Tiistaina 22 p. Marraskuuta K A R J A L A T ? A R N:o 133 — 1910 Pieni lemmikkimme Yrjö Elias synt. 17 /4 1908, kuoli 18 /n 1910. Päivänpaisteista olentoasi kai- E aavat syvällä surulla van- «mmat, 2 veljeä ja sisko, sekä sukulaiset ja ystävät. Aino ja Pekka Saarelainen. Ei tai vallassa koskaan kuolla, Ei valitusta, ei tuskaa tuolla, Ei itkua, ei yötäkään! Surusaatto lähtee Nurmek sen kauppalasta tk. 27 p. klo 1,30 ip. I (K. S. 1 k.) Rakas äitimme vaipui pitkällisen sairauden jälkeen kuoleman uneen Joen suussa marrask. 21 p:nä 78 ▼uoden 10 kuukauden vanhana. Lapset. Ja Jumala on pyyhkivä pois kyyneleet heidän silmistänsä ja ei kuolemata pidä silleen oleman. Tullikaitsija JUl »IM NOH, syntynyt Porissa x /s 1855, ly hyen taudin sairastettuaän kuoli Joensuussa a /u 1910. Sur ren kaipaamme minä, 5 lasta, ▼•li ja sisar. Hilda Broholm, o. s Vallin. Vainajan tuttaville ilmoite taan ainoastaan täten että suru saatto lähtee vainajan asun nosta lauantaina tk. 26 p:nä klo 1 päivällä. Il 2 1 k Jörnin HasiiMijlilistys. Tiistaina 22 p. marrask. 1910 klo 8 i. Lyseolla. Pääsylippuja ä 1 mk. Baliin ja 50 p. lehterille myydään Schlii- terin kirjakaupassa. Harin läänin itäisen Raatihuoneen alakerrassa pide tä&n asiakirjain vastaanottoa varten auki tämän kuun 21 päi vfistä lakien toistaiseksi joka arkipäivä klo 5-6 ip. Viipuris sa 17 päivänä marraskuuta 1910. Keskuslautakunnan puolesta: Uno Saxen. Birger Fagerström. (Kla 5 k.) Joensuun Musiikkiyhdistyksen arpajaisissa saadaan rouva Lina Asikanukselta rehtori Vallen ta lossa. Viipurissa - Rautatienkatu 5 Aseman vastapäätä Tarjoaa siistejä ja halpoja huoneita, alkaen Smk. 1: —. Leo Tolstoi. -I Koko stmistyneen maailman huo- mio on näinä päiminä kiintynyt Sisä-Menäjän tapahtumiin. Krei- wi Leo Tolstoin salaperäinen pois- luminen kotoaan, hänen sairastu- misensa matkalla, pyhän synoo- din tiedustelut hänen mielentilas taan, kaikki sellaiset seikat omat nyt jännittäneet mieliä. Niistä on lausuttu armeluita puoleen ja toiseen; yksi maan näytti hymin todennäköiseltä ja se onkin nyt tapahtunut: Tolstoi on kuollut sunnuntaina, tk. 20 päimän aa muna klo 6,5. Tolstoi syntyi kreimillisestä yli- mysperheestä Tulan kumernemen- Iissä, äitinsä suurella sukutilalla Jasnaja Paljanassa 28 p. elok. 1828, jäi jo lapsena maahemmis- taan ormokst, sai ensimäisen kas- matuksensa tädeiltään ja opetuk sensa saksalaisilta ja ranskalaisilta kotiopettajilta. Tuli Kasatun yli opistoon, lueskeli ensin itämaisia kieliä ja sitten lakitiedettä. Muo- dolliset opinnot eimät häntä tyy dyttäneet, maan hän mietti ikäi- silleen tamallista maailmanmie- hen elämää. Kyllästyneenä siihen hän palasi takaisin sukutilalleen, mutta hänen hymät aikeensa mo- nien satojen alustalaistensa hy- mäksi eimät onnistuneet, sillä hän oli taitamaton tilanhoitoon ja kes- kinäistä ymmärtämystä talon- poikien kanssa puuttui. Maa- orjuuden aikana oli mahdotonta aikaansaada mitään todellista pa- rannusta talonpoikien tilaan. Wel- jensä kertomuksista miehättyneenä hänkin läksi upseeriksi Kaukasiaan ja otti osaa seikkailuihin ja kaha- koihin ^vuoristolaisia mastaan. Jylhän ihana muorimaa ja puoli- milli luonnonelämä herättimät hänessä kirjailijahengen. Ensimäisissä nomelleissaan ,.Lap- suus, Poikaikä, Nuoruus" hän on elämästi kumannut, miten nuoren ylimyksen kotiopetus siihen aikaan tapahtui ja miten maiku- luksille herkästä pojasta muodos- tai tyhjä ja pöyhkeilemä nuoru- kainen, jollaiseksi Tolstoi olisi jää- nyt, jollei lahjakkuutensa olisi hän- tä pelastanut. Kertomuksessa „Ti- lanomistajan aamuhetki" taas tu- tustumme hänen ihmisystämälli- siin tuumiinsa. Ja kaukasialaisia maikutelmiaan hän kumaa „Kasa- koissa", ..Metsänhakkuussa" ja ..Hyökkäyksessä", joissa ensi kerran ilmenee laajempi ja symällisempi elämänkatsomus, Niissä asete- taan räikeästi mastakkain toisaal- ta kulturielämän turmelus ja malheellisuus ja toisaalta alku- peräisen luonnonelämän yksinker- taisuus, luontemuus ja milpittö- myys, joka piirre sitten kultasena johtolankana kulkee läpi hänen myöhemmän kirjallisuustuotan- tonsa. Sotilasmainetta saamuttaakseen hän siirtyi tykistöupseeriksi Itä- maisen sodan keskipisteeseen Se- mastopoliin. Simusadjutantin ol- kaliput jäimät kuitenkin saamut- tamatta, mutta siihen sijaan hä- nen ..Semastopolin kertomuksensa" antoimat hänelle kauaksi kuulu- wan kirjailijamaineen. Hymin yksinkertaisesti ja milpittömästi hän kurvaili sodan kauhuja kai- kessa alastomuudessaan ja hänen kuivaustensa maikutus oli roalta- wa. Todellisen urhouden hän löytää harmaan sotilastakin alta, kulturi -ihmisissä hän näkee sekot- tuneen kunnianhimoa ja itsekkäi- syyttä. Rauhan tultua tapaam- me Tolstoin Pietarissa miettä- mässä uudestaan kemyttä, iloista elämää. Mutta äkkiä irroittau- tui hän pääkaupungin humusta ja läksi ulkomaille opintomatkalle. Sielläkään ei hän löytänyt tyydy- tystä, maan näki ulkonaisessa lois- tokuoressa piilemän somittamatonta ristiriitaisuutta ja inhoittamaa määryttää. Kansanopetus kiin- nitti erityisesti hänen huomiotaan ja kotiin palattua hän perusti alustalaisilleen kansakoulun, jossa hän määrättyjä opetustapoja ja marsinaista koulukuria seuraa- matta antoi opetusta rahmaan lapsille. Tälläkin alalla sama ristirii- taisuus pysähdytti hänet kysymään: missä on totuus, mihin pitää opettaa, kansanko minua mai mi- nun kansaa, mitä marten elän, mikä on elämän karkotus, mikä kuoleman? Hän koki rakentaa elämänsä järkiperäiselle ja sielua tyydyttämälle kannalle ja löysikin ikämöidyn onnensa perhe-elämäs- tä. Työssä perheensä ja ympä- ristönsä onnellistuttamiseksi hän saamutti miihtymyksen, ruumiil- lista työtä tekemän kansan kes- kuudessa, maalla, missä tamat olimat ysinkertaiset,' missä elämä ja työ ja usko Jumalaan ja kuole- ma olimat luonnollista asioita. Siellä alkoi myös hänen kirjailija- toimensa hedelmällisin aika, siellä hän kirjoitti maailman kuulut romaaninsa „Sota ja rauha" ja „Anna Karenina". Edellisen romaanin toiminta keskittyi ikimuistettamiin muoden 1812 tapauksiin, jonka aikakau- den historiallisia asiakirjoja ja henkilöitä Tolstoi perinpohjin tutki, käyttäen apuna myös runsaita kirjallisesti ja suullisesti säilynei- tä perhe- ja sukumuistoja. Siten hänen romaaninsa on tosi ei ai- noastaan aikakauden kumana kokonaisuudessaan maan myöskin yksityisten tapahtumain ja henki- löiden kumaukseen nähden. Siinä saamme tutustua kaikkiin tärkeim- piin aatemirtauksiin, harrastuksiin ja tunnesuuntiin, mitkä Menäjällä siihen aikaan olimat mallitsemina: politillisiin suunnitelmiin, kirjalli- seen elämään, uskonnollisfilososi- siin katsantokantoihin, mapaamuu- rariliikkeeseen y. m. ,Pääsämeleenä soipi ihastus ja rak- kaus yksinkertaiseen kansaan, sen marsinaisena sankarina on koko Menäjän kansa, jonka kohtaloa ei- mät johda sankarit, maan korke- ampi, maistomainen moima joh- taa joukon ilsetajutonta toimintaa. Sen mukaan jakaantuivat sanka- ritkin joko sellaisiin, jotka itsetietoi- sesti pyrkimät päämääräänsä, tahi sellaisiin, jotka antamat korkeam- man moiman johtaman mirran kuljettaa itseänsä. Sellaista mies- tä kuin Napoleonia, joka luotti omiin moimiinsa ja tahtoi itse johtaa historiaa, ei hän ihaillut. Sitä mastoin Kutusoff oli hänen silmissään suuri sotapäällikkö, sillä tämä ei koettanutkaan tapahtumia itse johtaa, tämä tiesi että ihmisiä yleensä ei moida johtaa, tapahlu- mia ei luoda, moittoja ei saamut- taa strategiikan sääntöjä seuraa- malla. Tekijän elämänkatsomus marsinaisesti esiintyi kuitenkin niis- tä henkilöistä, jotka eimät ole his- toriallisia. Näissä hän näytti ta pahtuman jonkinlaisen simeellisen ..uudestasyntymisen", sisällisen nöyrtymisen ja symentymisen. He tulimat huomaamaan, että näen- näisesti tärkeä ulkonainen elämä on maan maahtoa pinnalla ja että elämänmiisaus on sen suun- nan ymmärtämisessä ja nöyrässä alistumisessa kulkemaan sen mu- kana. Seitsenkymmenlmvulla ilmestyi Tolstoin toinen, edellä jo mainittu, suuremmoinen romaani „Anna Karenina", jossa hän käsitteli amiorakkauden ikimanhaa ja kui- tenkin ikuisesti uutta kysymystä. Tässäkin tekijä koettaa mastata kysymykseen, miten eletään onnel- lisena ja kuinka kuollaan hymin. Hän antoi siihen saman mastauk- sen, jonka hän oli jo useissa ajem- missä teoksissaan esittänyt: yksin- kertaisuus, ruumiillinen työ ja epäitsekäs rakkaus luomat elämän sisällyksen. Tässä teoksessa on edessämme kumauksia, joissa tai- teellinen nero, runollisesti moima- kas ja psykologisesti läpinäkymä kumaustapa kulkee juhlakulussa, käsitellen sominnaista ja ehjää, mälitöntä, kaikki maltaamaa rak- kautta ja tunteiden kollisionia, ku- ten äidinrakkauden ja miehen ja naisen lemmen mälillä. ..Anna Kareninan" jälkeen Tol- stoi maikeni pitkäksi aikaa. Hä- nessä oli murros tapahtumassa, hän yhä enemmän symentyi us- konnolliseksi ajattelijaksi. Kysymyk- set Jumalasta, elämän karkotuk sesta ja kuolemasta tunkeutuiroat yhä suuremmalla moimalla, yhä kiihkeämmin hänen ajatusmaail- maansa. Hän katsoi melmollisuu- dekseen tulla kansalleen ja koko ih- miskunnalle siinä katsannossa ..huutaman ääneksi kormessa". Uskontonsa perustaksi hän löysi Kristuksen opin, josta hän käsityk- sensä esitti ensin teoksissaan „Tun- nustus", „Mikä on uskoni" ja ..Emankeliumi" ja sitten lukemat- tomissa muissa kirjoituksissa. Kristuksen opin ydin on hänen mielipiteensä mukaan lähimmäisen rakkaus ja aistillisuuden hillitsemi- nen. Manhassa testamentissa sa nottiin: ..silmä silmästä, hammas hampaasta". Emankeliumi opet- taa, että pahaa ei saa torjua pa- halla, eikä mäkimaltaa mäkimallal- la ja ettei saa suuttua, ei mihata, ei mannaa, eikä tappaa. Ihminen ei elä omaa itseänsä maan muita marten. Ihminen löytää elämäs- sä sisällystä, huomaa sen tarkotuk- sen, herkeää pelkäämästä kuolemaa, saa sielunrauhan, kun hänet täyt- tää tajunta siitä, että itsekieltäy- mys ei ole mikään urotyö, johon kykenemät maan Harmat, maan että sen tulee olla elämänsääntö- nä, joka juuri yksin moi antaa ih- misille onnea. Nämä periaatteet! hän somitti myös yhteiskunnalliseen järjestyk- seen, joka perustuu pahan mas- tustamiseen pahalla, pakkokeinot- hin ja maloihin, ja siitä johtui hä- nen epäärvä, kielteinen katsanto- kantansa nykyisiin yhteiskuntamuo- töihin, sotapalmelukseen, oikeuslai- tokseen, mieläpä maltioonkin näh den. Älä harjoita pakkoa, älä st- toudu pakkoon, luomu mallastasi ja rikkauksistasi, oli pääsämeleenä hänen manhuuden ikänsä julkai- suissa. Tiedettäkään hän ei hy- mäksynyt, sillä se ei mastaa pää- kysymykseen: miten pitää elää. Taiteella oli hänen mielestään merkitystä ainoastaan sen merran mikäli se toteuttaa kristillistä ihan- netta. Isänmaallisuus oli rotu- itsenäisyyttä ja saattoi kansat mi- hamielisyyteen keskenään. Amio- liitto perustuu lihan synnillisyy- teen, naimattomuus on kristillisen täydellisyyden ihanne. Jokaisen ihmisen pitää käsiensä työllä hank- kia itselleen mitä hänen ylläpitoon- sa on tarpeellista, sillä jos hän elää muiden työllä, tekee hän hei- dät orjikseen: tekee heille mäkimal- taa. Näitä äärimäisyyteen asti medettyjä johtopäätöksiään hän esitti teoksissaan „Jwan Jljitshin kuolema" ja ..Kreutzersonaalissa", kumaten kaikki nykyisen ylhäisön amioliiton synkät puolet. Mainitaksemme maan hänen tun- netuimmat teoksensa ei ole unho- tettama hänen draamaansa „Pi- meyden malta" ja taiteellisessa suhteessa suurta romaaniaan „?)lös- nousemus." Edellisessä on juone- na simeellinen harha-askel ja lap- senmurha somitettuna mapaaehtoi- sen tunnustuksen ja rangaistuksen kärsimisen kautta. Niin mahta- malla yksinkertaisuudella ja luon- nonomaisuudella tuskin kukaan on kansanelämää draamallisessa muodossa kumannut ja suuria to- tuuksia esittänyt. „Alösnousemuk- sessa" on aiheena orpotytön miet- teleminen ja syyllisen omantunnon heräys ja elämälleen somituksen hakeminen. Suuren, kuolematta- man taiteilijan marmoillapiirteil- lä, hienolla runollisuudella maa- laa Tolstoi kaikki mitä Menäjällä on suurta, harrastamaa jauhrau- tumaa, mutta myöskin kaikki pi- meys, taantumus ja mädännys. Hänen makaumuksensa rakkauden moittamattomasta mallasta ja so- mituksesta on maltama. Henkilöi- den sisällisen elämän hän paljas- taa hämmästyttämästä aiman kuin sanoakseen: älä teeskentele, älä peittele, et sinä ole niin hymä ja jalo kuin miltä näytät, katsomaan millaisia ajatuksia ja tunteita sinus- sa nytkin liikkuu. Opettaakseen hän kirjoitti elämän- sä loppuajot. Itse hän pukeutui työ- miehen mekkoon, raatoi pellolla, teki palmelijan työt kotona, heitti miininjuonnin ja tupakanpolton, auttoi talonpoikia, mutta ei ra- halla maan työllä, sillä rahat hä- nen nähdäkseen olimar maan pa- hennukseksi. Nälkämuosina 1891 —92 hän kirjoituksillaan aikaan sai hätäaputoimet; hänen seuras- saan läksi tuhansittain simistynei- tä hädän alaisiin seutuihin ja pe- rusti maksuttomia ruokapaikkoja. Kolmekymmentä muotta sitten syntyi siirtokuntia simistyneistä ..tolstoilaisista", jotka etsimät oi- kean elämän ihannetta ja asuttui- mat maalle pelastaakseen sielunsa ruumiillisen työn kautta. Myöhem- min esiintyi Tolstoi ..duhobortsien", erään hänen opilleen läheisen us- konlahkon, innokkaana puolusta- jana. Hänen toimestaan saimat nämä maltiollisen mainon alaiseksi joutuneet luman lähteä ulkomaille. Niille duhobortseille, jotka sotapal melukseen kutsuttiin, mutta kiel- täytyimät tekemästä malaa ja tart- tumasta aseisiin, muuteltiin kau- heat mankikomppaniat Siveriaan karkotukseksi. Hänen Jasnaja Pol- janansa oli kuin pyhiinmaelluksen päämäärä, johon tulmehti maan kaikilta ääriltä kaikenikäisiä ja kai- kensäätyisiä ihmisiä suurta man- husta puhuttelemaan ja häneltä jotakin oppimaan. Ulkomaalaiset Menäjällä käydessään katsoimat ikäänkuin melmollisuudekseen käy- dä Tolstoita termehtimässä. Eipä juuri sitä asiaa, sitä kysymystä ilmestynyt, josta ei hänen mielipi dettään udeltu. Arkailematta hän sitten lausuikin ajatuksensa ja to- tuuden, katsomatta kenenkään mie- lenkauneutta tai asemaa. Hän tunnusti maan yhden hallisijan: omantuntonsa. Kuinka paljon moitaneekaan muistuttaa hänen teostensa tai- teellisestä kokoonpanosta ja kuinka paljon moitaneekaan mäittää hä- nen mielipiteitään epäkäytännölli- siksi, olemiin oloihin someltumat- lomiksi, tarkotettuihin tuloksiin joh- tamattomiksi, täytyy kuitenkin eh- dottomasti tnnnustaa, että hän oli aikalaistensa keskuudessa mer- raton maikuttama nero, laatuaan itsenäinen ja omituinen, joka ei kuulu mihinkään ennestään tun- nettuun suuntaan maailman kir- jallisuus- ja simislyshisloriassa. Hän seisoi hengenaateluudessa kor- keimmalla kuin kukaan toinen, kat- soi kauemmaksi elämän laajoille ulapoille ja sisimmäksi sen myöry- miin symyykstin. Yleisiä uutisia. Miipurin läänin kutvernööri erotettu. Tk. 19 p. korkeimmassa paikas- sa tapahtuneessa esittelyssä on Miipurin läänin kumernööri, ma- paaherra B. von Troil armossa erotettu Mirastaan samalla kun hänelle on myönnetty asetuksen-t mukainen eläke. Mapaaherra von Troil nimitet tiin Miipurin läänin kumernöö- riksi 29 pnä kesäk.1907. Hänen erottamisensa on tapahtunut ken- raalikumernöörin esityksestä. Hämeenläänin kumernööri erotettu. Hämeenläänin kumernööriemers- ti Jmar Gordie on armossa ero- tettu Mirastaan. Senaatin simiilitoimituskunnan esittelijäsihteeri Arthur Bro- selt on toistaiseksi määrätty hoi- tamaan Hämeenläänin kumernöö- rin mirkaa. Korkein hallinnollinen tuomio- istuin. Senaatti tulee lähimmässä tu- lemaisuudessa käsittelemään kysy- mystä lausunnon antamisesta edus- kunnan anomuksesta, että maahan perustettaisiin korkein hallinnollinen tuomioistuin. Kuuleman mukaan on senaatissa herätetty kysymys siitä, että korkeimpaan paikkaan tehtäisiin esitys luman myvntämi- sestä senaatille laatia ehdotus eduskunnalle annettamaksi esityk- seksi sellaisen tuomioistuimen pe- rustamisesta, missä miimeisessä oikeusasteessa ratkaistaisiin halli- nto-oi keudellisia asioita. Hotvioikeudet. Homioikeudenneumokseksi Turun homioikeuteen on nimitetty homi- oikeuden asessori samassa homi- oikeudessa Gustaf Emert Hamu ja asessori Aksel Werner Ruusu- maara Miipurin homioikeudesta. Senaatti oli ehdottanut mainit- tuihin Mirkoihin Turun hom>oi- keuden asessorit Hjalmar Broni- komskin ja R. W. Montinin, mutta kenraalikumernööri ei ollut yhtynyt senaatin ehdotukseen, maan ehdottanut edellämainitut henkilöt. Miipurin homioikeuden marapre- sidentti Adols Johan Alfred Spare, Turun homioikeuden neumos O. I. Tammelin sekä senaatin oikeus- osaston esittelijäsihteeri K. G. Kollin omat saaneet pyynnöstä eron Miroistaan sekä eläkkeen. Äbo Underrättelser kertoo että Maasan homioikeuden homioikeu- denneumos F. W. Erikson on ken- raalikumernöörin tiedustellessa il- moittanut suostumansa ottamaan mastaan mainitun homioikeuden presidentin miran sekä että niinitys tapahtuisi näinä päiminä. Kanne prof. E. N. »etälää »vastaan. Kuten muistetaan pyysi kenraa- likumernööri pari kuukautta sitten prokuraattoria nostamaan kanteen erään puheen johdosta, jonka prof. Setälä piti nuorsuomalaisen puo- lueen kokouksessa Viipurissa mu ine huhtikuussa ja joka puhe ken- raalikumernöörin mielestä m. m. sisälsi lausuntoja, jotka on rangais- tama Rikoslain 1G lumun 8 §:n mukaan. Lähettämässään mastauksessa m. t. prokuraattori selitti, että prof. Setälän puhe ei ole sisältä- nyt mitään lainmastaista eikä sen muoksi moida katspa sen lan- keaman mainitun lainpaikan alle. Sillä perusteella katsoi m. t. pro- kuraattori, ettei hän moi ryhtyä toimenpiteisiin kanteen nostami- seksi. Kuuleman mukaan on kenraali- kumernööri äskettäin kääntynyt m. t. prokuraattorin puoleen, maa- tien, että tämän on ryhdyttämä kanteen nostamiseen prof. Setälää mastaan. Teknillinen korkeako»!». Lokak. 9 p:nä 1909 päätti se- naatti maltuuttaa teknillisen kor- keakoulun opettajaneumoston tar- joomaan konerakennusprosessorin miran ulkomaalaiselle 8, (JUO mkn muosipalkalla sekä melmollisuudella 2 muoden kuluessa oppia kumpaa- kin kotimaista kieltä niin että hän möisi antaa henkilökohtaista ope- tusta näillä kielillä. Kun ei ole ilmaantunut ketään, joka näillä ehdoilla olisi ottanut miran mas- taan, on senaatti hymäksynyt opet- tajaneumoston esityksen, että sa- ma »virka »voitaisiin antaa 5 rvuo- deksi ulkomaalaiselle 10 tuh. mk. muotuisella palkalla ehdolla, että miranhoitaja saisi antaa opetusta saksankielellä. Myönnettyjä matka-apuraho- ja. Senaatti on myöntänyt kotlte- ollisuustarkastaja Lauri Mäkiselle 300 mk. matka-apurahan tutkiak- seen Pietarissa kotimeistotuolteit- ten myyntiä. Mukaansa on hä- nen otettama 30-meistonopetta- jaa. Maatalousopetus. Maanmiljelyshallitus on hymäk- synyt opettaja hra I. Pirisen Soanlahden maamviljelyskoulun apulaisopettajaksi. Ero ja eläke. Senaatti on myöntänyt ylimää- räiselle professorille O. M. Reu- terille eron ja 7,000 mkn muotui sen eläkkeen. Miopisto. Aliopiston konsistori on päättä- nyt ehdottaa, että bakteriologia» ylimääräiseksi professoriksi nimite tään dosentti Osm. Streng. Kaupparekisteri. Kun on osottautunut mälttä- mättömäksi ryhtyä erikoistoimen- piteisin, jotta teollisuushallituksen laatima kaupparekisteri moitaisiin laatia tarkoitustaan mastaamalla tamalla ja niitä maatimuksia mas- aamaksi, joita yleisöllä on oikeus- asettaa, sekä kun myöskin on osoit- tautunut, että ankara malmonta sekä elinkeinonharjoittajain ilmoit- mismelmollisuuteen kuin myöskin paikallismiranomaisiin nähden on mälttämätön. on teollisuushallitus senaatille ehdottanut 3,000 mkn määrärahan myöntämistä apu- laisen palkkaamiseksi toiselle kirju- rille. Tämän apulaisen pitäisi teol- lisuushallituksen mielestä olla laki- mies ja tulisi hänen tehtämäkseen yksinomaan malmoa mainitun asian yhteyteen kuulumia seikkoja. Joensuusta ja likitienoolta. Joensllun Musiikkiyhdistyksen nelipiiiuiiiiset juhlat. „Lnnen sopukka" esitettiin lauantaina toistamiseen täydelle huoneelle. Kappaleen sisäl- lön selostimme miime torstain nu- merossa. Emme myöskään käy tässä enää näyttelemistä armos- telemaan, sillä se tulisi kumminkin olemaan jotakuinkin yhtäpitämä aikaisemman armostelumme kanssa. Lasteniltama ja tvoittojen- näyttely tapahtui sunnuntaina klo 4 ip. seurahuoneen salissa. Paljon siellä oli lapsukaisille kuultamaa ja näh- lämää. Suurta mieltymystä tun tui herättämän Noita-akka, satu- kääpiö ja kiinalainen tanssi, jonka esittimät muutamat pienokaiset. Onkiminen näkyi myöskin erin- omaisesti pienokaisia humittaman. Marssin sämeleiden raikuessa läk- simät lapsukaiset tyytymäisin mie- Iin ja naurusuin kertomaan kotiin sa kuulemiaan ja näkemiään. Moittomarasto oli jo täs- a tilaisuudessa nähtämänä. Moit- toja oli kaikkiaan hymäjoukko yh- deksättä sataa, joukossa hyminkin arivokasta tamaraa. Aistikkaasti järjestettynä tekimät ne mielä san- gen hauskan ja houkutteleman maikutuksen. Siinä oli todellakin sitten sellainen ..pyydys", josta ei päässyt yli eikä ympäri. Arpajais iltama alkoi illalla klo 7 seurahuoneen salissa, joka oli juhlia marten lai- tettu sangen somaksi ja hauskaksi. Mäkeä saapui niin runsaasti, että eipä ollut se joukkokunta paljos sopia seinien sisäpuolelle. Ohjel- man alotti Musiikkiyhdistyksen or- kesteri soittaen johtaja Taneli Hurrin johtaessa Mendelssohn Bartholdyn häämarssi oop, „Kesä- yön unelma". Soittokunta esitti johtaja Ermingin johdolla jonkun umerttyyrin. Sekakuoro lauloi ,.un- karin hymnin" ja Saarenpään ..Mä uinun nuorella nurmella". Laulajatar Ali Sormali herätti yleistä mieltymystä ja moitti ylei- sön suosion esittämillä lauluillaan: Melartinin ..Pellamankitkijä", Ko- tilaisen ..Nauti" ja Melartinin ..Jndian". Kyllä siinä sitten koko kihinä ja touhakka alkoi, kun arpojen myy- jät ja myyjättäret läksimät liik keelle. Myyjättäret olimatkin niin komin meikeitä ja selmä puheisia, että kyllä he saimat kylmimmän- kin sydämen lämpenemään ja sai- turinkin kukkaronnauhat löyhty- mään. Armat menimälkin kuin kuumille kiiville. Komulais-Kusti niitä loppuja surmi sitten hymään hintaan huutokaupalla. Mäliajan jälkeen esitti orkesteri Bachin romanzen ..Friihlingser- machen", Raimannin ..Unkarilai- sen marssin" y. m. Arabialaisella huutokaupalla myytiin kaikenlais- ta hymää, hyödyllistä ja armo- kasta tamaraa. Tarjouksia tehtiin milkkaasti, joka tietenkin johti huip- puhiiitoihin. Turkkilainen impressario oli jär- jestänyt simuhuoneeseen oman ra- hamyllynsä, jolla aiman nyhtä- mällä kierrettiinkiit rahaa. Jokai- sessa näytöksessä oli katsojia ai- wan tikulla painain. Näytännöt olimat: Kemät (La Primamera): TansstkumaelmaSanvro Botticellin (1446 —1510) taulun mukaan. Erik XIV ja Kaarina Maunun- tytär: Laulukumaelma Erik Johan Löfgren'in (1825—1884) taulun mukaan. Beethomen: Soittokumael- ma L. Balestrierin s15W) taulun mukaan. Miimeksi mainitussa esi- tettiin myöskin miulusolo. Muuten kämi tämän arpajais- iltaman ohjelman suoritus komin pitkämeteisesti. Mähäisen ja kui- mahkon ohjelman jatkoksi olisi or- kesterin edes pitänyt esittää useam- pia kappaleita. Kun rumettiin karkeloimaan, niin sitten kyllä uni silmistä hiukan karkosi, mutta ko- min laimeatapa tuo karkelokin oli. Tuo laimeus lienee kylläkin suu- reksi osaksi johtunut mäsymyksestä, mikä taas oli aiheutunut moni- päimäisistä juhlimisista. Juhlakonsertin antaa Musiikkiyhdistys toistami- seen tänään klo 8 ip. lyseon juh- lasalissa. Ohjelma on siksi armo- kas ettei se kaipaa tässä mitään suositteluja. Pääsylippuja ä 1 mk saliin ja 50 p:iä lehterille saadaan Schliiterin kirjakaupasta ja illalla omelta. Joensuun tyttökoulu. Mirkamapautta on kuluman syys- lukukauden loppuun myönnetty Joensuun suomalaisen tyttökoulun kollegalle Efraim Elolle, sijaisina rouma Rauha Elo ja rouma E. Brummer. N l i m ä äräisten postiljoonien aseman Parantaminen. Suomen Postiljooniyhdistyksen neljännen muosikokouksen päätök- sen mukaisesti on mainitun yh- distyksen keskustoimikunta käänty- nyt postihallituksen puoleen ano- muksella, että ylimääräisten pos- '< tiljoonien aseman parantamiseksi postilaitokseen perustettaisiin muo- den 191^ alusta mähintäin 83 uutta makinaista postiljooninmir- kaa, niistä Joensuuhun 2. joensuun Säästöpankin isännistön kokous oli eilen klo 5 jp pankin huoneustossa. Esillä oli oli seuraamat asiat: Hallitukseen malittiin eromuoroi- set kauppiaat H. Surakka, Eino Pakarinen ja pankkimirkamies Antti Parmiainen uudelleen. Maltuustolle päätettiin ilmoit- taa, että isännistöstä on tällä ker- taa eromuoroisia seuraamat: kaup- piaat M. G. Piipponen, P. P. Parmiainen ja apteekkari O. Cpp- man. Tilintarkastajiksi malittiin kont- toristit I. Forsberg, I. Hukka ja Niilo Suihko, maralle konttoristi O.^Lamola ja kaupp. Olli Pitko. Tilintarkastajien palkaksi mää- rättiin 15 mk. mieheen. Perheuutisia. Kihlauksensa omat julkaisseet neitiFiia Jacklin ja kauppias Juho Hakkarainen, molem- mat täältä. Kuollut. Eilen kello 3 päimällä kuoli täällä Joensuussa lyhyen sairau- den jälkeen tullikaitsija Johan Broholm. Mainaja oli synty-, nyt Porissa 30 p. kesäk. 1855,' sai alkeisopetuksen kotikaupungis- saan, antautui tullilaitoksen pal- melukseen ja muutti 1889 tulli- kaitsijaksi tänne Joensuuhun. Teh- tämiinsä hymin perehtyneenä ja hnomattamalla täsmällisyydellä saamutti hän esimiestensä luotta- muksen. M:sta 1902 hän kuului W. P. K.n martijakomppaniaan marapäällikkönä ja toista muotta kaupungin maltuuskuntaan. Kuol- lessa mainaja jätti jälkeensä puo- lison o. s. Mallinin, 3 poikaa ja 2 tytärtä. Musiikkiyhdistyksen arpajais- ten Parhaan moiton, 300 mk. pankkikirjan, moitti joku S. Reiman Raimolasta. 100 mk. pankkikirjan moitti nuorukainen Reiito Parmiainen täältä. Toisen 100 mk. pankkikirjan moittaja ei ole mielä ilmottautunut. Aistik- kaat akkunamerhot sai tri A. Sand- ström täältä. Matkan „Sampo"- laimassa edestakaisin Pietariin moitti nti A. Cederberg ja mat- kan „Osmo"-laimassa edestakaisin Miipuriin nti S. Niemelä. Pohjois-Karjalan Urheilupii- rin sunnuntaisessa kokouksessa hymäk- syttiin piiriin Märtsilän M. ^ ur- heiluseura ..Aritys". Hra A. M. Koimula oli lah- joittanut piirille neljä komeata po- kaalia. Niistä nyt lahjoittajan toi- momuksen mukaan päätettiin an- taa Pielisjärmen, Juuan, Ilo- mantsin ja Joensuun piirille yksi kullekin kiertämäksi palkinnoksi seu- rojen mälisissä kilpailuissa piirien^ mapaasti määrättömillä ehdoilla. Painikilpailut päätettiin toimeen- panna ensi sunnuntaina. Pohjois-Karjalan maanloilje- lyssenran eiliseen kokouksen oli saapunut 14 seurasta yhteensä 15 edustajaa. Kokouksen puheenjotaksi malit- tiin seuran sihteeri O. H. Rei- nola. Biaalaisseurain keskusliiton mää- räaikaiseen kokoukseen, joka alkaa huomenna Helsingissä, malittiin edustajiksi johtokunnan ehdottamat henkilöt nimittäin maanmil. Juho Kukkonen ja seuran sihteeri hra O. H. Reinola, marolle maanmilj. Heikki Nuutinen Pielisjärmeltä ja Aug. Moutilainen Tohmajärmel- tä. Keskusteltiin sitten maanmilje- lysseurain kilpailuja koskemista asioista. Laadittiin johtokunnan huomioonotettamaksi seuraamat ponnet: 1) että rahapalkintoja jaet- täisiin simutuloista riippu- matta maalaisseuroin kaikille jäsenille, maan että palkin- toja määrättäessä oltaisiin entistä ankarampia. 2) että pääseuran mirkai- Iijoilta toimotaan entistä suu- rempaa huolellisuutta kilpai- luja tarkastaessa; 3) että yksimuotisiin met- sänhoitokilpailuihin nähden toimotaan tehokkaampaa jär- jeslelyä kuin mitä tähän asti on ollut; 4) että apurahat olisi maa- laisseuroille edelleenkin kil- pailuja marten annettamat. Rahtialus yrittänyt upota kau- pungin satamarannassa. Miime lauantaina huomattiin erään terivahöyryn uppoamassa satamassamme. Alukseen oli jos- takin pohjassa olemasta reijästä päässyt mettä mirtaamaan jo noin metrin merran. Alus pum- puttiin heti tyhjäksi ja tukittiin pohjassa olema reikä. Näin saa- tiin se pelastetuksi. QZ CO sm" I &3 £*3 c/z tn eg i ST sa CO sa ST «o i io" SU M HT O3i &£ eo Et*' S SS S» --i —f v- I/J Ui Z/l v- SS < v- S v» S 3' a SL ST