi puheissa, kauniista 55ues!us?, j hymästä käytöksestäsi, käytännölli sestä tvime-msi, huMaudeötasi, hy- Italian ulkopolitiikka. Ro ma, elok. 26 p:aä. MiniSleri- neuivoston kokouksessa on ulkonttnis- teri San Juliana tehnyt selkoa Jia- lian ulkopolitiikan perusteluista ja on ministerineuwosto yksimiel^seAti ne Hywäksy7.yt. Piakkoin tuke ulkomi nisteri tapaamaan Jtämallan ulko ministerin. Kolera ulkomailla. Wien, elok 26 p:aä. Sisä zsiainmi- niSteriöa terlveydenhoitodepartelnentti on ilmoittanut, että b2kteriolcg'sen tutkimuksen nojalla on todettu kaksi tapausta aasialaista koieraa, joista toinen on päättynyt kuolemaan. O > ryhdytty laaiochin ehkäisytoimenpitei siin. Roma, ekk. 26 p:nä. Mi^iste^i- neuVosto on osottanut 900,000 liiraa koleran saastuttamien seutujen autta miseksi. Amerikan metsäpalo. M iso ula, elok. 26 p:nä. Mon tanasta saapumea tiedon mukaan on lolme henkilöä manguttu epäluulon- alusina metsäpalon sytyttäjäsi. Metsäpalon uhrien luku nousee 300 henkeen. Tunne ainoastaan sontisi? Tunne ainoastaan pah^t telosi, js että olet Herraa, sinun Jumalaasi, mastaan syntiä tehnyt (Jer. 3,13). S uusta wo si tulla oikea kristitto, jos maan tuntisit syntisi ja palaili sit Herran ty*ö. Hän on kuivannut ottaa meidät ar.notiiieSu waSt?.ar; sillä HSn onk>n „hyDä ja hcwen armonsa Pysyy iankmlkiiesi", jL HIn ei tahdo yi-deakään syntisen ?uo!«mau. Muttc niiukaun kun n.ae!- ic-t syn"»in sokaisemassa mielessä e:kä aw.a sydSntäsi parantajallesi ja Ju malallesi, niin e! sinusta woi tulla oile.ta kristittyä eikä sinulla ole ian- kaiklnen elämän to'-woa. VäntekeVäisyydesläsi, monta auttanut ja kun ol-.t mm monta hylvää yritystä tukenut, hy-vislä Voroiet .si, etemästu asemaöiasi. Näitä kukkia ja jo monta muuta tahd?t lukea itsellesi ansioksi ja niissä tiedctc^na uinailet. Joka hetli kuiskaa ääni korwassi: »tottahan sinä olet irchän parempi noita, sinulle on etusija an- netcaiva". Sinä et kuitenkin itse tätä huomaa etkä ymmärrä, si ä sinä vtet ylpeydessäsi sole'. E^ oie yhtään näiltä hymistä ominc.jsuuk- siSls, joista ylpeilet, itsellesi c-ntanu», mutta luet kuitenkin kakkii o-narii B'pe^S sokaisee ihmisen hn-sis, hel posti. AZpeä ihminen ei r-äs oviic Virheitään ja heitkouisian; j? jos hän myöntöäkin puhÄsaan niitä ole- wan, niin ei hi?n kuitenk .an ota siitä ojentuakseen eikä parantuakseen. Al- peys on Herralle kauhistus. Jipeä ihminen Voi tosin kantaa kristityn nimen, mutta oikea l?istit-y ei häa ole. Jos ylpeys on sinun pääsy>uiäsi, niin kuule Herran sanaa: ..PitäkSSt itseänne kiinteästi vöyryy sen, sillä Jumala on ylpeitä Vastaan, mutta nöyr-Le antaa Hän armon. Nöh- ryyttäkciät siis itsenne Juma an Vä- kemän käden alle, että Hän teitä ajallansa korottaisi". (1 Piet. 5, 5), — „Sinä sanot: Olen likaS, olen rikastunut, enkä muään Lar-vuse; elka tiedä, että sinä olet iviheliä sin ja kurjin ja köyhä ja sokea ja cUston. Sen äl.den minä neuwon sinva osta maan minulta kultaa, tulessa puh distettua, että riksimstt, j, V^lleat Vaatteet, että niihin pukeutuisit ja alastomuutesi häpeä ei näkyP, ja silmäVo-dttm '.voidellaksesi silmäsi, jotta näkisit". 3, 17-18). O sm Je'uksel.a «. ntee^utainuksen ja rauhan kulta-; o"ia hämltä :?an- hu»ka!,den pukv, jok^i peiitää syiti- hä^eä?'; osta H1nel'ä Pyhä-i Hengen siimänwide°k! Hän se on, j -ka nät- aa sinulle". — J?ä«ästi Päätitzsht „?uh- «imis" kylpy. Muuan m i-alainen L-ppeenrmui n lä>-isiöllä oii j-ku väiivä sit.en päättänyt h.ntk;a i-sel- temä wa? »an ja rumeta „kuhniuleaa". Tuumasta hän käwil>n heti toin e'n, oZ.i mannan ja rupesi sitten „f,nd e- rlmaan", kuinka ien kylpemisin oike astaan pitäisi käydä. Mu-ta per°lle ei hän itse esi. s:a päässyt. E: näet osannut määritellä Veden lämpöä, eitä sitä, kuinka polion tuota..lääket tä" pitäisi Nannassa olla. Tulipa sizhei sitten samalla na» purin mies, joka kr oi munkn-.eensa, että ne „k-.-.h- n j t" käyt!L,rät hylvin kuumaci Vet tä, joö mieli jen p rantaa, >.'puri wtt si myöskin si h en, et ä saunaosa kin känte.ään cänu melkein kiehumaa uettä ja tuuni', että on h n s unikin sellainen ;o?a r«ha!.ise"e hy- ivää !e'ee. 3! - miläpä siinä. N aa- puri oli cn a mt hymän - euwon ja nyt ei muut-», ku.n is.uma n. W. Ii na pantiin aiman ?oten?'-n ooitt..:wca mettä ia siihen se si. e^ uk- ki-n.n is - h i. Muitta tule ja p-.!-"-! P rlu paäst ä,jä-lä oikein aikamoinen ja pian oli tuo innokas ,,'uh^ija" jäl leen seisojaan. O!t sanonut naapu rille, että moinen peii ottaa ihmiseltä ivnmesenk-n e'ämän halun ja tekee yhä iv.iill kipeämmäkst ja h llemmäksi koko ruumiin. Onneksi oli hän toki ! siksi ajoissa päässyt pois tuosta „tu- lipätststä", niin ettei mesi Vielä ehti- nyt luin hiukkasen punertowam:m!si polttaa nchkan vtnta?. I - siihen se ..kuhniminen" sillä kertaa iä'. eikä kuulu ukko enää luottaman siihen, mitä naapuri ;> noo, maan on hän p. ättä- nyt m^-tkudtaa muualta ketoja hake maan tehän uuteen po.ra»itan?a.'i: irvi mään ja sen käyttämiseen. Musieu fiiiltzttämixe». Säilyttäessä n nuor wuhe>??Vät pai nossa niissä löytyipä» »eden haih tumisen takia. Ä-den tilalle lmäe- nmu ilmaa huo^-sen iailr-lu.reu ja sen sisäpuolella olehan kolioon kavt- t->, ja bakteereja, jacka he:i v.unan sisässä alkamat häivitlä-rän työnsi; muranALlkusinen clkaa »nödäntyä. Eciloistrn säilvtyskemojeu kuvita 'Lyl yy siis pyrkiä es lämään iun<. n tunkeutumista n>ui an sisciän. Mutta tänäkään tumalla ei wvida munia pttemrää aikaa Zäilyikää syyltä U-ä mä änkmi!b^t!eeric.'tti löytyy kuoren h^oiosi-tsa jo enncnkuii; munat kc- n irloentumotkalin. Sen tähden Läntyy hävittää nian? mätäneni-?- b^l^eri'/ Dri Hr.!. Miinch-zi"^ sujuttaa teuraansa sSiiytt^r^c-.-: E nn ere-'s!cc-n tarkkaan k''.u-: rik- !oor.tu'.iS>-t munat j.: ehjät a'e!?'r.cn Vi 'uin-kst 35 !^:e'seeu N)ei.-cn. ion^a j :ee ^ a' - kun- ieu; tee a . e pyyi ä..n pch-neällä wv-»>.« täysin p"l,t'Nlsi. Sitten re n tsulai'? /i ie.u^ 7 e jäähinmää^ k»uvu:n?: ?. m. Upoittaan 5 s> Veteen, jonka jät- äl-n iiylmäan n^e- S'.tä no?tetiua a alle r'/:?ains!s^ ci pyyhr.ä. Kun l -is 'et!'än . rmepehkua, sal-c- sellaie^a sis-i!^- ia ^fttttaaa n^i- c!.U ne muct iäyäa ^ui- ne täysi i lu maa t jauhoa tai innuta -.rään l- -ttikko-n m. aa p: s-.aan. PaäasiI tä-^sä au enÄii Viid:N 'e'»n»in olo k'mn>aHse wedei sZ, jcnta tt-u!w. n-unan k».'or?^sa !Zy:ywät n<- täN!m!lb'tk.-ekr-t ?u--kwat ja huokui- -usn^eät tnk.cc-n si en estäen tnä'5- "emlaineiden sisääntunke^iumilen ia .o-selft et' S säilyty^aine on aiAon kuivaa. Tämä säilytystapa cn erit täin ykiinkerta^e i ji käytänrölline» ja pitäisi manien siten säilyttämän rättiin makunsa ' t—l Vuodenajon. T?piihan koettaa! MektlxjZ klkjeilsilziz. Haomautus Kokemäen wcim. ^ »rh seura Raittiille. ,.Terwe seiu ter»eessä, r ätäi^sa r u : >.. Tä^.-ä en j i sen tulee olla sinä 'h n ee'tt ena tuanrsionana !a k-ssa aoim. ji :rh. stvroiss« sekä nid.n ykut^isi-)'ä ja'e' :sä, jo'.a n^aönn tulee si »?q täydessä -ncriita'.se»sä iu <k'.n Mrea kodd^S.ean t-tt.-ut'aa. Surku-cl:-n'aa, mutta kutemin K tia o--, e'ä ; llä-uainatu.! seur a- suurin osa iasiniä ta? ä VLanuc, siitä sa.kka kuin jahteja.: muute'ti.n, on alkanut mlettuä epäsäär.nallistä e>ä- mää. Ollen usitssa tiluisuulsissa päihtyneen ä, st is siinä tunn.s>a. mikä ei sa'nka u miehille ia >eure ll? lii ta l.au R iueimnnu se tuli ' a y^.!.-a w», nunia°na 24 p.u- heinät ..Veljeys" n-s. itta?n-esa Risteellä. Silkin usea heistä alkci esittää kuuvani,-teorioi- tus^a, kun ol>si vitäayt olla ieriietä jäsenissä ja esiintaä re>?aa. n! ^ a- misteli.ona, ^u'en a^ua ennen entiset kin se^v'.n jäseutt p.-rhaan kykynsä muk- an to naat esille. Pi-.äisi clla ji s!"r.nu!mi':n ..Rai tis" met^oiL-civena teniin jätti en heti seur . n vhdytttiään atk. maan noudttiaa raätuuta jz siikaa käiu- tk-stä puhtt-sa ja o ^ä. Jos ta'» dstie näin edelle, n saakaa, n.in olk.a hynsät ia m.lat^.a s?urr>llcn??e a-'.'öi sensä n mi. S llä täs'ä te teette su, » reS.i mastoin si'.ö, mi:ä suom.tt. sa nan!. so: oo: „Ei ninn rniestä xcjh n- na. kun ei maan mies niin ä." Käytös.Lnne ei mnös tule kywä?- ''umään Tuom a W. ja lk. Lätto. Mukana ol'e'aa. — att — turliacm: paperi oli jo leutän/t-uvut vsloLsa lieilautti liäa kättään . . . — Tl.täs sitten? — Li luirääa. Ivätt.ö. ei olluti<ÄÄn; t^i-jä Inna vaan. Ilerje, sentään, ajattclUi its<.kL^rä. — .-tiv^nlisn mies on tä^srkmps! Varmaariliia on äänellä keinot^- lcoinea lienee sattunut ottamaan Alutta sittenkin tuntui tämä mia omitui^.lia. N.tt..!. piru vieköön, v^>i liitik p/L)'ä svonaisena ja vääntc:- leittä, jos siinä kerran ei ole käsivartta. Ia ettei xi» ä mitään ollut, sea minä KMä näin. Le oli aiv^n k^närpääkän saakka, jossa olevasta reijästä valokin heijasti. »Herra Jumala sentään!» Kuu6a!iä!n minä. Ilän katsaliti ensia minuun, sitten iliiliaansa. — Ia? — Li mitään. Li sanonut sanaakaan. Xat-oi vaaa ja pisti sitten kitiao. task^uns^. »idliin, että reKcptt paloi sanoi liän. »lukiten pirua lailla voitte liiku- tella t^kjää liikaanne?» k/s^ia. »^^kjää tuliaa?» teisti käa. »it^iin juuri». »Nä/ttääkö tämä teistä t>lyältä? Oletteko nälin^t, et>.ä se on t^kjä?» Ikän nou^i äkkiä ja poistui kauemmas, kelinä nousin m)'ä^. Litteä a.<ttu! liän verkalleen kolmisen askelta minua koitti, p>-5äl>- t/i aivan eteeni ja alkoi pulikua. ^'lioä en vaan pel- jäan/t vaikka tuo kiljalteen lälieaevä kääritty pää ja pulleat lasit olisivat voineet telillä surullisen vaikutuk sen keneen lievänsä. »Ie sanotte, että tämä liina an t/kjä?» k^s/i Iiän. »1'iet/t.ti», vastssia. Ilän vaan katsoi minuun ja px^>i ääneti. Litteä liäo otti kikan taskultaan ja alkoi kiljallcen t/öntää sitä minua koitti, ikäänkuin nä/ttöäkseea vielä kerran. »Ekiinpä onkin; se oa t>djä>, sain vaivoin sanotuksi, la/t/ikän minon jotain sanoa. Uinua tuli kaamea olla. Näin t)kjä',! kikan aivaa olkapäällä» saakka, lään vaan t/öotää «.ÄIM. vai.uuttei:. että vieras t ^:-.a 's: .-:Vvä.l li-'.^?tc!i.nt ulä t eä n ruar kino ! .^. ?>'u:.t.n v. i kär> viurust >. ilunisee.'. jolle oii - aa.. tta.i . '.ajasta!'.- v'^i leiviskä, jonka kän t. ten ! av n: a» a.:.-.». t.>i tätä, ^li olemassa mi iVI.-, cttä vi^.-. - on dulla, ja tämäa m'cl,'piteen m-ueaa» vaiuiv -ieiitt'.ä i. -.k:- initä lk^tt'u: luona tapittttu'. Oli vielä muutamia, jotka civi.t j)vkästi i:a?u:a:t. - veet )'ktään )'1t emainitui^ta mi>.li-.äte! >tä, ? ui-.-. i.äi i^o puolu-iettvluia. L. ltcxia kansa iä > !>- ta!l»auskoi:i'.a ja kumnutu«juttuja ei ! skottu, ci.nekkua toukokuin ."l!>^.- pu^,1el!a s^ttunc^t t^paktumat järk/ttivär uk konsa. Ia si'ttenki.1 juteltiin niistä kilj^k-.een jo. ainc>- astaaa naisten kesku^cle.sa. Alutta sjateltiinpa vieraasta mitä l-^vän^ä Ipii issä, kaikkien va>>t<:. uä^lisv^.-: käittä kodtaar' oi: )ättä- läiaea. läär.en ärt^i-.)'^tc:.^ä, jonka pääksupur.kiln-.^et ekkä ol-sivat ^m-.närcäueet. oli rnumiilli^en äa. teki jöille kä^ittäuiätöa. klurjat käclcn dui'.om:'-<t. ja'.', l-.e j-.-skus «attuivat näkeniää?', txiiv<!S a.tuil^.!-..'--.Uuja pukin n>) ökääs? ilt^!?i«-, ma'..tt.ll^imn-.^n r-^.kl7.. i-..-e sä suojeleminen muilta ikn.i.iltä, likm-äräiZsä vu--t) ->äue^, — kaikii tämä pani päät p/örälie. Dsea: vä^t>i.^.t .^'rjääa !:oliä-.tes.-uian vieraan u!'-:o^alla ja Nl.<"-et k aiio. ristit, sivuutettusaa dänet, laskivat luttr^n-Ä l:. p..et alas js» vierasta matkien, satelivat ii.ermo5tuvoe.,ti kävea jätissään, toisten picläteile^sä nauruaan. Lamaan a:ksan oli j<.ku sonutellut laulun -luurin käärinc.-tt)'>. I^eiti Littceil eritti sen kerran koul'ila'st:7!-. i<on ^ jäisen jälkeen alettiia sitä tSulella kaikkialia ja et^ii'ttn jos missä uäktiin vieraan liikkuvaa. I -iku-, ei Udk tt- lettu, vikellettiin laulun nuottia aivan jutkcatti känea kuullensa, kikkulap.^et kuusivat liänetle: »lv.n n kään- nett> », ja riemuiten juoksivat sitte l. arkuni?. ^^k>wätvu. 7