loiÄ-ma joulukuun 22 p:nZ ZA7ki!U«7A li:o I4K — ISlv — Tunnottamain hervoShui- jarienkäsiin joutui Tampereen nziime markkinoilla Kimir annan torpzari Mäkelä Hutitisista meneNäcn S-muotiaan tam mansa than ilmaiseksi. Huijarit oliniat uiar kiv«paikalla asettuneet tekemään he- moskauppaa Mäkelän lähelle ja tarjosi toinen toisen huijarin heivoseZta niin suuren hinnan, että Mäkelä, joka oli tul lut markkinoille myymään helostaan olisi uiyyryt omansa samalla hinnalla. Huijari ei tum.ninlaan lnmanvut myydä, maan maiktaa. Sodittiin sitten, enä Mäkelä maiktaa ja iny.z siteen heti saa^ mavsa hemosen. M^iytolauppa lestiin ja Mäleläa vemoscn saanut lähti aja maan hyniällä lnmmalla tiedensä. Pai kalle jäänyt uu.cn jouiun aikaa ja lähti mvöslia kad?:en »väiijau^koan ostamatta Mäkelältä kenzo^ta, Näkemä sai seilaile» laatia, että tun d? a sen lopulta Myi aja- kaluineen, s",i h.n fiitä ainoastaan ajo- kalujen huuian, rueilettäen Heinosensa il- Muuiama rvuofi takaperin menetti eräs toinen huiitisclainen markkinoilla samalla tumalla hercosensa. ^-Salaperäisiä kirjeitä. Hra R Woln on lähettänyt Huswudfw0s- dladetille kirjelmän, missä hän ilmoittaa, etiä bra Molffm nimiZsä ja HSnen lieiä- mättään on ennäniile uliomanl^isiileaie- kauppiaille tehly kyielujä klwäarien oZia- MlseSta. Hra Wo js ?erwo seuraamaa: Saapuessaan Tukholmaan jou!>:'. 12 pnä hra Wolft sai lmeen iortos- laiielta toiminimellä „Lordou Armaury C.o. Ltd". Mainittu to rninnnl on .Mincheilter Repeating Arms <?:o" nimi sen «merikala sen lnlkeen paäafiamtei Earop iSsa j, k rje ou rvastaus erääseen pääliltkeelle s^apuneesccn ksselyyn missä , tiedaNelmn <uu elikon rnväärllä^etytsen haukin aa. Ka ely oli alle irioiiettu hra Wo ffin n!«?U Hra Wolff ilmoitti heti ylläm lnuu -i lontoola.kelle toiminimelle, etrei dän ollut ky-elyn lähettäjä. Tämän muoden belmikunlla hra Wo'n sai oleZkellcsaaa Port S>idiZs!- hampu- ril nselta toi nwimeltä .Fredrik Peters" kirjeen, m>s!ä oli mastous erääseen Hel singistä lähetettyyn, »imellä N. Wolff allekirioi et'U!in kyselyyn, jo!a koSki pa- maulsenivai.nent >iia. Myöhemminkin on hr, Woln tultä toiminimellä saanut kir jettä, imsla on puhuttu kimäärien ja pa- mauksenmaimentajain tilauksista ja tehty tarjouksia. Hampurilaisellekin toimini- melle hra Wolff on ilmoittanut, ettei hän o'e tyselyien lähettäjä Nämä jutut tuntumat kaksinkerroin sa laperäisittä. — Uusi mustekynä n pidin, joka samalla on kynän kuimaaja, tarpeen tul len paperinpaiao ja erittai?-. fiemi k rjoi- tuSvöyiäkonsre, on ktrjanfiioja I. Hon kasen sonmittelemzna nzalmistunut ja kauppaan loStettu. Pidin on pienen he- mosenkengän muotooa meialllsia iv^lettu, jonka st ääa on siroon asuun purisiettu imupaperi. Hmta on valion halrvemoi kuin samanlaisten ulkomailta tuotujen kynänkuiivaajien ja -pilimien. — Sieltä täältä. Ouluun mene män post>junau saapuessa maanantaina La- uan asemalle oli tuli irti matkata- mar-maunussa ja ehti turmella jonkun mäaran maltataivarolta. Kauppaneumokketar Amanda Hakukin on päättänyt testamenteerata Iv.tXXZ mk Tampereen iokeainyhdlstykselle. Porin raastumanoikeuden II osaston pudeenjohtaiakfi on edelleen ensi muoden ajakft määräily oikeusneumosmies K. R. Bremer. Kaupungin kauppatorin myyntipaikat noufimat huutokaupassa yhteensä 4,641 mkaan eli 3Z3 mk enemmän kuin tänä muonaa on saatu. Kaupungin tarpeeksi ostettujen koimu- halko>en pinta nousi Hankinlahuutotau- passa 12,70 metrisqli ja sekahalkoien l0:70 p:iin. Kormausta hirmten tuottamista ma- hingolSta on seaaatti myöntänyt erinäi- stlle maanwiljeli>öille tässä läänissä Yh teensä 3,4i!9: 23 piä. XirMziim js lMe. Alpha» «iiyttämi>s) esitti Viime sunnuntaina Henri Meil» hscin ja Aibert Millandin kirjoit:e- mvn, M. Hirvsn 1ä«eUämän opere tin „P>klu Pyhimys". Opirettn sisältö lyhyimmästi on seuraawanloi?en: Nuori, kaunis De- mse de Flawigny on oppilaana Pääs kysten luostarissa. Musikaalisuutensa, nöyryytensä ja hurskaan esttntymi- senjä muoksi on hän saawutts?ut luostarin johtajattaren ja muidenkin suosion ja saanut lempinimen «Pikku Pyhimys". Luostarin suosittu v.r?uri Celesiin on kaikessa salaisuudessa sL- weltänyt operetin, jonka esittämien juuri pitäisi tapahtu?. Denise on saanut käsiinsä overettiyartituurin, harjsttanut sen. Akkä saapuu luos tarin johtajattarelle kirje, että Deni- sen oli lähdettäwä Pariftm joutuak seen naimisiin luutnantti Ferdinand de Champlatreuxin kanssa. Saatta jaksi luostarin iohtijatar mZärää urkurin, joka aluisi on stitQ komin pahoillaan, 2 hän saman päi- wän illalla tahtoisi väästä teatteriin operetin esittämistä katsomaan. De- mse,! joka ruilukaän haluaa päästä teatteriin saa urkurin makuutetuksi siitä, että tämän kyllä sopii pistäy tyä teatteriin. Saalettuaan Denis en ramintolaan menee sämeltäjö kappa leensa esittämistä katsomaan. Esittä misen aikana syntyy sk mdoali, kun pääosan esittäjätär nn ästyneenä li- mistää tiehensä. Sä-veltäjän ja teat terin johtajan pelastaa silloin palas ta Dmise, joka myös oli saapsnut teatteriin ja nyt rupee esittämään pääosaa ja saakin myrskyistä suosio ta. Tällöin häneen silmittömöstt rakllsluu tietämättä, kuka Dmtse oli, hänen tulemaksi puolisokseen aiovu uoseeri ja oäättää silloin luopua hä nelle Morsiameksi määrätystä Deni- seslä. Urkuri ja Denise joutumat nyt näytäntöyönä monellaisim seik kailuihin, jotka päättyivät siten, että hodän on rekryyte.kst vuettuina poet- taw, luostariin. »Pikku PyhimyS" silloin luostarin johtoj^ttorelle näppä rästi malehdillen selittää syyt heidän palaamiseensa. H?idän peräSiSän luostariin saapuu Fernand de Fla- wigny, jolloin sel menee, «ttätuo ihaS- tuNaiva nSy'tel'i^^2r ja Denise omat sama henkilö. Asia päättyy tietysti kin si'en, että he löytämät toisensa. Tällä operetilla on hy?vä maine ja kieltämättä se hymin esitettynä onkin omansa pitämään pirteällä tuulella Mitä sen musiikkiin tulee, tekee se, marsinkin laulupuoli, jonkunmerran yksitoikkoisen mzikutuksen. Tosin kyllä Pikku Pyhimyksen" muutamat lau. lut omat aika hymiä, mutta muista ei ole paljon puhumista. Kaipaa esimerkiksi kuoroja, jotka suorastaan omat mälttämSttömiä opereteissa ja jotta tässä on perin niukalti. ») Tilanpuutteessa miipynqt. Esittäjistä on ensi kädessä muiStet- tama nimiosan suorittaja, neiti Saa ra Tuukkanen. Hänen kaunis äänensä ja musikaalinen aistinsa tekimät mitä parhaimman maikutuksen. Tätä täy densi Tviehkeä ja luonnollinen nLytte- leminea. Ääni, joka ensi näytöksessä tuntui hiukan heikolta, kohosi seuraa missa kaikuen jo toisessa näytöksessä ja erittäinkin miimeisen kumaelman kaksi^lauluSsa sangen loisteliaalta. Herra Kaarlo Mantere Fernand de Champlatreuxnä oli myös erittäin onnistunut. Herra Mantere omaa kauniin ja taipu -ssn äänen ja hän laulaa lävsmintunteisesti. Hänen näyttelemisessä on asianmukaista, tottunutta ja sujumaa. Urkuri CekStinä oli herra Ilmari Suomela eräissä suhteissa aika on nistunut. Lauluäänensäkään ei ole muuten aiman mahdoton, maikka heikko. Neiti Hanna Walwe Corinnenä näytteli edu'seen pienen osansa. Sa moin herra A. Salmi teatterin joh tajana oli hymä, niinkuin tamallisesti. Muista esiintymistä mainittakoon neiti Lempi Pohjanlehto luostarin johtajattarena ja herra Akseli Sal mela majurina. Naiskuoro ensi näytöksessä oli täy sin kelpaamaton. Upseerikuoro kol mannessa kumaelmassa meni mukiin. Soitannollisen seuran orkesteri suoritti alkusoitot asianmukaisesti, mutta säesti säännöllisesti laulumo - miin katsoen liian komao. Selmää itsestään on, että operetin esittämiselle ei Alphan näyttämön suorittamana moi komin suuria maa- timuksia asettaa. Tämän muistaen saattaa olla verrattain tyytyrväinen näyttämön saamuttamaan ennätyk seen. — Regi«a vo« E««erttz, Z, Topeliuksen kirjoittama ö-näytöksi- nen näytelmä, esitetään, niinkuin en nen on kerrottu, Teatterissa toisena jliulupäimänä alkaen kello V,8 i. Tämä on yksi niitä Topeliuksen näy telmiä, joita, milloin ja missä niitä sitten näytetäänkin, aina saamutaan huoneen täydeltä katsomaan. Kun Pirin Näyttämö muosi takaperin tä män kappaleen pari kertaa esitti, oli näin asian laita. Likimainkaan kailki eimät ennättäneet sitä silloin nähdä, jonka muoksi se päätettiin pian uu destaan näytellä, marsinkin kun movi halusi nähdä sen toistamiseen. Kun se nytTapaninpäimänä esitetään, onkin selmää, että Teatteri silloin on miimeis- tä paikkaa myöten täynnä, pääsyliput kin kun omat perin halpoja maksaen kalliimmat ainoastaan 2 mk ja halmim- mat 75 p. Niitä myydään lauantai- iltaan asti ..Satakunnan" konttorissa ja näytäntöpäimänä Teatterissa. Maalaisten sopii niitä edeltäkäsin tilata »Satakunnan" konttorista ja F. V. Lindroosin Kansalliskaupasta. — Taide»Shttely» omat täällä uudella kansakoululla amanneet tai teilijat Malfod Kauhanen ja Anni Löppönen-Kauhanen. Näyttely on avoinna joka päimä kello 10—2 päi- mällä ja 7—9 illalla. Kehoitamme tukijoitamme käyttämään tilaisuutta hymäkseen. — T«o«e» waltio»äiwäi> bistori», jonka professori E. G Palmen julkaisi muoden alussa lienee jo laajalle lukijakunnalle tuttu. Nyt on tekijä julkaissut tästä teoksesta 31 simuisen lyhennetyn laitteen sorjassa Kyläläisten kirjasia, ja maksaa se main 10 penniä. Kehotamme kaikkia lukij-zikamme leivittämään tätä kirjas> ta mahdollisimman laajoihin piireihin Kyläläisten kirjasiin sisältymän Ka. lemsla-sarjan kolme miimeiStä mihkoa ilmestyivät jonkun päimän kuluttua. Koko sarjaan tulee siten 12 mihkoa, jotka maksamat ainoastaan 60 pen niä. TäSsä on sekä nuorille että manhoille sopima teoS. Mainitsemme mielä lopuksi, että asessori M. Tarkkasen toimittamassa Kyläläisten kirjasten uskonnollisessa sorjassa piakkoin ilmestyy muutamia uusia mihkoja. ILll8i-8l1MK8tä. Mielisairaala PohjsiS Tatakuutaau. Noin 2 muotta sitten herätettiin Pomarkun kuntakokouksessa kysymys oiirimielisairaolan perustamisesta Pohjois-Satakuntaan. Asta kehittyi fitt-mmin niin, että maaliskuulla 1909 Pomarkussa tästä asiasta pidettyyn kuntakokoukseen lähettimät edustajansa seuraamat 10 kuntaa: Honkajoki, J5> mijärmt, Kankaonvää, Karmia, La> mia, Mouhijärmi, Merikarvia, Noor markku, Pomarkku ja Suodenniemi. Tässä kokouksessa malittiin toimikun> ta hanketta edelleen ajamaan. Tämä toimikunta kokoontui Harja mallassa heinäkuussa samana muon- na, ja, tarkastettuaan Harjamallan piirimielisairaalaa ja sen hoitoa, päätti ehdottaa, eitä Harjamallan v"rimieliiairoalaa laajennettaisiin Pohiois-Satakunnan tormetta marten. Mutta kun Harjamallan sairaalla kannattamat kunnat ja lääkintöhalli tus olimat tätä maStaan, päätti toi mikunta ehdottaa, että saman malli, nen sairaala ketimiten rakennettaisiin Pohiois-Satokuntaan. Kuitenkin, kun mielisairoShoidon uudelleen särjeZtä- m»nen maassamme oli poraillaan ja on mielä'in järjestelyn alaisena ja maltion asettama to mhanta pohtii asiaa, jotenka mitään marmoja ehtoja maltioamusta y. m. ei ollut olemassa, päätti toimikunta lähettää maanmil- jelijä Arjö Miron Pomarkusta ja kanttor» K. Rytkösen Mouhijärmeltä pääkaupunkiin ottamaan asiasta sel mää. Malitut henkilöt kämimätkin miime kesänä Helsingissä maimaishoidon tar kastelijan ja lääkintöhallituksen yli- tirehtöörin luona esittämässä aijotun sairaalan piirustukset ja kysymässä, annetaanko siten tehdylle sairaalalle maltioavua ja -lainaa ja kuinka pal jon. MaimaiShoidontarkaStelija olisi ollut malmis hymäksymään piirus tukset ja puoltamaan hanketta sinänsä, mutta lääkintähollitus, jonka kokouk seen heidät kutsuttiin, ja erittäinkin sen ylitirehtööri hylkäsimät esitetyt piirustukset manhanaikaisina ja sa- noimat, etteimät tule puoltamaan sel laiselle laitokselle maltion amustusta, maan lausuimat, että laitos on raken- nettama uusimpia hoitot-poja silmällä pitäen, jossa torkotuksessa lähetystölle annettiin mallipiirustukset sairaclaa morten. Maikkakin mielisairashoito, niin kuin alussa huomautettiin, on järjeS- telyn alaisena, omat paikalliset olot kärjistyneet siihen mittaan, että komi tean lähetystöön kuuluneet henkilöt katsoimatpuolestaan mälttämätlömäkst ehdottaa sairaala rakennettamaksi lääkintöhallitukselta saatujen piirus tusten mukaan joskin se tulisi kalliimmaksi kuin Harjamallan sai raala. Lähetystölle oli lääkintähalli- tuS tässä tapauksessa lumannut puol taa kunnille 1,000 mkn maltioopua jokaista sairassijaa kohti (Harjaw"l- lan sairaala saanut 600: —150 mkn apurahaa kaluston hankkimiseksi iairassiiaa kohti. 250 mkn muotuista amustusta samoin kutakin sairassijaa kohti sekä 3 prosentin maltiolainaa 2 prosentin kuoletuksella. Alussa mainittu kuntien edustajain Valitsema komitea kokoontui miime tiistaina Porissa ja kuultuaan läbe- tyStön kertomuksen, päätti kunnille ehdottaa, maikkakin kustannukset tuli stivat kalliimmiksi kuin esim. Harja mallan sairaalan, mutta koska mal tion amustus lumataan sitä run» saampi eimätkä hoitokustannukset nouse sen kalliimmiksi, että kaikin moimin ryhdyttäisiin ajamaan asiaa eteen päin. Samalla malittiin A. Wiro pyy tämään sekä Porin että Ikaalisten piirien piirilääkäreitä termeydelliseSsä suhteessa tarkastamaan sairaalan peikoksi ajatellut paikat Noormar kussa ja Kankaanpäässä. Komitea tulee myöskin tammikuun 24 ja 25 p:nä tarkastamaan nämä paikat. Mielä laadittiin tässä kokouksessa kiertokirje kunnille, jossa kehotetaan «valitsemaan edustajat asian johdoSto p dettämään yhteiseen kuntakokoukieen, joka pidetään Kankaanpään kansan opistolla ensi helmikuun 24 p:nä. „Llojen parantajat" asisldeu paheutajiua. Miime taimena ilmoitti eräs torp pari Ulmilan Kaasmarkussa, että hän manhuuden takia halusi siirtää muok- raoiteutensa s. o. luopua torpan hal linnosta, jolloin maanomistaja il moitti erinäisten syiden takia yleensä maStuStamansa siirtoa kenellekään.mie- raalle henkilölle, ja huomautti sa malla olemansa halukas lunastamaan Vuokraoikeuden tilan omaan namin- toon 1,000 mk siirtosuunnasta, iota- pattsi torpparille jäisimät omista mansa huoneet, jotka hän saisi merot- tomasti pitää nykyisellä paikalla kuo lemaansa saakka. Tarjous keskinäi senä sopimuksena oli torpparinkin mielestä marsin kohtuullinen. Mutta toisin tuumimat, asiasta tiedon saa tuaan, „olojen parantajat", sosialis- tit. He selittimät torpparille, että kun maanomistaja kerta niinkin pal jon aiman Vapaaehtoisesti tcrjoo, niin mitäs muuta kuin pakoitetaan se maanmuokralain amulla maksa maan siitä, «niinpaljon kuin mieroS- kin tarjoo." Ja kun torppariin oli miimeinkin saatu tämä usko juurtu maan, niin silloin luonnollisesti so- minnaisuuSkaupat raukesimat ja asia muuttui nyt »viralliseksi kahden puo lin. Ostajana esiintyi senjälkeen eräs »tomerien" eturimin mies, sama, joka sittemmin huomattiin erään perä tö- män ilmiannon aiheuttajaksi, ja siir- toiummaksi asetettiin nyt 2.100 mk, sekä ilmoitettiin maanomistajalle, että hänellä on tilaisuus 30 muorokauven kuluessa lunastaa torppa samalla siirtosummalla. Mutta kun maan omistaja ei ollut halukaS tämmöisen simullapäin suunnitellun hinnoittelun perusteella mitään kauppoja tekemään, niin ilmoitettiin asia Vuokralauta kunnalle, joka kyllä muka, kuten sosi alistit makuuttimat, melmoittaa maan omistajan suorittamaan torpalta sen, »minkä mieraSkin tarjoo!" Ja niin merkilliseltä kuin se kuuluukin, niin asian johdosta kokoontuneen muok- ralautakunnan s o sialiSt i-jäsenet mäittimät, että »etuoikeutta loukkaa matta" moidaan tätä mieraan tarjoa musta pitää laillisena siirtosummano, jonka maanomistajan on suoritett?ma, joS hän ilmoituksensa mukaan haluaa torpan Vuokraoikeuden lunastaa! TäSsä siis „ tomeriin einirgillä" pyrit- tiin kumoamaan maanmuokralain määräyksiä, jonka 32 H:Ssä 2 momen tissa nimenomaan sanotaan: Siirto, summaa elköön määrättäkö sitä kor mauSta suuremmakst, jonka muokra mieS 25 tz:n nojalla olisi oikeutettu saamaan, joS Vuokrakausi silloin päättyisi" ja 25 §:n mukaan tämä kormauS määrättäköön »muokra-ajan lopussa tahi muokrasuhteen muuten päättyessä katselmuksen mukaan". Vuokralautakunnan päätös asiassa olikin lainmukainen: kun katselmusta ei oltu toimitettu ja kun torpparin taholta mielä ilmoitettiin, ettet hän luomutakaan muokraoikeuttansa maan. omistajalle minkään katselmuksen pe rusteella, niin asia luonnollisesti rau kesi. Syy torpparin kieltoon oli se, että hän, tietäen Viljelynsä heikkouden ja meroräStien runsauden, käsitti katsel muksen mukaan laskettaman armon lisäyksen kormauksen, huoneita lukuun ottamatta, nouseman tuskin niin mo neen sotaan markkaan, kuin nyt oli aikomus asettaa maanomistaja tuhan sissa maksamaan. Astan näin päätvttyä kaikkosimatmyö» sosialiStijohtomiehet ja »oStajat" torppa, rin ympär ltä kuin tuhka tuuleen,jättäen hänet yksikseen miettimään kuinka he »väliintulollaan pahensimat ehkä kym menkertaisesti hänen osiansa. Stllä »vanhalta mieheltä on torpan »viljele minen ja »verojen suoritus maikeata, johon nyt mielä lisäksi tulee se, että maanomistajan alkuaan tarjoama kohtuullinen korvaus on sosialistien holhuutoimen takia tyhjään rauennut. Kokemäen »varsinainen kunta kokous pidettiin miime tiistaina, jossa pää tettiin seuraamat asiat: Kuntien yhteisen eläinlääkärin palk kauskysymyksessä päätettiin muuttaa aikasemmin tehty Z suunnitelmaa fiten, että Kokemäen kunta suorittaa lääkä rin palkkaukseen 7ö0 mkaa ivuosittam, joS toiset kunnat msklanmt yhteensä 450 mkaa, jotenka päästään 1,200 mkaan, mikä mäörä tay yy olla kun. nan palkkana ennenkun maltioapu saadaan. Hymäklyttiin kunnan 53,210: 59 piin nousema ensi muoden menoarmio. Taksotuksen amulla päätettiin koota 45,097: 69 ja rukiita 10 l ääneltä. Rahassa maksettaessa mZärättnn ru- kliden hinnaksi 17 piä litralta. Mant taalien omistajilta kootaan manttaa- littain 9,282: 01 p. Päätettiin luku- kinkerien ajalla antaa luettajille ruoka niinkuin ennenkin. Wiinawerorahat jaettiin seuraa, masti: Kätilöiden palkkaukseen 7lX1: -, Huittisten kansanopistolle 50:—, lainakirjastolle 200: — ja lormisoit- tokunnalle 100 mkoa. Roboja nos- amaan ja kuittaamaan malutiin kun nan esimies K. Hallamaa. Kunnanlääkärin palkkaukseen pää tekin edelleenkin pyytää 1,500 mkan mvltioopu, jota tekemään malittiin K. Hallamaa. Maimaistalon pelkojen muokraamis- osia jätettiin erään toimikunnan mol- misteltamaksi seuraamaan kokoukseen. Maalilautakuntain jäsenille pää tettiin olla maksamatta palkkiota. — MSrjSri Syrenin muokramälikirja luettiin ja hymäksyttiin. — Sokemaellä puhuu jumaluus- opintohtori Lauri Ingman Suo malaisen seuran talolla Tapaninpäi- mänä täsmälleen kello 7 i.p. Jllon ohjelmassa on laulua, soittoa y. m. Joukolla kokoukseen! — La»ia» s«o«alaise» seu ra» talolla puhuu jumaluusopin- tohtori Lauri Ingman keskimiikkona t. k:n 23 pnä kello 4 i.p. Täyttä- kääpäs lamialaiset tupa miimeiStä paikkaa myöten. Kello 6 i. alkaa sa massa paikassa suomalaisen seuran iltama. —Mo«hijärweu seuratalolla puhuu jumaluusopintohtori Lauri Ingman torstaina t. k:n 29 pnä klo 5 i.p. Samassa tilaisuudessa puhuu myös kanslianeumos O. Hynninen. Mouhijärven suomalaiset »varus tautukoot joukolla tähän esitelmätilai suuteen. — Harjawalla» Karhulla on iltama loppiaisena seurahuoneella. — ?iau«a» se«waari. Päät tyneen koetuSlukukauden loputtua miime laum mtaina otettiin mäkinai siksi oppilaiksi seminaarin II:lle luo kalle 1 ja I.lle luokalle 25. Sitä- oaitsi pidennettiin erään I luokan oppilaan koetusaikaa ensi kemääseen. — So?e«äe« maa«iessesrau muosikokouksessa eilen Valittiin seu ran puheenjohtajaksi cgronoomi I. Alomuo ja johtokunnan muiksi jäse niksi maanmi'j?lijät E. Aakula. A. Juusela, F. Jutila ja R. Horelli. Ensi muonn^ päätettiin panna Loi meen kilpailuja karjataloudessa koko laajuudessaan kirjanpitoineen y. m. sekä kesannorhzidossa, juurikaSmien miljeluksessä ja kylmösiementen jalos tamisessa. Kutakin näitä kiivailuja marten erikseen Valittiin palkintotuo- m^rit. K lpailuihin on ilmoittauduttama ennen eisi tammikuun 15 väimää seuran esimiehelle agronoomi I. Ala- muolle. — T«r«epeh?»-osu«Sku»ta on perustettu Kokemäelle. Tarpeelli nen määrä perustamia jäseniä on jo osuuskuntaan liittynyt. Valmista miin tö'bin on jo ryhdytty Harjun suolla Millilän kylässä. Osuusmaksu on 10 mk letimää kohti. Osakkaiksi moidaan mielä merkitä Frans Wäy- län kautta. Osuuskunnan nimeksi tu lee Harjunsuon sommalkuimikeosuuS- kunta r. l. Sen säännöt hymäksyt tiin miime ti Staina ja hallitukseen malittiin F. Mäylä, I. Potila n K. Hallamaa, «aralle H. Lääkäri A. Mäntynen. — Kiökojeu haukiuta SaskiS- teu—Kri»tij»auka«pu»gi« ra taa warte». Tie ja mesir^kennu«- ten ylihallitus on tehnyt Societe Me tallurgille R''sso-Be?ge yhtiö" kanssa sopimuksen 7,000 tonnin 30 kilon painoisten ratakiskojen ynnä liitekiS- kojen ja oluStalemvjen hankinnasta Seinäjoen -- Kristiinankaupungin — Kaskisten rataa marten. Hankinnan tulee olla loppuun suoritettu kokonai suudessaan kesäkuun 1 p:nä 1911. — Kokemäe» tietopuolisessa «eijerilouluSsa olkaa tammikuun 2 pnä S kuukautta kestämä meijeri kurssi, jolle on hymäksytty seuraamat 20 oppilasta: M. S'beliuS Eurojaelta, O. W. Hurme Helsingis ä, M. Kaidlanen Padasjoelta, H. A. Jäderbolm Ikaa lisista, S. I. Hakala AuraSta, W. Laitinen Tampereelta. E. Mänty mäki Lawia«ta, A. M Nordlund Laitilasta, N. Bergman Koriasta, K. I. Ervys AelsäStä. A. K. Pen nola Tonala^ta, S. M. Abde Loi maalta, F. M Salonen P rolaSta, S- Schmidt Porista, L. S. Korho nen Lapualta, A. Suomi Nakkilasta, E. I. Tuomi Loimaalta, A. I. Tii. rikka R'umalt", A. W. Torkkeli Tvr määltä ja E. Kortesmäki Seinäjoelta. Pyrkijöitä oli 21, mutta y'si niistä ei moinut tulla kysymykseen sentähden. että oli main yhden muoden ollut harjoittelijana. — «eikhä» «uorisoseuralla on iltama Keikyän t. y:n talolla jou lun jälkipyhänä, kuten ilmoituksesta näkyy. Sinne sitä sopii lähteä naa puripitäjistäkin. Ohjelmasta mainit takoon esitelmä, runo. Voimistelua, näytelmäkappale »Khlattujen eron- hetki" sekä lopuksi yleinen karkelo. Hauskaa siellä tulee olemaan, sen tie. tää sanomattakin. — Khsymtzs kol«au«eu pa piutoirau peruZtamisestaJkaa- ltfii». Sittenkun kysymystä kol. mannen papin asettamisesta Jkaali- siin oli kaksikin seurakunnan malitse. maa komiteaa malmistellut ja miime lokakuun 30 p:nä pidetty kirkonkokous hymäksynyt tämän muoden maalis kuun 20 p:nä malitun komitean laa- timan ehdotuksen ja lausunnon asi asta, on asiakirjat kirkkoherramviroS» ton toimesta lähetetty tuomiokapituliin jääkvittömän papin määräämistä mar» ten pitämään kirkonkokousta puheena- olewasta asiasta. Mainittu komitea on ehdottanut m. m. että kolmos mäkinainen papinmirka perustetaan seurakuntaan ja että tämän uuden popin tulisi asua KyröSselän itäpuo- elia, pitäjän koilliskulmalla joko Lu- holahden. Helteen tai Jsoräyhiön kylien alueella paikaSka, jonka pai!- kakuiitolatset sopimimmaksi katsomat ja jossa saamat sopimimmat maa- alat saarnahuoneelle, hautausmaalle papin asunnolle. Tuomiokapituli on nyttemmin päättänyt määrätä Tyrmään rovastikunnan lääninro- mastin R. Grönmallin pitämään Ikaalisten seurakunnassa kirkonkoko uksen, jossa keskustellaan ja pääte tään m. m. seuraamista asioista, nimittäin 1) onko seurakuntaan perus- tettama kolmas papinmirka ja minkä niminen; 2) jos mirka perustetaan, mitkä teh'äwät kuulumat tälle seura kunnan kolmannelle papille; 3) mihin kirkko, hautausmaa ja pappila tule man kolmannen papin toimintapii rissä rakennetaan; 4) sitoutumatko viirikuntalaiset perustamaan myös lukkarinmiran saarnahuonettansa Var ten ja palkkaamaan HSnet sekä muut kirkonpalmelijat ja 5) mitkä tulemat olemaan kunkin seurakunnan papin palkkaedut. — PuheenaolemaSsa kir konkokouksessa tulee myös kruunun- asiamies olemaan läsnä. — Lättfi-T»s»e» suurin, Vilk kain, tuorein, sisältörikkain sanoma- lesti on »Satakunta". Nyt on »Sa takunnan" jokaisen tilaajan rvelmolli- suuS hankkia Vähintään yksi uusi ti laaja. Ja sen »verran saa jokainen toimeen. Sanomalehtien paras lemit- tämisaika on nyt juuri. »Satakunta" okaiseen perheeseen tässä maakun nassa! — Ka«sa?oul«jeu «altio- aw»t. Äskettäin on Mtrikarwian kunta saanut maltjoopua ostamistoan mapaista koulutarpeista kansakoulu jen oppilaille 1,980 mk. — Kihlakuuua» lautamiebet. Eurajoen y. m. kuntain Väliaikaisilla käräjillä t. k. 16 p.nä Valittiin lauta, miehiksi tulemaksi kolmimuotiskaudelsi luettuna tammikuun 1 päimästä 1911, Eurajoelle Kuimalohden piiriin lauta mies I. W. Uusi-Jaakkola ja eteläi seen piiriin lautamies Juho Jaakkola Lapinjoelta, Lapin pitäjään herras tuomari Juh i Salminen ja Rauman maaseurakuntaan herrastuomari F. Simula. — Kapitaali sosialistia taa sen turmelemassa. Merikarmian Lauttijärmen iyömäenyhdistyS on manuuttanut entisen puheenjohtajansa F. E. Heinon mainitun kunnan kih lakunnanoikeuteen maStaamaan yh distyksen rahain kannltamiseSta. Kahdesti on jo »pormarlllinen" oikeus saanut selmitellä tuota Vanhaa, tut tua asiaa, sosialistien suhdetta kapi taaliin, multa ei ole saanut sitä sel- mille, maan on taaS ensi kemätkärä- sillä »tomerien" määrä sinne saapua. Luulisi nyt todmtotta jokaiselle ihmi selle käymän selmäksi, että kapitaali ja kapitalismi omat mitä turmiota tuottamimmat asiat meidän bymille sosialistitomereille, sillä tarpeeksi mon ta esimerkkiä aiman tätä lojia on jo muutaman mucden kuluessa hedZn piirissuLn siitä ollut. Ihmekö sitter on, että heillä tuohon Vaaralliseen aineeseen on sellsir.en m'ha. Jo sitä suuttuu mahemmÄt^u^. — „T«werieu" taitee-i rakka utta. Tämän kuun 4 pä.ivänäpani Jionjsen Kirkonkylän diiuiusoiitokunta toimeen iltaman Honk^joe^ Nuoriso- seuran talolla. Soittokunta toimii ahtaissa taloudellisissa oloissa, mutto on sillä huolimatta koko lailla edis tynyt. Olisi luullut, että soittokunto, joka main toimii puhtaasti taiteelli sessa tcrkoitukseSsa, olisi saanut ym märrystä ja kannatusta kaikkein puo lueitten tahoilta. Onhan muutenkin tämmöinen taidenautinto maaseudulla enemmän harminaiSta ja sitä luulisi kaikkien suosiman. Siinäkin suhteessa täytyy tomerien luonnollisesti olla er» mieltä pormarilliSten kanssa. Hei dän taiteensa ilmiöinä täällä omatkin sentähden nurkkatanssit ja tappelut, siten ne kai pitämät luokkarajansa selmillä. Uskollisena tälle aatteelle ja nähtämäsli Jsonj?en tomerien yllyttämänä panimot Honkajoen sosi alistit samana iltana aiman lähellä nuorisoseuran t.^loa olemalla työmä- entalolla oman omituisen taiteellisen iltamansa, nimittäin rajut nurkka tanssit tarkoituksella eStää ihmisiä menemästä miulusoittokunnan ilta- maan. Heidän tarkoituksensa ei kui tenkaan onnistunut, sillä Honkajoella on sentään semmoisiakin, jotka osaa mat vanna armoa paremmille har rastuksille, kuin sosialistien taidenau tinnoille, nurkkatansseille ja tappelulle. — Kuolleita. Wi>me tiistai aamuna kuoli Porissa lääkärien yksi tyissairaalassa tehdyn leikkauksen jäl keen Kokemäen Pecholan kylän Kuu- kan ta'o>, emän'ä Aleksandra Kuukka, o. s. Alikartano. Mainaja oli lähte nyt lääkärin apua hakemaan jonkun sisällisen maiman takia. Odottamat toman kuoleman omaksi joutunut oli ivasta 32 muoden ijässä ja par haissa Voimissa. Hiljaista ja by mäntchtoi«ta verhe?n emän«ää jäimät ensi kädessä kairaamaan 3-muotisen ounoliiton jälkeen miehensä yhden lapsen kansia. Herttaista »vainajaa kaipauksella muistelemat myöskin naa purinsa ja tuttamansa. — Meri!arwia» kuuuallil- lautakuuuau laatima kuStau- »u»arwioehdot«S ensi Vuotta Varten on tämän Vuoden menoihin nähden 10,000 mkaa pienempi. Mero- äyri tekee tänä Vuonna 4: 90 p:iä ääneltä. Kun tänä Vuonna on pal jon metsiä myyty on otaksuttamaa, että Veroäyri ensi Vuonna tuntu- masti alenee. — Kuuta «htzutzt metsää. Tammelan kunta myt äskettäin omis tamastaan töyhäinhoitolasta metsää toiminimi A. Ahlströmille. Hinta oli 7 mk 65 p. rungolta. Kauppa käsitti noin 1V00 runkoa. — Kuuuausairaalai» aw«L ta«i«e». Ikaalisten kunnan ano muksen johdosta saada jatkumaa wal- lioapua sairastuman ylläpitämiseksi on senaatti myöntänyt tämän muo den alusta 5 muoden ajaksi 1,000 mk muosittain. — Nakkila» kuntakokous päätti ensi Vuonna jaettamtsta witnawero- rahoista antaa paitsi lehtemme mttme numerossa mainittuihin tarkotuksiin myös Nakkii n tormisoittokunnalle 125 mkaa. —Eräs raiskausjuttu, Maam me lehdissä noin kuukausi sitten ker rottu tapaus erään Hämeenkyrön mai- matstaloSsa houruinkoptssa pidetyn mielisatraan äidiksi tulemisesta oli tiistaina pidetyissä mälikäräitssä Hä meenkyrössä ensi kerran oikeuden lut- ktNamana. M.tään selleistä, joka olisi antanut setmyyttä siitä, kuka naispa ran oli maannut, ei tullut ilmi, eikä mielä saatu selmyyttä siitäkään, oliko minkäänlaista huolimattomuutta woi- maistalon johdon tai Haurujen hoidon suhteen tapahtunut. Asta lykättiin ensi keroätkäräjitn. — MieS m» rh a tapahtui Siikai- sissakin Viime sunnuntai-iltana klo 8 aikaan. Murhatuksi tuli merimies Simo Hirmonen KiihtelySmaaran oitäiästä, joka syksyllä oli pyrkinyt Suupohjan radan rautatieiöihin, mutta kun niitä ei ollut saanut, oli läänyt Otamonkylän Tommilan ta loon työhön. SamaSsa talossa on myös itsellismies Juho Peltonen, loita kumpaakin, niinkuin armeliaan, työmiehet Vihtori JyrSkc>5ki Kankaan- -'ään Meneskoskelta ja Viktor Armit» Kuusinen Otamoilta, olimat tahtoneet houkutella työstä pois. Liekö tästä mai mistä wiha syntynut, ei mielä ole selmillä, mutta kumminkin mies ten sunnuntainen yhdessäolo päättyi siten, että Jyräkoskt ja Kuusinen rarti uimat puukkoihin ja lyötyään ensin Tommilassa haaman Hirmoieen, lähtimät takaa-ojamaan pakenemia. Peltonen pääst pakoon, mutta Hir monen kaatui liukkaalla maantiellä, jolloin JyräkoSki ja Kuusinen, toinen edestä ia toinen takaa, hakkasimat ouuko>llaan HirmoSta. Puukotettu eli toki hetkisen mielä tämän jälkeen, kunnes matkalla lääkäriin kuo!-. Mur haajat olimat main nimeksi juomuk- sissa. Heidät on mangittu. — Tulipalo oli mi-me tiistaita maSten yönä itsellisen Juho Eklundin asunnossa Merkarmian Y ikylässä Eklund on kertonut maanneensa lat- lialla ja heräsi siihen, että hänen sel käänsä rupesi kuumottamaan Silloin oaloimat jo seinät Hän tempasi nuo- rimman jonkun kuukauden Vanhan lapsensa kehdosta ja herätti perheensä, joiden kanssa kiiruhti uloS saaden suojan töllin saunassa. Meden saanti oli »vaikea. Tupa paloi pohjia myö ten, samoin maatimaton irtaimisto Rakennukset olimat makuutetut 500 nkaSto, muttc tuskin täStä E:lle it- selleen mitään jZänee. Perhe jäi san gen amuttomaan tilaan. — Gatakuuuau HeioosjaloZ- tuStzhdiStysteu liito» ed»sta- jisto» kokous pidettiin miime tiis taina Kokemäen maamieskoululla ja päätettiin seuraamista osioista: Liiton neumojaksi ja sihteeriksi ma littiin 6 hakijasta agronoomi Onni SchZrlund Turusta, joka nykyisin toimit Marsinais-Suomen hemoSjalos- tuSyhdiStysten liiton konsulenttina ja sthteerinä. Malitulle Virkailijalle an nettiin lupa samalla olla myös mor- sinaissuomalaiSten konsulenttina mut- ta ei sihteerinä. Siinäkin topauksesso tulee hänen asua Satakunnan pii rissä. ei Lauttakylää etelämpänä. Hä nen kieltäytymisensä maralle malittiin entiset Virkailijat uudelleen, konsulen- tiksi maisteri A. Sauria ja sihteeriksi cgronoomi Arth. Grönholm. Liitto päätti kehottaa paikallisia he- makasivat»^yhdistyksiä amustamaan Poriin cijotun kesäkilva-ajorodan ra- tenlamiSto. Eri yhdistysten amuS- tuösumma riippuisi siitä, kuinka mon- ta tammaa kunkin yhdistyksen alueella ^n kantakirjaan merkitty ja kuinka kakkana r-hdist^S on Porista. Maalisk. 6 ja 7 pnä Kokemäellä oidettämiä maltion orinäyttelvjä mar ten malittiin paikallistoimikunta, johon tulimat herrat Arth. Grönholm, H. Torrb:rg ja A. Saurio. Tammojen kantakirjo lautakuntaan ensi muodeksi malittiin eläinlääkäri I, Engdchl, maisteri A. Saurio ja mosta »valittu uust konsulentti. ma ralle talokas. M. Pohjala. Samat henkilöt omat liiton puolesta palkinto- tuomareina myös maltion yleisissä orinäyttelyissä. Liiton kemätkokou? pidetään Koke mäen maamieskoululla maalisk. 6 pnä klo 5 i.p. — Harjawalla» ia «okemä- e» he«o-kaS»otushhdis»tzkse« vuosikokous pidettiin Kokemäellä miime tiistaina. Johtokunnasta ero- muoroon joutuneet maisteri A. Sau ria j-, ogronoomi Arth. Grönholm malitttiin uudelleen. Tilintarkasta jiksi malittiin N. Laurila ja H. Törn- berg. Kun yhdistyksen siitoSort>lla »Brage" oli kulumana muonna ollut astutuksia melkein liiaksi ja kun yh diStyksellä on maroja, paitsi oriita, mähän yli 1,000 mkn, niin päätettiin ostaa yhdistykselle toinen siitosori e-nen tulemaa aStutuSkautta, jos hymä ori saadaan. Ori tu!ee sijoi- tettamaksi Kokemäelle. Oriin ostami- nen ja maltioamuStuksen hankkiminen jät johtokunnan huolekst. — Kilpa ajot päätettiin toimia Kokemäellä maa lisk. 7 p:nä klo 8 a.p. Kilpa-lu on ylei nen Satakunnan hemosjaloS»uSiiiton alueelle, mutta hankittaman 100 mkn armoisen kiertomaljan kilpailuun saa. mat ottaa osaa ainoastaan Harja, mollan ja Kokemäen hemoSkasmatuS yhdistykseen kuuluivat jäsenet. — Maatilaukauppa. Miime tiistaina myytiin Vapaaehtoisella huu tokaupalla Noormarkun pit. Söör. markun kylässä perikunnan omistama Kartanon ja sen kanssa yhteismilje- lyksessä olema Dli -Lindin rustitilat. Meljekset KyöSti ja Semeri Kartano tarjosimat ttlaSta 89,700 mkaa, joka tarjous hymäksyttiin. - Ttzdämelliket kiitoksemme saamme lausua kaikille Pihlaman sa han työnjohtajille ja työmäelle. Siitä rahalahjasta, jolla amuStimat minua ja perhettäni sairauteni aikana. Ky läsaari, jouluk. 20 pnä 1910. Tekla ja OSkar Aaltonen. — Uleiue» kuunalliskokous. S'lloin tällöin pidettiin 1890-iumulla Pormooss? kokouksia enimmäkseen uusmaalaisten kunnallismiesten kes ken. Erinäiststä syistä on Viiden nestä, w. 1901 pidetystä sell nsesta kokouksesta kulunut jo lä!:es 10 muotta, mutta nyt on sillä to'mikunnollo, jinka miimemainittu kokous seuraa- man kokouksen kokoonkutsumista mar ten asetti, aikomuksena erisi rvuoden tammikuun 7 p:ksi kutsua Porvooseen kuudeS yleinen kunnalliskokous, jobon pvydetään olaaoltamaan kimralliS- miehiä pääasiassa U udeltomoa ta, mutta muistakin oiista maata. Ko kouksessa tullaan käsittelemään marsin tärkeäarmoisia kunnallisia kysymyksiä, — Jupakkaa „Porilai«te» marssista". MiipurtSsa miime maa nantaina sotilasparaatia pidettäessä sattui »vieressä olemassa rakennukses sa soittoharjoituksissa muuan ruotsa- laisen lyseon oppilas soittamaan »Po rilaisten marssia". Tapahtumasta on syntynyt hälinää muutomain me- nälätsten keskuudessa ja on siitä säh kötetty Pietariin »Nomoje Mremjalle". Tutkintoja on pidetty ja poikaa rangaistu. Miipvrin linnoituksen komentaja on nyt ilmoittanut Mnpurm poliisimes- arille rvhtymänsä toimenpiteistin »No moje Mremjassa" olleen sähkösano man oikaisemiseksi. Hänen mielestään on sähkösanoma sekä liioiteltu että Vääristelty. — Maautvieremä SaloSsa. Eilen klo 4 a p tapahtui Salon kaup. valassa sillankormaSsa kauppias Him- bsrgin talon kohdalla ma^nmieremä. Noin 8 metriä lemeältä ja 20 metriä pitkältä mvöryi maa jokeen. Tämän johdosta majosi osa talon kimijalkao jokeen. Talon asukkaiden täytyi heti muuttaa pois rakennuksesta, joka uh kaa sortua. — Paaflloirra» jutt» laaje- «ee. Kirjakauppias Heikki Lindfors Forssasta on pidätetty Paastmirran- Smolanderin jutun yhteydessä ilmen neitten seikkojen jobdosta. HZn mä- litti Paosimirralle 25,000 mkn tapp- turmimakuutuksen Sammosta sa on saatu selmille, että hän on juuri ollut se henkilö, joka kämi miemässä rahoja Paasimirralle Köpenhominaan. — Jtsrmnrha. Miivurissa on hotelli BelmedereSsä jonkun ajan asu- nut muuan »venäläinen, joka ilmoitti itsensä »mustan sotnian" asiamieheksi. Kun häneltä »vaadittiin maksua 200 ruplan laskustaan, pakeni hän. Jon kun ajan kuluttua ilmestyi hän erää- seen toiseen hotelliin, missä eilen am- pui itsensä. — Wa«gitt» «mmattitvaras- joukkue. 'Hämeenlinnan markki noilla mangitsi poliisi miime tiistaina 12-m'ehisen morasjoukkueen, jaka am matikseen on harjoittanut mar'autta Hämeenlinnassa ja ympäriStöp tä- Dsä. VvuäMItä. — Suljettu tzhdisttzS. M o S- k owa sta jouluk. 20 p. Kauppa- apulaiSseuran omat miranomaiset su!- kcneet. — Huomiota herättäivättau- aitsemiueu. Näinä päimtnä on Pietarissa mangittu Obuhomin tcräs- malimon pikotykkipajan ent. päällikkö Meyer. M. erosi mainitusta Miras taan noin kolme muotta sitten ja sen jälkeen on hän harjoittanut laajaa Välitysliikettä »terästuotteiden" alalla, ollen tekemisissä englantilaisten, ame riikalaisten ja saksalaisten toiminimien kanssa. Meyerin mangitseminen on herättänyt suurta huomiota sotilas piireissä. Joulu kirjoja! Kausa»walistuSfeura» Kaleu- teri 1SII 1: 25, sid. 1: 75. Sa»sauwaliSt«sse«ra» Tieto- kaleuteri llStR 1: 75 Bhteisi»u»alli»e» «afikirja sid. 8: 50. ^5 K Inho. Aaletoal»» mailta. Elias Lönnrotin poluilla Mienan Karjalassa, t. 1- so. Wa frid Palmgren, ZkirjaStot ja ka»sa«kaSwat«S 2: — Iriö Alanen, Tiirtolaifemme ia kotimaa —: 75 Lauri Mäkinen. Käsiteollisuus kuuniaaufa : 75. Einar Puustinen, OlkitvSt —: 75. Smante Lehtonen. Maalaus 50. I. K. Inha, SaSsa»msa. Suun kumcteos, sid. 10: - . Jc,laiva-Stenbää, Unkari 2: 50. Hilma Räsänen, Euome-lahdeu takaa. Kuwauks,a Mirosta 1: 50. Eino Kalima, Leo Tolstoj 2: 25. Anni Collan, Silpakisat. Uusi leik- ki- ja kansantanssi-opaS 1: — Rove Kojonen, Nähtclmä-opas 2. 25. Wä!nö Kallio, Salo» seutu-:75. Hans Aanrud, Sidsel Pitkäpaita 1: 25. Aino Kallas. Virolaista satuja I: 50. Matti Kimekäs, Uukarilatsia sa- tuja 1: 25. Hämeenlinna» lanlujnhla» knoroloulut (2 mihkoa ä 50 p.> ja Partituurit (2 mihkoa -> 2 mk. Joulukirjat- uettelomme, jossa on esittelyjä ja se ostuksia n. 100 uusimmasta kustan- nusti otteestamme, saadzon mapaaSti irjakaupoista, asiamiehil ämme ja suoraan meiltä. Hanklikaa se mält- tämättä käytettämaksenne. enrenkuin päätätte joulukirjoostoksistanne! KliilsllMlilistiisjcllrii, Helfiuki. — Saari »vaipuuut tvede» alle. NemDorkista lennätetään t. k. 19 p.: Hondurasista ilmoitetaan, että maanjäristyksen aikana eräs Jloiniogi järmessä S^n Salmadorin tähellä sijaitsema saari Vaipui meden alle, jolloin 170 henkeä hukkui. — Kenhea räjahdtzS ??ev- A»rkt«pääsähkSase«alla. Nem- ArkiSta jouluk. 20 p. Pääsöhköale- malla on räjähdyksessä saanut sure mansa 14 ja haamottunut 200 hen keä. Lähirakennuksissa on räjähdys saanut oikaan suunnattomia hämityk stä. Noin 5 000 ikkunan ruutua on särkynyt. Räiähdoksen moima oli niin suuri, rttä lähistöllä olleita ih misiä ja ajoneumoja kaatui. — Wall«»In«o»Slii?e Mek sikoSsa. Nem-Aorkista jouluk 21 p. CvihnouhuaSta saopunciden tietojen mukaan on Malposon luona ollut ankara, 2päimäinen ta^telu hallituksen joukk jen ja kapinallisten mälillä. Tappiot omat molemmin puolin suuret. — Kawall»S Ruotsissa. Tuk Holmasta, jouluk. 19 pnä. Kansan. makuutuSkongresstn tilintarkaStojat ilmottamat, että kongressille kerätviStä maroiSta mapaaherra Ra^h on käyt. tänyt hymäkseen 24666 kruunua joista ainoastaan jokunen sata kruu nua on käytetty kongressin tarpeisiin - Barcelouau lakot. Barce- onan satamatyömiehet omat juliStc- neet lakon pannakseen stten mastc- auseen koneiden käyttämistä moskaan lastia purettaessa. Lakkolaisia on noin 1500. Metallityöntekijät omat lälleen ryhtyneet työhön. Sosialististen kokeilu jen maa. Nuoret maat samoin kuin nuoret hmtset omat taipumaisia ylimalkaan rientäämään eteenpäin tarkoin punnit- ematta olettamien askeleiden seurauk- ia. »Epäröimtsen sairaloinen kal peus" ei saa koskaan aikaa asettua „väättäwäisyyden terweelle iholle". Esteet ja Vaikeudet näyttämät hel poilta »voittaa. Ei missään muussa näissä »uusista maista" ole tämä ilmiö esiintynyt niin ilmeisenä kuin Uudessa Seelan nissa kohden miime Vuosikymmenen kuluessa. Mutkikkaimmat yhteiskun nalliset pulmat, jotka manhoissa mais ia näyttämät melkein mahdottomilta ratkaista ja maalimat Vuosikausien tutkimusta, suoritettiin siellä käden- käänteessä. Lainsäädäntö muistuttaa Aleksan- ert Suuren miekkaa, joka alinomaa lyö poikki Gordion solmuja. Mai- manalaijiSta pitkällisistä ennakkotutki muksista ei ole haittaa. Kokemus saa «nila jälkeenpäin. Ja joS uusi laki illoin hamaitaan huonoksi, ei asia ole en kummempi kuin että korjataan se !ai laaditaan toinen, mielä uudempi. On selmää, että sellainen maa on muulle maailmalle aiman erinoma'- 'en suurisrmoinen koekenttänä, jossa on tilaisuus nähdä miksikä häälymäi- et yhteiskuntapoliittiset teoriat muc- dostuNat, kun ne somitetaan todell?- uutecn. Niinpä olikin muutamia muosia sitten Uusi Seelanti kaikkien Europan uudistuSintoilijain silmissä »edelläkämijämaa" ja manhan Euro- pan piti main, mikäli kykeni, raohu?- taa perästä siellä raimatuita uusia uria myöden, „Wapaamie!jsissä" ja marsinkin sosialistilebdissä luettiin houkuttelemia ku-rauksia olotilasta noilla saarilla, joilla »vallitsi »verra ton työmäenlainsäädäutö. kahdeksan tuntinen työpäimä, pakollinen sominto- oikeuS työriidoissa, wanhuudenwakuu- tus, maau-arwon-mero ja maan-omi s- t»s, jenka perinnöllisyvs oli keStämä 999 muotta, maltiososialiStinen elin keinotoiminta, joka esti ketään yksi- yiStä Valtaamasta monia mahtamia mesiputouksia, joita yhteiskunta Me tulisi käyttämään koko maa» hyö dyksi. Mutta ihan miimeisimpinä Vuosina on k- ikcSta tästä oltu ihmeen hiljoa. Kokeilumaa näuttää äkkiä menettäneen kaiken mielenkiintoisuutensa. Mistä tämä? MastauSta ei ole maikea löytää. Tulokset näistä monista uudis tuksista omat melkein kaikilla aloilla muodostuneet aiman toisiksi kuin oli odotettu. Kokemus alkaa puhua kieltänsä. Olisi kyllä typerää mennä mäittämSän, etteivätkö useatkin toi meenpannuista uudistuksista ole muu tamissa suhteissa tuottaneet hymiä tuloksia, mutta niiden »vastapainona omat sitä huonommat tukokset toisissa suhteissa. Niinxä on esim. wan- buudenmakuutuS epäilemättä monelle wanhuk ?elle ollut siunouksekst, mutta se «i ole kementSnyt maiwais- hoidon taakkaa tai Vähentänyt opuo- tarmitsemien lukua. Ja eläkkeeseen oikeutettujen lukumäärän lisääntvmi- nen. joka jatkumos i on suhteellisesti suurempi kuin mäktlumun kasmami- nen, miittaa siihen, että joko heikkenee yleinen maurauS maassa taikka myös kin synnytetään keinotekoista köyhyyttä siten, että »vanhemmat henkilöt luomuttamat omaisuutensa toiselle, lakkaamat kokonaan tekemästä työtä t. m. s ja siten syyttä pakotta vurkimät eläkkeelle. Kun suunnitelma 12 muotta sitten päätettiin toteuttaa, armioi hallitus eläkkeensaajat»» lumun 5,000:ksi. Niitä on nyt läheS 15,000.