N:o 196 — 1910 KESKI-SUOMI — Tulipalo. — Murhapolttoko? !huwila on #n ihanan luonnon puh. SouGntaUUtana st)llyi tulipalo Tain- taalla potvella. e1owiun 31 p:nä pereella kustantaja Acksl Halosen tiu jawarasiosja 2uTtruuif:ufoi>un 7:»ja. Palokunta, joka tälAvoimaisena ja iätjtlä lentoa saapui paikalle, tukahuttt tulen pienellä Mmiökulla tuossa tuo- liossa, imen Men tuottama! tuhot su- ptsiuiVat lvain pilaantuneihin kiria- ja paperipinoihin, joiltm -reunat tuli ?uuenkm ennätti mustatfi Fänvenrä.r. Tulipalon ailkaonjaattta lvahinko te- kee noin 5A) mk. Tuten uhriksi jou- lUl wain pichdasia painopaperia ja jo- ku.ten jndiirä hiljattain kustannettua teosta »ttfhinjö Maisin ia kchden". Nämä eiwäl sijÄtyneet Palolmakuutus- ljummaan. joien Palo>wakuuiusyh:iö ei jcubu tulipalon jo>hdos:a kärsimään, jloko ktrstannuÄvarasto cli tvakuatet- iu ^ucmen Kauptrnkisn yleisessä pa-- loaptilihdisttLjM 60,000 markasta. Poliisi:ntkinnon Meen pibätetliin epäiltynä kaksi liikkeessä palvellulta nucrukaista, jotka kui tonkin sunnun- taina päästettiin wapa:>ksi. Asia on jätetty rcastmvanoikeuÄen tutkina- «vcksi. Tampereen etKvä poliisi el «nna o/siasta min?ääirlailsia tietoa. — Taas miestappo Helsingissä. Klo 1 aikaan yöllä wiime sunnuntaita was- ten tctpahtui Salasaarella Säästö- pankinranm 4:nen kohdalla taas mies- tappo. PuLilyäni ies ©mill' Laakso llöi puukolla maalari Antii Jinlmosta ntin et:ä puukotettu tuoli. Kun lsano- tu: miehet oliivat kulussa mainitulla kadulla, töyiäft Laalsoa joku, jolloin iiyiuyi hämminkiä W Loaksoa heitet tiin kivellä. Tästä kiuÄusl>uilt>esna «uipssi hän puull.'ottsa ja Huitoi 'sillä nmpäriinjfä. Tällöiin. m Immonen is kun IjiHäineen ja -kaatui hengetönnä maahan. Laa^o jatkoi matkaansa, mul'ua S:lt^^aren-'Mu>lla 'kaksi aatias- iawcapoliisia otti hänen kiinni ja tvei etsitvään osastoon. Hänelrä löydettiin teeri n en puukko. Lao.so on tunnusta- nut telonsa. — «uomalainen petkuttaja pidätet ty Lyypekissä. LtMetIM on wiime torstaina tvanqitiu mu>uan isuomoiai- nen „1iikeinies" Abraham Haa- p a. jolla on tehnyt suuria jKirfutuf.ftii yli koko Saksan. P e t.kut lamansa rahat ncuMxit noin 180,000 maMaan. Napatutkimus. Nätöalamäkiä. Z. Kanamuori. Muutamana alfuclofuiiii firffaanu, irutta tuulisena pjinmä teräsi minussa »DffUifäroä. Piti yiäc-ici poi» ?ai!pun^in pclyistä, joilla Jcf.iiiciu kulmana j<i tuu lisena päiwänä ^'):vu-jf.)lj;i iaöuilla on 3af)irrun -tiuvcys. il e uh'a nvur ryöppyi hinsä hatuttaa luUijan aina kurttua niyöien. Taa puuz:mvill:sc?:i niellä h^ckkajauhctra, mitä kuduilla il-mosa tii- v>>i:nä ryöppynä lcnrä.i. killoin tuimuus kurkusta turistia ja s.>nir,':Hä ivesi-i.'ä- wän. En tarfeta janon sammutuiini-Ko. tua-an jotain suurem?,'.! wcsi iläwää. «itä, jolle saa tyydytyksen »vain sinkillä laineilla, milkä järj:ö:ywät .mn-r-fiin laa joilla solilla «vchreiden mcisicn Se Wosi-i^awä kun non jet jieluiin, niin pölyinen tuuma pUkukaupuntl pvlyisine ihmisineen eisiintyy ensi uwfau pölyhcl- wc:tinä, zosta patcnce ricnio-aökctin. Suuntasin askeleeni „Tonni' laimaan ja jaadai!>senl hengittää suun i.iydeltä ti:c- retta >meri-il.maa". nousin scn keulim- maisunpaan sopp:.'n. Ah, siiä Her5kua, -kun pursi tvaSden tuulia läh?i h>i'.tc:naan ,järwen laineitaI Maikan määrä on Haavaro-ki ja i^ri- tyiiesti Kanamuori. Kun uSkoin näkuvä- ni jotain erkkoista, olin hylvinkin juhlal- öisellä mielellä. Tila nyrhän sitä :aas mentiin ic^ti muualta Ätc^tUSiunun merkki-paikkaa. Ja pcriile päästyäni >Iöy- 1'uvkin juurellaiset sahalaitokset, joiden leikkaamaa sahajauhoa tuuli nyt itvaSton naamaani puski. Mu:ra ininähän juuri lähdin paZoon kauPun<>in Pölyjä ja täällä nyt jaan tvaÄaam sahii-auhoa ja tehtaan sawua ja koneiden raZmaa ja työroikn likaisia hölleleitä. Hm! Tuomi ei elä luonnon?auneudestaan ... se ranvitsee rahaa, joia tehtaat tuoioa:. opetiaa mi- null« silmäini «dessä oiciva taulu. 5ioe- tan pysyä Zäytännön miehenä ja wiökaan runollisuuteni Haapakosken »ränniin". Paikka luonnon loSkemat^omuudessa »n lodcll^ ollut alkuaan kaunis. Muttci sen «Xvat tehtaat tärlvelleet niinkuin niin monen Suomen kauniin paikan. Juuri juurin »virran ?oskiS:a, Maajan koski, joka on alin ja luulla5s:ni myös alkuaan launein, esiintyy nyt kuin raiskattu impi kajein huulin ja rinta must:lm>^'a. Se on joutunut tehtaiden ^jalkoihin, jotka j«n 'fuJcrt omat itseensä imeneet. Soudatin Maajan ylä!puo'.cl:a seuraa- wan kos>ken «li Keskisen läpi sen hläpuo- Anteeksi, isillä minunhan piti kirjoittaa Kanamuorista. Mutia moipi-ko 7ir« joittaa Kanawuor«sta ilman Haapakos- -kea? jSillä silloin, kun luonto täällä yksin tvielä isännöi, oli Kanaivuori tvain Haapakoskesta lohoalva rantapcnger, jota huuht«liwat lsrsäm«rzn aallot. Sillä niin jyrkkä on sen läntinen rinn« rciala tä« näkin päitvänä, että se saa ajattelemaan jymän meren melkein pystysuoraan pu- toatvaa rantapengertä. Sain touorelle oppaakseni poi?asen, jo?a .✓fiooretti" hampaissa — tämä komeus oli miehenalun itsensä kustantama — orakaan ketteryydellä liipofi tehtaiden puolista jyrtintä siteitä Muorclle. Hän kai tahtoi huvitella minulla nähdäkseen, miien «herra" kiipeää. Ja !iipe,'ihän se nelin fontin. Ennen nuovena miehenä nousin Wuo- katille sen jy rl intä kmoeita, mutta se oli helppoa tämän Moimistelun rinnalla. Kun pääsin -lopultakin Kiikarin kuvelle" ja sieltä uupuneena silimäilin alas äklijyvkännettä, niin hiessä uitva ruu» miini tvaevcchti jonkunmoisesta huimauk- seota. Sillä niin wäsy:tämä oli oll-ut ^Mucrelle" kiipeäminen >ja ni'n äkkijyrkkä luin korkeasta kirkontornista !atsoen al- la lcpäämä wuoren icinä. 'Ali tehtaiden iauas . . . iauas aina pemkulmamääriin näkyy Päijännettä saarineen ja salmi- neen Mutta kuitenkin täälläkin lkaipaa jotcin — Zaipaa näkötornia. Sillä kun kääntyy tvasta^elle puolelle katsmnaan, ei näe mitään, kun Juuorella kaswaiva mnsä sulkee näköalan. Siis sama wastus kuin Ronninmäellä. Mutta ci silti Kana- muorelta niin ympäriinsä suljettua kuin Ronninmäellä. W. 1899 painettu watka- opas lkertso, että näkötornia parhaallaan rakennetaan wuorelle. Ja kuulinkin, että rakennusaineita-kin olisi jo warattu sitä »l^rten. Mutta rakentamatta se torni mielä on. Ja se on suuri »vahinko Keski- Suomen turistiliikkeslle. Sillä niin jät- tiläismäijen mahtamcr on Ka>ncwuori, että sen mahta>wuutta ei saisi jättää kai- keösa komeudessaan martailijalle näyttä- mattä. Kanalvaiori on epäiknnäit.i Kcsti- Suomen merkillisimpiä mätiä turisti- liikkeeseen nähden. Ja sen jalkaterillä juuri sahat leMaaitvat lankkuja ja lauto- ja waMa Afrikkaan mietälviksi rakennus- puiksi, mutta silti noita puita «i riitä näkötorniksi KanaMuoreilr. Eikö tämä ole tyhytnäköisyyttä, jos mikään? Woisiwa!han noiden sahojen onustajal. joi!ka julmaZn vmat riistäneet ^xraxaZoÄkolta pa-ljon sen alkuperäistä suloutta, hiukan maksaa ivelkaansa siten, että Kanamuor-elle nostaivat kclwollisen näkötornin. Niille >: on pieni asia, mut- la jicski-Suomien turiSnliik^eclle suuri. Naps. Hyvin lajiteltu varasto | Hienoja Tilla-, alpakka-, rntuliini-kankaita. Valkosia , Fiqae & hamppukankaita. Morriiutarpeita: huntuja, kukkia, rakkia. Hienoja valkosia rilkkineniliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoiflinaiden pankin talo. Puhelin 65. 4. I. Täng, 777,71 Ipist. 5. W. Sippola, 767^6 pist. 6. H. Oittinen, 749,97 pist. Hylppylsarjaslsa oli ensimäi- nen E. Pekkala, juoksufarsassa E. Pessala ja heittosarjassa H. Oittinen. A vuosisadan arvoitus? Grönlannin kartta, johon on merkittynä pohjoisnapatutkljan Einar Mikkelsenin tie. Kuten ennen on mainittu, on hänen aikomuksensa koettaa Grönlannin pohjoisrannikkoa pitkin päästä Kap Dcrkin siirtolaan. Kirjallisuutta ja taidetta. — »Käsiteollisuus" on ilmestynyt !ak« I cisnumorona 7—8, sisältäen lopun ail* iiehti Usko Nyströmin anvokkaastr tut« ielmasta »Mietelmiä kauniita"; kirjoi- tukset Käsiteollisuudesta Italiassa" (El« linor Jjtoalo); »Halvainto-opelukseSta' Amanda Bruun) «Kotiteollisuusne>lwo« jäin teihtätvistä" (S. R); muistosanoja tr: Ossian Grotenfeltista (kutvalla) sekä joukon uutisia ja neuwoja. — Kuivista owat huomattaNxrmlpia 7, ruotsalaisen Fjaestadin?uuluiis<m huonekaluston osta esittämää; ompe-lutöitä on Eliel Saari» en, Lagerborg-DaÄerin, ^lona Jala« »van, Ellmor lJtvalon, Aino Keinäsen y. ms piirtäminä. Misten laitteista mei- nittackoon vielä kutvat käytännöllisestä rattaitten nostolaitv?sesta akseleitten ra!wauSta »varten sekä I. Martikaisen keksimä suksihöyläpenkki. Einar Mtkk-lsen. Konemestari Jwersen, joka seuraa Mikkelseniä hänen matkallaan. 2. H. Oittinen 10,29+12,27= 22,56 m. I. Täng 9,69+11,43^21,17 m. Pekkala oli neiHjändmä. Pituutta hyppäsi Pekkala «mainiosti, tehden uuden reko-rdin yhteiistuloklsessa. 1. E. Pettala 622+638,5=12,60,5 nvett. 2. I. 590+609=11,99 m. 3. W LippM 551+568=11.19 mc tr. Kiokonheltossakm tulli Pek.kala ensi- heittäen —65,85 in. H. Oitti!iwn 28,93+34,03= 62,96 m. 3. I. Tang 27,20+32,37=62,57 n'.elr. ftcfmifoikffluJsc^a 'pmistiin lseuraa- niiin tulosi kin: 1. I. HiÄme 13,02 m. 2. E. Pekkala 12,66 >m. 3. W. Sippola 12,10 m. T u «rt n i n juo k sus 'f a iäqtiji '2i<.nrt»cfm jällen hÄvitä .ja wi^!apä kchldelta, Taiu ja Hannes Kotchmai- nen „ru!wailsiwat" näet tulla maaliin yh:'aik«a. Tu>to>ksien hlDYjdestä eikiii uudelta ennätWe>stä woi Puhuo, sillä juostawa aika oli tällä kertaa sartu- nee-^a il»i?'ä Mäkin 1 t. 25 s. Jöyj>eslllzs dTi: 1. Tatu !ja Hannes HlLehmaincn, härillä kuhisclvasta mäkijou>kosta. Kysyi ^ H:gin K. 053., 17 IflOT. 944 m. isäntä-Zizvanalta tokko talo on paloma- 1 2. A. SlleiNrooK, H:gin K. W., 17 kuuretlu. ^tun ukko, jolla käsitykset va- ^m. 776 ^» loivakuutuksista näyttimät sangen hämä-! >3. A. Jyrlillä, PvNNlst^A, H:ki, riitä, Masiasi kieltämästi, kehotti korkea !H,439 M. I ?t^Ku-uutisiä. — Talmilaisen palotvakuutuS. ilot- kCvin herran äskettäin mieraillcsja Sai- in'.ssa jouiui hän myös kiinnittäneeksi huomiotaan erääseen uudenaikaiseen ivaiiraannäköiscon laloon. Siitä tiedus- lelemaan isäntää, !joka pia-n lÄ)tyikin ym> herra häntä erosi tilassa «vakuuttamaan talonsa. Sattuipa tapauksen airoa n toe- rekieitä luulemaan myöskin «räs palo- r^akuulusasiamies, joka toisten joukossa rahivacm seassa tungeskeli ja yks' kaks' olima: ukon rakennukset tvakuutetut. ^toku tunrinen myöhemmin liikkui kor» kea herra taas kylällä ja silloinpas Ii- >lvana ilmoittamaan että nyt se on ,psr:ji lmakuittukseösa". Kysyi wie>lä että ihanko ne »varmaan maksamat, jos palaa! — <Warmaan, tvarmaan — vastaa korkea herra. — Äa tulemat nedalil (roiitotla) ku poutca siätä sumalla antanoo, sitte kai xalanoo — sanoo Hilvana. 4. E. MlLuil!d>, Oftjinpia, H:k:, 16,433 km. 5. A. KaMerg, Pomvstus, 16,416 km. 6. B. Na)rander, Pyrintö, Tampe- ve, 16,357 f m. Smtnuntain fifpaifut alttiin pus lmpäuvän ljälestä. TuloVstt jÄiellä o» ?ewi!Z>sa llajeiÄja ■diivat: Aitaju o kisu: 1. K. Kataja, H:ki, 16L >sek. 2. E. fdfMa, 17,2 fttf. 3. I. Täng, H:fi, 19,2 jfef. K e ihäänh e i tt o: 1. H. Oittinen, 39,87, ,ja 51,88 yht, 91,75 ittT. 2. E. PciMa, 35,89 ja 46,52 l)ht 82,41 m. 3. I. HaÄn>e, 29,63 ja 50,61 iilht 80,24 tn. K orke u sHyPPy: 1. I. Halun e, 155 ja IL3 yhi. 3,18 me t r. 2.1. Täitg, 150 jia 155 tHt. 3,05 m 3. >E. Pckiafo, 150 ja 150 yht. 3,00 mir. Seiväshyppy: J. C. Pe5kaÄ, 260 ja 270 ljht. 5,3 mtt. 2. K. Susmetjä, 260 ja 270 yh 5,30 >m. 3. >J. Tong, 230 ja 270 Gi. 5,00 m. 1,500 tn. juo k s u: 1. K. Suomelsä, 4 m. 34, 5 jef. 2. E. Peffat, 4 m. 36,2 s. 3. K. töatQija, 4 m. 53,5 'f. Tä'!»än imukaan julistettiin fil. maist. Eino P«k>ka!la kotman- nen terran Suomtit urh ei- 'l u 'f u ai i -nf ia oksi. Pistemäärät o- >irat s>?nraawat: 1. E. Pekalla, «57,17 pist. 2. H. Halme, 804,66 Pist. 3. K. Suometsä, 777,89 pist. Venäjältä. — Kolcia Pietarissa. Pietari, elok. 29 p. Wiime »vuoroikaudella on kaapMgissa kolevaan isairastunut 53 ja kuollut 20 henlksä. Sairaaloisja vn 671. August SunelL Veljekset Suneli'ien vaudeville näytäntöjä 1, 2, 8, 4 p:n& sjjskanta kl. 8,15 L-p. TeltMu hevostorilU. Lthemmin ilmoita» lehdiML Kannioitakaell* s Veljekset SunelL 8041 l_i Vuokrattavana hauska, iso ja siisti huone koulu- laisille, täysihoidolla tai ilmun, Hannl Rosenberg'illa. lähellä lyseota. 8040 l_i Oikomailta —Kaksi uutta lentorekordia. L i l - l e, <>lo.k. 3^ p. Hlmapurjichiilja Wr<> quet on saawuttanut uuden maailman- ennätnksen tekemällä Ämamatkan 5 >maLustajan kansisa. ^ awr e. elok. 30 P. JLmvpurjch- :ija Moran on!sawutianut maarlman- retordin IliorkeuÄonncsso nousten 2,040 meirin konkeuteein. — Kolera Italiassa. Rooma, e<ok. 27 f. Muorclkauden ajalla on Bavlot- taöja zairastunut koleraan 11 ja ku»l- lut 9 henkilöä: muissa MpuNcm- lpaik- kckunniAsa on sai>mstMut 14 ja kuoi- lut 10. Rooma, eloik. 28 p. Wuo>rakattden kuluesjsa o-n Aarian maakuinmaAia kole- >rcan isairastunut 12 ja kuollet 5, Fcg- gian maakunina^a sairastunut 6 ja furClu-t 3. — Kolera Taksassakin. S p a n- o a n, 29 p. ^a!:er:o»'c.^iseAa tutkimtrksc^sa on todettu 2 kolerata- pausta, joista toinen on ipääitimy: kuo- lemalla. — Riemujuhlat Montenegrossa. Cettinje, Äok. 27 P. Serbian ^krnunmtperilliinen prinssi Mlcistsanteri on saapu-nitt tänne. RajMa «ili häntä wasiassa prinssi Mivko. Kko 8 illalla pidcti^n jathlaillalliset Serbian kruu- n mi Millisen kunnialst. Rul>tiinas Nikolain 'läsnäoLassa on ivihitiy uusi Muipislhman MouMuoue ja minPterislön -rakennus. Ateena» tfbf. 27 P. Kreikan 8orr. V. 1 k. 4 ■. 15 mm. Siisti, 15 tai 16 vuotias tyttö saa heti paikan tohtori Rikalalla. 8039 1-1 Kuulutus. Varsinainen kuntakok us pide tään Petäjävedellä kunnan tuvassa tiistaina syysk. 6 p:nä (ei 9 p:nl) klo 10 a.p., jossa keskustellaan ja päätetään 15 eri asiasta. Petäjävedellä, elok. 30 p:nä 1910. L Kuhlman. 8012 i_i knmnuilperillincn on pa>Marilaiwalla A-ara ma^us:anut Monwn>ogC00il. Pietari, Äok. 28 lp. ' KaVeta- korkeiminalla käökljkirjeellä on Monte, negron ikuninkaalle 3!ikoloille annettu Vcnäijlän armeiijan keniraalikenttämar» >>alkan avivo, sekä pcrintäpritM Dat ti- to IfioaroJic11n kc.nraatmiajuriiksi. L e>rll i n, elok. 28 lp. Noabdeu!- >cher Puhuu >m^>iötäluntoi>festi Montenegron ju^lisiamiscsia kuningas- kunnassl nimittäen uutta kumilngasta maanjsa ope:tl?jQ)st ja kattisan Svatisia- jatsi scifd' tflirxmvfilsi Äipsomaatitii. Muutkin sanainalichdel !puhuwat myö- täiuntoisesii tapcchtumasia. — Tuhoisa tulipalo Lrimedellä. Lauomiaina 'klo 6:n aikaan ooanuflo paloi Crtrndbcn Koi.vtuuctiiesiä Ulä- Heifkiillän .täydessä ruisahdoksessa ole» Hkdvilll». Suomen urheilukunin- kuuskilpailut ^ 9:nnet järjestyksessä, alettiin wiime laulvantoina HÄsingissä w.- ja u-seura „Iyri>n" hommaamina. .Tampereen «Pyrintö" vii. pääkaupunki>laisten tu- ninkuusarwon tawvttÄijöitten jouk- fooa Jäljf :cnl)t wno!dcn 1909:n kunin- lella olemille sutvannville, joiden iork:ut I kaan, maisteri Eino Pekkalan. Waa- hammnetsäiset rannat moat ihailuna:- woiset ja odottatvat sitä, jof-a ne Ta n* JaaHe liirmtt-täitfi. Tehtaiden raiÄau-Z ti «Ichi tänne asti juuri sanottatvasti. Täältä aukeaa ja owi nlkuperäi-seen luon- toon. mikäli s« ttm esiiniyä aiwan Timr» ten sahalaitosten aaa)uru>tdcssa. Kanp- piaS 3t>rf<iw joka rakensi hutvilam,» Ylim män kosken niskaan, onnistui todella löytämään kesäora-k-m parhaannian ma- japaikan. Tänne asti ei enää tunnu to- yei^en rasva <ii?ä työläistön hiki. Tämä rallisin kitpailij/a o!i !hänellä „Kija- ?t>eiktvjen" Haline. Lamvantaina suo- uitetuista kilpailulajeista isaattoi jo Päättää Pekkälan -jälleen pääsevän muita edelle, sillä tuiloLset olitvat: 10 0 m. j u o k s u: 1. E. Pekkala 12 sek. L. I. Halme 12„ sök. 3. K. Suometsä, Plcmnistus^ 12 .z s. KuuG lensi seur<mvat imetriimä.?rät: 1. I. Halme 10,20^+12/61=22,81 metr. - 248 — Tämä vanha herra on todellakin säälittävä. Näytti kuin hänen koko tähänastinen maailmansa olisi mennyt nurin kuin tuo kaatunut pöytä tuossa. Ja hänen sydänverensä juoksisi kuiviin kuin tuo suuri musteastia, mikä purkaa purkamistaan sisällystään lattialle. — Ja minunko piti valmistaa fennomaanialle val miit aseet... ensin kouluttaa Tervo ja sitten ... sitten kasvattaa oma ainoa lapseni sen aposto liksi ...! kirkaisee valtioneuvos, lyö otsalleen ja on kuin avuton lapsi. Sinä päivänä jäi valtioneuvos pois virastosta. Harry menee Tervon luo. — Nyt olen koditon ja isätön, puhkeaa Harry puhumaan. Silloin sieppaa maisteri Harryn kuumaan sylei lyyn ja puristaa häntä lujasti sydäntänsä vastaaji. — Et... et ole koditon. Sillä nyt olet juuri löy tänyt suuren kotisi: kansasi ja isänmaasi. Oma köyhä veriin pilkattu heimosi on sinulle nyt rakas. Ja se rakentaa sinulle kyllä kodin. Maisteri liikutettuna itkee. Ja syleilee ... syleilee Harrya. — Veljellisesti tässä koti jaetaan... jos viihdyt, puhuu. — En toki sinun vaivaksesi, Käyn hakemassa itselleni asunnon, vastaa Harry. Ja Harry taas lähtee. Hän koettaa hymyillä, vaik ka sydän vuotaa verta. Mutta hän puraisee hammasta ja menee. — 245 - ei kynä anna tällaista. Maisteri ja Harry ovat molemmat liikutetut — Nyt sinun pitää ottaa luja luonto ja purra veresi kylmiksi siellä kotona. Sillä ensi .Salamas sa" on kirjoituksesi. Vaatimaton kotini on sinulle aina avoin. Kerran näytin sinulle koskenlaskun huimauksen. Nyt johdan sinut kansalliseen lumouk seen. Ja tässä on sinulle erinomainen tyyliopas, puhuu Tervo antaessaan Harrylle .Suomen kansan sananlaskuja". — Lyhyttä, mutta naulan kantaan osaavaa, lisää hän vielä. Hetken takaa lähtee Harry. Käsi-kädessä he me nevät eteiseen, puristavat siellä vielä lämpimästi ja sitten eroavat. — Nyt olen vienyt ensimäisen uhrin räätäli Nikkilän ja Heta Antintytär Poroputaan kotijuma- lille, miettii Harry rappuja alaslaskeutuessaan. Mutta maisteri veret lämpöisinä palaa työhuo neeseensa. Menee siellä Snellmanin kipsisen rin takuvan eteen ja puhuu voitonvarmana: — Nyt elää »Salama". Sillä se on ensimäisen vainoojansa perin-pohjin lyönyt. Voipa... voipa valtioneuvos-parkaa 1