N:o 113 1910 Sanomin öulun Saapungista ja läänistä. Perjantaina Syyskuun 30 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa Pestissä: Ulkomailla Koko vuodelta 4: 4: 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Veljänneksellä 1; — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. BBBBSSSSSi 2SBBE Esra&anBSEBas Toimittajat: M. PÄLLARI. E. A. OULASVIRTA, Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto j» konttori Kauppuremkatu 5. aa klo 8:sta aamulla 7:ään illalla Konttori avoin- Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. i Imoltu kela vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ia värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtien palkkiotta. 8SSS SE ^■""P-LULt Kirkollisia tietoja. Mikkelinp äimänä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipänväsaarnat suomal. kello 10, ja raotsal. kello ^l, past. Nordlund. Kollehli tulee ylioppilaille. Jltasaarna suomal. kello 5, past. Heikel. Kollehti tulee lähetykselle. Vanhain Kodissa pitää ruotsalaisen saar- nan klo ll ,3o roniasti Snellman. Rukoushuoneessa Jaappanilähetyksen il- tama kello 7 ip. Puhuivat romasti Lönnrot, kolport. Terwo ja Stenroos. Kaupungin poikain rippikoulu alkaa maa- nantaina p:nä lokakuuta kello l- päiwällä rukoushuoneella ja kestää puolitoista wiik- koa. Erityistä iltakoulua ei pidetä. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 69, käytävä Limingan kadulta) Saarnoja sunnuntaina kello 11 ap. ja kello 6 ip. sekä nuorisokokous kello 1 2 8 illalla ja perjantaina kello 8 illaUa. A. PUHAKAINEN. Surulla ilmoitan, että rakas vaimoni pitkällisen taudin kärsittyään rauhal lisesti ja Vapahtajaansa uskoen nuk kui kuolonuneen Merijärvellä syyskuun 23 päivänä 1910, elettyänsä 68 vuotta, 2 kuukautta ja 22 päivää: suruksi ja kaipaukseksi minulle, 1 tyttärelle, 1 tytärpuoltlle, 1 veljelle, 4 sisarelle ja muille sukulaisille ja ystäville. Yrjö Lehtikangas. Rakkaamme suru, tuska nyt On vihdoin tässä päättynyt Hän kantoi kuorman Kristuksen Ja nukkui Herran nimehen. Bethel-AllianssihuoneeNa saarnoja sunnuntaisin kello 11 ap. ja kello 6 ip.. tiistaisin ja torstaisin kello 8 ill. Pastori \V. SUNDELIN. Ilmoituksia. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. E fl tl MII toimittaa asioita virastoissa i. il. (ILL i LH y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Kalajoen Kivihiomossa valmi-tetaan Kauniita ja halpoja •• mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oilin» läänin mm\\m- ja/^l ii Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. ■nil. Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto l T. REHilLB ia yill ALftVHTALft Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas taloss-i. Telefoni 6 62. Kello 10—1. Valkosta 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Kuollut. Surulla ilmoitrmme. että rakas äitimme Susanna Amanda Pahikkala (o. s. Helander) vaipui rauhallisesti kuolonuneen Yks- pihlajassa 28 p. syysk kello 9 illalla, 73 vuoden, 6 kuukauden ja 17 päivän vanhana: suruksi ja kaipaukseksi meil le, 1 sisarelle, 9 lapsenlapselle sekä lukuisille sukulaisille ja ystäville. Hilma ja Juhani Pohjanpalo. Autuaat ovat ne, jotka Herrassa nukkuvat. 1 Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita . monen mallisia 30 markasta korkeam- piiu hintoihin. Tilauksia vastaanote taan " kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kivivelstämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. I Maalle rekikelillä kuljetettavat I.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tilauksia välitetään. mumss Siroja ja halpoja Kelisiä, Pylväitä y. m. valmistaa Klvenvelstämö Alatornlolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. >4>.'5. Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö SUOMI Opiskeleville, joille lukujensa jatkaminen tekee vakuutuksen välttämättömäksi, OH äsken käytäntöön otettu Opintovakuutus, alhaisine vakuutusmaksuineen 5 tai 10 vuotena edullisin Henki- tai Henki- ja Pääomavakuutus. Halvimmista vakuutusmaksuista ja edulli simmilla ehdoilla tarjoo opintovakuutuksia Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö SUOMI SH Antti Karikoski Varatuomari vakuuttaa kaikenlaista omaisuutta kaupungissa ja maalla. Asiamiehet Oulussa: O. Lampa. Georg Hedman. J. M. Montin. Ivar Lydman. Vakuuttakaa Itsenne tapaturman varalta? a Vakuuttakaa omaisuutenne HLUI MM ^*ammn««i8si iimiM iistä tulipalon ea varalta J »Kullervon" Ja „Pohjo!an" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. "'"Tilini toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU» Torikatu 14, Alex Hägg'!n talo. Matkustetaan maaseudulle — ==B (ontoriaika 10—2. Puhelin 203. M- Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, oimittaa kaikkia lakiasioita rahaia perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ia sähkö-osot*: Seppänen, Oulu. Talletuskonttokuranttitlli on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talietuskonttokurantilie voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. V. Dufvan Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va- ^ lokuvat sekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- leja nähtävänä. £JLIMUMlU*>!Ui mtsmaaMsm □ Oulu, Syysk. 30 p:nä. Salama» Uusi suomalainen henkitvaknn- tusyhtiö alottaa toimintansa. Meidän aikamme tärkeimpiin simis tyselämän ilmiöihin kuulumat myös- kin makuutuslaitokset. Omatpa jotkut nykyaikaisen simistyselämän tutkijat »väittäneet moitaman armostella jon- kun kansan taloudellisen miljelyksen korkeuden yksinomaan main siitä, kuin- ka kehittyneet makuutusolot tuon kan- san keskuudessa mallitsemat. Epäilemättä on tässä selityksessä paljon perää. Etenkin mikäli se koskee henkimä- kuulusta. Henkimakuutuslaitos tarjoo luke- mattomia keinoja, joilla yksityinen ih- minen saattaa turmata omat manhuu denpäimänsä tai jonkun muun ajan elämästään, perheensä, maimonsa, las- tensa, omaistensa tulemaisuuden: saat- taapa hän henkimakuutuksen kautta mielä turmata liikkeensä jatkumistakin, estää perintötilansa melkaantumisen ynnä paljon muuta, jota emme tässä yhteydessä moi ryhtyä edes luettele- maan. Ja henkimakuutuslaitoksen tuotta- mat yhteiskunnalliset siunaukset omat, jos mahdollista, mieläkin suuremmat - ainakin helpommin hamaittamissa Henkimakuuutuslaitos kehittää itse- amustuskykyjä, lujittaa perhesiteitä, mahmistaa sitä yhteiskuntaa, joka mal- tiota ja yhteiskuntaa koossa pitää. Henkimakuutuksen kautta moidaan mo- nelle kymylle, joita yhteiskunta tar- mitsee, saada se aineellinen apu, jota ilman tällaisen kymyn kehittäminen olisi mahdotonta. Henkimakuutuksen kautta säästyy yhteiskunnalta mielä paljon niitä menoja, joita sen on pakko turmattomien auttamiseksi suorittaa. Ja henkimakuutuslaitokset kokoamat ne pienet pääomat, joita hajallaan ollen ei moitaisi käyttää tuottamiin tarkoi- tuksiin, maltamiksi kapitaaleiksi, jotka moimat antaa koko kansakunnan ta- loudelle moimakkaita sysäyksiä. Marsin- kin pienissä ja mähämaraisissa maissa, joiden taloudellinen kehitys on masta alkuasteella, tämä on erittäin merkille pantama seikka. Siis juuri meillä Suomessa, jossa pääomien puute hi- dastaa ja ehkäisee taloudellista yritte- lijäisyyttä sekä edistystä. Myöskin maltiollisessa merkityksessä pienille ja mähämaraisille kansoille on henkimakuutuskin kahta tärkeämpi kuin suurille ja mahtamille maailman kan- soille. Sillä juuri tuollaisessa ah- taassa asemassa olemat kansat kaipaa- mat niitä ominaisuuksia, yhteistuntoa. taloudellista yritteliäisyyttä, taloudel lista turmaa, j. n. e., joita henkimä- kuutuslaitoksetkin osaltaan edistämät. Me suomalaiset olemme paljon jä- lessä henkimakuntusasiassa, niinkuin monella muullakin taloudellisen elä- män alalla, naapurimaistamme. Meillä on paljon mähemmän kotimaisia hen- kimakuutusyhtiöitä kuin esim. Ruotsissa ja Tanskassa, makuutettuja on niin- ikään mähemmän, ja suhteellisti pal- jon pienempi on myös makuutusten yhteenlaskettu summa. Tämä seikka selittää sen, miksikä makuutusammatti- lehdet ei olekaan moineet olla termehti- mättä myötätuntoisesti uuden makuu- tuslaitoksen perustamista meillä. Parina miimeisenä muosikrunmenenä olemme kuitenkin makuutusalalla huo- mattamasti edistyneet eli paremmin sanoen: jonkunlaiseen alkuun päässeet. on mieleen painettama, että edis- tys tässäkin asiassa on ollut seurauk- sena kansallisesta heräämisestä, kansal- luusaatteen koteuttamisesta makuutus- oloihimme. Masta näet senjälkeen kuin kansalliselle pohjalle perustetut „Suomi", ..Pohjola" ja „Kullerwo" meillä alkoimat toimintansa, omat ma- kuutusolomme alkaneet kehittyä. Näistä laitoksista on, niinkuin tun- nettu, Suomi-yhtiö joutunut pois kan- sallismielisten käsistä. Sen monia suomalaiselta koottuja miljoonia mal- litsemat nuorsuomalaiset omat yhtyneet suomalaisen kansan edistyspyrintöjen mastustajiin, ruosinmielisiin, estääkseen suomenmielisten maikutusta „Suomi-" yhtiön asioihin. Tämä asiain tila on yhtiön kaikkien maalien ynnä monien muiden seikkojen johdosta niin tunne- tuksi tullut, että se ei kaipaa lähempiä selittelyjä. Mutta tämän tosiasian täytyi ajalla muodostua sietämättömäksi kansallisesti heränneille suomalaisille. Ja se on niinkuin tunnettu, lopuksi johtanut uuden suomalaisen henkimakuutusyh- tiön. Salaman, perustamiseen. Asiasta pidettiin, niinkuin muistettanee, ensi- mäinen kokous miime huhtik. 16 p., jolloin puheenaolema yhtiö päätettiin perustaa. Marsinainen perustama ko- kous oli sitten kesäk. 30 p. ja näinä päiminä alottaa yhtiö nyt jo toimin tansa. Salama on osakeyhtiö, perustettu miljoonan markan pääomalle, jonka muodostaa 400,000 markan rahassa maksettu pohjarahasto ja 600,000 markan takuurahasto, jonka »vakuutena omat osakkaiden kirjalliset sitoumukset. Erinäisillä ehdoilla moidaan yhtiö muuttaa keskinäiseksi, mutta on osak kaiden moitto jo alunpitäen rajoitettu ensin 6:een sitten korkeintaan 8:aan prosenttiin. Uudella laitoksella on siis ne edut, mitä osakeyhtiömuoto aina tarjoaa, mutta osakkaitten moiton ra- soittamisen kautta on torjuttu se suu- rin haitta, joka tällä muodolla saattaa olla. Mitä makuutusehtoihin tulee, omat uudenaikaiset, mapaamieliset nä- kökohdat olleet niissä määräämiä ja yhtiön makamaraisuutta koko ajan sil- mällä pitäen omat makuutusmaksut kuitenkin asetetut, oikeudenmukaisia peri- aatteita noudattaen ja makuutustieteen uusimmat tulokset marteen ottaen mah- dollisimman alhaisiksi. Salama on sanalla sanoen uudenaikainen henkimä- kuutuslaitos, jossa on makuutuksen ottajan etua ja mukamuutta mahdolli simman laajalti malmottu, ja monta makuutetuille epämukamaa manhentu- nutta rajoitusta on poistettu koko- naan. Uusi yhtiö on perustettu sille kan- sallis-suomalaiselle pohjalle, jolta Suo- mi-yhtiö on luisunut alas. Salama- yhtiön yhteiskunnallinen tehtämä meillä on siis suomalaisuuden juurruttami- nen liike-elämään. Juuri se selittää, minkä muoksi ruotsinmieliset ja näitä kannattamat nuorsuomalaiset omat ryh- tyneet parjaamaan laitosta jo aikoja ennen kuin yhtiön perustama kokous kaan oli pidetty. Jotkut ruotsinmieli- sistä lehdistä joutuimat sellaiseen rai- moon ja epätoimoon, että koettimat leimata laitoksen jo ennen sen synty- mistä epärehelliseksi ja rikolliseksi! Täl- laiset silmittömät parjaukset osottamat, mitä etuja suomalaisen henliivakuutus- laitoksen puute on tuottanut niille ryhmille maassamme, jotka tuollaisiin k». VVIITASEN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.I Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla. syytöksiin omat alentuneet. Se suo- malaisuuden mastustajain taholta ma- luma panettelujen mirta, johon uusi yhtiö on koetettu upottaa, todistaa paremmin kuin mikään muu, miten mälttämätön tämä hanke on ollut. Sen täytyy makuuttaa siitä sellaisen- kin henkilön, jolla mielä miimeisiin saakka on ollut joitakin epäilyksiä pu- heenaoleman hankkeen mälttämättömyy- destä. Suomi-yhtiön nykyiset johtajat ja heitä kiihkeästi kannattamat ruotsin- mieliset lehdet omat selittäneet, että makuutuslaitosta tulee elähyttää ai- noastaan niin sanotut «puhtaat liike- periaatteet". Vakuutuslaitoksella ei saa olla mitään erikoisia kansallisia päämääriä. Tässä kohden omat kuitenkin ulko- maidenkin makuutusammattimiehet ko- konaan mastakkaista mieltä. Eräs näistä sanoo: Missä moitonhimo hallitsee ja pelkkä „mahe money" (rahan tekeminen) on päämääränä, »siellä ei makuutuslaitos moi saamuttaa termettä kehitystä eikä aikaansaada oikeata simistysmaikutusta, maikka makuutusteknillinen malistus ja makuutuksen synnyttämä itseamus- tusmaisto kansakunnan keskuudessa oli- simat korkeallekin kehittyneitä". Sama kirjoittaja sanoo toisessa kohti teos- taan, että koko makuutusolot ajautu- mat ennenpitkää pohjattomaan suohon, jos makuutuslaitoksissa pääsemät mal taan ainoastaan nuo „puhtaat liikepe- riaatteet" ilman aatteellista harrastuk sia. Salama yhtiö astuu taloudellisen toiminnan kilpatantereelle sellaisena hetkenä, jolloin kansallishenki on maas- samme painunut alemmaksi kuin ken- ties koskaan sitten suomalaisuuden he- rätyksen. Se astuu näyttämölle silloin kuin usko ja rakkaus suomalaisuuden asiaan on niin monella taholla heiken- tynyt ja kokonaan haihtunutkin. Ja ennen kaikkea se alottaa toimintansa ajalla, jolloin kansamme maltiollinen- kin taimaanranta näyttää pimeääkin pimeämmältä, aikana, jolloin meille ei tosiaankaan näytä toistaiseksi jäämän muuta toimintamahdollisuutta kuin se mitä kansakunta taloudellisen ja muun simistyselämän alalla moi saamuttaa ilman maltiomahdin tukea — tai sen asettamista mastuksista huolimatta. Ainakin tällaista joka puolelta mus- taa taustaa ivastaan saattaa toki ken tahansa huomata, mikä merkitys Sa- lamallakin osaltaan on. Se on ilmiö, joka nyt maatii kaikkien suomalaisten tarkkatuntoista mielenkiintoa, apua ja myötätuntoa, ja joka ansaitsee kaiken sen, ja on sen ajallaan myös kanjal- lemme monikertaisesti palkitsema. Me termehdimme ilolla uutta suo^ malaista henkimakuutusyhtiötä ja toi- motamme sille parhainta menestystä. Yleisiä uutisia. — Sairashoito. Esittelyssä kor keimmassa paikassa t. k. IS pnä on mahmistettu asetus sairaanhoito^enki- löistä Suomessa. — Lapin maantiet. Oulun lää nin kumernööri on ehdottanut, että maltio rakennuttaisi maantien Sodan kylän kirkonkylästä Kitisen joen mart- ta pitkin Könkään sekä sieltä Muodsun, Tankapirtin, Laanilan ja Törmäsen kautta sellaiseen paikkaan Jmalon ala- juoksun marrella, mihin päästään pie- nehköllä höyrypurrella, että tämän yh- teydessä rakennettaisiin pienehkö höy- rypursi kulkemaan Jnarinjärmellä, että tie kustannusten alentamiseksi raken- nettaisiin main 5 metriä lemeä sekä että suurempia mäkiä mältettäisiin. — Apurahan anomus metsän- hoidon edistämiseksi. Keski-Poh- janmaan maanmiljelysseuran johtokun- ta on anonut, että seuralle muosiksi 1909—1911 myönnetty 4,000 mkn suuruinen muotuinen apuraha metsän- hoidon edistämistä marten korotettai- siin kulumalta ja ensilukemalta muo- delta 2,500 mk:lla, joten se nousisi yhteensä 6,500 mkaan. — Maanmil- jelyshallitus on anomusta puoltanut. — Rautatieläisten raittius. W. t. liikennetirehtööri on lähettänyt seuraamasisältöisen kulkukirjeen kaikille liikennetarkastajille ja heidän kauttaan asemapäälliköille: „Sittenkun Keisaril- linen Senaatti lokakuun 8 p. 1909 oli nähnyt hymäksi määrätä, että mir- ka- tai palmelusmiesharjottelijoita otet- taessa niihin rautatietoimiin, jotka omat mälittömässä yhteydessä junalii- kenteen kanssa, on luotettamasti todis- tettama, että hakija on ollut pitemmän aikaa ehdottomasti raitis tai hänen säännölliseen elämäntapaansa ei ole muistuttamisen syytä, sekä että mirka- ja palmelusmiehiä ylennettäessä on niinikään huomioonotettama, ettei ylen- nettämän säännöllinen elämäntapa ole epäilyksen alainen, saan kehoittaa her- roja liikennetarkastajia mirkoja täyt- täessä hankkimaan yllämainitussa suh teessa tarpeellisen selmityksen." — Paiuotvapautta uhataan. Maasan poliisimiranomaiset omat „Wa- sa Posten"-lehdelle jättäneet seuraaman kirjelmän: „Waasan läänin kumernööri. Lääninkanslia. Nikolainkaupunki, syysk. 20 p. 1910. Nikolainkaupunqin maistraatille. Sotilasmiranomaislen kenraaliku- mernöörille ilmoitettua, että paikalli- sella sanomalehdistöllä on näkynyt ole- man taipumusta, julaistessaan tietoja sotamäestä, tahallisesti joko marustaa ne liiallisilla selityksillä tahi esittääkin ne määristellysli, on Suomen keisa- rillinen senaatti kenraalikumernöörin esityksestä simiilitoimituskunnan salai- sen kirjelmän n:o 1,232 mukaan kulu man syysk. 2 p:mältä nähnyt hymäksi kehoittaa kumernööriä ryhtymään tar- peellisiin toimenpiteisiin, että asian- omaisia muistutetaan, että mainittuja tietoja saadaan julaista ainoastaan mikäli ne koskemat sotilaallisia juhlia, paraateja ja muita sellaisia tapauksia sotilaselämästä sekä että on kielletty julkaisemasta mitään tietoja sotilasor- gaanisalsionista ja sen toiminnasta. Tämän saa kumernöörinmirasto tä- ten ilmoittaa tiedoksi maistraatille ja saatettamaksi ylempänäoleman muistu tuksen ja kiellon asianomaisten sano- malehtien toimittajani noudatettamas;. G. A. Ingman. Olof Alcenius. — Helteen juttu. Kuten olemme lehdessämme jo kertoneet, on tansak. opett. O. A. Holm lähettänyt kirjzl- män prokuraattorille nimismies Hel- teen jutun takia. Nyttemmin on pro- kuraattorinmirasto pyytänyt Oulun läänin kumernööriltä tietoja, mihin toimenpiteisiin hän aikoo mi on jo ryhtynyt kirjelmässä kerrottujen nimis- mies Helteen juttujen johdosta. — Perä-Pohjolan puhelinjoh dot. Piirilääkäri F. Tiekström y. m. Kittilästä omat anoneet oikeutta saada rakentaa puhelinjohdon Romaniemen kirkolta Kittilän kirkolle. — Postilaitos. Posnhallitus on ehdottanut, että 0 lajittelijatointa pos- timaunuissa lakkautettaisiln sekä että sen sijaan erinäiset mirat maan posti- toimistoissa, jotka mirat nykyään ei- mät ole maklnaisia, otettaisiin maki- naiseen muosirahasäälitöön. — Postilaitoksen tulot myy dyistä postimerkeistä olimat elokuulla 517,687 mk. 58 p. ja muoden alusta — Koolla olemien ylimääräis ten maltiopäimien k»»stannnkset. Eduskunnan maltiowarainmaliokunta on päättänyt ehdottaa anottamaksi, että koolla olemien ylimääräisten mal- tiopäimien kustannusten suorittamiseksi myönnettäisiin Suomen maltionma roista maliokunnan käylettämäksi 260,000 mk. sekä samoin päättänyt pyytää senaatin maltiomaraintoimitus- kuntaa ryhtymään toimenpiteisiin, että tarkoitukseen heti saataisiin käytettä- mäksi 100,000 mk. — Aakkosellinen luettelo sää- tywaltiopäiwäin asiakirjoista. Eduskunnan kansliatoimikunta on päät- tänyt laadittamaksi yhtenäisen aakko- sellisen sisällysluettelon kaikista sääty- maltiopäimillä syntyneistä asiakirjoista ja maltiomarainmaliokunta on myön- tänyt 12,000 mkn suuruisen määrära- han niiden menojen suorittamiseksi, jotka kysymyksessä olema työ ennen tu- lemia maltiopäimiä aiheuttaa. Työtä marten on päätetty asettaa neumottelema komitea, johon tulemat kuulumaan professorit E. G. Palmen elokuuhun 4,132/jlo'rnf. 82 p. Was" ja K. I. Stählberg, ent. prokuraattori Julius Grotenfelt ja fil. tohtori Ed-o. mat 470,014 Gylling. mk. 18 p taamat lumut edellisellä muodelta oli- mk. 9 p. ja ->,814,961