loisina syyskuun lö p:nZ ki:v 104 - ISIV ^ L Z ^ -« L « « « « » '« :« « ^ -S ^ 8 s « « «>» L « « ^ L « 's ^ «- s — L « « '« » «T 'L G >Z ^ Z ^ S ^ ^ ^ ^ « -L ^ <K tt « « « » ^ S « ^ s « « « «t-» ^ » -Z. 8 a» » -S » » S »« « « s « ^ >^z >«»» SS S -« -- -« » «- «- ^ « ^ ^ « S » « « -Z- Ä «s Z- K -« A)' Ä tunnon meltostuminen; helpommin saamat silloin myöskin yhteiskuntaa kumoamat ainekset jalansijaa toimin nalleen Suomessakin, jos kansan oi keustajunnan perusteet kokonaan tule mat järkytetyiksi. On erittäin armeluttamaa, että kansa, joka kunnioittaa lain pyhyyttä — jopa siinä määrin, että erinäiset puolueet omat saattaneet pelkällä laillisuus-sanalla hankkia itselleen jon kun merran kannattajia myöskin marstnaisen kansan keskuudessa ainoastaan ulkonaisen pakon johdosta noudattaa mastoin perustuslakeja julastuja ohjeita, joita se ei pidä lakina, maan ainoastaan mahtikäs kyinä ja omantunnon hätää on syn tymä monissa, jotka eimät tahdo teh dä muuta kuin oikein. Lienee myös kin helposti hamaittamissa, että nämä «aromiset, tämä lemottomuus ja tä mä hämennys omat omiaan karkotta maan maasta jouksttain työkuntoisia yhteiskunnan jäseniä, että pääomat, jotka ennen kaikkea hakemat turvalli suutta ja makuutta, metäytymät maasta, josta entinen oikeudenmar- muuS ja turmallisuus omat hämin- neet, koSka ollaan epämarmoja siitä, mitä muutoksia maan oikeusjärjestyk seen tulema päimä on mukanaan tuoma. Entä mitä meille sitte suositellaan muosisatailen oikeusjärjestyksemme sijalle? Tiedämme kyllä: ZVenäjän Vanhentunutta yhteiskunta-elämän järjestelyä, johon niin mainiosti sopii roomalaisen oikeuden perussääntö: i^uocl sd iintio vitiosum est, tractu teaiporis coavalsscere non potest (^-SitS, mikä jo syntymästään potee rikollisuutta, ei aikakaan moi paran taa). Toimomme, että eduskunta, kansan yksimielisen tuen tuntien, käy rohkeasti ja yksimielisesti oikeuksiamme puolus tamaan. Eduskunta. LValtakirjai» tarkastus. Eilen kla 11 a.p. kokoontuimat edustajat Uudenmaan, Turun ja Miipurin läänien maalipiireistä ja muiden maalipiirien edustajat klo !/, 12, tuoden valtakirjansa senaatwri E R. Rainesalon tarkaStettamaksi. Saapunut oli 186 edustajaa, jois ta kahden maltakirja hylättiin. Poissa oli siis 14 edustajaa. Pöytäkirjan tarkastuksessa piti ma- ratuomari Wäinö Kiwi. Tämä» päiwä» tehtälvät. Tänään kokoontuu eduskunta klo 10 a.p. Palokunnantalolle ensimaiseen täysi-istuntoon toimittamaan puhe miehen ja kahden marapuhemiehen maalit sekä »valitsemaan 4 jäsentä kansliatoimikuntaan. Puhetta tulee istunnossa johta maan ikäpresidmtti, senaattori Leo Mechelin ja pöytäkirjaa pitämään hänen »valitsemansa henkilö. MMsMMt li jätktä iniläii» ksityksiii. Nyt kokoontumille mäiiaikcrisille maltiopäimille e'» tulla jättäviään mi tään esityksiä. Mikäli S. U. T, on saanut tietää, nojautuu tämä menet tely osaksi mciltiopäimäkutsumukseen, osalsi Suomeci koskemien ylei^malta- kunnollista rr.erkitystä olemien lakien säätämisjärjestystä koskemaan lakiin. Miranomaiset katsomat, että mal- tiopäimäku^.umuksen tämä kohta tekee erityisen erityksen laatimisen jäsenten malitsemlsen suhteen maltakunnan- ueumosto^n ja maltakunnanduumaan tarpeettomaksi. Kuter. tunnettua on eduskunnan myös annettama lausunto lakiehdo tuksesta mu'den We?läjän alamaisten MMertÄZtll llllliettll i. Lieneekö toista niin pahoinpideltyä sanaa ja käsitettä kuin yllämainittu! Mahinko tosiaan ja suurikin, sillä „siwistyksen" hienomaisesta käsittä misestä ja somelluttamisesta riippuu mzrsinaisessa mielessä elämän armo. Paljon ala-armoista tamaraa kul kee nykyään simistyksen lipun suo jassa, paljon sellaista, jolla ei ole »vähintäkään yhteyttä todellisen simis tyksen kanssa. Ja toiseltapuolen — kuinka moni luonteena todella estkumallinen ihminen n. s. ..simisty- mättömänä" saa osakseen halmeksu- maa kohtelua sellaisten ..simistynei- den" puolelta, jotka huulillaan kun nioittamat simistyksen suurta nimeä, mutta sydämessään omat sille men- tomieraita. Sillä mitä aattaa kaikki älyllinen simistys, kun sydämen simistys puuttuu. Se masta tekee ihmiset ihmisiksi. saattamisesta yhdenarmoisiksi oikeuk siinsa nähden Suomen kansalaisten kanssa sekä rahakormauksesto, joka Suomen maltton on suoritettama maitokunnan rahastoon Suomen kansalaisten mieskohtaisen asemelmol» lisuuden asemesta. Hallituksen käsityksen mukaan on maltiopäimien annettama nämä lau sunnot yllämainitun maltakunnanlain ensi osan 7:nnen kohdan mukaisesti. Tämän lainpaikan nojalla tulee niin muodoin ministerineumoSton puheen johtaja ainoastaan jättämään nämä kaksi lakiehdotusta eduskunnalle ken- raalikumernöörin ja senaatin kautta. Asetuksia julkistaa». Eilisissä Suomen Virallisissa leh dissä julaistiin armollinen asetus maan pakkoluomutuksesta sotalaitok sen tarpeeksi Suomeen rakennetta- miksi aijottuja kasarmirakennuksia marten. Se on aikaisemmin julaistu hallituksen säännösten ja määräysten kokoelmassa n:o 146 elok. 27 p:nä. Tätä asetusta ei ole asianomaisessa järjestyksessä esitelty senaatissa, maan julaistiin se sen mukaan kuin S. U. T. on saanut tietää, maltakunnan- neumoston ja maltakunnanduuman hymäksymäin yleismaltakunnallista merkitystä olemain lakien ja asetus ten säätämisjärjestystä koskeman lain 1:sen osaston 8:nnen kohdan nojalla. yllämainitun arm. asetuksen on esittänyt sotaministeri, jota sen jäl keen on lähettänyt asiakirjat oikeus, ministeriöön edelleen toimitettamiksi hallitsemalle senaatille. — BliopiSto. Wirkaerohakemuk> sen jätti maanantaina yliopiston kreikankielen ylim. pros. O. E. Tu, deer, joka miime elok. 30 p:nä täytti 60 muotta ja tuli täysinpalmelleeksi. — Tuomarit. Tarkistettuaan nyttemmin päätöstään ehdotuksen suh teen Pormoon tuomiokunnan tuoma- rinmiran täyttämiseksi on Turun ho- mioikeus sanottuun mirkaan asettanut ehdolle: 1 sijalle Oulun pormestarin I. A. Castre iin, 2 sijalle Porin por mestarin H. von Hellensin ja 3 sijalle ent. homioikeudennotarion K. K. Os- monsalon. ^ Wapa«t»Sta esittelijäsihtee- rin mirasta senaatin kauppa- ja teol- lisuustoimituskunnassa on anonut kansanedustaja Listo eduskunnan koossaoloajaksi. M IS«, sM Uuo Cygnaeulsea muiSts. Lokakuun 12 ?:nä mietetään Suo men kansakoul .. isän, Uno Cygnae uksen syntymä. 100 muotista muis. toa juhlallisuuksilla kautta Suomen. Täällä Porissakin on jo juhlamal- mistuksiin ryhdytty. Sanotun päi- män aamupuolella on täkäläisellä teatteritalolla juhlahetki kansakoulujen oppilaille ja illaksi järjestetään yleisöä marten arvokas juhla-iltama. Juh- lallisuudet omat samalla myöskin muistona Porin kansakoululaitoksen 50-muotisesta olemassaolosta. Satakunnan Maanviljelysseu ran johtokunnan kokouksessa miime maanantaina päätettiin m. m.. painattaa ö00 kpl. juustokomitean mietintöä ja jakaa sitä meijereille ja maamiesseuroille. Mietintö on maS- tauksena joulukuulla 1908 maamies seurojen edustajien kokouksessa alus tettuun kysymykseen juuston malmis- tuksesta osuusmeijereissä. Karjanhoitoharjoitteli- joiksi hymäksyttiin Martta Lunden Köyliöstä, Hilma Uusitalo KiikoisiSta, Aino Poussz Hämeenkyröstä, Hilja Kiikonen Tyrmäältä, Ida Rantanen Kaikki pyrkimät nykyaikana simis- tykseen, ja kieltämätöntä on, evä si mistyksen tarme, missä se on todelli nen, on istuttanut monta jaloa he delmää. Mutta toiseltapuolen ei ole unohtaminen, että samassa määrin, kun älyn miljelys on leminnyt laa jemmin yhteiskuntakerroksiin on myös surkuteltama puolisimiStys suuresti lisääntynyt. Ja Vaikuttamana syynä on epäilemättä sekin, ettei ole käsi tystä simistyksen oikeasta olemuksesta. Ehkei niin ollen pieni selmittely hait taisi. Hymin erilaisia käsityksiä on ih misillä siitä, mikä simistys oikeastaan on. Toinen pitää simistyksenä koh teliasta, ystämällistä käytöstä, toinen taas sujumaa puhe- ja suurustelu- tapaa. Tai kuulee sanottaman: se on simistynyt, joka tuntee ja harras taa kirjallisuutta ja taidetta, joka omistaa paljon tietoja tai osaa kes kustella yleisistä asioista. Näin maihtelee suunnilleen ihmisten mie lissä simistyksen sisällys. Ja totta on, että nuo yllämainitut etuisuudet omat tärkeänä simistyksen osana, mutta eimät mitenkään tyhjentämiä. Jhmishengessä sijaitsee simistyksen marsinainen koti. Henki kaipaa, niin Miljakkalasta, Hilma Lindroos Ah- laisista, Tyyne Nätkinmäki Koke- mäeltä, Frans Armo Lepistö Porista ja Arjö Wahlroos Kankaanpäästä, joista muutamien kuitenkin täyiyy lähettää lisää muutamia todistuksia. Harjoittelijat esitettiin: Lunden Kiu kaisten Knuutilaan, Uusitalo Tyr mään Haunialle, Poussa ja Ranta nen Huittisten Kimirontaan, Kiiko nen Tyrmään Ryypälle, Lindroos Nakkilan Pussille, Aatinen Kokemäen Kiikulle, Nätkinmäki Huittisten Kui kalle, Lepistö ja Wahlroos Kokemäen kartanoon. Huittisten tarkastusyh- distyksen säännöt hymäksyt tiin. Joulukuulla pidettämässä maamies seurojen edustajien kokouksessa pää tettiin ottaa käsiteltämäksi Nakkilan maamiesseura» kokouksessa kesällä he- rätetty kysymys puutamarahintojen säännöllisestä julkaisemisesta metsän omistajien tietoon ja osuustoiminta- tapojen limittämisestä metsänhoito ja -jalostusalalle. Kysymyksen aluS> tajaksi päätettiin pyytää maanmilje lijä P. Sallinen Ahlaisista. Kotiteollisuusmaliokun- taan malittiin lisäjäseniksi rouma M. Vuorisalo ja kirjansitoja I. Hon> kanen. Suomen Kalastusyhdistyksen uu desta sääntöehdotuksesta pyydetyssä lausunnossa päätettiin ehdottaa pari selmennyStä. — Metsä«hakk »»aika pite» »etty. Reposaaren böyrysahaosake yhtiölle on senaatti tehdystä anomuk sesta myöntänyt yhden muvden hak- kuuojan pitennyksen ensi muoden alusta lukien: Karstulan hoitoalueen metsässä (josta toiminimi on ostanut 13,226 tukkipuuta), Elvon—Wefij,on hoitoalueen metsässä (4,246) ja Ori meden hoitoalueen metsässä (9,163 tukkipuuta). ^He»kiwak««tuskirjai» kuo lettamiue». Kansakoulunopettaja Mauri Lahtinen, holhuunalaiseksi ju listetun talonomistojan Juho Oskar Koskisen holhoojana, on pyytänyt, että makuutusyhtiö Kaleman mainitun Koskisen hengelle tammik. 15 p:nä 1905 antamat, mutta sittemmin huk kaan menneet kiksi wakuutusk>rjaa n:ro 33 ,481 3 ,000 mkalle ja n:ro 33,482 2,000 markalle kuoletettaisiin. .nän johdosta on raastumanoikeus julkisesii kuuluttamalla haastanut ma- kuutuskirjain tuntemattoman haltian istuntoonsa tammik. 1 p.ksi näyttääk seen MLkuutuskirjat ja oikeutensa nii hin, uhalla että makuutuskirjat muu ten kuoletetaan. ^ Laiwa jo«t«»«t maksa maa» htzwityStä sahayhtiSille. Norjalainen höyrylaima Ccic», kapt. V. Esmark, joka oli ilmoitettu saa puman Lomiisaan 6 päimää aikai semmin tuloaan, sn miime tiistaina Reposaarella ollessaan suorittaa ulos ottomiehelle 630 mkaa proomujen makausrahaa. Sama laima melmoitettiin raas- tumanoikeudessa tiistaina maksamaan Reposaaren sahayhtiöt ö:stä proo musta 11 päimältä 1,375 markkaa makausrahoja. — Laiman kapteeni aikoo kuulemma hakea..meklarilta" takaisin mainitut makausrahat. ^ ^Sofialidemokraati»" pai- uoka«teet. Työmies Oskari Riento Porista on nostanut painokanteen »Sosialidemokraatin" ivastaamaa toi mittajaa Frans Koskista mastaan mainitussa lehdessä miime elokuun 27 p:nä otsakkeella ..Roskarunoilija puuk kojunkkarina" olleen uutisen johdosta. Ju.tu oli miime tiistaina r.wstuman- oikeudessa esillä. Rie 'to, joka esiin tyi ilman lamop.llista amustajaa, maati edssmastuuta solmaukjeSta ja oikeuskuluja. Koskisen asiamiehenä oli toimittaja Juho Rainio, joka sit- tenkun Riento oli kieltänyt uutisessa kerrotun tapauksen, pyysi lykkäystä näyttääkseen sen toteen. Jut u lykät tiin ensi lokakuun 10 pöiivään. ^ Riita «loSmitatu» tawa- ra» omiSt»Svike«desta. Raas- tumanotkeuden käfiteUämänä oli miime tiistaina eräs ulosmittausmalitus, jonka maistraatti riitaisena oli raus- tumanoikeuteen lykännyt. Malitus oli kuin ruumiskin, ramintoa. Simis- tyStyö sekä ahtaammassa että laa jemmassa merkityksessä on tuon ra- minnon tarjoamista hengelle. Tieto, hymä kirjallisuus, taideteokset, mu- siitti, kaunis luonto, jalostama seura omat simistyksen Välikappaleita, jotka amaamat hengen silmälle, korkeampia maailmoja, täynnä ennen aamiSta- matonta rikkautta ja kauneutta. Mutta kysytään: Merkitseekö hen kisen simistyksen puute kaiken muun- kin simistyksen puutetta ? Ja toiselta puolen: Poistaako henkinen, tietopuo linen simistys ihmisluonnosta raa kuuden? Edelliseen kysymykseen on jo ylempänä mastaus miitoitettu, mutta kaimannee mielä muutaman sanan. On olemassa ihmistä, jotka eimät ole saaneet paljon oppia, mutta joiden koko olennosta lähtee kuin ih meellistä rauhan sanomia, joiden elä mä on jnmalanpelmolle, rakkaudelle ja melmollisuudelle pyhitetty. Ja se korkeakoulu, jossa tämmöiset tulokset on saamutettu, ei ole myöskään moi- nut jättää ulkonaista käytöstapaa si mistyksen »väärentämättömällä lei malla merkitsemättä. — Niinpä tieio, älyn miljelys semmoisenaan — niin tärkeä kuin se onkin — ei mielä ole tehty sen johdosta, kun asioitsija Kus taa Sukasen saatamasta oli miime maaliskuun 21 p.nä amiopuolisoilta Matti ja Hilja Haapasalolta ulos mitattu 148 inkan armosta irtainta omaisuutta, jonka he miime joulukuun 9 p:nä tehdyn kauppakirjan mukaan olimat myyneet neuloja Amanda Bäkkille Kokemäen pitäjän Kuurolan kylästä, mutta jonka omaisuuden Bäkki samalla oli muokrannut Haapa, saloille. Kun kauppakirjaa ei oltu ulosmittauStoimitukseSsa näytetty oli ulosmittaus toimitettu sekä samalla jätetty malitusosoitus. Asioitsija Sukanen mäitli oikeu dessa, että kauppa ei olisi ollut to< dellinen maan malekauppa, jonka amulla Haapasalot tahtoimat mapau tua »velkojistaan, ja todistuttikin, että Matti Haapasalo oli tässä mielessä kauppaillut irtaimistoansa jälkeen jou luk. 8 p:n. Kantajan puolelta taas todettiin kaupan olleen todellisen. To distojiksi haastetut kauppakirjan tekijä ja hänen maimonsa sitämastoin eimät omistaneet mitään muokramälikirjaa tehdyksi, maikka oikeudelle jätetyssä mälikirjanotteessa oli heidät merkitty todistajiksi ja kauppakirjan kirjoittaja myös muokramälikirjan kirjoittajaksi. Asian saatua tämän muodon pyysi kantajan asiamies lykkäystä alkupa räisen muokramälikirjan hankkimista marten, johon oikeus suostuikin lykä ten jutun ensi lokakuun 25 päimäksi. — War?a«desta Ellen tuomittiin raastumanoikeudsssa neuloja Fanny Mathilda Snäll Noov markun pit. Finpyyn kylästä rahdes> ta eri »varkaudesta kummastakin 3 kk. »vankeuteen tai yhdistettynä pidet- tZiväksi 4 kk. 20 päimää »vankeudessa ja menettämään kansalaisluottamuk sensa 3 »vuodeksi yli rangaistusajan Tuomittu oli miime maaliskuussa mzrastanut kultaseppä F. W. Tar- nerin myymälästä kult^iormuisen ja myöhemmin rouma Ella Maljan muotikaupasta kaksi silkkipuseroa. Snäll, joka on ollut mangittuna, pas sitetaan lääninmankilaan. — Katukahakkai» jälkinäy tökset. Meljekset Frans Oslar ja Frans Jwar Nordberg, joiden aikaan- saamasta katukahckaSta miime nume rossa kerrottiin, tuomittiin eilen mäki- mallasta ja poliisin »vastustamisesta kumpainenkin 6 kk. 2 päimäksi »van keuteen. Maalari Arttur Rosiröm-Ruusu maara sai 70 mkan sakon. Saman mellakan johdosta oli syyt teeseen pantu myös työmiehenmaimo Augusta Kristiina Söderlund, leski Iida Rosenmall, työmiehenmaimo Eufrosyne Stenman ja neuloja Aina Mäkinen, jotka kahakan aikana yllyt, timät poliisin hallussa olleita miehiä huutaen ja kirkuen m m.: ..poliistt hakkaamat ja rääkkäämät, menkää auttamaan!' M st syytetyistä kielsi tekoansa, toinen pyysi anteeksi, kob mas puolusti itseään sillä, että toi setkin huusimat ja neljäs kehu? silloin olleensa hermostunut! Aina Mäkisen pyynnöstä lykättiin juttu lokakuun 12 pä iväkst, jolloin syytettyjen on kunkin 50 mkan sukon uhalla oltama saapumilla. — Raastuvanoikeudessa tiis taina ratkaistiin pari reposaarelaiSLen kesken syntynyttä riitaa, jolloin her jaajat tuomittiin pieniin sakkomääriin. Eilen tuomittiin työmies Karl Wil helm Soininen useasta eri rikoksesta 4 kk. »vankeuteen. Järjesty ^rikoksista tuomittiin 5 henkilöä 30—70 mkn sakkoihin. Kästteltämänä oli eilen myös erös 8:ssa osassa tapahtunut puukotus, mutta lykättiin se ensi luun 12 päi- mään. Sumoin lykättiin ensi keskimiil- koon rantatyömies Johannes Tuor a mastaan nostettu oikeusjuttu, jossa Tuoria syytetään 5:a aSsalttirullan ja 2:n tyhjän säkin mark^udesta. Tum, joka 17 p. mume kuuta pääsi kuri tushuoneesta ehdolliseen »vapauteen ja tullee saamaan tuomion neljäs- kertaiseSta markaudesta, kieltää jyr kästi osallisuutensa, mutta jo eilen kuullut todistukset olimat'siksi raska uttamia, että hänet on pidsttämä syyllisenä. itse simistys, yhtä mähän kuin miel- lyttämä ulkonainen käy!öskään, ne omat main säleinä simistyksen suu resta »valokehästä, mutta eimät muo dosta sen marstnaista olemusta. Sillä — mastataksemme jälkimäiseen kysy. mykjeen —: kokemus osottaa mali- tettamasti, että suurinkaan oppi ja taito ei kykene ihmisestä raakuutta hämittömään. Oma aikamme ja his toria moimat aiman riittämästi to distaa, että korkein tiedollinen simis tys ja hienoin ulkonainen käytös moi someltua kauhistuttamaan sydämen raakuuteen. Ei, ei tieto eikä taito ole simistyk sen ydin, sillä ne jättämät luonteen ja persoonallisuuden koskematta, ne paisuttamat, eimät rakenna. Simistyksen mastakohta on raa kuus, simistymättömyys. SimiStymätön läytös ei loukkaa meitä yksin senmuoksi, että se on kömpelöä ja rumaa, »vaan ennen kaikkea meitä loukkaa se mistään tai kestään »välinpitämättömyys, se i t- s e k käisyys ji itseensä tyytymäi- syys, mikä sellaisessa käytöksessä il menee. Jtsekkäisyys on kaiken raa kuuden, ilkeyden ja pahuuden ydin ja juuri. Kukapa meistä ei olisi lä- — Maatila«ka «P »ja. T. k. 12 p:nä tehdyllä kauppakirjalla on kaup pias Karl Adolf Grönholm Porista, myynyt omistamansa Norrgärd nimisen rustitilan, Paraisten pitäjän Leivon kylässä, osuuskaupanhoitajalle Gustaf Gustafssonille Paraisten pitä jästä. Tilan mastaanotto tapahtu eilen. Kaupan »välitti Suomen Kiinteimistö-Toimisto (maratuomari G. A. Plathin). T. k. 10 p.nä toimitetussa huuto kaupassa osti Uusitalo-nimisen 0,„^ manttaalin tilan Honkilahden Man nilassa A. Ahlström Osakeyhtiö 8,000 mkn hinnasta. — l,S«7,«0« t«klia tulee huomenna alkamassa syysuitossa las kettamaksi Kokemäenjokea myöten. Meden näin alhaalla ollessa, tulema tukit kulkemaan hymin hitaasti, jo tenka uitto tullee kestämään tamal lista pitemmän ajan. — W. P. «:» höyryrnisk» komppa»ia» päälliköksi on eilen pidetyssä kokouksessa malittu raati mies I. H, Hedenström, pysyen sa malla sammutusosaston päällikkönä. — Sakea f««» mallitti merellä eilisen päimän ja edellisen yön. Kal lon sumutormi oli koko eilispäimän toimessa. — K»olo«sa«»mia mereltä. FranS Salminen Huittisista kuol heinäk. 15 p:nä Goumerneur-sairaa laSsa Nervy orkissa 26—30 w. ikäi senä. — Peter Stenroos Porista kuoli Samannah rimerissä huhtikuun alussa. — Eläi»markki»oita mietetään täällä ensi laumantaina. Eilen oli jo saapunut runsaasti merikarmialai sia y. m. luotoisista tuoden päSastas sa suolaisia silakoita myytämäksi. — Moottoria!»? Lokki lähtee ensi laumantai-aamuna markkinapäi män takia Koimusalosta klo 6 kau vunkiin ja palaa takaisin klo puoli-3 i.p. Lokin matkamuorot loppumat luul tamasti ensi liisteinä. — ik»oll»t. Tänäaamuna kello 4 aikaan tavaturmaisesti kuoli kala, rannassa täällä V htori Ranta, Meri karmialta. Meneitten vli kulkiessaan kaatui tapaturmaiset! »vatsalleen Isänsä meneenlaidan yli tullan kohdelle, johon tajuttomana jäi siksi kunnes isä kerkisi nousta ylös apuaan antamaan. Lääkäri Nyqmist haettiin heti pai kalle joka ilmoitti hengen lähtenen.' Ruumiin amaus tapahtuu tänään. — Zlirjewaihtoa. Miime leh dessä olleen iltapostin kantoa koske man kirjoituksen johdosta on meitä postikonttorin taholta pyydetty „Kau punkilaisille" huomauttamaan, että noin kymmenkunta muotta on Porin postikonttorista lähetetty mieS posti junaa maStaan. Tämä postiljooni on tulomatkallaan järjestänyt postin eri kirjeenkantopiireihin, jotenka on moitu kirjeenkantoon ryhtyä noin V- tuntia jälkeen junan tulon. Nykyisin menee täältä postiljooni Karkkuun, missä junat simuuttamat toisensa, ja postikonttori katsoo nykyisen tuloajan riittämän järjestelyyn. Rauma, makuutetaan samalta ta holta, on seurannut Porin esimerkkiä. Kuitenkaan eimät raumalaiset ole yhtä onnellisessa asemassa kuin porilaiset sillä siellä saa jokainen, ken tahtoo saada postinsa illalla, periä sen posti konttorista junan tultua, jotamastoin Porissa posti kannetaan kotiin. — H»hut mi»isteriwaltio- sihteeri Lavghvffi» erosta. Jäl- teen on alkanut Uikkua huhuja mi- nislerimaltiosthtecri Langhcsiin erosta, kertomat sunnuntain Retjh ja Pet. Zeitung. — „P»»tt«wa»i«»o»"w»okfi erotett». Kenraalikumernöörinkans- lian mirkamieS F. Kocklin on erotettu toimestaan ..puuttuman innon" takia, kuten asianomaisessa väimäkäskyssä sanotaan. Herra Kocklin on ollut kenraalikumernöörinkanslian valme- lukseSsa 12 muoden ajan. — Hb?. ^ T«llihallit«kseu päätireh töori» waihdoSko tulossa? Mi käli huhutaan, on tullihallituksen pää- tirehtöörin lcamanni T. BoiZmanin asema ubattu. Tämä huhu on yh teydessä sen tiedon kanssa, että laa manni Boisman aikoisi puolestaan mänkaltaista kokenut sekä itsessään että muissa! Tarkka oma elämän ja historian katselu mahmistaa kyllin omia kokelnukstamme. Jos tunnustamme, että ihmisen uontainen itsekkäisyys on simistyksen uurin este ja pihin »vihollinen, niin täytyy se joutua meidän puoleltamme uunnitelmallisen, Väsymättömän poishionnan alaiseksi. Kokonaan se ei koskaan lähde ihmisluonnosta, mutta mähetä se moi. Se tapahtuu iten, että simistystyön päämääräksi !ohotetaan simeellisen luon- e e n kehitys, jalon persoonalli- uuden kaSmatus, sillä simistyksen yivin olemus ei ole niin paljon älyllinen kuin etupäässä simeellinen toimintatarmo, jonka tulee uudistaa ihmisen tahto, niin että se suuntau- uu hymään ja oikeaan. Simistys ei ole mikään kuollut ila: se on päinmastoin alituista ke hittymistä, liikettä, toimintaa, elä mää; se on toiseltapuolen poiskarst- mistä, toiseltapuolen taaS istutta mista, muomailemista ja uudesti- uomista. Simistys karsti, perkaa ja hioo pois ihmisestä luontaista itsek- käisyyttö, joka simistysiä maStustaa, toiseltapuolen se muodostelee olento Gurussa. Eerikinkatu 3, Puh. 484. H°"uo',teudenrlotario ' tz°wi°ileuden- ransuvU annien isaarnijoli. kieltäytyä ryhtymästä hänelle kuulu miin toimenpiteisiin miimeksi julaistun laittoman aseiden tuontikiellon joh dosta. Tullilaitoksen tulemaksi päälliköksi huhutaan tuleman Helsingin entisen poliisimestarin, nyttemmin manhem man Virkamiehen kenraalikumernöö rinkansliassa, emersti A. F. Ene- hjelmin. Muuten mainittakoon, että Heisin, gissä nykyään yhä yleisemmin puhu taan suurista muutoksista Suomen tullilaitoksessa, jotka aiotaan panna toimeen niin pian kuin suinkin, s. o. heti kun nykyisten tullisopimuksien »voimassaolo lakkaa. — „Swet" ka»ppiaS G. Par- ma»isto. Otsakkeella..Päimän polt tamia kysymyksiä" kirjoittaa nimi merkki ..Russak" »venäläisessä Smet> lehdessä seuraamaa: Olen jo puhunut Kristiinan Axe- linin murhenäytelmästä. Hänen ka> malluksiensa aiheuttamien kahden mur han lisäksi on nyt tullut kolmas. Kauppias Parman, ämeriäs mies, joka on näytellyt suurta osoa Suo men politikassa, on nimittäin ampu, nut itsensä. W:na 1906 mälitti P. suuria sotilaskimäri-lähetyksiä Porista käsin. Kuopioon saapui ja katosi kuin taian iskussa »vaunulasti kiwä> rejä, joiden lähettämistä oli amusta nut Tampereen poliisimestari. He! sinkiin lähetettiin 6 tai 7,t)00 kimä- riä, joista maan 537 joutui poliisin käsiin. Toimeenpannussa tutkimuk- sessa mäitti Parman maan olleensa toimitsijana ja lähettäneensä aseet henkilön käskystä, jonka nimeä ei tahtonut ilmoittaa. Nyt on käynyt ilmi, että hän on siinä määrin ollut sekaantunut Axelini» asioihin. et>ä hän on ampunut itsensä. Merkit »viittaamat siihen, sanoo sepustaja, että Axelinin juttu oikeudessa tulee olemaan Verhottuna salaperäisyyden huntuun. Se on todennäköisesti lä heisessä yhteydessä suomenmaalaisen aktimikkojen politikan kanssa. Nämä herrat eimät näyttele korttejansa! Axelinin kavaltamat suuret summat tietää yllä mainittu nimimerkki käy tetyn ..schmedomanisen politikan" ää rettömien kustannusten peittämiseksi ja yleisen mielipiteen agiteerou?seen ja..rosmoukseen" sekä omassa maassa, Menäjällä ja ulkomailla. — „Pai»etaa», pojat, etee»- Väi» waa»!" Eräässä sisä-Sata- kunnan pitäjässä äkkästmät hirmen- metsästäjät »viimeisenä loppupäimänä suuret sorkan jäljet pehmeässä suossa. — Tässä on hirmen jäljet, voine- taan pojat, eteenpäin! kuului joukon suusta yksimielinen sotahuuto. — Nyt on miimeinen päimä' ja hirmi on edessämme, nyt täytyy mennä! hihkuimat urheat metsästäjät pyssy sojossa kiitäessään eteenpäin, minkä ketaroista lähti. Suon toisella laidalla metsän reu nassa hukkuimat jäljet. Alettiin tar kastella, jos sammalessa näkyisi hiu kankaan jälkeä kruunupään kulkusuun nasta. — Täällä on ... niitä on jo ollut kaksikin! Painetaan, pojat, eteenpäin maan! huusi yksi metsästäjistä. Ja taas jytisi tanner metsästäjien jalko jen alla. — Kaksi hirmeä! kuului edelläjuok- seman suusta. Pian. Taametti, pai kalle, ammutaan yht aikaa. Seis, pojat! Elkää ampuko! Siinä on main härkä ja hieho! kuu lui perimmäisenä juosta huohottaman Kustoan kiljahdus. — Peijakkaan jukuripää, kun oli niin hirmen nälölnen, harmittelimat nolostuneet metsästäjät katsellessaan saranaan heriStelemää härkää ja pe losta mapisemaa lehmä-hiehoa. Asianlaita oli kumminkin niin, ette» metsästäjistä muut. kuin Kustaa, olleet koskaan hirmeä nähneetkään. «kM,»» s» MS». Tampereen Teatteri esitti miime perjantaina unkarilaisen laulunsekaisen kansannäytelmän „P u- nainen laukk u". Kappaleen nimi aiheutuu husaarialiupseerin pu naisesta rahalaukusta, jonka aliup eeri sotilaittensa palkkarahat mukana on kadottanut. Laukun kadoksissa olo aiheuttaa runsaasti toiinintaa. Toi ena toiminnan »virittäjänä on ali> upseerin entinen morsian, joka on mennyt naimisiin kyläntuomarin kans- a ja jolla on paljon ihailijoita. Ali upseerin palaaminen uhkaa johtaa amme ja koko persoonallisuuttamme, >otta pystyisimme Vastaanottamaan a stsälliseen ihmiseemme sulattamaan irvistyksen tostsisällyksen. Siinä määrin kuin opimme antamaan ar moa ja itse »vihkiydymme näille py- rinnö.lle, olemme myöskin käsittäneet a omistaneet eheän ihmisihanteen elämänmoimaksemme, ihanteen, joka osottaa suunnan tahdollemme, tiedol- emme ja ajatuksillemme, joka myös määräämästi »vaikuttaa puheeseemme, yöhömme, käytökseemme ja kaikkeen uhteeseemme muihin ihmisiin. Mitä enemmän meistä hiotuu pois itsek- Iäisyyttä, sitä enemmän tosisimistys eli toisin sanoen tosi-ihmisyys laa meissä sijaa ja maikutusmaltaa. Mutta mikä on täydellinen ihmis ihanne — tuo henkilöitty hymä, st- meellinen, kaunis ja tosi? Kuinka päästä »vapaaksi itsenäisyydestä? Näihin kysymyksiin antaa »vastauksen kristinusko. Täydellinen ihmis ihanne tarjoutuu meille maailman Vapahtajassa. Hän on täysin kä- ittänyt ja toteuttanut simistyksen aatteen, hymän, kauniin ja oikean, hänessä ei ole itsenäisyyttä, hänessä on täydellinen tieto ja tahto hymään. Simistyksen ihanne wie meitä ai- nuoren rouman kotoa korkottamiseen. Mutta lopulta kaikki sopusointuun selmenemät, punainen laukku löytyy, kyläntuomari ja hänen nuori rou- mansa sopimat ja aliupseeri saa mor siamen. Näytteleminen sujui tasaisesti. Ä>>. upseerina oli Simo Kaario mies pai kallaan, ellei ota lukuun että hän monesti teki liiakft suomalaisen ali upseerin maikutuksen. Riikka Paka rinen kyläntuomarin roumana näyt teli asiaankuulumasti. mutta ei ole- mukseltaan osaan täysin sopinut. Kyläntuomarina herra Ahlman ei allekirjoittanutta miellyttänyt. Hänen naamionsa ensinnäkin oli omituinen tehden miehen perin surkean ja rän sistyneen näköiseksi. Sitten hänen kummalliset silmäyksensä ja niiden ohessa tapahtumat pään lutteet. Pu- humiStamassaan oli niinikään joku outo mimahdus. Täysin eheän Vai kutuksen teki ainoastaan herca Miljc- maa notariona. Osa oli pieni, mutta sen suorittaminen taiteellinen. Muut osat esitettiin kokonaisuuteen sopsutumasti. Laumantaina ja sunnuntaina näyt teli Teatteri operetin ..Cornemil- len kellot". Juonen muodostaa ivanhan mestari Gaspardin salape räinen isännöiminen asumattomassa aatelislinnassa ja HZnen »vehkeensä päästä toisille kuulumain omaisuuk sien omistajaksi. Mitä näyttelemiseen tule?, niin moi sanoa, että se kokonaisuuteen kat soen tyydytti Teatterille asetettamat »vaatimukset. Teatterin moimat näyt tämät parhaiten pystymän juuri „Nuken" ja ..Cornemillen kellot" tapaisten kappaleiden esittämiseen, maikkakin jonkunlaisen niihin kuulu- luman luontaisen kemeyden, Vilkkau den ja hienostuneisuuden puutteen toisinaan huomaakin. Gaspardin osassa oli Simo Kaario sangen hymä, näyttelemiseen, lauluun ja naomio^- miseenkin nähden. Riikka Pakarinen Scroolcttenä oli ehkä parhain kaik kiin muihin täällä esittämiinsä osiin merrc-tiuna. Miimeisessä näytöksessä hän oli aiman »verraton. Hänelle ojennettiinkin lopussa kukkia. Ida Salmi Germainena oli osan mukai sesti luonnollinen ja tyyni. Kaunis- soinluinen äänensä tekee sekä keskus- telussa että laulussa hywän maiku- tuksen. Henrin osan suoritti Smen Hilden paikka paikoin aika reippaasti. Meisö osoitti hänelle erään kerran laulun jälkeen kesken näytöstä aiman tamatonta suosiota. Simuosista ei ole mitään erityistä mainittamaa. Säestyksen suoritti herca E. Kauppi hänelle ominaisella luontaisella käte- myydellä ja »varmuudella Ahtä ja toista toiivomisen maraa Teatterin esitykset ulkonaistinkm seik koihin nähden jättimät, mutta mat kalla olemana siltä ei ole oikeus täydellistä odottaa. Mitä sen jäsenten taiteelliseen lyp- yytsen tule?, saattoi huomita, että e useaan nähden mielä oli koko lailla »vähäinen. Ahteisnäytieleminen oli lumminkin aina mauhdikc-sta korma- en monessa kohdin yksityisten näyt- telijäin esiintymisen puutteellisuutta. S. S. ^ Ko»sertteja tulossa. Lau lajat Hjalmar Frey ja William Hain- mar antamat täällä konsertin t. k. 20 p:>iä, miulutaiteilija Sulo Hurstinen t. k. 26 p:nä ja laulajatar Signe Liljtq-vist t. k. 30 s:nä. Konsertit järjestää Porin konserttikannatusyh- divtyö. Olli Suolahti antaa täällä kansan- laulu- ja kanteleensoittokonsertin t. k. 29 p:nä. Merika»«o» ooppera Eli- »a» surma esitetään Kansallista.:- terissä jo marraskuun puoliwaihu!ia, eikä joulvkuussa, K. Alho» kirkkokousertista kirjoittaa nimim. P. B.örnedir^- Tidniligissä: »Uuden urkurimme, herra KyMi Alhon antama miime sunnuntainen kirkkokonsertti oli koonnut kirlkcon man johdonmukaisesti korkeimpaan ihanteeseen, itse Jumalan luo. Korkealle on simistyksen ihanne nos- tettamo, niin korkealle, että sen saa- muttamiseen tarmitaan koko elämän pyrkimys. Simistys on kuin ta?de- teoksen luonnos, josta lakkaamattoman työn kautta kerran »valmistuu eheä taideluoma — simistys sanan Uloimmassa merkityksessä. Paljon puuttuu mielä meiltä tätä sivistystä, puuttuupa monasti rak kauttakin stihen. Mutta eipä olisikaan päämäärää suuri, jcs se hetkessä ja maistelutta saamutettaisiin. Simistys- työ maatii parhaimpia ja parhaim pien ponnistuksia halki muosisatojen a aikakausien, kautta ihmisikäin ja 'ukupolmien. Se kannattaa jaloimmal pyrkimykset, stllä se on elinehto kan- oille ja yksityisille - ja se on mar- sinkin elinehto meidän kansallemme.