N:o 151 —1910 KESKI-SUOMI Torstaina heinäkään 7*p:na eläimille on wara>ttu erityiset pilttuut. Näyttelykntälle oli asetettu tuulimoot- tori, Ptjhäniemen kärrinpyöriä, säh- köllä käypä mylly. „Tirwa"-myllynki- ftciä, sekä eräs pÄvAjonkr, johon eli järjestetty walokuwia, tauluja, piirus tuksia. Sen lisäksi oli näytteillä eri- laisia maoniviljelyskoneita ja la ii oksia. Uleisöä oli 'kokoukseen kerääntynyt jo keskuviikkona koko 'palljon. Mutta tors- taina suä saapui kaikilla junilla kai k- lialta ympäri maata, lvieläpä ulko maittakin suuret määrät anaamie- hiä ja karjanhoidon harrastajia. Näyt- telytori oli aiwan wäestä lainehtmxi- n» f s Kokouksen awaus oli torstaina klo 12 päilvällä, jolloin «naist. O. Nissinen lj»i>n avajaispuheen toimittaen samalla palkimojen julis tamisen. Palkintotuomartt olimat jo nrm. toimittaneet edellisenä pätlvänä tarhan tarkaKtuksen. Palkituksi itutt |uuri joukko karjaa, mitkä rahapalkin- noilla, mitkä "kunniakirjoilla. Palkittujen eläinten efttielt>a tapahtui pitkin päilvää, jolloin reip- poat «tyrät, joko ratsasiiioar sonneilla tai ajoiwar niitä kärryjen eteen wai- -jaÄelttlina. Siello 3:n aikaan Pui agronoomi E. Kajander esitelmän tuotantosuhteesta Jtä-Tuo- men maatiaistarjassa, osottaen numeroilla suomalaisen maa- riaisrodun kannattatvaisuuma. (Atapäiwällä oli yleinen kansanjuhla näydtelykentän wiereisessä puistossa. Ohjelmassa oli mies- ja sekaköörin laulua, tovmisoiiloa, agronoomi Eero Eerolan puhe, satuja, ja kilpailuja. Kolmas näyttelypäimä. Näyltelykentän vortir alvattiin jo puoli kahdeksalla. Ia pian alkoi wä- feä wirrata „nupopäi>tä" katselemaan. Vaikka ei yleisöä enää kertynytkään niin Paljon kuin Edellisenä päimänä, oli suä kuitenkin runsaasti näyttelyn loppuun asti. Puoli yhdellsältä alkoi uuMämäksi rlmocetlujen eläinten huutokauppa, jossa kaupatuksi tuli koko joukko son neja ja lehmiä. Palkimito eläimiä olisi anvanaMasli menM>r kaupaksi paljon fin, murto niitä oli ainoakaan mähän tarjolla. Siello 11 piti professori G. von Wenda huomattavan esitelmän kannattaman karjanhoidon periaatteista. kehitystä määrättyyn suuntaan, waan se on riippunut niistä ominaisuuksista, jotka Itä-Suomen nupopäässä niaa- tiaiiskarjassa owat tatvaiiaivissa. Tä män kachan.tunnusmerkkinä on, että eläin on matalajjalkainen, hienotetoi- nen, «suhteelliMi ikehittynyt etu- ja takaruumis, punakyyttö ja sattveton. Mahdollisesti moidaan ivastaisuudessa muitakin ulkonaista tunnusmerkkejä keksiä. Eräs sellaiinen lunnusmerkki, joka Moidaan entisten lisäksi asettaa, on, että lehmä antaa mahdollisimman »vähällä rchu- ja ravintomäärällä enimmän rastvapitoisen ja huomatta- wan suuren maitomäärän. Jtä-Suo- men kavjonijalostusyhdisiyksen kanta- kirjaan ei saa hytväkM lehmää, jonka, maidon rasvapitoisuus on alle 4 %, eikä sonnia-, joka on sellaisen lehmän jälkeläinen. RaÄvapiitoisuus Pitää olla 4 japa 5 °/o. Jo tämä ominaisuus on saatmva «periytymään. Lapuksi puhuja huomautti eitä tä- mäkin lyö on osa niistä ponnistuksista, joilla kansamme taloudellisia tilaa Pl>- öitään »vaurastuttamaan. Ia tällainen -vaurastuminen on siinä wa'kcasjawal- tiollisessa ahdingossa, johon me nähiä- wästi joudumme, erinomaisen tärkeä. lTähän loppui kokouksen ^varsinainen ohjelma. Juhlan lape t-t aja iftt olimat iltasella klo 6, jonka jälkeen niiijikli)» yleisö dl f oi hajaantua «tästä huomatta» ivasta näyttelystä. turi, jonka on suoritettua helpommat >disWselie. Virtain raittiusseura >sai 4ajör junia yhdistettäessä suuremmilla, humminkin t<istä tie-don ja lietti miral- asemilla) Pietarissa onnellisesti Suo- 'lisen «kiellon Arw» Jytilälle, jonka Hat- men rautatieasemalle. Mistättiinen iussa rol>at nykyä.m «vat, sekä ilmoituk- ^nätiai-kaisesii — kunnes rautatieiilta ^ sen että haaraosasto lähettäisi cdusia- (mäliaikaisesii — kunnes rautatiesilta | i cn että haaraosasto Soivan 'poikki tulee lvalmiiksi — on j«"sa ruukausi^koukscen. -osia päätetään tapahtunut Aleksanderin (Liieinen) haaraosastoa ffoskavista asioista «sekä j sillan kau-tita. Yhdysrata on Medetty yleensä kyseessä olemista »varoista.! Äalashnikokvin rannasta pitkin Neman! Maan sanottu A. Jytilä oli puhclinkcs- ^ wartta Kalashmkomin prospektin mar- ^kuÄelussa sanonut Mirtain -r: seuran rella olevan Borisin ja Glebin kirkon /kirjurille, ettei lähetetä edustajaa, »«an ! " . r , ~ ohi. .piäkin Kalashnikomin, Smojlnan pidetään haaraosasto hajoitta naiia siksi, aqrailla on wam hanvat lyiat, se ia MMereienikin rantakatuja L'teinin-^ cttä ehditään «varat häävittä.i; moittien ei tichojaan tehnyt. Maamies taaUä sen- " SflfoSfl Sintti l)ituitWn>flHti«b« Ustäwiä -huonosra raiinus- tään ei suu.e-.i sure; sillä hän littaa u. e. OKSALAN Herrain Pukimoliikettä suositetaan sopivana miesten kesä- vaatetustarpnden ostopaikkaLa. rata on rakennettu kesäkuun aikana. _ i asian ajosta, kieltolain äänettäniästä itseään sillä, että »saapihan Menijältä — Historialliset kumataulut. .^ansa-!wa-?tustamisc-ta ja yleensä raitnisnikct- haUvalla rukiita ja kauroja. j* fouTun^cttfflimn osakeyhtiö ManstuNen ^ ahdaÄnielistHdestä. Multa täytyybän onk.n za ^llapa ^.aanw. ...)s Na ^° n kustantamat historialliset taulut: Wan-!^ikella olla raja. wain ^in ra-tiustva- n>a^lla onk.n ,angen alkupera.,clla ia hemnmn rautakauden jälkimäinen jakso lic xa ' ahm - Siitä pari kmv.ia-oaa »veltolla »annalla wa,kka maat muuten eli kansamvaellusten aita ja uuj^cnupt I eiimerfkiä: Mirtain Raitiussn.ran esi. mvat w.l^atvat za iuvettomat. rautakausi, sekä maanticteell-ften kulmis-! miehenä oli hra A. J:n hi>wä yötmvä ^ar^an tuotteilla, iuten maidolla, jaa- toon kuujmvat taulut: War>inaiS---uo-PuÄuewweri ja sai stllom seu- daan taalla langcn korkeat yinna.. je,a mesta ja Laatokan saaristosta -omat ote- r"" päätöksiin pöhnäisetkin ottaa csaa. aikaan — Virallis>a y.m. yleisiä uutisia. Maltakunnanlainsää- dä»tö. Laki julaistu niyös Hallituksen Sanansaattajassa. tut niiden hau>aintcwälincidcn luette- loon, zoiden hankkimiseen maakiilansa- kouluille myönnetään waltion apurahaa. jyväskylästä ja Xvski-Liiomesta. — Puhelinjohto Helsinkiin oli eilen illalla epäkunnossa, josta syysiä iästä numerosta puuttumat tuoreimniat ko- ti- ja ulkomaan uutiset. — Pieni oikaisu. Eilisessä lehtemme n:ossa on kittva laulajatar 'Anna Nor- riesta ja mainitaan hänen tähttäneen 3 p. heinät. 50 touotta. Pitää olla 2 p. iheinäl Laki Tuomea koskeioien, yleistvälta- kunnallista laatua olemien lakien ja asetusten säätÄmisjävjestykses:ä on iulaistunai Mstaina iimeslyneesiä^lilt, Hallituksen Sanansaattasassa. — Kuntakokouksessa Äuvijcinoellä t .k. 2 pnä fcifttcUi'in seuraamat asiat: Selinjstä antamaan Hackman & C:n kunnan Mrotusta wastaan tekemään valitukseen valittiin Th. Tenhola ja I. Seppänen. Luetlim pitäjän laiitaj>i>väs'vit ti- jotka P>wäl!syttiin. liäuromau eikä huolittu tarkoin siitäkään, kuuluiko äänestäjä edes raitiusseuraan, kuntaan äänestäjän puoluekannasta oltiin seltvil- lä. 'Jos tästä puo-lueellisuudesta chuomau- lettiin, sai avastauffeksi, että ei se toki ole puolueellisuutta, »vaikka ahdasmieli- nen simistyksen tvastuslaja niin luulee. Mutta kerran oli mainitun tvapaamieli- iscn esimiehen häweliäisi)ys kolvan koe- tuksen alaisena, kun rehellinen konjaAn ostaja tapasi hänet konjakkitaupassa os- tama^sa 2 l. oikein prima lajia; lopulta csuuies selitti ostaivansa sitä rou'.valleen. Mutta mies, joka sanoi olleensa sanotus- sa 'konjakin ostossa, Qi>afnw-::t minulle, että jos hän »vaimollensa osta:si niin paljon konjakkia, olisi hän hu>imattawas- sa humalassa (jos mies niniittäm naut tisi myös sen) kuukausimääriä. Ajatcl» kaapithan hra Hl)titä onko tuo todella järkemämlpää raittiusasian ajoa kun R. AstÄväin. Kun tarkemmin inietiti-, niin luulen, että tulette huomaajinaan, että lvallankin; sillä maitotilalla saadaan 40—50 p. ja maidon rahdissahan se tämän puolen isäntä kesänsä »viettää- kin. — S e kannattaisikin sa:M>, hmvin jos hän talonsa ja karjatalou:en.sa jär- jcstäisi jjärkiperäiseksi, lisäämällä heinä- -maita ja karjaansa. Mutta niukaksi tu lokset isännille silti iöajaväf, maikka mai dolla on näinkin korkea hinta, knn :alos- sa korkeintaan on 2—8 lehmää; keski määrin ci »voi laskea kun 4 lehmää ta- toon öiajajoen seduilla. >Waitka maamviljelys onkin kirmvalla kannalla on maamiehellä ^ilti hywät ra- hatulot, sillä Pietari, joka on jalkojen juuressa, jataa kaikesta roskasta rahaa. Esimcrlin wuoksi olkoon inainittu, että maamies saapi muurahaisten munista 15 ruplaa (— 40 ml.) puudalta — 16*/» kg. Taitaivan ja ahkerat kokoojat otta- »vat niitä puudankin päiivässä. Tieniä ja marjoja täällä ahkerasti poimitaan; niil- lä tmiMkin on kolva hinta. Muuten ra- jaseutulainen on tauppaan menetvä ja nut: Olkoon niin. Baltis tissa kesäkuun 17/30 päimänä 1V10. taan wäeslvn lainarahaston tiliä e: eräil- ^ keoksi, muta onneksi ohi ajmvan ,.Wisu- imällinen kapteeni pelasti tuoden kirkonki^äläiset koti» itse työ on sittenkin »varmemmin wiewä saapa, mutta samalla ääretön herkutteli- päämäärään, ?uin paHot puhcet, ja heti ja ja tuhlari; sääötÄväisyyttä ci häneltä niiden unhottaminen. |o!c rahtuakaan; hän elää »kädestä suu- Palaa n »vielä iltamaan kiiltämään hun". osanottajia, etenikin talon ystälvälliStä wäkeä. He antoiivat kaikki awarat suo- jansa wapaasti käytcttälvätsi ilman kor- ävausta ja woimakaSta ruokaa oli run« saasti aiwan pilUahinnaSta, joka lifää luiclä raitiusmiestcn kiitollisuutta. PoiS pääsy aikoi kirkonkyläläisille tulla »vai- Alkuperäiseen on H. M. kirjoilta- ten muodollisten seikkaili lähden hy- »veden" ystämällinen kapteeni pelasti Zaltischpor-Eväksi)!ty, »vaan lykättiin toiseen ker-^pälkähästä tuodei Varmentanut waltakimnansihteeri Älta- karoff. tassään esitti puhuja, että kachan tuotannossa ei ole Pääasiana maidon saannin paljous. EeUainen karja on hiMiä, joka mahvoliisunman pienellä rckckntokulutukjella antaa juu- rimman ja raÄva^itotsimman maito- -määrän. Puhuja puoleetaan oli tullut siihen käsitykseen, että Itä-Tuoinen maa>tiaiskarja> irasaa tämän tvaati- muksen ja ottä se ivoittaa ulkomaalaiset rodul. Piti scn ähden Jtä-5uomm karjanjalostusyhdislhtsen toimiiuaa oi- keaan osuneena. Palkittujen eläinten esittelyä. Tuotiin esille useila palkittuja leh- miä ja sonne>a, joiden smvusia ja mu ie ta ominaisuuksista agr. Kekki teki selkoa. Viimeisen esueltnän piti ylttarkas- laja Hannes Nylander Kantakirjatyön «vaikutuksesta Itä- Tuomen maatiaiskarja» tyyppiin. SalaiscZrassa esuelmcisjään kuwasi puhuja, miten kania kirjatyö on »vai kuttanut sen, että nykyisin hyiväksylään Jtä-Suonien karjanjalos.uÄ)h>di».'yksen kantakirjaan merkittäväksi ainoastaan punakMtöjä ja nupopäiiä. Vielä 10 wuoltc» takaperin oli wakawa keskus- telu I. 2. karjan jalostu5yhd:siyksen johtokunnassa, oliko nupopäitä ollen k aa n kantakirjaan merki:uiwäksi hy- tväksyitämä. Nyt on kehitys kulkenut siihen, että lviime »vuotena ei enään yhtään ainoata sarioipäätä kanta>kir- jaan merkmy. Zällaincn kehity, huo.nauui puhu- jo, ei ole seuraus johtokunnan, ei edes tlujanomis:ajainkaa>n haiusta johtaa Lmki j esiknikji Zt»li»ll«. Jtckian hallitus on Tuomessa <l<- ivalta konsuliltaan Pyytänyt selostusta Suomen nykyisestä juoivuiusjuoma- lainsäädännosiä sekä olemassa olclvis- ta resormisuunnitelmisia. rantaan. Mukana ollut. — Timunankosken EdiöttiZseuran hei- Leppäläit Wän kansakoulun täyden- netyt tilit hlDäksyttiin. Keskusteltiin kuntakokouksen kirju- lM ibfi55n 1T p . ydit .^ iC5 rin ^du, C nK,c^, muna to;,ta M et,t |nifn td(0 , ia ^ vuosijuhla Tarwaalas!a Cl icllaivla tahdottu Wall 11^. ^ 20 pnä. Kutcn jo aikaisemmin on iin kak-iihenkinen loimikun.a ;i m0 i lc jt u pannaan wuwijuhlan yhtey- Kirjelmä Eduskunnalle Amerikan suomalaisilta. LMmiMMiiiil swll> imintL ^ . 'JCf. Uusia suunnitelmia. ^ LäT et. Pet. Zeitung kertoo: -^eunichin ja Sioxemon kannattajat ottvit jo laatineet tatieyootukieil. zoka asettaa Wenäjän aiamaiset Suomen alainaisien kanz-sa oikeudcllisesst. sub- teesisa täydellisesti yhden. w e r t a t s t k s t. Mielipi-.eide» eroa. ivalisuuksia on tässä heidän lähimmäs, sä piirissään aiheutanut main kyiymys '!venäläis!en waatioikeudes:a Cuome-t eduskuntaan. Oikeistoradikaalit maa- kilvat tvenäläisten ja suomataislen täy. dellistä yh)en-wettatsuul.'a, koska 5uo- iirca koskemassa lakiehdo.u5>essa suuri» tuhiinaskunta tulee as^:e.'ta»akst ja- .»aan aseinaan kuin wenäiäin<n kuiver» nemenni ja koska w;näläisiä ei saa Venäjän waltakunnan missään osassa kohdella ulkomaalaisina. Äun Tuomi- lakiehboius myöntää ainoastaan yh- den ^venäläisen edustaja t ivaltakuunan duumaan, tulee menäläisille itsestään suoda Tuomessa suurenlpi poltrmnen tciminia-ala. Tämän lakiehdotuksen ?ulce ensimäisenä toteuttaa käntännös» m uutta järzesrystä Suomessa. Soiitm laiiel^otus koskee asemel- wollisuut:a Suomessa. Oikeisiolaisel tahiomai kaikin »voimin pyrkiä sithen, e:iä suomalaisel suorittaisiiva: asemel- ivollisuutensa Suoinen utkovuolella. Hymin wakawa kt)st)tnys on neljän duumanjäsenen maali Suoinen edus- kunnan puolesta. Ko?ka maltiopäi- mäin istuntokausi alkaa Masia helmi- iuussa, haluamat oikeistolais:, eitä on .utsuitama kokoon ylimääräiset tmtio. päiiväi syyskuussa tai lokakuussa. N'.:» )cn erilolstchtäu»änä olisi rlchtyä kä- usi maa!<ihin wal:atuumutduulnaan. Eduskunnan puhemiehelle on Chica- Muna kun waltiopä:n<t: tuskin ant-?- gosia saaPunut ^seuraaiva kirjelmä: wat myöten tässä knsiimnkiesjä eimätkä ^ ^ siis toimita ivaa la, aikcmiu oikeisto- Suonien Eduskunta. Äorkeastj kun- liisit s^ada Suoinen iva.iliiain muu- nioiteltu Puhemies, Herra Tuomari le.ukst. Uuden maaiijäries.elmän mu- o ka m aa n selkoa kauppias I. Z^esie- risen mailivaishoitohallitukselta ivelko- unisia laskuista, joita kunta ilman tar- kempaa selonsaailtia ei pää:.'änyt mak- saa. Luetti in kansakousunkarkastajan kir- je. jossa ilmoitetaan ettei lonintoiinen ylihallkus ole ihymäksynyt Hiitolan kansakouliipiiriläisien koulun piirus- tuksia muuta kuin ulkoliuoiteraken- nukse>t>. Zlsia jätettiin edellecn raken- nustolmi-kunnan harkirta>wain. Luettiin Jalmari Kotilaisen selos tus tarkastuksestaan Kinnulan laina- makasimissa ja päätettiin makasiinille aseitaa uusi johtokunta ja ryhtyä mui- ihin toimenpitiesiin seuraaivassa ko- touksessa. Pääiettiin »vuokrata kunnalle lääkä- rin lvastaanottohuoneer leipuri Flinck- manilta 100 mkn Muotuista lvuokraa masman. Wuokrasolpim'.ista tekemään maltuutettiin kunnallislautakunnan esi- mies Jalmari Koiilaineit. — Maatalouskilpailuja. Timnnankos- L 3b" Matkakirje. Juhannusaattona. Muutokset kirkkolakiin. EsiiteltM korkeintmassa paikassa on ival)loistettu arin. asotus erinäisistä muutoksista ki^lkolakiin. Nämä eduskunnan mi ime iokak. 19 p:nä hyväksymät, tviime kirkollisko- kouksen alulle panemat muutokset m>- kyisin Moiinassaolemaa-n kirkkolakiin tarkottamat: 1) että Herran ehtoollista Moidaan jakaa yksityisessäkin rukoushuoneessa, joka siksi on Mihitty; 2) että kirkkolain määräys Herran! ken Edistys-seuran toimeenpanemiin kil pai luihin VN ilmoi tusajan umpeen ku- lluessa ilmoittautunut osan otta>iksi ien- raaivat maaMviljelijät: towpari Erik Kustaa Puttonen, Matti Pieiiläinen ja Otto Äankainen; talolliset ^mil Kana- nen, jiaarlo Kotvanen, August Oksanen, Tatu Oksanen, Juho Korhonen, Arttur ^rygg ja Elias Hintikka. — Wirtvin raittiusseuralla oli ilta- ma t.k. 3 pnä H. Patalassa. Wäkcä oli toiivottu runsaasti, mutta kok» päilvän kestämä sade ehtäisi sen. Ei ollut ihme- fiiiin, että ihmiset pysyimät kotosalla. Lic- nee sentään osalla yleisöä ollut omatkin syynsä. Ainakin jtoron lytän työiväen- yhdistyksen miesten selityksestä tvoi sel- laisen Ikäsitykscn saada. Wirtain k.k. raittiu^seura pertiSti noin G—7 touotta sitten haaraosaston jioron 'kylään, jota asianomaiset sitten homma- lsiiivat itsenäiseksi. Mutta se lie jäänet perille ajamatta ja johtomiehet ilman muuta aikoisvat antaa rahat tyvmäenyh- ehtoollisella käymisestä aiviokuulutuk- sen saamisen ja atviolUtroon »tenemi- sen ehtona poistetaan; 3) että määräykset n.k. hiljaisesta hautauksesta kumotaan; 4) että se aika lt>l)ennetään Lv pistä 30 päimään, jonka kuluessa Ilivmioka- pitulin erinäisissä asioissa aniainaan pääiökseen tai livälipäÄötseen tyyiy- mättömän tulee ituoiuiofip ; tu!utt, jät tää todistus siitä, että Malints todella on tchiy. Hehkutvasli paistaa Jul)annusaaton aurinko Roomassa. Ei tuul.':che.ikäys- tä, ei Pilvenhattaraa. Kuuma, poltta- wa kirkkaus häikäisee silmiä; ja kenen on kadulla liikmtacva, hän hakee tvä- häisimmänkin marjo.'aistal'en kiwi- muurien suojassa. Ln tullut je aika muodesta, jolloin »ikuinen kaupunki" on taas oma itsensä. Ulkomaalaisia on enää ivaan ani Harmoja, ja sitä mukaa kun ulkomaalaiset omat paenneet tvii- leinmrille seuduille, sitä mukaa owat kadonneet 'kerjäläiset, mandoliininsoit- tojat, postikort>rikauppiaat, lailenkal- jäisten, ulkomaalaisille kelpaalvien mu- La attvokkaiden -tatvaroiden myyjät j.n.e. Ne soit:ajat, joiia nyt en Noo- massa, elivät enää pysäh»y kadulla suumen ho>:ellien edessä, maan ne is- tuutulvat jonkun pienen rawintolan eieen, jossa u joko omaksi ilokseen tai dcssä toimeen näyttcly maanwiljclyks:n .ja käsiteollisuuden t»otteis:a. Tainassa silaisuudeKsa pidetään iltama, «ekä ivuosijuhlassa että iltamassa on arwokas ja »vaihtelema ohjelma, josta iark'Mtnin ilmoitetaan wast'edes. — Suuret ja hauskat kesnjnhtnt sekä iltaman toimii korpilahden l:kylän n: •seuran W. ja U.osasto n:seuran talolla heinäk. 10 p:nä. Äesäjuhliosa tulee ole- maan kilpailuja -monissa cci urh-ilula- jeissa ja W. ja ll .'osaston ivoimisteln- näytäntöjä y.m. Iltamansa VN ohj^lmas- sa -»uin. puhe, monoloogi, pianonsoittoa, näytöc-kappate y.m. -Juhlat tulemat tie- tentin olemaan hauskat, joien piteurpi- inaikäisenkin sopii pisläytyä tatsomaösa niitä. -Marat täytetään wouniSte!un ja urheilun edistämiseksi paikkakunnalla. Vlläoletvaa pyt)detään ottamaan pals- töilleen ..Suomalaisen" ja »Tocretun Moiman". — Lainakirjaston hvituj,'.:", on Ti>N'l- nankcsten Edic-t'.,ösenran j^.»ctun:a l.k::, 8 pnä pitäinä:sä^n fcfrM: T c : r -.t ivalinnui ope>:aja:ar Tv'.me Ziciv-'cn. i\ivj.i^to aMaiaan yleisön k iy!cnä>vä!ii elokuussa. — Tila-osan kauppa. T.k. 1 luii-jiiiii tehdyllä taulppatirjatta möi :aloll!sen ty- tär Hilma Saramäki Muttiaiia omista- mansa osan Saramäen periniö!?la^:a r,:o 10 Multian pitäjän Mu!:ia-i kylässä tvcljclleen Johannes Taram.ieile mkn kauppasummasta. Tilan hallinto lankesi heti ostajalle. P. 'IS. Swiichujmud. iSluu kansainine tttaltaincicn tällä puviiella juurella lemottomuudella on jeurmtnut taj'-ahtumain kultua rakkaus- ja isänmaassa Wenäjän halli.uksen svr- loiolmenpiieitä ja erttiäintin scilwi> mcisiä häi-täilemäiontä pääiöstä koko- iuian tul)o:a Suomen laitjallinen ci- tl'an tuiiii iuoba eneni.ni.t tilaa maan 'tt>a i .1) ^ i fl :"fi n e ainolsill'.', >a tchbii mas>- dolli'cksi U'enäutincn ;ua'!itiuEllei !u mätää n keino Mcisi loimctuille pc- r lie, niin e! jää iir.ift jälelle kuin Suomen iraliiopäiivä n hämitiäminen. Mitä tulee Suomen minis^erin^l' /liesthieerin, kenraa<i Langhoisin ase- maan. lvl>i'?aan sitä. huo.iinatt^ oikeir- Muualta Saomosta. — Suomen rautatietverkon yhdistä minen keisarikunnan rautateihin moi- daan miiiemmin pitää toteutettuna, sanoo N. Mremja. Kesäkuun 29 p. siirrettiin Menäjältä ensiinäinen lve- turi, jota fuletri -n.s. „käki" (pienr we- Rooman pi'tkuwäen hutoiksi Mirittä- wät iloisen, keweän säwoleen. Kadulla olemat kenkien yuhdistajat kutomat kai- kes>sa ra vahassa werkkoja!, hämmä&tynt, (un joku tulee heidän työtään -häirit semään ja plMämään kenkiänsä kiilloit- tamaan. Ja Pi«tkin Tiber.n rantoja kuimamat aamuisin kalastajien werkot. Italian kieltä yksin kuulee puh uita- ivan kaikkialla täällä, jossa joka muosi lokakuun alusta toukokuun loppuun pu- Hmaan sekaisin kaikkia maailmankyliä. Roomalla on oma leiinansa, se on täy- sin italialainen, täysin roomalainen. Ja näyttää si!>tä, -kuin se olisi Roomal le ja sen asukkaille mieleen. Muita tvaikkakjn olo siellä nyt olisi jossakin suhteessa miellytiÄväittpi kuin tallmella, paistaa Juhannusaaton au- rinko kuitenkin liian polttatvasti. 'Tun- >luu lhelpoiblÄvalta tietää, että tänään pääsee lähtemään kohti miileämpiä seu- tuja. Wiimeinen ptchiii^vaellus sille suMuläihteelle, johon Roomasta lähti- jäin on wiskattÄva »soldy S pen« Karjalan kannakselta kirjoitetaan meille: Muodentulotoimect o>v<it täällä r<.ja- mailla sangen niukat. Rukiit oivat har- Moja ja lkuihtuneita, samoin kauran kas- wu on .kerrassaan keskeneräistä. Peru nat pani halla w.l. 20 p.» tienoilla -nul- kein koko lääninsä. Tämän Najajoenkin keus, sen autonomia, maa maana ja iolaisianomalchdistön häntä ivastaan tansa kansana, oleinme juurella r:emul- ^.^^-^inas-a ajosahdis:,. pitää hor. la lhuomanneel lvatiiopä-iväin >'sän-! sumattomana. Korkeimmissa piireissä maallisen ja Elottoman isänmaan oi- armos ollaan h^intä, Semenolvin ryk- ieudes:a kiinnipiiämiscn ja Metoami--1 mcnt':n entisiä komentajaa, erittäin sen sen, kaikiien Venäjän ljaUitsiicin; jivur:4ti. Jos hän taas nxtpaaehkoi- ja nim myöstin mMjisen, pyhillä, pe- [ luopuisi paikasiaan, tulee ehdok- ruuma ma ii omilla ketsaritvalt'uiut,llla ff,^en sijallcen lodennäköisestr ja vvaloilla Ivch.vistamitn loukkaamat- j ^m,m?kseen yksi Suomea koskeivan la- .omiin perusluslatech.n. ja nitn on kichdo:utsen laatijoita-, Koremo. .Suomalainen »tansall-suitto (shica- gossa, kokouksessaan t.k. 22 pnä yksi- iiii^isesii päättänyt täten saattaa Tei- .-än tietoonne, maantme nxiltiopäi-- main ja Teidän, korkeasti kunnioitettu Hra Puhemies, jl)däinell:seil ja jymän uitollijuuiemme siitä, mitä te olette tehnyt yhteisen, rakastetun suomalai- jen isänmaamme hytväksi, ivatuuieitui- na siiiä, euä, Ma-ikkakin mc otcmme pieni osa Pohjois-ölmerikan ;')hdys^ malloissa oleskeleivis:a kansataisistam- me, meidän lausuntomme tulkitsee taikki>en suomalaisten yhteisen ajatut- sen. Me ta!hdomme eriuäin lausua ju-lki ilomme ja tii:ollisuutemme Eduskitn- nan kiiiotiäiväsiä ytsimiclisyydesiä maltätunnan loinsäädäntökliiymytscsjä ja lausumine somalla Ivartnan makau- muksemme, että kansamme ja maamme cdustaM myöskin svasiaisuudcsia osoi ta ivat 'tvdetsi, että Suomea kansa ei moi kunniaansa pei ää. Chicagon Suomalainen Kansallis- listi o. Sen tätä tarkorusia lvaricn ivalitse- ma toimikunta. Gustaf Blomgren. Joseph Matison. I.'hn Berg. Akvar Engftröim niä), ollakseen warma, että kerran M ie- lä palaa tähän ikuiseen kaupunkiin ja sit-ten asemalle! Tuntuu helpzit-tamal- ta kun junan liikkeelle lähdöstä syntyy edes lv ähä n iveioa lielventäinään iu» kahduittamaa kuumuutta. Siwuutamme lvesijohdot. nuo ^>arin tuhannen -Muoden wa»lM i-iuisiomer- kit, joista osa on <midä tämän ivuosi- \iha\\ iihmistcit käytottämänä ja jcifa mielii luultamasti tulemat olemaan ivuosisatoja Roolnaan tuleivan lv e d en zväli-tiäjmä. Tuolla näkyy Lateraani- kirkon juhlallinen pääiy -.ipostolicn kucvapais aineen. Tällä hei kellä luulta- tvasti tori kirkon edessä on tyhjä, — mutta futdjon sa «puu ilta. kokoukuu koko Noonian wäki sille torille Manhan tawan mukaan Juhannusaattoansa >wiettäinään. Laulu ja soitto maihte- lee, wäkijoukko meluaa, ^viinipullot iäytM'äk ja tMentlDät, paistetut etanat, roomalainen Juhannusherkut, käymät hywin kaupaksi, monimäriset lchdyt palailevat Pimeää Juhannus» yötä ja ihmismeri o» alituisessa liik keessä. Ja >railta elämää teslää siellä aamnun asti, korjaa poliisi ani har- Moin huosiaansa yhtään henkilöä. S il- lä juopuminen on oi elä n maissa häpeä eikä iloisen seuran kestäessä eikä sen päämyessä Puukkoon tartuta. Mutia jo katoo Laieraanititkk^tin kau- kaisuuteen ja Ylsin Pyhän Piclar.n kirkon kaunis kupooli kohoo hallitien-a- t>a -tailivaanra-irnalla. kunnes sekin häi- pyy »viihiiellen nälymäitöiniin. Katselen ohi «kiitämiä maisemia: heinää korjataan pi-tkin radan irarita ja lypsynyttä Miljaa leikataan. Siellä täällä on ankea, suunnaton, miljeien.ä- ton lakeus, jossa suuroi lammaslaumat omat laitumella, pitkäsaumaisen paime- nen ja Miisaan lammaskoita!! mattioi- mina. kuumuus näyitää nääiiniuiä- Män niin Mariiat kuin lampaatkin, sillä joku lakeudella kohoalva yksinäi- nen sypressi tai ipiinia ei suinkaan mi- tään wa^oa tarjoo. Mutta rata kääntyy rannikkoa 'Mjti, — Taaskin lippujuttu. Cspitän ho- ^'imes.ari ja yllm:iiiuri Viipurissa 2it/.vat pecheinecn Piiiruukisso huivi- ' assa n:o 2ö. Jo parin kuukauden ajan on huwilan päällä f)ciir;ri:'!tättä lie- .Uinut punakeliaiiten lippu. Mutta sun- '.untaina olimat sen Vä'ivät luetut. !.Io 10 aikaan aainupäimäUä saapui humilan pihaan eräs korkeampi upsee- Eversti aimoltaan sa aikoi Pihassa .ir.ivTt:omcsti buutaa ja meiltä. Ali- lvi.miri menj knsmnään. mitä herra np^cerilla on asiaa. 3iaa'oin \ r lörkein "anoin alkoi lm n n^aa.ia, eitä tatoLa /ickiulva litpu on heti poistettaiva. Äun ! v.iäudn 'tiiii >tätä Ivaa: im usta nou- da.laiiiasta. uhkasi hän tuottaa komen- nuöktinnan soramäkeä ja '.^in^ita kaikki huvilassa muwat. Lippu oteltiin alas ja rauhallisempana, «vatkkei aitvan .tmmyneenä poistu-i upieeri seat et- lucan melullaan jalkeille kulmakuntian koio mäestön ja pelotetluaan pahasti marsini in naiset ja lapset. — Vuoksen »vesi nousemassa. West Vuoksessa on noussut wiime kesästä lähtien lähes metrin ja nousse yhä ja ennen Piikaa aukenee eteen Tt)tche- nanmeren ivälttyioä pinta. Wirkistäwä tuuli puhaltaa mereltä, laineet kim- inelieleiivät monimärisinä ja ma>.koi»ir- jeet muodosmmat ihanan ma si a kohde..', meren sinisenmiilieriällc pinnalle. Huo. maamai-a mierähtämät niiuut me ten iixiihtcltmiu »värejä tatsclleesa ja rau- hoittame.llia tuntuu an:aa la.ieen le-" '.vätä äärettömän meren »lapoilla. Johtuu mieleen, euä on J->h innus, ja ette kotiliiaassa näihin aikoihin tuo- t^ait jul^nnuskoimut Pihaan, ja leh- dillä ja oksilla koristetaan huoneet. — livalniisictaan kokkoja malaiseinaan ke- sän maloisinta yötä, Marustaudutaan illalsi tanssiin ja ilonpitoon, mirite- tään miuluja —. Mieli on ikäänkuin hiukan haikea, katellessa tämän etelä:- scu meren märikästä pintaa, ja koti- maata muistellessa. Mutta yhtäkkiä iiiniyy silmä katikaisuuideSsa höamöik- -tämiin, korkeisiin saariin. Otan esiin matkaoppaani ja karuani, ja jaan jel- wille että edessäni kohoaiva saari on Monte Cristo. (Äenpä meisia ei olisi lukenut Mon-te Criston kreimiä!) Se» takana kohoo toinen ylpeän ja ylhäi» sen näköinen. -Kaisvn karttaani: se on Grtba! Tuoko siis se saar>, jossa '.voilvkae t>!<'poieon oli v.i!o>x'i!i: oles- telema.in? Tuoko korkearantainen «saa- ri «ie inaataistav.'. joka hän.-lle jäi, tai oilotinmin anneltiin, sen jälkeen kuin !>än oli mullisianul kolo Euroo;>an, liirulxenut »voiiosia toiseen, nauttinut rajat.'oinasta mallastaan, kunne» on. nen ratas pysähmi, Nxistoinkä ninit al. koiivot Zja hän kukistui (1811). Mutta liian wapeana, suurena. houk>ti'elM'.?, na lainehti aaiva -meri CSlLvtn saaren ympäri'. 'Kerran mielä kajasti sankarin mielessä lulemaisuus loistamana, kut- sumana. Hau jäiti Elban, ennenkuin muosi cii umpeen kulunut hänen sinne ttilost.ian. hän kulki riemtikulusia Pa- riisiin, muita bän kukistui pian — — E Ida kaioo häinävliMtän sa tumaisina piiriljcvät sen korkeat, hämä- rän wer^oomai kallioiset rannat lllail